# Den Europæiske Unions C 199E/2012

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.CE2012.199.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 199E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 55. årgang7. juli 2012 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.CE2012.199.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 199E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

55. årgang7. juli 2012

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-ParlamentetSESSIONEN 2011-2012Mødeperioden fra den 8. til 10. marts 2011Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 165 E af 7.6.2011.VEDTAGNE TEKSTER |
| | Tirsdag den 8. marts 2011 |
| 2012/C 199E/01 | Produktsikkerhed i almindelighed og markedsovervågningEuropa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om revision af direktivet om produktsikkerhed i almindelighed og markedsovervågning (2010/2085(INI)) | 1 |
| 2012/C 199E/02 | Håndtering af H1N1-influenzaEuropa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om evaluering af håndteringen af H1N1-influenzaen i 2009-2010 i EU (2010/2153(INI)) | 7 |
| 2012/C 199E/03 | Innovativ finansiering på globalt og europæisk niveauEuropa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om innovativ finansiering på globalt og europæisk plan (2010/2105(INI)) | 15 |
| 2012/C 199E/04 | Begrænsning af uligheder på sundhedsområdetEuropa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU (2010/2089(INI)) | 25 |
| 2012/C 199E/05 | Samarbejde med udviklingslandene om fremme af god forvaltningspraksis på skatteområdetEuropa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om skat og udvikling - samarbejde med udviklingslandene om fremme af god forvaltningspraksis på skatteområdet 2010/2102(INI) | 37 |
| 2012/C 199E/06 | Landbrug og international handelEuropa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om EU's landbrug og international handel (2010/2110(INI)) | 48 |
| 2012/C 199E/07 | EU's proteinunderskudEuropa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om EU's proteinunderskud: Hvad er løsningen på et langvarigt problem? (2010/2111(INI)) | 58 |
| 2012/C 199E/08 | Ligestilling mellem kvinder og mænd - 2010Europa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union - 2010 (2010/2138(INI)) | 65 |
| 2012/C 199E/09 | Fattigdom blandt kvinderEuropa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om fattigdom blandt kvinder i Den Europæiske Union 2010/2162(INI). | 77 |
| 2012/C 199E/10 | Genoprettelse af gensidighed i visumordningen - solidaritet med tjekkiske statsborgeres ulige status efter Canadas unilaterale indførelse af visumpligtEuropa-Parlamentets erklæring af 8. marts 2011 om genoprettelse af gensidighed i visumordningen - solidaritet med tjekkiske statsborgeres ulige status efter Canadas unilaterale indførelse af visumpligt | 89 |
| | Onsdag den 9. marts 2011 |
| 2012/C 199E/11 | Retningslinjer for 2012-budgettet - Sektion I, II og IV til XEuropa-Parlamentets beslutning af 9. marts 2011 om retningslinjerne for 2012-budgetproceduren, Sektion I - Europa-Parlamentet, Sektion II - Rådet, Sektion IV - Domstolen, Sektion V - Revisionsretten, Sektion VI - Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Sektion VII - Regionsudvalget, Sektion VIII - Den Europæiske Ombudsmand, Sektion IX - Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Sektion X - Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (2011/2017(BUD)) | 90 |
| 2012/C 199E/12 | EU-strategi for AtlanterhavsområdetEuropa-Parlamentets beslutning af 9. marts 2011 om en EU-strategi for Atlanterhavsregionen | 95 |
| 2012/C 199E/13 | Statusrapport for 2010 om TyrkietEuropa-Parlamentets beslutning af 9. marts 2011 om statusrapport 2010 for Tyrkiet | 98 |
| 2012/C 199E/14 | Montenegros europæiske integrationsprocesEuropa-Parlamentets beslutning af 9. marts 2011 om den europæiske integrationsproces for Montenegro | 106 |
| 2012/C 199E/15 | EU's strategi for integration af romaerEuropa-Parlamentets beslutning af 9. marts 2011 om EU's strategi for integration af romaer (2010/2276(INI)) | 112 |
| 2012/C 199E/16 | Industripolitik i en globaliseret verdenEuropa-Parlamentets beslutning af 9. marts 2011 om industripolitik i en globaliseret verden 2010/2095(INI) | 131 |
| | Torsdag den 10. marts 2011 |
| 2012/C 199E/17 | Medieloven i UngarnEuropa-Parlamentets beslutning af 10. marts 2011 om medieloven i Ungarn | 154 |
| 2012/C 199E/18 | De sydlige nabolande, navnlig Libyen, herunder humanitære aspekterEuropa-Parlamentets beslutning af 10. marts 2011 om de sydlige nabolande, navnlig Libyen | 158 |
| 2012/C 199E/19 | EU’s strategi over for IranEuropa-Parlamentets beslutning af 10. marts 2011 om EU’s strategi over for Iran (2010/2050(INI)) | 163 |
| 2012/C 199E/20 | 16. samling i Menneskerettighedsrådet (Genève, 28. februar - 25. marts 2011)Europa-Parlamentets beslutning af 10. marts 2011 om prioriteringerne med henblik på den 16. samling i Menneskerettighedsrådet og revisionen i 2011 | 172 |
| 2012/C 199E/21 | Pakistan - mordet på Shahbaz Bhatti, minister for minoriteterEuropa-Parlamentets beslutning af 10. marts 2011 om Pakistan, navnlig mordet på Shahbaz Bhatti | 179 |
| 2012/C 199E/22 | Hviderusland, navnlig sagerne omkring Ales Mikhalevic og Natalia RadinaEuropa-Parlamentets beslutning af 10. marts 2011 om Hviderusland (navnlig sagerne vedrørende Ales Mikhalevic og Natalia Radina) | 182 |
| 2012/C 199E/23 | Situationen og kulturarv i Kashgar (den autonome region Xinjiang Uyghur, Kina)Europa-Parlamentets beslutning af 10. marts 2011 om situationen og kulturarven i Kashgar (Den Autonome Uygur-region Xinjiang, Kina) | 185 |
| 2012/C 199E/24 | Etablering af en europæisk statut for gensidige selskaber, foreninger og fondeEuropa-Parlamentets erklæring af 10. marts 2011 om etablering af en europæisk statut for gensidige selskaber, foreninger og fonde | 187 |
| 2012/C 199E/25 | Påkørsel af tunge lastvogneEuropa-Parlamentets erklæring af 10. marts 2011 om påkørsel af tunge lastvogne | 188 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-ParlamentetSESSIONEN 2011-2012Mødeperioden fra den 8. til 10. marts 2011Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 165 E af 7.6.2011.VEDTAGNE TEKSTER

Tirsdag den 8. marts 2011

2012/C 199E/01

Produktsikkerhed i almindelighed og markedsovervågningEuropa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om revision af direktivet om produktsikkerhed i almindelighed og markedsovervågning (2010/2085(INI))

1

2012/C 199E/02

Håndtering af H1N1-influenzaEuropa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om evaluering af håndteringen af H1N1-influenzaen i 2009-2010 i EU (2010/2153(INI))

7

2012/C 199E/03

Innovativ finansiering på globalt og europæisk niveauEuropa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om innovativ finansiering på globalt og europæisk plan (2010/2105(INI))

15

2012/C 199E/04

Begrænsning af uligheder på sundhedsområdetEuropa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU (2010/2089(INI))

25

2012/C 199E/05

Samarbejde med udviklingslandene om fremme af god forvaltningspraksis på skatteområdetEuropa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om skat og udvikling - samarbejde med udviklingslandene om fremme af god forvaltningspraksis på skatteområdet 2010/2102(INI)

37

2012/C 199E/06

Landbrug og international handelEuropa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om EU's landbrug og international handel (2010/2110(INI))

48

2012/C 199E/07

EU's proteinunderskudEuropa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om EU's proteinunderskud: Hvad er løsningen på et langvarigt problem? (2010/2111(INI))

58

2012/C 199E/08

Ligestilling mellem kvinder og mænd - 2010Europa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union - 2010 (2010/2138(INI))

65

2012/C 199E/09

Fattigdom blandt kvinderEuropa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om fattigdom blandt kvinder i Den Europæiske Union 2010/2162(INI).

77

2012/C 199E/10

Genoprettelse af gensidighed i visumordningen - solidaritet med tjekkiske statsborgeres ulige status efter Canadas unilaterale indførelse af visumpligtEuropa-Parlamentets erklæring af 8. marts 2011 om genoprettelse af gensidighed i visumordningen - solidaritet med tjekkiske statsborgeres ulige status efter Canadas unilaterale indførelse af visumpligt

89

Onsdag den 9. marts 2011

2012/C 199E/11

Retningslinjer for 2012-budgettet - Sektion I, II og IV til XEuropa-Parlamentets beslutning af 9. marts 2011 om retningslinjerne for 2012-budgetproceduren, Sektion I - Europa-Parlamentet, Sektion II - Rådet, Sektion IV - Domstolen, Sektion V - Revisionsretten, Sektion VI - Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Sektion VII - Regionsudvalget, Sektion VIII - Den Europæiske Ombudsmand, Sektion IX - Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Sektion X - Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (2011/2017(BUD))

90

2012/C 199E/12

EU-strategi for AtlanterhavsområdetEuropa-Parlamentets beslutning af 9. marts 2011 om en EU-strategi for Atlanterhavsregionen

95

2012/C 199E/13

Statusrapport for 2010 om TyrkietEuropa-Parlamentets beslutning af 9. marts 2011 om statusrapport 2010 for Tyrkiet

98

2012/C 199E/14

Montenegros europæiske integrationsprocesEuropa-Parlamentets beslutning af 9. marts 2011 om den europæiske integrationsproces for Montenegro

106

2012/C 199E/15

EU's strategi for integration af romaerEuropa-Parlamentets beslutning af 9. marts 2011 om EU's strategi for integration af romaer (2010/2276(INI))

112

2012/C 199E/16

Industripolitik i en globaliseret verdenEuropa-Parlamentets beslutning af 9. marts 2011 om industripolitik i en globaliseret verden 2010/2095(INI)

131

Torsdag den 10. marts 2011

2012/C 199E/17

Medieloven i UngarnEuropa-Parlamentets beslutning af 10. marts 2011 om medieloven i Ungarn

154

2012/C 199E/18

De sydlige nabolande, navnlig Libyen, herunder humanitære aspekterEuropa-Parlamentets beslutning af 10. marts 2011 om de sydlige nabolande, navnlig Libyen

158

2012/C 199E/19

EU’s strategi over for IranEuropa-Parlamentets beslutning af 10. marts 2011 om EU’s strategi over for Iran (2010/2050(INI))

163

2012/C 199E/20

16. samling i Menneskerettighedsrådet (Genève, 28. februar - 25. marts 2011)Europa-Parlamentets beslutning af 10. marts 2011 om prioriteringerne med henblik på den 16. samling i Menneskerettighedsrådet og revisionen i 2011

172

2012/C 199E/21

Pakistan - mordet på Shahbaz Bhatti, minister for minoriteterEuropa-Parlamentets beslutning af 10. marts 2011 om Pakistan, navnlig mordet på Shahbaz Bhatti

179

2012/C 199E/22

Hviderusland, navnlig sagerne omkring Ales Mikhalevic og Natalia RadinaEuropa-Parlamentets beslutning af 10. marts 2011 om Hviderusland (navnlig sagerne vedrørende Ales Mikhalevic og Natalia Radina)

182

2012/C 199E/23

Situationen og kulturarv i Kashgar (den autonome region Xinjiang Uyghur, Kina)Europa-Parlamentets beslutning af 10. marts 2011 om situationen og kulturarven i Kashgar (Den Autonome Uygur-region Xinjiang, Kina)

185

2012/C 199E/24

Etablering af en europæisk statut for gensidige selskaber, foreninger og fondeEuropa-Parlamentets erklæring af 10. marts 2011 om etablering af en europæisk statut for gensidige selskaber, foreninger og fonde

187

2012/C 199E/25

Påkørsel af tunge lastvogneEuropa-Parlamentets erklæring af 10. marts 2011 om påkørsel af tunge lastvogne

188

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 8. marts 2011 |
| 2012/C 199E/26 | Anmodning om ophævelse af Elmar Broks parlamentariske immunitetEuropa-Parlamentets afgørelse af 8. marts 2011 om anmodning om ophævelse af Elmar Broks immunitet (2010/2283(IMM)) | 190 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 8. marts 2011

2012/C 199E/26

Anmodning om ophævelse af Elmar Broks parlamentariske immunitetEuropa-Parlamentets afgørelse af 8. marts 2011 om anmodning om ophævelse af Elmar Broks immunitet (2010/2283(IMM))

190

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| | Tirsdag den 8. marts 2011 |
| 2012/C 199E/27 | Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (Harald Wögerbauer - AT)Europa-Parlamentets afgørelse af 8. marts 2011 om den foreslåede udnævnelse af Harald Wögerbauer til medlem af Revisionsretten (C7-0029/2011 - 2011/0801(NLE)) | 192 |
| 2012/C 199E/28 | Aftaleområdet for Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. marts 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse bestemmelser for fiskeri i aftaleområdet for GFCM (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet) (KOM(2009)0477 - C7-0204/2009 - 2009/0129(COD)) | 193 |
| P7_TC1-COD(2009)0129Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 8. marts 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om visse bestemmelser for fiskeri i aftaleområdet for GFCM (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet) [Ændring 1] | 194 |
| BILAG I | 208 |
| BILAG II | 212 |
| BILAG III | 215 |

III   Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 8. marts 2011

2012/C 199E/27

Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (Harald Wögerbauer - AT)Europa-Parlamentets afgørelse af 8. marts 2011 om den foreslåede udnævnelse af Harald Wögerbauer til medlem af Revisionsretten (C7-0029/2011 - 2011/0801(NLE))

192

2012/C 199E/28

Aftaleområdet for Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. marts 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse bestemmelser for fiskeri i aftaleområdet for GFCM (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet) (KOM(2009)0477 - C7-0204/2009 - 2009/0129(COD))

193

P7_TC1-COD(2009)0129Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 8. marts 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om visse bestemmelser for fiskeri i aftaleområdet for GFCM (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet) [Ændring 1]

Europa-Parlamentets og

194

BILAG I

208

BILAG II

212

BILAG III

215

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| **I | samarbejdsprocedure (førstebehandling) |
| **II | samarbejdsprocedure (andenbehandling) |
| *** | samstemmende udtalelse |
| ***I | fælles beslutningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | fælles beslutningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

**I

samarbejdsprocedure (førstebehandling)

**II

samarbejdsprocedure (andenbehandling)

***

samstemmende udtalelse

***I

fælles beslutningsprocedure (førstebehandling)

***II

fælles beslutningsprocedure (andenbehandling)

***III

fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure er baseret på det af Kommissionen foreslåede retsgrundlag)

Politiske ændringer: den nye eller ændrede tekst markeres med fede typer og kursiv, udeladelser markeres med symbolet ▐.

Tekniske rettelser og justeringer foretaget af tjenestegrenene: den nye eller ændrede tekst markeres med kursiv, udeladelser markeres med symbolet ║.

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet SESSIONEN 2011-2012 Mødeperioden fra den 8. til 10. marts 2011 Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 165 E af 7.6.2011. VEDTAGNE TEKSTER

Tirsdag den 8. marts 2011

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/1

---

Tirsdag den 8. marts 2011Produktsikkerhed i almindelighed og markedsovervågning

P7_TA(2011)0076

Europa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om revision af direktivet om produktsikkerhed i almindelighed og markedsovervågning (2010/2085(INI))

2012/C 199 E/01

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF af 3. december 2001 om produktsikkerhed i almindelighed (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF af 3. december 2001 om produktsikkerhed i almindelighed (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 765/2008 af 9. juli 2008 om kravene til akkreditering og markedsovervågning i forbindelse med markedsføring af produkter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 339/93 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 765/2008 af 9. juli 2008 om kravene til akkreditering og markedsovervågning i forbindelse med markedsføring af produkter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 339/93 (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 768/2008/EF af 9. juli 2008 om fælles rammer for markedsføring af produkter og om ophævelse af Rådets afgørelse 93/465/EØF (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 768/2008/EF af 9. juli 2008 om fælles rammer for markedsføring af produkter og om ophævelse af Rådets afgørelse 93/465/EØF (3),

| — | der henviser til Kommissionens afgørelse 2010/15/EU af 16. december 2009 om retningslinjer for forvaltningen af fællesskabssystemet for hurtig udveksling af oplysninger (RAPEX), jf. artikel 12 i direktiv 2001/95/EF (direktivet om produktsikkerhed i almindelighed), og notifikationsproceduren, jf. samme direktivs artikel 11 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens afgørelse 2010/15/EU af 16. december 2009 om retningslinjer for forvaltningen af fællesskabssystemet for hurtig udveksling af oplysninger (RAPEX), jf. artikel 12 i direktiv 2001/95/EF (direktivet om produktsikkerhed i almindelighed), og notifikationsproceduren, jf. samme direktivs artikel 11 (4),

| — | der henviser til Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF af 3. december 2001 om produktsikkerhed i almindelighed (KOM(2008)0905), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF af 3. december 2001 om produktsikkerhed i almindelighed (KOM(2008)0905),

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument »Revision of the General Product Safety Directive: Summary of envisaged actions«, GD for Sundhed og Forbrugere, 18. maj 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument »Revision of the General Product Safety Directive: Summary of envisaged actions«, GD for Sundhed og Forbrugere, 18. maj 2010,

| — | der henviser til køreplanen »Alignment to the New Legislative Framework (Decision No 768/2008/EC)«, GD for Erhvervspolitik, 15. april 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til køreplanen »Alignment to the New Legislative Framework (Decision No 768/2008/EC)«, GD for Erhvervspolitik, 15. april 2010,

| — | der henviser til køreplanen »Review of Directive 2001/95/EC of the European Parliament and of the Council of 3 December 2001 on general product safety (GPSD)«, GD for Sundhed og Forbrugere, 25. marts 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til køreplanen »Review of Directive 2001/95/EC of the European Parliament and of the Council of 3 December 2001 on general product safety (GPSD)«, GD for Sundhed og Forbrugere, 25. marts 2010,

| — | der henviser til Kommissions arbejdsdokument om forholdet mellem direktiv 2001/95/EF om produktsikkerhed i almindelighed og bestemmelserne om markedsovervågning i forordning (EF) nr. 765/2008, GD for Sundhed og Forbrugere, 2. marts 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissions arbejdsdokument om forholdet mellem direktiv 2001/95/EF om produktsikkerhed i almindelighed og bestemmelserne om markedsovervågning i forordning (EF) nr. 765/2008, GD for Sundhed og Forbrugere, 2. marts 2010,

| — | der henviser til Kommissions arbejdsdokument »Revision of the General Product Safety Directive: Identification of the Key Issues«, GD for Sundhed og Forbrugere, 15. september 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissions arbejdsdokument »Revision of the General Product Safety Directive: Identification of the Key Issues«, GD for Sundhed og Forbrugere, 15. september 2009,

| — | der henviser til briefingdokumentet om markedsovervågning i medlemsstaterne, bestilt af IMCO-Udvalget og offentliggjort i oktober 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til briefingdokumentet om markedsovervågning i medlemsstaterne, bestilt af IMCO-Udvalget og offentliggjort i oktober 2009,

| — | der henviser til briefingdokumentet om revision af direktivet om produktsikkerhed i almindelighed og markedsovervågning, bestilt af IMCO-Udvalget og offentliggjort i september 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til briefingdokumentet om revision af direktivet om produktsikkerhed i almindelighed og markedsovervågning, bestilt af IMCO-Udvalget og offentliggjort i september 2010,

| — | der henviser til den workshop om revision af direktivet om produktsikkerhed i almindelighed og markedsovervågning, der blev afholdt den 30. september 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til den workshop om revision af direktivet om produktsikkerhed i almindelighed og markedsovervågning, der blev afholdt den 30. september 2010,

| — | der henviser til det trilaterale topmøde mellem EU, USA og Kina i Shanghai den 25.-26. oktober 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til det trilaterale topmøde mellem EU, USA og Kina i Shanghai den 25.-26. oktober 2010,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelser fra Udvalget om International Handel og Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0033/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelser fra Udvalget om International Handel og Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0033/2011),

| A. | der henviser til, at det er meget vigtigt at sikre, at alle produkter, der bringes på markedet i EU, er sikre, med henblik på at garantere et højt beskyttelsesniveau for bl.a. forbrugere, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det er meget vigtigt at sikre, at alle produkter, der bringes på markedet i EU, er sikre, med henblik på at garantere et højt beskyttelsesniveau for bl.a. forbrugere,

| B. | der henviser til, at den nye lovgivningsmæssige ramme blev vedtaget i juli 2008, og at forordning (EF) nr. 765/2008 om markedsovervågning trådte i kraft den 1. januar 2010, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den nye lovgivningsmæssige ramme blev vedtaget i juli 2008, og at forordning (EF) nr. 765/2008 om markedsovervågning trådte i kraft den 1. januar 2010,

| C. | der henviser til, at direktiv 2001/95/EF om produktsikkerhed i almindelighed, hvorved der på fællesskabsplan fastlægges almindelige sikkerhedskrav for alle forbrugerprodukter, skal revideres og ved integrering bringes i overensstemmelse med den nye lovgivningsmæssige ramme, navnlig forordningen om markedsovervågning, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at direktiv 2001/95/EF om produktsikkerhed i almindelighed, hvorved der på fællesskabsplan fastlægges almindelige sikkerhedskrav for alle forbrugerprodukter, skal revideres og ved integrering bringes i overensstemmelse med den nye lovgivningsmæssige ramme, navnlig forordningen om markedsovervågning,

| D. | der henviser til, at den lovgivningsmæssige ramme for produktsikkerhed og markedsovervågning består af tre lag af retsakter (direktivet om produktsikkerhed i almindelighed, den nye lovgivningsmæssige ramme og sektorspecifikke harmoniseringsdirektiver), hvilket skaber usikkerhed og forvirring på det indre marked, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den lovgivningsmæssige ramme for produktsikkerhed og markedsovervågning består af tre lag af retsakter (direktivet om produktsikkerhed i almindelighed, den nye lovgivningsmæssige ramme og sektorspecifikke harmoniseringsdirektiver), hvilket skaber usikkerhed og forvirring på det indre marked,

| E. | der henviser til, at markedsovervågningsniveauet varierer meget blandt medlemsstaterne, og at nogle af dem ikke afsætter de nødvendige ressourcer til en effektiv markedsovervågning og fortolker begrebet »produkter, som frembyder en alvorlig risiko«, forskelligt, hvilket kan skabe hindringer for varernes frie bevægelighed i det indre marked, påvirke konkurrencen og bringe forbrugernes sikkerhed i det indre marked i fare, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at markedsovervågningsniveauet varierer meget blandt medlemsstaterne, og at nogle af dem ikke afsætter de nødvendige ressourcer til en effektiv markedsovervågning og fortolker begrebet »produkter, som frembyder en alvorlig risiko«, forskelligt, hvilket kan skabe hindringer for varernes frie bevægelighed i det indre marked, påvirke konkurrencen og bringe forbrugernes sikkerhed i det indre marked i fare,

| F. | der henviser til, at samarbejdet mellem markedsovervågningsmyndighederne og fælles markedsovervågningstiltag er af afgørende betydning og derfor bør styrkes yderligere og tildeles flere ressourcer, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at samarbejdet mellem markedsovervågningsmyndighederne og fælles markedsovervågningstiltag er af afgørende betydning og derfor bør styrkes yderligere og tildeles flere ressourcer,

| G. | der henviser til, at forordninger giver større klarhed, forudsigelighed og effektivitet i forhold til direktiver, således som det også anføres i Monti-rapporten, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at forordninger giver større klarhed, forudsigelighed og effektivitet i forhold til direktiver, således som det også anføres i Monti-rapporten,

Markedsovervågning

Indledning

| 1. | mener, at den nuværende lovgivningsmæssige ramme for markedsovervågning ikke sikrer sammenhæng nok og derfor bør revideres og koordineres bedre; |
| --- | --- |

1.

mener, at den nuværende lovgivningsmæssige ramme for markedsovervågning ikke sikrer sammenhæng nok og derfor bør revideres og koordineres bedre;

| 2. | foreslår Kommissionen at etablere en fælles europæisk ramme for markedsovervågning vedrørende alle produkter, der befinder sig på det indre marked eller kommer ind på EU-markedet; opfordrer Kommissionen til at spille en mere aktiv rolle i koordineringen af aktiviteterne hos de europæiske markedsovervågningsmyndigheder, toldmyndighederne og medlemsstaternes kompetente myndigheder; |
| --- | --- |

2.

foreslår Kommissionen at etablere en fælles europæisk ramme for markedsovervågning vedrørende alle produkter, der befinder sig på det indre marked eller kommer ind på EU-markedet; opfordrer Kommissionen til at spille en mere aktiv rolle i koordineringen af aktiviteterne hos de europæiske markedsovervågningsmyndigheder, toldmyndighederne og medlemsstaternes kompetente myndigheder;

| 3. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at afsætte tilstrækkelige ressourcer til en effektiv markedsovervågning; understreger, at svigtende markedsovervågningssystemer kan forårsage konkurrenceforvridning, bringe forbrugernes sikkerhed i fare og undergrave borgernes tillid til det indre marked; understreger i den forbindelse, at det er meget vigtigt at sikre det indre markeds ydre grænser, navnlig de større havne, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger mod ulovlige produkter fra tredjelande; foreslår, at Kommissionen gennemfører en gennemgribende evaluering af de indgangssteder, hvor produkter føres ind på EU-markedet, herunder en evaluering af, hvilke ressourcer, der er nødvendige for at sikre tilstrækkelig kontrol; |
| --- | --- |

3.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at afsætte tilstrækkelige ressourcer til en effektiv markedsovervågning; understreger, at svigtende markedsovervågningssystemer kan forårsage konkurrenceforvridning, bringe forbrugernes sikkerhed i fare og undergrave borgernes tillid til det indre marked; understreger i den forbindelse, at det er meget vigtigt at sikre det indre markeds ydre grænser, navnlig de større havne, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger mod ulovlige produkter fra tredjelande; foreslår, at Kommissionen gennemfører en gennemgribende evaluering af de indgangssteder, hvor produkter føres ind på EU-markedet, herunder en evaluering af, hvilke ressourcer, der er nødvendige for at sikre tilstrækkelig kontrol;

| 4. | opfordrer medlemsstaterne til på koordineret vis at indføre sanktioner, herunder store bøder, der pålægges økonomiske aktører, som forsætligt bringer farlige produkter, eller produkter, der ikke opfylder kravene, ind på det indre marked; foreslår, at produktforbud bør offentliggøres så ofte som muligt for at gøre grænsekontrollerne og markedsovervågningen mere synlige og afskrække kriminelle markedsdeltagere; |
| --- | --- |

4.

opfordrer medlemsstaterne til på koordineret vis at indføre sanktioner, herunder store bøder, der pålægges økonomiske aktører, som forsætligt bringer farlige produkter, eller produkter, der ikke opfylder kravene, ind på det indre marked; foreslår, at produktforbud bør offentliggøres så ofte som muligt for at gøre grænsekontrollerne og markedsovervågningen mere synlige og afskrække kriminelle markedsdeltagere;

| 5. | opfordrer Kommissionen til med deltagelse af markedsovervågningsmyndigheder og toldmyndigheder at samfinansiere yderligere fælles markedsovervågningstiltag; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til med deltagelse af markedsovervågningsmyndigheder og toldmyndigheder at samfinansiere yderligere fælles markedsovervågningstiltag;

| 6. | understreger nødvendigheden af at udveksle bedste praksis blandt medlemsstaterne; opfordrer til fælles samarbejde, samling af knowhow og udveksling af bedste praksis blandt markedsovervågningsmyndighederne; minder om betydningen af et samarbejde mellem told- og markedsovervågningsmyndighederne ved de ydre grænser med henblik på en passende kontrol af produkter, der føres ind i Fællesskabet; anerkender det vigtige bidrag, som Prosafe har ydet med hensyn til koordinering af fælles markedsovervågning og udveksling af gennemprøvet praksis inden for rammerne af direktivet om produktsikkerhed i almindelighed; opfordrer derfor Kommissionen til at overveje, under hvilke omstændigheder Prosafe kunne fungere som platform for et udvidet samarbejde mellem medlemsstaterne for harmoniserede og ikke-harmoniserede produkter; mener, at det er nødvendigt at etablere et juridisk grundlag for tildeling af ressources til Prosafe til udførelse af denne opgave; understreger, at koordinering via Prosafe i dag indskrænkes af begrænsede ressourcer og Prosafes uformelle struktur; |
| --- | --- |

6.

understreger nødvendigheden af at udveksle bedste praksis blandt medlemsstaterne; opfordrer til fælles samarbejde, samling af knowhow og udveksling af bedste praksis blandt markedsovervågningsmyndighederne; minder om betydningen af et samarbejde mellem told- og markedsovervågningsmyndighederne ved de ydre grænser med henblik på en passende kontrol af produkter, der føres ind i Fællesskabet; anerkender det vigtige bidrag, som Prosafe har ydet med hensyn til koordinering af fælles markedsovervågning og udveksling af gennemprøvet praksis inden for rammerne af direktivet om produktsikkerhed i almindelighed; opfordrer derfor Kommissionen til at overveje, under hvilke omstændigheder Prosafe kunne fungere som platform for et udvidet samarbejde mellem medlemsstaterne for harmoniserede og ikke-harmoniserede produkter; mener, at det er nødvendigt at etablere et juridisk grundlag for tildeling af ressources til Prosafe til udførelse af denne opgave; understreger, at koordinering via Prosafe i dag indskrænkes af begrænsede ressourcer og Prosafes uformelle struktur;

| 7. | opfordrer EU’s medlemsstater til at dele undersøgelser vedrørende produktsikkerhed med andre medlemsstater; mener, at de pågældende produkters referencenumre bør anføres for at gøre det nemmere at identificere produkterne for andre myndigheder, der eventuelt kan drage fordel af at oversætte og anvende oplysningerne fra undersøgelserne; opfordrer medlemsstaterne til at lade deres kompetente myndigheder træffe foranstaltninger til markedsovervågning på grundlag af testresultater og undersøgelser også fra andre medlemsstater med henblik på at undgå dobbeltarbejde; |
| --- | --- |

7.

opfordrer EU’s medlemsstater til at dele undersøgelser vedrørende produktsikkerhed med andre medlemsstater; mener, at de pågældende produkters referencenumre bør anføres for at gøre det nemmere at identificere produkterne for andre myndigheder, der eventuelt kan drage fordel af at oversætte og anvende oplysningerne fra undersøgelserne; opfordrer medlemsstaterne til at lade deres kompetente myndigheder træffe foranstaltninger til markedsovervågning på grundlag af testresultater og undersøgelser også fra andre medlemsstater med henblik på at undgå dobbeltarbejde;

| 8. | foreslår, at der oprettes kontorer for uddannelse i produktsikkerhed, f.eks. inden for rammerne af produktkontaktpunkterne, der kan fremme uddannelse og overføre information mellem de forskellige brancher; |
| --- | --- |

8.

foreslår, at der oprettes kontorer for uddannelse i produktsikkerhed, f.eks. inden for rammerne af produktkontaktpunkterne, der kan fremme uddannelse og overføre information mellem de forskellige brancher;

| 9. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at etablere en offentlig database med oplysninger om forbrugerproduktsikkerhed med en platform for klager, helst baseret på allerede eksisterende regionale og nationale systemer i medlemsstaterne; mener, at det vil øge bevidstheden om farlige produkter på tværs af grænserne i det indre marked og give forbrugerne mulighed for ad elektronisk vej at underrette de kompetente myndigheder om farlige produkter; mener, at databasen kan udformes ved at udvikle de eksisterende databaser såsom informationssystemet om markedsovervågning (ICSMS) eller Databasen over personskader (IDB); understreger behovet for, at databasen har et juridisk grundlag, og for at rapportering fra medlemsstaterne gøres obligatorisk; kræver, at der indføres et statistisk system for ulykker på grundlag af denne database, hvorfra der skal offentliggøres obligatoriske årlige rapporter; opfordrer til, at databasen bliver offentligt tilgængelig, men at den nødvendige fortrolighed for virksomhederne sikres; |
| --- | --- |

9.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at etablere en offentlig database med oplysninger om forbrugerproduktsikkerhed med en platform for klager, helst baseret på allerede eksisterende regionale og nationale systemer i medlemsstaterne; mener, at det vil øge bevidstheden om farlige produkter på tværs af grænserne i det indre marked og give forbrugerne mulighed for ad elektronisk vej at underrette de kompetente myndigheder om farlige produkter; mener, at databasen kan udformes ved at udvikle de eksisterende databaser såsom informationssystemet om markedsovervågning (ICSMS) eller Databasen over personskader (IDB); understreger behovet for, at databasen har et juridisk grundlag, og for at rapportering fra medlemsstaterne gøres obligatorisk; kræver, at der indføres et statistisk system for ulykker på grundlag af denne database, hvorfra der skal offentliggøres obligatoriske årlige rapporter; opfordrer til, at databasen bliver offentligt tilgængelig, men at den nødvendige fortrolighed for virksomhederne sikres;

| 10. | understreger, at globalisering, stadig større outsourcing og væksten i den internationale handel betyder, at flere produkter bliver omsat på markeder rundt omkring i verden; mener, at et tæt samarbejde mellem globale reguleringsmyndigheder og andre berørte parter inden for forbrugerproduktsikkerhed er af afgørende betydning for at tackle de udfordringer, som de komplicerede forsyningskæder og den større samhandel stiller; |
| --- | --- |

10.

understreger, at globalisering, stadig større outsourcing og væksten i den internationale handel betyder, at flere produkter bliver omsat på markeder rundt omkring i verden; mener, at et tæt samarbejde mellem globale reguleringsmyndigheder og andre berørte parter inden for forbrugerproduktsikkerhed er af afgørende betydning for at tackle de udfordringer, som de komplicerede forsyningskæder og den større samhandel stiller;

| 11. | opfordrer Kommissionen til at intensivere internationalt samarbejde i International Consumer Product Safety Caucus (ICPSC) med henblik på at udveksle gennemprøvede praksisser og i fællesskab forebygge, at der i tredjelande produceres farlige stoffer med henblik på eksport til EU's indre marked; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at intensivere internationalt samarbejde i International Consumer Product Safety Caucus (ICPSC) med henblik på at udveksle gennemprøvede praksisser og i fællesskab forebygge, at der i tredjelande produceres farlige stoffer med henblik på eksport til EU's indre marked;

Revision af direktivet om produktsikkerhed i almindelighed

Tilpasning af direktivet om produktsikkerhed i almindelighed og den nye lovgivningsmæssige ramme – en ny forordning om produktsikkerhed i almindelighed og markedsovervågning

| 12. | støtter revisionen af direktivet om produktsikkerhed i almindelighed og forordning nr. (EF) 765/2008 med hensyn til definitioner og de erhvervsdrivendes forpligtelser som fastlagt i afgørelse nr. 768/2008/EF uden at skabe unødige administrative byrder, navnlig for SMV'er; mener, at det kun at have en enkelt forordning er den eneste måde, hvorpå man kan have et enkelt system for alle produkter; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at etablere et enkelt markedsovervågningssystem for alle produkter på basis af en enkelt retsakt, der dækker både produktsikkerhedsdirektivet og forordning nr. (EF) 765/2008; mener, at denne nye retsakt bør udformes på en sådan måde, at der opnås et højt niveau af produktsikkerhed og markedsovervågning, at den juridiske basis afklares og der tages hensyn til de bestemmelser, der er mere udførligt uddybet i de to eksisterende retsakter; |
| --- | --- |

12.

støtter revisionen af direktivet om produktsikkerhed i almindelighed og forordning nr. (EF) 765/2008 med hensyn til definitioner og de erhvervsdrivendes forpligtelser som fastlagt i afgørelse nr. 768/2008/EF uden at skabe unødige administrative byrder, navnlig for SMV'er; mener, at det kun at have en enkelt forordning er den eneste måde, hvorpå man kan have et enkelt system for alle produkter; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at etablere et enkelt markedsovervågningssystem for alle produkter på basis af en enkelt retsakt, der dækker både produktsikkerhedsdirektivet og forordning nr. (EF) 765/2008; mener, at denne nye retsakt bør udformes på en sådan måde, at der opnås et højt niveau af produktsikkerhed og markedsovervågning, at den juridiske basis afklares og der tages hensyn til de bestemmelser, der er mere udførligt uddybet i de to eksisterende retsakter;

| 13. | kræver en tilpasning af kravene om sporbarhed i direktivet om produktsikkerhed i almindelighed og den nye lovgivningsmæssige ramme med henblik på at sikre et sammenhængende sporbarhedssystem og således undgå at skabe yderligere bureaukrati; |
| --- | --- |

13.

kræver en tilpasning af kravene om sporbarhed i direktivet om produktsikkerhed i almindelighed og den nye lovgivningsmæssige ramme med henblik på at sikre et sammenhængende sporbarhedssystem og således undgå at skabe yderligere bureaukrati;

| 14. | opfordrer Kommissionen til at overveje at udforme mere præcise kriterier til evaluering af sikkerheden og farerne i forbindelse med, at produkter ikke opfylder kravene i EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til at overveje at udforme mere præcise kriterier til evaluering af sikkerheden og farerne i forbindelse med, at produkter ikke opfylder kravene i EU-lovgivningen;

Yderligere specifikke ændringer af direktivet om produktsikkerhed i almindelighed

| 15. | finder det problematisk, at produkter, der betjenes af tjenesteydere, ikke er omfattet af det nuværende direktiv om produktsikkerhed i almindelighed, dvs. at de almindelige sikkerhedskrav gælder, når produktet håndteres af forbrugeren i tjenesteyderens lokaler, men ikke hvis det samme produkt betjenes af tjenesteyderen; understreger behovet for at få lukket dette hul i lovgivningen; |
| --- | --- |

15.

finder det problematisk, at produkter, der betjenes af tjenesteydere, ikke er omfattet af det nuværende direktiv om produktsikkerhed i almindelighed, dvs. at de almindelige sikkerhedskrav gælder, når produktet håndteres af forbrugeren i tjenesteyderens lokaler, men ikke hvis det samme produkt betjenes af tjenesteyderen; understreger behovet for at få lukket dette hul i lovgivningen;

| 16. | kræver en forenkling af EU-lovgivningen om produktsikkerhed, navnlig for så vidt angår Kommissionens mål »bedre lovgivning« og »tænk småt først« som beskrevet i meddelelsen »På vej mod en akt for det indre marked«, og opfordrer til, at bestemmelserne om fødevareimitater medtages i det reviderede forslag |
| --- | --- |

16.

kræver en forenkling af EU-lovgivningen om produktsikkerhed, navnlig for så vidt angår Kommissionens mål »bedre lovgivning« og »tænk småt først« som beskrevet i meddelelsen »På vej mod en akt for det indre marked«, og opfordrer til, at bestemmelserne om fødevareimitater medtages i det reviderede forslag

| 17. | kræver, at der indføres en henvisning til »handicappede« (sammen med de allerede eksisterende henvisninger til »børn« og »ældre«), med henblik på at garantere sikkerheden for særlig udsatte forbrugere i bredest mulige forstand; |
| --- | --- |

17.

kræver, at der indføres en henvisning til »handicappede« (sammen med de allerede eksisterende henvisninger til »børn« og »ældre«), med henblik på at garantere sikkerheden for særlig udsatte forbrugere i bredest mulige forstand;

| 18. | opfordrer Kommissionen til at medtage en forpligtelse for fabrikanterne til at foretage en risikoanalyse i designfasen; hvis der påvises risici, bør de fremgå af produktdokumentationen og stilles til rådighed for de offentlige myndigheder; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til at medtage en forpligtelse for fabrikanterne til at foretage en risikoanalyse i designfasen; hvis der påvises risici, bør de fremgå af produktdokumentationen og stilles til rådighed for de offentlige myndigheder;

EU-hasteforanstaltninger

| 19. | understreger behovet for en mere effektiv lovgivningsramme, der giver mulighed for hurtig indgriben og pålidelige langsigtede løsninger, uden at politiske beslutninger uddelegeres til standardiseringsorganerne eller til Kommissionen uden et klart sæt væsentlige politiske krav, således som det er tilfældet ved harmoniseret lovgivning; |
| --- | --- |

19.

understreger behovet for en mere effektiv lovgivningsramme, der giver mulighed for hurtig indgriben og pålidelige langsigtede løsninger, uden at politiske beslutninger uddelegeres til standardiseringsorganerne eller til Kommissionen uden et klart sæt væsentlige politiske krav, således som det er tilfældet ved harmoniseret lovgivning;

Sporbarhed

| 20. | understreger, at produkter, der frembyder alvorlige risici, skal tilbagetrækkes eller tilbagekaldes definitivt fra markedet så hurtigt som muligt, og at der skal sikres sporbarhed gennem hele forsyningskæden, hvilket kræver tilstrækkelige ressourcer hos markedsovervågningsmyndighederne; |
| --- | --- |

20.

understreger, at produkter, der frembyder alvorlige risici, skal tilbagetrækkes eller tilbagekaldes definitivt fra markedet så hurtigt som muligt, og at der skal sikres sporbarhed gennem hele forsyningskæden, hvilket kræver tilstrækkelige ressourcer hos markedsovervågningsmyndighederne;

| 21. | understreger vigtigheden af at sikre pålidelig sporbarhed i alle faser af et produkts livscyklus, samtidig med at det sikres, at dette ikke fører til øgede administrative byrder; |
| --- | --- |

21.

understreger vigtigheden af at sikre pålidelig sporbarhed i alle faser af et produkts livscyklus, samtidig med at det sikres, at dette ikke fører til øgede administrative byrder;

| 22. | understreger vigtigheden af produkternes sporbarhed og sporingsmærkning til at bestemme produktets oprindelsesland og den ansvarlige producent; |
| --- | --- |

22.

understreger vigtigheden af produkternes sporbarhed og sporingsmærkning til at bestemme produktets oprindelsesland og den ansvarlige producent;

| 23. | kræver en effektiv håndhævelse af de identifikationsprocedurer, der allerede findes; opfordrer Kommissionen til at vurdere og evaluere brugen af nye teknologier, men er af den opfattelse, at brugen af nye teknologier bør afvejes i forhold til fordele og ulemper, og at de ikke bør bringe forbrugernes privatliv og sikkerhed i fare; |
| --- | --- |

23.

kræver en effektiv håndhævelse af de identifikationsprocedurer, der allerede findes; opfordrer Kommissionen til at vurdere og evaluere brugen af nye teknologier, men er af den opfattelse, at brugen af nye teknologier bør afvejes i forhold til fordele og ulemper, og at de ikke bør bringe forbrugernes privatliv og sikkerhed i fare;

| 24. | understreger imidlertid, at én enkelt teknisk løsning ikke bør gennemtvinges som det officielle sporbarhedssystem/den officielle sporbarhedsmetode på EU’s marked; og kræver generelt proportionalitet; |
| --- | --- |

24.

understreger imidlertid, at én enkelt teknisk løsning ikke bør gennemtvinges som det officielle sporbarhedssystem/den officielle sporbarhedsmetode på EU’s marked; og kræver generelt proportionalitet;

| 25. | understreger behovet for forbedring og yderligere styrkelse af RAPEX-udveksling af oplysninger i forbindelse med farlige produkter fra tredjelande (såsom Kina og Indien) samt for en evaluering af RAPEX’ seneste undersøgelser; |
| --- | --- |

25.

understreger behovet for forbedring og yderligere styrkelse af RAPEX-udveksling af oplysninger i forbindelse med farlige produkter fra tredjelande (såsom Kina og Indien) samt for en evaluering af RAPEX’ seneste undersøgelser;

RAPEX

| 26. | anerkender, at RAPEX er et nyttigt og effektivt værktøj til formidling af oplysninger blandt medlemsstaterne om de foranstaltninger, der træffes med hensyn til farlige produkter, men mener, at værktøjet kan forbedres yderligere; |
| --- | --- |

26.

anerkender, at RAPEX er et nyttigt og effektivt værktøj til formidling af oplysninger blandt medlemsstaterne om de foranstaltninger, der træffes med hensyn til farlige produkter, men mener, at værktøjet kan forbedres yderligere;

| 27. | opfordrer Kommissionen til at give fagfolk, der beskæftiger sig med produktsikkerhed, producenter, handels- og forbrugerorganisationer og nationale myndigheder adgang til alle relevante oplysninger og samtidig sikre den nødvendige fortrolighed; opfordrer Kommissionen til at øge bevidstheden om RAPEX og EU-tilbagekaldelsessystemerne uden for EU; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen til at give fagfolk, der beskæftiger sig med produktsikkerhed, producenter, handels- og forbrugerorganisationer og nationale myndigheder adgang til alle relevante oplysninger og samtidig sikre den nødvendige fortrolighed; opfordrer Kommissionen til at øge bevidstheden om RAPEX og EU-tilbagekaldelsessystemerne uden for EU;

| 28. | glæder sig over de nye RAPEX-retningslinjer, der er med til at forbedre funktionen af RAPEX; opfordrer Kommissionen til at tilpasse den nye risikovurderingsmetode til dem, der gælder for harmoniserede produkter, med henblik på at bistå markedsovervågningsmyndighederne i deres arbejde; |
| --- | --- |

28.

glæder sig over de nye RAPEX-retningslinjer, der er med til at forbedre funktionen af RAPEX; opfordrer Kommissionen til at tilpasse den nye risikovurderingsmetode til dem, der gælder for harmoniserede produkter, med henblik på at bistå markedsovervågningsmyndighederne i deres arbejde;

| 29. | opfordrer Kommissionen til at gøre rede for, hvilke produkter der skal klassificeres som frembydende en »alvorlig risiko« i forbindelse med RAPEX-meddelelser; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til at gøre rede for, hvilke produkter der skal klassificeres som frembydende en »alvorlig risiko« i forbindelse med RAPEX-meddelelser;

| 30. | Bemærker, at forbrugerprodukter, der markedsføres på det europæiske indre marked, i stadig højere grad kommer fra tredjelande; er især bekymret over, at der hvert år er et stigende antal RAPEX-meddelelser om produkter af kinesisk oprindelse, som står for mere end halvdelen af RAPEX-meddelelserne, og at det i 20 % af tilfældene ikke synes muligt at identificere fabrikanterne af de pågældende produkter; kræver derfor en øget international indsats og glæder sig over samarbejdet mellem EU, Kina og USA om produktsporbarhedsstrategier; bifalder alle former for støtte, uddannelse og seminarer, der organiseres af myndighederne i EU og Kina for at forbedre produktsikkerheden; understreger, at der er behov for flerårige programmer for at tage disse udfordringer op; |
| --- | --- |

30.

