# Europeiska unionens C 180/2012

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2012.180.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 180 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 55 årgången21 juni 2012 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2012.180.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 180

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

55 årgången21 juni 2012

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 180/01 | Eurons växelkurs | 1 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2012/C 180/02 | Uppdatering av förteckningen över nationella myndigheter med ansvar för gränskontroll enligt artikel 15.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT C 247, 13.10.2006, s. 17, EUT C 77, 5.4.2007, s. 11, EUT C 153, 6.7.2007, s. 21, EUT C 331, 31.12.2008, s. 15, EUT C 87, 1.4.2010, s. 15) | 2 |
| | UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | Eftas övervakningsmyndighet |
| 2012/C 180/03 | Yttrande från Eftas rådgivande kommitté för kartell- och monopolfrågor om ett utkast till beslut i ärende 59120 – Color Line – 8 december 2011 | 3 |
| 2012/C 180/04 | Yttrande från Eftas rådgivande kommitté för kartell- och monopolfrågor om ett utkast till beslut i ärende 59120 – Color Line – 13 december 2011 (Andra mötet) | 4 |
| 2012/C 180/05 | Förhörsombudets slutrapport i ärende 59120 – Color Line | 5 |
| 2012/C 180/06 | Sammanfattning av Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 387/11/KOL av den 14 december 2011 om ett förfarande enligt artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet mot Color Group AS och Color Line AS (Ärende 59120 – Color Line) | 8 |
| 2012/C 180/07 | Tillkännagivande från Norge avseende Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten – Tillkännagivande om inbjudan att ansöka om koncession för utvinning av råolja på den norska kontinentalsockeln – tilldelning i förhandsdefinierade områden 2012 | 11 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2012/C 180/01

Eurons växelkurs

1

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2012/C 180/02

Uppdatering av förteckningen över nationella myndigheter med ansvar för gränskontroll enligt artikel 15.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT C 247, 13.10.2006, s. 17, EUT C 77, 5.4.2007, s. 11, EUT C 153, 6.7.2007, s. 21, EUT C 331, 31.12.2008, s. 15, EUT C 87, 1.4.2010, s. 15)

2

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

2012/C 180/03

Yttrande från Eftas rådgivande kommitté för kartell- och monopolfrågor om ett utkast till beslut i ärende 59120 – Color Line – 8 december 2011

3

2012/C 180/04

Yttrande från Eftas rådgivande kommitté för kartell- och monopolfrågor om ett utkast till beslut i ärende 59120 – Color Line – 13 december 2011 (Andra mötet)

4

2012/C 180/05

Förhörsombudets slutrapport i ärende 59120 – Color Line

5

2012/C 180/06

Sammanfattning av Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 387/11/KOL av den 14 december 2011 om ett förfarande enligt artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet mot Color Group AS och Color Line AS (Ärende 59120 – Color Line)

8

2012/C 180/07

Tillkännagivande från Norge avseende Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten – Tillkännagivande om inbjudan att ansöka om koncession för utvinning av råolja på den norska kontinentalsockeln – tilldelning i förhandsdefinierade områden 2012

11

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Europeiska rekryteringsbyrån (Epso) |
| 2012/C 180/08 | Meddelande om allmänna uttagningsprov | 13 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 180/09 | Tillkännagivande om att vissa antidumpningsåtgärder upphör att gälla | 14 |
| 2012/C 180/10 | Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut | 15 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 180/11 | Offentliggörande av ansökan om registrering i enlighet med artikel 8.2 i rådets förordning (EG) nr 509/2006 om garanterade traditionella specialiteter av jordbruksprodukter och livsmedel | 16 |
| 2012/C 180/12 | Offentliggörande av ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 22 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska rekryteringsbyrån (Epso)

2012/C 180/08

Meddelande om allmänna uttagningsprov

13

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2012/C 180/09

Tillkännagivande om att vissa antidumpningsåtgärder upphör att gälla

14

2012/C 180/10

Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut

15

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2012/C 180/11

Offentliggörande av ansökan om registrering i enlighet med artikel 8.2 i rådets förordning (EG) nr 509/2006 om garanterade traditionella specialiteter av jordbruksprodukter och livsmedel

16

2012/C 180/12

Offentliggörande av ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

22

| | Rättelser |
| --- | --- |
| 2012/C 180/13 | Rättelse till meddelande om allmänt uttagningsprov 2012/C 168/06 (EUT C 168 av den 14.6.2012) | 27 |

Rättelser

2012/C 180/13

Rättelse till meddelande om allmänt uttagningsprov 2012/C 168/06 (EUT C 168 av den 14.6.2012)

27

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 21.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/1

---

Eurons växelkurs (1)

20 juni 2012

2012/C 180/01

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2704 |
| JPY | japansk yen | 100,24 |
| DKK | dansk krona | 7,4334 |
| GBP | pund sterling | 0,80600 |
| SEK | svensk krona | 8,8434 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2009 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,5060 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,453 |
| HUF | ungersk forint | 286,95 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6968 |
| PLN | polsk zloty | 4,2393 |
| RON | rumänsk leu | 4,4636 |
| TRY | turkisk lira | 2,2797 |
| AUD | australisk dollar | 1,2456 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,2919 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,8569 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,5928 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6105 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 462,35 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 10,4198 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,0809 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5420 |
| IDR | indonesisk rupiah | 11 997,41 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,0101 |
| PHP | filippinsk peso | 53,592 |
| RUB | rysk rubel | 41,3462 |
| THB | thailändsk baht | 40,018 |
| BRL | brasiliansk real | 2,5702 |
| MXN | mexikansk peso | 17,3916 |
| INR | indisk rupie | 71,3390 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2704

JPY

japansk yen

100,24

DKK

dansk krona

7,4334

GBP

pund sterling

0,80600

SEK

svensk krona

8,8434

CHF

schweizisk franc

1,2009

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,5060

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,453

HUF

ungersk forint

286,95

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6968

PLN

polsk zloty

4,2393

RON

rumänsk leu

4,4636

TRY

turkisk lira

2,2797

AUD

australisk dollar

1,2456

CAD

kanadensisk dollar

1,2919

HKD

Hongkongdollar

9,8569

NZD

nyzeeländsk dollar

1,5928

SGD

singaporiansk dollar

1,6105

KRW

sydkoreansk won

1 462,35

ZAR

sydafrikansk rand

10,4198

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,0809

HRK

kroatisk kuna

7,5420

IDR

indonesisk rupiah

11 997,41

MYR

malaysisk ringgit

4,0101

PHP

filippinsk peso

53,592

RUB

rysk rubel

41,3462

THB

thailändsk baht

40,018

BRL

brasiliansk real

2,5702

MXN

mexikansk peso

17,3916

INR

indisk rupie

71,3390

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 21.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/2

---

Uppdatering av förteckningen över nationella myndigheter med ansvar för gränskontroll enligt artikel 15.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT C 247, 13.10.2006, s. 17, EUT C 77, 5.4.2007, s. 11, EUT C 153, 6.7.2007, s. 21, EUT C 331, 31.12.2008, s. 15, EUT C 87, 1.4.2010, s. 15)

2012/C 180/02

Offentliggörandet av förteckningen över nationella myndigheter med ansvar för gränskontroll enligt artikel 15.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 av den 15 mars 2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) grundar sig på de uppgifter som medlemsstaterna meddelat kommissionen i enlighet med artikel 34 i kodexen om Schengengränserna.

Utöver offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning görs en månatlig uppdatering som generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet lägger ut på sin hemsida.

LIECHTENSTEIN

Ändring av informationen i förteckningen i EUT C 247, 13.10.2006

Liechtenstein har ingen yttre Schengengräns och därför ingen nationell myndighet med ansvar för gränskontroll.

---

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

| 21.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/3

---

Yttrande från Eftas rådgivande kommitté för kartell- och monopolfrågor om ett utkast till beslut i ärende 59120 – Color Line

8 december 2011

2012/C 180/03

| 1. | Rådgivande kommittén instämmer i Eftas övervakningsmyndighets definition av den relevanta marknaden. |
| --- | --- |

1.

Rådgivande kommittén instämmer i Eftas övervakningsmyndighets definition av den relevanta marknaden.

| 2. | Rådgivande kommittén instämmer med Eftas övervakningsmyndighet om att Color Lines långfristiga ensamrätt enligt 1991 års hamnavtal att använda hamnanläggningen på Torskholmen i Strömstad hade till resultat att konkurrensen hindrades, begränsades eller snedvreds i den mening som avses i artikel 53.1 i EES-avtalet under perioden 1 januari 1994–20 december 2005. |
| --- | --- |

2.

Rådgivande kommittén instämmer med Eftas övervakningsmyndighet om att Color Lines långfristiga ensamrätt enligt 1991 års hamnavtal att använda hamnanläggningen på Torskholmen i Strömstad hade till resultat att konkurrensen hindrades, begränsades eller snedvreds i den mening som avses i artikel 53.1 i EES-avtalet under perioden 1 januari 1994–20 december 2005.

| 3. | Rådgivande kommittén instämmer med Eftas övervakningsmyndighet om att Color Line inte har visat att villkoren i artikel 53.3 i EES-avtalet är uppfyllda i det föreliggande ärendet. |
| --- | --- |

3.

Rådgivande kommittén instämmer med Eftas övervakningsmyndighet om att Color Line inte har visat att villkoren i artikel 53.3 i EES-avtalet är uppfyllda i det föreliggande ärendet.

| 4. | Rådgivande kommittén instämmer med Eftas övervakningsmyndighet om att Color Line hade en dominerande ställning på den relevanta marknaden under perioden 1 januari 1994–20 december 2005. |
| --- | --- |

4.

Rådgivande kommittén instämmer med Eftas övervakningsmyndighet om att Color Line hade en dominerande ställning på den relevanta marknaden under perioden 1 januari 1994–20 december 2005.

| 5. | Rådgivande kommittén instämmer med Eftas övervakningsmyndighet om att Color Lines långfristiga exklusiva rättigheter enligt 1991 års hamnavtal att använda hamnanläggningen på Torskholmen i Strömstad under perioden 1 januari 1994–20 december 2005 innebar ett missbruk i den mening som avses i artikel 54 i EES-avtalet av Color Lines dominerande ställning. |
| --- | --- |

5.

Rådgivande kommittén instämmer med Eftas övervakningsmyndighet om att Color Lines långfristiga exklusiva rättigheter enligt 1991 års hamnavtal att använda hamnanläggningen på Torskholmen i Strömstad under perioden 1 januari 1994–20 december 2005 innebar ett missbruk i den mening som avses i artikel 54 i EES-avtalet av Color Lines dominerande ställning.

| 6. | Rådgivande kommittén instämmer i att hamnavtalet kunde påverka handeln mellan avtalsslutande parter i den mening som avses i artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet under den period som granskades. |
| --- | --- |

6.

Rådgivande kommittén instämmer i att hamnavtalet kunde påverka handeln mellan avtalsslutande parter i den mening som avses i artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet under den period som granskades.

| 7. | Rådgivande kommittén instämmer med Eftas övervakningsmyndighet om att förfarandet kan avslutas genom ett beslut enligt artiklarna 7.1 och 23.2 i kapitel II i protokoll 4 till avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol. |
| --- | --- |

7.

Rådgivande kommittén instämmer med Eftas övervakningsmyndighet om att förfarandet kan avslutas genom ett beslut enligt artiklarna 7.1 och 23.2 i kapitel II i protokoll 4 till avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol.

| 8. | Rådgivande kommittén instämmer med Eftas övervakningsmyndighet om att adressaterna för utkastet till beslut bör åläggas böter. |
| --- | --- |

8.

Rådgivande kommittén instämmer med Eftas övervakningsmyndighet om att adressaterna för utkastet till beslut bör åläggas böter.

| 9. | Rådgivande kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning och i EES-supplementet till denna. |
| --- | --- |

9.

Rådgivande kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning och i EES-supplementet till denna.

---

| 21.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/4

---

Yttrande från Eftas rådgivande kommitté för kartell- och monopolfrågor om ett utkast till beslut i ärende 59120 – Color Line

13 december 2011

(Andra mötet)

2012/C 180/04

| 1. | Rådgivande kommittén instämmer med Eftas övervakningsmyndighet om att adressaterna för utkastet till beslut bör åläggas böter. |
| --- | --- |

1.

Rådgivande kommittén instämmer med Eftas övervakningsmyndighet om att adressaterna för utkastet till beslut bör åläggas böter.

| 2. | Rådgivande kommittén instämmer med Eftas övervakningsmyndighet om grundbeloppet för böterna. |
| --- | --- |

2.

Rådgivande kommittén instämmer med Eftas övervakningsmyndighet om grundbeloppet för böterna.

| 3. | Rådgivande kommittén instämmer med Eftas övervakningsmyndighet om att det inte finns några förmildrande eller försvårande omständigheter som bör beaktas. |
| --- | --- |

3.

Rådgivande kommittén instämmer med Eftas övervakningsmyndighet om att det inte finns några förmildrande eller försvårande omständigheter som bör beaktas.

| 4. | Rådgivande kommittén instämmer med Eftas övervakningsmyndighet om det slutgiltiga bötesbeloppet. |
| --- | --- |

4.

Rådgivande kommittén instämmer med Eftas övervakningsmyndighet om det slutgiltiga bötesbeloppet.

| 5. | Rådgivande kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning och i EES-supplementet till denna. |
| --- | --- |

5.

Rådgivande kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning och i EES-supplementet till denna.