Bemærker, at forbrugerprodukter, der markedsføres på det europæiske indre marked, i stadig højere grad kommer fra tredjelande; er især bekymret over, at der hvert år er et stigende antal RAPEX-meddelelser om produkter af kinesisk oprindelse, som står for mere end halvdelen af RAPEX-meddelelserne, og at det i 20 % af tilfældene ikke synes muligt at identificere fabrikanterne af de pågældende produkter; kræver derfor en øget international indsats og glæder sig over samarbejdet mellem EU, Kina og USA om produktsporbarhedsstrategier; bifalder alle former for støtte, uddannelse og seminarer, der organiseres af myndighederne i EU og Kina for at forbedre produktsikkerheden; understreger, at der er behov for flerårige programmer for at tage disse udfordringer op;

| 31. | opfordrer Kommissionen til at overveje det nyttige i at oprette et system som RAPEX – KINA for andre handelspartnere, i særdeleshed for dem, hvis produkter er blevet registreret i RAPEX-systemet; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen til at overveje det nyttige i at oprette et system som RAPEX – KINA for andre handelspartnere, i særdeleshed for dem, hvis produkter er blevet registreret i RAPEX-systemet;

| 32. | opfordrer Kommissionen til at sørge for, at Rapex-systemet eller andre passende systemer på EU-plan kommer til at omfatte sanktioner for overtrædelser begået af medlemsstaterne, med henblik på at sikre gennemsigtighed og incitamenter for alle berørte parter; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen til at sørge for, at Rapex-systemet eller andre passende systemer på EU-plan kommer til at omfatte sanktioner for overtrædelser begået af medlemsstaterne, med henblik på at sikre gennemsigtighed og incitamenter for alle berørte parter;

Online-salg og told

| 33. | er bekymret over de vanskeligheder, som markedsovervågningsmyndighederne støder på, når de skrider ind mod farlige produkter, der sælges online; |
| --- | --- |

33.

er bekymret over de vanskeligheder, som markedsovervågningsmyndighederne støder på, når de skrider ind mod farlige produkter, der sælges online;

| 34. | glæder sig over Kommissionens Told 2013-projekt inden for produktsikkerhed, som vil give retningslinjer for toldkontrol i EU; opfordrer indtrængende Kommissionen til at udstyre toldmyndighederne med særlige redskaber til at tackle de udfordringer, der er forbundet med en tilstrækkelig kontrol af importerede produkter; kræver et yderligere styrket samarbejde mellem de retshåndhævende myndigheder; |
| --- | --- |

34.

glæder sig over Kommissionens Told 2013-projekt inden for produktsikkerhed, som vil give retningslinjer for toldkontrol i EU; opfordrer indtrængende Kommissionen til at udstyre toldmyndighederne med særlige redskaber til at tackle de udfordringer, der er forbundet med en tilstrækkelig kontrol af importerede produkter; kræver et yderligere styrket samarbejde mellem de retshåndhævende myndigheder;

| 35. | erkender det stigende antal produkter, der købes over internettet af forbrugerne, og som kommer fra tredjelande og ikke overholder europæiske normer, hvorved forbrugernes sikkerhed og sundhed bringes i fare; opfordrer Kommissionen til at fremskynde og standardisere toldkontrol af produkter købt på internettet og foretage markedsovervågning, idet der særlig lægges vægt på produkter, som kan skade forbrugerne direkte som f.eks. lægemidler og levnedsmidler; opfordrer Kommissionen til at undersøge forskellige løsninger på dette problem for at styrke forbrugernes tillid til e-handel. |
| --- | --- |

35.

erkender det stigende antal produkter, der købes over internettet af forbrugerne, og som kommer fra tredjelande og ikke overholder europæiske normer, hvorved forbrugernes sikkerhed og sundhed bringes i fare; opfordrer Kommissionen til at fremskynde og standardisere toldkontrol af produkter købt på internettet og foretage markedsovervågning, idet der særlig lægges vægt på produkter, som kan skade forbrugerne direkte som f.eks. lægemidler og levnedsmidler; opfordrer Kommissionen til at undersøge forskellige løsninger på dette problem for at styrke forbrugernes tillid til e-handel.

| 36. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaternes myndigheder til at sikre en ordentlig uddannelse af personalet, således at produkter, der frembyder en risiko, kan opdages i større omfang; opfordrer indtrængende til et bedre samarbejde mellem told- og markedsovervågningsmyndighederne, inden produkter frigives på markedet, hvilket kræver et flerårigt program også på dette område; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaternes myndigheder til at sikre en ordentlig uddannelse af personalet, således at produkter, der frembyder en risiko, kan opdages i større omfang; opfordrer indtrængende til et bedre samarbejde mellem told- og markedsovervågningsmyndighederne, inden produkter frigives på markedet, hvilket kræver et flerårigt program også på dette område;

| 37. | opfordrer Kommissionen og de nationale kompetente myndigheder til at videreudvikle bevidstgørelseskampagner rettet mod forbrugerne med det formål at oplyse dem om risikoen for at købe forfalskede produkter, særligt på nettet; |
| --- | --- |

37.

opfordrer Kommissionen og de nationale kompetente myndigheder til at videreudvikle bevidstgørelseskampagner rettet mod forbrugerne med det formål at oplyse dem om risikoen for at købe forfalskede produkter, særligt på nettet;

Standardisering

| 38. | understreger behovet for, at markedsovervågningsmyndighederne deltager systematisk i processen med udvikling af sikkerhedsrelevante standarder, da dette er en egnet metode til at sikre, at deres viden indgår i standardiseringsprocessen og at der skabes større forståelse for standarderne, hvorved det sikres, at frivillig anvendelse af standarder bidrager til at øge forbrugernes sikkerhed og sundhed samt retssikkerheden, idet det giver medlemsstaternes myndigheder mulighed for at fortolke og anvende de europæiske standarder korrekt; |
| --- | --- |

38.

understreger behovet for, at markedsovervågningsmyndighederne deltager systematisk i processen med udvikling af sikkerhedsrelevante standarder, da dette er en egnet metode til at sikre, at deres viden indgår i standardiseringsprocessen og at der skabes større forståelse for standarderne, hvorved det sikres, at frivillig anvendelse af standarder bidrager til at øge forbrugernes sikkerhed og sundhed samt retssikkerheden, idet det giver medlemsstaternes myndigheder mulighed for at fortolke og anvende de europæiske standarder korrekt;

| 39. | opfordrer Kommissionen til at øge klarheden omkring mandater til standarder og overveje andre innovative metoder til at forbedre og integrere nationale og europæiske standardiseringssystemer på det område, som ikke er harmoniseret, med fokus på små og mellemstore virksomheders deltagelse, samtidig med at man bevarer hovedelementerne i den nuværende struktur; |
| --- | --- |

39.

opfordrer Kommissionen til at øge klarheden omkring mandater til standarder og overveje andre innovative metoder til at forbedre og integrere nationale og europæiske standardiseringssystemer på det område, som ikke er harmoniseret, med fokus på små og mellemstore virksomheders deltagelse, samtidig med at man bevarer hovedelementerne i den nuværende struktur;

| 40. | opfordrer indtrængende til, at Kommissionens gældende procedurer for fastlæggelse af mandat til udviklingen af europæiske standarder forbedres, så det sikres, at der rettidigt og effektivt reageres på nye eller nyligt konstaterede risici; undrestreger dog, at nye eller ændrede procedurer også bør være undergivet Parlamentets kontrol; understreger, at Parlamentet også bør have ret til at kontrollere procedurerne for overtagelse/anvendelse af internationale, ikke-europæiske og andre standarder; |
| --- | --- |

40.

opfordrer indtrængende til, at Kommissionens gældende procedurer for fastlæggelse af mandat til udviklingen af europæiske standarder forbedres, så det sikres, at der rettidigt og effektivt reageres på nye eller nyligt konstaterede risici; undrestreger dog, at nye eller ændrede procedurer også bør være undergivet Parlamentets kontrol; understreger, at Parlamentet også bør have ret til at kontrollere procedurerne for overtagelse/anvendelse af internationale, ikke-europæiske og andre standarder;

| 41. | opfordrer de europæiske standardiseringsorganisationer og Kommissionen til at undersøge alle systemer, der menes at kunne sikre hurtigere udvikling af standarder, samtidig med at det sikres, at alle relevante aktører inddrages på en ordentlig måde, f.eks. muligheden for at indføre en hurtig procedure eller for, at Kommissionen offentliggør henvisninger til eksisterende europæiske standarder eller ISO-standarder, der er udarbejdet uden for et kommissionsmandat, hvis sådanne standarder anses for at sikre et højt niveau af forbrugerbeskyttelse, eller for at løse et problem med en given risiko som en foreløbig foranstaltning, indtil der er fundet en varig løsning; |
| --- | --- |

41.

opfordrer de europæiske standardiseringsorganisationer og Kommissionen til at undersøge alle systemer, der menes at kunne sikre hurtigere udvikling af standarder, samtidig med at det sikres, at alle relevante aktører inddrages på en ordentlig måde, f.eks. muligheden for at indføre en hurtig procedure eller for, at Kommissionen offentliggør henvisninger til eksisterende europæiske standarder eller ISO-standarder, der er udarbejdet uden for et kommissionsmandat, hvis sådanne standarder anses for at sikre et højt niveau af forbrugerbeskyttelse, eller for at løse et problem med en given risiko som en foreløbig foranstaltning, indtil der er fundet en varig løsning;

| 42. | kræver, at Kommissionens mandater til standardisering forbedres med henblik på at lade de europæiske standardiseringsorganisationer udvikle europæiske standarder, der opfylder de tekniske krav, der er en forudsætning for at efterleve en politisk beslutning eller evaluering af, om der er tale om en sådan efterlevelse; mener i denne sammenhæng, at det er nødvendigt at sikre bedre inddragelse af og samarbejde mellem Kommissionen og de europæiske standardiseringsorganisationer i udkastfasen; mener i lyset af, at disse organisationer arbejder på grundlag af konsensus, at det er af afgørende betydning for, at systemet fungerer, at de politiske spørgsmål behandles på det politiske plan og ikke uddelegeres til hverken Kommissionen, standardiseringsorganerne eller retshåndhævende myndigheder; |
| --- | --- |

42.

kræver, at Kommissionens mandater til standardisering forbedres med henblik på at lade de europæiske standardiseringsorganisationer udvikle europæiske standarder, der opfylder de tekniske krav, der er en forudsætning for at efterleve en politisk beslutning eller evaluering af, om der er tale om en sådan efterlevelse; mener i denne sammenhæng, at det er nødvendigt at sikre bedre inddragelse af og samarbejde mellem Kommissionen og de europæiske standardiseringsorganisationer i udkastfasen; mener i lyset af, at disse organisationer arbejder på grundlag af konsensus, at det er af afgørende betydning for, at systemet fungerer, at de politiske spørgsmål behandles på det politiske plan og ikke uddelegeres til hverken Kommissionen, standardiseringsorganerne eller retshåndhævende myndigheder;

| 43. | kræver, at der indføres en procedure for formel indsigelse mod en standard, lige som i afgørelse nr. 768/2008/EF, i direktivet om produktsikkerhed i almindelighed; mener, at brugen af denne procedure bør være mulig, selv før en standard er nævnt i Den Europæiske Unions Tidende, men at den ikke bør blive en erstatning for, at medlemsstaterne i betydelig grad forøger inddragelsen af deres markedsovervågningsmyndigheder i standardiseringssystemet; |
| --- | --- |

43.

kræver, at der indføres en procedure for formel indsigelse mod en standard, lige som i afgørelse nr. 768/2008/EF, i direktivet om produktsikkerhed i almindelighed; mener, at brugen af denne procedure bør være mulig, selv før en standard er nævnt i Den Europæiske Unions Tidende, men at den ikke bør blive en erstatning for, at medlemsstaterne i betydelig grad forøger inddragelsen af deres markedsovervågningsmyndigheder i standardiseringssystemet;

| 44. | opfordrer Kommissionen og alle berørte parter til at garantere det europæiske standardiseringssystems finansielle holdbarhed, bl.a. via offentlig-private partnerskaber og gennem flerårig finansiel planlægning, eftersom dette er afgørende for at sikre systemets effektivitet; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen og alle berørte parter til at garantere det europæiske standardiseringssystems finansielle holdbarhed, bl.a. via offentlig-private partnerskaber og gennem flerårig finansiel planlægning, eftersom dette er afgørende for at sikre systemets effektivitet;

| 45. | opfordrer Kommissionen til at tage yderligere skridt i overensstemmelse med den nye lovgivningsmæssige ramme, så de nødvendige revisioner kan foretages; |
| --- | --- |

45.

opfordrer Kommissionen til at tage yderligere skridt i overensstemmelse med den nye lovgivningsmæssige ramme, så de nødvendige revisioner kan foretages;

*

* *

| 46. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

46.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 11 af 15.1.2002, s. 4.

(2)  EUT L 218 af 13.8.2008, s. 30.

(3)  EUT L 218 af 13.8.2008, s. 82.

(4)  EUT L 22 af 26.1.2010, s. 1.

---

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/7

---

Tirsdag den 8. marts 2011Håndtering af H1N1-influenza

P7_TA(2011)0077

Europa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om evaluering af håndteringen af H1N1-influenzaen i 2009-2010 i EU (2010/2153(INI))

2012/C 199 E/02

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til det internationale sundhedsregulativ - IHR (2005) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til det internationale sundhedsregulativ - IHR (2005) (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. november 2005 om planlægning af beredskab og indsats over for pandemisk influenza i Det Europæiske Fællesskab (KOM(2005)0607), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. november 2005 om planlægning af beredskab og indsats over for pandemisk influenza i Det Europæiske Fællesskab (KOM(2005)0607),

| — | der henviser til Rådets arbejdsdokument af 30. november 2007 om spørgsmål vedrørende sundhedssikkerhed (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets arbejdsdokument af 30. november 2007 om spørgsmål vedrørende sundhedssikkerhed (2),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 16. december 2008 om sundhedssikkerhed (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 16. december 2008 om sundhedssikkerhed (3),

| — | der henviser til ECDC's foreløbige vejledning om »Anvendelsen af specifikke vacciner mod pandemisk influenza under H1N1-pandemien i 2009« (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til ECDC's foreløbige vejledning om »Anvendelsen af specifikke vacciner mod pandemisk influenza under H1N1-pandemien i 2009« (4),

| — | der henviser til WHO's vejledning af april 2009 om beredskab og indsats over for pandemisk influenza (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til WHO's vejledning af april 2009 om beredskab og indsats over for pandemisk influenza (5),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 30. april 2009 (6) om influenzainfektion af type A/H1N1, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 30. april 2009 (6) om influenzainfektion af type A/H1N1,

| — | der henviser til drøftelsen mellem ECDC's direktør og Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed den 4. september 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til drøftelsen mellem ECDC's direktør og Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed den 4. september 2009,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. september 2009 med titlen »Pandemisk influenza (H1N1) 2009« (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. september 2009 med titlen »Pandemisk influenza (H1N1) 2009« (7),

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 15. september 2009 om fælles indkøb af vaccine mod influenza A (H1N1) (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 15. september 2009 om fælles indkøb af vaccine mod influenza A (H1N1) (8),

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 15. september 2009 om at kommunikere med offentligheden og medierne om pandemisk influenza (H1N1) 2009 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 15. september 2009 om at kommunikere med offentligheden og medierne om pandemisk influenza (H1N1) 2009 (9),

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 15. september 2009 om støtte til tredjelande til at bekæmpe influenza A (H1N1) (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 15. september 2009 om støtte til tredjelande til at bekæmpe influenza A (H1N1) (10),

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 15. september 2009 om myndighedernes sagsbehandling med henblik på godkendelse af antivirale lægemidler og vacciner til beskyttelse mod pandemisk influenza (H1N1) 2009 (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 15. september 2009 om myndighedernes sagsbehandling med henblik på godkendelse af antivirale lægemidler og vacciner til beskyttelse mod pandemisk influenza (H1N1) 2009 (11),

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 15. september 2009 om vaccinationsstrategier mod pandemisk influenza (H1N1) 2009 (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 15. september 2009 om vaccinationsstrategier mod pandemisk influenza (H1N1) 2009 (12),

| — | der henviser til dokumentet »Europæisk strategi for Influenza A/H1N1 - Overvågning af forholdet mellem fordele og risici ved vaccine« fra oktober 2009 (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til dokumentet »Europæisk strategi for Influenza A/H1N1 - Overvågning af forholdet mellem fordele og risici ved vaccine« fra oktober 2009 (13),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 12. oktober 2009 om 2009-pandemien (H1N1) - en strategisk tilgang (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 12. oktober 2009 om 2009-pandemien (H1N1) - en strategisk tilgang (14),

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 23. november 2009 om sundhedssikkerhed i Den Europæiske Union og internationalt (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 23. november 2009 om sundhedssikkerhed i Den Europæiske Union og internationalt (15),

| — | der henviser til evalueringsrapporten af 16. april 2010 om indsatsen på tværs af EU i forbindelse med pandemisk influenza (H1N1) 2009 (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til evalueringsrapporten af 16. april 2010 om indsatsen på tværs af EU i forbindelse med pandemisk influenza (H1N1) 2009 (16),

| — | der henviser til den endelige rapport fra januar 2010 om evaluering af Det Europæiske Lægemiddelagentur (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport fra januar 2010 om evaluering af Det Europæiske Lægemiddelagentur (17),

| — | der henviser til resolution 1749 (2010) om »håndtering af H1N1-pandemien: mere gennemsigtighed krævet«, som blev vedtaget af Europarådets Parlamentariske Forsamling i juni 2010 (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution 1749 (2010) om »håndtering af H1N1-pandemien: mere gennemsigtighed krævet«, som blev vedtaget af Europarådets Parlamentariske Forsamling i juni 2010 (18),

| — | der henviser til konklusionerne fra konferencen om erfaringerne fra A (H1N1)-pandemien den 1. og 2. juli 2010 (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra konferencen om erfaringerne fra A (H1N1)-pandemien den 1. og 2. juli 2010 (19),

| — | der henviser til Den Europæiske Ombudsmands henstillinger om Det Europæiske Lægemiddelagentur af hhv. 29. april og 19. maj 2010 (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Ombudsmands henstillinger om Det Europæiske Lægemiddelagentur af hhv. 29. april og 19. maj 2010 (20),

| — | der henviser til evalueringsrapporten af 25. august 2010 om strategier på tværs af EU i forbindelse med vacciner mod pandemier (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til evalueringsrapporten af 25. august 2010 om strategier på tværs af EU i forbindelse med vacciner mod pandemier (21),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 13. september 2010 om erfaringerne fra A (H1N1)-pandemien - Sundhedssikkerhed i Den Europæiske Union (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 13. september 2010 om erfaringerne fra A (H1N1)-pandemien - Sundhedssikkerhed i Den Europæiske Union (22),

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 18. november 2010 om erfaringerne fra H1N1-pandemien og om sundhedssikkerheden i Den Europæiske Union (SEK(2010)1440), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 18. november 2010 om erfaringerne fra H1N1-pandemien og om sundhedssikkerheden i Den Europæiske Union (SEK(2010)1440),

| — | der henviser til ECDC's »Årlige epidemiologiske rapport om smitsomme sygdomme i Europa 2010« (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til ECDC's »Årlige epidemiologiske rapport om smitsomme sygdomme i Europa 2010« (23),

| — | der henviser til den workshop, som den 5. oktober 2010 blev afholdt af Europa-Parlamentets Udvalg om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed vedrørende influenza A (H1N1)-pandemien - medlemsstaternes og EU’s reaktion, |
| --- | --- |

—

der henviser til den workshop, som den 5. oktober 2010 blev afholdt af Europa-Parlamentets Udvalg om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed vedrørende influenza A (H1N1)-pandemien - medlemsstaternes og EU’s reaktion,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0035/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0035/2011),

| A. | der henviser til, at både nationale og internationale sundhedsmyndigheder, herunder WHO, i maj 2009 erklærede, at H1N1-influenza på det tidspunkt kun forårsagede mild sygdom, men at det ikke kunne tages for givet, at dette mønster ville fortsætte, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at både nationale og internationale sundhedsmyndigheder, herunder WHO, i maj 2009 erklærede, at H1N1-influenza på det tidspunkt kun forårsagede mild sygdom, men at det ikke kunne tages for givet, at dette mønster ville fortsætte,

| B. | der henviser til, at WHO's mandat ifølge det internationale sundhedsregulativ (IHR) - et juridisk instrument, der er bindende for de kontraherende stater - omfatter overvågning af folkesundheden, koordinering af internationale tiltag på folkesundhedsområdet og, i forhold til potentielt pandemiske vira, fastlæggelse af den gældende alarmberedskabsfase på en skala fra 1 til 6, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at WHO's mandat ifølge det internationale sundhedsregulativ (IHR) - et juridisk instrument, der er bindende for de kontraherende stater - omfatter overvågning af folkesundheden, koordinering af internationale tiltag på folkesundhedsområdet og, i forhold til potentielt pandemiske vira, fastlæggelse af den gældende alarmberedskabsfase på en skala fra 1 til 6,

| C. | der henviser til, at fasen for global pandemi fastsættes i overensstemmelse med bestemmelserne i det internationale sundhedsregulativ og i samråd med andre organisationer og institutioner og med de berørte medlemsstater, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at fasen for global pandemi fastsættes i overensstemmelse med bestemmelserne i det internationale sundhedsregulativ og i samråd med andre organisationer og institutioner og med de berørte medlemsstater,

| D. | der henviser til, at de kriterier, som WHO brugte i 2009 for at definere en »pandemi«, udelukkende var baseret på spredningen af virus uden hensyntagen til alvoren af den sygdom, den forårsagede, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de kriterier, som WHO brugte i 2009 for at definere en »pandemi«, udelukkende var baseret på spredningen af virus uden hensyntagen til alvoren af den sygdom, den forårsagede,

| E. | der henviser til, at medlemsstaterne, Kommissionen og eksterne organer, såsom WHO bør tage hensyn til et fremtidigt influenzaudbruds virulens såvel som til spredningen af virus, når de træffer afgørelser vedrørende folkesundheden, som kan påvirke folkesundhedspolitikken og den sociale politik i medlemsstaterne, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at medlemsstaterne, Kommissionen og eksterne organer, såsom WHO bør tage hensyn til et fremtidigt influenzaudbruds virulens såvel som til spredningen af virus, når de træffer afgørelser vedrørende folkesundheden, som kan påvirke folkesundhedspolitikken og den sociale politik i medlemsstaterne,

| F. | der henviser til den høje grad af uforudsigelighed med hensyn til pandemiens alvor og af, hvordan den ville udvikle sig, og til muligheden for, at pandemien kunne forværres i Europa, som det var tilfældet i 1918 og 1968, |
| --- | --- |

F.

der henviser til den høje grad af uforudsigelighed med hensyn til pandemiens alvor og af, hvordan den ville udvikle sig, og til muligheden for, at pandemien kunne forværres i Europa, som det var tilfældet i 1918 og 1968,

| G. | der henviser til, at medlemsstaterne på grundlag af WHO's pandemialarm og efterfølgende anbefalinger reagerede hurtigt i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet og anvendte de midler, de havde til rådighed, for at gennemføre handlingsplanerne for folkesundhed; der henviser til, at vedtagelsen af højeste alarmberedskabsfase, hvilket angiver tilstedeværelsen af en pandemi, gav anledning til afgørelser for folkesundheden, der i visse tilfælde var overdrevne, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at medlemsstaterne på grundlag af WHO's pandemialarm og efterfølgende anbefalinger reagerede hurtigt i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet og anvendte de midler, de havde til rådighed, for at gennemføre handlingsplanerne for folkesundhed; der henviser til, at vedtagelsen af højeste alarmberedskabsfase, hvilket angiver tilstedeværelsen af en pandemi, gav anledning til afgørelser for folkesundheden, der i visse tilfælde var overdrevne,

| H. | der henviser til, at WHO først afblæste alarmberedskabet vedrørende H1N1-influenza i august 2010 (redegørelse fra WHO's generaldirektør af 10. august 2010 (24)), |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at WHO først afblæste alarmberedskabet vedrørende H1N1-influenza i august 2010 (redegørelse fra WHO's generaldirektør af 10. august 2010 (24)),

| I. | der henviser til, at forberedelse af og reaktion på sundhedsmæssige risici i EU i henhold til nærhedsprincippet henhører under medlemsstaternes kompetence; der henviser til, at Lissabontraktaten tilskynder medlemsstaterne til at styrke samarbejde og deling af information og god praksis inden for rammerne af WHO og de eksisterende strukturer i EU; der henviser til, at strengere koordineringsforanstaltninger truffet af Kommissionen med støtte fra ECDC og EMEA inden for rammerne af det internationale sundhedsregulativ, styrker nationale foranstaltningers effektivitet, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at forberedelse af og reaktion på sundhedsmæssige risici i EU i henhold til nærhedsprincippet henhører under medlemsstaternes kompetence; der henviser til, at Lissabontraktaten tilskynder medlemsstaterne til at styrke samarbejde og deling af information og god praksis inden for rammerne af WHO og de eksisterende strukturer i EU; der henviser til, at strengere koordineringsforanstaltninger truffet af Kommissionen med støtte fra ECDC og EMEA inden for rammerne af det internationale sundhedsregulativ, styrker nationale foranstaltningers effektivitet,

| J. | der henviser til, at medicinalindustrien måtte reagere på en pludselig, presserende og eksponentielt voksende efterspørgsel på vacciner fra medlemsstaternes side; der henviser til, at medicinalindustrien var nødt til i største hast at udvikle en ny vaccine, der kunne forventes at være effektiv mod denne virus, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at medicinalindustrien måtte reagere på en pludselig, presserende og eksponentielt voksende efterspørgsel på vacciner fra medlemsstaternes side; der henviser til, at medicinalindustrien var nødt til i største hast at udvikle en ny vaccine, der kunne forventes at være effektiv mod denne virus,

| K. | der henviser til, at omkostningerne til styring af denne krise i medlemsstaterne var betydelige og måske kunne have været reduceret gennem et bedre samarbejde mellem medlemsstaterne og bedre koordination mellem medlemsstaterne og ECDC, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at omkostningerne til styring af denne krise i medlemsstaterne var betydelige og måske kunne have været reduceret gennem et bedre samarbejde mellem medlemsstaterne og bedre koordination mellem medlemsstaterne og ECDC,

| L. | der henviser til, at de udgifter, som visse medlemsstater afholdt via deres beredskabsplaner, i vid udstrækning skyldes køb af store mængder af vacciner og antivirale behandlinger, og til, at indkøbsprocedurerne har ført til alvorlige bekymringer med hensyn til overholdelse af reglerne for offentlige indkøb og gennemsigtighed i nogle medlemsstater, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at de udgifter, som visse medlemsstater afholdt via deres beredskabsplaner, i vid udstrækning skyldes køb af store mængder af vacciner og antivirale behandlinger, og til, at indkøbsprocedurerne har ført til alvorlige bekymringer med hensyn til overholdelse af reglerne for offentlige indkøb og gennemsigtighed i nogle medlemsstater,

| M. | der henviser til, at der var betydelige prisforskelle blandt de medlemsstater, som havde tidligere købsaftaler for vacciner, blandt andet på grund af de differentierede ansvarsbetingelser for hver enkelt aftale, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der var betydelige prisforskelle blandt de medlemsstater, som havde tidligere købsaftaler for vacciner, blandt andet på grund af de differentierede ansvarsbetingelser for hver enkelt aftale,

| N. | der henviser til, at embedsmænd i forskellige medlemsstater er blevet anklaget for korruption og sammensværgelse i forbindelse med kontrakter indgået i sommeren 2009 mellem sundhedsministerierne og producenterne af vacciner mod influenza H1N1, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at embedsmænd i forskellige medlemsstater er blevet anklaget for korruption og sammensværgelse i forbindelse med kontrakter indgået i sommeren 2009 mellem sundhedsministerierne og producenterne af vacciner mod influenza H1N1,

| O. | der henviser til, at vaccineleverandørernes modvilje mod at påtage sig det fulde produktansvar ifølge Kommissionen kan have bidraget til at formindske borgernes tillid til vaccinesikkerheden; der henviser til, at tilliden til vaccinen mod H1N1-influenza også blev undermineret af ufuldstændige og modstridende meddelelser om fordele og risici ved vaccination og H1N1-influenzaens potentielle risici for offentligheden, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at vaccineleverandørernes modvilje mod at påtage sig det fulde produktansvar ifølge Kommissionen kan have bidraget til at formindske borgernes tillid til vaccinesikkerheden; der henviser til, at tilliden til vaccinen mod H1N1-influenza også blev undermineret af ufuldstændige og modstridende meddelelser om fordele og risici ved vaccination og H1N1-influenzaens potentielle risici for offentligheden,

| P. | der henviser til, at EU's og medlemsstaternes forskellige anbefalinger, for så vidt angår de prioriterede målgrupper til vaccination, viser den betydelige usikkerhed og de afvigende synspunkter, der herskede med hensyn til, hvad der var de bedste forholdsregler mod H1N1-influenzaen, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at EU's og medlemsstaternes forskellige anbefalinger, for så vidt angår de prioriterede målgrupper til vaccination, viser den betydelige usikkerhed og de afvigende synspunkter, der herskede med hensyn til, hvad der var de bedste forholdsregler mod H1N1-influenzaen,

| Q. | der henviser til, at planlægningen af influenzapandemiberedskab i vidt omfang er afhængig af vaccinationsstrategier; der henviser til, at vaccinationsstrategier bør bygge på tre forudsætninger for at få succes, nemlig vaccinens effektivitet, en positiv balance mellem fordele og risici ved vaccinen og målrettet indsats i risikogrupperne, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at planlægningen af influenzapandemiberedskab i vidt omfang er afhængig af vaccinationsstrategier; der henviser til, at vaccinationsstrategier bør bygge på tre forudsætninger for at få succes, nemlig vaccinens effektivitet, en positiv balance mellem fordele og risici ved vaccinen og målrettet indsats i risikogrupperne,

| R. | der henviser til, at der skal være gennemsigtighed med hensyn til opfyldelsen af disse forudsætninger, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at der skal være gennemsigtighed med hensyn til opfyldelsen af disse forudsætninger,

| S. | der henviser til, forholdet mellem risici og fordele ved anvendelsen af vaccinerne nu er blevet påvist i undersøgelser af tolerance og immunogenicitet på grundlag af den faktiske brug, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, forholdet mellem risici og fordele ved anvendelsen af vaccinerne nu er blevet påvist i undersøgelser af tolerance og immunogenicitet på grundlag af den faktiske brug,

| T. | der henviser til, at der er behov for undersøgelser af vacciner og antivirale lægemidler, der er uafhængige af medicinalvirksomhederne, således at der skabes balance mellem privat og offentligt finansierede undersøgelser, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at der er behov for undersøgelser af vacciner og antivirale lægemidler, der er uafhængige af medicinalvirksomhederne, således at der skabes balance mellem privat og offentligt finansierede undersøgelser,

| U. | der henviser til, at der i tilfælde af en fremtidig influenzapandemi er brug for mere arbejde for at forbedre effektiviteten af influenzavacciner, navnlig til højrisikogrupper og mod muterede varianter, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at der i tilfælde af en fremtidig influenzapandemi er brug for mere arbejde for at forbedre effektiviteten af influenzavacciner, navnlig til højrisikogrupper og mod muterede varianter,

| V. | der henviser til, at EU på grund af sit tidlige indkøb af vacciner og sine systematiske vaccinationsstrategier, især blandt de mest sårbare grupper, var den bedst forberedte region i verden; der henviser til, at der imidlertid opstod betydelige forskelle mellem EU-medlemsstaternes beredskab, og at manglen på et reelt samarbejde svækkede EU's samlede beredskab, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at EU på grund af sit tidlige indkøb af vacciner og sine systematiske vaccinationsstrategier, især blandt de mest sårbare grupper, var den bedst forberedte region i verden; der henviser til, at der imidlertid opstod betydelige forskelle mellem EU-medlemsstaternes beredskab, og at manglen på et reelt samarbejde svækkede EU's samlede beredskab,

| W. | der henviser til, at det begrænsede samarbejde mellem medlemsstaterne, især manglen på fælles offentlige indkøb af vaccine, manglen på fælles lagre, manglen på en solidaritets- og formidlingsordning mellem medlemsstaterne og fraværet af forudgående købsaftaler i flere medlemsstater, var de vigtigste faktorer, der undergravede et bedre beredskab i EU, |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at det begrænsede samarbejde mellem medlemsstaterne, især manglen på fælles offentlige indkøb af vaccine, manglen på fælles lagre, manglen på en solidaritets- og formidlingsordning mellem medlemsstaterne og fraværet af forudgående købsaftaler i flere medlemsstater, var de vigtigste faktorer, der undergravede et bedre beredskab i EU,

| X. | der henviser til, at EMA's dokumenter vedrørende forskningsprotokoller, kliniske forsøg og bivirkninger af lægemidler, der har været genstand for deres evaluering, trods gentagne anmodninger fra Den Europæiske Ombudsmand til Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA) stadig ikke er offentligt tilgængelige, |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at EMA's dokumenter vedrørende forskningsprotokoller, kliniske forsøg og bivirkninger af lægemidler, der har været genstand for deres evaluering, trods gentagne anmodninger fra Den Europæiske Ombudsmand til Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA) stadig ikke er offentligt tilgængelige,

| Y. | der henviser til, at information og kommunikation vedrørende H1N1-influenza i EU i 2009-2010 har vist mediernes afgørende rolle ikke blot i forbindelse med formidling af forholdsregler og anbefalinger vedrørende folkesundhed, men også ved deres fremhævelse af udvalgte aspekter ved udbruddet og dets konsekvenser, hvilket potentielt har ændret den offentlige mening og myndighedernes respons, |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at information og kommunikation vedrørende H1N1-influenza i EU i 2009-2010 har vist mediernes afgørende rolle ikke blot i forbindelse med formidling af forholdsregler og anbefalinger vedrørende folkesundhed, men også ved deres fremhævelse af udvalgte aspekter ved udbruddet og dets konsekvenser, hvilket potentielt har ændret den offentlige mening og myndighedernes respons,

Samarbejde

| 1. | anmoder om, at EU's og medlemsstaternes forebyggelsesplaner vedrørende fremtidige influenzapandemier tages op til fornyet overvejelse med henblik på at opnå større effektivitet og sammenhæng, og for at de kan blive tilstrækkeligt selvstændige og fleksible til så hurtigt som muligt og efter en konkret og individuel vurdering at kunne tilpasses den reelle risiko på grundlag af opdaterede relevante oplysninger; |
| --- | --- |

1.

anmoder om, at EU's og medlemsstaternes forebyggelsesplaner vedrørende fremtidige influenzapandemier tages op til fornyet overvejelse med henblik på at opnå større effektivitet og sammenhæng, og for at de kan blive tilstrækkeligt selvstændige og fleksible til så hurtigt som muligt og efter en konkret og individuel vurdering at kunne tilpasses den reelle risiko på grundlag af opdaterede relevante oplysninger;

| 2. | anmoder om en præcisering, og om nødvendigt en evaluering, af, hvilke roller, opgaver, beføjelser, begrænsninger, relationer og ansvar der ligger hos de vigtigste aktører og forvaltningsinstanser på EU-niveau i forbindelse med sundhedsrisici - henholdsvis Kommissionen, ECDC, EMA og medlemsstaterne, men også hos de mere uformelle organer som f.eks. Udvalget for Sundhedssikkerhed, HEOF eller »sundhedsgruppen« bestående af højtstående embedsmænd, der kan intervenere i beslutningsprocessen i forbindelse med styring af en sundhedskrise, og opfordrer til, at sådanne oplysninger gøres offentligt tilgængelige; |
| --- | --- |

2.

anmoder om en præcisering, og om nødvendigt en evaluering, af, hvilke roller, opgaver, beføjelser, begrænsninger, relationer og ansvar der ligger hos de vigtigste aktører og forvaltningsinstanser på EU-niveau i forbindelse med sundhedsrisici - henholdsvis Kommissionen, ECDC, EMA og medlemsstaterne, men også hos de mere uformelle organer som f.eks. Udvalget for Sundhedssikkerhed, HEOF eller »sundhedsgruppen« bestående af højtstående embedsmænd, der kan intervenere i beslutningsprocessen i forbindelse med styring af en sundhedskrise, og opfordrer til, at sådanne oplysninger gøres offentligt tilgængelige;

| 3. | glæder sig over, at Kommissionen har forpligtet sig til at undersøge muligheden for en revision og en langsigtet styrkelse af retsgrundlaget for Udvalget for Sundhedssikkerhed; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over, at Kommissionen har forpligtet sig til at undersøge muligheden for en revision og en langsigtet styrkelse af retsgrundlaget for Udvalget for Sundhedssikkerhed;

| 4. | anmoder om, at der lægges særlig vægt på forberedelse mellem sektorer inden for rammerne af samarbejdet mellem medlemsstaterne i Udvalget for Sundhedssikkerhed; |
| --- | --- |

4.

anmoder om, at der lægges særlig vægt på forberedelse mellem sektorer inden for rammerne af samarbejdet mellem medlemsstaterne i Udvalget for Sundhedssikkerhed;

| 5. | understreger nødvendigheden af at styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne og medlemsstaternes koordination med ECDC for at sikre en sammenhængende risikostyring som reaktion på en pandemi i overensstemmelse med det internationale sundhedsregulativ fra 2005; |
| --- | --- |

5.

understreger nødvendigheden af at styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne og medlemsstaternes koordination med ECDC for at sikre en sammenhængende risikostyring som reaktion på en pandemi i overensstemmelse med det internationale sundhedsregulativ fra 2005;

| 6. | opfordrer til fortsættelse og forbedring af samarbejdet og koordinationen mellem medlemsstater, institutioner og internationale og regionale organisationer, navnlig på de tidlige stadier i en virussygdoms udbrud, med henblik på at få slået fast, hvor alvorlig den er, og træffe passende forvaltningsmæssige afgørelser; |
| --- | --- |

6.

opfordrer til fortsættelse og forbedring af samarbejdet og koordinationen mellem medlemsstater, institutioner og internationale og regionale organisationer, navnlig på de tidlige stadier i en virussygdoms udbrud, med henblik på at få slået fast, hvor alvorlig den er, og træffe passende forvaltningsmæssige afgørelser;

| 7. | finder det tilrådeligt at styrke mandatet for Udvalget for Folkesundhed, hvis indsats og rolle bør styrkes, således at det bedre kan støtte medlemsstaterne i at nå frem til en sammenhængende tilgang til forberedelse af og reaktion på trusler mod folkesundheden og nødsituationer af internationalt omfang, som defineret i det internationale sundhedsregulativ; |
| --- | --- |

7.

finder det tilrådeligt at styrke mandatet for Udvalget for Folkesundhed, hvis indsats og rolle bør styrkes, således at det bedre kan støtte medlemsstaterne i at nå frem til en sammenhængende tilgang til forberedelse af og reaktion på trusler mod folkesundheden og nødsituationer af internationalt omfang, som defineret i det internationale sundhedsregulativ;

| 8. | opfordrer indtrængende WHO til at revidere definitionen af en pandemi, således at der ikke kun tages hensyn til den geografiske spredning, men også til, hvor alvorlig den er; |
| --- | --- |

8.

opfordrer indtrængende WHO til at revidere definitionen af en pandemi, således at der ikke kun tages hensyn til den geografiske spredning, men også til, hvor alvorlig den er;

| 9. | opfordrer medlemsstaterne til i højere grad at inddrage fagfolk i sundhedssektoren i alle faser af forberedelsen og gennemførelsen af strategier til forebyggelse og bekæmpelse af pandemier; |
| --- | --- |

9.

opfordrer medlemsstaterne til i højere grad at inddrage fagfolk i sundhedssektoren i alle faser af forberedelsen og gennemførelsen af strategier til forebyggelse og bekæmpelse af pandemier;

| 10. | opfordrer indtrængende EU til at tildele flere ressourcer til forskning og udvikling med hensyn til forebyggende foranstaltninger inden for den offentlige sundhedspleje og til at overholde sit mål om afsætte 3 % af EU's BNP til F&U; opfordrer mere specifikt til en stigning i de investeringer, der er øremærket til en bedre evaluering og foregribelse af virkningerne af en influenzavirus, både i perioderne mellem pandemier og i begyndelsen af en pandemi; |
| --- | --- |

10.

opfordrer indtrængende EU til at tildele flere ressourcer til forskning og udvikling med hensyn til forebyggende foranstaltninger inden for den offentlige sundhedspleje og til at overholde sit mål om afsætte 3 % af EU's BNP til F&U; opfordrer mere specifikt til en stigning i de investeringer, der er øremærket til en bedre evaluering og foregribelse af virkningerne af en influenzavirus, både i perioderne mellem pandemier og i begyndelsen af en pandemi;

| 11. | opfordrer til fortsatte investeringer i nationale epidemiologiske, serologiske og virologiske overvågningscentre; |
| --- | --- |

11.

opfordrer til fortsatte investeringer i nationale epidemiologiske, serologiske og virologiske overvågningscentre;

| 12. | bifalder oprettelsen af en procedure, der giver medlemsstaterne mulighed for at foretage et samlet indkøb af antivirale vacciner og lægemidler på frivillig basis med henblik på blandt andet at opnå lige adgang, gunstige priser og fleksibilitet med hensyn til bestilling af et givent produkt; |
| --- | --- |

12.

bifalder oprettelsen af en procedure, der giver medlemsstaterne mulighed for at foretage et samlet indkøb af antivirale vacciner og lægemidler på frivillig basis med henblik på blandt andet at opnå lige adgang, gunstige priser og fleksibilitet med hensyn til bestilling af et givent produkt;

| 13. | erindrer om, at ansvaret for et lægemiddels kvalitet, sikkerhed og effektivitet, for så vidt angår de godkendte indikationer, i henhold til gældende EU-lovgivning om lægemidler påhviler producenten, og anmoder om, at medlemsstaterne fuldt ud gør brug af denne bestemmelse i forbindelse med ethvert indkøb af vacciner som et vigtigt element i opretholdelse/genvinding af borgernes tillid til vaccinesikkerheden; |
| --- | --- |

13.

erindrer om, at ansvaret for et lægemiddels kvalitet, sikkerhed og effektivitet, for så vidt angår de godkendte indikationer, i henhold til gældende EU-lovgivning om lægemidler påhviler producenten, og anmoder om, at medlemsstaterne fuldt ud gør brug af denne bestemmelse i forbindelse med ethvert indkøb af vacciner som et vigtigt element i opretholdelse/genvinding af borgernes tillid til vaccinesikkerheden;

| 14. | anmoder om, at man inden for rammerne af en fælles og ansvarlig forvaltning af vaccineudbuddet, overvejer muligheden af at lette udviklingslandenes adgang til vaccineprodukter i tilfælde af en pandemi; |
| --- | --- |

14.

anmoder om, at man inden for rammerne af en fælles og ansvarlig forvaltning af vaccineudbuddet, overvejer muligheden af at lette udviklingslandenes adgang til vaccineprodukter i tilfælde af en pandemi;

Uafhængighed

| 15. | mener, at Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) skal udøve sine beføjelser som et uafhængigt organ, der skal vurdere og viderekommunikere, hvor stor infektionsrisikoen er, og som skal have tilført tilstrækkelige midler til gennemførelsen af alle sine opgaver; |
| --- | --- |

15.

mener, at Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) skal udøve sine beføjelser som et uafhængigt organ, der skal vurdere og viderekommunikere, hvor stor infektionsrisikoen er, og som skal have tilført tilstrækkelige midler til gennemførelsen af alle sine opgaver;

| 16. | anmoder ECDC om med input fra WHO at bidrage til at gennemgå bedste praksis for de nationale influenzaberedskabsplaner og fremsætte henstillinger om bedste praksis på områder såsom krisestyringsteknikker, vaccination og kommunikationsstrategier; |
| --- | --- |

16.

anmoder ECDC om med input fra WHO at bidrage til at gennemgå bedste praksis for de nationale influenzaberedskabsplaner og fremsætte henstillinger om bedste praksis på områder såsom krisestyringsteknikker, vaccination og kommunikationsstrategier;

| 17. | kræver, at man sikrer øget bevågenhed og fuldstændig gennemsigtighed med hensyn til vurderingen af og indberetningen om de lægemidler, som anbefales i sundhedsmæssige nødsituationer, især i tider med reelle pandemiske tilstande; |
| --- | --- |

17.

kræver, at man sikrer øget bevågenhed og fuldstændig gennemsigtighed med hensyn til vurderingen af og indberetningen om de lægemidler, som anbefales i sundhedsmæssige nødsituationer, især i tider med reelle pandemiske tilstande;

| 18. | understreger behovet for undersøgelser fra firmaer, der er uafhængige af medicinalvirksomheder, af vacciner og antivirale lægemidler, herunder også med hensyn til overvågning af vaccinationsdækningen; |
| --- | --- |

18.

understreger behovet for undersøgelser fra firmaer, der er uafhængige af medicinalvirksomheder, af vacciner og antivirale lægemidler, herunder også med hensyn til overvågning af vaccinationsdækningen;

| 19. | ønsker at sikre, at de videnskabelige eksperter ikke har finansielle eller andre interesser i medicinalindustrien, der kan påvirke deres uvildighed; anmoder om, at der udarbejdes en europæisk adfærdskodeks i forbindelse med udøvelse af hvervet som videnskabelig ekspert i alle europæiske myndigheder, der har ansvaret for sikkerhed, forvaltning og forebyggelse af risici; forlanger, at de enkelte eksperter tilslutter sig de etiske principper i denne adfærdskodeks, før de påbegynder deres hverv; |
| --- | --- |

19.

ønsker at sikre, at de videnskabelige eksperter ikke har finansielle eller andre interesser i medicinalindustrien, der kan påvirke deres uvildighed; anmoder om, at der udarbejdes en europæisk adfærdskodeks i forbindelse med udøvelse af hvervet som videnskabelig ekspert i alle europæiske myndigheder, der har ansvaret for sikkerhed, forvaltning og forebyggelse af risici; forlanger, at de enkelte eksperter tilslutter sig de etiske principper i denne adfærdskodeks, før de påbegynder deres hverv;

| 20. | anmoder om, at eksperter, som er involveret i den farmaceutiske sektor kan konsulteres, men bør udelukkes fra beslutningstagning; |
| --- | --- |

20.

anmoder om, at eksperter, som er involveret i den farmaceutiske sektor kan konsulteres, men bør udelukkes fra beslutningstagning;

| 21. | anmoder navnlig Kommissionen om med støtte fra EMA at forbedre den hurtige godkendelsesprocedure til markedsføring af lægemidler, der har til formål at imødegå en sundhedsmæssig krise - bl.a. ved at gøre dem egnede til forskellige influenzastammer, varierende grader af sygdommene og forskelle i målgrupperne - således at der gennemføres behørige kliniske forsøg, før der opstår en pandemi, med henblik på at sikre en fuldstændig vurdering af forholdet mellem risici og fordele ved anvendelsen af disse lægemidler for de relevante målgrupper, og til at forelægge relevante lovgivningsmæssige forslag, når det er nødvendigt; |
| --- | --- |

21.

anmoder navnlig Kommissionen om med støtte fra EMA at forbedre den hurtige godkendelsesprocedure til markedsføring af lægemidler, der har til formål at imødegå en sundhedsmæssig krise - bl.a. ved at gøre dem egnede til forskellige influenzastammer, varierende grader af sygdommene og forskelle i målgrupperne - således at der gennemføres behørige kliniske forsøg, før der opstår en pandemi, med henblik på at sikre en fuldstændig vurdering af forholdet mellem risici og fordele ved anvendelsen af disse lægemidler for de relevante målgrupper, og til at forelægge relevante lovgivningsmæssige forslag, når det er nødvendigt;

Gennemsigtighed

| 22. | opfordrer til en vurdering af de influenzavaccinationsstrategier, der anbefales i EU og anvendes i medlemsstaterne, som skal omfatte vaccinernes effektivitet, forholdet mellem risici og fordele samt de forskellige anbefalede målgrupper med henblik på at opnå sikker og effektiv anvendelse; |
| --- | --- |

22.

opfordrer til en vurdering af de influenzavaccinationsstrategier, der anbefales i EU og anvendes i medlemsstaterne, som skal omfatte vaccinernes effektivitet, forholdet mellem risici og fordele samt de forskellige anbefalede målgrupper med henblik på at opnå sikker og effektiv anvendelse;

| 23. | opfordrer medlemsstaterne til at indlevere følgende oplysninger til Kommissionen inden den 8. september 2011:






  a) | hvad angår hhv. forskellige vacciner og antivirale behandlinger:






  i) | antal indkøbte doser |
| --- | --- | --- | --- |

23.

opfordrer medlemsstaterne til at indlevere følgende oplysninger til Kommissionen inden den 8. september 2011:

a)

hvad angår hhv. forskellige vacciner og antivirale behandlinger:

i)

antal indkøbte doser

| ii) | de samlede udgifter til indkøb heraf |
| --- | --- |

ii)

de samlede udgifter til indkøb heraf

| iii) | antal doser, der faktisk blev anvendt |
| --- | --- |

iii)

antal doser, der faktisk blev anvendt

| iv) | antal doser, der er blevet oplagret, returneret til producenten og godtgjort eller solgt til andre medlemsstater eller tredjelande |
| --- | --- |

iv)

antal doser, der er blevet oplagret, returneret til producenten og godtgjort eller solgt til andre medlemsstater eller tredjelande

| b) | hvad angår sygdommen og bivirkninger af hhv. vacciner og antivirale behandlinger:






  i) | antal H1N1-infektioner |
| --- | --- | --- |

b)

hvad angår sygdommen og bivirkninger af hhv. vacciner og antivirale behandlinger:

i)

antal H1N1-infektioner

| ii) | antal dødsfald på grund af H1N1-infektioner |
| --- | --- |

ii)

antal dødsfald på grund af H1N1-infektioner

| iii) | antal og art af indberettede bivirkninger på grund af vacciner mod og antivirale behandlinger af H1N1. |
| --- | --- |

iii)

antal og art af indberettede bivirkninger på grund af vacciner mod og antivirale behandlinger af H1N1.

| 24. | opfordrer Kommissionen til med støtte fra ECDC og EMA at udarbejde en sammenfattende rapport om de i punkt 23 omhandlede oplysninger, opdelt på medlemsstater, inden den 8. marts 2012 og til at gøre den offentligt tilgængelig som et vigtigt bidrag til gennemgangen af de nuværende beredskabsplaner for influenzapandemier; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til med støtte fra ECDC og EMA at udarbejde en sammenfattende rapport om de i punkt 23 omhandlede oplysninger, opdelt på medlemsstater, inden den 8. marts 2012 og til at gøre den offentligt tilgængelig som et vigtigt bidrag til gennemgangen af de nuværende beredskabsplaner for influenzapandemier;

| 25. | minder EMA om lovkravet om at sikre offentlig adgang til alle de dokumenter vedrørende kliniske forsøg, forskningsprotokoller og lægemidlers bivirkninger, som har været vurderet af deres eksperter, herunder vacciner og antivirale lægemidler, der er blevet anbefalet som led i kampen mod H1N1-influenza; glæder sig over de nye regler om aktindsigt, som blev vedtaget af EMA i oktober 2010; |
| --- | --- |

25.

minder EMA om lovkravet om at sikre offentlig adgang til alle de dokumenter vedrørende kliniske forsøg, forskningsprotokoller og lægemidlers bivirkninger, som har været vurderet af deres eksperter, herunder vacciner og antivirale lægemidler, der er blevet anbefalet som led i kampen mod H1N1-influenza; glæder sig over de nye regler om aktindsigt, som blev vedtaget af EMA i oktober 2010;

| 26. | er opmærksom på, at interessekonflikter hos eksperter, der rådgiver offentlige sundhedsmyndigheder, skaber mistanke om utilbørlig påvirkning og er skadelige for den samlede troværdighed af de offentlige sundhedsmyndigheder og deres henstillinger; mener, at alle interessekonflikter skal undgås; |
| --- | --- |

26.

er opmærksom på, at interessekonflikter hos eksperter, der rådgiver offentlige sundhedsmyndigheder, skaber mistanke om utilbørlig påvirkning og er skadelige for den samlede troværdighed af de offentlige sundhedsmyndigheder og deres henstillinger; mener, at alle interessekonflikter skal undgås;

| 27. | anmoder om vedtagelse af en definition på interessekonflikt, som er fælles for alle europæiske offentlige sundhedsmyndigheder; |
| --- | --- |

27.

anmoder om vedtagelse af en definition på interessekonflikt, som er fælles for alle europæiske offentlige sundhedsmyndigheder;

| 28. | anmoder om, at Parlamentet underrettes om sådanne interessekonflikter ved hjælp af en intern undersøgelse, der gennemføres af Budgetkontroludvalget med henblik på at afgøre, om betalinger til de nævnte eksperter er blevet foretaget på en korrekt og gennemsigtig måde, og om de procedurer, der normalt anvendes af EU-institutionerne til at undgå sådanne interessekonflikter, er blevet fulgt; |
| --- | --- |

28.

anmoder om, at Parlamentet underrettes om sådanne interessekonflikter ved hjælp af en intern undersøgelse, der gennemføres af Budgetkontroludvalget med henblik på at afgøre, om betalinger til de nævnte eksperter er blevet foretaget på en korrekt og gennemsigtig måde, og om de procedurer, der normalt anvendes af EU-institutionerne til at undgå sådanne interessekonflikter, er blevet fulgt;

| 29. | anmoder om, at interesseerklæringerne for alle eksperter, der rådgiver europæiske offentlige sundhedsmyndigheder, offentliggøres, herunder også for medlemmer af uformelle grupper; |
| --- | --- |

29.

anmoder om, at interesseerklæringerne for alle eksperter, der rådgiver europæiske offentlige sundhedsmyndigheder, offentliggøres, herunder også for medlemmer af uformelle grupper;

| 30. | er opmærksom på nødvendigheden af at kommunikere til offentligheden om risici og fordele på en klarere og mere gennemskuelig måde; understreger nødvendigheden af at nå frem til et sammenhængende budskab til borgerne, så snart en sundhedsrisiko er blevet vurderet; insisterer på, at det er vigtigt med konsekvent kommunikation fra medlemsstaternes side vedrørende budskabets informative indhold (f.eks. virussens og risikoens art, hvordan man bedst forebygger den samt risici og fordele ved forebyggelse og/eller behandling); |
| --- | --- |

30.

er opmærksom på nødvendigheden af at kommunikere til offentligheden om risici og fordele på en klarere og mere gennemskuelig måde; understreger nødvendigheden af at nå frem til et sammenhængende budskab til borgerne, så snart en sundhedsrisiko er blevet vurderet; insisterer på, at det er vigtigt med konsekvent kommunikation fra medlemsstaternes side vedrørende budskabets informative indhold (f.eks. virussens og risikoens art, hvordan man bedst forebygger den samt risici og fordele ved forebyggelse og/eller behandling);

| 31. | anmoder om en global EU-strategi for de såkaldte risikogrupper, om hvordan man kan nå dem og kommunikere med dem i tilfælde af pandemier; |
| --- | --- |

31.

anmoder om en global EU-strategi for de såkaldte risikogrupper, om hvordan man kan nå dem og kommunikere med dem i tilfælde af pandemier;

| 32. | opfordrer til, at der opbygges et tillidsforhold til medierne i forbindelse med spredning af meddelelser vedrørende folkesundheden; anmoder om, at der etableres en udvalgt gruppe af disponible eksperter, der til enhver tid kan besvare spørgsmål fra journalister, samt om, at der skal være en talsmand til rådighed; |
| --- | --- |

32.

opfordrer til, at der opbygges et tillidsforhold til medierne i forbindelse med spredning af meddelelser vedrørende folkesundheden; anmoder om, at der etableres en udvalgt gruppe af disponible eksperter, der til enhver tid kan besvare spørgsmål fra journalister, samt om, at der skal være en talsmand til rådighed;

| 33. | understreger behovet for ansvarliggørelse af informationsfagfolk og for forsigtighed i forbindelse med behandling af meddelelser med sundhedsoplysninger, især i forbindelse med en pandemi; |
| --- | --- |

33.

understreger behovet for ansvarliggørelse af informationsfagfolk og for forsigtighed i forbindelse med behandling af meddelelser med sundhedsoplysninger, især i forbindelse med en pandemi;

| 34. | forventer i denne forbindelse en mere omfattende indsamling og hurtig forelæggelse af sammenhængende data fra nationale sundhedskontrolmyndigheder til de kompetente EU-myndigheder; |
| --- | --- |

34.

forventer i denne forbindelse en mere omfattende indsamling og hurtig forelæggelse af sammenhængende data fra nationale sundhedskontrolmyndigheder til de kompetente EU-myndigheder;

| 35. | anser det for absolut nødvendigt, at Kommissionen og medlemsstaterne fokuserer på hurtigt at foretage de nødvendige revisioner, herunder bedre kommunikationsstrategier, med henblik på at skabe tillid til offentlige sundhedstiltag, der sigter mod at forberede sig på og forebygge pandemier; |
| --- | --- |

35.

anser det for absolut nødvendigt, at Kommissionen og medlemsstaterne fokuserer på hurtigt at foretage de nødvendige revisioner, herunder bedre kommunikationsstrategier, med henblik på at skabe tillid til offentlige sundhedstiltag, der sigter mod at forberede sig på og forebygge pandemier;

*

* *

| 36. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, WHO og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

36.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, WHO og de nationale parlamenter.

---

(1)  http://www.who.int/ihr/en/

(2)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/07/st15/st15789.en07.pdf

(3)  http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/lsa/104770.pdf

(4)  http://www.ecdc.europa.eu/en/publications/Publications/0908_GUI_Pandemic_Influenza_Vaccines_during_the_H1N1_2009_Pandemic.pdf

(5)  http://www.who.int/csr/disease/influenza/pipguidance2009/en/index.html

(6)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/107492.pdf

(7)  http://ec.europa.eu/health/archive/ph_threats/com/influenza/docs/com481_2009_da.pdf

(8)  http://ec.europa.eu/health/archive/ph_threats/com/influenza/docs/flu_staff1_en.pdf

(9)  http://ec.europa.eu/health/ph_threats/com/Influenza/docs/flu_staff2_en.pdf

(10)  http://ec.europa.eu/health/archive/ph_threats/com/influenza/docs/flu_staff3_en.pdf

(11)  http://ec.europa.eu/health/ph_threats/com/Influenza/docs/flu_staff4_en.pdf

(12)  http://ec.europa.eu/health/communicable_diseases/diseases/influenza/h1n1/index_en.htm#fragment2 og http://ec.europa.eu/health/archive/ph_threats/com/influenza/docs/flu_staff5_en.pdf

(13)  http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Report/2010/01/WC500044933.pdf

(14)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/110500.pdf

(15)  http://ec.europa.eu/health/preparedness_response/docs/commission_staff_healthsecurity_en.pdf

(16)  http://ec.europa.eu/health/communicable_diseases/diseases/influenza/h1n1/index_en.htm#fragment2

(17)  http://ec.europa.eu/health/files/pharmacos/news/emea_final_report_vfrev2.pdf

(18)  http://assembly.coe.int/Mainf.asp?link=/Documents/AdoptedText/ta10/ERES1749.htm

(19)  http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/lsa/116478.pdf

(20)  http://www.ombudsman.europa.eu/press/release.faces/en/4940/html.bookmark og http://www.ombudsman.europa.eu/press/release.faces/en/5251/html.bookmark

(21)  http://ec.europa.eu/health/communicable_diseases/diseases/influenza/h1n1/index_en.htm#fragment2

(22)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/116478.pdf

(23)  http://www.ecdc.europa.eu/en/publications/Publications/1011_SUR_Annual_Epidemiological_Report_on_Communicable_Diseases_in_Europe.pdf

(24)  http://www.who.int/mediacentre/news/statements/2010/h1n1_vpc_20100810/en/print.html

---

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/15

---

Tirsdag den 8. marts 2011Innovativ finansiering på globalt og europæisk niveau

P7_TA(2011)0080

Europa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om innovativ finansiering på globalt og europæisk plan (2010/2105(INI))

2012/C 199 E/03

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af hhv. 17. juni 2010 og 11. december 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af hhv. 17. juni 2010 og 11. december 2009,

| — | der henviser til protokollen fra ØKOFIN-mødet den 19. oktober 2010 og til den heri citerede rapport til Det Europæiske Råd, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokollen fra ØKOFIN-mødet den 19. oktober 2010 og til den heri citerede rapport til Det Europæiske Råd,

| — | der henviser til det belgiske formandskabs program, navnlig forslagene om innovativ finansiering, |
| --- | --- |

—

der henviser til det belgiske formandskabs program, navnlig forslagene om innovativ finansiering,

| — | der henviser til sin beslutning af 10. marts 2010 om skat på finansielle transaktioner (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. marts 2010 om skat på finansielle transaktioner (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2010 om den finansielle, økonomiske og sociale krise (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2010 om den finansielle, økonomiske og sociale krise (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. september 2010 om europæiske tilsynsmyndigheder (3) og særlig sin beslutning af 22. september 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed for forsikrings- og arbejdsmarkedspensionsordninger (4), af 22. september 2010 om oprettelse af en europæisk banktilsynsmyndighed (5), af 22. september 2010 om oprettelse af en europæisk værdipapirtilsynsmyndighed (6) og af 22. september 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk råd for systemiske risici (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. september 2010 om europæiske tilsynsmyndigheder (3) og særlig sin beslutning af 22. september 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed for forsikrings- og arbejdsmarkedspensionsordninger (4), af 22. september 2010 om oprettelse af en europæisk banktilsynsmyndighed (5), af 22. september 2010 om oprettelse af en europæisk værdipapirtilsynsmyndighed (6) og af 22. september 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk råd for systemiske risici (7),

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om innovativ finansiering på globalt og europæisk plan (SEK(2010)0409) og til Kommissionens meddelelse om beskatning af den finansielle sektor (KOM(2010)0549/5) samt til det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SEK(2010)1166), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om innovativ finansiering på globalt og europæisk plan (SEK(2010)0409) og til Kommissionens meddelelse om beskatning af den finansielle sektor (KOM(2010)0549/5) samt til det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SEK(2010)1166),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (KOM(2010)0484), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (KOM(2010)0484),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om Bankafviklingsfonde (KOM(2010)0254), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om Bankafviklingsfonde (KOM(2010)0254),

| — | der henviser til G20-erklæringen udstedt i Washington den 15. november 2008, G20-erklæringen udstedt i London den 2. april 2009 og ledernes erklæring efter G20-topmødet i Pittsburgh den 25. september 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til G20-erklæringen udstedt i Washington den 15. november 2008, G20-erklæringen udstedt i London den 2. april 2009 og ledernes erklæring efter G20-topmødet i Pittsburgh den 25. september 2009,

| — | der henviser til IMF's 2010-rapport til G20 om beskatning af den finansielle sektor, |
| --- | --- |

—

der henviser til IMF's 2010-rapport til G20 om beskatning af den finansielle sektor,

| — | der henviser til OECD's rådgivende fagforeningskomités papir af 15. februar 2010»The parameters of a financial transaction tax and the OECD global public good resource gap, 2010-2020«, |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD's rådgivende fagforeningskomités papir af 15. februar 2010»The parameters of a financial transaction tax and the OECD global public good resource gap, 2010-2020«,

| — | der henviser til OECD's 2010-rapport »The elephant in the room: the need to deal with what banks do«, |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD's 2010-rapport »The elephant in the room: the need to deal with what banks do«,

| — | der henviser til det østrigske økonomiske forskningsinstituts (WIFO) undersøgelsesrapport fra marts 2008, »A General Financial Transaction Tax: Motives, Revenues, Feasibility and Effects«, |
| --- | --- |

—

der henviser til det østrigske økonomiske forskningsinstituts (WIFO) undersøgelsesrapport fra marts 2008, »A General Financial Transaction Tax: Motives, Revenues, Feasibility and Effects«,

| — | der henviser til Foundation for European Progressive Studies' papir fra marts 2010, »Financial Transaction Taxes: Necessary, Feasible and Desirable«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Foundation for European Progressive Studies' papir fra marts 2010, »Financial Transaction Taxes: Necessary, Feasible and Desirable«,

| — | der henviser til Centre for Economic Policy Research's undersøgelsesrapport fra december 2008, »Benefits of a Financial Transactions Tax«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Centre for Economic Policy Research's undersøgelsesrapport fra december 2008, »Benefits of a Financial Transactions Tax«,

| — | der henviser til Kommissionens beretning - Resultattavle for statsstøtte - Beretning om den seneste udvikling inden for krisestøtte til den finansielle sektor (KOM(2010)0255), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beretning - Resultattavle for statsstøtte - Beretning om den seneste udvikling inden for krisestøtte til den finansielle sektor (KOM(2010)0255),

| — | der henviser til Notre Europe's undersøgelsesrapport »An ever less carbonated Union? Towards a better European Taxation against climate change«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Notre Europe's undersøgelsesrapport »An ever less carbonated Union? Towards a better European Taxation against climate change«,

| — | der henviser til slutdokumentet fra FN's generalforsamlings plenarmøde på højt niveau, »Keeping the promise: united to achieve the Millennium Development Goals« fra september 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til slutdokumentet fra FN's generalforsamlings plenarmøde på højt niveau, »Keeping the promise: united to achieve the Millennium Development Goals« fra september 2010,

| — | der henviser til den erklæring, der blev fremsat i forbindelse med det syvende plenarmøde i Styringsgruppen for Innovativ Udviklingsfinansiering, som blev afholdt i Santiago i januar 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, der blev fremsat i forbindelse med det syvende plenarmøde i Styringsgruppen for Innovativ Udviklingsfinansiering, som blev afholdt i Santiago i januar 2010,

| — | der henviser til ekspertudvalgsrapporten fra 2010 til Taskforce on International Financial Transactions for Development, »Globalising Solidarity: The Case for Financial Levies«, |
| --- | --- |

—

der henviser til ekspertudvalgsrapporten fra 2010 til Taskforce on International Financial Transactions for Development, »Globalising Solidarity: The Case for Financial Levies«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0036/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0036/2011),

| A. | der henviser til, at den globale finansielle og økonomiske krise i 2007 var af et hidtil uset omfang og afslørede, at de forskrifts- og tilsynsmæssige rammer for det globale finansielle system led under væsentlige funktionssvigt, der kan beskrives som en kombination af uregulerede finansielle markeder, alt for komplekse produkter og uigennemsigtige jurisdiktioner, der henviser til, at Europa har behov for mere gennemsigtige og effektive finansielle markeder, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den globale finansielle og økonomiske krise i 2007 var af et hidtil uset omfang og afslørede, at de forskrifts- og tilsynsmæssige rammer for det globale finansielle system led under væsentlige funktionssvigt, der kan beskrives som en kombination af uregulerede finansielle markeder, alt for komplekse produkter og uigennemsigtige jurisdiktioner, der henviser til, at Europa har behov for mere gennemsigtige og effektive finansielle markeder,

| B. | der henviser til, at frie markeder er grundlaget for skabelse af velfærd på verdensplan, og at markedsøkonomier og fri handel skaber velfærd og løfter folk ud af fattigdom, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at frie markeder er grundlaget for skabelse af velfærd på verdensplan, og at markedsøkonomier og fri handel skaber velfærd og løfter folk ud af fattigdom,

| C. | der henviser til, at den bemærkelsesværdige stigning i omfanget af finansielle transaktioner i den globale økonomi i løbet af det seneste årti - et omfang, der i 2007 nåede et niveau, der var 73,5 gange højere end verdens nominelle BNP, hovedsagelig som følge af boomet på derivatmarkedet - illustrerer, at der i stadig stigende grad er tale om en manglende forbindelse mellem de finansielle transaktioner og realøkonomiens behov, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den bemærkelsesværdige stigning i omfanget af finansielle transaktioner i den globale økonomi i løbet af det seneste årti - et omfang, der i 2007 nåede et niveau, der var 73,5 gange højere end verdens nominelle BNP, hovedsagelig som følge af boomet på derivatmarkedet - illustrerer, at der i stadig stigende grad er tale om en manglende forbindelse mellem de finansielle transaktioner og realøkonomiens behov,

| D. | der henviser til, at den finansielle sektor er stærkt afhængig af handelsmønstre, f.eks. højfrekvenshandel, som fortrinsvis sigter mod udbytte på kort sigt og er sårbare over for en høj grad af gearing, som var en af hovedårsagerne til den finansielle krise; der henviser til, at dette har ført til overdreven prisvolatilitet og vedvarende afvigelser i aktie- og råvarepriserne i forhold til deres basisniveauer, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den finansielle sektor er stærkt afhængig af handelsmønstre, f.eks. højfrekvenshandel, som fortrinsvis sigter mod udbytte på kort sigt og er sårbare over for en høj grad af gearing, som var en af hovedårsagerne til den finansielle krise; der henviser til, at dette har ført til overdreven prisvolatilitet og vedvarende afvigelser i aktie- og råvarepriserne i forhold til deres basisniveauer,

| E. | der henviser til, at erhvervslivets, regeringers og enkeltpersoners mulighed for at låne og udlåne til hinanden er en afgørende faktor for verdensøkonomien; der henviser til, at den finansielle krise har blotlagt eksempler på negative sider af det internationale kapitalmarked; der henviser til, at det derfor er nødvendigt at skabe balance mellem behovet for at træffe foranstaltninger, der bidrager til at bevare den finansielle stabilitet, og behovet for at bevare bankernes evne til at yde kredit til økonomien, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at erhvervslivets, regeringers og enkeltpersoners mulighed for at låne og udlåne til hinanden er en afgørende faktor for verdensøkonomien; der henviser til, at den finansielle krise har blotlagt eksempler på negative sider af det internationale kapitalmarked; der henviser til, at det derfor er nødvendigt at skabe balance mellem behovet for at træffe foranstaltninger, der bidrager til at bevare den finansielle stabilitet, og behovet for at bevare bankernes evne til at yde kredit til økonomien,

| F. | der henviser til, at der på G20-topmøderne i Washington i 2008 og i Pittsburgh i 2009 nåedes til enighed om at iværksætte reformer for at styrke de forskriftsmæssige rammer for og overvågningen af de finansielle markeder for at få finansielle institutioner til at påtage sig en rimelig del af ansvaret for turbulensen på de finansielle markeder, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der på G20-topmøderne i Washington i 2008 og i Pittsburgh i 2009 nåedes til enighed om at iværksætte reformer for at styrke de forskriftsmæssige rammer for og overvågningen af de finansielle markeder for at få finansielle institutioner til at påtage sig en rimelig del af ansvaret for turbulensen på de finansielle markeder,

| G. | der henviser til, at det hidtil er skatteyderne, der har båret størstedelen af udgifterne til krisen, og at deres penge mange steder i verden er blevet brugt af regeringerne til at redde private banker og andre finansielle institutioner ud af krisen; der henviser til, at der er et stigende krav om, at finansielle institutioner og aktører, der i årevis har nydt godt af umådeholdent store afkast af værdipapirer og årlige bonusudbetalinger og modtaget størstedelen af virksomhedernes samlede overskud, skal yde et rimeligt bidrag til dækning af udgifterne, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det hidtil er skatteyderne, der har båret størstedelen af udgifterne til krisen, og at deres penge mange steder i verden er blevet brugt af regeringerne til at redde private banker og andre finansielle institutioner ud af krisen; der henviser til, at der er et stigende krav om, at finansielle institutioner og aktører, der i årevis har nydt godt af umådeholdent store afkast af værdipapirer og årlige bonusudbetalinger og modtaget størstedelen af virksomhedernes samlede overskud, skal yde et rimeligt bidrag til dækning af udgifterne,

| H. | der henviser til, at det navnlig i EU forholder sig sådan, at udgifterne til redningsaktioner har forværret og fremskyndet den skatte- og gældskrise, der er opstået, og som har lagt en uventet stor byrde på de offentlige budgetter og bragt jobskabelse, velfærdsforanstaltninger og opnåelsen af klima- og miljømål i alvorlig fare, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det navnlig i EU forholder sig sådan, at udgifterne til redningsaktioner har forværret og fremskyndet den skatte- og gældskrise, der er opstået, og som har lagt en uventet stor byrde på de offentlige budgetter og bragt jobskabelse, velfærdsforanstaltninger og opnåelsen af klima- og miljømål i alvorlig fare,

| I. | der henviser til, at kortsigtede dispositioner og spekulation på det europæiske marked for statsobligationer bidrog væsentligt til at forværre den statslige underskudskrise i euroområdet i perioden 2009-2010 og har blotlagt den nære sammenhæng mellem ulemperne ved den finansielle sektor og problemerne med at garantere de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i en tid med ekstreme budgetunderskud og voksende offentlig og privat gæld, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at kortsigtede dispositioner og spekulation på det europæiske marked for statsobligationer bidrog væsentligt til at forværre den statslige underskudskrise i euroområdet i perioden 2009-2010 og har blotlagt den nære sammenhæng mellem ulemperne ved den finansielle sektor og problemerne med at garantere de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i en tid med ekstreme budgetunderskud og voksende offentlig og privat gæld,

| J. | der henviser til, at stabilitets- og vækstpagtens ineffektivitet i dens nuværende form og forskellene mellem medlemsstaterne med hensyn til konkurrenceevne satte gang i den aktuelle debat om den europæiske økonomiske forvaltning, hvis nøgleelementer skulle være foranstaltninger til styrkelse af stabilitets- og vækstpagten, særlig hvad angår dens forebyggende del, ufortøvet iværksættelse af uundgåelige strukturreformer samt koordinering af skattepolitikker og bekæmpelsen af skattesvig og -unddragelse for at sikre retfærdig beskatning og gradvist flytte skattebyrden fra arbejde over mod kapital og aktiviteter med store negative eksternaliteter, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at stabilitets- og vækstpagtens ineffektivitet i dens nuværende form og forskellene mellem medlemsstaterne med hensyn til konkurrenceevne satte gang i den aktuelle debat om den europæiske økonomiske forvaltning, hvis nøgleelementer skulle være foranstaltninger til styrkelse af stabilitets- og vækstpagten, særlig hvad angår dens forebyggende del, ufortøvet iværksættelse af uundgåelige strukturreformer samt koordinering af skattepolitikker og bekæmpelsen af skattesvig og -unddragelse for at sikre retfærdig beskatning og gradvist flytte skattebyrden fra arbejde over mod kapital og aktiviteter med store negative eksternaliteter,

| K. | der henviser til, at krisen har understreget behovet for at finde nye, bredere, retfærdige og bæredygtige indtægtskilder og styrke den gældende lovgivning og gøre opkrævningen af skatter mere effektiv for at sikre, at finanspolitisk konsolidering reelt kombineres med langsigtet økonomisk genrejsning og holdbare offentlige finanser, jobskabelse og social integration, som er centrale prioriteringer i EU 2020-strategien, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at krisen har understreget behovet for at finde nye, bredere, retfærdige og bæredygtige indtægtskilder og styrke den gældende lovgivning og gøre opkrævningen af skatter mere effektiv for at sikre, at finanspolitisk konsolidering reelt kombineres med langsigtet økonomisk genrejsning og holdbare offentlige finanser, jobskabelse og social integration, som er centrale prioriteringer i EU 2020-strategien,

| L. | der henviser til, at de alvorlige budgetmæssige begrænsninger som følge af den nylige krise kommer på et tidspunkt, hvor EU har afgivet særdeles vigtige tilsagn på globalt plan, hovedsagelig vedrørende klimaændringsmålene, 2015-målene og udviklingsbistand, navnlig til tilpasning til og afbødning af virkningerne af klimaændringer i udviklingslandene, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at de alvorlige budgetmæssige begrænsninger som følge af den nylige krise kommer på et tidspunkt, hvor EU har afgivet særdeles vigtige tilsagn på globalt plan, hovedsagelig vedrørende klimaændringsmålene, 2015-målene og udviklingsbistand, navnlig til tilpasning til og afbødning af virkningerne af klimaændringer i udviklingslandene,

| M. | der henviser til, at Det Europæiske Råd den 17. juni 2010 erklærede, at EU bør føre an i bestræbelserne på at fastsætte en global tilgang til indførelsen af ordninger med afgifter og skatter for finansielle institutioner, og efterlyste en nærmere undersøgelse og yderligere uddybning af spørgsmålet om indførelse af en global afgift på finansielle transaktioner, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Det Europæiske Råd den 17. juni 2010 erklærede, at EU bør føre an i bestræbelserne på at fastsætte en global tilgang til indførelsen af ordninger med afgifter og skatter for finansielle institutioner, og efterlyste en nærmere undersøgelse og yderligere uddybning af spørgsmålet om indførelse af en global afgift på finansielle transaktioner,

| N. | der henviser til, at Europa-Parlamentet allerede har anmodet Kommissionen om at foretage en konsekvensvurdering og analysere fordelene ved en afgift på finansielle transaktioner, og at Europa-Parlamentet derfor bør afvente resultatet af denne analyse, inden det træffer yderligere foranstaltninger, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Europa-Parlamentet allerede har anmodet Kommissionen om at foretage en konsekvensvurdering og analysere fordelene ved en afgift på finansielle transaktioner, og at Europa-Parlamentet derfor bør afvente resultatet af denne analyse, inden det træffer yderligere foranstaltninger,

| 1. | tager Kommissionens hidtil udførte arbejde for at imødekomme Parlamentets opfordring i beslutningen af 10. marts 2010 om en gennemførlighedsundersøgelse vedrørende en afgift på finansielle transaktioner på globalt plan og på EU-plan til efterretning; understreger behovet for en grundig konsekvensvurdering og opfordrer til, at resultatet heraf samt eventuelle konkrete forslag offentliggøres inden sommeren 2011 som bebudet i Kommissionens meddelelse om beskatning af den finansielle sektor; understreger, at en afbalanceret og grundig undersøgelse af gennemførligheden af en afgift på finansielle transaktioner i EU er det grundlag, som proceduren for indførelse af en sådan afgift bør gennemføres på; |
| --- | --- |

1.

tager Kommissionens hidtil udførte arbejde for at imødekomme Parlamentets opfordring i beslutningen af 10. marts 2010 om en gennemførlighedsundersøgelse vedrørende en afgift på finansielle transaktioner på globalt plan og på EU-plan til efterretning; understreger behovet for en grundig konsekvensvurdering og opfordrer til, at resultatet heraf samt eventuelle konkrete forslag offentliggøres inden sommeren 2011 som bebudet i Kommissionens meddelelse om beskatning af den finansielle sektor; understreger, at en afbalanceret og grundig undersøgelse af gennemførligheden af en afgift på finansielle transaktioner i EU er det grundlag, som proceduren for indførelse af en sådan afgift bør gennemføres på;

| 2. | påpeger, at en forhøjelse af de nuværende beskatningsværktøjers skatteprocenter og en udvidelse af disse værktøjers anvendelsesområde samt yderligere nedskæringer i de offentlige udgifter hverken er nogen tilstrækkelig eller nogen holdbar løsning med henblik på imødegåelse af de største fremtidige udfordringer på europæisk og globalt plan; understreger, at en af hovedprioriteringerne ved imødegåelsen af disse udfordringer og drøftelsen af nye finansieringsordninger bør være at skabe redskaber til at styrke den europæiske konkurrenceevne og den økonomiske vækst; |
| --- | --- |

2.

påpeger, at en forhøjelse af de nuværende beskatningsværktøjers skatteprocenter og en udvidelse af disse værktøjers anvendelsesområde samt yderligere nedskæringer i de offentlige udgifter hverken er nogen tilstrækkelig eller nogen holdbar løsning med henblik på imødegåelse af de største fremtidige udfordringer på europæisk og globalt plan; understreger, at en af hovedprioriteringerne ved imødegåelsen af disse udfordringer og drøftelsen af nye finansieringsordninger bør være at skabe redskaber til at styrke den europæiske konkurrenceevne og den økonomiske vækst;

| 3. | understreger, at et velfungerende indre marked er EU's bedste redskab i en globaliseret og konkurrencepræget verden og hoveddrivkraften bag europæisk vækst; understreger, at der bør fokuseres på styrkelse af det indre marked og eftersøgning af mere intelligente måder til at bruge nationale og europæiske midler gennem en mere holistisk tilgang til budgetreformen, som omfatter både udgifts- og indtægtssiden af budgettet; påpeger, at udgifterne bør være resultatorienterede, og at de nye finansielle instrumenter til gennemførelse af budgettet skal være praktiske, integrerede og fleksible; |
| --- | --- |

3.

understreger, at et velfungerende indre marked er EU's bedste redskab i en globaliseret og konkurrencepræget verden og hoveddrivkraften bag europæisk vækst; understreger, at der bør fokuseres på styrkelse af det indre marked og eftersøgning af mere intelligente måder til at bruge nationale og europæiske midler gennem en mere holistisk tilgang til budgetreformen, som omfatter både udgifts- og indtægtssiden af budgettet; påpeger, at udgifterne bør være resultatorienterede, og at de nye finansielle instrumenter til gennemførelse af budgettet skal være praktiske, integrerede og fleksible;

| 4. | fremhæver, at den bedste måde, hvorpå reelle og effektive vækstpolitikker kan fremmes, er at fjerne de resterende hindringer på det indre marked; henviser til, at undersøgelser har vist, at der kunne opnås årlige besparelser på helt op til 200-300 mia. EUR, hvis alle hindringer for de fire friheder blev fjernet; |
| --- | --- |

4.

fremhæver, at den bedste måde, hvorpå reelle og effektive vækstpolitikker kan fremmes, er at fjerne de resterende hindringer på det indre marked; henviser til, at undersøgelser har vist, at der kunne opnås årlige besparelser på helt op til 200-300 mia. EUR, hvis alle hindringer for de fire friheder blev fjernet;

| 5. | fremhæver betydningen af relanceringen af det indre marked og understreger nødvendigheden af, at EU udarbejder og effektivt gennemfører fælles regler for det indre marked, så det kan fungere som relæ for strukturel vækst; understreger, at indsatsen skal fokusere på drivkraften bag den europæiske økonomi: Europas 20 millioner virksomheder, særlig de små og mellemstore virksomheder, der ledes af iværksættere og andre kreative personer; |
| --- | --- |

5.

fremhæver betydningen af relanceringen af det indre marked og understreger nødvendigheden af, at EU udarbejder og effektivt gennemfører fælles regler for det indre marked, så det kan fungere som relæ for strukturel vækst; understreger, at indsatsen skal fokusere på drivkraften bag den europæiske økonomi: Europas 20 millioner virksomheder, særlig de små og mellemstore virksomheder, der ledes af iværksættere og andre kreative personer;

| 6. | understreger, at et af EU’s største aktiver er dets størrelse, og at der bør drages fuldt udbytte af denne fordel ved at udnytte det indre markeds potentiale og bruge EU-budgetmidler til at give den offentlige sektors indsats for at stimulere vækstfaktorerne større gennemslagskraft; |
| --- | --- |

6.

understreger, at et af EU’s største aktiver er dets størrelse, og at der bør drages fuldt udbytte af denne fordel ved at udnytte det indre markeds potentiale og bruge EU-budgetmidler til at give den offentlige sektors indsats for at stimulere vækstfaktorerne større gennemslagskraft;

| 7. | understreger, at Kommissionen bør vedtage en fælles strategisk ramme, som skitserer en samlet investeringsstrategi, der omsætter målene og målsætningerne for Europa 2020 til investeringsprioriteter og indkredser investeringsbehovene i forhold til overordnede mål og flagskibsprojekter og de reformer, der er nødvendige for at få størst muligt udbytte af de »impactinvesteringer«, der støttes af samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

7.

understreger, at Kommissionen bør vedtage en fælles strategisk ramme, som skitserer en samlet investeringsstrategi, der omsætter målene og målsætningerne for Europa 2020 til investeringsprioriteter og indkredser investeringsbehovene i forhold til overordnede mål og flagskibsprojekter og de reformer, der er nødvendige for at få størst muligt udbytte af de »impactinvesteringer«, der støttes af samhørighedspolitikken;

| 8. | understreger, at en af hovedfordelene ved innovative finansieringsinstrumenter er deres dobbelte fordel, da de kan bidrage til at nå vigtige politiske mål, f.eks. stabilitet på de finansielle markeder og gennemsigtighed, og samtidig er forbundet med et betydeligt indtægtspotentiale; understreger i denne forbindelse, at der også bør tages højde for disse instrumenters indvirkning på de negative eksternaliteter, der er forbundet med den finansielle sektor; |
| --- | --- |

8.

understreger, at en af hovedfordelene ved innovative finansieringsinstrumenter er deres dobbelte fordel, da de kan bidrage til at nå vigtige politiske mål, f.eks. stabilitet på de finansielle markeder og gennemsigtighed, og samtidig er forbundet med et betydeligt indtægtspotentiale; understreger i denne forbindelse, at der også bør tages højde for disse instrumenters indvirkning på de negative eksternaliteter, der er forbundet med den finansielle sektor;

Beskatning af den finansielle sektor

| 9. | henviser til, at skatteunddragelse og skattesvig i Europa anslås at forårsage årlige økonomiske tab på 200-250 mia. EUR; mener derfor, at det ved at reducere omfanget af skattesvig ville være muligt at begrænse de offentlige underskud uden at forhøje skatterne; påpeger på denne baggrund, at innovativ finansiering bør puste nyt liv i medlemsstaternes, EU’s og det internationale samfunds bestræbelser på at bekæmpe skatteunddragelse og -svig samt andre former for ulovlig kapitalflugt, der har alvorlige budgetmæssige konsekvenser; |
| --- | --- |

9.

henviser til, at skatteunddragelse og skattesvig i Europa anslås at forårsage årlige økonomiske tab på 200-250 mia. EUR; mener derfor, at det ved at reducere omfanget af skattesvig ville være muligt at begrænse de offentlige underskud uden at forhøje skatterne; påpeger på denne baggrund, at innovativ finansiering bør puste nyt liv i medlemsstaternes, EU’s og det internationale samfunds bestræbelser på at bekæmpe skatteunddragelse og -svig samt andre former for ulovlig kapitalflugt, der har alvorlige budgetmæssige konsekvenser;

| 10. | understreger, at EU i kølvandet på krisen er nødt til at overbevise sine borgere om, at det har viljen og værktøjerne til at anvende en afbalanceret kombination af en finanspolitisk konsolideringsstrategi og konjunkturstimulerende politikker for at sikre en langsigtet økonomisk genrejsning; |
| --- | --- |

10.

understreger, at EU i kølvandet på krisen er nødt til at overbevise sine borgere om, at det har viljen og værktøjerne til at anvende en afbalanceret kombination af en finanspolitisk konsolideringsstrategi og konjunkturstimulerende politikker for at sikre en langsigtet økonomisk genrejsning;

| 11. | mener, at skattepolitikken er den manglende dimension i EU's tilgang til den finansielle sektor, hvorimod der for nylig er gjort betydelige fremskridt med hensyn til både regulering og tilsyn; |
| --- | --- |

11.

mener, at skattepolitikken er den manglende dimension i EU's tilgang til den finansielle sektor, hvorimod der for nylig er gjort betydelige fremskridt med hensyn til både regulering og tilsyn;

| 12. | udtrykker tilfredshed med, at Kommissionen har erkendt, at den finansielle sektor ikke pålægges tilstrækkelige afgifter, navnlig fordi de fleste finansielle tjenesteydelser ikke er pålagt moms, og opfordrer til innovative finansieringsforanstaltninger for at få mere udbytte af denne sektor og dermed bidrage til at flytte skattebyrden væk fra arbejdstagerne; |
| --- | --- |

12.

udtrykker tilfredshed med, at Kommissionen har erkendt, at den finansielle sektor ikke pålægges tilstrækkelige afgifter, navnlig fordi de fleste finansielle tjenesteydelser ikke er pålagt moms, og opfordrer til innovative finansieringsforanstaltninger for at få mere udbytte af denne sektor og dermed bidrage til at flytte skattebyrden væk fra arbejdstagerne;

| 13. | mener, at indførelsen af en afgift på finansielle transaktioner kan være med til at tackle problemet med de yderst skadelige handelsmønstre på de finansielle markeder, f.eks. kortsigtede dispositioner og automatiseret højfrekvenshandel, samt til at begrænse spekulation; understreger, at en afgift på finansielle transaktioner således ville have potentiale til at forbedre markedseffektiviteten, øge gennemsigtigheden, begrænse overdreven prisvolatilitet og skabe incitamenter for den finansielle sektor til at foretage langsigtede investeringer med merværdi for realøkonomien; |
| --- | --- |

13.

mener, at indførelsen af en afgift på finansielle transaktioner kan være med til at tackle problemet med de yderst skadelige handelsmønstre på de finansielle markeder, f.eks. kortsigtede dispositioner og automatiseret højfrekvenshandel, samt til at begrænse spekulation; understreger, at en afgift på finansielle transaktioner således ville have potentiale til at forbedre markedseffektiviteten, øge gennemsigtigheden, begrænse overdreven prisvolatilitet og skabe incitamenter for den finansielle sektor til at foretage langsigtede investeringer med merværdi for realøkonomien;

| 14. | fremhæver de aktuelle skøn over forventede indtægter fra en lav afgift på finansielle transaktioner, som i kraft af en sådan afgifts store skattegrundlag årligt ville indbringe næsten 200 mia. EUR på EU-plan og 650 mia. USD på globalt plan; mener, at den finansielle sektor på denne måde ville kunne yde et betydeligt bidrag til dækning af omkostningerne ved krisen og til holdbare offentlige finanser; |
| --- | --- |

14.

fremhæver de aktuelle skøn over forventede indtægter fra en lav afgift på finansielle transaktioner, som i kraft af en sådan afgifts store skattegrundlag årligt ville indbringe næsten 200 mia. EUR på EU-plan og 650 mia. USD på globalt plan; mener, at den finansielle sektor på denne måde ville kunne yde et betydeligt bidrag til dækning af omkostningerne ved krisen og til holdbare offentlige finanser;

| 15. | bemærker udviklingen i debatten om en global afgift på finansielle transaktioner og de forskellige holdninger med hensyn til en sådan afgifts gennemførlighed og effektivitet samt den nye drøftelse af en afgift på finansielle aktiviteter, men konstaterer, at G20 ikke hidtil har været i stand til at fremme meningsfyldte fælles initiativer på dette område; opfordrer G20-lederne til at sætte skub i drøftelserne om en aftale om det minimum af fælles elementer, der skal gælde for en global afgift på finansielle transaktioner, samt til at give retningslinjer for, hvilken fremtid de ønsker for de forskellige afgiftsformer; |
| --- | --- |

15.

bemærker udviklingen i debatten om en global afgift på finansielle transaktioner og de forskellige holdninger med hensyn til en sådan afgifts gennemførlighed og effektivitet samt den nye drøftelse af en afgift på finansielle aktiviteter, men konstaterer, at G20 ikke hidtil har været i stand til at fremme meningsfyldte fælles initiativer på dette område; opfordrer G20-lederne til at sætte skub i drøftelserne om en aftale om det minimum af fælles elementer, der skal gælde for en global afgift på finansielle transaktioner, samt til at give retningslinjer for, hvilken fremtid de ønsker for de forskellige afgiftsformer;

| 16. | er tilhænger af, at der indføres en afgift på finansielle transaktioner, hvis indtægter vil fremme markedernes funktion ved at begrænse spekulation og bidrage til at finansiere globale offentlige goder og nedbringe de offentlige underskud; mener, at indførelsen af en afgift på finansielle transaktioner bør ske på det bredest mulige grundlag, og at EU bør fremme indførelsen af en afgift på finansielle transaktioner på globalt plan; mener endvidere, at EU, hvis dette mislykkes, bør indføre en afgift på finansielle transaktioner på EU-plan som et første skridt; opfordrer Kommissionen til inden for kort tid at udarbejde en gennemførlighedsundersøgelse, idet der tages hensyn til behovet for lige vilkår på globalt plan, og forelægge konkrete lovgivningsmæssige forslag; |
| --- | --- |

16.

er tilhænger af, at der indføres en afgift på finansielle transaktioner, hvis indtægter vil fremme markedernes funktion ved at begrænse spekulation og bidrage til at finansiere globale offentlige goder og nedbringe de offentlige underskud; mener, at indførelsen af en afgift på finansielle transaktioner bør ske på det bredest mulige grundlag, og at EU bør fremme indførelsen af en afgift på finansielle transaktioner på globalt plan; mener endvidere, at EU, hvis dette mislykkes, bør indføre en afgift på finansielle transaktioner på EU-plan som et første skridt; opfordrer Kommissionen til inden for kort tid at udarbejde en gennemførlighedsundersøgelse, idet der tages hensyn til behovet for lige vilkår på globalt plan, og forelægge konkrete lovgivningsmæssige forslag;

| 17. | påpeger, at der bør tages hensyn til erfaringerne fra indførelsen på medlemsstatsplan af sektorspecifikke afgifter på transaktioner, når mulighederne for beskatning af den finansielle sektor på globalt plan og på EU-plan undersøges; |
| --- | --- |

17.

påpeger, at der bør tages hensyn til erfaringerne fra indførelsen på medlemsstatsplan af sektorspecifikke afgifter på transaktioner, når mulighederne for beskatning af den finansielle sektor på globalt plan og på EU-plan undersøges;

| 18. | understreger endvidere, at en forskydning af rent spekulative transaktioner i retning af andre jurisdiktioner ville have få negative følger, men muligvis også har potentiale til at bidrage til øget markedseffektivitet; betoner i øvrigt, at ikke alle aktiviteter, der anses for at være spekulative, bør fordømmes, eftersom visse former for risikotagning kan øge stabiliteten på EU’s finansielle markeder; |
| --- | --- |

18.

understreger endvidere, at en forskydning af rent spekulative transaktioner i retning af andre jurisdiktioner ville have få negative følger, men muligvis også har potentiale til at bidrage til øget markedseffektivitet; betoner i øvrigt, at ikke alle aktiviteter, der anses for at være spekulative, bør fordømmes, eftersom visse former for risikotagning kan øge stabiliteten på EU’s finansielle markeder;

| 19. | understreger, at central clearing og afvikling af værdipapirtransaktioner inden for det centraliserede europæiske marked kan lette indførelsen af en EU-afgift på finansielle transaktioner, som kan være administrativt billig og enkel at gennemføre; minder imidlertid om, at det skal tages i betragtning, at den finansielle sektor er global og indbyrdes forbundet, i forbindelse med udformningen af de tekniske aspekter af afgiften på finansielle transaktioner; |
| --- | --- |

19.

understreger, at central clearing og afvikling af værdipapirtransaktioner inden for det centraliserede europæiske marked kan lette indførelsen af en EU-afgift på finansielle transaktioner, som kan være administrativt billig og enkel at gennemføre; minder imidlertid om, at det skal tages i betragtning, at den finansielle sektor er global og indbyrdes forbundet, i forbindelse med udformningen af de tekniske aspekter af afgiften på finansielle transaktioner;

| 20. | noterer sig Kommissionens nylige meddelelse som et første skridt, der kan bidrage til en forståelse af dette emne; mener, at bevisbyrden med hensyn til eventuelle fordele og/eller ulemper ved indførelsen af en EU-afgift på finansielle transaktioner ligger hos Kommissionen og i dennes konsekvensvurdering; |
| --- | --- |

20.

noterer sig Kommissionens nylige meddelelse som et første skridt, der kan bidrage til en forståelse af dette emne; mener, at bevisbyrden med hensyn til eventuelle fordele og/eller ulemper ved indførelsen af en EU-afgift på finansielle transaktioner ligger hos Kommissionen og i dennes konsekvensvurdering;

| 21. | bemærker, at Kommissionens nylige meddelelse annoncerede en konsekvensvurdering af de forskellige muligheder for beskatning af den finansielle sektor, og opfordrer til, at Kommissionen i sin gennemførlighedsundersøgelse også ser på transaktionernes og indtægternes geografiske asymmetri og muligheden for at indføre en gradueret eller differentieret afgiftsprocentsats på basis af aktivkategori, afgiftsincidens, den pågældende aktørs karakter eller den kortsigtede og spekulative karakter af visse former for transaktioner; anmoder Kommissionen om at trække på al tilgængelig forskning; |
| --- | --- |

21.

bemærker, at Kommissionens nylige meddelelse annoncerede en konsekvensvurdering af de forskellige muligheder for beskatning af den finansielle sektor, og opfordrer til, at Kommissionen i sin gennemførlighedsundersøgelse også ser på transaktionernes og indtægternes geografiske asymmetri og muligheden for at indføre en gradueret eller differentieret afgiftsprocentsats på basis af aktivkategori, afgiftsincidens, den pågældende aktørs karakter eller den kortsigtede og spekulative karakter af visse former for transaktioner; anmoder Kommissionen om at trække på al tilgængelig forskning;

| 22. | opfordrer Kommissionen til i sin gennemførlighedsundersøgelse at analysere de forskellige mulige løsningsmodeller for en EU-afgift på finansielle transaktioner og deres konsekvenser, herunder fordelene for økonomien og samfundet ved at reducere omfanget af de spekulative finansielle transaktioner, som i øjeblikket forårsager alvorlige markedsforvridninger; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen til i sin gennemførlighedsundersøgelse at analysere de forskellige mulige løsningsmodeller for en EU-afgift på finansielle transaktioner og deres konsekvenser, herunder fordelene for økonomien og samfundet ved at reducere omfanget af de spekulative finansielle transaktioner, som i øjeblikket forårsager alvorlige markedsforvridninger;

| 23. | understreger, at en afgift på finansielle transaktioner bør have det bredest mulige grundlag for at garantere lige vilkår på de finansielle markeder og ikke forskyde transaktioner i retning af mindre gennemsigtige produkter; mener derfor, at Kommissionens gennemførlighedsundersøgelse bør se på alle transaktioner med finansielle aktiver, såsom spot- og derivattransaktioner, der gennemføres på børserne, samt Over-The-Counter (OTC)-derivater; påpeger, at graduering af en afgift på finansielle transaktioner med forskellige afgiftsprocentsatser på tværs af de forskellige handelssystemer vil kunne forbedre markedsstabiliteten yderligere ved at skabe positive incitamenter for finansielle aktører til at flytte deres transaktioner væk fra OTC-produkter og til mere transparente og velregulerede handelssystemer; |
| --- | --- |

23.

understreger, at en afgift på finansielle transaktioner bør have det bredest mulige grundlag for at garantere lige vilkår på de finansielle markeder og ikke forskyde transaktioner i retning af mindre gennemsigtige produkter; mener derfor, at Kommissionens gennemførlighedsundersøgelse bør se på alle transaktioner med finansielle aktiver, såsom spot- og derivattransaktioner, der gennemføres på børserne, samt Over-The-Counter (OTC)-derivater; påpeger, at graduering af en afgift på finansielle transaktioner med forskellige afgiftsprocentsatser på tværs af de forskellige handelssystemer vil kunne forbedre markedsstabiliteten yderligere ved at skabe positive incitamenter for finansielle aktører til at flytte deres transaktioner væk fra OTC-produkter og til mere transparente og velregulerede handelssystemer;

| 24. | glæder sig i den forbindelse over Kommissionens nylige forslag om OTC-derivater og short-selling, ifølge hvilket der skal gælde udtrykkelige krav vedrørende central clearing og handelsregistre for alle OTC-derivattransaktioner, hvorved der åbnes teknisk mulighed for at indføre denne EU-afgift på finansielle transaktioner på et bredt grundlag; |
| --- | --- |

24.