---

| 21.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/5

---

Förhörsombudets slutrapport i ärende 59120 – Color Line

2012/C 180/05

Denna förhörsombudets slutrapport i ärende 59120 Color Line – lämnas i enlighet med artikel 15 i Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 177/02/KOL om de särskilda avtalsvillkoren för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden.

Förfarandet och utkastet till beslut ger anledning till följande anmärkningar.

1.   Inledandet av förfarandet

Den 20 december 2005 ingav Kystlink AS ett klagomål till den norska konkurrensmyndigheten om de hamnavtal som Color Line ingått med Strömstads kommun och Sandefjords kommun. Den nationella konkurrensmyndigheten anmälde ärendet till Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad övervakningsmyndigheten) den 14 december 2005. Därefter övertogs ärendet av övervakningsmyndigheten i enlighet med reglerna i tillkännagivandet om samarbete inom Eftas nätverk av konkurrensmyndigheter (1).

Inspektioner gjordes på plats hos Color Line AS (nedan kallat Color Line), Color Group ASA och O.N. Sunde AS mellan den 4 och den 6 april 2006.

2.   Det skriftliga förfarandet

2.1   Meddelande om invändningar

Ett meddelande om invändningar antogs av övervakningsmyndigheten den 16 december 2009. Detta meddelandet var skrivet på engelska, men efter en begäran från Color Line av den 17 december 2009 utarbetades även en norsk version, vilken delgavs Color Line den 5 februari 2010.

Color Line överlämnade sitt svar på meddelandet om invändningar, skrivet på norska, den 12 april 2010.

2.2   Tredje part

Två företag, nämligen Fjord Line och Bastø Fosen ansökte om formellt deltagande i förfarandet i egenskap av berörd tredje part. Som svar på dessa ansökningar inbjöd förhörsombudet dem att delta i förfarandet den 9 februari 2010 respektive den 18 maj 2010. Både dessa tredje parter fick en icke-konfidentiell version av meddelandet om invändningar och Color Lines svar på detta meddelande. Båda tredje parter lämnade skriftliga synpunkter. Endast Bastø Fosen bad emellertid att få närvara vid utfrågningen.

2.3   Tillgång till handlingar

Den 11 januari 2010 beviljades Color Line tillgång till de delar av övervakningsmyndighetens akt som inte innehåller konfidentiell information. Efter det att de kvarvarande konfidentialitetsfrågorna lösts beviljade övervakningsmyndighetens direktorat för konkurrens och statligt stöd (nedan kallat konkurrensdirektoratet) den 29 januari 2010 tillgång till resten av handlingarna. Den 11 mars 2010 sände Color Line en motiverad begäran om ytterligare tillgång till handlingar till förhörsombudet.

Förhörsombuden svarade den 26 mars 2010 och beviljade fullständig eller partiell tillgång till de flesta av de begärda handlingarna.

Color Line lämnade ytterligare en motiverad begäran om tillgång till handlingar den 21 maj 2010. Företaget begärde tillgång till alla handlingar som lämnats in av tredje parter samt till förhörsombudets beslut att bevilja Fjord Line status som tredje part. I en skrivelse av den 26 maj 2010 påpekade förhörsombudet att Color Line redan hade fått Fjord Lines synpunkter på meddelandet om invändningar och svaret på detta den 25 maj 2010. Förhörsombudet informerade även Color Line om att den övriga korrespondensen mellan Fjord Line och övervakningsmyndigheten samt förhörsombudets beslut inte innehöll några nya bevis i ärendet. Color Line hade följaktligen inte rätt att få tillgång till dessa handlingar. Konkurrensdirektoratet översände dock Bastø Fosens synpunkter på meddelandet om invändningar och svaret på detta meddelande till Color Line den 4 juni 2010, eftersom dessa handlingar kunde innehålla nya bevis i ärendet.

3.   Det muntliga förfarandet

En muntlig utfrågning hölls den 14 juni 2010. Närvarande vid utfrågningen var förhörsombuden, företrädare från Color Line, konkurrensdirektoratet, övervakningsmyndighetens avdelning för rättsliga och administrativa frågor och ansvarig kollegieledamot samt företrädare för kommissionen, de norska och franska konkurrensmyndigheterna och den tredje parten Bastø Fosen.

Konkurrensdirektoratet gav sin syn på ärendet, vilken redovisats i meddelandet om invändningar. Även Bastø Fosen gav sin syn på ärendet i ett kort muntligt inlägg. Den återstående talartiden tilldelades Color Line, vars företrädare talade norska med tolkning till engelska.

Vissa delar av presentationerna var stängda för den tredje parten, särskilt delarna rörande Color Lines företagsmodell, presentationen av en kundundersökning och presentationen av en ekonomisk analys och framgångsfaktorer för en potentiell konkurrent.

En upptagning av utfrågningen lämnades på begäran till Color Line den 4 maj 2011.

4.   Förfarande efter utfrågningen

Det andra förhörsombudet i detta ärende, dvs. Ida Hauger, lämnade övervakningsmyndigheten i juli 2010.

I en skrivelse av den 12 januari 2011 begärde Color Line ett lägesbedömningsmöte.

Ett sådant möte hölls i övervakningsmyndighetens lokaler den 15 februari 2011.

Genom ett e-postmeddelande av den 6 maj 2011 sände Color Line ett ståndpunktsdokument till övervakningsmyndigheten, i vilket det presenterade sina synpunkter på de rättsliga frågor som togs upp av övervakningsmyndigheten vid lägesbedömningsmötet. Color Line lade fram sitt dokument och sina synpunkter i ärendet vid ett möte den 11 maj 2011 i övervakningsmyndighetens lokaler.

5.   Utkastet till beslut

Överträdelsernas omfattning enligt det utkast till beslut som lämnats till den rådgivande kommittén är snävare än vad som anges i meddelandet om invändningar. Dessutom anges en kortare varaktighet för överträdelserna, och utkastet till beslut har två adressater under det att det anges fyra adressater i meddelandet om invändningar.

I meddelandet om invändningar drog övervakningsmyndigheten den preliminära slutsatsen att de hamnavtal som ingåtts med Strömstads kommun och Sandefjords kommun hade till syfte och resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen i strid mot artikel 53.1 i EES-avtalet och inte uppfyllde villkoren i artikel 53.3 i EES-avtalet. Övervakningsmyndigheten intog även preliminärt den ståndpunkten att Color Line hade missbrukat sin dominerande ställning på den relevanta marknaden. Övervakningsmyndigheten ansåg att dessa överträdelser hade inletts den 1 januari 1994 och fortfarande pågick. Meddelandet om invändningar riktade sig till Color Line AS, Color line transport AS, Color Group ASA och O.N. Sunde AS.

I utkastet till beslut, vilket nu är riktat till Color Line AS och Color Group AS, konstaterar övervakningsmyndigheten att Color Line har brutit mot artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet genom de långsiktiga exklusiva rättigheter som de åtnjöt enligt det hamnavtal som det ingått med Strömstads kommun under perioden 1 januari 1994–20 december 2005. Vad gäller artikel 53 dras det i utkastet till beslut inte längre slutsatsen att det förekommer en begränsning som har till syfte att begränsa konkurrensen. Utkastet till beslut riktar sig också till Color Group SA till följd av dess avgörande inflytande över sitt helägda dotterbolag Color Line SA undre perioden 1 oktober 1998–20 december 2005.

Jag anser att utkastet till beslut enbart omfattar sådana invändningar som Color Line har givits tillfälle att yttra sig om.

Color Lines rätt att bli hört har enligt min uppfattning iakttagits i det föreliggande ärendet.

6.   Slutsats

Jag anser att adressaternas rätt att bli hörda har respekterats.

Florence SIMONETTI

Förhörsombud

---

(1)  Tillkännagivande från Eftas övervakningsmyndighet om samarbete inom Eftas nätverk av konkurrensmyndigheter (EUT C 227, 21.9.2006, s. 10) och EES-supplementet till EUT 47, 21.9.2006, s. 1.

1

---

| 21.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/8

---

SAMMANFATTNING AV EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHETS BESLUT

nr 387/11/KOL

av den 14 december 2011

om ett förfarande enligt artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet mot Color Group AS och Color Line AS

(Ärende 59120 – Color Line)

(Endast de engelska och norska texterna är giltiga)

2012/C 180/06

1.   Inledning

| 1. | Den 14 december 2011 antog Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad övervakningsmyndigheten) ett beslut om ett förfarande enligt artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet. I enlighet med bestämmelserna i artikel 30 i kapitel II i protokoll 4 till övervaknings- och domstolsavtalet offentliggör övervakningsmyndigheten härmed namnen på parterna och huvuddragen i beslutet, med beaktande av företagens berättigade intresse av att skydda sina affärshemligheter. En icke-konfidentiell version av beslutet i dess helhet finns på de giltiga språken i ärendet på övervakningsmyndighetens webbplats:
  http://www.eftasurv.int/competition/competition-cases/ |
| --- | --- |

1.

Den 14 december 2011 antog Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad övervakningsmyndigheten) ett beslut om ett förfarande enligt artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet. I enlighet med bestämmelserna i artikel 30 i kapitel II i protokoll 4 till övervaknings- och domstolsavtalet offentliggör övervakningsmyndigheten härmed namnen på parterna och huvuddragen i beslutet, med beaktande av företagens berättigade intresse av att skydda sina affärshemligheter. En icke-konfidentiell version av beslutet i dess helhet finns på de giltiga språken i ärendet på övervakningsmyndighetens webbplats:

http://www.eftasurv.int/competition/competition-cases/

| 2. | Beslutet riktar sig till färjeföretaget Color Line AS för dess direkta deltagande i överträdelsen av artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet. Beslutet riktar sig också till Color Group AS i dess egenskap av moderbolag till Color Line AS under perioden 1 oktober 1998–20 december 2005. Böter har ålagts för perioden 1 januari 1999–20 december 2005, för vilka Color Line AS och Color Group AS är solidariskt ansvariga. |
| --- | --- |

2.

Beslutet riktar sig till färjeföretaget Color Line AS för dess direkta deltagande i överträdelsen av artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet. Beslutet riktar sig också till Color Group AS i dess egenskap av moderbolag till Color Line AS under perioden 1 oktober 1998–20 december 2005. Böter har ålagts för perioden 1 januari 1999–20 december 2005, för vilka Color Line AS och Color Group AS är solidariskt ansvariga.

2.   Bakgrund och förfarande

| 3. | Ett klagomål överlämnades till de norska konkurrensmyndigheterna den 20 december 2005 av Kystlink AS som var konkurrent till Color Line vid denna tidpunkt. Därefter överfördes ärendet till övervakningsmyndigheten i enlighet med artikel 11 i kapitel II i protokoll 4 till övervaknings- och domstolsavtalet och reglerna i Eftas tillkännagivande om samarbete inom Eftas nätverk av konkurrensmyndigheter (1) |
| --- | --- |

3.

Ett klagomål överlämnades till de norska konkurrensmyndigheterna den 20 december 2005 av Kystlink AS som var konkurrent till Color Line vid denna tidpunkt. Därefter överfördes ärendet till övervakningsmyndigheten i enlighet med artikel 11 i kapitel II i protokoll 4 till övervaknings- och domstolsavtalet och reglerna i Eftas tillkännagivande om samarbete inom Eftas nätverk av konkurrensmyndigheter (1)

| 4. | Mellan den 4 och 6 april 2006 genomförde övervakningsmyndigheten inspektioner på plats hos Color Line AS, Color Group ASA och O.N. Sunde AS (moderbolag till Color Group ASA) i Oslo, Norge. |
| --- | --- |

4.

Mellan den 4 och 6 april 2006 genomförde övervakningsmyndigheten inspektioner på plats hos Color Line AS, Color Group ASA och O.N. Sunde AS (moderbolag till Color Group ASA) i Oslo, Norge.

| 5. | Den 16 december 2009 delgav övervakningsmyndigheten Color Line ett meddelande om invändningar. Övervakningsmyndigheten intog den preliminära ståndpunkten att i) Color Lines ensamrättsavtal med hamnen i Strömstad skyddade Color Line mot effektiv konkurrens på marknaden för tillhandahållande av närtransporter med passagerarfärja med skattefri försäljning på rutter mellan hamnar på den norska kusten mellan Sandefjord och Langesund och hamnar på den svenska kusten i kommunen Strömstad, vilket strider mot artikel 53 i EES-avtalet, och att ii) Color Line genom att hålla detta avtal i kraft efter ikraftträdandet av EES-avtalet hade missbrukat sin dominerande ställning på marknaden i strid mot artikel 54 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

5.

Den 16 december 2009 delgav övervakningsmyndigheten Color Line ett meddelande om invändningar. Övervakningsmyndigheten intog den preliminära ståndpunkten att i) Color Lines ensamrättsavtal med hamnen i Strömstad skyddade Color Line mot effektiv konkurrens på marknaden för tillhandahållande av närtransporter med passagerarfärja med skattefri försäljning på rutter mellan hamnar på den norska kusten mellan Sandefjord och Langesund och hamnar på den svenska kusten i kommunen Strömstad, vilket strider mot artikel 53 i EES-avtalet, och att ii) Color Line genom att hålla detta avtal i kraft efter ikraftträdandet av EES-avtalet hade missbrukat sin dominerande ställning på marknaden i strid mot artikel 54 i EES-avtalet.

3.   Color Line

| 6. | Color Group SA är verksamt på området för transport och turism, inbegripet färjetrafik. Color Line AS är ett helägt dotterbolag till Color Group AS, som var det företag som (tillsammans med sina föregångare) ansvarade för koncernens färjetrafik under undersökningsperioden, däribland den berörda rutten mellan Sandefjord och Strömstad. |
| --- | --- |

6.