glæder sig i den forbindelse over Kommissionens nylige forslag om OTC-derivater og short-selling, ifølge hvilket der skal gælde udtrykkelige krav vedrørende central clearing og handelsregistre for alle OTC-derivattransaktioner, hvorved der åbnes teknisk mulighed for at indføre denne EU-afgift på finansielle transaktioner på et bredt grundlag;

| 25. | insisterer på, at det slås fast, hvem der i sidste ende kommer til at betale afgiften, da byrden som regel lægges over på forbrugerne, som i dette tilfælde ville være detailinvestorer og enkeltpersoner; understreger behovet for omfattende regler om undtagelser og tærskler med henblik på at forhindre dette; |
| --- | --- |

25.

insisterer på, at det slås fast, hvem der i sidste ende kommer til at betale afgiften, da byrden som regel lægges over på forbrugerne, som i dette tilfælde ville være detailinvestorer og enkeltpersoner; understreger behovet for omfattende regler om undtagelser og tærskler med henblik på at forhindre dette;

| 26. | glæder sig over IMF's nylige forslag, som støttes af Kommissionen, om at indføre en afgift på bankaktiver for at gøre det muligt for hvert enkelt land at opkræve mellem 2 og 4 % af BNP til finansiering af fremtidige kriseløsningsmekanismer; er af den opfattelse, at bankafgifter bør stå i rimeligt forhold til det berørte kreditinstituts systemiske betydning og til det risikoniveau, der er forbundet med en aktivitet; |
| --- | --- |

26.

glæder sig over IMF's nylige forslag, som støttes af Kommissionen, om at indføre en afgift på bankaktiver for at gøre det muligt for hvert enkelt land at opkræve mellem 2 og 4 % af BNP til finansiering af fremtidige kriseløsningsmekanismer; er af den opfattelse, at bankafgifter bør stå i rimeligt forhold til det berørte kreditinstituts systemiske betydning og til det risikoniveau, der er forbundet med en aktivitet;

| 27. | påpeger, at bankafgifter, en afgift på finansielle aktiviteter og en afgift på finansielle transaktioner alle har forskellige økonomiske formål og forskelligt indtægtspotentiale; understreger, at bankafgifter, da de er baseret på balanceførte positioner, ikke kan bruges til at begrænse finansiel spekulation og regulere den grå banksektor yderligere; betoner endvidere i denne forbindelse betydningen af mekanismer til finansielt tilsyn og gennemsigtighed for at øge det finansielle systems robusthed og stabilitet; |
| --- | --- |

27.

påpeger, at bankafgifter, en afgift på finansielle aktiviteter og en afgift på finansielle transaktioner alle har forskellige økonomiske formål og forskelligt indtægtspotentiale; understreger, at bankafgifter, da de er baseret på balanceførte positioner, ikke kan bruges til at begrænse finansiel spekulation og regulere den grå banksektor yderligere; betoner endvidere i denne forbindelse betydningen af mekanismer til finansielt tilsyn og gennemsigtighed for at øge det finansielle systems robusthed og stabilitet;

| 28. | bemærker IMF's forslag om en afgift på finansielle aktiviteter og Kommissionens nylige tilsagn om at gennemføre en grundig konsekvensvurdering af potentialet heri; understreger, at en afgift på finansielle aktiviteter primært er et indtægtsorienteret beskatningsværktøj, der er rettet mod den finansielle sektor og gør det muligt at beskatte økonomiske afkast og fortjenester ved overdreven risikovillighed og som sådan kunne være en løsning på den nuværende momsfritagelse for den finansielle sektor; |
| --- | --- |

28.

bemærker IMF's forslag om en afgift på finansielle aktiviteter og Kommissionens nylige tilsagn om at gennemføre en grundig konsekvensvurdering af potentialet heri; understreger, at en afgift på finansielle aktiviteter primært er et indtægtsorienteret beskatningsværktøj, der er rettet mod den finansielle sektor og gør det muligt at beskatte økonomiske afkast og fortjenester ved overdreven risikovillighed og som sådan kunne være en løsning på den nuværende momsfritagelse for den finansielle sektor;

| 29. | er klar over, at der findes forskellige muligheder for at forvalte de ekstra indtægter fra beskatning af den finansielle sektor på både nationalt og europæisk plan; understreger, at det er nødvendigt at få løst spørgsmålet om, hvordan de indtægter, der genereres gennem en afgift på finansielle transaktioner, skal anvendes, samt at en vurdering og prioritering af disse muligheder bør ses som et afgørende element i den overordnede debat om innovativ finansiering for at give skatteyderne et dækkende billede af rationalet bag yderligere beskatning af den finansielle sektor; understreger, at indtægterne fra en global afgift på finansielle transaktioner som følge af dennes globale karakter bør anvendes til finansiering af globale politiske mål som f.eks. udvikling og fattigdomsbekæmpelse i udviklingslandene samt bekæmpelse af klimaændringerne; bemærker Kommissionens mål om at øge størrelsen på EU’s budget gennem innovative finansielle instrumenter; er overbevist om, at det af hensyn til beskyttelsen af ovennævnte innovative finansieringsværktøjers europæiske merværdi bør sikres, at en del af disse indtægter kan tildeles EU-budgettet til finansiering af EU-projekter og -politikker; minder om, at Kommissionens nylige meddelelse om en gennemgang af EU-budgettet betragter en EU-beskatning af den finansielle sektor som en mulighed for at skabe egne midler; opfordrer til en bred debat mellem EU-institutionerne, de nationale parlamenter samt EU-interessenter og repræsentanter for civilsamfundet om de valgmuligheder, der er til rådighed i forbindelse med disse politikker, hvilken del af indtægterne, der skal tildeles hhv. EU-budgettet og de nationale budgetter, og de forskellige måder hvorpå dette kan opnås; bemærker vedrørende forvaltningen af den del af indtægterne, der skal tildeles de nationale budgetter, at alle løsningsmuligheder bør vurderes, herunder tildeling af indtægter til konsolidering af de offentlige finanser; |
| --- | --- |

29.

er klar over, at der findes forskellige muligheder for at forvalte de ekstra indtægter fra beskatning af den finansielle sektor på både nationalt og europæisk plan; understreger, at det er nødvendigt at få løst spørgsmålet om, hvordan de indtægter, der genereres gennem en afgift på finansielle transaktioner, skal anvendes, samt at en vurdering og prioritering af disse muligheder bør ses som et afgørende element i den overordnede debat om innovativ finansiering for at give skatteyderne et dækkende billede af rationalet bag yderligere beskatning af den finansielle sektor; understreger, at indtægterne fra en global afgift på finansielle transaktioner som følge af dennes globale karakter bør anvendes til finansiering af globale politiske mål som f.eks. udvikling og fattigdomsbekæmpelse i udviklingslandene samt bekæmpelse af klimaændringerne; bemærker Kommissionens mål om at øge størrelsen på EU’s budget gennem innovative finansielle instrumenter; er overbevist om, at det af hensyn til beskyttelsen af ovennævnte innovative finansieringsværktøjers europæiske merværdi bør sikres, at en del af disse indtægter kan tildeles EU-budgettet til finansiering af EU-projekter og -politikker; minder om, at Kommissionens nylige meddelelse om en gennemgang af EU-budgettet betragter en EU-beskatning af den finansielle sektor som en mulighed for at skabe egne midler; opfordrer til en bred debat mellem EU-institutionerne, de nationale parlamenter samt EU-interessenter og repræsentanter for civilsamfundet om de valgmuligheder, der er til rådighed i forbindelse med disse politikker, hvilken del af indtægterne, der skal tildeles hhv. EU-budgettet og de nationale budgetter, og de forskellige måder hvorpå dette kan opnås; bemærker vedrørende forvaltningen af den del af indtægterne, der skal tildeles de nationale budgetter, at alle løsningsmuligheder bør vurderes, herunder tildeling af indtægter til konsolidering af de offentlige finanser;

| 30. | understreger, at den eventuelle indførelse af disse nye beskatningsværktøjer i den finansielle sektor bør analyseres i lyset af de eksisterende skatteforhold i den sektor, idet der tages hensyn til sekundære virkninger og sættes særligt fokus på at indkredse synergier mellem gamle og nye afgifter; |
| --- | --- |

30.

understreger, at den eventuelle indførelse af disse nye beskatningsværktøjer i den finansielle sektor bør analyseres i lyset af de eksisterende skatteforhold i den sektor, idet der tages hensyn til sekundære virkninger og sættes særligt fokus på at indkredse synergier mellem gamle og nye afgifter;

| 31. | bemærker Kommissionens mål om at øge størrelsen på EU’s budget gennem innovative finansielle instrumenter og anerkender de potentielle fordele ved at geare finansiering i den private sektor med offentlige midler; er dog opmærksom på, at brugen af SPV-selskaber til at finansiere projekter kan føre til en stigning i betingede forpligtelser; mener derfor, at sådanne foranstaltninger bør ledsages af en fuldstændigt gennemsigtig offentliggørelse kombineret med passende retningslinjer, risikostyring, eksponeringsgrænser og kontrol- og overvågningsprocedurer, som alle skal oprettes på en demokratisk ansvarlig måde; |
| --- | --- |

31.

bemærker Kommissionens mål om at øge størrelsen på EU’s budget gennem innovative finansielle instrumenter og anerkender de potentielle fordele ved at geare finansiering i den private sektor med offentlige midler; er dog opmærksom på, at brugen af SPV-selskaber til at finansiere projekter kan føre til en stigning i betingede forpligtelser; mener derfor, at sådanne foranstaltninger bør ledsages af en fuldstændigt gennemsigtig offentliggørelse kombineret med passende retningslinjer, risikostyring, eksponeringsgrænser og kontrol- og overvågningsprocedurer, som alle skal oprettes på en demokratisk ansvarlig måde;

Eurobonds og EU-projektobligationer

| 32. | bemærker, at eurobonds i stigende grad omtales som et fælles gældsforvaltningsinstrument; noterer sig alle de nylige forslag og initiativer med sigte herpå; opfordrer Det Europæiske Råd og Kommissionen til omgående at komme med en reaktion på opfordringen i Parlamentets beslutning af 16. december 2010 (8) om oprettelse af en permanent krisemekanisme til sikring af den finansielle stabilitet i euroområdet om at sende det nødvendige politiske signal med henblik på en kommissionsundersøgelse af et fremtidigt system af eurobonds med en klar specificering af de betingelser, der skal til, for at et sådant system vil være gavnligt for alle deltagende medlemsstater samt for euroområdet som helhed; |
| --- | --- |

32.

bemærker, at eurobonds i stigende grad omtales som et fælles gældsforvaltningsinstrument; noterer sig alle de nylige forslag og initiativer med sigte herpå; opfordrer Det Europæiske Råd og Kommissionen til omgående at komme med en reaktion på opfordringen i Parlamentets beslutning af 16. december 2010 (8) om oprettelse af en permanent krisemekanisme til sikring af den finansielle stabilitet i euroområdet om at sende det nødvendige politiske signal med henblik på en kommissionsundersøgelse af et fremtidigt system af eurobonds med en klar specificering af de betingelser, der skal til, for at et sådant system vil være gavnligt for alle deltagende medlemsstater samt for euroområdet som helhed;

| 33. | støtter tanken om at udstede fælles EU-projektobligationer med henblik på finansiering af Europas betydelige infrastrukturbehov og strukturelle projekter inden for rammerne af EU 2020-strategien og i lyset af forventede nye EU-strategier, som f.eks. den nye strategi for udvikling af energiinfrastrukturen, og andre store projekter; mener, at EU-projektobligationer ville sikre de fornødne investeringer og skabe tilstrækkelig tillid til, at store investeringsprojekter ville kunne tiltrække den nødvendige støtte, og at de således ville blive en vigtig mekanisme til at sikre maksimal gearing af den offentlige støtte; minder om, at disse projekter for at give Europa et bæredygtigt fundament skal bidrage til den økologiske omformning af vore økonomier og dermed bane vejen for en kulstoffri økonomi; |
| --- | --- |

33.

støtter tanken om at udstede fælles EU-projektobligationer med henblik på finansiering af Europas betydelige infrastrukturbehov og strukturelle projekter inden for rammerne af EU 2020-strategien og i lyset af forventede nye EU-strategier, som f.eks. den nye strategi for udvikling af energiinfrastrukturen, og andre store projekter; mener, at EU-projektobligationer ville sikre de fornødne investeringer og skabe tilstrækkelig tillid til, at store investeringsprojekter ville kunne tiltrække den nødvendige støtte, og at de således ville blive en vigtig mekanisme til at sikre maksimal gearing af den offentlige støtte; minder om, at disse projekter for at give Europa et bæredygtigt fundament skal bidrage til den økologiske omformning af vore økonomier og dermed bane vejen for en kulstoffri økonomi;

| 34. | understreger, at EU-budgettet i højere grad bør anvendes til at sætte skub i investeringer; fremhæver, at normen for projekter med langsigtet kommercielt potentiale bør være, at EU-midler anvendes i partnerskab med den private banksektor, navnlig gennem Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD); |
| --- | --- |

34.

understreger, at EU-budgettet i højere grad bør anvendes til at sætte skub i investeringer; fremhæver, at normen for projekter med langsigtet kommercielt potentiale bør være, at EU-midler anvendes i partnerskab med den private banksektor, navnlig gennem Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD);

| 35. | opfordrer Kommissionen og Den Europæiske Centralbank til at undersøge, hvilken betydning den moralske risiko får for medlemsstater, der finansierer væsentlige infrastrukturprojekter via EU's projektobligationer eller eurobonds, især når sådanne infrastrukturprojekter har tværnational rækkevidde; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen og Den Europæiske Centralbank til at undersøge, hvilken betydning den moralske risiko får for medlemsstater, der finansierer væsentlige infrastrukturprojekter via EU's projektobligationer eller eurobonds, især når sådanne infrastrukturprojekter har tværnational rækkevidde;

CO2-afgift

| 36. | understreger, at den nuværende beskatningsmodel fuldt ud bør integrere princippet om, at forureneren betaler, gennem anvendelse af innovative finansieringsværktøjer med det formål at lægge afgiftsbyrden over på aktiviteter, der forurener miljøet, skaber væsentlige drivhusgasemissioner eller forbruger betydelige mængder af ressourcer; |
| --- | --- |

36.

understreger, at den nuværende beskatningsmodel fuldt ud bør integrere princippet om, at forureneren betaler, gennem anvendelse af innovative finansieringsværktøjer med det formål at lægge afgiftsbyrden over på aktiviteter, der forurener miljøet, skaber væsentlige drivhusgasemissioner eller forbruger betydelige mængder af ressourcer;

| 37. | støtter derfor tanken om at styrke emissionshandelsordningen, samt om at foretage en omfattende revision af direktivet om energibeskatning for at gøre CO2-emissioner og energiindhold til grundlæggende kriterier for beskatning af energiprodukter; |
| --- | --- |

37.

støtter derfor tanken om at styrke emissionshandelsordningen, samt om at foretage en omfattende revision af direktivet om energibeskatning for at gøre CO2-emissioner og energiindhold til grundlæggende kriterier for beskatning af energiprodukter;

| 38. | understreger, at begge værktøjer er forbundet med en stor dobbelt fordel, idet de på den ene side skaber store incitamenter for at gå over til CO2-fri og bæredygtige og vedvarende energikilder og, på den anden, betydelige ekstra indtægter; minder imidlertid om, at hovedformålet med at indføre en CO2-afgift er at ændre adfærden og produktionsstrukturerne, eftersom den forventede indtægt falder, når produktionsmønstrene skifter til bæredygtige og vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

38.

understreger, at begge værktøjer er forbundet med en stor dobbelt fordel, idet de på den ene side skaber store incitamenter for at gå over til CO2-fri og bæredygtige og vedvarende energikilder og, på den anden, betydelige ekstra indtægter; minder imidlertid om, at hovedformålet med at indføre en CO2-afgift er at ændre adfærden og produktionsstrukturerne, eftersom den forventede indtægt falder, når produktionsmønstrene skifter til bæredygtige og vedvarende energikilder;

| 39. | mener, at en CO2-afgift og revisionen af energibeskatningsdirektivet bør være det obligatoriske mindstemål for alle medlemsstater, og at det bør overlades til den enkelte medlemsstats kompetence at gå videre, hvis den finder det passende; |
| --- | --- |

39.

mener, at en CO2-afgift og revisionen af energibeskatningsdirektivet bør være det obligatoriske mindstemål for alle medlemsstater, og at det bør overlades til den enkelte medlemsstats kompetence at gå videre, hvis den finder det passende;

| 40. | understreger, at der bør fastsættes passende overgangsperioder med henblik på at undgå CO2-lækager og for at forhindre, at der lægges uoverkommelige byrder over på lavindkomstforbrugerne; finder det derudover nyttigt at fastsætte særlige målrettede foranstaltninger til gavn for lavindkomsthusstande og øge investeringerne i infrastruktur til den offentlige sektor og i husholdningernes energieffektivitet; |
| --- | --- |

40.

understreger, at der bør fastsættes passende overgangsperioder med henblik på at undgå CO2-lækager og for at forhindre, at der lægges uoverkommelige byrder over på lavindkomstforbrugerne; finder det derudover nyttigt at fastsætte særlige målrettede foranstaltninger til gavn for lavindkomsthusstande og øge investeringerne i infrastruktur til den offentlige sektor og i husholdningernes energieffektivitet;

| 41. | mener dog, at muligheden for en global aftale på G20-plan eller inden for WTO bør undersøges til bunds, forud for indførelsen af en sådan afgift på udenlandsk import til EU for at sikre, at dette grænsebeskatningsredskab ikke på den ene side fører til mangel på råvarer og på den anden side fører til gengældelsesforanstaltninger fra tredjelande over for EU-eksport; |
| --- | --- |

41.

mener dog, at muligheden for en global aftale på G20-plan eller inden for WTO bør undersøges til bunds, forud for indførelsen af en sådan afgift på udenlandsk import til EU for at sikre, at dette grænsebeskatningsredskab ikke på den ene side fører til mangel på råvarer og på den anden side fører til gengældelsesforanstaltninger fra tredjelande over for EU-eksport;

| 42. | henviser til, at det i betragtning af den stigende efterspørgsel efter energi i de nye lande er bydende nødvendigt for EU at foretage tilstrækkelige investeringer i energiforsyning og -effektivitet, der vil styrke Unionens energiinfrastruktur og i så vid udstrækning som muligt reducere dens sårbarhed over for markedsudsving, som kan have negative konsekvenser for EU's økonomi og 2020-målene; |
| --- | --- |

42.

henviser til, at det i betragtning af den stigende efterspørgsel efter energi i de nye lande er bydende nødvendigt for EU at foretage tilstrækkelige investeringer i energiforsyning og -effektivitet, der vil styrke Unionens energiinfrastruktur og i så vid udstrækning som muligt reducere dens sårbarhed over for markedsudsving, som kan have negative konsekvenser for EU's økonomi og 2020-målene;

| 43. | opfordrer medlemsstaterne til at overveje at tildele indtægter fra klimaafgifter til at finansiere F & U og foranstaltninger til nedbringelse af kulstofemissioner og bekæmpelse af global opvarmning, fremme af energieffektivitet, bekæmpelse af energifattigdom og forbedring af energiinfrastrukturen i EU og i udviklingslandene; minder i denne sammenhæng om, at mindst 50 % af indtægterne fra auktionssystemet over CO2-emissioner ifølge direktivet om handel med emissionskvoter under EU's emissionshandelsordning skal øremærkes til foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer, navnlig i udviklingslandene; |
| --- | --- |

43.

opfordrer medlemsstaterne til at overveje at tildele indtægter fra klimaafgifter til at finansiere F & U og foranstaltninger til nedbringelse af kulstofemissioner og bekæmpelse af global opvarmning, fremme af energieffektivitet, bekæmpelse af energifattigdom og forbedring af energiinfrastrukturen i EU og i udviklingslandene; minder i denne sammenhæng om, at mindst 50 % af indtægterne fra auktionssystemet over CO2-emissioner ifølge direktivet om handel med emissionskvoter under EU's emissionshandelsordning skal øremærkes til foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer, navnlig i udviklingslandene;

| 44. | bemærker, at revolverende finansielle instrumenter til energibesparende foranstaltninger er en innovativ måde at finansiere klimavenlige projekter på; bifalder skabelsen af en særlig finansieringsfacilitet, der også kunne tiltrække private investorer (inden for rammerne af offentlige-private partnerskaber), der kunne sikre anvendelsen af uudnyttede midler fra forordningen om genopretningsprogrammet til støtte for energieffektivitet og vedvarende initiativer; anmoder Kommissionen om nøje at vurdere dette instruments effektivitet og at analysere mulighederne for at anvende en lignende tilgang, herunder initiativer inden for energi, energieffektivitet og råstoffer, til fremtidige ubrugte midler i EU's budget; |
| --- | --- |

44.

bemærker, at revolverende finansielle instrumenter til energibesparende foranstaltninger er en innovativ måde at finansiere klimavenlige projekter på; bifalder skabelsen af en særlig finansieringsfacilitet, der også kunne tiltrække private investorer (inden for rammerne af offentlige-private partnerskaber), der kunne sikre anvendelsen af uudnyttede midler fra forordningen om genopretningsprogrammet til støtte for energieffektivitet og vedvarende initiativer; anmoder Kommissionen om nøje at vurdere dette instruments effektivitet og at analysere mulighederne for at anvende en lignende tilgang, herunder initiativer inden for energi, energieffektivitet og råstoffer, til fremtidige ubrugte midler i EU's budget;

| 45. | anerkender vigtigheden af energieffektivitet og opfordrer derfor indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre effektiv brug af strukturfondene for at øge energieffektiviteten i bygninger, især boliger; opfordrer til en effektiv udnyttelse af midlerne fra EIB og andre offentlige organer til finansiering samt koordinering mellem EU og nationale fonde og andre former for bistand, der kan fremme investeringer i energieffektivitet med henblik på at nå EU's mål; |
| --- | --- |

45.

anerkender vigtigheden af energieffektivitet og opfordrer derfor indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre effektiv brug af strukturfondene for at øge energieffektiviteten i bygninger, især boliger; opfordrer til en effektiv udnyttelse af midlerne fra EIB og andre offentlige organer til finansiering samt koordinering mellem EU og nationale fonde og andre former for bistand, der kan fremme investeringer i energieffektivitet med henblik på at nå EU's mål;

| 46. | minder medlemsstaterne om muligheden for at anvende nedsatte momssatser på tjenesteydelser, der tilbyder forbedringer i hjemmet og øget energieffektivitet; |
| --- | --- |

46.

minder medlemsstaterne om muligheden for at anvende nedsatte momssatser på tjenesteydelser, der tilbyder forbedringer i hjemmet og øget energieffektivitet;

| 47. | mener endvidere, at økonomisk udnyttelse af ressourcer og innovation i grønne teknologier er af stor betydning for konkurrenceevnen; |
| --- | --- |

47.

mener endvidere, at økonomisk udnyttelse af ressourcer og innovation i grønne teknologier er af stor betydning for konkurrenceevnen;

| 48. | understreger, nu hvor der udvikles og med tiden skal gennemføres ny, innovativ beskatning, behovet for en overordnet, grænseoverskridende og tværsektoriel vurdering af forskellige typer af eksisterende og planlagt finansiering og beskatning af og subsidier til miljø- og klimaaktiviteter, hvad man kunne kalde »miljøfinansieringens de Larosière«, med henblik på at målrette disse nye værktøjer mere effektivt og udelukke muligheden for overlapning og/eller indbyrdes modstridende politikker; |
| --- | --- |

48.

understreger, nu hvor der udvikles og med tiden skal gennemføres ny, innovativ beskatning, behovet for en overordnet, grænseoverskridende og tværsektoriel vurdering af forskellige typer af eksisterende og planlagt finansiering og beskatning af og subsidier til miljø- og klimaaktiviteter, hvad man kunne kalde »miljøfinansieringens de Larosière«, med henblik på at målrette disse nye værktøjer mere effektivt og udelukke muligheden for overlapning og/eller indbyrdes modstridende politikker;

| 49. | erkender, at en CO2-afgift vil være et instrument til at nedbringe emissionerne snarere end en langsigtet indtægtskilde, da denne kilde med tiden vil blive udtømt, hvis instrumentet viser sig at være effektivt; |
| --- | --- |

49.

erkender, at en CO2-afgift vil være et instrument til at nedbringe emissionerne snarere end en langsigtet indtægtskilde, da denne kilde med tiden vil blive udtømt, hvis instrumentet viser sig at være effektivt;

Udviklingsfinansiering

| 50. | opfordrer medlemsstaterne til på ny at bekræfte deres tilsagn om at øremærke 0,7 % af deres bruttonationalindkomst (BNI) til officiel udviklingsbistand (ODA); beklager dybt, at det i 2008 kun var Sverige, Luxembourg, Danmark og Nederlandene, der nåede eller overskred dette mål, skønt alle EU-medlemsstater har accepteret dette 0,7 % mål for udgifterne; |
| --- | --- |

50.

opfordrer medlemsstaterne til på ny at bekræfte deres tilsagn om at øremærke 0,7 % af deres bruttonationalindkomst (BNI) til officiel udviklingsbistand (ODA); beklager dybt, at det i 2008 kun var Sverige, Luxembourg, Danmark og Nederlandene, der nåede eller overskred dette mål, skønt alle EU-medlemsstater har accepteret dette 0,7 % mål for udgifterne;

| 51. | minder om, at Den Europæiske Union som helhed, inklusive dens medlemsstater, på trods af den globale krise fortsat er den førende donor af udviklingsbistand og tegner sig for 56 % af verdens samlede udviklingsbistand til i alt 49 mia. EUR i 2009, hvilket bekræftes af EU-regeringernes samlede tilsagn om at øremærke hhv. 0,56 % og 0,70 % af BNI til ODA i hhv. 2010 og 2015; |
| --- | --- |

51.

minder om, at Den Europæiske Union som helhed, inklusive dens medlemsstater, på trods af den globale krise fortsat er den førende donor af udviklingsbistand og tegner sig for 56 % af verdens samlede udviklingsbistand til i alt 49 mia. EUR i 2009, hvilket bekræftes af EU-regeringernes samlede tilsagn om at øremærke hhv. 0,56 % og 0,70 % af BNI til ODA i hhv. 2010 og 2015;

| 52. | understreger den altafgørende betydning af sund økonomisk forvaltning for så vidt angår al EU’s udviklingsbistand og humanitære bistand, navnlig fordi de EU-institutioner, der er involveret i beslutningstagningen og implementeringen af denne bistand skal stå fuldt til ansvar over for EU’s borgere og skatteydere; |
| --- | --- |

52.

understreger den altafgørende betydning af sund økonomisk forvaltning for så vidt angår al EU’s udviklingsbistand og humanitære bistand, navnlig fordi de EU-institutioner, der er involveret i beslutningstagningen og implementeringen af denne bistand skal stå fuldt til ansvar over for EU’s borgere og skatteydere;

| 53. | understreger, at innovativ udviklingsfinansiering kan supplere traditionelle udviklingsbistandsmekanismer og dermed bidrage til, at de når deres mål til tiden; minder om, at innovative finansieringsinstrumenter bør ligge ud over FN’s mål om, at 0,7 % af BNP skal gå til udviklingssamarbejde; betoner, at innovativ udviklingsfinansiering bør være kendetegnet ved diversificeret finansiering for at nå det højeste indtægtspotentiale, men også være fuldt tilpasset det enkelte lands prioriteringer og give det stor råderet over midlerne; understreger samtidig behovet for, at udviklingslandene selv øger deres indsats på skatteområdet, navnlig med hensyn til skatteopkrævning og bekæmpelse af skatteunddragelse, hvilket er af afgørende betydning for en forsvarlig finanspolitik; |
| --- | --- |

53.

understreger, at innovativ udviklingsfinansiering kan supplere traditionelle udviklingsbistandsmekanismer og dermed bidrage til, at de når deres mål til tiden; minder om, at innovative finansieringsinstrumenter bør ligge ud over FN’s mål om, at 0,7 % af BNP skal gå til udviklingssamarbejde; betoner, at innovativ udviklingsfinansiering bør være kendetegnet ved diversificeret finansiering for at nå det højeste indtægtspotentiale, men også være fuldt tilpasset det enkelte lands prioriteringer og give det stor råderet over midlerne; understreger samtidig behovet for, at udviklingslandene selv øger deres indsats på skatteområdet, navnlig med hensyn til skatteopkrævning og bekæmpelse af skatteunddragelse, hvilket er af afgørende betydning for en forsvarlig finanspolitik;

| 54. | understreger, at levering af effektiv udviklingsbistand af høj kvalitet kræver en særlig indsats med hensyn til donorkoordination og forvaltningsordninger; mener, at hvis problemerne med fragmentering af den europæiske udviklingsbistand, som fører til ineffektivitet med såvel økonomiske som politiske konsekvenser, blev løst, ville det medføre effektivitetsgevinster for medlemsstaterne på anslået op til 6 mia. EUR om året og desuden lette arbejdet for partnerlandenes forvaltninger; |
| --- | --- |

54.

understreger, at levering af effektiv udviklingsbistand af høj kvalitet kræver en særlig indsats med hensyn til donorkoordination og forvaltningsordninger; mener, at hvis problemerne med fragmentering af den europæiske udviklingsbistand, som fører til ineffektivitet med såvel økonomiske som politiske konsekvenser, blev løst, ville det medføre effektivitetsgevinster for medlemsstaterne på anslået op til 6 mia. EUR om året og desuden lette arbejdet for partnerlandenes forvaltninger;

| 55. | minder om, at der er behov for 300 mia. USD for at nå 2015-målene inden 2015; beklager den kendsgerning, at flertallet af udviklede lande til trods for den erklæring, som de for nylig afgav på FN’s topmøde på højt plan om 2015-målene i september 2010, endnu ikke har opfyldt deres løfte om at forhøje udviklingsbistanden, og påpeger, at det er nødvendigt at gøre en langt bedre samlet indsats; understreger, at det ikke er acceptabelt, at innovative finansieringsmekanismer måske af visse lande vil blive opfattet som en tilskyndelse til ikke at yde offentlig udviklingsbistand (ODA); understreger, at tilsagn om ODA og innovative finansieringsmekanismer skal ses som et afgørende og supplerende element i bekæmpelsen af fattigdom; |
| --- | --- |

55.

minder om, at der er behov for 300 mia. USD for at nå 2015-målene inden 2015; beklager den kendsgerning, at flertallet af udviklede lande til trods for den erklæring, som de for nylig afgav på FN’s topmøde på højt plan om 2015-målene i september 2010, endnu ikke har opfyldt deres løfte om at forhøje udviklingsbistanden, og påpeger, at det er nødvendigt at gøre en langt bedre samlet indsats; understreger, at det ikke er acceptabelt, at innovative finansieringsmekanismer måske af visse lande vil blive opfattet som en tilskyndelse til ikke at yde offentlig udviklingsbistand (ODA); understreger, at tilsagn om ODA og innovative finansieringsmekanismer skal ses som et afgørende og supplerende element i bekæmpelsen af fattigdom;

| 56. | understreger, at offentligt tilsyn og gennemsigtighed i innovative finansieringssystemer, som en afspejling af erfaringerne fra den nylige finans- og fødevarekrise, er en uomgængelig forudsætning for, at disse kan indføres; |
| --- | --- |

56.

understreger, at offentligt tilsyn og gennemsigtighed i innovative finansieringssystemer, som en afspejling af erfaringerne fra den nylige finans- og fødevarekrise, er en uomgængelig forudsætning for, at disse kan indføres;

| 57. | understreger, at det er nødvendigt hurtigst muligt at forbedre EU's koordination af velstandsskabende foranstaltninger på lokale markeder, og at fremme af innovativ finansiering af udvikling ikke kun skal baseres på en forhøjelse af skatterne, men at man også bør undersøge andre metoder, såsom en forøgelse af de nationale indtægter, hvilket bedst kan opnås gennem anerkendelse og beskyttelse af ejendomsrettigheder, kortlægning af landbrugsarealer og forbedring af forretnings- og investeringsmiljøet i udviklingslandene; |
| --- | --- |

57.

understreger, at det er nødvendigt hurtigst muligt at forbedre EU's koordination af velstandsskabende foranstaltninger på lokale markeder, og at fremme af innovativ finansiering af udvikling ikke kun skal baseres på en forhøjelse af skatterne, men at man også bør undersøge andre metoder, såsom en forøgelse af de nationale indtægter, hvilket bedst kan opnås gennem anerkendelse og beskyttelse af ejendomsrettigheder, kortlægning af landbrugsarealer og forbedring af forretnings- og investeringsmiljøet i udviklingslandene;

| 58. | minder om, at alvorlige pandemiske sygdomme - aids, tuberkulose og malaria - som rammer udviklingslandene, navnlig Afrika syd for Sahara, udgør en alvorlig hindring for opnåelse af 2015-målene; erindrer i denne forbindelse om, at et solidaritetsbidrag, der opkræves på flybilletter, er et væsentligt finansielt redskab til at afhjælpe sundhedsproblemer, og at dette bør udvikles yderligere; opfordrer navnlig Kommissionen til at undersøge flere finansieringsmekanismer for at behandle globale sundhedsspørgsmål og lette adgangen til medicin i fattige lande; |
| --- | --- |

58.

minder om, at alvorlige pandemiske sygdomme - aids, tuberkulose og malaria - som rammer udviklingslandene, navnlig Afrika syd for Sahara, udgør en alvorlig hindring for opnåelse af 2015-målene; erindrer i denne forbindelse om, at et solidaritetsbidrag, der opkræves på flybilletter, er et væsentligt finansielt redskab til at afhjælpe sundhedsproblemer, og at dette bør udvikles yderligere; opfordrer navnlig Kommissionen til at undersøge flere finansieringsmekanismer for at behandle globale sundhedsspørgsmål og lette adgangen til medicin i fattige lande;

| 59. | påpeger, at klimaændringerne i særdeleshed vil berøre udviklingslandene, og mener, at finansieringsforanstaltninger til afbødning af virkningerne af klimaændringer og til at mindske energifattigdom vil bidrage til opnåelse af 2015-målene; |
| --- | --- |

59.

påpeger, at klimaændringerne i særdeleshed vil berøre udviklingslandene, og mener, at finansieringsforanstaltninger til afbødning af virkningerne af klimaændringer og til at mindske energifattigdom vil bidrage til opnåelse af 2015-målene;

| 60. | glæder sig over, at sluterklæringen fra FN-topmødet om 2015-målene, der blev vedtaget den 22. september 2010, for første gang særligt henviser til den innovative finansierings rolle for at opfylde disse mål; |
| --- | --- |

60.

glæder sig over, at sluterklæringen fra FN-topmødet om 2015-målene, der blev vedtaget den 22. september 2010, for første gang særligt henviser til den innovative finansierings rolle for at opfylde disse mål;

| 61. | understreger den hidtidige succes med innovative finansieringsmekanismer, navnlig den internationale facilitet for køb af medicin (UNITAID), den internationale finansieringsfacilitet for immunisering (IFFIm) og det forudgående markedsengagement for vacciner (AMC), som til dato har tilvejebragt mere end 2 mia. USD; bemærker, at andre innovative finansieringsmekanismer også har vist sig at være effektive, f.eks. gæld-for-natur-aftaler eller gæld-for-sundhed-aftaler eller bunkerfuelafgifter; |
| --- | --- |

61.

understreger den hidtidige succes med innovative finansieringsmekanismer, navnlig den internationale facilitet for køb af medicin (UNITAID), den internationale finansieringsfacilitet for immunisering (IFFIm) og det forudgående markedsengagement for vacciner (AMC), som til dato har tilvejebragt mere end 2 mia. USD; bemærker, at andre innovative finansieringsmekanismer også har vist sig at være effektive, f.eks. gæld-for-natur-aftaler eller gæld-for-sundhed-aftaler eller bunkerfuelafgifter;

| 62. | minder om den konsekvente støtte, som en række europæiske stats- og regeringschefer har givet til gennemførelse af en afgift på finansielle tjenesteydelser ved FN-topmødet om 2015-målene i september 2010 og forventer afgørende foranstaltninger fra dem til fordel for dette tilsagn; |
| --- | --- |

62.

minder om den konsekvente støtte, som en række europæiske stats- og regeringschefer har givet til gennemførelse af en afgift på finansielle tjenesteydelser ved FN-topmødet om 2015-målene i september 2010 og forventer afgørende foranstaltninger fra dem til fordel for dette tilsagn;

| 63. | opfordrer de medlemsstater, som endnu ikke har gjort det, til at tilslutte sig pilotgruppen om innovative finansieringsmekanismer oprettet i 2006 og deltage i alle eksisterende mekanismer, herunder i solidaritetsbidraget fra flybilletter; |
| --- | --- |

63.

opfordrer de medlemsstater, som endnu ikke har gjort det, til at tilslutte sig pilotgruppen om innovative finansieringsmekanismer oprettet i 2006 og deltage i alle eksisterende mekanismer, herunder i solidaritetsbidraget fra flybilletter;

| 64. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at foreslå gennemførelse af innovative udviklingsfinansieringsmekanismer på EU-plan; |
| --- | --- |

64.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at foreslå gennemførelse af innovative udviklingsfinansieringsmekanismer på EU-plan;

| 65. | opfordrer institutionerne og EU's regeringer til nøje at undersøge muligheden for at oprette et globalt lotteri til at finansiere foranstaltninger til bekæmpelse af sult, som det foreslås i Verdensfødevareprogrammet, i stil med fødevareprojektet; |
| --- | --- |

65.

opfordrer institutionerne og EU's regeringer til nøje at undersøge muligheden for at oprette et globalt lotteri til at finansiere foranstaltninger til bekæmpelse af sult, som det foreslås i Verdensfødevareprogrammet, i stil med fødevareprojektet;

| 66. | mener, at ODA ikke vil være i stand til at udrydde fattigdom, hvis ikke G20, EU og de finansielle virksomheder står fast på at modarbejde korrupte regeringer i modtagerlandene; understreger derfor nødvendigheden af at optrappe EU’s bistand til styrkelse af skattemyndigheder, retsvæsen og antikorruptionsagenturer i udviklingslandene; opfordrer indtrængende EU's medlemsstater til at bekæmpe bestikkelse, som udføres af virksomheder, som har hjemsted i deres jurisdiktioner, men driver virksomhed i udviklingslande; |
| --- | --- |

66.

mener, at ODA ikke vil være i stand til at udrydde fattigdom, hvis ikke G20, EU og de finansielle virksomheder står fast på at modarbejde korrupte regeringer i modtagerlandene; understreger derfor nødvendigheden af at optrappe EU’s bistand til styrkelse af skattemyndigheder, retsvæsen og antikorruptionsagenturer i udviklingslandene; opfordrer indtrængende EU's medlemsstater til at bekæmpe bestikkelse, som udføres af virksomheder, som har hjemsted i deres jurisdiktioner, men driver virksomhed i udviklingslande;

| 67. | minder om, at et beløb, der anslås til 800 mia. EUR, dvs. 10 gange så stort som den samlede mængde af ODA, hvert år går tabt for udviklingslandene på grund af illegale praksisser, såsom ulovlige kapitalstrømme og skatteunddragelse, og at forhindring og begrænsning heraf kunne vise sig at være afgørende for opnåelse af 2015-målene; opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at sætte bekæmpelse af skattely, korruption og destruktive beskatningsstrukturer øverst på dagsordenen i alle internationale fora for således at gøre udviklingslandene i stand til at øge deres nationale indtægter; |
| --- | --- |

67.

minder om, at et beløb, der anslås til 800 mia. EUR, dvs. 10 gange så stort som den samlede mængde af ODA, hvert år går tabt for udviklingslandene på grund af illegale praksisser, såsom ulovlige kapitalstrømme og skatteunddragelse, og at forhindring og begrænsning heraf kunne vise sig at være afgørende for opnåelse af 2015-målene; opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at sætte bekæmpelse af skattely, korruption og destruktive beskatningsstrukturer øverst på dagsordenen i alle internationale fora for således at gøre udviklingslandene i stand til at øge deres nationale indtægter;

| 68. | minder om G20's kollektive ansvar for at afbøde virkningerne af krisen for udviklingslandene, som har været hårdt ramt af krisens indirekte følger; |
| --- | --- |

68.

minder om G20's kollektive ansvar for at afbøde virkningerne af krisen for udviklingslandene, som har været hårdt ramt af krisens indirekte følger;

| 69. | opfordrer med henblik på at opnå gennemsigtighed i ODA indtrængende til, at ansvarlighed bør fremmes ved, at de nationale kontrolmekanismer og den parlamentariske kontrol med støtten styrkes; opfordrer EU og G20 til at forfølge deres dagsorden om at slå ned på skattely og skattehemmelighed ved at fremme landespecifik rapportering; |
| --- | --- |

69.

opfordrer med henblik på at opnå gennemsigtighed i ODA indtrængende til, at ansvarlighed bør fremmes ved, at de nationale kontrolmekanismer og den parlamentariske kontrol med støtten styrkes; opfordrer EU og G20 til at forfølge deres dagsorden om at slå ned på skattely og skattehemmelighed ved at fremme landespecifik rapportering;

| 70. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at fremme og arbejde hen imod gennemførelse af innovative finansieringsinstrumenter for udvikling såsom en international skat på finansielle transaktioner, transportafgifter, bekæmpelse af illegale kapitalstrømme og en nedsættelse eller lettelse af omkostningerne ved pengeoverførsler; |
| --- | --- |

70.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at fremme og arbejde hen imod gennemførelse af innovative finansieringsinstrumenter for udvikling såsom en international skat på finansielle transaktioner, transportafgifter, bekæmpelse af illegale kapitalstrømme og en nedsættelse eller lettelse af omkostningerne ved pengeoverførsler;

| 71. | konstaterer, at den økonomiske og finansielle krise vil kaste mange udviklingslande ud i en ny gældskrise, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forny deres bestræbelser på at lette gældsbyrden for udviklingslandene; |
| --- | --- |

71.

konstaterer, at den økonomiske og finansielle krise vil kaste mange udviklingslande ud i en ny gældskrise, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forny deres bestræbelser på at lette gældsbyrden for udviklingslandene;

| 72. | erindrer om, at udviklingslandene er dårligst rustet til at klare klimaændringerne, og at de sandsynligvis generelt vil blive hårdest ramt af dette fænomen; opfordrer til gennemførelse af EU's finansielle løfter i henhold til Københavnsaftalen og den globale klimaændringsalliance; opfordrer EU til at spille en afgørende rolle i de fælles initiativer fra de industrialiserede landes side med henblik på at yde et større og mere konkret bidrag til understøttelse af udviklingen i den tredje verden, som de har et historisk ansvar for; |
| --- | --- |

72.

erindrer om, at udviklingslandene er dårligst rustet til at klare klimaændringerne, og at de sandsynligvis generelt vil blive hårdest ramt af dette fænomen; opfordrer til gennemførelse af EU's finansielle løfter i henhold til Københavnsaftalen og den globale klimaændringsalliance; opfordrer EU til at spille en afgørende rolle i de fælles initiativer fra de industrialiserede landes side med henblik på at yde et større og mere konkret bidrag til understøttelse af udviklingen i den tredje verden, som de har et historisk ansvar for;

*

* *

| 73. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Europa-Parlamentets Udvalg om Politikudfordringer, Kommissionen, Det Europæiske Råd, EIB, ECB, IMF og Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU. |
| --- | --- |

73.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Europa-Parlamentets Udvalg om Politikudfordringer, Kommissionen, Det Europæiske Råd, EIB, ECB, IMF og Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU.

---

(1)  EUT C 349 E af 22.12.2010, s. 40.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0376.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0336.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0334.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0337.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0339.

(7)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0335.

(8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0491.

---

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/25

---

Tirsdag den 8. marts 2011Begrænsning af uligheder på sundhedsområdet

P7_TA(2011)0081

Europa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU (2010/2089(INI))

2012/C 199 E/04

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 168 og 184 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 168 og 184 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 2,

| — | der henviser til artikel 35 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 35 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til artikel 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder om ligestilling mellem mænd og kvinder på alle områder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder om ligestilling mellem mænd og kvinder på alle områder,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Solidaritet på sundhedsområdet: Begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU« (KOM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Solidaritet på sundhedsområdet: Begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU« (KOM(2009)0567),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1350/2007/EF af 23. oktober 2007 om oprettelse af andet EF-handlingsprogram for sundhed (2008-2013) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1350/2007/EF af 23. oktober 2007 om oprettelse af andet EF-handlingsprogram for sundhed (2008-2013) (1),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2010/48/EF af 26. november 2009 om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2010/48/EF af 26. november 2009 om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (2),

| — | der henviser til Udvalget for Social Beskyttelses meddelelse om »Solidaritet på sundhedsområdet: Begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Udvalget for Social Beskyttelses meddelelse om »Solidaritet på sundhedsområdet: Begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU«,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 8. juni 2010 om »Lighed og sundhed i alle politikker: Solidaritet på sundhedsområdet«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 8. juni 2010 om »Lighed og sundhed i alle politikker: Solidaritet på sundhedsområdet«,

| — | der henviser til rapporten om den anden fælles vurdering fra Udvalget for Social Beskyttelse og Kommissionen af de sociale virkninger af den økonomiske krise og de politiske tiltag, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten om den anden fælles vurdering fra Udvalget for Social Beskyttelse og Kommissionen af de sociale virkninger af den økonomiske krise og de politiske tiltag,

| — | der henviser til Rådets konklusioner om fælles værdier og principper i EU's sundhedssystemer (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om fælles værdier og principper i EU's sundhedssystemer (3),

| — | der henviser til Rådets resolution af 20. november 2008 om unges sundhed og trivsel, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets resolution af 20. november 2008 om unges sundhed og trivsel,

| — | der henviser til den endelige rapport fra kommissionen for sociale sundhedsdeterminanter (WHO, 2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport fra kommissionen for sociale sundhedsdeterminanter (WHO, 2008),

| — | der henviser til Regionsudvalgets udtalelse om »Solidaritet på sundhedsområdet: Begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU« (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets udtalelse om »Solidaritet på sundhedsområdet: Begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU« (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. februar 2007 om fremme af sunde kostvaner og fysisk aktivitet - en europæisk dimension i forebyggelsen af overvægt, fedme og kroniske sygdomme (5)) samt sin beslutning af 25. september 2008 om hvidbog om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. februar 2007 om fremme af sunde kostvaner og fysisk aktivitet - en europæisk dimension i forebyggelsen af overvægt, fedme og kroniske sygdomme (5)) samt sin beslutning af 25. september 2008 om hvidbog om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 9. oktober 2008 om hvidbogen »Sammen om sundhed: en strategi for EU 2008-2013« (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 9. oktober 2008 om hvidbogen »Sammen om sundhed: en strategi for EU 2008-2013« (7),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0032/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0032/2011),

| A. | der henviser til, at universalitet, adgang til pleje af høj kvalitet, lighed og solidaritet er fælles værdier og principper, der underbygger sundhedssystemerne i EU's medlemsstater, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at universalitet, adgang til pleje af høj kvalitet, lighed og solidaritet er fælles værdier og principper, der underbygger sundhedssystemerne i EU's medlemsstater,

| B. | der henviser til, at borgerne i gennemsnit lever et længere og sundere liv end de tidligere generationer, og at EU på baggrund af befolkningens aldring står over for en vigtig udfordring, nemlig de store forskelle i den fysiske og mentale sundhedstilstand, der eksisterer mellem og inden for EU-medlemsstaterne, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at borgerne i gennemsnit lever et længere og sundere liv end de tidligere generationer, og at EU på baggrund af befolkningens aldring står over for en vigtig udfordring, nemlig de store forskelle i den fysiske og mentale sundhedstilstand, der eksisterer mellem og inden for EU-medlemsstaterne,

| C. | der henviser til, at forskellen i forventet levealder ved fødslen mellem de laveste og højeste socioøkonomiske grupper er på 10 år for mænd og 6 år for kvinder, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at forskellen i forventet levealder ved fødslen mellem de laveste og højeste socioøkonomiske grupper er på 10 år for mænd og 6 år for kvinder,

| D. | der henviser til, at kønsdimensionen i forbindelse med forventet levealder også er et alvorligt emne, der skal behandles i debatten om sundhedsmæssige uligheder, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at kønsdimensionen i forbindelse med forventet levealder også er et alvorligt emne, der skal behandles i debatten om sundhedsmæssige uligheder,

| E. | der henviser til, at sundhed ud over genetiske determinanter frem for alt påvirkes af folks livsstil, deres adgang til sundhedspleje, herunder sundhedsoplysning og –uddannelse, sygdomsforebyggelse samt af deres adgang til behandling af kort- og langvarige sygdomme; der henviser til, at lavere samfundsøkonomiske grupper er i større risiko for at forfalde til dårlig ernæring og tobaks- og alkoholafhængighed, som alt sammen er væsentlige medvirkende faktorer ved mange sygdomme og lidelser, herunder hjerte-kar-sygdomme og kræft, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at sundhed ud over genetiske determinanter frem for alt påvirkes af folks livsstil, deres adgang til sundhedspleje, herunder sundhedsoplysning og –uddannelse, sygdomsforebyggelse samt af deres adgang til behandling af kort- og langvarige sygdomme; der henviser til, at lavere samfundsøkonomiske grupper er i større risiko for at forfalde til dårlig ernæring og tobaks- og alkoholafhængighed, som alt sammen er væsentlige medvirkende faktorer ved mange sygdomme og lidelser, herunder hjerte-kar-sygdomme og kræft,

| F. | der henviser til, at der i alle medlemsstater er blevet fundet sundhedsmæssige uligheder mellem befolkningsgrupper med højt og lavt uddannelsesniveau, faglært og ufaglært beskæftigelse samt høj og lav indkomst, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der i alle medlemsstater er blevet fundet sundhedsmæssige uligheder mellem befolkningsgrupper med højt og lavt uddannelsesniveau, faglært og ufaglært beskæftigelse samt høj og lav indkomst,

| G. | der henviser til, at der er tegn på, at der eksisterer en kønsdimension i graden af underernæring, som tyder på, at kvinder oftere lider af underernæring, og at denne ulighed forstærkes yderligere længere nede ad den samfundsøkonomiske rangstige, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der er tegn på, at der eksisterer en kønsdimension i graden af underernæring, som tyder på, at kvinder oftere lider af underernæring, og at denne ulighed forstærkes yderligere længere nede ad den samfundsøkonomiske rangstige,

| H. | der henviser til, at køns- og aldersmæssige uligheder i biomedicinsk forskning og kvinders underrepræsentation i kliniske forsøg underminerer patientplejen, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at køns- og aldersmæssige uligheder i biomedicinsk forskning og kvinders underrepræsentation i kliniske forsøg underminerer patientplejen,

| I. | der henviser til, at komparativ måling af ulighederne på sundhedsområdet er et vigtigt første skridt i retning af effektive tiltag, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at komparativ måling af ulighederne på sundhedsområdet er et vigtigt første skridt i retning af effektive tiltag,

| J. | der henviser til, at sygdomsforekomsten ofte er højere blandt personer med lav uddannelse, i ufaglært beskæftigelse og med lav indkomst, og at der også kan ses væsentlige uligheder i udbredelsen af de fleste specifikke sygdomme, og af de fleste specifikke kroniske ikke-overførbare sygdomme, orale sygdomme og visse former for mentale lidelser, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at sygdomsforekomsten ofte er højere blandt personer med lav uddannelse, i ufaglært beskæftigelse og med lav indkomst, og at der også kan ses væsentlige uligheder i udbredelsen af de fleste specifikke sygdomme, og af de fleste specifikke kroniske ikke-overførbare sygdomme, orale sygdomme og visse former for mentale lidelser,

| K. | der henviser til, at brugen af tobak blandt kvinder, særlig yngre kvinder, stiger hastigt med frygtelige konsekvenser for deres fremtidige helbred, og at skadevirkningerne ved rygning i kvinders tilfælde forstærkes af adskillige negative faktorer, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at brugen af tobak blandt kvinder, særlig yngre kvinder, stiger hastigt med frygtelige konsekvenser for deres fremtidige helbred, og at skadevirkningerne ved rygning i kvinders tilfælde forstærkes af adskillige negative faktorer,

| L. | der henviser til, at Kommissionen har bemærket, at der er en social gradient i sundhed i alle EU's medlemsstater (Kommissionens meddelelse af 20. oktober 2010 med titlen »Solidaritet på sundhedsområdet: Begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU«), og at Verdenssundhedsorganisationen definerer denne sociale gradient som forbindelsen mellem de samfundsøkonomiske uligheder og ulighederne på sundhedsområdet og i adgangen til sundhedspleje, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Kommissionen har bemærket, at der er en social gradient i sundhed i alle EU's medlemsstater (Kommissionens meddelelse af 20. oktober 2010 med titlen »Solidaritet på sundhedsområdet: Begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU«), og at Verdenssundhedsorganisationen definerer denne sociale gradient som forbindelsen mellem de samfundsøkonomiske uligheder og ulighederne på sundhedsområdet og i adgangen til sundhedspleje,

| M. | der henviser til, at utallige projekter og undersøgelser har bekræftet, at navnlig begyndende overvægt og fedme hænger sammen med tidlige uligheder skabt af det samfundsøkonomiske miljø, og at den hyppigste forekomst af overvægt og fedme er registreret i de lavere samfundsøkonomiske grupper; der henviser til, at denne situation kan føre til endnu større sundhedsmæssige og samfundsøkonomiske uligheder grundet den øgede risiko for fedmerelaterede sygdomme, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at utallige projekter og undersøgelser har bekræftet, at navnlig begyndende overvægt og fedme hænger sammen med tidlige uligheder skabt af det samfundsøkonomiske miljø, og at den hyppigste forekomst af overvægt og fedme er registreret i de lavere samfundsøkonomiske grupper; der henviser til, at denne situation kan føre til endnu større sundhedsmæssige og samfundsøkonomiske uligheder grundet den øgede risiko for fedmerelaterede sygdomme,

| N. | der henviser til, at der stadig er en række faktorer såsom hygiejne, bolig- og arbejdsvilkår, underernæring, uddannelse, indkomst, alkoholindtagelse og rygning, der har direkte indflydelse på ulighederne på sundhedsområdet på trods af de samfundsøkonomiske og miljømæssige fremskridt, der overordnet set har ført til en forbedring af folkesundheden over en lang periode, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der stadig er en række faktorer såsom hygiejne, bolig- og arbejdsvilkår, underernæring, uddannelse, indkomst, alkoholindtagelse og rygning, der har direkte indflydelse på ulighederne på sundhedsområdet på trods af de samfundsøkonomiske og miljømæssige fremskridt, der overordnet set har ført til en forbedring af folkesundheden over en lang periode,

| O. | der henviser til, at klimaændringer forventes at medføre en række potentielle sundhedsmæssige konsekvenser gennem en hyppigere forekomst af ekstreme vejrforhold såsom hedebølger og oversvømmelser, gennem skiftende forløb inden for infektionssygdomme og gennem øget ultraviolet stråling; der henviser til, at ikke alle EU-lande er lige klar til at håndtere disse udfordringer, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at klimaændringer forventes at medføre en række potentielle sundhedsmæssige konsekvenser gennem en hyppigere forekomst af ekstreme vejrforhold såsom hedebølger og oversvømmelser, gennem skiftende forløb inden for infektionssygdomme og gennem øget ultraviolet stråling; der henviser til, at ikke alle EU-lande er lige klar til at håndtere disse udfordringer,

| P. | der henviser til, at uligheder på sundhedsområdet ikke kun er opstået på grund af en række økonomiske, miljømæssige og livsstilsrelaterede faktorer, men også på grund af problemer med adgang til sundhedspleje, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at uligheder på sundhedsområdet ikke kun er opstået på grund af en række økonomiske, miljømæssige og livsstilsrelaterede faktorer, men også på grund af problemer med adgang til sundhedspleje,

| Q. | der henviser til, at uligheder på sundhedsområdet også hænger sammen med problemer med adgangen til sundhedspleje, både af økonomiske årsager (ikke så meget for større behandlinger, som håndteres korrekt af medlemsstaterne, men for hverdagsbehandlinger, såsom tand- og øjenpleje) og som et resultat af dårlig fordeling af medicinske ressourcer i visse dele af EU, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at uligheder på sundhedsområdet også hænger sammen med problemer med adgangen til sundhedspleje, både af økonomiske årsager (ikke så meget for større behandlinger, som håndteres korrekt af medlemsstaterne, men for hverdagsbehandlinger, såsom tand- og øjenpleje) og som et resultat af dårlig fordeling af medicinske ressourcer i visse dele af EU,

| R. | der henviser til, at manglen på fagfolk i sundhedssektoren i visse dele af EU og det faktum, at de nemt kan flytte til andre dele af EU, er et reelt problem, og at situationen fører til store uligheder i adgangen til sundhedspleje og i patientsikkerheden, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at manglen på fagfolk i sundhedssektoren i visse dele af EU og det faktum, at de nemt kan flytte til andre dele af EU, er et reelt problem, og at situationen fører til store uligheder i adgangen til sundhedspleje og i patientsikkerheden,

| S. | der henviser til, at personer, der lever i fjerntliggende områder eller ø-regioner fortsat har begrænset adgang til hurtig sundhedspleje af god kvalitet, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at personer, der lever i fjerntliggende områder eller ø-regioner fortsat har begrænset adgang til hurtig sundhedspleje af god kvalitet,

| T. | der henviser til, at patienter, der lever med kroniske sygdomme eller lidelser udgør en særlig gruppe, der er ofre for ulighed i adgangen til diagnose og pleje, sociale og andre støtteydelser, og som er udsatte i forhold til finansielle belastninger, ringe adgang til beskæftigelse, social diskrimination og stigmatisering, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at patienter, der lever med kroniske sygdomme eller lidelser udgør en særlig gruppe, der er ofre for ulighed i adgangen til diagnose og pleje, sociale og andre støtteydelser, og som er udsatte i forhold til finansielle belastninger, ringe adgang til beskæftigelse, social diskrimination og stigmatisering,

| U. | der henviser til, at vold mod kvinder er et udbredt fænomen i alle lande og i alle sociale klasser og har en dramatisk indvirkning på kvinders og børns fysiske og følelsesmæssige helbred, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at vold mod kvinder er et udbredt fænomen i alle lande og i alle sociale klasser og har en dramatisk indvirkning på kvinders og børns fysiske og følelsesmæssige helbred,

| V. | der henviser til, at infertilitet er en medicinsk tilstand, anerkendt af Verdenssundhedsorganisationen, som har en særlig indvirkning på kvinders helbred, og til, at en undersøgelse i Det Forenede Kongerige (UK National Awareness Survey) har vist, at over 94 % af de kvinder, der lider af infertilitet, også lider af forskellige former for depression, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at infertilitet er en medicinsk tilstand, anerkendt af Verdenssundhedsorganisationen, som har en særlig indvirkning på kvinders helbred, og til, at en undersøgelse i Det Forenede Kongerige (UK National Awareness Survey) har vist, at over 94 % af de kvinder, der lider af infertilitet, også lider af forskellige former for depression,

| W. | bemærker, at der er store uligheder mellem medlemsstaterne, når det gælder adgangen til fertilitetsbehandling, |
| --- | --- |

W.

bemærker, at der er store uligheder mellem medlemsstaterne, når det gælder adgangen til fertilitetsbehandling,

| X. | der henviser til, at arbejdsløsheden i de 27 EU-medlemsstater ifølge Eurostat, EU's statistiske kontor, nåede op på 9,6 % i september 2010, og at Rådets Udvalg for Social Beskyttelse i sin udtalelse af 20. maj 2010 udtalte bekymring for, at den nuværende økonomiske og finansielle krise ville få negativ indvirkning på folks adgang til sundhedspleje og på medlemsstaternes sundhedsbudgetter, |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at arbejdsløsheden i de 27 EU-medlemsstater ifølge Eurostat, EU's statistiske kontor, nåede op på 9,6 % i september 2010, og at Rådets Udvalg for Social Beskyttelse i sin udtalelse af 20. maj 2010 udtalte bekymring for, at den nuværende økonomiske og finansielle krise ville få negativ indvirkning på folks adgang til sundhedspleje og på medlemsstaternes sundhedsbudgetter,

| Y. | der henviser til, at den nuværende økonomiske og finansielle krise kan få alvorlig indvirkning på sundhedssektoren i adskillige EU-medlemsstater, både hvad angår udbud og efterspørgsel, |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at den nuværende økonomiske og finansielle krise kan få alvorlig indvirkning på sundhedssektoren i adskillige EU-medlemsstater, både hvad angår udbud og efterspørgsel,

| Z. | der henviser til, at de restriktioner, der er affødt af den nuværende økonomiske og finansielle krise, kombineret med konsekvenserne af den kommende demografiske udfordring, som Unionen vil stå over for, alvorligt vil kunne undergrave medlemsstaternes sundhedssystemers finansielle og organisatoriske bæredygtighed og dermed hindre en retfærdig adgang til sundhedspleje på deres område, |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at de restriktioner, der er affødt af den nuværende økonomiske og finansielle krise, kombineret med konsekvenserne af den kommende demografiske udfordring, som Unionen vil stå over for, alvorligt vil kunne undergrave medlemsstaternes sundhedssystemers finansielle og organisatoriske bæredygtighed og dermed hindre en retfærdig adgang til sundhedspleje på deres område,

| AA. | der henviser til, at faren for uligheder på sundhedsområdet øges yderligere, hvis en person er ramt af fattigdom og samtidig på anden måde er sårbar - er barn, ældre, handicappet eller tilhører en minoritet, og at dårligt helbred omvendt kan føre til fattigdom og/eller social udstødelse, |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at faren for uligheder på sundhedsområdet øges yderligere, hvis en person er ramt af fattigdom og samtidig på anden måde er sårbar - er barn, ældre, handicappet eller tilhører en minoritet, og at dårligt helbred omvendt kan føre til fattigdom og/eller social udstødelse,

| AB. | der henviser til, at de tidlige år har livslang indvirkning på mange aspekter af sundhed og velbefindende - fra fedme, hjertesygdomme og mental sundhed til uddannelse, erhvervskvalifikationer, økonomisk status og livskvalitet, |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at de tidlige år har livslang indvirkning på mange aspekter af sundhed og velbefindende - fra fedme, hjertesygdomme og mental sundhed til uddannelse, erhvervskvalifikationer, økonomisk status og livskvalitet,

| AC. | der henviser til, at uligheder på sundhedsområdet har betydelige økonomiske konsekvenser for EU og for medlemsstaterne, og at tab forbundet med uligheder på sundhedsområdet vurderes at koste omkring 1,4 % af BNP, |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at uligheder på sundhedsområdet har betydelige økonomiske konsekvenser for EU og for medlemsstaterne, og at tab forbundet med uligheder på sundhedsområdet vurderes at koste omkring 1,4 % af BNP,

| AD. | der henviser til, at der i mange EU-lande ikke er sikret retfærdig adgang til sundhedspleje for udokumenterede indvandrere, hverken i praksis eller i loven, |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at der i mange EU-lande ikke er sikret retfærdig adgang til sundhedspleje for udokumenterede indvandrere, hverken i praksis eller i loven,

| AE. | der henviser til, at der stadig forekommer tilfælde i medlemsstaterne, hvor medlemmer af forskellige sociale grupper (f.eks. personer med handicap) møder forhindringer i forhold til retfærdig adgang til sundhedsplejeinstitutioner, hvilket begrænser deres adgang til sundhedsydelser, |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at der stadig forekommer tilfælde i medlemsstaterne, hvor medlemmer af forskellige sociale grupper (f.eks. personer med handicap) møder forhindringer i forhold til retfærdig adgang til sundhedsplejeinstitutioner, hvilket begrænser deres adgang til sundhedsydelser,

| AF. | der henviser til, at medlemsstaterne på grund af befolkningens aldring må håndtere problemer med afhængighed af andre og et stigende behov for geriatrisk pleje og behandling, og at der derfor er behov for en ændring af den måde, sundhedsplejen er organiseret på, samt til, at ulighederne i forbindelse med ældre menneskers adgang til sundhedspleje er stigende, |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at medlemsstaterne på grund af befolkningens aldring må håndtere problemer med afhængighed af andre og et stigende behov for geriatrisk pleje og behandling, og at der derfor er behov for en ændring af den måde, sundhedsplejen er organiseret på, samt til, at ulighederne i forbindelse med ældre menneskers adgang til sundhedspleje er stigende,

| 1. | glæder sig over de centrale forslag i Kommissionens meddelelse »Solidaritet på sundhedsområdet: Begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU«: 1) færre uligheder på sundhedsområdet som en del af vores overordnede mål for den sociale og økonomiske udvikling; 2) forbedring af data- og videnbaserne (herunder måling, overvågning, evaluering og rapportering); 3) skabelse af engagement i hele samfundet med henblik på at begrænse ulighederne på sundhedsområdet; 4) opfyldelse af de mest sårbare borgeres behov; og 5) udvikling af EU-politikkernes bidrag til begrænsning af uligheder på sundhedsområdet; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over de centrale forslag i Kommissionens meddelelse »Solidaritet på sundhedsområdet: Begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU«: 1) færre uligheder på sundhedsområdet som en del af vores overordnede mål for den sociale og økonomiske udvikling; 2) forbedring af data- og videnbaserne (herunder måling, overvågning, evaluering og rapportering); 3) skabelse af engagement i hele samfundet med henblik på at begrænse ulighederne på sundhedsområdet; 4) opfyldelse af de mest sårbare borgeres behov; og 5) udvikling af EU-politikkernes bidrag til begrænsning af uligheder på sundhedsområdet;

| 2. | understreger vigtigheden af, at sundhedsydelser ydes som en grundlæggende rettighed, og peger på behovet for at opretholde og forbedre den almene adgang til sundhedssystemer og til sundhedspleje til en overkommelig pris; |
| --- | --- |

2.

understreger vigtigheden af, at sundhedsydelser ydes som en grundlæggende rettighed, og peger på behovet for at opretholde og forbedre den almene adgang til sundhedssystemer og til sundhedspleje til en overkommelig pris;

| 3. | påpeger betydningen af at forbedre adgangen til sygdomsforebyggelse, sundhedsfremme, primær og specialiseret sundhedspleje og reducere ulighederne mellem forskellige sociale grupper og aldersgrupper, og understreger, at disse mål kan nås gennem optimering af de offentlige udgifter til præventiv og helbredende sundhedspleje og særlige programmer rettet mod sårbare grupper; |
| --- | --- |

3.

påpeger betydningen af at forbedre adgangen til sygdomsforebyggelse, sundhedsfremme, primær og specialiseret sundhedspleje og reducere ulighederne mellem forskellige sociale grupper og aldersgrupper, og understreger, at disse mål kan nås gennem optimering af de offentlige udgifter til præventiv og helbredende sundhedspleje og særlige programmer rettet mod sårbare grupper;

| 4. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte deres bestræbelser på at håndtere de samfundsøkonomiske uligheder, hvilket i sidste ende vil gøre det muligt at mindske nogle af de uligheder, der har at gøre med sundhedspleje; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til på grundlag af de universelle værdier: menneskets værdighed, frihed, lighed og solidaritet at fokusere på de sårbare gruppers behov, herunder dårligt stillede grupper af indvandrere og folk, der tilhører etniske minoriteter, børn og unge, mennesker med handicap, med særligt fokus på mentale lidelser, patienter, der er diagnosticeret med kroniske sygdomme eller lidelser, ældre, mennesker, der lever i fattigdom, og mennesker, der lider af alkoholisme og stofmisbrug; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte deres bestræbelser på at håndtere de samfundsøkonomiske uligheder, hvilket i sidste ende vil gøre det muligt at mindske nogle af de uligheder, der har at gøre med sundhedspleje; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til på grundlag af de universelle værdier: menneskets værdighed, frihed, lighed og solidaritet at fokusere på de sårbare gruppers behov, herunder dårligt stillede grupper af indvandrere og folk, der tilhører etniske minoriteter, børn og unge, mennesker med handicap, med særligt fokus på mentale lidelser, patienter, der er diagnosticeret med kroniske sygdomme eller lidelser, ældre, mennesker, der lever i fattigdom, og mennesker, der lider af alkoholisme og stofmisbrug;

| 5. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at de mest sårbare grupper, herunder de udokumenterede indvandrere, får ret til og sikres retfærdig adgang til sundhedsydelser; opfordrer medlemsstaterne til at se på muligheden for at støtte sundhedspleje for illegale indvandrere ved at opstille en definition baseret på fælles principper for grundlæggende elementer af sundhedspleje som defineret i deres nationale lovgivning; |
| --- | --- |

5.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at de mest sårbare grupper, herunder de udokumenterede indvandrere, får ret til og sikres retfærdig adgang til sundhedsydelser; opfordrer medlemsstaterne til at se på muligheden for at støtte sundhedspleje for illegale indvandrere ved at opstille en definition baseret på fælles principper for grundlæggende elementer af sundhedspleje som defineret i deres nationale lovgivning;

| 6. | opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til indvandrerkvinders særlige sundhedsbeskyttelsesbehov med særlig henvisning til sundhedssystemernes pligt til at sørge for tilstrækkelig tolkning; mener, at disse systemer bør udvikle uddannelsesinitiativer, der gør det muligt for læger og andre fagfolk at erhverve en interkulturel forståelse baseret på anerkendelse af og respekt for mangfoldighed og sensitivitet blandt folk fra forskellige geografiske regioner; mener desuden, at indsatser og oplysningskampagner til bekæmpelse af kønslemlæstelse af piger/kvinder, herunder strenge straffe for dem, der praktiserer det, også må prioriteres; |
| --- | --- |

6.

opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til indvandrerkvinders særlige sundhedsbeskyttelsesbehov med særlig henvisning til sundhedssystemernes pligt til at sørge for tilstrækkelig tolkning; mener, at disse systemer bør udvikle uddannelsesinitiativer, der gør det muligt for læger og andre fagfolk at erhverve en interkulturel forståelse baseret på anerkendelse af og respekt for mangfoldighed og sensitivitet blandt folk fra forskellige geografiske regioner; mener desuden, at indsatser og oplysningskampagner til bekæmpelse af kønslemlæstelse af piger/kvinder, herunder strenge straffe for dem, der praktiserer det, også må prioriteres;

| 7. | opfordrer EU og medlemsstaterne til hurtigt at finde løsninger til at bekæmpe forskelsbehandling på grund af etnisk oprindelse, navnlig i nogle medlemsstater, hvor Rådets direktiv 2000/43/EF, som forbyder en sådan forskelsbehandling, ikke er gennemført, og hvor kvinder fra etniske minoriteter har ingen eller kun ringe social beskyttelse og ingen eller kun ringe adgang til sundhedsydelser; |
| --- | --- |

7.

opfordrer EU og medlemsstaterne til hurtigt at finde løsninger til at bekæmpe forskelsbehandling på grund af etnisk oprindelse, navnlig i nogle medlemsstater, hvor Rådets direktiv 2000/43/EF, som forbyder en sådan forskelsbehandling, ikke er gennemført, og hvor kvinder fra etniske minoriteter har ingen eller kun ringe social beskyttelse og ingen eller kun ringe adgang til sundhedsydelser;

| 8. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme adgangen til juridisk rådgivning og information af god kvalitet i samarbejde med civilsamfundsorganisationer for at hjælpe almindelige borgere, herunder udokumenterede indvandrere, til at blive bedre oplyst om deres personlige rettigheder; |
| --- | --- |

8.

opfordrer medlemsstaterne til at fremme adgangen til juridisk rådgivning og information af god kvalitet i samarbejde med civilsamfundsorganisationer for at hjælpe almindelige borgere, herunder udokumenterede indvandrere, til at blive bedre oplyst om deres personlige rettigheder;

| 9. | understreger, at den økonomiske og finansielle krise og de økonomiske stramninger, medlemsstaterne har gennemført, navnlig på udbudssiden, kan føre til en reduktion af støtten til folkesundhed, sundhedsfremme, sygdomsforebyggelse og langtidspleje som resultat af budgetnedskæringer og lavere skatteindtægter, mens behovet for sundhedsydelser og langtidspleje kan stige som følge af en kombination af faktorer, der bidrager til en forringelse af den almene befolknings sundhedstilstand; |
| --- | --- |

9.

understreger, at den økonomiske og finansielle krise og de økonomiske stramninger, medlemsstaterne har gennemført, navnlig på udbudssiden, kan føre til en reduktion af støtten til folkesundhed, sundhedsfremme, sygdomsforebyggelse og langtidspleje som resultat af budgetnedskæringer og lavere skatteindtægter, mens behovet for sundhedsydelser og langtidspleje kan stige som følge af en kombination af faktorer, der bidrager til en forringelse af den almene befolknings sundhedstilstand;

| 10. | understreger, at uligheder på sundhedsområdet i EU er en væsentlig byrde for medlemsstaterne og deres sundhedssystemer, og at et effektivt fungerende indre marked og en målrettet og om muligt koordineret offentlig forebyggelsespolitik kan bidrage til forbedringer på dette område; |
| --- | --- |

10.

understreger, at uligheder på sundhedsområdet i EU er en væsentlig byrde for medlemsstaterne og deres sundhedssystemer, og at et effektivt fungerende indre marked og en målrettet og om muligt koordineret offentlig forebyggelsespolitik kan bidrage til forbedringer på dette område;

| 11. | understreger, at negative socioøkonomiske faktorer (fedme, rygning osv.), adgangen til sundhedsydelser (som bringes i fare af manglende godtgørelse af udgifter til pleje og medicin, utilstrækkelig forebyggelse og fragmentering af den medicinske demografi) og effektive diagnoser bør betragtes som nøgleaspekter i bestræbelserne på at bekæmpe ulighederne på sundhedsområdet, og at adgangen til og prisen på farmaceutiske behandlinger også bør betragtes som et centralt aspekt for de enkelte borgeres sundhed; opfordrer derfor medlemsstaterne til at sikre, at gennemsigtighedsdirektivet (89/105/EØF) gennemføres korrekt, og at der tages passende hensyn til konklusionerne i Kommissionens meddelelse fra 2008 om sektorundersøgelsen i medicinalindustrien; |
| --- | --- |

11.

understreger, at negative socioøkonomiske faktorer (fedme, rygning osv.), adgangen til sundhedsydelser (som bringes i fare af manglende godtgørelse af udgifter til pleje og medicin, utilstrækkelig forebyggelse og fragmentering af den medicinske demografi) og effektive diagnoser bør betragtes som nøgleaspekter i bestræbelserne på at bekæmpe ulighederne på sundhedsområdet, og at adgangen til og prisen på farmaceutiske behandlinger også bør betragtes som et centralt aspekt for de enkelte borgeres sundhed; opfordrer derfor medlemsstaterne til at sikre, at gennemsigtighedsdirektivet (89/105/EØF) gennemføres korrekt, og at der tages passende hensyn til konklusionerne i Kommissionens meddelelse fra 2008 om sektorundersøgelsen i medicinalindustrien;

| 12. | understreger, at sundhedsydelser ikke er og ikke bør betragtes som almindelige varer eller tjenesteydelser; |
| --- | --- |

12.

understreger, at sundhedsydelser ikke er og ikke bør betragtes som almindelige varer eller tjenesteydelser;

| 13. | opfordrer Rådet og medlemsstaterne til at evaluere og gennemføre nye foranstaltninger til at forbedre effektiviteten af deres offentlige udgifter til sundhedssektoren, navnlig gennem investering i forebyggende sundhedspleje med henblik på at mindske de fremtidige langtidsomkostninger og sociale byrder, at omstrukturere sundhedssystemerne for at sikre rimelig adgang til sundhedsydelser af høj kvalitet (navnlig basal lægehjælp) uden forskelsbehandling i hele EU, og opfordrer Kommissionen til at undersøge anvendelsen af de eksisterende EU-midler med henblik på at fremme investeringer i sundhedsinfrastruktur, forskning og uddannelse og for at fremme og intensivere sygdomsforebyggelse; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Rådet og medlemsstaterne til at evaluere og gennemføre nye foranstaltninger til at forbedre effektiviteten af deres offentlige udgifter til sundhedssektoren, navnlig gennem investering i forebyggende sundhedspleje med henblik på at mindske de fremtidige langtidsomkostninger og sociale byrder, at omstrukturere sundhedssystemerne for at sikre rimelig adgang til sundhedsydelser af høj kvalitet (navnlig basal lægehjælp) uden forskelsbehandling i hele EU, og opfordrer Kommissionen til at undersøge anvendelsen af de eksisterende EU-midler med henblik på at fremme investeringer i sundhedsinfrastruktur, forskning og uddannelse og for at fremme og intensivere sygdomsforebyggelse;

| 14. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at rimelig adgang til sundhedspleje og behandlingsmuligheder for ældre patienter indgår i deres sundhedspolitikker og –programmer, og at gøre tilstrækkelig adgang til sundhedsydelser og behandling for ældre til en prioritet for det europæiske år for aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne i 2012; opfordrer medlemsstaterne til at fremme initiativer til håndtering af social isolation blandt ældre patienter, idet dette har en betydelig indvirkning på patientens sundhed på længere sigt; fremhæver behovet for, at EU og dens medlemsstater via en hensigtsmæssig og langsigtet strategi imødegår de sociale og økonomiske virkninger af den europæiske befolknings aldring med henblik på at sikre sundhedssystemernes finansielle og organisatoriske bæredygtighed såvel som et ensartet og vedvarende udbud af sundhedsydelser til patienterne; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at rimelig adgang til sundhedspleje og behandlingsmuligheder for ældre patienter indgår i deres sundhedspolitikker og –programmer, og at gøre tilstrækkelig adgang til sundhedsydelser og behandling for ældre til en prioritet for det europæiske år for aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne i 2012; opfordrer medlemsstaterne til at fremme initiativer til håndtering af social isolation blandt ældre patienter, idet dette har en betydelig indvirkning på patientens sundhed på længere sigt; fremhæver behovet for, at EU og dens medlemsstater via en hensigtsmæssig og langsigtet strategi imødegår de sociale og økonomiske virkninger af den europæiske befolknings aldring med henblik på at sikre sundhedssystemernes finansielle og organisatoriske bæredygtighed såvel som et ensartet og vedvarende udbud af sundhedsydelser til patienterne;

| 15. | opfordrer medlemsstaterne til at blive bedre til nøje at overvåge de sundhedsmæssige og sociale virkninger af krisen på nationalt, regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

15.

opfordrer medlemsstaterne til at blive bedre til nøje at overvåge de sundhedsmæssige og sociale virkninger af krisen på nationalt, regionalt og lokalt plan;

| 16. | opfordrer Kommissionen til at fremme en samling af erfaringer i forbindelse med sundhedsuddannelse, fremme af sundere livsstil, forebyggelse, tidlig diagnosticering og hensigtsmæssig behandling, især hvad angår drikkeri, rygning, ernæring, fedme og stoffer; opfordrer medlemsstaterne til at fremme fysisk aktivitet, god ernæring og programmer for sunde skoler rettet mod børn, navnlig i mere ugunstigt stillede områder, og til at forbedre niveauet af personlig, social og sundhedsmæssig uddannelse med henblik på at fremme sundere adfærd og anspore til positiv livsstilsrelateret adfærd; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til at fremme en samling af erfaringer i forbindelse med sundhedsuddannelse, fremme af sundere livsstil, forebyggelse, tidlig diagnosticering og hensigtsmæssig behandling, især hvad angår drikkeri, rygning, ernæring, fedme og stoffer; opfordrer medlemsstaterne til at fremme fysisk aktivitet, god ernæring og programmer for sunde skoler rettet mod børn, navnlig i mere ugunstigt stillede områder, og til at forbedre niveauet af personlig, social og sundhedsmæssig uddannelse med henblik på at fremme sundere adfærd og anspore til positiv livsstilsrelateret adfærd;

| 17. | opfordrer alle medlemsstaterne til at investere i den sociale, uddannelsesmæssige, miljømæssige og sundhedsmæssige infrastruktur i overensstemmelse med princippet om sundhed i alle politikker, samtidig med at de koordinerer foranstaltninger vedrørende sundhedspersonales kvalificering, uddannelse og mobilitet, og på den måde sikrer kapaciteten og bæredygtigheden i sundhedsinfrastrukturen og arbejdsstyrken både på EU-plan og på nationalt plan; |
| --- | --- |

17.

opfordrer alle medlemsstaterne til at investere i den sociale, uddannelsesmæssige, miljømæssige og sundhedsmæssige infrastruktur i overensstemmelse med princippet om sundhed i alle politikker, samtidig med at de koordinerer foranstaltninger vedrørende sundhedspersonales kvalificering, uddannelse og mobilitet, og på den måde sikrer kapaciteten og bæredygtigheden i sundhedsinfrastrukturen og arbejdsstyrken både på EU-plan og på nationalt plan;

| 18. | understreger, at ulighederne på sundhedsområdet i EU ikke vil blive udlignet uden en fælles og overordnet strategi for det europæiske sundhedspersonale, herunder en samordnet politik for ressourceforvaltning, almen og faglig uddannelse, minimumskvalitets- og sikkerhedsstandarder og registrering af sundhedsprofessionelle; |
| --- | --- |

18.

understreger, at ulighederne på sundhedsområdet i EU ikke vil blive udlignet uden en fælles og overordnet strategi for det europæiske sundhedspersonale, herunder en samordnet politik for ressourceforvaltning, almen og faglig uddannelse, minimumskvalitets- og sikkerhedsstandarder og registrering af sundhedsprofessionelle;

| 19. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at oplysninger om sundhed, sund livsstil, sundhedspleje, forebyggelsesmuligheder, tidlig diagnosticering af sygdomme og hensigtsmæssig behandling er til rådighed i en form og på sprog, der gør dem forståelige for alle, ved anvendelse af ny informations- og kommunikationsteknologi, særligt med henvisning til internetbaserede sundhedstjenester; |
| --- | --- |

19.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at oplysninger om sundhed, sund livsstil, sundhedspleje, forebyggelsesmuligheder, tidlig diagnosticering af sygdomme og hensigtsmæssig behandling er til rådighed i en form og på sprog, der gør dem forståelige for alle, ved anvendelse af ny informations- og kommunikationsteknologi, særligt med henvisning til internetbaserede sundhedstjenester;

| 20. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme indførelsen af telemedicinske teknologier, der i betydeligt omfang kan begrænse de geografiske uligheder i adgangen til visse former for sundhedspleje, særligt hvad angår specialiseret behandling, især i grænseregioner; |
| --- | --- |

20.

opfordrer medlemsstaterne til at fremme indførelsen af telemedicinske teknologier, der i betydeligt omfang kan begrænse de geografiske uligheder i adgangen til visse former for sundhedspleje, særligt hvad angår specialiseret behandling, især i grænseregioner;

| 21. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme offentlige politikker, der har til formål at sikre sunde livsbetingelser for alle spædbørn, børn og unge, herunder præ-undfangelsespleje, mødrepleje og foranstaltninger til støtte for forældre, navnlig gravide og ammende kvinder, for at sikre en sund start på livet for alle nyfødte og undgå yderligere uligheder på sundhedsområdet, og dermed anerkende betydningen af at investere i metoder, der fokuserer på barnets tidlige udvikling og livsforløb; |
| --- | --- |

21.

opfordrer medlemsstaterne til at fremme offentlige politikker, der har til formål at sikre sunde livsbetingelser for alle spædbørn, børn og unge, herunder præ-undfangelsespleje, mødrepleje og foranstaltninger til støtte for forældre, navnlig gravide og ammende kvinder, for at sikre en sund start på livet for alle nyfødte og undgå yderligere uligheder på sundhedsområdet, og dermed anerkende betydningen af at investere i metoder, der fokuserer på barnets tidlige udvikling og livsforløb;

| 22. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at alle gravide kvinder and alle børn, uanset deres status, har ret til og reelt nyder social beskyttelse som fastsat i deres nationale lovgivning; |
| --- | --- |

22.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at alle gravide kvinder and alle børn, uanset deres status, har ret til og reelt nyder social beskyttelse som fastsat i deres nationale lovgivning;

| 23. | minder om, at EU i henhold til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap er forpligtet til at sikre handicappedes ret til den højst opnåelige standard inden for sundhedspleje uden forskelsbehandling på grund af handicap; fastholder, at inddragelsen af handicap i alle relevante indikatorer til måling af sundhed er et essentielt skridt i retning af opfyldelse af denne forpligtelse; |
| --- | --- |

23.

minder om, at EU i henhold til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap er forpligtet til at sikre handicappedes ret til den højst opnåelige standard inden for sundhedspleje uden forskelsbehandling på grund af handicap; fastholder, at inddragelsen af handicap i alle relevante indikatorer til måling af sundhed er et essentielt skridt i retning af opfyldelse af denne forpligtelse;

| 24. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at integrere kvinders sundhedstilstand og spørgsmålet om aldring (ældre kvinder) som faktorer i integration af kønsaspektet, og anvende kønsbudgettering i deres sundhedspolitikker, -programmer og -forskning, fra deres udvikling og opbygning til konsekvensanalyse; opfordrer til at inkludere en kønsspecifik konsekvensanalyse i politikkerne for det EU-finansierede rammeprogram for forskning og agenturerne for offentlig finansiering og give mulighed for indsamling og analyse af køns- og aldersspecifikke data med henblik på at identificere de vigtigste helbredsmæssige forskelle mellem kvinder og mænd til støtte for en politikændring, og til at indføre og sammenligne epidemiologiske redskaber til at analysere årsagerne til forskellen i den forventede levetid for mænd og kvinder; |
| --- | --- |

24.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at integrere kvinders sundhedstilstand og spørgsmålet om aldring (ældre kvinder) som faktorer i integration af kønsaspektet, og anvende kønsbudgettering i deres sundhedspolitikker, -programmer og -forskning, fra deres udvikling og opbygning til konsekvensanalyse; opfordrer til at inkludere en kønsspecifik konsekvensanalyse i politikkerne for det EU-finansierede rammeprogram for forskning og agenturerne for offentlig finansiering og give mulighed for indsamling og analyse af køns- og aldersspecifikke data med henblik på at identificere de vigtigste helbredsmæssige forskelle mellem kvinder og mænd til støtte for en politikændring, og til at indføre og sammenligne epidemiologiske redskaber til at analysere årsagerne til forskellen i den forventede levetid for mænd og kvinder;

| 25. | mener, at EU og medlemsstaterne bør sikre kvinder let adgang til prævention og retten til sikker abort; |
| --- | --- |

25.

mener, at EU og medlemsstaterne bør sikre kvinder let adgang til prævention og retten til sikker abort;

| 26. | opfordrer Kommissionen til at forsyne medlemsstaterne med eksempler på god og bedste praksis for at tilskynde til mere konsekvens i adgangen til fertilitetsbehandling; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen til at forsyne medlemsstaterne med eksempler på god og bedste praksis for at tilskynde til mere konsekvens i adgangen til fertilitetsbehandling;

| 27. | opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at fokusere på kvinders menneskerettigheder, især hvad angår at forebygge, forbyde og forfølge dem, der gør sig skyldige i tvangssterilisering af kvinder og kønslemlæstelse af piger/kvinder; |
| --- | --- |

27.

opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at fokusere på kvinders menneskerettigheder, især hvad angår at forebygge, forbyde og forfølge dem, der gør sig skyldige i tvangssterilisering af kvinder og kønslemlæstelse af piger/kvinder;

| 28. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at anerkende mænds vold mod kvinder som et spørgsmål om folkesundhed, uanset hvilken form den antager; |
| --- | --- |

28.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at anerkende mænds vold mod kvinder som et spørgsmål om folkesundhed, uanset hvilken form den antager;

| 29. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at afskaffe forskelsbehandling af kvinder i forbindelse med adgang til assisteret reproduktionsteknologi på grundlag af ægteskabelig status og seksuel orientering eller etnisk og kulturel oprindelse; |
| --- | --- |

29.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at afskaffe forskelsbehandling af kvinder i forbindelse med adgang til assisteret reproduktionsteknologi på grundlag af ægteskabelig status og seksuel orientering eller etnisk og kulturel oprindelse;

| 30. | opfordrer medlemsstaterne til at følge Verdenssundhedsorganisationens eksempel og anerkende fedme som en kronisk sygdom med det formål at sikre adgang til fedmeforebyggelsesprogrammer og give garanti for adgang til behandling med dokumenteret positive medicinske resultater til personer, der lider af fedme og har behov for behandling, også med henblik på at forebygge yderligere sygdomme; |
| --- | --- |

30.

opfordrer medlemsstaterne til at følge Verdenssundhedsorganisationens eksempel og anerkende fedme som en kronisk sygdom med det formål at sikre adgang til fedmeforebyggelsesprogrammer og give garanti for adgang til behandling med dokumenteret positive medicinske resultater til personer, der lider af fedme og har behov for behandling, også med henblik på at forebygge yderligere sygdomme;

| 31. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at integrere kønsaspektet i tobakskontrol som anbefalet af WHO's rammekonvention om tobakskontrol, og indføre ikke-rygekampagner rettet mod unge piger og kvinder; |
| --- | --- |

31.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at integrere kønsaspektet i tobakskontrol som anbefalet af WHO's rammekonvention om tobakskontrol, og indføre ikke-rygekampagner rettet mod unge piger og kvinder;

| 32. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme og støtte medicinsk og farmaceutisk forskning i sygdomme, der primært rammer kvinder, med henvisning til alle faser af deres liv og ikke kun de fødedygtige år; |
| --- | --- |

32.

opfordrer medlemsstaterne til at fremme og støtte medicinsk og farmaceutisk forskning i sygdomme, der primært rammer kvinder, med henvisning til alle faser af deres liv og ikke kun de fødedygtige år;

| 33. | opfordrer medlemsstaterne til at løse de problemer med ulighed i adgangen til sundhedsydelser, der har en effekt på hverdagen, såsom tandpleje eller oftalmologi; |
| --- | --- |

33.

opfordrer medlemsstaterne til at løse de problemer med ulighed i adgangen til sundhedsydelser, der har en effekt på hverdagen, såsom tandpleje eller oftalmologi;

| 34. | foreslår EU og medlemsstaterne at gennemføre sammenhængende politikker og støtteforanstaltninger for kvinder, der ikke arbejder eller har job i sektorer, hvor de ikke er omfattet af en personlig sygesikring, og forsøge at finde måder at få dem forsikret på; |
| --- | --- |

34.

foreslår EU og medlemsstaterne at gennemføre sammenhængende politikker og støtteforanstaltninger for kvinder, der ikke arbejder eller har job i sektorer, hvor de ikke er omfattet af en personlig sygesikring, og forsøge at finde måder at få dem forsikret på;

| 35. | opfordrer indtrængende Kommissionen til som led i sit samarbejde med de kompetente myndigheder i medlemsstaterne at fremme bedste praksis med hensyn til prisfastsættelse og godtgørelse af udgifter til lægemidler, herunder gennemførlige modeller for differentiering af lægemiddelpriser, for i højere grad at gøre lægemidlerne økonomisk tilgængelige og mindske den ulige adgang hertil; |
| --- | --- |

35.

opfordrer indtrængende Kommissionen til som led i sit samarbejde med de kompetente myndigheder i medlemsstaterne at fremme bedste praksis med hensyn til prisfastsættelse og godtgørelse af udgifter til lægemidler, herunder gennemførlige modeller for differentiering af lægemiddelpriser, for i højere grad at gøre lægemidlerne økonomisk tilgængelige og mindske den ulige adgang hertil;

| 36. | gentager, at indførelsen af et europæisk patent med en passende sprogordning og et fælles tvistbilæggelsessystem er af afgørende betydning for genopretningen af den europæiske økonomi; |
| --- | --- |

36.

gentager, at indførelsen af et europæisk patent med en passende sprogordning og et fælles tvistbilæggelsessystem er af afgørende betydning for genopretningen af den europæiske økonomi;

| 37. | bemærker, at det hidtidige arbejde i Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, bl.a. hvad angår produktsikkerhed og reklame, har været med til at tage fat på visse aspekter af ulighederne på sundhedsområdet i EU, og understreger i den forbindelse, at det er vigtigt, at der føres nøje tilsyn med den information, som de farmaceutiske virksomheder videregiver til patienterne, især de mest sårbare og mindst oplyste grupper, og at det er nødvendigt, at der indføres et effektivt og uafhængigt lægemiddelovervågningssystem; |
| --- | --- |

37.

bemærker, at det hidtidige arbejde i Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, bl.a. hvad angår produktsikkerhed og reklame, har været med til at tage fat på visse aspekter af ulighederne på sundhedsområdet i EU, og understreger i den forbindelse, at det er vigtigt, at der føres nøje tilsyn med den information, som de farmaceutiske virksomheder videregiver til patienterne, især de mest sårbare og mindst oplyste grupper, og at det er nødvendigt, at der indføres et effektivt og uafhængigt lægemiddelovervågningssystem;

| 38. | opfordrer medlemsstaterne til at tilpasse deres sundhedssystemer til behovene hos de dårligst stillede grupper ved at udvikle systemer til fastsættelse af betalinger til sundhedsprofessionelle, der sikrer alle patienter adgang til sundhedsydelser; |
| --- | --- |

38.

opfordrer medlemsstaterne til at tilpasse deres sundhedssystemer til behovene hos de dårligst stillede grupper ved at udvikle systemer til fastsættelse af betalinger til sundhedsprofessionelle, der sikrer alle patienter adgang til sundhedsydelser;

| 39. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre alt for at tilskynde medlemsstaterne til at tilbyde patienterne godtgørelse af sundhedsudgifter og mindske uligheden i adgangen til medicinsk behandling af lidelser eller sygdomme som postmenopausal osteoporose og Alzheimers sygdom, der ikke godtgøres i visse medlemsstater, og anmoder om, at Kommissionen handler omgående; |
| --- | --- |

39.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre alt for at tilskynde medlemsstaterne til at tilbyde patienterne godtgørelse af sundhedsudgifter og mindske uligheden i adgangen til medicinsk behandling af lidelser eller sygdomme som postmenopausal osteoporose og Alzheimers sygdom, der ikke godtgøres i visse medlemsstater, og anmoder om, at Kommissionen handler omgående;

| 40. | understreger, at ikke kun de nationale regeringer, men også de regionale myndigheder i mange lande har stor indflydelse på folkesundheden, sundhedsfremme, sygdomsforebyggelse og udbuddet af sundhedsydelser, og at de derfor bør inddrages aktivt; påpeger, at regional- og lokalregeringer og andre berørte parter også kan yde et afgørende bidrag, herunder på arbejdspladser og i skoler; især når det gælder sundhedsuddannelse, fremme af sund livsstil, effektiv sygdomsforebyggelse og tidlig screening og diagnosticering af sygdomme; |
| --- | --- |

40.

understreger, at ikke kun de nationale regeringer, men også de regionale myndigheder i mange lande har stor indflydelse på folkesundheden, sundhedsfremme, sygdomsforebyggelse og udbuddet af sundhedsydelser, og at de derfor bør inddrages aktivt; påpeger, at regional- og lokalregeringer og andre berørte parter også kan yde et afgørende bidrag, herunder på arbejdspladser og i skoler; især når det gælder sundhedsuddannelse, fremme af sund livsstil, effektiv sygdomsforebyggelse og tidlig screening og diagnosticering af sygdomme;

| 41. | opfordrer medlemsstaterne til at støtte op om lokalpleje-tilgangen og til at sørge for en integreret sundhedspleje, som er tilgængelig på lokalt eller regionalt niveau og forbedrer støtteforanstaltningerne til patienterne i deres eget lokale og sociale miljø; |
| --- | --- |

41.

opfordrer medlemsstaterne til at støtte op om lokalpleje-tilgangen og til at sørge for en integreret sundhedspleje, som er tilgængelig på lokalt eller regionalt niveau og forbedrer støtteforanstaltningerne til patienterne i deres eget lokale og sociale miljø;

| 42. | opfordrer alle medlemsstaterne til at revurdere deres politikker om ting, der har betydelig indvirkning på sundhedsmæssige uligheder, såsom tobak, alkohol, fødevarer og lægemidler, og på folkesundhed og sundhedsplejekapacitet; |
| --- | --- |

42.

opfordrer alle medlemsstaterne til at revurdere deres politikker om ting, der har betydelig indvirkning på sundhedsmæssige uligheder, såsom tobak, alkohol, fødevarer og lægemidler, og på folkesundhed og sundhedsplejekapacitet;

| 43. | tilskynder medlemsstaterne til at udvikle partnerskaber i grænseområderne med det formål at dele udgifter til infrastrukturer og personale og nedbringe ulighederne på sundhedsområdet, navnlig hvad angår for adgang til avanceret udstyr; |
| --- | --- |

43.

tilskynder medlemsstaterne til at udvikle partnerskaber i grænseområderne med det formål at dele udgifter til infrastrukturer og personale og nedbringe ulighederne på sundhedsområdet, navnlig hvad angår for adgang til avanceret udstyr;

| 44. | anmoder Kommissionen om at undersøge virkningerne af afgørelser, der er baseret på nationale og regionale vurderinger af effektiviteten af lægemidler og medicinsk udstyr på det indre marked, herunder patienternes adgang hertil og innovation inden for nye produkter og medicinsk praksis, der er nogle af de vigtigste faktorer i spørgsmålet om ulighed på sundhedsområdet; |
| --- | --- |

44.