Color Group SA är verksamt på området för transport och turism, inbegripet färjetrafik. Color Line AS är ett helägt dotterbolag till Color Group AS, som var det företag som (tillsammans med sina föregångare) ansvarade för koncernens färjetrafik under undersökningsperioden, däribland den berörda rutten mellan Sandefjord och Strömstad.

| 7. | Denna rutt trafikerades ursprungligen av företaget Scandi Line AS. Color Line AS är den direkta rättsliga efterträdaren till det företaget. Color Line AS har varit helägt av Color Group AS sedan den 30 september 1998. |
| --- | --- |

7.

Denna rutt trafikerades ursprungligen av företaget Scandi Line AS. Color Line AS är den direkta rättsliga efterträdaren till det företaget. Color Line AS har varit helägt av Color Group AS sedan den 30 september 1998.

4.   Hamnavtalet

| 8. | Color Line och dess föregångare har trafikerat färjerutten Strömstad–Sandefjord i Norge sedan 1986. Color Line ingick sitt första avtal med Strömstads kommun i juli 1989. Den 26 mars 1991 ersattes detta avtal med det avtal som är föremål för det här beslutet (nedan kallat hamnavtalet). Hamnavtalet var giltigt i en period på 15 år (från och med den 1 januari 1991 till och med den 30 december 2005). Color Line hade därefter möjlighet att förlänga det med ytterligare 10 år. |
| --- | --- |

8.

Color Line och dess föregångare har trafikerat färjerutten Strömstad–Sandefjord i Norge sedan 1986. Color Line ingick sitt första avtal med Strömstads kommun i juli 1989. Den 26 mars 1991 ersattes detta avtal med det avtal som är föremål för det här beslutet (nedan kallat hamnavtalet). Hamnavtalet var giltigt i en period på 15 år (från och med den 1 januari 1991 till och med den 30 december 2005). Color Line hade därefter möjlighet att förlänga det med ytterligare 10 år.

| 9. | Enligt hamnavtalet hyrde Strömstads kommun ut ett angivet område inom hamnen – dvs. området Torskholmen – till Color Line, inbegripet rätten att använda rampen och uppställningsområdet för bilar. |
| --- | --- |

9.

Enligt hamnavtalet hyrde Strömstads kommun ut ett angivet område inom hamnen – dvs. området Torskholmen – till Color Line, inbegripet rätten att använda rampen och uppställningsområdet för bilar.

| 10. | Color Lines ensamrätt till Torskholmen fastställs i klausul 7 i hamnavtalet i vilken det anges att kommunen inte får bevilja konkurrerande färjeverksamhet tillgång till Torskholmen. |
| --- | --- |

10.

Color Lines ensamrätt till Torskholmen fastställs i klausul 7 i hamnavtalet i vilken det anges att kommunen inte får bevilja konkurrerande färjeverksamhet tillgång till Torskholmen.

5.   Rutten Sandefjord–Strömstad

| 11. | Rutten Sandefjord–Strömstad förbinder städerna Sandefjord och Strömstad. Sandefjord ligger i Vestfold fylke i Norge på ungefär två timmars bilavstånd söderut från Oslo, som är beläget på den västra sidan av Oslofjorden. Strömstad ligger på den svenska västkusten, nära den norska gränsen. |
| --- | --- |

11.

Rutten Sandefjord–Strömstad förbinder städerna Sandefjord och Strömstad. Sandefjord ligger i Vestfold fylke i Norge på ungefär två timmars bilavstånd söderut från Oslo, som är beläget på den västra sidan av Oslofjorden. Strömstad ligger på den svenska västkusten, nära den norska gränsen.

| 12. | Färjeöverfarten mellan Sandefjord och Strömstad tar cirka 2,5 timmar. Color Line har sedan 1994 normalt sett haft fem överfarter per dag (sex i högsäsong) på denna rutt. En stor del av passagerarna tar med sin bil på färjan i Sandefjord och kör därefter tillbaka till Norge via gränsövergången vid Svinesund, norr om Strömstad. |
| --- | --- |

12.

Färjeöverfarten mellan Sandefjord och Strömstad tar cirka 2,5 timmar. Color Line har sedan 1994 normalt sett haft fem överfarter per dag (sex i högsäsong) på denna rutt. En stor del av passagerarna tar med sin bil på färjan i Sandefjord och kör därefter tillbaka till Norge via gränsövergången vid Svinesund, norr om Strömstad.

| 13. | Den skattefria försäljningen ombord på Color Lines färjor har alltid varit en mycket viktigt orsak till att rutten gått bra. Det krävs licens för att bedriva skattefri försäljning ombord på färjor i Norge och Color Line har en sådan licens för rutten Sandefjord–Strömstad sedan 1987. |
| --- | --- |

13.

Den skattefria försäljningen ombord på Color Lines färjor har alltid varit en mycket viktigt orsak till att rutten gått bra. Det krävs licens för att bedriva skattefri försäljning ombord på färjor i Norge och Color Line har en sådan licens för rutten Sandefjord–Strömstad sedan 1987.

6.   Den relevanta marknaden

| 14. | Övervakningsmyndigheten har fastställt att den relevanta produktmarknaden utgörs av tillhandahållande av närtransporter med passagerarfärja med skattefri försäljning. Den relevanta marknadens geografiska räckvidd var troligen begränsad till att avse tillhandahållandet av dessa tjänster endast mellan hamnarna i Sandefjord och Strömstad. Man kan emellertid lämna frågan om den exakta geografiska räckvidden öppen i samband med tillämpningen av beslutet, eftersom Color Line var det enda företag som under undersökningsperioden tillhandahöll tjänsten närtransporter med passagerarfärja med skattefri försäljning mellan Sverige och Norge. |
| --- | --- |

14.

Övervakningsmyndigheten har fastställt att den relevanta produktmarknaden utgörs av tillhandahållande av närtransporter med passagerarfärja med skattefri försäljning. Den relevanta marknadens geografiska räckvidd var troligen begränsad till att avse tillhandahållandet av dessa tjänster endast mellan hamnarna i Sandefjord och Strömstad. Man kan emellertid lämna frågan om den exakta geografiska räckvidden öppen i samband med tillämpningen av beslutet, eftersom Color Line var det enda företag som under undersökningsperioden tillhandahöll tjänsten närtransporter med passagerarfärja med skattefri försäljning mellan Sverige och Norge.

7.   Begränsning av konkurrensen i den mening som avses i artikel 53.1 i EES-avtalet

| 15. | Genom hamnavtalet för Strömstad beviljades Color Line ensamrätt till Torskholmsområdet i Strömstads hamn för en period av 25 år (ursprungligen 15 år med möjlighet till en förlängning med ytterligare 10 år). Avtalet innebar att Strömstads kommun inte fick ge någon annan än Color Line tillgång till Torskholmen under hela denna period. |
| --- | --- |

15.

Genom hamnavtalet för Strömstad beviljades Color Line ensamrätt till Torskholmsområdet i Strömstads hamn för en period av 25 år (ursprungligen 15 år med möjlighet till en förlängning med ytterligare 10 år). Avtalet innebar att Strömstads kommun inte fick ge någon annan än Color Line tillgång till Torskholmen under hela denna period.

| 16. | Color linje fick ensamrätt till all tillgänglig kapacitet i denna strategiskt belägna hamn för en period av 25 år, oavsett om företaget verkligen använde eller hade behov av denna kapacitet. Hamnavtalet avskärmar därigenom den relevanta marknaden för en längre tid. |
| --- | --- |

16.

Color linje fick ensamrätt till all tillgänglig kapacitet i denna strategiskt belägna hamn för en period av 25 år, oavsett om företaget verkligen använde eller hade behov av denna kapacitet. Hamnavtalet avskärmar därigenom den relevanta marknaden för en längre tid.

| 17. | Andra hinder för marknadstillträde är ordningen med skattefri försäljning, Color Lines fördel av att ha varit först på marknaden (företaget hade monopol på rutten från dess start fram till 2006), och märkeslojaliteten. Color Line har också etablerat sig som en aggressiv konkurrent som är i stånd att försvara sin marknadsställning och som även kan utöva sitt marknadsinflytande för detta ändamål. |
| --- | --- |

17.

Andra hinder för marknadstillträde är ordningen med skattefri försäljning, Color Lines fördel av att ha varit först på marknaden (företaget hade monopol på rutten från dess start fram till 2006), och märkeslojaliteten. Color Line har också etablerat sig som en aggressiv konkurrent som är i stånd att försvara sin marknadsställning och som även kan utöva sitt marknadsinflytande för detta ändamål.

| 18. | Under den berörda perioden gjorde potentiella konkurrenter minst tre allvarliga försök att ta sig in på den relevanta marknaden för att konkurrera med Color Line på rutten Sandefjord–Strömstad. Två av dessa försök ledde inte till något resultat. Det tredje försöket, som gjordes av Kystlink, lyckades dock, men först efter det att den ursprungliga ensamrätten på 15 år enligt hamnavtalet löpt ut och Strömstads kommun vägrat bevilja Color Line den förlängning med 10 år som företaget hade rätt till enligt avtalet. Strömstads kommun beviljade Kystlink tillgång till den relevanta marknaden den 21 december 2005. |
| --- | --- |

18.

Under den berörda perioden gjorde potentiella konkurrenter minst tre allvarliga försök att ta sig in på den relevanta marknaden för att konkurrera med Color Line på rutten Sandefjord–Strömstad. Två av dessa försök ledde inte till något resultat. Det tredje försöket, som gjordes av Kystlink, lyckades dock, men först efter det att den ursprungliga ensamrätten på 15 år enligt hamnavtalet löpt ut och Strömstads kommun vägrat bevilja Color Line den förlängning med 10 år som företaget hade rätt till enligt avtalet. Strömstads kommun beviljade Kystlink tillgång till den relevanta marknaden den 21 december 2005.

| 19. | Det framgick av en översyn av möjliga alternativa hamnar att det av tekniska, kommersiella, geografiska och lagstiftningsmässiga skäl inte hade varit möjligt för en ny aktör att använda sig av någon av dessa hamnar för att inom en rimlig tid bli en konkurrent till Color Lines rutt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

19.

Det framgick av en översyn av möjliga alternativa hamnar att det av tekniska, kommersiella, geografiska och lagstiftningsmässiga skäl inte hade varit möjligt för en ny aktör att använda sig av någon av dessa hamnar för att inom en rimlig tid bli en konkurrent till Color Lines rutt under undersökningsperioden.

| 20. | På grundval av ovannämnda aspekter dras slutsatsen att det långfristiga exklusiva hamnavtalet begränsade konkurrensen i den mening som avses i artikel 53.1 i EES-avtalet från och med ikraftträdandet av EES-avtalet den 1 januari 1994 till åtminstone den 20 december 2005. |
| --- | --- |

20.

På grundval av ovannämnda aspekter dras slutsatsen att det långfristiga exklusiva hamnavtalet begränsade konkurrensen i den mening som avses i artikel 53.1 i EES-avtalet från och med ikraftträdandet av EES-avtalet den 1 januari 1994 till åtminstone den 20 december 2005.

8.   Påverkan på handeln

| 21. | Internationell färjetrafik är gränsöverskridande till sin natur. Dessutom hade Color Line en stor omsättning på denna rutt, vilken ökade årligen under den berörda perioden. Antalet passagerare på rutten ökade också under perioden. Under 1999 nådde passagerarantalet upp till 1,2 miljoner och låg därefter i stort sett kvar på denna, eller t.o.m. en ännu högre, nivå fram till 2005. |
| --- | --- |

21.

Internationell färjetrafik är gränsöverskridande till sin natur. Dessutom hade Color Line en stor omsättning på denna rutt, vilken ökade årligen under den berörda perioden. Antalet passagerare på rutten ökade också under perioden. Under 1999 nådde passagerarantalet upp till 1,2 miljoner och låg därefter i stort sett kvar på denna, eller t.o.m. en ännu högre, nivå fram till 2005.

| 22. | Mot denna bakgrund kan den slutsatsen dras att hamnavtalet hade tillräcklig inverkan på konkurrenternas möjligheter att inrätta en tjänst på den relevanta marknaden som kunde konkurrera med Color Lines tjänst mellan Sverige och Norge för att man skulle kunna fastställa att hamnavtalet kunde påverka handeln inom EES-området på ett märkbart sätt i den mening som avses i artikel 53.1 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

22.

Mot denna bakgrund kan den slutsatsen dras att hamnavtalet hade tillräcklig inverkan på konkurrenternas möjligheter att inrätta en tjänst på den relevanta marknaden som kunde konkurrera med Color Lines tjänst mellan Sverige och Norge för att man skulle kunna fastställa att hamnavtalet kunde påverka handeln inom EES-området på ett märkbart sätt i den mening som avses i artikel 53.1 i EES-avtalet.

9.   Inget stöd i artikel 53.3 i EES-avtalet

| 23. | Color Line har hävdat att det har genomfört betydande direkta investeringar som lett till betydande förbättringar av rutten Sandefjord–Strömstad, vilket gynnat konsumenterna. Alla de effektivitetsvinster som Color Line menar att det långfristiga exklusiva hamnavtalet har lett till har emellertid antingen inte kunnat styrkas tillräckligt väl eller i bästa fall visat sig vara begränsade. Color Line har inte kunnat visa att de eventuella effektivitetsvinsterna av avtalet skulle ha varit tillräckliga för att uppväga den skada som den långsiktiga ensamrätten orsakar konsumenterna. Dessutom gick varaktigheten på Color Lines ensamrätt (25 år) långt utöver vad som kan anses vara godtagbart och stod inte heller på något sätt i proportion till de eventuella effektivitetsvinsterna. |
| --- | --- |

23.