anmoder Kommissionen om at undersøge virkningerne af afgørelser, der er baseret på nationale og regionale vurderinger af effektiviteten af lægemidler og medicinsk udstyr på det indre marked, herunder patienternes adgang hertil og innovation inden for nye produkter og medicinsk praksis, der er nogle af de vigtigste faktorer i spørgsmålet om ulighed på sundhedsområdet;

| 45. | mener, at gennemførelsen af direktiv 2011/24/EU om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser bør ledsages af præcise konsekvensanalyser for bedst muligt at vurdere dets effektivitet i forhold til at bekæmpe ulighederne på sundhedsområdet og sikre, at det opretholder et rimeligt niveau af beskyttelse for borgerne og værner om patientsikkerheden, navnlig med hensyn til den geografiske fordeling af de medicinske ressourcer, både de menneskelige og de materielle; |
| --- | --- |

45.

mener, at gennemførelsen af direktiv 2011/24/EU om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser bør ledsages af præcise konsekvensanalyser for bedst muligt at vurdere dets effektivitet i forhold til at bekæmpe ulighederne på sundhedsområdet og sikre, at det opretholder et rimeligt niveau af beskyttelse for borgerne og værner om patientsikkerheden, navnlig med hensyn til den geografiske fordeling af de medicinske ressourcer, både de menneskelige og de materielle;

| 46. | bemærker, at effektive grænseoverskridende sundhedsydelser af høj kvalitet kræver øget gennemsigtighed i oplysningerne til offentligheden, patienterne, tilsynsmyndighederne og udbyderne af sundhedsydelser om en lang række spørgsmål, herunder patientrettigheder, klagemuligheder og lovgivningsbestemmelser om sundhedspersonale; |
| --- | --- |

46.

bemærker, at effektive grænseoverskridende sundhedsydelser af høj kvalitet kræver øget gennemsigtighed i oplysningerne til offentligheden, patienterne, tilsynsmyndighederne og udbyderne af sundhedsydelser om en lang række spørgsmål, herunder patientrettigheder, klagemuligheder og lovgivningsbestemmelser om sundhedspersonale;

| 47. | beklager, at direktivet om grænseoverskridende sundhedsydelser ikke er blevet ledsaget af et lovgivningsforslag om sundhedsprofessionelles mobilitet for at tage højde for risikoen for »hjerneflugt« i EU, der i alvorlig grad øger de geografiske uligheder i visse medlemsstater, og opfordrer Kommissionen til at råde bod herpå, eventuelt i forbindelse med den kommende revision af direktivet om erhvervsmæssige kvalifikationer (2005/36/EF); |
| --- | --- |

47.

beklager, at direktivet om grænseoverskridende sundhedsydelser ikke er blevet ledsaget af et lovgivningsforslag om sundhedsprofessionelles mobilitet for at tage højde for risikoen for »hjerneflugt« i EU, der i alvorlig grad øger de geografiske uligheder i visse medlemsstater, og opfordrer Kommissionen til at råde bod herpå, eventuelt i forbindelse med den kommende revision af direktivet om erhvervsmæssige kvalifikationer (2005/36/EF);

| 48. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til i fuldt omfang at gennemføre det eksisterende direktiv om erhvervsmæssige kvalifikationer (2005/36/EF); tilskynder, på baggrund af de medicinske kvalifikationers komplekse natur, Kommissionen til i sin evaluering og gennemgang af direktivet at lukke nogle af de huller i bestemmelserne, som ellers risikerer at skade patienterne og gå ud over deres ret til sikker behandling; opfordrer endvidere Kommissionen til at overveje, hvorvidt registrering i IMI-systemet skal gøres obligatorisk for de kompetente myndigheder, og udvide de kompetente myndigheders muligheder for proaktivt at dele disciplinære oplysninger om sundhedspersonale ved at etablere en passende alarmeringsmekanisme; |
| --- | --- |

48.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til i fuldt omfang at gennemføre det eksisterende direktiv om erhvervsmæssige kvalifikationer (2005/36/EF); tilskynder, på baggrund af de medicinske kvalifikationers komplekse natur, Kommissionen til i sin evaluering og gennemgang af direktivet at lukke nogle af de huller i bestemmelserne, som ellers risikerer at skade patienterne og gå ud over deres ret til sikker behandling; opfordrer endvidere Kommissionen til at overveje, hvorvidt registrering i IMI-systemet skal gøres obligatorisk for de kompetente myndigheder, og udvide de kompetente myndigheders muligheder for proaktivt at dele disciplinære oplysninger om sundhedspersonale ved at etablere en passende alarmeringsmekanisme;

| 49. | henstiller til Kommissionen, at den i sit kommende lovgivningsforslag om erhvervsmæssige kvalifikationer indfører en styrket ordning til automatisk anerkendelse af kvalifikationer i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

49.

henstiller til Kommissionen, at den i sit kommende lovgivningsforslag om erhvervsmæssige kvalifikationer indfører en styrket ordning til automatisk anerkendelse af kvalifikationer i medlemsstaterne;

| 50. | understreger, at øget innovation ofte fører til bedre adgang til behandling, hvilket er særlig relevant for isolerede samfund og landsbysamfund; |
| --- | --- |

50.

understreger, at øget innovation ofte fører til bedre adgang til behandling, hvilket er særlig relevant for isolerede samfund og landsbysamfund;

| 51. | opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at fremme udviklingen af telemedicinske tjenester som et middel til at udligne de geografiske uligheder i udbuddet af sundhedsydelser på både regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

51.

opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at fremme udviklingen af telemedicinske tjenester som et middel til at udligne de geografiske uligheder i udbuddet af sundhedsydelser på både regionalt og lokalt plan;

| 52. | opfordrer Rådet og Kommissionen til i højere grad at anerkende i Europa 2020-strategien, at fysisk og mental sundhed og trivsel er centrale faktorer i bekæmpelsen af udstødelse, og til at medtage sammenlignelige indikatorer for forskellige niveauer af socioøkonomisk status og offentlig sundhedstilstand i proceduren for overvågningen af Europa 2020-strategien, såvel som til at tage hensyn til aldersbaseret forskelsbehandling, især i forbindelse med kliniske forsøg for behandlinger, der passer bedre til ældres behov; |
| --- | --- |

52.

opfordrer Rådet og Kommissionen til i højere grad at anerkende i Europa 2020-strategien, at fysisk og mental sundhed og trivsel er centrale faktorer i bekæmpelsen af udstødelse, og til at medtage sammenlignelige indikatorer for forskellige niveauer af socioøkonomisk status og offentlig sundhedstilstand i proceduren for overvågningen af Europa 2020-strategien, såvel som til at tage hensyn til aldersbaseret forskelsbehandling, især i forbindelse med kliniske forsøg for behandlinger, der passer bedre til ældres behov;

| 53. | mener, at EU og medlemsstaterne skal støtte civilsamfund og kvindeorganisationer, der fremmer kvinders menneskerettigheder, herunder kvinders seksuelle og reproduktive rettigheder, retten til en sund livsstil og til at arbejde for at sikre, at kvinder har en stemme i europæiske og nationale sundhedspolitiske spørgsmål; |
| --- | --- |

53.

mener, at EU og medlemsstaterne skal støtte civilsamfund og kvindeorganisationer, der fremmer kvinders menneskerettigheder, herunder kvinders seksuelle og reproduktive rettigheder, retten til en sund livsstil og til at arbejde for at sikre, at kvinder har en stemme i europæiske og nationale sundhedspolitiske spørgsmål;

| 54. | tilskynder alle medlemsstaterne til at fostre og opbygge kapacitet og international udveksling og samarbejde mellem samtlige flersektorbaserede interessenter inden for udvikling og gennemførelse af politikker, der mindsker ulighederne på sundhedsområdet; |
| --- | --- |

54.

tilskynder alle medlemsstaterne til at fostre og opbygge kapacitet og international udveksling og samarbejde mellem samtlige flersektorbaserede interessenter inden for udvikling og gennemførelse af politikker, der mindsker ulighederne på sundhedsområdet;

| 55. | opfordrer medlemsstaterne til at støtte og gennemføre en forenet tilgang til politikudformning på lokalt, regionalt og nationalt plan, og dermed stræbe mod tilgangen om integration af sundhedsaspektet i alle politikker; |
| --- | --- |

55.

opfordrer medlemsstaterne til at støtte og gennemføre en forenet tilgang til politikudformning på lokalt, regionalt og nationalt plan, og dermed stræbe mod tilgangen om integration af sundhedsaspektet i alle politikker;

| 56. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle et fælles sæt indikatorer til overvågning af uligheder på sundhedsområdet efter alder, køn, socioøkonomisk status, geografisk placering såvel som risici affødt af alkoholisme og stofmisbrug, og at opstille en metode til at revidere de sundhedsmæssige forhold i medlemsstaterne med henblik på at identificere og prioritere områder, der bør forbedres, og bedste praksis; |
| --- | --- |

56.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle et fælles sæt indikatorer til overvågning af uligheder på sundhedsområdet efter alder, køn, socioøkonomisk status, geografisk placering såvel som risici affødt af alkoholisme og stofmisbrug, og at opstille en metode til at revidere de sundhedsmæssige forhold i medlemsstaterne med henblik på at identificere og prioritere områder, der bør forbedres, og bedste praksis;

| 57. | understreger, at sundhedsmæssige uligheder udspringer af sociale uligheder i form af boligforhold og sociale adfærdsmønstre tilknyttet køn, race, uddannelsesnormer, beskæftigelse og den ulige fordeling af ikke blot indkomst, men også lægehjælp, sygdomsforebyggelse og sundhedsfremmende tjenester; |
| --- | --- |

57.

understreger, at sundhedsmæssige uligheder udspringer af sociale uligheder i form af boligforhold og sociale adfærdsmønstre tilknyttet køn, race, uddannelsesnormer, beskæftigelse og den ulige fordeling af ikke blot indkomst, men også lægehjælp, sygdomsforebyggelse og sundhedsfremmende tjenester;

| 58. | understreger, at de sundhedsfarer, der eksisterer for ugunstigt stillede (fattige) sociale grupper udgør den bagvedliggende årsag til problemet med sundhedsmæssige uligheder, idet det erindres, at disse farer forøges af en kombination af fattigdom og andre sårbarheder; |
| --- | --- |

58.

understreger, at de sundhedsfarer, der eksisterer for ugunstigt stillede (fattige) sociale grupper udgør den bagvedliggende årsag til problemet med sundhedsmæssige uligheder, idet det erindres, at disse farer forøges af en kombination af fattigdom og andre sårbarheder;

| 59. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at der i fuldt omfang tages hensyn til nedbringelsen af ulighederne på sundhedsområdet og forbedringen af adgangen til fysisk og mental sundhedspleje, og at disse aspekter integreres i dets nuværende initiativer, såsom partnerskabet om sund og aktiv aldring og EU-platformen mod fattigdom og social udstødelse, og i fremtidige initiativer vedrørende barnets tidlige udvikling og ungdomspolitikker med fokus på almen og faglig uddannelse og beskæftigelse; |
| --- | --- |

59.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at der i fuldt omfang tages hensyn til nedbringelsen af ulighederne på sundhedsområdet og forbedringen af adgangen til fysisk og mental sundhedspleje, og at disse aspekter integreres i dets nuværende initiativer, såsom partnerskabet om sund og aktiv aldring og EU-platformen mod fattigdom og social udstødelse, og i fremtidige initiativer vedrørende barnets tidlige udvikling og ungdomspolitikker med fokus på almen og faglig uddannelse og beskæftigelse;

| 60. | opfordrer til bedre samordning mellem de EU-agenturer, som spiller en betydelig rolle i bekæmpelsen af sundhedsmæssige uligheder, især mellem Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene, Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme og Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur; |
| --- | --- |

60.

opfordrer til bedre samordning mellem de EU-agenturer, som spiller en betydelig rolle i bekæmpelsen af sundhedsmæssige uligheder, især mellem Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene, Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme og Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur;

| 61. | opfordrer Kommissionen til at bistå medlemsstaterne i at opnå en bedre anvendelse af den åbne koordinationsmetode med henblik på at støtte projekter til håndtering af faktorer, der medvirker til uligheder på sundhedsområdet; |
| --- | --- |

61.

opfordrer Kommissionen til at bistå medlemsstaterne i at opnå en bedre anvendelse af den åbne koordinationsmetode med henblik på at støtte projekter til håndtering af faktorer, der medvirker til uligheder på sundhedsområdet;

| 62. | opfordrer Kommissionen til at udvikle måder at inddrage og involvere alle de relevante berørte parter på europæisk plan for at fremme anvendelsen og udbredelsen af god praksis på folkesundhedsområdet; |
| --- | --- |

62.

opfordrer Kommissionen til at udvikle måder at inddrage og involvere alle de relevante berørte parter på europæisk plan for at fremme anvendelsen og udbredelsen af god praksis på folkesundhedsområdet;

| 63. | henleder opmærksomheden på, at varieret kost af høj kvalitet har særlig stor betydning i forhold til andre sundhedsdeterminanter, og opfordrer i denne forbindelse indtrængende Kommissionen til at gøre større brug af de virkningsfulde programmer, der er etableret inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik (gratis uddeling af mælk og frugt i skoler og mad til de dårligst stillede grupper); |
| --- | --- |

63.

henleder opmærksomheden på, at varieret kost af høj kvalitet har særlig stor betydning i forhold til andre sundhedsdeterminanter, og opfordrer i denne forbindelse indtrængende Kommissionen til at gøre større brug af de virkningsfulde programmer, der er etableret inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik (gratis uddeling af mælk og frugt i skoler og mad til de dårligst stillede grupper);

| 64. | opfordrer medlemsstaterne til at skabe et netværk af særlige sociale ydelser, sundheds- og rådgivningsydelser med separate telefonlinjer for kvinder, par og familier med henblik på at forebygge vold i hjemmet og yde kvalificeret professionel hjælp og støtte til dem, har behov for det, i samarbejde med de øvrige organer på området; |
| --- | --- |

64.

opfordrer medlemsstaterne til at skabe et netværk af særlige sociale ydelser, sundheds- og rådgivningsydelser med separate telefonlinjer for kvinder, par og familier med henblik på at forebygge vold i hjemmet og yde kvalificeret professionel hjælp og støtte til dem, har behov for det, i samarbejde med de øvrige organer på området;

| 65. | opfordrer Kommissionen til at bistå medlemsstaterne i at opnå en bedre udnyttelse af EU's samhørighedspolitik og strukturfonde til støtte for projekter, der bidrager til at håndtere de sociale determinanter for sundhed og reducere uligheder på sundhedsområdet; opfordrer endvidere Kommissionen til at bistå medlemsstaterne med at effektivisere anvendelsen af Progress-programmet; |
| --- | --- |

65.

opfordrer Kommissionen til at bistå medlemsstaterne i at opnå en bedre udnyttelse af EU's samhørighedspolitik og strukturfonde til støtte for projekter, der bidrager til at håndtere de sociale determinanter for sundhed og reducere uligheder på sundhedsområdet; opfordrer endvidere Kommissionen til at bistå medlemsstaterne med at effektivisere anvendelsen af Progress-programmet;

| 66. | opfordrer indtrængende EU's medlemsstater til at stoppe de aktuelle nedskæringer i de offentlige udgifter til sundhedsydelser, som spiller en central rolle for et højt niveau af sundhedsbeskyttelse for kvinder og mænd; |
| --- | --- |

66.

opfordrer indtrængende EU's medlemsstater til at stoppe de aktuelle nedskæringer i de offentlige udgifter til sundhedsydelser, som spiller en central rolle for et højt niveau af sundhedsbeskyttelse for kvinder og mænd;

| 67. | opfordrer Kommissionen til at integrere en tilgang baseret på økonomiske og miljømæssige determinanter for sundhed og princippet om lighed og sundhed i alle politikker i udviklingen af alle interne og eksterne EU-politikker, især med henblik på at nå årtusindudviklingsmålene, og navnlig et højt niveau af mødresundhed; |
| --- | --- |

67.

opfordrer Kommissionen til at integrere en tilgang baseret på økonomiske og miljømæssige determinanter for sundhed og princippet om lighed og sundhed i alle politikker i udviklingen af alle interne og eksterne EU-politikker, især med henblik på at nå årtusindudviklingsmålene, og navnlig et højt niveau af mødresundhed;

| 68. | opfordrer indtrængende alle medlemsstaterne til at anerkende sundhedens betydning for samfundet og til ikke at fokusere snævert på BNP-tilgangen ved måling af den samfundsmæssige, lokale og personlige udvikling; |
| --- | --- |

68.

opfordrer indtrængende alle medlemsstaterne til at anerkende sundhedens betydning for samfundet og til ikke at fokusere snævert på BNP-tilgangen ved måling af den samfundsmæssige, lokale og personlige udvikling;

| 69. | opfordrer Rådet til at fremme bekæmpelsen af uligheder på sundhedsområdet som en politisk prioritet i alle medlemsstater under hensyntagen til de sociale determinanter for sundhed og de livsstilsbaserede risikofaktorer såsom alkohol, tobak og ernæring ved hjælp af indsatser på områder som forbrugerpolitik, beskæftigelse, boligforhold, social- og arbejdsmarkedsforhold, miljø, landbrug, fødevarer, uddannelse, leve- og arbejdsvilkår og forskning, i overensstemmelse med princippet om sundhed i alle politikker; |
| --- | --- |

69.

opfordrer Rådet til at fremme bekæmpelsen af uligheder på sundhedsområdet som en politisk prioritet i alle medlemsstater under hensyntagen til de sociale determinanter for sundhed og de livsstilsbaserede risikofaktorer såsom alkohol, tobak og ernæring ved hjælp af indsatser på områder som forbrugerpolitik, beskæftigelse, boligforhold, social- og arbejdsmarkedsforhold, miljø, landbrug, fødevarer, uddannelse, leve- og arbejdsvilkår og forskning, i overensstemmelse med princippet om sundhed i alle politikker;

| 70. | opfordrer Kommissionen til at støtte foranstaltninger, der finansieres via de nuværende og fremtidige handlingsplaner for folkesundheden, for at håndtere de sociale determinanter for sundhed; |
| --- | --- |

70.

opfordrer Kommissionen til at støtte foranstaltninger, der finansieres via de nuværende og fremtidige handlingsplaner for folkesundheden, for at håndtere de sociale determinanter for sundhed;

| 71. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde retningslinjer for at forbedre mekanismerne til overvågning af uligheder på sundhedsområdet i hele EU (mellem og inden for medlemsstaterne) ved at forbedre dataindsamlingen gennem mere systematiske og sammenlignelige oplysninger, som supplerer de eksisterende data vedrørende uligheder på sundhedsområdet og gennem regelmæssig overvågning og analyse; |
| --- | --- |

71.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde retningslinjer for at forbedre mekanismerne til overvågning af uligheder på sundhedsområdet i hele EU (mellem og inden for medlemsstaterne) ved at forbedre dataindsamlingen gennem mere systematiske og sammenlignelige oplysninger, som supplerer de eksisterende data vedrørende uligheder på sundhedsområdet og gennem regelmæssig overvågning og analyse;

| 72. | anmoder Kommissionen om at overveje at udarbejde et forslag til Rådets henstilling eller et andet passende Fællesskabsinitiativ, der sigter mod at tilskynde til og støtte medlemsstaternes udarbejdelse af integrerede nationale eller regionale strategier til begrænsning af uligheder på sundhedsområdet; |
| --- | --- |

72.

anmoder Kommissionen om at overveje at udarbejde et forslag til Rådets henstilling eller et andet passende Fællesskabsinitiativ, der sigter mod at tilskynde til og støtte medlemsstaternes udarbejdelse af integrerede nationale eller regionale strategier til begrænsning af uligheder på sundhedsområdet;

| 73. | opfordrer Kommissionen til i sine statusrapporter at vurdere effektiviteten af den indsats, der gøres for at reducere uligheder på sundhedsområdet, og den forbedring af sundheden, som politikkerne vedrørende sociale, økonomiske og miljømæssige determinanter for sundhed medfører; |
| --- | --- |

73.

opfordrer Kommissionen til i sine statusrapporter at vurdere effektiviteten af den indsats, der gøres for at reducere uligheder på sundhedsområdet, og den forbedring af sundheden, som politikkerne vedrørende sociale, økonomiske og miljømæssige determinanter for sundhed medfører;

| 74. | opfordrer Kommissionen til at følge tilgangen om integration af sundhedsaspektet i alle politikker ved politikudformningen på EU-niveau og at gennemføre virkningsfulde konsekvensundersøgelser, der medregner resultaterne af lighed på sundhedsområdet; |
| --- | --- |

74.

opfordrer Kommissionen til at følge tilgangen om integration af sundhedsaspektet i alle politikker ved politikudformningen på EU-niveau og at gennemføre virkningsfulde konsekvensundersøgelser, der medregner resultaterne af lighed på sundhedsområdet;

| 75. | påpeger, at åbne, konkurrenceprægede og velfungerende markeder kan stimulere innovation, investeringer og forskning inden for sundhedssektoren, og anerkender, at dette skal ledsages af en omfattede finansiel støtte til offentlig forskning, for at bæredygtige og effektive modeller for sundhedsydelser kan udvikles yderligere og for at fremme udviklingen af nye teknologier og anvendelsen heraf på dette område (f.eks. telemedicin) samt en fælles metode til vurdering af teknologien på sundhedsområdet, hvilket alt i alt bør komme alle borgere til gode, herunder dem med en lavere socioøkonomisk baggrund, og under hensyntagen til befolkningens aldring; |
| --- | --- |

75.

påpeger, at åbne, konkurrenceprægede og velfungerende markeder kan stimulere innovation, investeringer og forskning inden for sundhedssektoren, og anerkender, at dette skal ledsages af en omfattede finansiel støtte til offentlig forskning, for at bæredygtige og effektive modeller for sundhedsydelser kan udvikles yderligere og for at fremme udviklingen af nye teknologier og anvendelsen heraf på dette område (f.eks. telemedicin) samt en fælles metode til vurdering af teknologien på sundhedsområdet, hvilket alt i alt bør komme alle borgere til gode, herunder dem med en lavere socioøkonomisk baggrund, og under hensyntagen til befolkningens aldring;

| 76. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte offentlige informations- og bevidstgørelsesprogrammer og til at intensivere dialogen med civilsamfundet, arbejdsmarkedets parter og ngo'er vedrørende sundhed og sundhedstjenester; |
| --- | --- |

76.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte offentlige informations- og bevidstgørelsesprogrammer og til at intensivere dialogen med civilsamfundet, arbejdsmarkedets parter og ngo'er vedrørende sundhed og sundhedstjenester;

| 77. | finder det nødvendigt at øge antallet af kvinder, der deltager i udviklingen af sundhedspolitikker, planlægning af programmer og levering af sundhedsydelser; |
| --- | --- |

77.

finder det nødvendigt at øge antallet af kvinder, der deltager i udviklingen af sundhedspolitikker, planlægning af programmer og levering af sundhedsydelser;

| 78. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

78.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 301 af 20.11.2007, s. 3.

(2)  EUT L 23 af 27.1.2010, s. 35.

(3)  EUT C 146 af 22.6.2006, s. 1.

(4)  EUT C 232 af 27.8.2010, s. 1.

(5)  EUT C 250 E af 25.10.2007, s. 93.

(6)  EUT C 8 E af 14.1.2010, s. 97.

(7)  EUT C 9 af 15.1.2010, s. 56.

---

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/37 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/37

---

Tirsdag den 8. marts 2011Samarbejde med udviklingslandene om fremme af god forvaltningspraksis på skatteområdet

P7_TA(2011)0082

Europa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om skat og udvikling - samarbejde med udviklingslandene om fremme af god forvaltningspraksis på skatteområdet 2010/2102(INI)

2012/C 199 E/05

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 10. februar 2010 om fremme af god forvaltning på skatteområdet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. februar 2010 om fremme af god forvaltning på skatteområdet (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om »Skat og udvikling - Samarbejde med udviklingslandene om god forvaltningspraksis på skatteområdet« (KOM(2010)0163), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om »Skat og udvikling - Samarbejde med udviklingslandene om god forvaltningspraksis på skatteområdet« (KOM(2010)0163),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. marts 2010 om følgerne af den internationale finansielle og økonomiske krise for udviklingslande og udviklingssamarbejde (2), samt til Monterrey-erklæringen (2002), konferencen i Doha om udviklingsfinansiering (2008), Pariserklæringen (2005) og Accrahandlingsplanen (2008) hvor det eksplicit blev fastslået, at kapitalflugt og illegale pengestrømme er en væsentlig hindring for tilvejebringelsen af indenlandske indtægter til udviklingsformål, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. marts 2010 om følgerne af den internationale finansielle og økonomiske krise for udviklingslande og udviklingssamarbejde (2), samt til Monterrey-erklæringen (2002), konferencen i Doha om udviklingsfinansiering (2008), Pariserklæringen (2005) og Accrahandlingsplanen (2008) hvor det eksplicit blev fastslået, at kapitalflugt og illegale pengestrømme er en væsentlig hindring for tilvejebringelsen af indenlandske indtægter til udviklingsformål,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. juni 2010 om de fremskridt, der gøres med hensyn til opfyldelse af millenniumudviklingsmålene: midtvejsevaluering som forberedelse til FN's møde på højt plan i september 2010 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. juni 2010 om de fremskridt, der gøres med hensyn til opfyldelse af millenniumudviklingsmålene: midtvejsevaluering som forberedelse til FN's møde på højt plan i september 2010 (3),

| — | der henviser til G20-topmødet i Seoul den 11.-12. november 2010 og til initiativet fra det tyske ministerium for økonomisk samarbejde og udvikling, der skal styrke det internationale samarbejde med udviklingslandene for at bekæmpe skattesvig og -unddragelse, kaldet »den internationale skattepagt«(ITC), |
| --- | --- |

—

der henviser til G20-topmødet i Seoul den 11.-12. november 2010 og til initiativet fra det tyske ministerium for økonomisk samarbejde og udvikling, der skal styrke det internationale samarbejde med udviklingslandene for at bekæmpe skattesvig og -unddragelse, kaldet »den internationale skattepagt«(ITC),

| — | der henviser til konklusionerne fra den internationale konference om skatter og afgifter i Pretoria den 29. august 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra den internationale konference om skatter og afgifter i Pretoria den 29. august 2008,

| — | der henviser til konklusionerne fra G20-topmødet i London den 2.-3. april 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra G20-topmødet i London den 2.-3. april 2009,

| — | der henviser til ledernes erklæring efter G20-topmødet i Pittsburgh den 24. og 25. september 2009 og til sin beslutning herom af 8. oktober 2009 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til ledernes erklæring efter G20-topmødet i Pittsburgh den 24. og 25. september 2009 og til sin beslutning herom af 8. oktober 2009 (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. april 2009 om G20-topmødet i London den 2. april 2009 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. april 2009 om G20-topmødet i London den 2. april 2009 (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. november 2007 om udkast til Kommissionens forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1725/2003 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 med hensyn til International Financial Reporting Standards (IFRS) 8 om oplysning om driftssegmenter (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. november 2007 om udkast til Kommissionens forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1725/2003 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 med hensyn til International Financial Reporting Standards (IFRS) 8 om oplysning om driftssegmenter (6),

| — | der henviser til rapporten fra den norske regerings kapitalflugtudvalg om »Skatteparadis og Utvikling« (»Tax Havens and Development«) fra juni 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra den norske regerings kapitalflugtudvalg om »Skatteparadis og Utvikling« (»Tax Havens and Development«) fra juni 2009,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget og Udvalget om International Handel (A7-0027/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget og Udvalget om International Handel (A7-0027/2011),

| A. | der henviser til at styrkelsen af skattesystemet er en af de største udfordringer, udviklingslandene står over for med hensyn til opfyldelsen af MDG-udviklingsmålene, |
| --- | --- |

A.

der henviser til at styrkelsen af skattesystemet er en af de største udfordringer, udviklingslandene står over for med hensyn til opfyldelsen af MDG-udviklingsmålene,

| B. | der påpeger, at skatteopkrævning kan være en pålidelig og bæredygtig kilde til udviklingsfinansiering, såfremt der findes en progressiv beskatningsordning, en effektiv skatteforvaltning til at sikre overholdelsen af skattereglerne samt en gennemsigtig og kontrollerbar anvendelse af de offentlige indtægter, |
| --- | --- |

B.

der påpeger, at skatteopkrævning kan være en pålidelig og bæredygtig kilde til udviklingsfinansiering, såfremt der findes en progressiv beskatningsordning, en effektiv skatteforvaltning til at sikre overholdelsen af skattereglerne samt en gennemsigtig og kontrollerbar anvendelse af de offentlige indtægter,

| C. | der henviser til, at det er vanskeligt for udviklingslandene at øge skatteindtægterne på grund af utilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer til at inddrive skatterne, utilstrækkelig administrativ kapacitet, mangler ved det politiske systems legitimitet, ulige indkomstfordeling og mangelfuld skatteforvaltning, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det er vanskeligt for udviklingslandene at øge skatteindtægterne på grund af utilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer til at inddrive skatterne, utilstrækkelig administrativ kapacitet, mangler ved det politiske systems legitimitet, ulige indkomstfordeling og mangelfuld skatteforvaltning,

| D. | der henviser til, at de mest almindelige former for illegale pengestrømme og kapitalflugt navnlig omfatter manipulering af koncerninterne afregningspriser (transfer pricing) mellem lande for at tiltrække direkte udenlandske investeringer, round-tripping, double-dipping, overførsler af store kontantbeløb, ugennemsigtige og ufordelagtige investeringsprotokoller samt smugling, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de mest almindelige former for illegale pengestrømme og kapitalflugt navnlig omfatter manipulering af koncerninterne afregningspriser (transfer pricing) mellem lande for at tiltrække direkte udenlandske investeringer, round-tripping, double-dipping, overførsler af store kontantbeløb, ugennemsigtige og ufordelagtige investeringsprotokoller samt smugling,

| E. | der henviser til, at offshore-centre og skattely er med til at muliggøre en årlig illegal kapitalflugt på en billion USD; der henviser til, at disse illegale pengestrømme omtrent svarer til ti gange det beløb, der ydes i bistand til udviklingslande med henblik på fattigdomsbekæmpelse og økonomisk udvikling, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at offshore-centre og skattely er med til at muliggøre en årlig illegal kapitalflugt på en billion USD; der henviser til, at disse illegale pengestrømme omtrent svarer til ti gange det beløb, der ydes i bistand til udviklingslande med henblik på fattigdomsbekæmpelse og økonomisk udvikling,

| F. | der påpeger, at skattely, der tilbyder bankhemmelighed og fiktive domiciler sammen med »nulskat« for at tiltrække kapital og indtægter, som skulle have været beskattet i andre lande, skaber en skadelig skattekonkurrence, |
| --- | --- |

F.

der påpeger, at skattely, der tilbyder bankhemmelighed og fiktive domiciler sammen med »nulskat« for at tiltrække kapital og indtægter, som skulle have været beskattet i andre lande, skaber en skadelig skattekonkurrence,

| G. | der påpeger, at skattekonkurrencen har resulteret i, at en større del af skattebyrden er flyttet over på arbejdstagere og lavindkomsthusstande, og tvunget fattige lande til at foretage skadelige nedskæringer i deres offentlige serviceydelser, |
| --- | --- |

G.

der påpeger, at skattekonkurrencen har resulteret i, at en større del af skattebyrden er flyttet over på arbejdstagere og lavindkomsthusstande, og tvunget fattige lande til at foretage skadelige nedskæringer i deres offentlige serviceydelser,

| H. | påpeger, at skattesvig i udviklingslande medfører et årligt tab af skatteindtægter svarende til ti gange det beløb, der tilføres i udviklingsbistand fra industrialiserede lande, |
| --- | --- |

H.

påpeger, at skattesvig i udviklingslande medfører et årligt tab af skatteindtægter svarende til ti gange det beløb, der tilføres i udviklingsbistand fra industrialiserede lande,

| I. | der fremhæver, at muligheden for at forbedre mobiliseringen af indenlandske ressourcer påvirkes yderligere af den globale kontekst med liberalisering af internationale markeder, hvilket fører til, at toldindtægter skal erstattes med andre indenlandske ressourcer; der påpeger, at IMF's undersøgelser har vist, at mens rige lande har været i stand til at opveje faldet i handelsafgifter som hovedindtægtskilde med andre indtægtskilder, herunder navnlig moms, har de fattigste lande i bedste fald kun formået at erstatte ca. 30 % af de tabte handelsafgifter (7), |
| --- | --- |

I.

der fremhæver, at muligheden for at forbedre mobiliseringen af indenlandske ressourcer påvirkes yderligere af den globale kontekst med liberalisering af internationale markeder, hvilket fører til, at toldindtægter skal erstattes med andre indenlandske ressourcer; der påpeger, at IMF's undersøgelser har vist, at mens rige lande har været i stand til at opveje faldet i handelsafgifter som hovedindtægtskilde med andre indtægtskilder, herunder navnlig moms, har de fattigste lande i bedste fald kun formået at erstatte ca. 30 % af de tabte handelsafgifter (7),

| J. | der henviser til, at den »kortlægning«, som ITC har stået i spidsen for, har vist, at der er behov for yderligere donorkoordination på området beskatning og udvikling, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den »kortlægning«, som ITC har stået i spidsen for, har vist, at der er behov for yderligere donorkoordination på området beskatning og udvikling,

| K. | der henviser til, at eksistensen af en stor uformel sektor i økonomien vanskeliggør mobiliseringen af indenlandske ressourcer, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at eksistensen af en stor uformel sektor i økonomien vanskeliggør mobiliseringen af indenlandske ressourcer,

| L. | der henviser til, at mange udviklingslande går glip af boomet i råvarepriserne, fordi de ikke modtager en rimelig andel af mineralindtægterne i royalties, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at mange udviklingslande går glip af boomet i råvarepriserne, fordi de ikke modtager en rimelig andel af mineralindtægterne i royalties,

| M. | der henviser til, at mange udviklingslande end ikke opnår et minimum af skatteindtægter, som ville være nødvendigt for at finansiere offentlige serviceydelser og opfylde internationale forpligtelser såsom fattigdomsreduktion, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at mange udviklingslande end ikke opnår et minimum af skatteindtægter, som ville være nødvendigt for at finansiere offentlige serviceydelser og opfylde internationale forpligtelser såsom fattigdomsreduktion,

| N. | der henviser til, at skatter potentielt er en mere stabil og bæredygtig indtægtskilde end bistand og giver de pågældende lande bedre muligheder for at blive økonomisk selvhjulpne, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at skatter potentielt er en mere stabil og bæredygtig indtægtskilde end bistand og giver de pågældende lande bedre muligheder for at blive økonomisk selvhjulpne,

| O. | der henviser til, at konsoliderede regnskaber med komplekse koncernstrukturer og økonomiske aktiviteter, der er fordelt på forskellige virksomheder, ofte gør det vanskeligt at identificere de virksomheder, som skal beskattes, og bestemme det korrekte skattegrundlag, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at konsoliderede regnskaber med komplekse koncernstrukturer og økonomiske aktiviteter, der er fordelt på forskellige virksomheder, ofte gør det vanskeligt at identificere de virksomheder, som skal beskattes, og bestemme det korrekte skattegrundlag,

| P. | der henviser til, at såkaldte vulturefunds, som ofte er hjemmehørende i skattely, i stigende grad opkøber udviklingslandes gæld med en enorm rabat og bagefter sagsøger landene for det oprindelige gældsbeløb (ofte med renter og strafgebyrer) og derved i betydelig grad begrænser det råderum, som ekstra skatteindtægter kan give udviklingslandene, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at såkaldte vulturefunds, som ofte er hjemmehørende i skattely, i stigende grad opkøber udviklingslandes gæld med en enorm rabat og bagefter sagsøger landene for det oprindelige gældsbeløb (ofte med renter og strafgebyrer) og derved i betydelig grad begrænser det råderum, som ekstra skatteindtægter kan give udviklingslandene,

| Q. | der henviser til, at der ikke findes love, som begrænser den fortjeneste, en vulturefund kan opnå ved at føre retssager mod udviklingslande med henblik på indkrævning af misligholdt gæld, ligesom der ikke findes nogen tilsynsmæssige strukturer, der kan kaste lys over, hvem disse vulturefunds er, eller hvor meget de har betalt for den gæld, der tidligere ansås for værdiløs, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der ikke findes love, som begrænser den fortjeneste, en vulturefund kan opnå ved at føre retssager mod udviklingslande med henblik på indkrævning af misligholdt gæld, ligesom der ikke findes nogen tilsynsmæssige strukturer, der kan kaste lys over, hvem disse vulturefunds er, eller hvor meget de har betalt for den gæld, der tidligere ansås for værdiløs,

| R. | der påpeger, at der i mange udviklingslande findes flere forskellige selskabsskattesatser, der ikke kun afhænger af indtægter og udbytter, men også af erhvervssektorer, hvilket betyder, at den sektorvise fordeling af ressourcer skævvrides af forskelle i skattesatserne, |
| --- | --- |

R.

der påpeger, at der i mange udviklingslande findes flere forskellige selskabsskattesatser, der ikke kun afhænger af indtægter og udbytter, men også af erhvervssektorer, hvilket betyder, at den sektorvise fordeling af ressourcer skævvrides af forskelle i skattesatserne,

| S. | der finder, at overholdelse af skattereglerne bør defineres som betaling på rette tid og rette sted, hvor »rette« skal forstås sådan, at de økonomiske transaktioner i alt væsentligt er foretaget på det sted, hvor de opgives i beskatningsøjemed, og i den angivne form, |
| --- | --- |

S.

der finder, at overholdelse af skattereglerne bør defineres som betaling på rette tid og rette sted, hvor »rette« skal forstås sådan, at de økonomiske transaktioner i alt væsentligt er foretaget på det sted, hvor de opgives i beskatningsøjemed, og i den angivne form,

Betydningen af beskatning for opfyldelsen af 2015-udviklingsmålene

| 1. | er enig med Kommissionen i, at et effektivt og retfærdigt skattesystem er af afgørende betydning for fattigdomsbekæmpelse, god forvaltningspraksis og statens opbygning; |
| --- | --- |

1.

er enig med Kommissionen i, at et effektivt og retfærdigt skattesystem er af afgørende betydning for fattigdomsbekæmpelse, god forvaltningspraksis og statens opbygning;

| 2. | konstaterer med tilfredshed, at Kommissionen har taget initiativ til at styrke kapaciteten til at udøve god forvaltningspraksis på skatteområdet med henblik på udvikling, og forstår, at der er behov for et sæt regler til støtte for internationalt samarbejde på skatteområdet, gennemsigtighed, udvikling af de offentlige og private sektorer og økonomisk vækst; |
| --- | --- |

2.

konstaterer med tilfredshed, at Kommissionen har taget initiativ til at styrke kapaciteten til at udøve god forvaltningspraksis på skatteområdet med henblik på udvikling, og forstår, at der er behov for et sæt regler til støtte for internationalt samarbejde på skatteområdet, gennemsigtighed, udvikling af de offentlige og private sektorer og økonomisk vækst;

| 3. | fremhæver, at skattetrykket i udviklingslandene (skat/BNP) ligger på mellem 10 og 20 % mod 25-40 % i industrilandene; beklager, at donorerne indtil nu har givet alt for lidt støtte til skatterelateret assistance; bifalder i den forbindelse Kommissionens forslag om at øge hjælpen til udviklingslandene i forbindelse med skattereformer og forbedringer af skattevæsenet via EUF-støtte til AVS-stater, instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde (DCECI) og naboskabs- og partnerskabsinstrumentet (ENPI) samt støtte til de nationale kontrolinstanser, parlamenter og ikke-statslige aktører; |
| --- | --- |

3.

fremhæver, at skattetrykket i udviklingslandene (skat/BNP) ligger på mellem 10 og 20 % mod 25-40 % i industrilandene; beklager, at donorerne indtil nu har givet alt for lidt støtte til skatterelateret assistance; bifalder i den forbindelse Kommissionens forslag om at øge hjælpen til udviklingslandene i forbindelse med skattereformer og forbedringer af skattevæsenet via EUF-støtte til AVS-stater, instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde (DCECI) og naboskabs- og partnerskabsinstrumentet (ENPI) samt støtte til de nationale kontrolinstanser, parlamenter og ikke-statslige aktører;

| 4. | bemærker, at der bør lægges større vægt på kapacitetsopbygning i udviklingslandene for at hjælpe dem med at drage effektiv nytte af informationsudveksling og imødegå skatteunddragelse effektivt via deres egen interne lovgivning; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at der bør lægges større vægt på kapacitetsopbygning i udviklingslandene for at hjælpe dem med at drage effektiv nytte af informationsudveksling og imødegå skatteunddragelse effektivt via deres egen interne lovgivning;

Udviklingslandenes vanskeligheder med at øge skatteindtægterne

| 5. | konstaterer med bekymring, at skattesystemerne i mange fattige lande fortsat er kendetegnet ved ekstremt smalle skattegrundlag, skattefritagelser for eliten, ordninger med midlertidig skattefritagelse for virksomheder, der kan give et stærkt incitament til skatteunddragelse, ved at skattepligtige virksomheder indgår økonomiske forbindelser med skattefritagne virksomheder med henblik på at flytte deres overskud til sidstnævnte, massive indtægter fra naturressourcer, som ikke opgives, og store illegale kapitalstrømme der er forbundet med massive skatteunddragelser; |
| --- | --- |

5.

konstaterer med bekymring, at skattesystemerne i mange fattige lande fortsat er kendetegnet ved ekstremt smalle skattegrundlag, skattefritagelser for eliten, ordninger med midlertidig skattefritagelse for virksomheder, der kan give et stærkt incitament til skatteunddragelse, ved at skattepligtige virksomheder indgår økonomiske forbindelser med skattefritagne virksomheder med henblik på at flytte deres overskud til sidstnævnte, massive indtægter fra naturressourcer, som ikke opgives, og store illegale kapitalstrømme der er forbundet med massive skatteunddragelser;

| 6. | understreger, at skatteindtægter ikke skal betragtes som et alternativ til udlandsbistand, men snarere som en integreret del af de offentlige indtægter, der skal lette disse landes udvikling; |
| --- | --- |

6.

understreger, at skatteindtægter ikke skal betragtes som et alternativ til udlandsbistand, men snarere som en integreret del af de offentlige indtægter, der skal lette disse landes udvikling;

| 7. | påpeger, at effektive, progressive og retfærdige skattesystemer er af afgørende betydning for udviklingen, da de bidrager til at finansiere leveringen af offentlige goder og til statsopbygning og god regeringsførelse, at målet for fattige lande må være at blive skattemæssigt selvhjulpne i stedet for at være afhængige af udenlandsk bistand, og at skatteunddragelse og -undgåelse hæmmer dem i at nå disse mål; |
| --- | --- |

7.

påpeger, at effektive, progressive og retfærdige skattesystemer er af afgørende betydning for udviklingen, da de bidrager til at finansiere leveringen af offentlige goder og til statsopbygning og god regeringsførelse, at målet for fattige lande må være at blive skattemæssigt selvhjulpne i stedet for at være afhængige af udenlandsk bistand, og at skatteunddragelse og -undgåelse hæmmer dem i at nå disse mål;

| 8. | beklager, at skattely gør det vanskeligere at regere demokratisk, gør økonomisk kriminalitet mere rentabelt, tilskynder til »rent seeking« og forværrer den skæve fordeling af skatteindtægterne; anmoder EU om at sætte kampen mod skattely og korruption øverst på dagsordenen i internationale finans- og udviklingsinstitutioner; |
| --- | --- |

8.

beklager, at skattely gør det vanskeligere at regere demokratisk, gør økonomisk kriminalitet mere rentabelt, tilskynder til »rent seeking« og forværrer den skæve fordeling af skatteindtægterne; anmoder EU om at sætte kampen mod skattely og korruption øverst på dagsordenen i internationale finans- og udviklingsinstitutioner;

| 9. | påpeger, at skatteunddragelse påfører udviklingslandene store finansielle tab, og at en af EU's prioriteringer er foranstaltninger til bekæmpelse af skattely og skatteunddragelse med henblik på at yde udviklingslandene effektiv hjælp til at få adgang til deres skatteindtægter; minder om behovet for, at der på europæisk og internationalt plan træffes de nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med de forpligtelser, der bl.a. blev indgået af G20; |
| --- | --- |

9.

påpeger, at skatteunddragelse påfører udviklingslandene store finansielle tab, og at en af EU's prioriteringer er foranstaltninger til bekæmpelse af skattely og skatteunddragelse med henblik på at yde udviklingslandene effektiv hjælp til at få adgang til deres skatteindtægter; minder om behovet for, at der på europæisk og internationalt plan træffes de nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med de forpligtelser, der bl.a. blev indgået af G20;

| 10. | påpeger, at medens de positive virkninger af de økonomiske partnerskabsaftaler først vil kunne mærkes på mellemlang til lang sigt, vil indtægtstabet hidrørende fra toldnedsættelser få øjeblikkelige konsekvenser; |
| --- | --- |

10.

påpeger, at medens de positive virkninger af de økonomiske partnerskabsaftaler først vil kunne mærkes på mellemlang til lang sigt, vil indtægtstabet hidrørende fra toldnedsættelser få øjeblikkelige konsekvenser;

| 11. | understreger, at der bør være større fokus på udviklingslandenes vanskeligheder med at rejse indenlandske indtægter i en globaliseret kontekst, hvor store inden- og udenlandske foretagender tilbydes mange forskellige former for fritagelser med henblik på at tiltrække investeringer; opfordrer EU til at hjælpe udviklingslandene med at opbygge skattesystemer, der kan sætte dem i stand til at drage nytte af globaliseringsprocessen; |
| --- | --- |

11.

understreger, at der bør være større fokus på udviklingslandenes vanskeligheder med at rejse indenlandske indtægter i en globaliseret kontekst, hvor store inden- og udenlandske foretagender tilbydes mange forskellige former for fritagelser med henblik på at tiltrække investeringer; opfordrer EU til at hjælpe udviklingslandene med at opbygge skattesystemer, der kan sætte dem i stand til at drage nytte af globaliseringsprocessen;

| 12. | understreger, at de fattigste lande har vanskeligt ved at erstatte faldet i handelsafgifterne, som er en følge af den handelsliberalisering, der foregår på globalt plan, med andre former for indenlandske indtægter, idet disse i bedste fald kun har formået at dække 30 % af de mistede handelsafgifter; |
| --- | --- |

12.

understreger, at de fattigste lande har vanskeligt ved at erstatte faldet i handelsafgifterne, som er en følge af den handelsliberalisering, der foregår på globalt plan, med andre former for indenlandske indtægter, idet disse i bedste fald kun har formået at dække 30 % af de mistede handelsafgifter;

| 13. | understreger, at skattely ved at øge konkurrencen om mobil kapital griber ind i udviklingslandenes suveræne ret til at beskatte kapitalindkomst som et middel til at udvide deres skattegrundlag, selv om dette i forvejen er snævrere end de rige landes; |
| --- | --- |

13.

understreger, at skattely ved at øge konkurrencen om mobil kapital griber ind i udviklingslandenes suveræne ret til at beskatte kapitalindkomst som et middel til at udvide deres skattegrundlag, selv om dette i forvejen er snævrere end de rige landes;

| 14. | minder om, at den asymmetriske information, som er resultatet af bankhemmeligheden i skattely, mindsker de internationale finansielle markeders effektivitet, fordi den har ført til højere risikopræmier og dermed øgede låneomkostningerne for både rige og fattige lande; |
| --- | --- |

14.

minder om, at den asymmetriske information, som er resultatet af bankhemmeligheden i skattely, mindsker de internationale finansielle markeders effektivitet, fordi den har ført til højere risikopræmier og dermed øgede låneomkostningerne for både rige og fattige lande;

| 15. | er opmærksom på, at en kvalitativ og kvantitativ forbedring af mobiliseringen af udviklingslandes nationale økonomiske ressourcer først vil bære frugt på længere sigt; opfordrer EU til at opretholde sit tilbud om bistand af enhver art, lige så længe som udviklingslandene anser dette for at være nødvendigt for finansieringen af deres udvikling; |
| --- | --- |

15.

er opmærksom på, at en kvalitativ og kvantitativ forbedring af mobiliseringen af udviklingslandes nationale økonomiske ressourcer først vil bære frugt på længere sigt; opfordrer EU til at opretholde sit tilbud om bistand af enhver art, lige så længe som udviklingslandene anser dette for at være nødvendigt for finansieringen af deres udvikling;

Fremme af effektive, retfærdige og bæredygtige skattesystemer

| 16. | fastholder, at god forvaltningspraksis og velfungerende institutioner er den vigtigste drivkraft for økonomisk fremgang; opfordrer indtrængende Kommissionen til at bistå skattemyndighederne, domstolene og antikorruptionsorganerne i udviklingslandene i deres indsats for at opbygge et progressivt og bæredygtigt skattesystem, som på længere sigt vil give en »forvaltningsdividende« gennem øget legitimitet og ansvarlighed, og for effektivt at indføre princippet om god forvaltningspraksis på skatteområdet i planlægningen, gennemførelsen og overvågningen af lande- og regionalstrategidokumenterne; opfordrer medlemsstaterne til at opfylde deres tilsagn om bistand på skatteområdet og til at bekæmpe bestikkelsespraksis hos virksomheder, der har hjemsted på deres område, men også opererer i udviklingslande; henstiller, at Kommissionen inddrager udviklingslandenes nationale parlamenter i budgetprocessen og derved fremmer et harmonisk samarbejde og øget gennemsigtighed i denne proces; |
| --- | --- |

16.

fastholder, at god forvaltningspraksis og velfungerende institutioner er den vigtigste drivkraft for økonomisk fremgang; opfordrer indtrængende Kommissionen til at bistå skattemyndighederne, domstolene og antikorruptionsorganerne i udviklingslandene i deres indsats for at opbygge et progressivt og bæredygtigt skattesystem, som på længere sigt vil give en »forvaltningsdividende« gennem øget legitimitet og ansvarlighed, og for effektivt at indføre princippet om god forvaltningspraksis på skatteområdet i planlægningen, gennemførelsen og overvågningen af lande- og regionalstrategidokumenterne; opfordrer medlemsstaterne til at opfylde deres tilsagn om bistand på skatteområdet og til at bekæmpe bestikkelsespraksis hos virksomheder, der har hjemsted på deres område, men også opererer i udviklingslande; henstiller, at Kommissionen inddrager udviklingslandenes nationale parlamenter i budgetprocessen og derved fremmer et harmonisk samarbejde og øget gennemsigtighed i denne proces;

| 17. | minder om, at god forvaltningspraksis på skatteområdet hverken kan eksporteres eller pålægges udefra, og at det er op til hvert enkelt land at fastlægge sin egen skattepolitik; opfordrer i den sammenhæng Kommissionen og de nationale regeringer til ikke at lægge hindringer i vejen for, men tværtimod samarbejde med alle lande, der på konsekvent og retfærdig vis indfører skatteforhøjelser, der har indvirkning på udenlandske virksomheder i det pågældende land, navnlig inden for udvinding af primærressourcer, som er en vigtig kilde til velstand i udviklingslande; |
| --- | --- |

17.

minder om, at god forvaltningspraksis på skatteområdet hverken kan eksporteres eller pålægges udefra, og at det er op til hvert enkelt land at fastlægge sin egen skattepolitik; opfordrer i den sammenhæng Kommissionen og de nationale regeringer til ikke at lægge hindringer i vejen for, men tværtimod samarbejde med alle lande, der på konsekvent og retfærdig vis indfører skatteforhøjelser, der har indvirkning på udenlandske virksomheder i det pågældende land, navnlig inden for udvinding af primærressourcer, som er en vigtig kilde til velstand i udviklingslande;

| 18. | opfordrer Kommissionen til at indføje en klausul om skatteforvaltning, herunder om overvågning af dens gennemførelse, i EU's relevante aftaler med tredjelande; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til at indføje en klausul om skatteforvaltning, herunder om overvågning af dens gennemførelse, i EU's relevante aftaler med tredjelande;

| 19. | minder om, at faldet i toldindtægterne, der især er en følge af økonomiske partnerskabsaftaler med EU, har en negativ indvirkning på størrelsen af de finansielle midler, udviklingslandene har umiddelbar rådighed over; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til som led i en enhver bistand til forbedring af de nationale skattesystemer og med henblik på at kompensere for disse tab at tilskynde udviklingslandene til at prioritere de direkte progressive skatter højere end de indirekte, herunder især forbrugsskatter, som i sagens natur rammer lavindkomstgrupper i befolkningen hårdere; |
| --- | --- |

19.

minder om, at faldet i toldindtægterne, der især er en følge af økonomiske partnerskabsaftaler med EU, har en negativ indvirkning på størrelsen af de finansielle midler, udviklingslandene har umiddelbar rådighed over; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til som led i en enhver bistand til forbedring af de nationale skattesystemer og med henblik på at kompensere for disse tab at tilskynde udviklingslandene til at prioritere de direkte progressive skatter højere end de indirekte, herunder især forbrugsskatter, som i sagens natur rammer lavindkomstgrupper i befolkningen hårdere;

| 20. | opfordrer til, at der systematisk inden for rammerne af de økonomiske partnerskabsaftaler iværksættes foranstaltninger til støtte for skattereformer, i form af både materiel bistand (it-systemer) og organisatorisk bistand (juridisk og skattemæssig uddannelse af personale i skatteforvaltningen), såfremt et udviklingsland anmoder herom; understreger behovet for en særlig indsats i de afrikanske lande, der stadig ikke modtager langsigtet støtte på skatteområdet; |
| --- | --- |

20.

opfordrer til, at der systematisk inden for rammerne af de økonomiske partnerskabsaftaler iværksættes foranstaltninger til støtte for skattereformer, i form af både materiel bistand (it-systemer) og organisatorisk bistand (juridisk og skattemæssig uddannelse af personale i skatteforvaltningen), såfremt et udviklingsland anmoder herom; understreger behovet for en særlig indsats i de afrikanske lande, der stadig ikke modtager langsigtet støtte på skatteområdet;

| 21. | understreger på ny behovet for at skabe større sammenhæng mellem EU’s udviklings- og handelspolitik; påpeger om, at selv om krisen kan have øget udsvingene i råvarepriserne og forårsaget en mindskelse i kapitalstrømmene til udviklingslandene, er EU og dets medlemsstater under ét stadig den største udviklingsbistandsdonor med 56 % af den samlede udviklingsbistand i verden til en værdi af 49 mia. EUR i 2009; understreger, at det i denne forbindelse burde være en prioritet for udviklingslandene at indføre et effektivt skattesystem, der kan mindske deres afhængighed af udenlandsk bistand og af andre uforudsigelige pengestrømme udefra; |
| --- | --- |

21.

understreger på ny behovet for at skabe større sammenhæng mellem EU’s udviklings- og handelspolitik; påpeger om, at selv om krisen kan have øget udsvingene i råvarepriserne og forårsaget en mindskelse i kapitalstrømmene til udviklingslandene, er EU og dets medlemsstater under ét stadig den største udviklingsbistandsdonor med 56 % af den samlede udviklingsbistand i verden til en værdi af 49 mia. EUR i 2009; understreger, at det i denne forbindelse burde være en prioritet for udviklingslandene at indføre et effektivt skattesystem, der kan mindske deres afhængighed af udenlandsk bistand og af andre uforudsigelige pengestrømme udefra;

| 22. | kræver, at der sker en styrkelse af sammenhængen mellem på den ene side EU’s økonomiske støtte til og åbning af sine markeder for bestemte lande og på den anden side disse landes indsats for at overholde principperne om god forvaltningspraksis på skatteområdet; |
| --- | --- |

22.

kræver, at der sker en styrkelse af sammenhængen mellem på den ene side EU’s økonomiske støtte til og åbning af sine markeder for bestemte lande og på den anden side disse landes indsats for at overholde principperne om god forvaltningspraksis på skatteområdet;

| 23. | bifalder det regionale initiativ til samarbejde på skatteområdet, der skal sætte udviklingslande i stand til at drøfte skatter og afgifters rolle i statsopbygning og kapacitetsudvikling og udveksle bedste praksis om skatteforvaltning; |
| --- | --- |

23.

bifalder det regionale initiativ til samarbejde på skatteområdet, der skal sætte udviklingslande i stand til at drøfte skatter og afgifters rolle i statsopbygning og kapacitetsudvikling og udveksle bedste praksis om skatteforvaltning;

| 24. | minder om, at den største udfordring for de fattige lande er at udvide skattegrundlaget; påpeger, at de faldende handelsafgifter bl.a. har ført til indførelse af forbrugsafgifter (moms eller energibeskatning); påpeger, at selv hvis moms kan gøre det muligt at udvide skattegrundlaget i økonomier med en stor uformel sektor, betyder det forhold, at momsen er ens for alle, at den rammer den fattige befolkning hårdest; mener, at EU's udviklingsbistand bør prioritere initiativer, der sigter på at forbedre skattesystemernes effektivitet og gennemsigtighed, f.eks. ved at finde frem til måder, hvorpå udviklingslandene kan udvide deres skattegrundlag/skatteindtægtsstrømme via direkte og indirekte beskatning; |
| --- | --- |

24.

minder om, at den største udfordring for de fattige lande er at udvide skattegrundlaget; påpeger, at de faldende handelsafgifter bl.a. har ført til indførelse af forbrugsafgifter (moms eller energibeskatning); påpeger, at selv hvis moms kan gøre det muligt at udvide skattegrundlaget i økonomier med en stor uformel sektor, betyder det forhold, at momsen er ens for alle, at den rammer den fattige befolkning hårdest; mener, at EU's udviklingsbistand bør prioritere initiativer, der sigter på at forbedre skattesystemernes effektivitet og gennemsigtighed, f.eks. ved at finde frem til måder, hvorpå udviklingslandene kan udvide deres skattegrundlag/skatteindtægtsstrømme via direkte og indirekte beskatning;

| 25. | påpeger, at formålet med en udvidelse af samhandlen med udviklingslandene bør være at fremme disse landes udvikling og bæredygtige økonomisk vækst; konstaterer, at afskaffelsen af toldafgifter nødvendigvis vil medføre et indtægtstab og derfor bør være omfattet af et strengere tilsyn, være mere gradvis og gå hånd i hånd med gennemførelsen af skattereformer, der kan gøre det muligt at finde alternative indtægter til at opveje tabet (moms, ejendomsskat, indkomstskat); |
| --- | --- |

25.

påpeger, at formålet med en udvidelse af samhandlen med udviklingslandene bør være at fremme disse landes udvikling og bæredygtige økonomisk vækst; konstaterer, at afskaffelsen af toldafgifter nødvendigvis vil medføre et indtægtstab og derfor bør være omfattet af et strengere tilsyn, være mere gradvis og gå hånd i hånd med gennemførelsen af skattereformer, der kan gøre det muligt at finde alternative indtægter til at opveje tabet (moms, ejendomsskat, indkomstskat);

| 26. | konstaterer med bekymring, at milliarder af dollars strømmede ud af det afrikanske kontinent hvert år mellem 1991 og 2004; understreger navnlig, at denne udstrømning skønnes at udgøre 7,6 % af områdets årlige BNP, hvilket gør de afrikanske lande til nettokreditorer over for donorlandene; mener, at industrilandenes officielle udviklingsbistand og gældslettelse kun vil være effektiv, hvis der træffes konkrete foranstaltninger af såvel G20 som OECD og EU til at sikre, at det potentielle skattegrundlag i udviklingslandene ikke undergraves gennem skatteunddragelse; tilskynder i den forbindelse FN og OECD til i snævert samarbejde med det afrikanske skattevæsensforum (African Tax Administration Forum) at videreføre deres arbejde på dette område; |
| --- | --- |

26.

konstaterer med bekymring, at milliarder af dollars strømmede ud af det afrikanske kontinent hvert år mellem 1991 og 2004; understreger navnlig, at denne udstrømning skønnes at udgøre 7,6 % af områdets årlige BNP, hvilket gør de afrikanske lande til nettokreditorer over for donorlandene; mener, at industrilandenes officielle udviklingsbistand og gældslettelse kun vil være effektiv, hvis der træffes konkrete foranstaltninger af såvel G20 som OECD og EU til at sikre, at det potentielle skattegrundlag i udviklingslandene ikke undergraves gennem skatteunddragelse; tilskynder i den forbindelse FN og OECD til i snævert samarbejde med det afrikanske skattevæsensforum (African Tax Administration Forum) at videreføre deres arbejde på dette område;

| 27. | påpeger vigtigheden af, at metoderne til opkrævning af indtægter fra alternative kilder understøtter og ikke modarbejder innovation, iværksættervirksomhed og oprettelse af små og mellemstore virksomheder, samt virker fremmende på ejerskabet og den lokale udvikling; |
| --- | --- |

27.

påpeger vigtigheden af, at metoderne til opkrævning af indtægter fra alternative kilder understøtter og ikke modarbejder innovation, iværksættervirksomhed og oprettelse af små og mellemstore virksomheder, samt virker fremmende på ejerskabet og den lokale udvikling;

| 28. | understreger, at de administrative omkostninger, navnlig ved et system med differentierede momssatser, kan være for høje for udviklingslande, hvis skattemyndigheder ikke er udstyret med de nødvendige finansielle og menneskelige ressourcer, og at de derfor skal overvejes nøje; mener, at punktafgifter i sådanne tilfælde skal være meget selektive og kun anvendes på ganske få varer, dvs. primært varer, hvis forbrug indebærer negative eksterne omkostninger for samfundet og som normalt er kendetegnet ved en uelastisk efterspørgsel (tobak, alkohol, osv.); opfordrer i tilfælde af begrænsninger også til identificering og beskatning af de virksomheder, som kan bidrage til øgede skatteindtægter (for eksempel virksomheder, der beskæftiger sig med råstofudvinding); |
| --- | --- |

28.

understreger, at de administrative omkostninger, navnlig ved et system med differentierede momssatser, kan være for høje for udviklingslande, hvis skattemyndigheder ikke er udstyret med de nødvendige finansielle og menneskelige ressourcer, og at de derfor skal overvejes nøje; mener, at punktafgifter i sådanne tilfælde skal være meget selektive og kun anvendes på ganske få varer, dvs. primært varer, hvis forbrug indebærer negative eksterne omkostninger for samfundet og som normalt er kendetegnet ved en uelastisk efterspørgsel (tobak, alkohol, osv.); opfordrer i tilfælde af begrænsninger også til identificering og beskatning af de virksomheder, som kan bidrage til øgede skatteindtægter (for eksempel virksomheder, der beskæftiger sig med råstofudvinding);

| 29. | understreger, at det med henblik på at øge den direkte beskatning er vigtigt, at den uformelle sektor integreres i den formelle økonomi, og at erhvervsklimaet forbedres; |
| --- | --- |

29.

understreger, at det med henblik på at øge den direkte beskatning er vigtigt, at den uformelle sektor integreres i den formelle økonomi, og at erhvervsklimaet forbedres;

| 30. | understreger, at udviklingslandene i den globale kontekst med skattekonkurrence henter en større del af deres skatteindtægter fra kapital og har stærkt begrænsede muligheder for at inddrive skatter andetsteds fra; bemærker, at et fald i skatteindtægterne som følge af den nævnte konkurrence bør modvirkes ved at udvide skattegrundlaget eller ved helt at afholde sig fra en sådan konkurrence, hvis det er opportunt, og hvis andre faktorer såsom god regeringsførelse, retssikkerhed og undgåelse af nationalisering kan komme i fare i konkurrencen om udenlandske direkte investeringer; påpeger, at lavindkomstlande har brug for at kunne forhandle effektivt med multinationale selskaber med henblik på at sikre en rimelig andel af selskabernes fortjeneste, og minder om, at de bør have tilstrækkeligt politisk råderum til at indføre kontrol med kapitalbevægelser, eftersom retten til at opkræve og omfordele skatteindtægter er et centralt kriterium for staters suverænitet og legitimitet og dermed en forudsætning for god regeringsførelse; |
| --- | --- |

30.

understreger, at udviklingslandene i den globale kontekst med skattekonkurrence henter en større del af deres skatteindtægter fra kapital og har stærkt begrænsede muligheder for at inddrive skatter andetsteds fra; bemærker, at et fald i skatteindtægterne som følge af den nævnte konkurrence bør modvirkes ved at udvide skattegrundlaget eller ved helt at afholde sig fra en sådan konkurrence, hvis det er opportunt, og hvis andre faktorer såsom god regeringsførelse, retssikkerhed og undgåelse af nationalisering kan komme i fare i konkurrencen om udenlandske direkte investeringer; påpeger, at lavindkomstlande har brug for at kunne forhandle effektivt med multinationale selskaber med henblik på at sikre en rimelig andel af selskabernes fortjeneste, og minder om, at de bør have tilstrækkeligt politisk råderum til at indføre kontrol med kapitalbevægelser, eftersom retten til at opkræve og omfordele skatteindtægter er et centralt kriterium for staters suverænitet og legitimitet og dermed en forudsætning for god regeringsførelse;

| 31. | påpeger, at den franske regering har bestilt en undersøgelse af spørgsmålet om politiske incitamenter for beskatning, men at der er behov for mere forskning; anmoder derfor Kommissionen om at undersøge, i hvilket omfang de forskellige metoder til ydelse af bistand, f.eks. gavebistand kontra lån, kan bidrage til at begrænse eller opveje bistandens potentielt negative virkninger på indtægtsopkrævningen, samt hvorvidt budgetstøtte og hermed forbundne forbedringer i gennemsigtigheden og effektiviteten af den offentlige udgiftsforvaltning på længere sigt kan bidrage til at øge borgernes villighed til at betale skat; |
| --- | --- |

31.

påpeger, at den franske regering har bestilt en undersøgelse af spørgsmålet om politiske incitamenter for beskatning, men at der er behov for mere forskning; anmoder derfor Kommissionen om at undersøge, i hvilket omfang de forskellige metoder til ydelse af bistand, f.eks. gavebistand kontra lån, kan bidrage til at begrænse eller opveje bistandens potentielt negative virkninger på indtægtsopkrævningen, samt hvorvidt budgetstøtte og hermed forbundne forbedringer i gennemsigtigheden og effektiviteten af den offentlige udgiftsforvaltning på længere sigt kan bidrage til at øge borgernes villighed til at betale skat;

| 32. | bemærker, at der ikke har været tilstrækkelig fokus på, hvordan regeringer kan bruge skattepolitikkerne til at mindske den indkomst- og velfærdsmæssige ulighed ved at minimere de eksisterende kønsrelaterede forskelle i skattepligten; |
| --- | --- |

32.

bemærker, at der ikke har været tilstrækkelig fokus på, hvordan regeringer kan bruge skattepolitikkerne til at mindske den indkomst- og velfærdsmæssige ulighed ved at minimere de eksisterende kønsrelaterede forskelle i skattepligten;

| 33. | opfordrer til, at man koncentrerer sig om principperne om neutralitet, lighed og enkelthed med hensyn til skattesystemer i udviklingslande, hvilket bør opnås gennem:






  a) | en skat, som ikke tager en større del af fattiges indkomst, men en voksende andel af skatteyderens indkomst eller formue, efterhånden som denne stiger |
| --- | --- | --- |

33.

opfordrer til, at man koncentrerer sig om principperne om neutralitet, lighed og enkelthed med hensyn til skattesystemer i udviklingslande, hvilket bør opnås gennem:

a)

en skat, som ikke tager en større del af fattiges indkomst, men en voksende andel af skatteyderens indkomst eller formue, efterhånden som denne stiger

| b) | en skat, der ikke diskriminerer på grund af køn, seksuel orientering, husstandstype, statsborgerskab eller civilstatus |
| --- | --- |

b)

en skat, der ikke diskriminerer på grund af køn, seksuel orientering, husstandstype, statsborgerskab eller civilstatus

| c) | et klart, enkelt og gennemsigtigt skattesystem, der udelukker forskellige uønskede fortolkninger af skattereglerne med det formål at opnå massive skattelettelser på bekostning af de sociale ydelser |
| --- | --- |

c)

et klart, enkelt og gennemsigtigt skattesystem, der udelukker forskellige uønskede fortolkninger af skattereglerne med det formål at opnå massive skattelettelser på bekostning af de sociale ydelser

| d) | ensartet skattemæssig behandling af reelle fortjenester og reelle tab fra enhver indtægtskilde, således at fortjenester er skattepligtige, medens tab er fradragsberettigede |
| --- | --- |

d)

ensartet skattemæssig behandling af reelle fortjenester og reelle tab fra enhver indtægtskilde, således at fortjenester er skattepligtige, medens tab er fradragsberettigede

| e) | et skatteniveau, der er kædet solidt sammen de forskellige økonomiske udviklingstrin, og |
| --- | --- |

e)

et skatteniveau, der er kædet solidt sammen de forskellige økonomiske udviklingstrin, og

| f) | forenkling af systemet med forskellige selskabsskattesatser ved at beregne skattesatsen efter omsætning frem for efter erhvervssektor; |
| --- | --- |

f)

forenkling af systemet med forskellige selskabsskattesatser ved at beregne skattesatsen efter omsætning frem for efter erhvervssektor;

| 34. | mener, at det er nødvendigt, at OECD udarbejder nye retningslinjer for anvendelse af »transfer pricing« (koncerninterne afregningspriser) som et vigtigt redskab til at forhindre visse multinationale selskaber i at overføre deres overskud til lande med de mest favorable skatteordninger, og sikre, at de betaler deres skat i de lande - herunder udviklingslande - hvor overskuddet reelt er skabt; |
| --- | --- |

34.

mener, at det er nødvendigt, at OECD udarbejder nye retningslinjer for anvendelse af »transfer pricing« (koncerninterne afregningspriser) som et vigtigt redskab til at forhindre visse multinationale selskaber i at overføre deres overskud til lande med de mest favorable skatteordninger, og sikre, at de betaler deres skat i de lande - herunder udviklingslande - hvor overskuddet reelt er skabt;

| 35. | mener, at der er et uomgængeligt behov for et system, der anvender en lav skatteprocent for lav- og mellemindkomster, bygger på et udvidet skattegrundlag og udelukker alle former for skønsmæssige skattefritagelser og -begunstigelser, herunder for udvindingsindustrierne; understreger behovet for offentlig investeringer i projekter, der har positive lokale virkninger på økonomisk, social og miljømæssig plan, samtidig med at der ikke skabes mulighed for skattedumping; |
| --- | --- |

35.

mener, at der er et uomgængeligt behov for et system, der anvender en lav skatteprocent for lav- og mellemindkomster, bygger på et udvidet skattegrundlag og udelukker alle former for skønsmæssige skattefritagelser og -begunstigelser, herunder for udvindingsindustrierne; understreger behovet for offentlig investeringer i projekter, der har positive lokale virkninger på økonomisk, social og miljømæssig plan, samtidig med at der ikke skabes mulighed for skattedumping;

På vej mod et gennemskueligt, samarbejdsbaseret og retfærdigt internationalt skattemiljø

Manipulering af handelspriser (trade mispricing)

| 36. | understreger, at manipulering af handelspriser er en af de vigtigste drivkræfter for den illegale udstrømning af kapital; opfordrer Kommissionen til at bidrage til styrke det offentliges ekspertise på dette område i udviklingslandene og til at udarbejde konkrete forslag med henblik på at sikre, at G20-landene, OECD, FN og WTO overvejer et bredere sæt indikatorer og metoder, der kan løse problemet med manipulering af handelspriser, heriblandt USA's »comparable profits method« der har givet lovende resultater i forbindelse med identificering af manipulerede priser på transaktioner; |
| --- | --- |

36.

understreger, at manipulering af handelspriser er en af de vigtigste drivkræfter for den illegale udstrømning af kapital; opfordrer Kommissionen til at bidrage til styrke det offentliges ekspertise på dette område i udviklingslandene og til at udarbejde konkrete forslag med henblik på at sikre, at G20-landene, OECD, FN og WTO overvejer et bredere sæt indikatorer og metoder, der kan løse problemet med manipulering af handelspriser, heriblandt USA's »comparable profits method« der har givet lovende resultater i forbindelse med identificering af manipulerede priser på transaktioner;

| 37. | opfordrer til en indsats mod den illegitime manipulation af transferpriser og for en revision af de globale skatteregler, som skal gå videre end den omtalte »comparable profits method« i det omfang, der findes andre og mere lovende alternativer, som kan løse problemet med forkert prisansættelse mere effektivt; understreger, at EU, G20, FN og WTO i almindelighed bør koncentrere deres indsats om tiltag, der bygger på det såkaldte »armslængdeprincip«, ifølge hvilket skattepligtige transaktioner skal foregå på samme vilkår som dem, der foregår mellem uafhængige virksomheder; |
| --- | --- |

37.

opfordrer til en indsats mod den illegitime manipulation af transferpriser og for en revision af de globale skatteregler, som skal gå videre end den omtalte »comparable profits method« i det omfang, der findes andre og mere lovende alternativer, som kan løse problemet med forkert prisansættelse mere effektivt; understreger, at EU, G20, FN og WTO i almindelighed bør koncentrere deres indsats om tiltag, der bygger på det såkaldte »armslængdeprincip«, ifølge hvilket skattepligtige transaktioner skal foregå på samme vilkår som dem, der foregår mellem uafhængige virksomheder;

| 38. | opfordrer indtrængende EU til, over for G20- og OECD-landene, at forsvare princippet om automatisk informationsudveksling på skatteområdet i lighed med EU's direktiv om beskatning af opsparing for at bekæmpe illegale pengestrømme i jurisdiktioner med bankhemmelighed; |
| --- | --- |

38.

opfordrer indtrængende EU til, over for G20- og OECD-landene, at forsvare princippet om automatisk informationsudveksling på skatteområdet i lighed med EU's direktiv om beskatning af opsparing for at bekæmpe illegale pengestrømme i jurisdiktioner med bankhemmelighed;

| 39. | opfordrer til, at der indføres en skat på finansielle transaktioner, hvis indtægter kan anvendes at forbedre markedets funktion ved at mindske spekulation og bidrage til at finansiere globale offentlige goder som f.eks. udvikling og bekæmpelse af klimaforandringer og nedbringe de offentlige underskud; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at fremlægge en feasibility-undersøgelse, der tager behovet for ensartede spilleregler på globalt plan i betragtning, og i givet fald at fremsætte konkrete lovgivningsmæssige forslag; |
| --- | --- |

39.

opfordrer til, at der indføres en skat på finansielle transaktioner, hvis indtægter kan anvendes at forbedre markedets funktion ved at mindske spekulation og bidrage til at finansiere globale offentlige goder som f.eks. udvikling og bekæmpelse af klimaforandringer og nedbringe de offentlige underskud; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at fremlægge en feasibility-undersøgelse, der tager behovet for ensartede spilleregler på globalt plan i betragtning, og i givet fald at fremsætte konkrete lovgivningsmæssige forslag;

| 40. | foreslår, at man ved revideringen af Cotonouaftalen indføjer en særlig bestemmelse om god forvaltningspraksis på skatteområdet; |
| --- | --- |

40.

foreslår, at man ved revideringen af Cotonouaftalen indføjer en særlig bestemmelse om god forvaltningspraksis på skatteområdet;

| 41. | opfordrer EU’s medlemsstater til at træffe tilsvarende foranstaltninger inden for rammerne af deres bilaterale støtteprogrammer; |
| --- | --- |

41.

opfordrer EU’s medlemsstater til at træffe tilsvarende foranstaltninger inden for rammerne af deres bilaterale støtteprogrammer;

Udvindingsindustrien

| 42. | opfordrer indtrængende til udvikling af initiativer, der kan sikre en større gennemsigtighed i afgifterne på naturressourcer, bl.a. via OECD-konventionen om bekæmpelse af bestikkelse og gennemsigtighedsinitiativet for udvindingsindustrien (EITI); hilser vedtagelsen af ændringsforslagene om henholdsvis konfliktmineraler fra Congo og gennemsigtighed, der var stillet til lovforslaget om en finansreform i USA, velkommen og anmoder Kommissionen om at overveje et tilsvarende lovgivningsinitiativ, der dog ikke må indebære, at regeringerne i udviklingslandene får mindre ansvar, eller at virksomhederne pålægges unødige administrative byrder, idet dette allerede har været genstand for kritik fra interessenter i udviklingslandene og kan vise sig at virke mod hensigten; |
| --- | --- |

42.

opfordrer indtrængende til udvikling af initiativer, der kan sikre en større gennemsigtighed i afgifterne på naturressourcer, bl.a. via OECD-konventionen om bekæmpelse af bestikkelse og gennemsigtighedsinitiativet for udvindingsindustrien (EITI); hilser vedtagelsen af ændringsforslagene om henholdsvis konfliktmineraler fra Congo og gennemsigtighed, der var stillet til lovforslaget om en finansreform i USA, velkommen og anmoder Kommissionen om at overveje et tilsvarende lovgivningsinitiativ, der dog ikke må indebære, at regeringerne i udviklingslandene får mindre ansvar, eller at virksomhederne pålægges unødige administrative byrder, idet dette allerede har været genstand for kritik fra interessenter i udviklingslandene og kan vise sig at virke mod hensigten;

| 43. | understreger, at udnyttelsen af naturressourcer bør tjene til at hjælpe et land til at opfylde sine overordnede sociale og økonomiske mål, hvilket for regeringer i udviklingslande indebærer opstilling af visioner, eventuelt sammen med internationale interessenter og eksperter, for naturressourcesektorens plads i landets økonomiske fremtid; påpeger, at den bedste anvendelse af naturressourcer for nogle landes vedkommende kan bestå i at lade dem forblive i jorden til fremtidig brug, medens det for andre kan være bedre at udvinde dem hurtigt som en midlertidig indenlandsk kilde til indtægter, der kan benyttes til at foretage de investeringer, som er nødvendige for at opnå vækst og dække akutte menneskelige behov; |
| --- | --- |

43.

understreger, at udnyttelsen af naturressourcer bør tjene til at hjælpe et land til at opfylde sine overordnede sociale og økonomiske mål, hvilket for regeringer i udviklingslande indebærer opstilling af visioner, eventuelt sammen med internationale interessenter og eksperter, for naturressourcesektorens plads i landets økonomiske fremtid; påpeger, at den bedste anvendelse af naturressourcer for nogle landes vedkommende kan bestå i at lade dem forblive i jorden til fremtidig brug, medens det for andre kan være bedre at udvinde dem hurtigt som en midlertidig indenlandsk kilde til indtægter, der kan benyttes til at foretage de investeringer, som er nødvendige for at opnå vækst og dække akutte menneskelige behov;

| 44. | påpeger, at udviklingslandene bør være ligeværdige partnere i drøftelsen og vedtagelsen af nye initiativer inden for råstofudvinding; understreger, at nye ordninger på dette område bør tage form af generelle internationale standarder for at undgå, at der skabes endnu et kludetæppe af regler, der vil virke stik imod regeringernes, skatteforvaltningernes og de internationale virksomheders intentioner; |
| --- | --- |

44.

påpeger, at udviklingslandene bør være ligeværdige partnere i drøftelsen og vedtagelsen af nye initiativer inden for råstofudvinding; understreger, at nye ordninger på dette område bør tage form af generelle internationale standarder for at undgå, at der skabes endnu et kludetæppe af regler, der vil virke stik imod regeringernes, skatteforvaltningernes og de internationale virksomheders intentioner;

| 45. | understreger, at Kommissionens forslag og de ikke-statslige gennemsigtighedsinitiativer for udvindingsindustrien, herunder naturressourcechartret (NRC), Ækvatorprincipperne og de retningslinjer for investorer og virksomheder, som er udarbejdet af »Critical Resource«, i virkeligheden er erhvervsvenlige, fordi de giver retssikkerhed, langtidsholdbare partnerskaber samt beskyttelse mod renationalisering, genåbning af forhandlinger eller udvisning; påpeger, at der dog også er problemer, som skal finde en løsning, for eksempel det faktum, at virksomheder kan blive tvunget til at afgive forretningsmæssigt følsomme oplysninger, som vil stille dem dårligere i konkurrencen, eller at nogle aftaler med regeringerne er baseret på hemmeligholdelse af oplysninger; |
| --- | --- |

45.

understreger, at Kommissionens forslag og de ikke-statslige gennemsigtighedsinitiativer for udvindingsindustrien, herunder naturressourcechartret (NRC), Ækvatorprincipperne og de retningslinjer for investorer og virksomheder, som er udarbejdet af »Critical Resource«, i virkeligheden er erhvervsvenlige, fordi de giver retssikkerhed, langtidsholdbare partnerskaber samt beskyttelse mod renationalisering, genåbning af forhandlinger eller udvisning; påpeger, at der dog også er problemer, som skal finde en løsning, for eksempel det faktum, at virksomheder kan blive tvunget til at afgive forretningsmæssigt følsomme oplysninger, som vil stille dem dårligere i konkurrencen, eller at nogle aftaler med regeringerne er baseret på hemmeligholdelse af oplysninger;

| 46. | bemærker at afgifter på naturressourcer altid bør betragtes som et midlertidigt middel til forøgelse af indenlandske indtægter; påpeger, at en vellykket beskatning af naturressourcer ofte medfører fremgang inden for den direkte beskatning, herunder selskabsskat, og ikke-skattemæssige indtægter såsom royalties; |
| --- | --- |

46.

bemærker at afgifter på naturressourcer altid bør betragtes som et midlertidigt middel til forøgelse af indenlandske indtægter; påpeger, at en vellykket beskatning af naturressourcer ofte medfører fremgang inden for den direkte beskatning, herunder selskabsskat, og ikke-skattemæssige indtægter såsom royalties;

| 47. | påpeger, at et stort antal rentierstater, der har rigelige indtægter fra afgifter på naturressourcer, herunder navnlig olie og mineraler, har ringe incitament til at udvise ansvarlighed, lydhørhed og effektivitet; fastholder, at stærke institutionelle og demokratiske kontrolmekanismer er af afgørende betydning for bekæmpelsen af økonomisk kriminalitet; opfordrer navnlig Kommissionen til at forstærke sin assistance til udviklingslande i forbindelse med udformningen af kontrakter mellem disse lande og multinationale selskaber om ressourceudvinding; |
| --- | --- |

47.

påpeger, at et stort antal rentierstater, der har rigelige indtægter fra afgifter på naturressourcer, herunder navnlig olie og mineraler, har ringe incitament til at udvise ansvarlighed, lydhørhed og effektivitet; fastholder, at stærke institutionelle og demokratiske kontrolmekanismer er af afgørende betydning for bekæmpelsen af økonomisk kriminalitet; opfordrer navnlig Kommissionen til at forstærke sin assistance til udviklingslande i forbindelse med udformningen af kontrakter mellem disse lande og multinationale selskaber om ressourceudvinding;

| 48. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at engagere sig mere i gennemsigtighedsinitiativet for udvindingsindustrien (EITI) ved at yde det finansielle tilskud og deltage i dets styrende organ; |
| --- | --- |

48.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at engagere sig mere i gennemsigtighedsinitiativet for udvindingsindustrien (EITI) ved at yde det finansielle tilskud og deltage i dets styrende organ;

| 49. | minder om, at kvaliteten af regnskabsaflæggelsen er af afgørende betydning for en effektiv bekæmpelse af skattesvig; påpeger, at landebaseret regnskabsaflæggelse er af afgørende betydning for udvindingsindustrien, men at det vil være til lige så stor fordel for investorer i alle sektorer og derved bidrage til god forvaltningspraksis globalt; opfordrer derfor Kommissionen til at fremme indføjelsen af et krav i IASB's internationale regnskabsstandard om, at alle multinationale virksomheder skal indberette deres indkomst og skat for hvert land for sig; understreger, at dette krav er i samklang med nødvendigheden af at forbedre de multinationale selskabers sociale ansvar; opfordrer Kommissionen til at integrere landebaseret regnskabsaflæggelse i sin reform af regnskabsdirektiverne; |
| --- | --- |

49.

minder om, at kvaliteten af regnskabsaflæggelsen er af afgørende betydning for en effektiv bekæmpelse af skattesvig; påpeger, at landebaseret regnskabsaflæggelse er af afgørende betydning for udvindingsindustrien, men at det vil være til lige så stor fordel for investorer i alle sektorer og derved bidrage til god forvaltningspraksis globalt; opfordrer derfor Kommissionen til at fremme indføjelsen af et krav i IASB's internationale regnskabsstandard om, at alle multinationale virksomheder skal indberette deres indkomst og skat for hvert land for sig; understreger, at dette krav er i samklang med nødvendigheden af at forbedre de multinationale selskabers sociale ansvar; opfordrer Kommissionen til at integrere landebaseret regnskabsaflæggelse i sin reform af regnskabsdirektiverne;

| 50. | efterlyser indførelse af en forpligtelse til landebaseret regnskabsaflæggelse for tværnationale virksomheder, herunder vedrørende overskud før og efter skat, med henblik på at øge gennemsigtigheden og adgangen til relevante oplysninger for skattemyndigheder; er af den opfattelse, at EU med henblik på at sikre ens dækning af alle sektorer og alle virksomheder bør indføre dette princip som en del af den forestående revision af gennemsigtighedsdirektivet og EU’s regnskabsdirektiver, mens Kommissionen på internationalt plan bør lægge pres på IASB med henblik på hurtigt at få udviklet den dertil svarende generelle standard; opfordrer endnu en gang Kommissionen til at rapportere tilbage til Parlamentet om resultatet af dens offentlige høring og dens drøftelser med IASB inden for de kommende seks måneder; |
| --- | --- |

50.

efterlyser indførelse af en forpligtelse til landebaseret regnskabsaflæggelse for tværnationale virksomheder, herunder vedrørende overskud før og efter skat, med henblik på at øge gennemsigtigheden og adgangen til relevante oplysninger for skattemyndigheder; er af den opfattelse, at EU med henblik på at sikre ens dækning af alle sektorer og alle virksomheder bør indføre dette princip som en del af den forestående revision af gennemsigtighedsdirektivet og EU’s regnskabsdirektiver, mens Kommissionen på internationalt plan bør lægge pres på IASB med henblik på hurtigt at få udviklet den dertil svarende generelle standard; opfordrer endnu en gang Kommissionen til at rapportere tilbage til Parlamentet om resultatet af dens offentlige høring og dens drøftelser med IASB inden for de kommende seks måneder;

| 51. | understreger vigtigheden af landebaseret regnskabsaflæggelse og anmoder om, at forhandlingerne om dette spørgsmål forstærkes ud fra følgende retningslinjer:






  a) | regeringer og internationale grupperinger (herunder G20 og FN) bør støtte en landebaseret international regnskabsstandard og formelt anmode IASB om at vedtage en sådan |
| --- | --- | --- |

51.

understreger vigtigheden af landebaseret regnskabsaflæggelse og anmoder om, at forhandlingerne om dette spørgsmål forstærkes ud fra følgende retningslinjer:

a)

regeringer og internationale grupperinger (herunder G20 og FN) bør støtte en landebaseret international regnskabsstandard og formelt anmode IASB om at vedtage en sådan

| b) | OECD bør videreføre sin feasibility-undersøgelse vedrørende landebaseret regnskabsaflæggelse og aflægge rapport herom til såvel G20 som FN i løbet af 2011 |
| --- | --- |

b)

OECD bør videreføre sin feasibility-undersøgelse vedrørende landebaseret regnskabsaflæggelse og aflægge rapport herom til såvel G20 som FN i løbet af 2011

| c) | IASB bør vedtage en ny standard, der omfatter landebaseret regnskabsaflæggelse |
| --- | --- |

c)

IASB bør vedtage en ny standard, der omfatter landebaseret regnskabsaflæggelse

| d) | civilsamfundet og medierne bør fremover gøre brug af de oplysninger, der kommer frem via landebaseret regnskabsaflæggelse, til at stille regeringer og multinationale selskaber til ansvar; |
| --- | --- |

d)

civilsamfundet og medierne bør fremover gøre brug af de oplysninger, der kommer frem via landebaseret regnskabsaflæggelse, til at stille regeringer og multinationale selskaber til ansvar;

Bedre donorkoordination

| 52. | konstaterer, at ITC's kortlægning har vist, at der er behov for yderligere donorkoordination på skatte- og udviklingsområdet; opfordrer Kommissionen til at tage initiativer i den retning og intensivere sin støtte til multilaterale og regionale initiativer, som f.eks. det afrikanske skattevæsensforum (African Tax Administration Forum) og det fællesamerikanske skattevæsenscenter (Inter-American Centre of Tax Administration); |
| --- | --- |

52.

konstaterer, at ITC's kortlægning har vist, at der er behov for yderligere donorkoordination på skatte- og udviklingsområdet; opfordrer Kommissionen til at tage initiativer i den retning og intensivere sin støtte til multilaterale og regionale initiativer, som f.eks. det afrikanske skattevæsensforum (African Tax Administration Forum) og det fællesamerikanske skattevæsenscenter (Inter-American Centre of Tax Administration);

Forbedring af de internationale strukturer for bekæmpelse af skattely

| 53. | understreger, at den konventionelle officielle udviklingsbistand ikke vil kunne udrydde global fattigdom, medmindre der træffes ambitiøse foranstaltninger i G20, OECD og EU til at slå hårdt ned på skattely og skadelige skattestrukturer; |
| --- | --- |

53.

understreger, at den konventionelle officielle udviklingsbistand ikke vil kunne udrydde global fattigdom, medmindre der træffes ambitiøse foranstaltninger i G20, OECD og EU til at slå hårdt ned på skattely og skadelige skattestrukturer;

| 54. | konstaterer, at offshore-finanscentre siden G20-topmødet den 2. april 2009 har forpligtet sig til at overholde OECD's standarder for gennemsigtighed og informationsudveksling; bemærker imidlertid, at de skadelige skattelystrukturer stadig florerer; påpeger endnu en gang, at man for at bekæmpe skattely effektivt er nødt til at gå ud over OECD's rammer, da disse udviser forskellige mangler; fastholder i den forbindelse sin bekymring over, at OECD's internationale standarder indeholder en forpligtelse til at udveksle oplysninger efter anmodning, men intet krav om automatisk informationsudveksling i lighed med det, der findes i direktivet om beskatning af opsparing; finder det ligeledes kritisabelt, at OECD gør det muligt for regeringer at slippe af organisationens sorte liste, blot de lover at efterleve principperne om udveksling af oplysninger, men uden at kontrollere, om principperne reelt omsættes i praksis; mener også, at kravet om indgåelse af aftaler med 12 stater for at blive taget af den sorte liste er vilkårligt, idet det ikke er kædet sammen med nogen kvalitative indikatorer, der kan gøre det muligt at foretage en objektiv vurdering af, om principperne for god forvaltningspraksis efterleves; |
| --- | --- |

54.

konstaterer, at offshore-finanscentre siden G20-topmødet den 2. april 2009 har forpligtet sig til at overholde OECD's standarder for gennemsigtighed og informationsudveksling; bemærker imidlertid, at de skadelige skattelystrukturer stadig florerer; påpeger endnu en gang, at man for at bekæmpe skattely effektivt er nødt til at gå ud over OECD's rammer, da disse udviser forskellige mangler; fastholder i den forbindelse sin bekymring over, at OECD's internationale standarder indeholder en forpligtelse til at udveksle oplysninger efter anmodning, men intet krav om automatisk informationsudveksling i lighed med det, der findes i direktivet om beskatning af opsparing; finder det ligeledes kritisabelt, at OECD gør det muligt for regeringer at slippe af organisationens sorte liste, blot de lover at efterleve principperne om udveksling af oplysninger, men uden at kontrollere, om principperne reelt omsættes i praksis; mener også, at kravet om indgåelse af aftaler med 12 stater for at blive taget af den sorte liste er vilkårligt, idet det ikke er kædet sammen med nogen kvalitative indikatorer, der kan gøre det muligt at foretage en objektiv vurdering af, om principperne for god forvaltningspraksis efterleves;

| 55. | fremhæver, at udviklingslandene hvert år mister op til 800 mia. EUR til skattely og illegale finansstrømme; bemærker, at øget gennemsigtighed i de finansielle processer kan være et afgørende skridt i retning af fattigdomslettelse og en væsentlig velstandsskabelse; |
| --- | --- |

55.

fremhæver, at udviklingslandene hvert år mister op til 800 mia. EUR til skattely og illegale finansstrømme; bemærker, at øget gennemsigtighed i de finansielle processer kan være et afgørende skridt i retning af fattigdomslettelse og en væsentlig velstandsskabelse;

| 56. | finder, at automatisk informationsudveksling bør finde sted under alle omstændigheder; glæder sig i denne forbindelse over Kommissionens forslag til administrativt samarbejde på skatteområdet med henblik på at udvide samarbejdet mellem medlemsstaterne til at omfatte skatter og afgifter af enhver art, afskaffe bankhemmeligheden og gøre automatisk informationsudveksling til hovedreglen; |
| --- | --- |

56.

finder, at automatisk informationsudveksling bør finde sted under alle omstændigheder; glæder sig i denne forbindelse over Kommissionens forslag til administrativt samarbejde på skatteområdet med henblik på at udvide samarbejdet mellem medlemsstaterne til at omfatte skatter og afgifter af enhver art, afskaffe bankhemmeligheden og gøre automatisk informationsudveksling til hovedreglen;

| 57. | konstaterer med tilfredshed, at nogle medlemsstater har undertegnet Europarådets og OECD's konvention om gensidig administrativ bistand i skattesager, og opfordrer indtrængende de 17 medlemsstater, der ikke har gjort det, til at undertegne konventionen; |
| --- | --- |

57.

konstaterer med tilfredshed, at nogle medlemsstater har undertegnet Europarådets og OECD's konvention om gensidig administrativ bistand i skattesager, og opfordrer indtrængende de 17 medlemsstater, der ikke har gjort det, til at undertegne konventionen;

| 58. | opfordrer EU til at forstærke sin indsats og træffe konkrete foranstaltninger - som f.eks. sanktioner - mod skatteunddragelse og ulovlig kapitalflugt; opfordrer Rådet til at undersøge muligheden for en multilateral ordning for automatisk udveksling af skatteoplysninger i tæt samarbejde med FN's ekspertudvalg om internationalt samarbejde i skattesager; |
| --- | --- |

58.

opfordrer EU til at forstærke sin indsats og træffe konkrete foranstaltninger - som f.eks. sanktioner - mod skatteunddragelse og ulovlig kapitalflugt; opfordrer Rådet til at undersøge muligheden for en multilateral ordning for automatisk udveksling af skatteoplysninger i tæt samarbejde med FN's ekspertudvalg om internationalt samarbejde i skattesager;

| 59. | opfordrer Kommissionen til at vedtage mere stringente kriterier for identifikation af skattely og til at arbejde for en internationalt bindende multilateral aftale om automatisk udveksling af skatteoplysninger, herunder for truster og fonde, der også skal omfatte modforanstaltninger i tilfælde af manglende overholdelse; opfordrer Kommissionen til at støtte udviklingslande i deres kamp mod ulovlige udførsler og kapitalflugt, da disse fænomener udgør en alvorlig hindring for at mobilisere indenlandske indtægter til udviklingsformål; henleder navnlig Kommissionens opmærksomhed på Europa-Parlamentets holdning af 24. april 2009 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/48/EF om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger (8) og på de foranstaltninger, der anbefales til bekæmpelse af skattely; |
| --- | --- |

59.

opfordrer Kommissionen til at vedtage mere stringente kriterier for identifikation af skattely og til at arbejde for en internationalt bindende multilateral aftale om automatisk udveksling af skatteoplysninger, herunder for truster og fonde, der også skal omfatte modforanstaltninger i tilfælde af manglende overholdelse; opfordrer Kommissionen til at støtte udviklingslande i deres kamp mod ulovlige udførsler og kapitalflugt, da disse fænomener udgør en alvorlig hindring for at mobilisere indenlandske indtægter til udviklingsformål; henleder navnlig Kommissionens opmærksomhed på Europa-Parlamentets holdning af 24. april 2009 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/48/EF om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger (8) og på de foranstaltninger, der anbefales til bekæmpelse af skattely;

| 60. | udtrykker betænkeligheder ved de uheldige virkninger, beskatningsaftalerne har på fordelingen af skatteindtægterne; bemærker, at metoden med at basere beskatningsretten på bopælsprincippet frem for kildelandsprincippet bidrager til at gøre skattely til et mere attraktivt sted; finder, at rimeligheden af beskatningsaftalerne bør tages op til revision med henblik på at overveje muligheden af at give kildelandet, hvor de faktiske aktiviteter finder sted, den primære beskatningsret; |
| --- | --- |

60.

udtrykker betænkeligheder ved de uheldige virkninger, beskatningsaftalerne har på fordelingen af skatteindtægterne; bemærker, at metoden med at basere beskatningsretten på bopælsprincippet frem for kildelandsprincippet bidrager til at gøre skattely til et mere attraktivt sted; finder, at rimeligheden af beskatningsaftalerne bør tages op til revision med henblik på at overveje muligheden af at give kildelandet, hvor de faktiske aktiviteter finder sted, den primære beskatningsret;

| 61. | beklager, at G20 endnu ikke har fremlagt en klar tidsplan og en konkret sanktionsmekanisme med henblik på en effektiv bekæmpelse af skattely; opfordrer til vedtagelse af en international konvention der skal have til formål at fjerne skadelige skattestrukturer og omfatte sanktioner rettet mod såvel usamarbejdsvillige jurisdiktioner som finansielle institutioner, der arbejder med skattely; opfordrer indtrængende EU til at vedtage foranstaltninger i lighed med USA's »Stop Tax Havens Abuse Act« og overveje muligheden af at fratage finansielle institutioner, der gør forretninger med skattely, retten til at drive bankvirksomhed; |
| --- | --- |

61.

beklager, at G20 endnu ikke har fremlagt en klar tidsplan og en konkret sanktionsmekanisme med henblik på en effektiv bekæmpelse af skattely; opfordrer til vedtagelse af en international konvention der skal have til formål at fjerne skadelige skattestrukturer og omfatte sanktioner rettet mod såvel usamarbejdsvillige jurisdiktioner som finansielle institutioner, der arbejder med skattely; opfordrer indtrængende EU til at vedtage foranstaltninger i lighed med USA's »Stop Tax Havens Abuse Act« og overveje muligheden af at fratage finansielle institutioner, der gør forretninger med skattely, retten til at drive bankvirksomhed;

| 62. | mener, at EU desuden bør sikre konsekvensen i anvendelsen i både EU og på internationalt niveau af standarderne vedrørende tilsynsvirksomhed, beskatning samt hvidvaskning; |
| --- | --- |

62.

mener, at EU desuden bør sikre konsekvensen i anvendelsen i både EU og på internationalt niveau af standarderne vedrørende tilsynsvirksomhed, beskatning samt hvidvaskning;

| 63. | anmoder om offentliggørelse på internationalt plan af vulturefunds' strukturer med henblik på at kunne identificere dem og forbyde deres virksomhed; |
| --- | --- |

63.

anmoder om offentliggørelse på internationalt plan af vulturefunds' strukturer med henblik på at kunne identificere dem og forbyde deres virksomhed;

| 64. | opfordrer til, at der inden for rammerne af de økonomiske partnerskabsaftaler etableres en uafhængig kontrolmekanisme, der skal undersøge den skattemæssige nettovirkning af afskaffelsen af toldafgifter samt de fremskridt, der gøres med hensyn til skattereformer i de enkelte lande; opfordrer til, at der indsættes en bestemmelse om en obligatorisk samlet revision af alle økonomiske partnerskabsaftaler efter tre til fem år, og at der gives mulighed for at ændre den enkelte aftales bestemmelser, således at de bedre kan bidrage til udryddelse af fattigdom, bæredygtig udvikling og regional integration; opfordrer endvidere til, at der foretages en obligatorisk revision af individuelle landes fremskridt med hensyn til gennemførelse af skattereformer eller effektiv skatteinddrivelse i overensstemmelse med de seneste udgaver af OECD’s modelbeskatningsoverenskomst vedrørende indkomst og formue; |
| --- | --- |

64.

opfordrer til, at der inden for rammerne af de økonomiske partnerskabsaftaler etableres en uafhængig kontrolmekanisme, der skal undersøge den skattemæssige nettovirkning af afskaffelsen af toldafgifter samt de fremskridt, der gøres med hensyn til skattereformer i de enkelte lande; opfordrer til, at der indsættes en bestemmelse om en obligatorisk samlet revision af alle økonomiske partnerskabsaftaler efter tre til fem år, og at der gives mulighed for at ændre den enkelte aftales bestemmelser, således at de bedre kan bidrage til udryddelse af fattigdom, bæredygtig udvikling og regional integration; opfordrer endvidere til, at der foretages en obligatorisk revision af individuelle landes fremskridt med hensyn til gennemførelse af skattereformer eller effektiv skatteinddrivelse i overensstemmelse med de seneste udgaver af OECD’s modelbeskatningsoverenskomst vedrørende indkomst og formue;

| 65. | understreger, at skattemyndighederne i udviklingslandene i det omfang, de ikke er en del af de respektive finansministerier, er nødt til at samarbejde, især om skatte- og budgetpolitik og på måder, der ikke stimulerer til rivalisering og jalousi, men fremmer gode indbyrdes relationer og god forvaltningspraksis på skatteområdet; |
| --- | --- |

65.

understreger, at skattemyndighederne i udviklingslandene i det omfang, de ikke er en del af de respektive finansministerier, er nødt til at samarbejde, især om skatte- og budgetpolitik og på måder, der ikke stimulerer til rivalisering og jalousi, men fremmer gode indbyrdes relationer og god forvaltningspraksis på skatteområdet;

| 66. | opfordrer til oprettelse eller (såfremt de allerede findes) institutionelle forbedringer af de såkaldte (halv-) autonome ligningsmyndigheder (Autonomous Revenue Authorities, ARA) ved hjælp af passende checks and balances-systemer, der kan gøre det muligt at forhindre, at skattemyndighederne misbruges; |
| --- | --- |

66.

opfordrer til oprettelse eller (såfremt de allerede findes) institutionelle forbedringer af de såkaldte (halv-) autonome ligningsmyndigheder (Autonomous Revenue Authorities, ARA) ved hjælp af passende checks and balances-systemer, der kan gøre det muligt at forhindre, at skattemyndighederne misbruges;

| 67. | understreger i den forbindelse, at ARA'ers høje status og forvaltningsmæssige autonomi skal opvejes af pluralistiske forvaltningsordninger, der kan sikre,






  a) | at en ARA råder over et garanteret budget, som ikke kan ændres af regeringen |
| --- | --- | --- |

67.

understreger i den forbindelse, at ARA'ers høje status og forvaltningsmæssige autonomi skal opvejes af pluralistiske forvaltningsordninger, der kan sikre,

a)

at en ARA råder over et garanteret budget, som ikke kan ændres af regeringen

| b) | at dens status, ansvarsområder og beføjelser er lovfæstede og kan beskyttes ved politiets og domstolenes mellemkomst |
| --- | --- |

b)

at dens status, ansvarsområder og beføjelser er lovfæstede og kan beskyttes ved politiets og domstolenes mellemkomst

| c) | at udnævnelser til tilsynsorganet (som skal oprettes) foretages af flere forskellige offentlige organisationer (forskellige ministerier samt erhvervs- og advokatorganisationer) |
| --- | --- |

c)

at udnævnelser til tilsynsorganet (som skal oprettes) foretages af flere forskellige offentlige organisationer (forskellige ministerier samt erhvervs- og advokatorganisationer)

| d) | at udnævnelser til tilsynsorganet sker for et længere, fast tidsrum, og |
| --- | --- |

d)

at udnævnelser til tilsynsorganet sker for et længere, fast tidsrum, og

| e) | at ledelsen og det øvrige personale kun står til ansvar for tilsynsorganet; |
| --- | --- |

e)

at ledelsen og det øvrige personale kun står til ansvar for tilsynsorganet;

| 68. | mener, at udviklingen af et effektivt skattesystem i udviklingslande skal være rygraden i deres offentlige finanser; mener, at EU’s nye investeringspolitik i udviklingslandene bør medvirke til at skabe et gunstigere miljø for private udenlandske og nationale investeringer og skabe betingelserne for en mere effektiv international bistand; fastholder, at EU’s investeringspolitik bør fokusere på udvikling af SMV’er, herunder via mikrolån, og fremme innovation, en effektiv offentlig forvaltning, offentlige-private partnerskaber og overførsel af viden med henblik på at fremme vækst; |
| --- | --- |

68.

mener, at udviklingen af et effektivt skattesystem i udviklingslande skal være rygraden i deres offentlige finanser; mener, at EU’s nye investeringspolitik i udviklingslandene bør medvirke til at skabe et gunstigere miljø for private udenlandske og nationale investeringer og skabe betingelserne for en mere effektiv international bistand; fastholder, at EU’s investeringspolitik bør fokusere på udvikling af SMV’er, herunder via mikrolån, og fremme innovation, en effektiv offentlig forvaltning, offentlige-private partnerskaber og overførsel af viden med henblik på at fremme vækst;

*

* *

| 69. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

69.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 341 E af 16.12.2010, s. 29.