Color Line har hävdat att det har genomfört betydande direkta investeringar som lett till betydande förbättringar av rutten Sandefjord–Strömstad, vilket gynnat konsumenterna. Alla de effektivitetsvinster som Color Line menar att det långfristiga exklusiva hamnavtalet har lett till har emellertid antingen inte kunnat styrkas tillräckligt väl eller i bästa fall visat sig vara begränsade. Color Line har inte kunnat visa att de eventuella effektivitetsvinsterna av avtalet skulle ha varit tillräckliga för att uppväga den skada som den långsiktiga ensamrätten orsakar konsumenterna. Dessutom gick varaktigheten på Color Lines ensamrätt (25 år) långt utöver vad som kan anses vara godtagbart och stod inte heller på något sätt i proportion till de eventuella effektivitetsvinsterna.

| 24. | Härav följer att Color Line inte har visat att villkoren i artikel 53.3 i EES-avtalet är uppfyllda. |
| --- | --- |

24.

Härav följer att Color Line inte har visat att villkoren i artikel 53.3 i EES-avtalet är uppfyllda.

10.   Missbruk av en dominerande ställning enligt artikel 54 i EES-avtalet

| 25. | Under perioden mellan 1986 och fram till Kystlinks inträde på marknaden 2006 var Color Line den enda leverantören (dvs., det hade monopol) på den relevanta marknaden för färjetjänster och dess marknadsandel uppgick till 100 %. Företagets kunder var främst privatpersoner med begränsad eller ingen motverkande köparmakt. Dessutom kännetecknades marknaden av betydande inträdeshinder, t.ex. Color Lines marknadsställning, märkeslojalitet, brist på lämpliga alternativa hamnar och lagstiftningsmässiga hinder. Av dessa skäl hade Color Line en dominerande ställning på den relevanta marknaden, åtminstone under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

25.

Under perioden mellan 1986 och fram till Kystlinks inträde på marknaden 2006 var Color Line den enda leverantören (dvs., det hade monopol) på den relevanta marknaden för färjetjänster och dess marknadsandel uppgick till 100 %. Företagets kunder var främst privatpersoner med begränsad eller ingen motverkande köparmakt. Dessutom kännetecknades marknaden av betydande inträdeshinder, t.ex. Color Lines marknadsställning, märkeslojalitet, brist på lämpliga alternativa hamnar och lagstiftningsmässiga hinder. Av dessa skäl hade Color Line en dominerande ställning på den relevanta marknaden, åtminstone under undersökningsperioden.

| 26. | Under perioden 1 januari 1994–20 december 2005 kunde den långfristiga exklusiva rätten till hamnanläggningen på Torskholmen i Strömstad som Color Line hade enligt hamnavtalet, och vilken stängde den relevanta marknaden, åtminstone begränsa konkurrensen i den mening som avses i artikel 54 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

26.

Under perioden 1 januari 1994–20 december 2005 kunde den långfristiga exklusiva rätten till hamnanläggningen på Torskholmen i Strömstad som Color Line hade enligt hamnavtalet, och vilken stängde den relevanta marknaden, åtminstone begränsa konkurrensen i den mening som avses i artikel 54 i EES-avtalet.

| 27. | Color Line har inte kunnat visa några objektiva skäl till att det skulle ha varit motiverat att låta avtalet och företagets exklusiva rättigheter gälla under perioden från och med EES-avtalets ikraftträdande den 1 januari 1994 till och med den 20 december 2005. Color Line har följaktligen missbrukat sin dominerande ställning på den relevanta marknaden. |
| --- | --- |

27.

Color Line har inte kunnat visa några objektiva skäl till att det skulle ha varit motiverat att låta avtalet och företagets exklusiva rättigheter gälla under perioden från och med EES-avtalets ikraftträdande den 1 januari 1994 till och med den 20 december 2005. Color Line har följaktligen missbrukat sin dominerande ställning på den relevanta marknaden.

| 28. | Internationell färjetrafik är gränsöverskridande till sin natur och den relevanta marknaden för färjetrafik utgör i detta fall en väsentlig del av den gemensamma marknaden. Mot denna bakgrund kan den slutsatsen dras att Color Lines missbruk av sin dominerande ställning på den relevanta marknaden märkbart kan ha påverkat handeln inom EES i den mening som avses i artikel 54 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

28.

Internationell färjetrafik är gränsöverskridande till sin natur och den relevanta marknaden för färjetrafik utgör i detta fall en väsentlig del av den gemensamma marknaden. Mot denna bakgrund kan den slutsatsen dras att Color Lines missbruk av sin dominerande ställning på den relevanta marknaden märkbart kan ha påverkat handeln inom EES i den mening som avses i artikel 54 i EES-avtalet.

11.   Beslutets adressater

| 29. | Beslutet fastställer att Color Line AS och Color Group AS har brutit mot artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet genom den långsiktiga exklusiva rättighet som Color Line åtnjöt enligt hamnavtalet, vilket ingicks med Strömstads kommun 1991, enligt följande:






  a) | Color Line AS, på grund av dess direkta deltagande i överträdelsen, under perioden 1 januari 1994–20 december 2005. |
| --- | --- | --- |

29.

Beslutet fastställer att Color Line AS och Color Group AS har brutit mot artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet genom den långsiktiga exklusiva rättighet som Color Line åtnjöt enligt hamnavtalet, vilket ingicks med Strömstads kommun 1991, enligt följande:

a)

Color Line AS, på grund av dess direkta deltagande i överträdelsen, under perioden 1 januari 1994–20 december 2005.

| b) | Color Group AS, på grund av dess avgörande inflytande över sitt helägda dotterbolag Color Line AS, under perioden 1 oktober 1998–20 december 2005. |
| --- | --- |

b)

Color Group AS, på grund av dess avgörande inflytande över sitt helägda dotterbolag Color Line AS, under perioden 1 oktober 1998–20 december 2005.

12.   Böter

| 30. | Enligt övervakningsmyndighetens riktlinjer för beräkning av böter (2) är grundbeloppet för böter knutet till en andel – upp till 30% – av värdet av försäljningen i de relevanta geografiska område inom EES av de produkter/tjänster som överträdelsen direkt eller indirekt avser, och grundas på överträdelsens allvar multiplicerat med antalet år som företaget deltagit i överträdelsen. |
| --- | --- |

30.

Enligt övervakningsmyndighetens riktlinjer för beräkning av böter (2) är grundbeloppet för böter knutet till en andel – upp till 30% – av värdet av försäljningen i de relevanta geografiska område inom EES av de produkter/tjänster som överträdelsen direkt eller indirekt avser, och grundas på överträdelsens allvar multiplicerat med antalet år som företaget deltagit i överträdelsen.

| 31. | Övervakningsmyndigheten utgår normalt sett från företagets försäljning under det sista kompletta räkenskapsåret då det deltog i överträdelsen. I detta fall motsvarar detta Color Lines omsättning på rutten Sandefjord–Strömstad under 2004. |
| --- | --- |

31.

Övervakningsmyndigheten utgår normalt sett från företagets försäljning under det sista kompletta räkenskapsåret då det deltog i överträdelsen. I detta fall motsvarar detta Color Lines omsättning på rutten Sandefjord–Strömstad under 2004.

| 32. | När övervakningsmyndigheten vid en bedömning av överträdelsens allvar i ett visst fall ska fastställa om den andel av försäljningsvärdet som ska beaktas ska ligga i nedre eller övre delen av denna skala utför den en analys på fall till fall basis med beaktande av alla relevanta omständigheter i det specifika ärendet. Övervakningsmyndigheten tar hänsyn till en rad faktorer vid denna beräkning, såsom arten av överträdelsen, de berörda företagens marknadsandel och den geografiska omfattningen av överträdelsen. |
| --- | --- |

32.

När övervakningsmyndigheten vid en bedömning av överträdelsens allvar i ett visst fall ska fastställa om den andel av försäljningsvärdet som ska beaktas ska ligga i nedre eller övre delen av denna skala utför den en analys på fall till fall basis med beaktande av alla relevanta omständigheter i det specifika ärendet. Övervakningsmyndigheten tar hänsyn till en rad faktorer vid denna beräkning, såsom arten av överträdelsen, de berörda företagens marknadsandel och den geografiska omfattningen av överträdelsen.

| 33. | I detta fall drog övervakningsmyndigheten slutsatsen att den andel av försäljningsvärdet som ska användas för att fastställa basbeloppet för böterna bör vara 2,5 %. |
| --- | --- |

33.

I detta fall drog övervakningsmyndigheten slutsatsen att den andel av försäljningsvärdet som ska användas för att fastställa basbeloppet för böterna bör vara 2,5 %.

| 34. | Även om övervakningsmyndigheten har fastställt att överträdelsen av EES konkurrensregler förekom från den 1 januari 1994, har den vid utövandet av sin behörighet att ålägga böter i detta fall använt sitt stora utrymme för att göra egna bedömningar (3) när den ålägger böter och beslutat att man med hänsyn till de särskilda omständigheterna i just detta fall bör utdöma böter endast för perioden 1 januari 1999–20 december 2005. Den period som ska beaktas uppgår därmed till sju år. |
| --- | --- |

34.

Även om övervakningsmyndigheten har fastställt att överträdelsen av EES konkurrensregler förekom från den 1 januari 1994, har den vid utövandet av sin behörighet att ålägga böter i detta fall använt sitt stora utrymme för att göra egna bedömningar (3) när den ålägger böter och beslutat att man med hänsyn till de särskilda omständigheterna i just detta fall bör utdöma böter endast för perioden 1 januari 1999–20 december 2005. Den period som ska beaktas uppgår därmed till sju år.

| 35. | Mot bakgrund av ovanstående fastställs grundbeloppet för böterna till 18,811 miljoner EUR. |
| --- | --- |

35.

Mot bakgrund av ovanstående fastställs grundbeloppet för böterna till 18,811 miljoner EUR.

| 36. | Det förekommer inga försvårande eller förmildrande omständigheter i ärendet. |
| --- | --- |

36.

Det förekommer inga försvårande eller förmildrande omständigheter i ärendet.

| 37. | Böterna överstiger inte 10 % av den totala omsättningen för det företag som deltar i överträdelsen under det räkenskapsår som föregår beslutet. |
| --- | --- |

37.

Böterna överstiger inte 10 % av den totala omsättningen för det företag som deltar i överträdelsen under det räkenskapsår som föregår beslutet.

13.   Beslut

| 38. | Color Line AS och Color Group AS har brutit mot artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet genom den långsiktiga exklusiva rättighet som Color Line åtnjöt enligt hamnavtalet, vilket ingicks med Strömstads kommun 1991, enligt följande:






  a) | Color Line AS, på grund av dess direkta deltagande i överträdelsen, under perioden 1 januari 1994–20 december 2005. |
| --- | --- | --- |

38.

Color Line AS och Color Group AS har brutit mot artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet genom den långsiktiga exklusiva rättighet som Color Line åtnjöt enligt hamnavtalet, vilket ingicks med Strömstads kommun 1991, enligt följande:

a)

Color Line AS, på grund av dess direkta deltagande i överträdelsen, under perioden 1 januari 1994–20 december 2005.

| b) | Color Group AS, på grund av dess avgörande inflytande över sitt helägda dotterbolag Color Line AS, under perioden 1 oktober 1998–20 december 2005. |
| --- | --- |

b)

Color Group AS, på grund av dess avgörande inflytande över sitt helägda dotterbolag Color Line AS, under perioden 1 oktober 1998–20 december 2005.

| 39. | Även om övervakningsmyndigheten på grundval av tillgängliga bevis har kunnat konstatera att överträdelsen upphörde den 20 december 2005 riktar den ändå för att undanröja alla tvivel en uppmaning till alla företag som är verksamma på den relevanta marknaden och som detta beslut riktar sig till, om att dessa ska upphöra med överträdelsen, om de inte redan har gjort det, och därefter avstå från sådana åtgärder eller sådant agerande som kan ha samma eller liknande syfte eller verkan. |
| --- | --- |

39.

Även om övervakningsmyndigheten på grundval av tillgängliga bevis har kunnat konstatera att överträdelsen upphörde den 20 december 2005 riktar den ändå för att undanröja alla tvivel en uppmaning till alla företag som är verksamma på den relevanta marknaden och som detta beslut riktar sig till, om att dessa ska upphöra med överträdelsen, om de inte redan har gjort det, och därefter avstå från sådana åtgärder eller sådant agerande som kan ha samma eller liknande syfte eller verkan.

| 40. | För perioden 1 januari 1999–20 december 2005 åläggs Color Line AS och Color Group AS böter till ett belopp om 18,811 miljoner EUR, för vilket de är solidariskt ansvariga. |
| --- | --- |

40.

För perioden 1 januari 1999–20 december 2005 åläggs Color Line AS och Color Group AS böter till ett belopp om 18,811 miljoner EUR, för vilket de är solidariskt ansvariga.

---

(1)  EUT C 227, 21.9.2006, s. 10 och EES-supplementet till EUT 47, 21.9.2006, s. 1.

(2)  EUT C 314, 21.12.2006, s. 84 och EES-supplementet till EUT 63, 21.12.2006, s. 44.

(3)  Riktlinjer för beräkning av böter, punkt 37.

---

| 21.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/11

---

Tillkännagivande från Norge avseende Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten

Tillkännagivande om inbjudan att ansöka om koncession för utvinning av råolja på den norska kontinentalsockeln – tilldelning i förhandsdefinierade områden 2012

2012/C 180/07

I enlighet med artikel 3.2 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG av den 30 maj 1994 om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten tillkännager Norges olje- och energidepartement härmed en inbjudan att ansöka om koncession för utvinning av råolja.

Koncessioner kommer att beviljas aktiebolag registrerade i Norge eller i en annan stat som är part i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet), eller fysiska personer bosatta i en stat som är part i EES-avtalet. Aktiebolaget ska ha ett eget aktiekapital om minst 1 miljon norska kronor eller ett motsvarande belopp i det lands valuta där bolaget är registrerat.

Bolag som ännu inte är koncessionärer på den norska kontinentalsockeln kan komma att tilldelas koncessioner om de på förhand kvalificerat sig som koncessionärer på norska kontinentalsockeln.

Bolag som lämnar in en individuell ansökan och bolag som ansöker som en del av en grupp kommer att behandlas på lika villkor av departementet. Såväl sökande som lämnar in en individuell ansökan som sökande som tillhör en grupp som lämnar in gemensam ansökan kommer att betraktas som en koncessionssökande. På grundval av de ansökningar som inkommit från grupper eller individuella sökande får departementet fastslå licensgruppernas sammansättning och utse en driftsansvarig för sådana grupper.

Vid tilldelningen av ägarintresse i en koncession måste koncessionärerna ingå ett avtal om oljeverksamhet, inklusive ett gemensamt driftsavtal och ett bokföringsavtal. Om koncessionerna är stratigrafiskt fördelade, kommer koncessionärerna till de två stratigrafiskt fördelade koncessionerna också att uppmanas ingå ett särskilt gemensamt driftsavtal som reglerar förhållandet mellan dem i det avseendet.

Genom att skriva under ovannämnda avtal kommer koncessionärerna att bilda ett samriskföretag där deras ägarintresse alltid kommer att fördelas på samma sätt som, och förbli identiskt med, deras ägarintresse i koncessionen.

Koncessionsdokumenten kommer främst att baseras på relevanta dokument från tilldelningen i förhandsdefinierade områden 2011. Målet är att göra eventuella genomgripande förändringar av ramverket tillgängliga för branschen före tiden för ansökan.

Kriterier för tilldelning av koncessioner

För att främja god resurshantering och snabb och effektiv prospektering efter och utvinning av råolja på den norska kontinentalsockeln, inbegripet sammansättningen av koncessionsgrupper för att säkerställa detta, gäller följande kriterier för tilldelningen av ägarintresse i koncessioner och för utnämningen av driftsansvarig:

| a) | Sökandens relevanta tekniska expertis, inklusive expertis relaterad till utveckling, forskning, säkerhet och miljö, och hur denna expertis kan bidra till kostnadseffektiv prospektering och, i förekommande fall, utvinning av råolja från det geografiska området i fråga. |
| --- | --- |

a)

Sökandens relevanta tekniska expertis, inklusive expertis relaterad till utveckling, forskning, säkerhet och miljö, och hur denna expertis kan bidra till kostnadseffektiv prospektering och, i förekommande fall, utvinning av råolja från det geografiska området i fråga.

| b) | Sökanden ska ha tillfredställande ekonomisk kapacitet för att genomföra prospektering efter och, i förekommande fall, utvinning av olja i det geografiska området i fråga. |
| --- | --- |

b)

Sökanden ska ha tillfredställande ekonomisk kapacitet för att genomföra prospektering efter och, i förekommande fall, utvinning av olja i det geografiska området i fråga.

| c) | Sökandens geologiska kunskaper om det geografiska området i fråga, samt hur koncessionärerna avser att gå till väga för effektiv utvinning av olja. |
| --- | --- |

c)

Sökandens geologiska kunskaper om det geografiska området i fråga, samt hur koncessionärerna avser att gå till väga för effektiv utvinning av olja.

| d) | Sökandens erfarenhet från den norska kontinentalsockeln eller likvärdig relevant erfarenhet från andra områden. |
| --- | --- |

d)

Sökandens erfarenhet från den norska kontinentalsockeln eller likvärdig relevant erfarenhet från andra områden.

| e) | Erfarenheter från sökandens verksamhet. |
| --- | --- |

e)

Erfarenheter från sökandens verksamhet.

| f) | I de fall då sökanden ansöker som del av en grupp kommer gruppens sammansättning, föreslagen driftsansvarig och gruppens samlade kompetens att beaktas. |
| --- | --- |

f)

I de fall då sökanden ansöker som del av en grupp kommer gruppens sammansättning, föreslagen driftsansvarig och gruppens samlade kompetens att beaktas.

| g) | Koncessioner kommer i första hand att beviljas samriskföretag där åtminstone en av koncessionärerna har borrat och varit driftsansvarig för åtminstone en oljebrunn på den norska kontinentalsockeln eller har likvärdig relevant driftserfarenhet utanför den norska kontinentalsockeln. |
| --- | --- |

g)

Koncessioner kommer i första hand att beviljas samriskföretag där åtminstone en av koncessionärerna har borrat och varit driftsansvarig för åtminstone en oljebrunn på den norska kontinentalsockeln eller har likvärdig relevant driftserfarenhet utanför den norska kontinentalsockeln.

| h) | Koncessioner kommer i första hand att beviljas två eller flera koncessionärer där åtminstone en av dem har den erfarenhet som nämns i punkt g. |
| --- | --- |

h)

Koncessioner kommer i första hand att beviljas två eller flera koncessionärer där åtminstone en av dem har den erfarenhet som nämns i punkt g.

| i) | Den som utses till driftansvarig för utvinningen och koncessionerna i Barents hav måste ha borrat och varit driftsansvarig för åtminstone en oljebrunn på den norska kontinentalsockeln eller ha likvärdig relevant driftserfarenhet utanför den norska kontinentalsockeln. |
| --- | --- |

i)

Den som utses till driftansvarig för utvinningen och koncessionerna i Barents hav måste ha borrat och varit driftsansvarig för åtminstone en oljebrunn på den norska kontinentalsockeln eller ha likvärdig relevant driftserfarenhet utanför den norska kontinentalsockeln.

| j) | För att erhålla koncession för djuphavsborrning måste både den som utses till driftansvarig för utvinningen och koncessionerna och åtminstone en ytterligare koncessionär ha borrat och varit driftsansvarig för åtminstone en oljebrunn på den norska kontinentalsockeln eller ha likvärdig relevant driftserfarenhet utanför den norska kontinentalsockeln. I koncessionen måste åtminstone en koncessionär ha utfört och varit driftsansvarig för djuphavsborrning. |
| --- | --- |

j)

För att erhålla koncession för djuphavsborrning måste både den som utses till driftansvarig för utvinningen och koncessionerna och åtminstone en ytterligare koncessionär ha borrat och varit driftsansvarig för åtminstone en oljebrunn på den norska kontinentalsockeln eller ha likvärdig relevant driftserfarenhet utanför den norska kontinentalsockeln. I koncessionen måste åtminstone en koncessionär ha utfört och varit driftsansvarig för djuphavsborrning.

| k) | För att erhålla koncession där borrning av oljebrunnar förväntas ske under högt tryck och/eller höga temperaturer (HPHT) måste både den som utses till driftansvarig för utvinningen och koncessionerna och åtminstone en ytterligare koncessionär ha borrat och varit driftsansvarig för åtminstone en oljebrunn på den norska kontinentalsockeln eller ha likvärdig relevant driftserfarenhet utanför den norska kontinentalsockeln. En koncessionär måste ha utfört och varit driftsansvarig för borrning under högt tryck och/eller höga temperaturer (HPHT). |
| --- | --- |

k)

För att erhålla koncession där borrning av oljebrunnar förväntas ske under högt tryck och/eller höga temperaturer (HPHT) måste både den som utses till driftansvarig för utvinningen och koncessionerna och åtminstone en ytterligare koncessionär ha borrat och varit driftsansvarig för åtminstone en oljebrunn på den norska kontinentalsockeln eller ha likvärdig relevant driftserfarenhet utanför den norska kontinentalsockeln. En koncessionär måste ha utfört och varit driftsansvarig för borrning under högt tryck och/eller höga temperaturer (HPHT).

Tillgängliga block

Det geografiska område för vilket en ansökan kan lämnas in är det förhandsdefinierade område som ingår i den här koncessionsomgången. Ansökan om ägarintresse i koncessioner kan lämnas in för block som saknar koncessionär i det förhandsdefinierade området, och för block eller delar av block där tidigare koncession löpt ut inom det förhandsdefinierade området, före ansökningstidens utgång.

Den fullständiga texten till meddelandet inklusive detaljerade kartor över tillgängliga områden finns på oljedirektorates webbplats http://www.npd.no/apa2012 eller kan erhållas från olje- och energidepartementet, tfn +47 22246209.

Ansökningar om koncession för utvinning av råolja ska skickas till

| Olje- og energidepartementet |
| --- |
| Postboks 8148 Dep |
| 0033 Oslo |
| NORWAY |

Olje- og energidepartementet

Postboks 8148 Dep

0033 Oslo

NORWAY

Sista ansökningsdag: kl. 12.00 den 6 september 2012.

Tilldelning av koncessionerna för utvinning av råolja i förhandsdefinierade områden 2012 på den norska kontinentalsockeln kommer att äga rum 90 dagar efter det att inbjudan att ansöka har offentliggjorts och beräknas äga rum i slutet av 2012 eller i början av 2013, dock senast den 30 januari 2013.

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska rekryteringsbyrån (Epso)

| 21.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/13

---

MEDDELANDE OM ALLMÄNNA UTTAGNINGSPROV

2012/C 180/08

Europeiska rekryteringsbyrån (Epso) anordnar följande allmänna uttagningsprov:

| | EPSO/AD/233/12 – Kroatiskspråkiga översättare (AD 5) (HR) |
| --- | --- |

EPSO/AD/233/12 – Kroatiskspråkiga översättare (AD 5) (HR)

| | EPSO/AD/234/12 – Tolkar for kroatiska (AD 5/AD 7) (HR) |
| --- | --- |

EPSO/AD/234/12 – Tolkar for kroatiska (AD 5/AD 7) (HR)

| | EPSO/AD/235/12 – Kroatiskspråkiga (AD 7) juristlingvister (HR) |
| --- | --- |

EPSO/AD/235/12 – Kroatiskspråkiga (AD 7) juristlingvister (HR)

Meddelandena om uttagningsproven offentliggörs endast på engelska, franska och tyska i
  Europeiska unionens officiella tidning C 180 A av den 21 juni 2012.

Närmare upplysningar finns på Epsos webbplats http://eu-careers.eu

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 21.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/14

---

Tillkännagivande om att vissa antidumpningsåtgärder upphör att gälla

2012/C 180/09

Eftersom ingen korrekt underbyggd begäran om översyn lämnats in efter det att kommissionen offentliggjort ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (1), tillkännager kommissionen härmed att nedanstående antidumpningsåtgärd snart kommer att upphöra att gälla.

Detta tillkännagivande offentliggörs i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (2).

| Produkt | Ursprungs- eller exportland | Åtgärd | Hänvisning | Datum då åtgärderna upphör att gälla (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sadlar | Kina | Antidumpningstull | Rådets förordning (EG) nr 691/2007 (EUT L 160, 21.6.2007, s. 1) | 22.6.2012 |

Produkt

Ursprungs- eller exportland

Åtgärd

Hänvisning

Datum då åtgärderna upphör att gälla (3)

Sadlar

Kina

Antidumpningstull

Rådets förordning (EG) nr 691/2007 (EUT L 160, 21.6.2007, s. 1)

22.6.2012

---

(1)  EUT C 257, 1.9.2011, s. 7.

(2)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

(3)  Åtgärden upphör att gälla vid midnatt den dag som anges i den här kolumnen.

---

| 21.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/15

---

Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut

2012/C 180/10

1.   I enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) tillkännager kommissionen att om inte en översyn inleds i enlighet med nedanstående förfarande, kommer de antidumpningsåtgärder som anges nedan att upphöra att gälla den dag som anges i tabellen.

2.   Förfarande

Unionstillverkarna kan lämna in en skriftlig begäran om översyn. En sådan begäran måste innehålla tillräcklig bevisning för att dumpningen och skadan sannolikt skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.

Om kommissionen beslutar att se över åtgärderna i fråga kommer importörer, exportörer, företrädare för exportlandet och unionstillverkarna att ges tillfälle att utveckla, motbevisa eller kommentera de uppgifter som lämnas i begäran om översyn.

3.   Tidsfrist

På de grunder som anges ovan kan unionstillverkarna lämna in en skriftlig begäran om översyn till Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för handel (enhet H-1), N-105 4/92, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgien (2) från och med den dag då detta tillkännagivande offentliggörs, dock senast tre månader före den dag som anges i tabellen.

4.   Detta tillkännagivande offentliggörs i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009.

| Produkt | Ursprungs- eller exportland | Åtgärd | Hänvisning | Datum då åtgärden upphör att gälla (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vissa mangan dioxider | Sydafrika | Antidumpningstull | Rådets förordning (EG) nr 221/2008 (EUT L 69, 13.3.2008, s. 1) | 14.3.2013 |

Produkt

Ursprungs- eller exportland

Åtgärd

Hänvisning

Datum då åtgärden upphör att gälla (3)

Vissa mangan dioxider

Sydafrika

Antidumpningstull

Rådets förordning (EG) nr 221/2008 (EUT L 69, 13.3.2008, s. 1)

14.3.2013

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

(2)  Fax +32 22956505.

(3)  Åtgärden upphör att gälla vid midnatt den dag som anges i den här kolumnen.

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 21.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/16

---

Offentliggörande av ansökan om registrering i enlighet med artikel 8.2 i rådets förordning (EG) nr 509/2006 om garanterade traditionella specialiteter av jordbruksprodukter och livsmedel

2012/C 180/11

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt till invändningar som fastställs genom artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 509/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM REGISTRERING SOM EN GARANTERAD TRADITIONELL SPECIALITET

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 509/2006

”TEPERTŐS POGÁCSA”

EG-nr: HU-TSG-0007-0060-27.09.2010

1.   Den ansökande gruppens namn och kontaktuppgifter:

| Namn: | Magyar Pékek Fejedelmi Rendje (ungerska bagares furstliga orden) |
| --- | --- |
| Adress: | Komárom |
| Dunapart u. 1. |
| 2900 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Namn:

Magyar Pékek Fejedelmi Rendje (ungerska bagares furstliga orden)

Adress:

Komárom

Dunapart u. 1.

2900

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tfn

+36 302604274

Fax

—

E-post:

nardaianita@gmail.com

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Ungern

3.   Produktspecifikation:

3.1   Benämning som ska registreras:

”Tepertős pogácsa”

När produkten släpps ut på marknaden får den märkas med följande angivelse: ”tillverkad i enlighet med ungerska traditioner”. Angivelsen ska översättas till övriga officiella språk.

3.2   Huruvida benämningen:

|  | i sig har en särart |
| --- | --- |
| ☒ | uttrycker särarten hos jordbruksprodukten eller livsmedlet |



i sig har en särart

☒

uttrycker särarten hos jordbruksprodukten eller livsmedlet

Adjektivet ”tepertős” i benämningen beskriver den ”tepertő” (knaprig fläsksvål) som blir kvar efter stekning av fet bacon. Den hackas och utgör i form av en kräm den karakteristiska huvudingrediensen i det runda, välsmakande bakverket.

3.3   Ansöks om förbehåll för benämningen enligt artikel 13.2 i förordning (EG) nr 509/2006?:

|  | Registrering med förbehåll för benämningen |
| --- | --- |
| ☒ | Registrering utan förbehåll för benämningen |



Registrering med förbehåll för benämningen

☒

Registrering utan förbehåll för benämningen

3.4   Produkttyp:

| Klass 2.3 – | Konfektyr, matbröd, kaffebröd, kakor, skorpor och andra bakverk |
| --- | --- |

Klass 2.3 –

Konfektyr, matbröd, kaffebröd, kakor, skorpor och andra bakverk

3.5   Beskrivning av den jordbruksprodukt eller det livsmedel för vilken benämningen i punkt 3.1 är tillämplig:

”Tepertős pogácsa” är ett runt, cylinderformat, välsmakande bakverk som kryddas med salt och peppar, med en diameter på 3–5 cm och en vikt på 25–50 g. Det innehåller hackad knaprig fläsksvål och grisfett och jäses med jäst. Texturen kan vara mör eller flagig (”mille-feuille”-struktur). Ytan är rödbrun och skårad i rutor. Undersidan är slät och rödbrun. Det innehåller jämnt fördelade bitar av knaprig fläsksvål. Den möra varianten kan brytas i bitar, medan den flagiga varianten har lös struktur i flera lager. Smaken präglas av den stekta knapriga fläsksvålen och är angenämt salt och milt pepprig. Fettinnehållet är 20–30 % av torrsubstansens vikt, och produkten innehåller knaprig fläsksvål i en mängd motsvarande 25–40 % av mjölets vikt. Minst 60 % av fettet kommer från den knapriga fläsksvålen.

Organoleptiska egenskaper

| | Mör ”tepertős pogácsa” | Flagig ”tepertős pogácsa” |
| --- | --- | --- |
| Form | Rund, jämnt cylindrisk | Rund och cylindrisk, kan ”luta” något |
| Skorpa | Ovansidan är glänsande, rödbrun och tätt skårad i rutor. Sidan är sandfärgad och matt och undersidan rödbrun och matt. |
| Inre struktur | Mör men inte smulig textur. Bitarna av knaprig fläsksvål är jämnt fördelade och lätt brunaktiga. | ”Mille-feuille”-struktur, lagren kan separeras och de lätt brunaktiga bitarna av knaprig fläsksvål är synliga i lagren. |
| Smak | Präglad av den knapriga fläsksvålen, angenämt salt och milt pepprig. |
| Arom | Präglad av den knapriga fläsksvålen och grisfettet, pepprig. |

Mör ”tepertős pogácsa”

Flagig ”tepertős pogácsa”

Form

Rund, jämnt cylindrisk

Rund och cylindrisk, kan ”luta” något

Skorpa

Ovansidan är glänsande, rödbrun och tätt skårad i rutor. Sidan är sandfärgad och matt och undersidan rödbrun och matt.

Inre struktur

Mör men inte smulig textur. Bitarna av knaprig fläsksvål är jämnt fördelade och lätt brunaktiga.

”Mille-feuille”-struktur, lagren kan separeras och de lätt brunaktiga bitarna av knaprig fläsksvål är synliga i lagren.

Smak

Präglad av den knapriga fläsksvålen, angenämt salt och milt pepprig.

Arom

Präglad av den knapriga fläsksvålen och grisfettet, pepprig.

Fysiska och kemiska egenskaper

| — | Fettinnehåll: fettinnehållet i den färdiga produkten är 20–30 % av torrsubstansens vikt (m/m). |
| --- | --- |

—

Fettinnehåll: fettinnehållet i den färdiga produkten är 20–30 % av torrsubstansens vikt (m/m).

| — | Saltinnehåll: saltinnehållet i produkten är 4,0 % av torrsubstansens vikt (m/m). |
| --- | --- |

—

Saltinnehåll: saltinnehållet i produkten är 4,0 % av torrsubstansens vikt (m/m).

3.6   Beskrivning av produktionsmetoden för den jordbruksprodukt eller det livsmedel för vilken benämningen i 3.1 är tillämplig:

Startingredienser

Till krämen med knaprig fläsksvål:

| — | Knaprig fläsksvål utan skinn: 70–75 % av krämen, den stekta bit ister som återstår efter stekning av fet bacon med lite eller inget kött. |
| --- | --- |

—

Knaprig fläsksvål utan skinn: 70–75 % av krämen, den stekta bit ister som återstår efter stekning av fet bacon med lite eller inget kött.

| — | Grisfett: 25–30 % av krämen, det fett som återstår efter stekning av fet bacon med lite eller inget kött. |
| --- | --- |

—

Grisfett: 25–30 % av krämen, det fett som återstår efter stekning av fet bacon med lite eller inget kött.

Beredning av degen: vetemjöl (BL55 eller BL80) eller speltmjöl, ägg, äggula, mjölk, jäst, vitt vin eller ättika, syrad grädde, salt och peppar.

Det är förbjudet att använda livsmedelstillsatser (t.ex. bakpulver eller konserveringsmedel) vid framställning av ”tepertős pogácsa”.

Produktionsmetod:

Beroende på produktionsmetoden kan ”tepertős pogácsa” vara av den flagiga eller den möra varianten.

Tillverkning av mör ”tepertős pogácsa”

Steg I:   beredning av krämen med knaprig fläsksvål

Den färska knapriga fläsksvålen utan skinn plattas ut med en brödkavel tills inga stora eller grova bitar finns kvar och de stekta bitarna fördelas jämnt i krämen. Den knapriga fläsksvålen får hackas i en hackmaskin som ska vara inställd på det finaste läget.

Krämen och grisfettet blandas med en träslev eller elvisp. Ett viktigt krav är att varken tillsatser, konserveringsmedel, gåssvål, vegetabiliskt fett eller margarin får användas vid beredningen av krämen, utan bara färsk knaprig fläsksvål utan skinn.

Industriellt framställd kräm med knaprig fläsksvål ska också uppfylla kraven.

Steg II:   beredning av degen

Varje kilo vetemjöl rörs med 250–400 gram kräm med knaprig fläsksvål till en jämn blandning. En viktig förutsättning för den möra texturen är att krämen täcker mjölpartiklarna. Alla ingredienser, dvs. mjöl blandat med krämen med knaprig fläsksvål, 5 % jäst som aktiverats i mjölk per kilo mjöl, ett ägg, en äggula, 0,02 % vitt vin eller ättika, 2,5 % salt, 0,001 % malen peppar och tillräckligt mycket syrad grädde för att få en relativt hård deg, knådas ihop. Knådningen fortsätter till dess att degen går ihop. Den erforderliga möra texturen åstadkoms inte om degen knådas för länge.

På grund av produktens höga fettinnehåll görs degen av kalla ingredienser och ska vila på en sval plats tills degens inre temperatur är 26 °C. Produktens beskaffenhet innebär att degen också kan läggas i kylskåp vid 5–8 °C i minst tre timmar.

Den jästa och kylda degen kavlas ut fingertjockt och ovansidan skåras med täta vinkelräta linjer. Detta kan göras med knivar som satts ihop med ett avstånd på 3 mm sinsemellan. Sconesen skärs ut med en sconesform som är 3–6 cm i diameter. De ska ha jämn och i möjligaste mån cylindrisk form. Den slutliga formen åstadkoms genom att degen rullas med handflatan. Så många scones som behövs för att fylla bakplåten placeras nära varandra på bakbordet och penslas med uppvispat ägg, som inte får rinna ner längs sidorna. När ägget har torkat på ytan placeras sconesen på plåten med jämna mellanrum. De överblivna bitarna kan knådas ihop högst två gånger med minsta möjliga kontakt och kan, när degen fått vila, användas senare.

Sconesen får jäsa i 50–55 minuter och gräddas därefter i 220–240 °C i 12–15 minuter.

Sconesen säljs utan förpackning (i lösvikt) eller förpackade.

Tillverkning av flagig ”tepertős pogácsa”

Steg I:   beredning av krämen med knaprig fläsksvål

Krämen med knaprig fläsksvål bereds på ungefär samma sätt som för den möra varianten, med den enda skillnaden att man utöver fett och knaprig fläsksvål utan skinn tillsätter salt (1,5 % av mjölets vikt) och finmalen peppar (0,001 % av mjölets vikt). Salt tillsätts alltså i detta skede. Om den saltmängd som krävs för att ge sconesen den karakteristiskt salta smaken tillsattes först vid beredningen av degen skulle degen nämligen lösas upp, och ”mille-feuille”-strukturen skulle inte åstadkommas.

I detta fall tillsätts 50 %, dvs. hälften, av den fettmängd som ska användas vid beredningen av krämen med knaprig fläsksvål till krämen, och den andra hälften till degen.

Steg II:   beredning av degen

Den så kallade grunddegen bereds med det fett som tagits undan vid beredningen av krämen, salt (omkring 1 % av mjölets vikt), 5 % jäst som aktiverats i mjölk per kilo mjöl, 0,02 % vitt vin eller ättika, eventuellt ett ägg, en äggula och tillräckligt mycket syrad grädde för att få en hård, medelelastisk deg som lätt kan kavlas ut.

För denna variant är det viktigt att ingredienserna och krämen med knaprig fläsksvål håller låg temperatur, så att krämen kan separera deglagren vid vikningen. Fettet mellan de tunt utkavlade kalla deglagren smälter vid gräddningen och hindrar deglagren från att fastna ihop. Samtidigt övergår vattnet i degen och fettet i ånga och skjuter isär lagren så att produkten kan delas i lager (feuilles) efter gräddningen.

”Mille-feuille”-strukturen kan åstadkommas på två sätt.

| a) | Krämen med knaprig fläsksvål breds ut jämnt på den tunt utkavlade degen, som sedan rullas ihop från ena änden. Rullen får vila i 15–30 minuter och kavlas därefter ut på nytt och rullas ihop i 90 graders vinkel mot den första rullningen. Om denna rotation inte görs kommer sconesen att luta vid gräddningen. |
| --- | --- |

a)

Krämen med knaprig fläsksvål breds ut jämnt på den tunt utkavlade degen, som sedan rullas ihop från ena änden. Rullen får vila i 15–30 minuter och kavlas därefter ut på nytt och rullas ihop i 90 graders vinkel mot den första rullningen. Om denna rotation inte görs kommer sconesen att luta vid gräddningen.

| b) | Den färdiga grunddegen kavlas ut tunt och blandningen med knaprig fläsksvål breds ut på ovansidan lika många gånger som degen viks. I detta fall rullas degen inte ihop utan viks i stället (minst tre gånger). |
| --- | --- |

b)

Den färdiga grunddegen kavlas ut tunt och blandningen med knaprig fläsksvål breds ut på ovansidan lika många gånger som degen viks. I detta fall rullas degen inte ihop utan viks i stället (minst tre gånger).

Före den sista utkavlingen får degen vila i minst 15 minuter och kavlas sedan ut fingertjockt (1–2 cm). Ovansidan skåras tätt med vinkelräta linjer och sconesen skärs ut med en sconesform som är 3–6 cm i diameter. Så många scones som behövs för att fylla bakplåten placeras nära varandra på bakbordet och penslas med uppvispat ägg med hjälp av en pensel, utan att ägget får rinna ner längs cylindrarnas sidor.

När ägget har torkat på ytan placeras sconesen på plåten med jämna mellanrum. De får sedan jäsa i 40–45 minuter och gräddas därefter i 220–240 °C i 8–10 minuter.

Sconesen säljs utan förpackning (i lösvikt) eller förpackade.

3.7   Särart hos jordbruksprodukten eller livsmedlet:

De unika egenskaperna hos ”tepertős pogácsa” säkras genom

| — | huvudingredienserna knaprig fläsksvål och grisfett, |
| --- | --- |

—

huvudingredienserna knaprig fläsksvål och grisfett,

| — | den särskilda degberedningsmetoden, |
| --- | --- |

—

den särskilda degberedningsmetoden,

| — | fysiska, kemiska och organoleptiska egenskaper. |
| --- | --- |

—

fysiska, kemiska och organoleptiska egenskaper.

Huvudingrediensen, knaprig fläsksvål, som ger produkten dess särskilda egenskaper

De typiska egenskaperna hos ”tepertős pogácsa” säkras av den knapriga fläsksvål som återstår efter stekning av fet bacon som innehåller lite eller inget kött. Den knapriga fläsksvålen innehåller 12–13 % protein och 82–84 % fett; 60 % av produktens fettinnehåll kommer från fläsksvålen.

Den särskilda degberedningsmetoden

Vid sidan av den möra degen möjliggör användningen av knaprig fläsksvål tillverkning av en särskild deg med ”mille-feuille”-textur. Det höga fettinnehållet kräver beredning av en kall deg som håller 24–26 °C.

Fysiska, kemiska och organoleptiska egenskaper.

Tack vare fettinnehållet på 20–30 % som åstadkoms genom användning av knaprig fläsksvål och fett har ”tepertős pogácsa” högre näringsvärde, torkar långsammare och har längre hållbarhet än produkter i samma kategori.

3.8   Jordbruksproduktens eller livsmedlets traditionella karaktär:

Ordet ”pogácsa” (scones) började användas omkring 1395 och avsåg från början ett pannkaksbröd som gräddades i aska och kol. I ungerska folksagor kallades det ”hamuban sült pogácsa” (scones gräddade i aska). Fram till 1700-talet sade man sconesbröd om det pannkaksbröd som åts som bröd. Dagens mindre, cylindriska, utskurna variant blev populär i Ungern under senmedeltiden. Det var det populäraste bakverket i det ungerska lantköket och gjordes i flera varianter. Dess popularitet har aldrig avtagit sedan dess.

Två omständigheter möjliggjorde utvecklingen av ”tepertős pogácsa”: det blev vanligt att steka fett från bacon och knaprig fläsksvål blev vardagsmat. Enligt en beskrivning av en adelsfamilj på mellannivå på 1770-talet blev det från 1700-talet vanligt i adelsmäns hushåll att steka bacon och göra knaprig fläsksvål. Detta stöds av uppgifter i adelsfamiljers egendomsförteckningar, som visar att fett- eller istertunnor började förekomma på den stora ungerska slätten från 1700-talet. (Cegléd 1850–1900. Ceglédi Kossuth Múzeum kiadása (publikation från museet Cegléd Kossuth) Cegléd, 1988, s. 28, 30 Szűcs.) Traditionen att steka fett och användningen av grisfett som daglig föda hos bönder och vid beredning av griskött hos gemene man började antagligen sprida sig från (mitten av) 1800-talet, eftersom fett- eller istertunnor fanns med i bonderegistren i området mellan Donau och Tisza redan på 1850-talet.

Enligt muntliga etnografiska uppgifter från tiden runt sekelskiftet 1900 användes fläsksvål vid tvålframställning i bondehushåll i området kring centrala Tisza, och konsumtionen ökade successivt. Efter grisslakten bakades ofta scones med färska små bitar av knaprig fläsksvål utan skinn. I en etnografisk översikt över 1930-talet nämns scones gjorda av ojäst och jäst deg, smaksatta med bl.a. knaprig fläsksvål (Bátky Zs.: Táplálkozás (Föda) i A magyarság néprajza (Etnografi över ungrarna), Budapest, 1933, s. 100). Det står alltså klart att det i början av 1900-talet blev vanligt att tillsätta knaprig fläsksvål till jäst deg.

”Tepertős pogácsa” spelar än i dag en viktig roll i daglig matlagning. Den serveras som en andra rätt tillsammans med soppor som utgör huvudrätt (gulasch, bönsoppa) och serveras till gäster vid möten och konferenser. Den är också populär i hushållen, särskilt vid familjehögtider (bröllop, dop) och helger som jul och påsk. Dessutom serveras den ofta som ett välsmakande tilltugg till vin inom lantgårdsturismen. (Hagyományok Ízek Régiók, I. kötet (Traditioner Smaker Regioner, Vol. I), s. 145–147.)

Dess anseende bekräftas i ett antal kokböcker från 1880-talet fram till våra dagar. Dobos C. József: Magyar-Franczia szakácskönyv (Ungersk-fransk kokbok), s. 784–785, 1881; Rozsnyai Károly: Legújabb nagy házi cukrászat (Våra senaste fina konditorivaror), s. 350, 1905; Kincses Váncza receptkönyv (Kincses Váncza receptbok), s. 21, 1920; Az Új idők második receptkönyve (Nya tidens andra receptbok), s. 182, 1934; Hajdú Ernőné: Jaj, mit főzzek (Vad ska jag laga?), s. 73, 1941; Rudnay János: A magyar cukrászat remekei (Mästerliga ungerska konditorivaror), s. 89, 1973.

3.9   Minimikrav och kontrollförfaranden som gäller för särarten:

| Särskilda egenskaper | Minimikrav | Kontrollmetod och kontrollfrekvens |
| --- | --- | --- |
| Fettinnehåll | — | 20–30 % av torrsubstansens vikt |

Särskilda egenskaper

Minimikrav

Kontrollmetod och kontrollfrekvens

Fettinnehåll

—

20–30 % av torrsubstansens vikt

| — | endast grisfett får användas |
| --- | --- |

—

endast grisfett får användas

Enligt produktbeskrivningen i punkt 3.5, i ett laboratorium var sjätte månad.

knaprig fläsksvål (kräm)

| — | användning av knaprig fläsksvål |
| --- | --- |

—

användning av knaprig fläsksvål

| — | användning av knaprig fläsksvål utan skinn |
| --- | --- |

—

användning av knaprig fläsksvål utan skinn

På grundval av produktdokumentation eller produktblad, dokumentation per parti.

Ingredienser

| — | enligt produktbeskrivningen i punkt 3.6 (knaprig fläsksvål, grisfett, vetemjöl, ägg, äggula, mjölk, jäst, vitt vin eller ättika, syrad grädde, salt och peppar). |
| --- | --- |

—

enligt produktbeskrivningen i punkt 3.6 (knaprig fläsksvål, grisfett, vetemjöl, ägg, äggula, mjölk, jäst, vitt vin eller ättika, syrad grädde, salt och peppar).

På grundval av produktdokumentation eller produktblad, dokumentation per parti.

produktens organoleptiska egenskaper (innehåll, smak och arom)

| — | mör eller flagig ”mille-feuille”-textur |
| --- | --- |

—

mör eller flagig ”mille-feuille”-textur

| — | smak och arom präglad av den knapriga fläsksvålen samt milt pepprig |
| --- | --- |

—

smak och arom präglad av den knapriga fläsksvålen samt milt pepprig

Organoleptiskt test varje skift.

4.   Myndigheter eller organ som kontrollerar efterlevnaden av produktspecifikationen:

4.1   Namn och adress:

| Namn: | Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság (Centrala jordbruksförvaltningsmyndigheten, direktoratet för livsmedels- och fodersäkerhet) |
| --- | --- |
| Adress: | Budapest |
| Mester u. 81. |
| 1095 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Namn:

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság (Centrala jordbruksförvaltningsmyndigheten, direktoratet för livsmedels- och fodersäkerhet)

Adress:

Budapest

Mester u. 81.

1095

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tfn

+36 4563010

Fax

—

E-post:

oevi@oai.hu

| ☒offentlig |  privat |
| --- | --- |

☒offentlig

 privat

4.2   Myndighetens eller organets särskilda uppgifter:

Kontrollmyndigheten undersöker om produkten uppfyller de krav som anges i produktspecifikationen.

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 21.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/22 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/22

---

Offentliggörande av ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2012/C 180/12

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”FIN GRAS”/”FIN GRAS DU MÉZENC”

EG-nr: FR-PDO-0005-0545-30.03.2006

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Beteckning:

”Fin gras”/”Fin gras du Mézenc”

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Frankrike

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet:

3.1   Produkttyp:

| Klass: Klass 1.1 – | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| --- | --- |

Klass: Klass 1.1 –

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig:

Ursprungsbeteckningen ”Fin gras” eller ”Fin gras du Mézenc” får endast användas för nötkött från minst 24 månader gamla kvigor eller minst 30 månader gamla kastrerade handjur.

Det rör sig om en säsongsprodukt. Djuren slaktas mellan den 1 februari och den 1 maj. Dessförinnan har de under vintern genomgått en långsam uppgödning i stallet, huvudsakligen baserad på hö.

De levande djuren genomgår en strikt sortering i olika livsstadier, framför allt före och i slutet av uppgödningsfasen, på grundval av kriterier som gäller skelettutveckling, muskelutveckling, fettansättningsgrad bedömd genom tryck, funktionella förmågor och allmäntillstånd.

Slaktkropparnas och köttets egenskaper härrör från en lång och gradvis uppgödning på hö från Mézenc och en strikt sortering av de levande djuren i olika livsstadier.

Slaktkropparna ska ha följande egenskaper:

| — | Konformation i klasserna E, U, R och fettansättningsgrad 2, 3, 4 enligt gemenskapens skala EUROP för klassificering av slaktkroppar av vuxna nötkreatur. |
| --- | --- |

—

Konformation i klasserna E, U, R och fettansättningsgrad 2, 3, 4 enligt gemenskapens skala EUROP för klassificering av slaktkroppar av vuxna nötkreatur.

| — | Skattevikt (eller slaktkroppens kalla vikt) på minst 280 kg för kvigor och minst 320 kg för kastrerade handjur. |
| --- | --- |

—

Skattevikt (eller slaktkroppens kalla vikt) på minst 280 kg för kvigor och minst 320 kg för kastrerade handjur.

| — | Liten till ordinär fettansättning utan fettansamlingar. |
| --- | --- |

—

Liten till ordinär fettansättning utan fettansamlingar.

| — | Vitt till gräddvitt yttre fett. |
| --- | --- |

—

Vitt till gräddvitt yttre fett.

Köttet är klarrött till purpurrött. Det är marmorerat (dvs. har insprängt intramuskulärt fett). Köttet säljs kylt, med undantag av tinat kylt kött.

Beroende på om det serveras rått, i gryta eller grillat är köttet mört till mycket mört, fylligt och saftigt och har intensiva och bestående aromer.

Detaljstyckningen av köttet sker i samband med försäljningen till slutkonsumenten.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter):

Ej tillämpligt.

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung):

Nötkreaturen föds huvudsakligen upp på gräs, vilket ger en begränsad sammanlagd belastning på jordbruksanläggningen. Gräsmarken för slåtter och bete uppgår till minst 70 ar per djur.

Djurhållningen växlar under året mellan bete och uppstallning, vilket gör det möjligt att utnyttja potentialen i den naturliga miljön, som kännetecknas av långa och stränga vintrar. Djuren betar åtminstone mellan den 21 juni och den 21 september. De går på naturlig betesmark och på återväxta slåtterängar. De är uppstallade åtminstone mellan den 30 november och den 30 mars. Under denna period ges hö genom självutfodring.

Djurens basfoder består uteslutande av gräsbete och hö.

Den gräsmark för slåtter och bete som utnyttjas för utfodring av djuren ligger i det geografiska området och består av en helt naturlig flora som är specifik för Mézenc. Ängarna underhålls regelbundet och gödslingen anpassas på så sätt att florans mångfald upprätthålls. Höet, som endast kommer från den första slåttern, torkas på ängen och lagras skilt från annat hö som kan finnas på anläggningen.

Under slutgödningen baseras fodret huvudsakligen på hö, som väljs ut av uppfödaren för sin kvalitet. Djuren trågutfodras individuellt. Det hö som används under denna uppgödningsfas ska ges minst fyra gånger om dagen. Överblivet hö avlägsnas. Vegetabiliskt fodertillskott bestående av fyra råvaror, varav minst två sorters spannmål, med fastställt näringsvärde får ges i begränsad mängd för att balansera fodret. Mängden fodertillskott får inte överstiga 700 g per 100 kg levande vikt.

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området:

Födsel, uppfödning, uppgödning, slakt.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.:

Ej tillämpligt.

3.7   Särskilda regler för märkning:

Slaktkropparna och styckningsdelarna ska, ända tills de når slutdistributören, vara försedda med en etikett med minst följande uppgifter:

| — | Beteckningen. |
| --- | --- |

—

Beteckningen.

| — | EU:s SUB-logotyp. |
| --- | --- |

—

EU:s SUB-logotyp.

| — | Djurets nationella identifieringsnummer eller slakteriets nummer. |
| --- | --- |

—

Djurets nationella identifieringsnummer eller slakteriets nummer.

| — | Uppfödningsanläggningens nummer. |
| --- | --- |

—

Uppfödningsanläggningens nummer.

| — | Slakteriets namn, adress och kontrollnummer. |
| --- | --- |

—

Slakteriets namn, adress och kontrollnummer.

| — | Slaktdatum. |
| --- | --- |

—

Slaktdatum.

| — | För kött som ska grillas eller stekas, utom lägg, biffstek och filé, angivelsen ”mognat med ben i minst tio hela dagar från dagen för slakt till dagen för försäljning till slutkonsument”. |
| --- | --- |

—

För kött som ska grillas eller stekas, utom lägg, biffstek och filé, angivelsen ”mognat med ben i minst tio hela dagar från dagen för slakt till dagen för försäljning till slutkonsument”.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området:

Det geografiska området innefattar följande distrikt och kommuner:

| | Departementet Ardèche: |
| --- | --- |

Departementet Ardèche:

| | Distriktet Antraigues-sur-Volane: hela |
| --- | --- |

Distriktet Antraigues-sur-Volane: hela

| | Distriktet Aubenas: kommunerna Aubenas, Mercuer |
| --- | --- |

Distriktet Aubenas: kommunerna Aubenas, Mercuer

| | Distriktet Burzet: kommunerna Burzet, Péreyres, Sagnes-et-Goudoulet, Sainte-Eulalie |
| --- | --- |

Distriktet Burzet: kommunerna Burzet, Péreyres, Sagnes-et-Goudoulet, Sainte-Eulalie

| | Distriktet Le Cheylard: kommunerna Le Chambon, Saint-Andéol-de-Fourchades |
| --- | --- |

Distriktet Le Cheylard: kommunerna Le Chambon, Saint-Andéol-de-Fourchades

| | Distriktet Coucouron: kommunerna Issanlas, Issarlès, Le Lac-d'Issarlès, Lanarce, Lavillatte, Lespéron |
| --- | --- |

Distriktet Coucouron: kommunerna Issanlas, Issarlès, Le Lac-d'Issarlès, Lanarce, Lavillatte, Lespéron

| | Distriktet Montpezat-sous-Bauzon: hela |
| --- | --- |

Distriktet Montpezat-sous-Bauzon: hela

| | Distriktet Privas: kommunerna Ajoux, Gourdon, Pourchères, Privas, Saint-Priest, Veyras |
| --- | --- |

Distriktet Privas: kommunerna Ajoux, Gourdon, Pourchères, Privas, Saint-Priest, Veyras

| | Distriktet Saint-Agrève: kommunen Mars |
| --- | --- |

Distriktet Saint-Agrève: kommunen Mars

| | Distriktet Saint-Etienne-de-Lugdarès: kommunerna Le Plagnal, Saint-Alban-en-Montagne |
| --- | --- |

Distriktet Saint-Etienne-de-Lugdarès: kommunerna Le Plagnal, Saint-Alban-en-Montagne

| | Distriktet Saint-Martin-de-Valamas: kommunerna Borée, La Rochette, Saint-Clément, Saint-Martial |
| --- | --- |

Distriktet Saint-Martin-de-Valamas: kommunerna Borée, La Rochette, Saint-Clément, Saint-Martial

| | Distriktet Saint-Pierreville: kommunerna Issamoulenc, Marcols-les-Eaux, Saint-Julien-du-Gua |
| --- | --- |

Distriktet Saint-Pierreville: kommunerna Issamoulenc, Marcols-les-Eaux, Saint-Julien-du-Gua

| | Distriktet Thueyts: kommunen Astet |
| --- | --- |

Distriktet Thueyts: kommunen Astet

| | Distriktet Vals-les-Bains: kommunerna Labégude, Saint-Julien-du-Serre, Ucel, Vals-les-Bains |
| --- | --- |

Distriktet Vals-les-Bains: kommunerna Labégude, Saint-Julien-du-Serre, Ucel, Vals-les-Bains

| | Departementet Haute-Loire: |
| --- | --- |

Departementet Haute-Loire:

| | Distriktet Fay-sur-Lignon: hela |
| --- | --- |

Distriktet Fay-sur-Lignon: hela

| | Distriktet Le Monastier-sur-Gazeille: kommunerna Freycenet-la-Cuche, Freycenet-la-Tour, Laussonne, Le Monastier-sur-Gazeille, Moudeyres, Présailles |
| --- | --- |

Distriktet Le Monastier-sur-Gazeille: kommunerna Freycenet-la-Cuche, Freycenet-la-Tour, Laussonne, Le Monastier-sur-Gazeille, Moudeyres, Présailles

| | Distriktet Le Puy-en-Velay: kommunerna Le Puy-en-Velay, Vals-près-le-Puy |
| --- | --- |

Distriktet Le Puy-en-Velay: kommunerna Le Puy-en-Velay, Vals-près-le-Puy

| | Distriktet Le Puy-en-Velay Nord: kommunerna Aiguilhe, Chadrac, Le Monteil, Polignac |
| --- | --- |

Distriktet Le Puy-en-Velay Nord: kommunerna Aiguilhe, Chadrac, Le Monteil, Polignac

| | Distriktet Le Puy-en-Velay Est: kommunerna Brives-Charensac, Saint-Germain-Laprade |
| --- | --- |

Distriktet Le Puy-en-Velay Est: kommunerna Brives-Charensac, Saint-Germain-Laprade

| | Distriktet Le Puy-en-Velay Ouest: kommunen Espaly-Saint-Marcel |
| --- | --- |

Distriktet Le Puy-en-Velay Ouest: kommunen Espaly-Saint-Marcel

| | Distriktet Le Puy-en-Velay Sud-Est: kommunerna Arsac-en-Velay, Coubon |
| --- | --- |

Distriktet Le Puy-en-Velay Sud-Est: kommunerna Arsac-en-Velay, Coubon

| | Distriktet Saint-Julien-Chapteuil: kommunerna Lantriac, Montusclat, Queyrières, Saint-Julien-Chapteuil, Saint-Pierre-Eynac |
| --- | --- |

Distriktet Saint-Julien-Chapteuil: kommunerna Lantriac, Montusclat, Queyrières, Saint-Julien-Chapteuil, Saint-Pierre-Eynac

| | Distriktet Tence: kommunen Mazet-Saint-Voy |
| --- | --- |

Distriktet Tence: kommunen Mazet-Saint-Voy

| | Distriktet Yssingeaux: kommunerna Araules, Yssingeaux |
| --- | --- |

Distriktet Yssingeaux: kommunerna Araules, Yssingeaux

| | Departementet Lozère: |
| --- | --- |

Departementet Lozère:

| | Distriktet Langogne: kommunen Langogne |
| --- | --- |

Distriktet Langogne: kommunen Langogne

5.   Samband med det geografiska området:

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området:

Det geografiska området ligger längs Centralmassivets västra del, inte långt från Puy en Velay, och har sitt centrum på Mézencplatån.

Boskapsuppfödningen i detta geografiska område kännetecknas av påverkan från Mézencplatån. Här har särskilda uppfödnings- och uppgödningsmetoder utvecklats grundade på bete och hö från mark som ligger 1 100–1 500 meter över havet. Området kännetecknas dessutom av traditionen att konsumera ”Fin gras” som säljs i traditionella slakteributiker, traditionerna när det gäller slakten av ”Fin gras” samt traditionen att uppfödarna åtföljer djuren vid transporten till slakterierna.

De högt belägna markerna är kuperade och morfologiskt och geologiskt enhetliga. De var tidigare vulkaniska, och jordarna är djupa och lätt sura.

Klimatet är kontinentalt med medelhavsinslag. Juli månad och övergången mellan juni och juli kännetecknas av vattenunderskott och höga temperaturer, och det är därför en lämplig tid för slåtter på ängarna i Massif du Mézenc. Dessa naturliga förhållanden ger en mångskiftande och speciell flora i bergmassivet och möjliggör slåtter på ovanligt hög höjd.

Betet i Mézenc har varit känt för sin kvalitet ända sedan 1700-talet. En ”inventering av floran på gräsmark för slåtter och bete i Mézenc” som gjordes 1995 visar att floran i det svala bergsklimatet är anmärkningsvärt mångskiftande (viol, stor ormrot, björnrot, parkgröe). En analys av hö från Mézenc har tydligt bekräftat dess näringsvärde, som är högre än det genomsnittsvärde för hö från bergsområden som fastställts av INRA (Institut National de la Recherche Agronomique). Björnroten (Meum Athamanticum Jacq.), som lokalt kallas ”cistre”, är symbolen för Mézencs slåtterängar. Mézencs speciella läge, där slåtter sker på upp till 1 500 meters höjd, gör att denna växt förekommer i höet och äts av djuren (som ratar den i färskt tillstånd). Den gör höet särskilt välsmakande. I andra bergmassiv förekommer denna växt på sommarbetet och konsumeras alltså inte.

Ett ursprungligt driftssystem har utvecklats i området, där slåtterängar utnyttjas för boskapsuppfödning på mark på hög höjd (över 1 100 meter) som på andra håll endast används för sommarbete.

Uppfödningen syftar inte till ett maximalt utnyttjande av djurens tillväxtpotential utan till ett optimalt utnyttjande av de tillgängliga foderresurserna. Djurens tillväxt är regelbunden eftersom det under sommarbetet nästan aldrig råder brist på gräs till följd av långvarig torka. Fettansättningen är regelbunden även om den är intensivare under slutfasen.

Uppfödarna i området har utvecklat särskilda slåttermetoder med torkning på ängen och lägger undan det bästa höet för uppgödningsperioden. De djur som väljs ut ska ha en morfologi som möjliggör en långsam uppgödning på hö under vintern. Uppfödarna sorterar därför sina djur under hela deras livstid med utgångspunkt i kriterier som gäller muskelutveckling, skelettutveckling, funktionella förmågor, fettansättningskapacitet och allmäntillstånd. Vid uppstallningen ska de ha en tillräckligt låg fettansättningsgrad för att en långsam slutgödning på hö under vintern ska vara möjlig.

Endast vissa djur väljs varje år ut vid varje uppfödningsanläggning för produktion av ”Fin gras” eller ”Fin gras du Mézenc”. Den långsamma uppgödningen på hö under vintern pågår i minst 110 dagar räknat från uppstallningen, som sker senast i början av november. Under denna fas sköts djuren individuellt och inte i grupp och ges utvalt hö. Utfodringen är tidsstyrd för ett maximalt höintag. Det foder som ges under uppstallningen är anpassat till varje djurs fettansättningsgrad och beräknade försäljningsdatum. Den traditionella uppgödningen av ”Fin gras” möjliggör utveckling av ett fettlager som under mognaden skyddar slaktkroppen från oxidering. Det ger slaktkroppar som lämpar sig för lång mognad (upp till 20 eller 30 dagar) utan försämring.

Slakten av ”Fin gras” sker med traditionella metoder som gör att köttet behåller sin lämplighet för lång mognad. Slaktkropparna får framför allt inte duschas, utom vid oavsiktlig förorening, och det yttre fettet får inte avlägsnas. Slaktkropparna kyls ned varsamt.

Både den traditionella beteckningen ”Fin gras” och den traditionella beteckningen ”Fin gras” åtföljd av det geografiska namnet ”Mézenc” används om detta speciella nötkött.

5.2   Specifika uppgifter om produkten:

Köttet kommer från djur som föds upp på gräs och hö från mark på hög höjd som på andra håll endast används för sommarbete.

Slaktkropparna har liten till ordinär fettansättning utan fettansamlingar. Det yttre fettet är vitt till gräddvitt. Köttet är klarrött till purpurrött. Det är marmorerat (dvs. har insprängt intramuskulärt fett).

Kött med beteckningen ”Fin gras” eller ”Fin gras du Mézenc” har särskilda egenskaper som hänger samman med de växter som konsumeras på platåerna och med uppfödningssystemet. Detta har bekräftats vid provsmakning av rått och tillagat kött, samt vid laboratorieanalyser.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB):

Höjdförhållandena och de geologiska och klimatmässiga förhållandena på Mézencplatån ger upphov till en varierad flora som särskilt lämpar sig för produktion av hö av utmärkt kvalitet som torkas på ängen. Undersökningar har påvisat ett samband mellan terpenprofilen i hö producerat i Mézenc (där björnroten är den kännetecknande växten) och terpenprofilen i köttets fett.

Ett särdrag i produktionen är den långsamma uppgödningen under vintern som baseras på välsmakande hö av utmärkt kvalitet. Det möjliggör en optimal fettansättning hos djuren efter 110 dagars uppstallning. De utfodringsmetoder som tillämpas gör att djuren konsumerar stora mängder hö.

Djuren sköts individuellt och sorteras strikt under hela livet på grundval av sina egenskaper, så att bara de djur som är bäst lämpade för långsam uppgödning på hö behålls. På så sätt får man högkvalitativa djur och kan producera ett välsmakande kött.

Produktens egenskaper hänger samman med miljöförhållandena och den naturliga flora de ger upphov till, men även med de uppfödningsförhållanden som utvecklats i denna miljö (produktion av högkvalitativt hö, sortering av djuren, lång uppgödning på hö under vintern osv.). Den långsamma uppgödningen på hö av vuxna djur ger ett vitt fettlager och slaktkroppar med liten till ordinär fettansättning (utan fettansamlingar), vilket hänger nära samman med köttets marmorering och dess särpräglade smak.

Tack vare en begränsad transporttid till slakterierna och hänsynsfulla metoder genom hela slaktkedjan behåller slaktkropparna sina speciella egenskaper och sin lämplighet för mognad.

Uppfödarna, slakterierna och kötthandlarna är nödvändiga länkar i den kedja som möjliggör produktion av ”Fin gras du Mézenc”. Produkten säljs också genom traditionella försäljningskanaler: de lokala kötthandlarna vänder sig till de slakterier som ligger närmast deras försäljningsställen för slakt av djur som de kunnat välja ut under uppfödningen. Än i dag presenteras påskdekorerade djur utanför slakteributikerna. De boskapsmässor som fortfarande arrangeras samlar de olika aktörer som är verksamma inom denna ansedda säsongsproduktion.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen:

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006)

http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/CDC_Fin_gras_du_Mezenc.pdf

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

Rättelser

| 21.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/27

---

Rättelse till meddelande om allmänt uttagningsprov 2012/C 168/06

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 168 av den 14 juni 2012
  )

2012/C 180/13

Publiceringen av meddelande om allmänt uttagningsprov 2012/C 168/06 ska betraktas som ogiltig.

---