(2)  EUT C 4 E af 7.1.2011, s. 34.

(3)  Vedtagne tekster P7_TA(2010)0210.

(4)  EUT C 230 E af 26.8.2010, s. 1.

(5)  EUT C 184 E af 8.7.2010, s. 94.

(6)  EUT C 282 E af 6.11.2008, s. 323.

(7)  Jf. f.eks. den undersøgelse af Baunsgaard & Keen (2005), som citeres i IMF-rapporten med titlen »Dealing with the Revenue Consequences of Trade Reform« af 15. februar 2005, hvori IMF bl.a. konkluderer, at »mange lavindkomstlande og visse mellemindkomstlande har haft vanskeligheder med at erstatte tabet af indtægter fra handelsafgifter«.

(8)  EUT C 184 E af 8.7.2010, s. 488.

---

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/48 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/48

---

Tirsdag den 8. marts 2011Landbrug og international handel

P7_TA(2011)0083

Europa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om EU's landbrug og international handel (2010/2110(INI))

2012/C 199 E/06

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til tredje del, afsnit III, og femte del, afsnit II og V, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til tredje del, afsnit III, og femte del, afsnit II og V, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til de principper vedrørende hensynet til dyrs velfærd, der er nedfældet i artikel 13 i TEUF, |
| --- | --- |

—

der henviser til de principper vedrørende hensynet til dyrs velfærd, der er nedfældet i artikel 13 i TEUF,

| — | der henviser til WTO-aftalerne og navnlig til landbrugsaftalen, som blev færdigforhandlet under Uruguay-runden og trådte i kraft den 1. januar 1995, |
| --- | --- |

—

der henviser til WTO-aftalerne og navnlig til landbrugsaftalen, som blev færdigforhandlet under Uruguay-runden og trådte i kraft den 1. januar 1995,

| — | der henviser til erklæringen vedtaget på den fjerde ministerkonference fra den 9.-14. november 2001 i Doha, til afgørelsen truffet af WTO's almindelige råd den 1. august 2004 og til erklæringen vedtaget på den sjette ministerkonference fra den 13.-18. december 2005 i Hongkong, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen vedtaget på den fjerde ministerkonference fra den 9.-14. november 2001 i Doha, til afgørelsen truffet af WTO's almindelige råd den 1. august 2004 og til erklæringen vedtaget på den sjette ministerkonference fra den 13.-18. december 2005 i Hongkong,

| — | der henviser til sin beslutning af 4. april 2006 om evaluering af Doha-runden efter WTO's ministerkonference i Hongkong (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. april 2006 om evaluering af Doha-runden efter WTO's ministerkonference i Hongkong (1),

| — | der henviser til det reviderede udkast til regler for landbruget, som WTO-formanden for landbrugsforhandlingerne omdelte den 6. december 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til det reviderede udkast til regler for landbruget, som WTO-formanden for landbrugsforhandlingerne omdelte den 6. december 2008,

| — | der henviser til aftalememorandummet af 15. maj 2009 mellem USA og Kommissionen vedrørende importen af oksekød fra dyr, der ikke er behandlet med visse vækstfremmende hormoner, og USA's anvendelse af forøgede afgifter på visse varer fra Det Europæiske Fællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalememorandummet af 15. maj 2009 mellem USA og Kommissionen vedrørende importen af oksekød fra dyr, der ikke er behandlet med visse vækstfremmende hormoner, og USA's anvendelse af forøgede afgifter på visse varer fra Det Europæiske Fællesskab,

| — | der henviser til den gensidigt acceptable løsning, som den 15. juli 2009 blev opnået mellem Canada og EU, på tvisten benævnt »European Communities - Measures Affecting the Approval and Marketing of Biotech Products« (De Europæiske Fællesskaber - foranstaltninger med virkning for godkendelsen og markedsføringen af biotekniske produkter), |
| --- | --- |

—

der henviser til den gensidigt acceptable løsning, som den 15. juli 2009 blev opnået mellem Canada og EU, på tvisten benævnt »European Communities - Measures Affecting the Approval and Marketing of Biotech Products« (De Europæiske Fællesskaber - foranstaltninger med virkning for godkendelsen og markedsføringen af biotekniske produkter),

| — | der henviser til den aftale, der blev paraferet den 15. december 2009, mellem EU og en række latinamerikanske lande om fastlæggelse af betingelserne for en endelig bilæggelse af verserende tvister om EU’s ordning for import af bananer (Genève-aftalen), |
| --- | --- |

—

der henviser til den aftale, der blev paraferet den 15. december 2009, mellem EU og en række latinamerikanske lande om fastlæggelse af betingelserne for en endelig bilæggelse af verserende tvister om EU’s ordning for import af bananer (Genève-aftalen),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. december 2009 om perspektiverne for Dohaudviklingsdagsordenen (DDA) efter den syvende WTO-ministerkonference (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. december 2009 om perspektiverne for Dohaudviklingsdagsordenen (DDA) efter den syvende WTO-ministerkonference (2),

| — | der henviser til afslutningen den 17. december 2009 af forhandlingerne mellem EU og Marokko om en aftale vedrørende liberaliseringsforanstaltninger for landbrugs- og fiskeriprodukter, |
| --- | --- |

—

der henviser til afslutningen den 17. december 2009 af forhandlingerne mellem EU og Marokko om en aftale vedrørende liberaliseringsforanstaltninger for landbrugs- og fiskeriprodukter,

| — | der henviser til afslutningen den 1. marts 2010 af forhandlingerne mellem EU, Peru og Colombia om underskrivelsen af en flerpartsaftale, |
| --- | --- |

—

der henviser til afslutningen den 1. marts 2010 af forhandlingerne mellem EU, Peru og Colombia om underskrivelsen af en flerpartsaftale,

| — | der henviser til den gensidigt acceptable løsning, som den 18. marts 2010 blev opnået mellem Den Argentinske Republik og EU, på tvisten benævnt »European Communities - Measures Affecting the Approval and Marketing of Biotech Products« (De Europæiske Fællesskaber - foranstaltninger med virkning for godkendelsen og markedsføringen af biotekniske produkter), |
| --- | --- |

—

der henviser til den gensidigt acceptable løsning, som den 18. marts 2010 blev opnået mellem Den Argentinske Republik og EU, på tvisten benævnt »European Communities - Measures Affecting the Approval and Marketing of Biotech Products« (De Europæiske Fællesskaber - foranstaltninger med virkning for godkendelsen og markedsføringen af biotekniske produkter),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. marts 2010 om landbrugsprodukters kvalitet: Hvilken strategi skal følges? (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. marts 2010 om landbrugsprodukters kvalitet: Hvilken strategi skal følges? (3),

| — | der henviser til afslutningen den 19. maj 2010 af forhandlingerne mellem EU og Centralamerika om associeringsaftalens handelssøjle, |
| --- | --- |

—

der henviser til afslutningen den 19. maj 2010 af forhandlingerne mellem EU og Centralamerika om associeringsaftalens handelssøjle,

| — | der henviser til sin beslutning af 8. juli 2010 om fremtiden for den fælles landbrugspolitik efter 2013 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. juli 2010 om fremtiden for den fælles landbrugspolitik efter 2013 (4),

| — | der henviser til frihandelsaftalen mellem EU og Sydkorea, som blev underskrevet den 6. oktober 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til frihandelsaftalen mellem EU og Sydkorea, som blev underskrevet den 6. oktober 2010,

| — | der henviser til de igangværende forhandlinger mellem EU og Mercosur om indgåelse af en associeringsaftale, |
| --- | --- |

—

der henviser til de igangværende forhandlinger mellem EU og Mercosur om indgåelse af en associeringsaftale,

| — | der henviser til de igangværende forhandlinger mellem EU og Canada om indgåelse af en omfattende aftale om økonomi og handel, |
| --- | --- |

—

der henviser til de igangværende forhandlinger mellem EU og Canada om indgåelse af en omfattende aftale om økonomi og handel,

| — | der henviser til de igangværende forhandlinger mellem EU og Indien om indgåelse af en frihandelsaftale, |
| --- | --- |

—

der henviser til de igangværende forhandlinger mellem EU og Indien om indgåelse af en frihandelsaftale,

| — | der henviser til de igangværende forhandlinger mellem EU og Ukraine om indgåelse af en associeringsaftale, |
| --- | --- |

—

der henviser til de igangværende forhandlinger mellem EU og Ukraine om indgåelse af en associeringsaftale,

| — | der henviser til undersøgelsen med titlen »Stocktake of the WTO Agricultural Negotiations after the Failure of the 2008 Talks« (status over WTO-landbrugsforhandlingerne efter sammenbruddet af 2008-drøftelserne) fra juni 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen med titlen »Stocktake of the WTO Agricultural Negotiations after the Failure of the 2008 Talks« (status over WTO-landbrugsforhandlingerne efter sammenbruddet af 2008-drøftelserne) fra juni 2009,

| — | der henviser til vejledningen med titlen „Geographical Indications and TRIPs; 10 Years Later. A roadmap for EU GI holders to get protection in other WTO Members’ (geografiske betegnelser og den internationale aftale om handelsrelaterede aspekter af intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS): 10 år senere - en køreplan for EU-indehavere af geografiske betegnelser til at opnå beskyttelse i andre WTO-lande), som Kommissionen havde bestilt, |
| --- | --- |

—

der henviser til vejledningen med titlen „Geographical Indications and TRIPs; 10 Years Later. A roadmap for EU GI holders to get protection in other WTO Members’ (geografiske betegnelser og den internationale aftale om handelsrelaterede aspekter af intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS): 10 år senere - en køreplan for EU-indehavere af geografiske betegnelser til at opnå beskyttelse i andre WTO-lande), som Kommissionen havde bestilt,

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 15. september 2010 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (KOM(2010)0484), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 15. september 2010 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (KOM(2010)0484),

| — | der henviser til spørgsmålet om den toldfritagelse for varer fra Pakistan, der er omhandlet i artikel 1 i forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af hastende autonome handelspræferencer for Pakistan (KOM(2010)0552), |
| --- | --- |

—

der henviser til spørgsmålet om den toldfritagelse for varer fra Pakistan, der er omhandlet i artikel 1 i forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af hastende autonome handelspræferencer for Pakistan (KOM(2010)0552),

| — | der henviser til FN's 2015-mål (MDG), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's 2015-mål (MDG),

| — | der henviser til artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelser fra Udvalget om International Handel og Udviklingsudvalget (A7-0030/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelser fra Udvalget om International Handel og Udviklingsudvalget (A7-0030/2011),

| A. | der henviser til, at EU's import af landbrugsprodukter fortsat er langt den største i verden og i det seneste årti er næsten fordoblet i værdi, således at den nu udgør knap 20 % af verdensimporten, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU's import af landbrugsprodukter fortsat er langt den største i verden og i det seneste årti er næsten fordoblet i værdi, således at den nu udgør knap 20 % af verdensimporten,

| B. | der henviser til, at EU’s andel af verdens samlede landbrugseksport er faldende som følge af den hurtigere vækst hos andre centrale landbrugshandelspartnere; der henviser til, at slutprodukter udgjorde 68 % af EU-eksportens værdi i 2007-2009, mens mellemprodukter og råvarer udgjorde henholdsvis 23 % og 9 %; der endvidere henviser til, at verdensmarkedspriserne spiller en vigtig rolle i de vanskeligheder, EU oplever med eksporten af sine produkter, fordi prisniveauet generelt er lavt, og EU har relativt høje produktionsomkostninger, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU’s andel af verdens samlede landbrugseksport er faldende som følge af den hurtigere vækst hos andre centrale landbrugshandelspartnere; der henviser til, at slutprodukter udgjorde 68 % af EU-eksportens værdi i 2007-2009, mens mellemprodukter og råvarer udgjorde henholdsvis 23 % og 9 %; der endvidere henviser til, at verdensmarkedspriserne spiller en vigtig rolle i de vanskeligheder, EU oplever med eksporten af sine produkter, fordi prisniveauet generelt er lavt, og EU har relativt høje produktionsomkostninger,

| C. | der henviser til, at EU’s underskud på handelen med landbrugsprodukter i 2008 nåede en rekordhøjde på 7 mia. euro; der henviser til, at EU’s handelsunderskud over for f.eks. Mercosur er mere end fordoblet siden 2000, og at EU’s import af landbrugsprodukter fra Mercosur nu beløber sig til 19 mia. EUR, medens eksporten har en værdi af 1 mia. euro, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU’s underskud på handelen med landbrugsprodukter i 2008 nåede en rekordhøjde på 7 mia. euro; der henviser til, at EU’s handelsunderskud over for f.eks. Mercosur er mere end fordoblet siden 2000, og at EU’s import af landbrugsprodukter fra Mercosur nu beløber sig til 19 mia. EUR, medens eksporten har en værdi af 1 mia. euro,

| D. | der henviser til, at EU er verdens største importør af landbrugsprodukter fra udviklingslandene og importerer mere end USA, Japan, Canada, Australien og New Zealand tilsammen; der henviser til, at omkring 71 % af EU’s samlede landbrugsimport stammer fra udviklingslandene som et resultat af »alt undtagen våben«-initiativet (EBA) for de mindst udviklede lande (LDC), den generelle toldpræferenceordning (GSP) og de økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA), |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU er verdens største importør af landbrugsprodukter fra udviklingslandene og importerer mere end USA, Japan, Canada, Australien og New Zealand tilsammen; der henviser til, at omkring 71 % af EU’s samlede landbrugsimport stammer fra udviklingslandene som et resultat af »alt undtagen våben«-initiativet (EBA) for de mindst udviklede lande (LDC), den generelle toldpræferenceordning (GSP) og de økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA),

| E. | der henviser til, at WTO’s udkast til regler for landbruget fra 2008 vil kræve endnu større indrømmelser fra EU end dem, der indgik i det i forvejen vidtgående tilbud, EU fremsatte i oktober 2005, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at WTO’s udkast til regler for landbruget fra 2008 vil kræve endnu større indrømmelser fra EU end dem, der indgik i det i forvejen vidtgående tilbud, EU fremsatte i oktober 2005,

| F. | der påpeger, at en anvendelse af princippet om politikkohærens for udvikling (PCD) på landbrug og handel også vil få betydning for opfyldelsen af MDG-udviklingsmål 1(udryddelse af ekstrem fattigdom og sult) og 8 (verdenspartnerskab for udvikling), herunder ved hjælp af bestemmelser om en mere retfærdig handelsregulering og markedsadgang, |
| --- | --- |

F.

der påpeger, at en anvendelse af princippet om politikkohærens for udvikling (PCD) på landbrug og handel også vil få betydning for opfyldelsen af MDG-udviklingsmål 1(udryddelse af ekstrem fattigdom og sult) og 8 (verdenspartnerskab for udvikling), herunder ved hjælp af bestemmelser om en mere retfærdig handelsregulering og markedsadgang,

| G. | der henviser til, at EU allerede har foretaget en drastisk nedskæring af sin handelsforvridende interne støtte i modsætning til centrale handelspartnere, især USA, som fastholdt og i visse tilfælde udbyggede sine støtteordninger i forbindelse med landbrugsloven fra 2008, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU allerede har foretaget en drastisk nedskæring af sin handelsforvridende interne støtte i modsætning til centrale handelspartnere, især USA, som fastholdt og i visse tilfælde udbyggede sine støtteordninger i forbindelse med landbrugsloven fra 2008,

| H. | der henviser til, at EU unilateralt har foretaget en omfattende nedskæring af sine eksportrestitutioner, således at disses andel af den fælles landbrugspolitiks budget er faldet fra 29,5 % i 1993 til kun 1,2 % i 2009, medens den del af landbrugseksportens værdi, for hvilken der betales eksportrestitutioner, er faldet fra 25 % i 1992 til blot 0,9 % i 2009; der henviser til, at visse centrale handelspartnere stadig i vid udstrækning gør brug af andre former for eksportfremme, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU unilateralt har foretaget en omfattende nedskæring af sine eksportrestitutioner, således at disses andel af den fælles landbrugspolitiks budget er faldet fra 29,5 % i 1993 til kun 1,2 % i 2009, medens den del af landbrugseksportens værdi, for hvilken der betales eksportrestitutioner, er faldet fra 25 % i 1992 til blot 0,9 % i 2009; der henviser til, at visse centrale handelspartnere stadig i vid udstrækning gør brug af andre former for eksportfremme,

| I. | der henviser til, at USA som led i tvisten omkring »hormonkød« fortsat pålægger EU sanktioner og endda har meddelt, at man for at øge sanktionernes virkning vil »rotere« dem til andre af EU’s landbrugsprodukter (den såkaldte »karrusellovgivning«); der henviser til, at EU i henhold til aftalememorandummet bevilger en importkvote på 20 000 ton oksekød til nultold, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at USA som led i tvisten omkring »hormonkød« fortsat pålægger EU sanktioner og endda har meddelt, at man for at øge sanktionernes virkning vil »rotere« dem til andre af EU’s landbrugsprodukter (den såkaldte »karrusellovgivning«); der henviser til, at EU i henhold til aftalememorandummet bevilger en importkvote på 20 000 ton oksekød til nultold,

| J. | der henviser til, at USA i WTO-regi har gjort indsigelse mod EU's hygiejne- og markedsføringsregler for fjerkræ, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at USA i WTO-regi har gjort indsigelse mod EU's hygiejne- og markedsføringsregler for fjerkræ,

| K. | der henviser til, at der er opnået en gensidigt acceptabel løsning på tvisten med Canada og Argentina om genetisk modificerede organismer (GMOs); der henviser til, at USA har anmodet om en generel tilladelse til at træffe gengældelsesforanstaltninger, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der er opnået en gensidigt acceptabel løsning på tvisten med Canada og Argentina om genetisk modificerede organismer (GMOs); der henviser til, at USA har anmodet om en generel tilladelse til at træffe gengældelsesforanstaltninger,

| L. | der henviser til, at afgørelsen fra WTO’s sukkerpanel var en af de vigtigste drivkræfter bag EU's sukkerreform i 2006 og stadig har stor indflydelse på sukkerhandlen; der påpeger, at den fælles markedsordning for sukker overholder alle EU's handelsforpligtelser; der henviser til, at EU i løbet af 3 år er gået fra at være den næststørste sukkereksportør til at være den næststørste nettoimportør, navnlig til gavn for udviklingslande (LDC- og AVS-lande), |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at afgørelsen fra WTO’s sukkerpanel var en af de vigtigste drivkræfter bag EU's sukkerreform i 2006 og stadig har stor indflydelse på sukkerhandlen; der påpeger, at den fælles markedsordning for sukker overholder alle EU's handelsforpligtelser; der henviser til, at EU i løbet af 3 år er gået fra at være den næststørste sukkereksportør til at være den næststørste nettoimportør, navnlig til gavn for udviklingslande (LDC- og AVS-lande),

| M. | der henviser til, at 2006-sukkerreformen har levet op til målsætningen om forøgelse af konkurrenceevnen, nedbringelse af sukkerpriserne og en sænkning af sukkerproduktionskvoten med omkring 30 %; der påpeger, at reformen imidlertid har medført, at 83 fabrikker ud af i alt 189 i EU-27 er blevet lukket, at over 16 500 direkte arbejdspladser i landdistrikterne er gået tabt, og at omkring 140 000 landbrugere har måttet indstille sukkerroedyrkningen, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at 2006-sukkerreformen har levet op til målsætningen om forøgelse af konkurrenceevnen, nedbringelse af sukkerpriserne og en sænkning af sukkerproduktionskvoten med omkring 30 %; der påpeger, at reformen imidlertid har medført, at 83 fabrikker ud af i alt 189 i EU-27 er blevet lukket, at over 16 500 direkte arbejdspladser i landdistrikterne er gået tabt, og at omkring 140 000 landbrugere har måttet indstille sukkerroedyrkningen,

| N. | der henviser til, at det internationale sukkermarked er et af de mest omskiftelige landbrugsråvaremarkeder og endvidere er domineret af ét land (Brasilien); der påpeger, at EU's sukkerproduktion sikrer en stabil forsyning til verdensmarkedet synlighed, ligesom den sikrer de europæiske forbrugere en stabil intern forsyning med bæredygtige produkter af høj kvalitet, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det internationale sukkermarked er et af de mest omskiftelige landbrugsråvaremarkeder og endvidere er domineret af ét land (Brasilien); der påpeger, at EU's sukkerproduktion sikrer en stabil forsyning til verdensmarkedet synlighed, ligesom den sikrer de europæiske forbrugere en stabil intern forsyning med bæredygtige produkter af høj kvalitet,

| O. | der henviser til, at EU fremmer den bæredygtige produktion af vedvarende energi via krav, som skal tages i anvendelse inden udgangen af 2010; der henviser til, at EU allerede importerer mere end 25 % af sit bioethanolforbrug, heri ikke medregnet bioethanol, der importeres i blandinger for at undgå betaling af importafgifter; der påpeger nødvendigheden af, at Kommissionen sikrer balancen mellem den interne bioethanolproduktion og importen, jf. artikel 23, stk. 5, litra a), i direktivet om vedvarende energi /2009/28/EF (5)), |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at EU fremmer den bæredygtige produktion af vedvarende energi via krav, som skal tages i anvendelse inden udgangen af 2010; der henviser til, at EU allerede importerer mere end 25 % af sit bioethanolforbrug, heri ikke medregnet bioethanol, der importeres i blandinger for at undgå betaling af importafgifter; der påpeger nødvendigheden af, at Kommissionen sikrer balancen mellem den interne bioethanolproduktion og importen, jf. artikel 23, stk. 5, litra a), i direktivet om vedvarende energi /2009/28/EF (5)),

| P. | der henviser til, at den 4. partskonference under WHO's rammekonvention om bekæmpelse af tobaksrygning afholdes i november 2010; der henviser til, at der er iværksat en offentlig høring om en eventuel revision af tobaksvaredirektivet (2001/37/EF (6)); der henviser til, at flere WTO-medlemmer har rejst spørgsmålet om, hvorvidt det canadiske lovforslag C-32, som i praksis vil medføre et forbud mod alle traditionelle blandede tobaksvarer med undtagelse af dem, som udelukkende indeholder Virginia-tobak, der er den eneste tobakssort, der produceres i Canada og anvendes i fremstillingen af canadiske tobaksvarer, er i overensstemmelse med aftalen om tekniske handelshindringer (TBT), |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at den 4. partskonference under WHO's rammekonvention om bekæmpelse af tobaksrygning afholdes i november 2010; der henviser til, at der er iværksat en offentlig høring om en eventuel revision af tobaksvaredirektivet (2001/37/EF (6)); der henviser til, at flere WTO-medlemmer har rejst spørgsmålet om, hvorvidt det canadiske lovforslag C-32, som i praksis vil medføre et forbud mod alle traditionelle blandede tobaksvarer med undtagelse af dem, som udelukkende indeholder Virginia-tobak, der er den eneste tobakssort, der produceres i Canada og anvendes i fremstillingen af canadiske tobaksvarer, er i overensstemmelse med aftalen om tekniske handelshindringer (TBT),

| Q. | der påpeger, at EU i de internationale handelsaftaler skal sikre en balance mellem markedsliberalisering og beskyttelsen af økonomiske sektorer samt arbejdstager- og forbrugerrettigheder, |
| --- | --- |

Q.

der påpeger, at EU i de internationale handelsaftaler skal sikre en balance mellem markedsliberalisering og beskyttelsen af økonomiske sektorer samt arbejdstager- og forbrugerrettigheder,

| R. | der finder, at EU's handelsaftaler med tredjelande skal beskytte de EU-sektorer, der oplever vanskeligheder - især sektorerne for frugt og grøntsager, husdyravl og korn, hvor indkomsterne er faldet betydeligt - og på samme tid sikre dem reelle eksportmuligheder, |
| --- | --- |

R.

der finder, at EU's handelsaftaler med tredjelande skal beskytte de EU-sektorer, der oplever vanskeligheder - især sektorerne for frugt og grøntsager, husdyravl og korn, hvor indkomsterne er faldet betydeligt - og på samme tid sikre dem reelle eksportmuligheder,

| S. | der understreger, EU's indgåelse af internationale handelsaftaler ikke må være til skade for lokale små landbrug, der yder et betydeligt bidrag til fødevaresikkerheden i deres regioner, |
| --- | --- |

S.

der understreger, EU's indgåelse af internationale handelsaftaler ikke må være til skade for lokale små landbrug, der yder et betydeligt bidrag til fødevaresikkerheden i deres regioner,

| T. | der finder, at EU skal sigte på at sikre en forbedret overvågning af menneskerettighedsstandarderne samt de sociale og miljømæssige standarder i forbindelse med indgåelsen af internationale handelsaftaler, |
| --- | --- |

T.

der finder, at EU skal sigte på at sikre en forbedret overvågning af menneskerettighedsstandarderne samt de sociale og miljømæssige standarder i forbindelse med indgåelsen af internationale handelsaftaler,

| U. | der påpeger, at indgåelsen af handelsaftaler, som er forhandlet på plads af Kommissionen, kræver Parlamentets godkendelse, |
| --- | --- |

U.

der påpeger, at indgåelsen af handelsaftaler, som er forhandlet på plads af Kommissionen, kræver Parlamentets godkendelse,

Overensstemmelse mellem EU’s landbrugspolitik og fælles handelspolitik

| 1. | mener, at EU’s landbrugssektor udgør en klar merværdi for europæisk økonomi og bør spille en strategisk rolle i Europa 2020-strategien for løsning af de økonomiske, sociale og miljømæssige udfordringer, EU står over for; understreger behovet for at sikre sammenhæng mellem EU's politikker for henholdsvis landbrug, handel og udvikling; |
| --- | --- |

1.

mener, at EU’s landbrugssektor udgør en klar merværdi for europæisk økonomi og bør spille en strategisk rolle i Europa 2020-strategien for løsning af de økonomiske, sociale og miljømæssige udfordringer, EU står over for; understreger behovet for at sikre sammenhæng mellem EU's politikker for henholdsvis landbrug, handel og udvikling;

| 2. | understreger, at den eksterne handelspolitik ikke må skade EU’s evne til at bevare en stærk landbrugssektor og sørge for fødevaresikkerhed i en periode med stadigt kraftigere markedsudsving; opfordrer Kommissionen til at forsvare EU-landbrugets multifunktionalitet i alle fora og navnlig WTO, herunder den vigtige rolle, landbruget spiller for beskæftigelsen og livskraften i landdistrikterne, og den europæiske landbrugsfødevaremodel, som er et strategisk vigtigt element i Europas økonomi; |
| --- | --- |

2.

understreger, at den eksterne handelspolitik ikke må skade EU’s evne til at bevare en stærk landbrugssektor og sørge for fødevaresikkerhed i en periode med stadigt kraftigere markedsudsving; opfordrer Kommissionen til at forsvare EU-landbrugets multifunktionalitet i alle fora og navnlig WTO, herunder den vigtige rolle, landbruget spiller for beskæftigelsen og livskraften i landdistrikterne, og den europæiske landbrugsfødevaremodel, som er et strategisk vigtigt element i Europas økonomi;

| 3. | fordømmer Kommissionens fremgangsmåde, som alt for ofte består i at give indrømmelser på landbrugsområdet for til gengæld at opnå øget markedsadgang for industriprodukter og tjenesteydelser i tredjelande; opfordrer Kommissionen til at ophøre med at tilgodese industri- og servicesektorens interesser på landbrugsinteressernes bekostning; |
| --- | --- |

3.

fordømmer Kommissionens fremgangsmåde, som alt for ofte består i at give indrømmelser på landbrugsområdet for til gengæld at opnå øget markedsadgang for industriprodukter og tjenesteydelser i tredjelande; opfordrer Kommissionen til at ophøre med at tilgodese industri- og servicesektorens interesser på landbrugsinteressernes bekostning;

| 4. | opfordrer Kommissionen til at foreslå en fremgangsmåde, der tilsigter opnåelse af balance mellem intern produktion og import under hensyntagen til udviklingen i multilaterale og bilaterale handelsforhandlinger inden for de respektive landbrugssektorer samt til EU’s miljømæssige, sociale og sikkerhedsmæssige standarder og til respekten for menneskerettighederne; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at foreslå en fremgangsmåde, der tilsigter opnåelse af balance mellem intern produktion og import under hensyntagen til udviklingen i multilaterale og bilaterale handelsforhandlinger inden for de respektive landbrugssektorer samt til EU’s miljømæssige, sociale og sikkerhedsmæssige standarder og til respekten for menneskerettighederne;

| 5. | understreger nødvendigheden af, at Kommissionen foretager konsekvensanalyser for landbrugssektoren, som skal offentliggøres, inden der indledes forhandlinger eller foreslås opdateringer for at tage højde for nye elementer, der er fremkommet under forhandlingerne; fremhæver nødvendigheden af at gennemføre en regulær og gennemsigtig proces, hvor alle interesserede parter høres, navnlig i Parlamentet og Kommissionen; minder om, at der i forbindelse med frihandelsaftalen mellem EU og Sydkorea blev nedsat et nationalt rådgivende råd, og bemærker, at dette kunne være en præcedens for inddragelse af interesserede parter og interessenter i fremtidige handelsaftaler; |
| --- | --- |

5.

understreger nødvendigheden af, at Kommissionen foretager konsekvensanalyser for landbrugssektoren, som skal offentliggøres, inden der indledes forhandlinger eller foreslås opdateringer for at tage højde for nye elementer, der er fremkommet under forhandlingerne; fremhæver nødvendigheden af at gennemføre en regulær og gennemsigtig proces, hvor alle interesserede parter høres, navnlig i Parlamentet og Kommissionen; minder om, at der i forbindelse med frihandelsaftalen mellem EU og Sydkorea blev nedsat et nationalt rådgivende råd, og bemærker, at dette kunne være en præcedens for inddragelse af interesserede parter og interessenter i fremtidige handelsaftaler;

| 6. | understreger, at konsekvensanalyser skal tage hensyn til de specifikke kendetegn ved hver enkelt vare, for eksempel på oksekødsmarkedet, og tage højde for markedssegmentering; påpeger, at tidligere konsekvensanalyser kun har beskæftiget sig med globale tal; opfordrer derfor Kommissionen til at fremlægge detaljerede konsekvensanalyser, der viser de virkninger, som åbningen af EU's landbrugsmarkeder for Mercosur-handelsblokken har haft på specifikke markedssegmenter; |
| --- | --- |

6.

understreger, at konsekvensanalyser skal tage hensyn til de specifikke kendetegn ved hver enkelt vare, for eksempel på oksekødsmarkedet, og tage højde for markedssegmentering; påpeger, at tidligere konsekvensanalyser kun har beskæftiget sig med globale tal; opfordrer derfor Kommissionen til at fremlægge detaljerede konsekvensanalyser, der viser de virkninger, som åbningen af EU's landbrugsmarkeder for Mercosur-handelsblokken har haft på specifikke markedssegmenter;

| 7. | finder, at der ikke bør træffes beslutninger om nogen yderligere åbning af EU-markedet for landbrugsimportvarer, uden at der er sikkerhed for, at EU's landbrugere kan få kompensation for deres tab; |
| --- | --- |

7.

finder, at der ikke bør træffes beslutninger om nogen yderligere åbning af EU-markedet for landbrugsimportvarer, uden at der er sikkerhed for, at EU's landbrugere kan få kompensation for deres tab;

| 8. | understreger, at økonomisk kompensation ikke kan ophæve de negative virkninger, som en indstilling af landbrugsproduktion i EU vil få, idet landbruget står som garant for fødevaresikkerhed og -kvalitet, spiller en afgørende rolle for velstanden i EU's landdistrikter og beskytter mod risikoen for, at jorderne opgives og landdistrikterne affolkes; fremhæver derfor nødvendigheden af at opretholde de vilkår, som er nødvendige for, at EU’s landbrugere kan overleve og opretholde en rimelig indkomst i alle medlemsstater, og derigennem bane vejen for en revitalisering af landbruget i Europa på baggrund af den nøglerolle, den fælles landbrugspolitik spiller i EU-regi; |
| --- | --- |

8.

understreger, at økonomisk kompensation ikke kan ophæve de negative virkninger, som en indstilling af landbrugsproduktion i EU vil få, idet landbruget står som garant for fødevaresikkerhed og -kvalitet, spiller en afgørende rolle for velstanden i EU's landdistrikter og beskytter mod risikoen for, at jorderne opgives og landdistrikterne affolkes; fremhæver derfor nødvendigheden af at opretholde de vilkår, som er nødvendige for, at EU’s landbrugere kan overleve og opretholde en rimelig indkomst i alle medlemsstater, og derigennem bane vejen for en revitalisering af landbruget i Europa på baggrund af den nøglerolle, den fælles landbrugspolitik spiller i EU-regi;

| 9. | erindrer om, at EU’s producenter er forpligtede til at opfylde de højeste standarder for kvalitet, produkthygiejne, bæredygtige produktionsmetoder, plantesundhed, dyresundhed og -velfærd, sporbarhed, kontrol med pesticidrester, veterinærmedicin og tilsætningsstoffer; |
| --- | --- |

9.

erindrer om, at EU’s producenter er forpligtede til at opfylde de højeste standarder for kvalitet, produkthygiejne, bæredygtige produktionsmetoder, plantesundhed, dyresundhed og -velfærd, sporbarhed, kontrol med pesticidrester, veterinærmedicin og tilsætningsstoffer;

| 10. | anser det for uomgængeligt, at de metoder, tredjelande anvender til produktion af varer, der eksporteres til EU, skal give de europæiske forbrugere de samme garantier med hensyn til sundhed, fødevaresikkerhed, dyrevelfærd, bæredygtig udvikling og sociale minimumsstandarder som dem, der kræves af EU-producenter; understreger, at det kun på denne måde kan sikres, at EU-producenterne kan konkurrere på lige vilkår med tredjelande, og insisterer på nødvendigheden af en stramning af importkontrollen ved grænserne og en intensivering af den kontrol, Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret foretager af produktions- og afsætningsvilkårene i de lande, der eksporterer til EU, således at overholdelsen af EU's standarder kan garanteres; |
| --- | --- |

10.

anser det for uomgængeligt, at de metoder, tredjelande anvender til produktion af varer, der eksporteres til EU, skal give de europæiske forbrugere de samme garantier med hensyn til sundhed, fødevaresikkerhed, dyrevelfærd, bæredygtig udvikling og sociale minimumsstandarder som dem, der kræves af EU-producenter; understreger, at det kun på denne måde kan sikres, at EU-producenterne kan konkurrere på lige vilkår med tredjelande, og insisterer på nødvendigheden af en stramning af importkontrollen ved grænserne og en intensivering af den kontrol, Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret foretager af produktions- og afsætningsvilkårene i de lande, der eksporterer til EU, således at overholdelsen af EU's standarder kan garanteres;

| 11. | fremhæver, for så vidt angår importen, nødvendigheden af en streng overholdelse af oprindelsesbestemmelserne og af mekanismerne for forebyggelse af trekantshandel; |
| --- | --- |

11.

fremhæver, for så vidt angår importen, nødvendigheden af en streng overholdelse af oprindelsesbestemmelserne og af mekanismerne for forebyggelse af trekantshandel;

| 12. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre en proaktiv indsats for at fremme EU’s offensive landbrugsinteresser og gøre det lettere for EU-produkter at få adgang til tredjelandsmarkeder, eftersom EU’s kvalitetsprægede landbrugsfødevarer har et stort potentiale for eksport og verdensmarkedsstabilisering; understreger bl.a. behovet for at styrke programmerne for salgsfremme, bemærker, at sådanne foranstaltninger er forenelige med WTO-reglerne, eftersom de falder under den såkaldte grønne boks; |
| --- | --- |

12.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre en proaktiv indsats for at fremme EU’s offensive landbrugsinteresser og gøre det lettere for EU-produkter at få adgang til tredjelandsmarkeder, eftersom EU’s kvalitetsprægede landbrugsfødevarer har et stort potentiale for eksport og verdensmarkedsstabilisering; understreger bl.a. behovet for at styrke programmerne for salgsfremme, bemærker, at sådanne foranstaltninger er forenelige med WTO-reglerne, eftersom de falder under den såkaldte grønne boks;

| 13. | bemærker, at regionerne i den yderste periferi er en integreret del af EU, og at handelsaftaler gælder i fuldt omfang i disse regioner; understreger, at lavere toldsatser udgør en trussel mod de skrøbelige økonomier i den yderste periferi, som hovedsagelig er baseret på landbrug og producerer varer svarende til dem, der produceres i bl.a. latinamerikanske partnerlande; påpeger, at EU's politikker i henhold til artikel 349 i TEUF kan tilpasses til de særlige geografiske og økonomiske omstændigheder i sådanne regioner; opfordrer derfor Kommissionen til i sine forhandlinger at tage hensyn til de særlige forhold i regionerne i den yderste periferi for at sikre, at deres udvikling ikke undergraves; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at regionerne i den yderste periferi er en integreret del af EU, og at handelsaftaler gælder i fuldt omfang i disse regioner; understreger, at lavere toldsatser udgør en trussel mod de skrøbelige økonomier i den yderste periferi, som hovedsagelig er baseret på landbrug og producerer varer svarende til dem, der produceres i bl.a. latinamerikanske partnerlande; påpeger, at EU's politikker i henhold til artikel 349 i TEUF kan tilpasses til de særlige geografiske og økonomiske omstændigheder i sådanne regioner; opfordrer derfor Kommissionen til i sine forhandlinger at tage hensyn til de særlige forhold i regionerne i den yderste periferi for at sikre, at deres udvikling ikke undergraves;

Landbrugets stilling i det multilaterale handelssystem

Dohaudviklingsdagsordenen (DDA)

| 14. | mener, at det tilbud, som EU fremsatte på landbrugsområdet i et forsøg på at sikre et positivt udfald af DDA, var særdeles generøst og ikke kan forhøjes, men at dette udspil indtil nu ikke er blevet gengældt på samme ambitiøse måde af andre udviklede lande og mest udviklede udviklingslande; |
| --- | --- |

14.

mener, at det tilbud, som EU fremsatte på landbrugsområdet i et forsøg på at sikre et positivt udfald af DDA, var særdeles generøst og ikke kan forhøjes, men at dette udspil indtil nu ikke er blevet gengældt på samme ambitiøse måde af andre udviklede lande og mest udviklede udviklingslande;

| 15. | erindrer om, at reformen af den fælles landbrugspolitik i 2003 og sundhedstjekket i 2008 ved at foregribe de sandsynlige resultater af Doha-runden viste, hvor alvorligt EU tog sine reformtilsagn, hvorimod man stadig venter på tilsvarende indrømmelser fra EU’s handelspartnere; |
| --- | --- |

15.

erindrer om, at reformen af den fælles landbrugspolitik i 2003 og sundhedstjekket i 2008 ved at foregribe de sandsynlige resultater af Doha-runden viste, hvor alvorligt EU tog sine reformtilsagn, hvorimod man stadig venter på tilsvarende indrømmelser fra EU’s handelspartnere;

| 16. | opfordrer Kommissionen til nøje at overholde sit forhandlingsmandat fra Rådet, der sætter den seneste reform af den fælles landsbrugspolitik som ramme for Kommissionens råderum på betingelse af, at der opnås tilsvarende indrømmelser fra handelspartnerne; anmoder Kommissionen om at afholde sig fra at fremsætte forslag, som ville foregribe de beslutninger, der skal træffes om den fælles landbrugspolitiks fremtid efter 2013; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til nøje at overholde sit forhandlingsmandat fra Rådet, der sætter den seneste reform af den fælles landsbrugspolitik som ramme for Kommissionens råderum på betingelse af, at der opnås tilsvarende indrømmelser fra handelspartnerne; anmoder Kommissionen om at afholde sig fra at fremsætte forslag, som ville foregribe de beslutninger, der skal træffes om den fælles landbrugspolitiks fremtid efter 2013;

| 17. | understreger den rolle, som ikke-handelsmæssige hensyn spiller i Dohaudviklingsdagsordenen; påpeger, at der i forbindelse med forhandlingerne for landbrugssektoren skal findes en passende balance mellem samhandelens økonomiske dimension og de ikke-økonomiske værdier, herunder sociale værdier, miljøhensyn, menneskers sundhed og dyrs sundhed og velfærd; |
| --- | --- |

17.

understreger den rolle, som ikke-handelsmæssige hensyn spiller i Dohaudviklingsdagsordenen; påpeger, at der i forbindelse med forhandlingerne for landbrugssektoren skal findes en passende balance mellem samhandelens økonomiske dimension og de ikke-økonomiske værdier, herunder sociale værdier, miljøhensyn, menneskers sundhed og dyrs sundhed og velfærd;

| 18. | beklager de manglende fremskridt vedrørende oprettelsen af et multilateralt vin- og spiritusregister samt udvidelsen af beskyttelsen af geografiske betegnelser til at dække alle landbrugsvarer; påpeger, at disse elementer er en uomgængelig betingelse for et afbalanceret resultat af landbrugsforhandlingerne; understreger behovet for, at de principper, der ligger til grund for EU's kvalitetspolitik for landbrugsvarer, sikres en større udbredelse på multilateralt og bilateralt plan; |
| --- | --- |

18.

beklager de manglende fremskridt vedrørende oprettelsen af et multilateralt vin- og spiritusregister samt udvidelsen af beskyttelsen af geografiske betegnelser til at dække alle landbrugsvarer; påpeger, at disse elementer er en uomgængelig betingelse for et afbalanceret resultat af landbrugsforhandlingerne; understreger behovet for, at de principper, der ligger til grund for EU's kvalitetspolitik for landbrugsvarer, sikres en større udbredelse på multilateralt og bilateralt plan;

| 19. | erindrer om, at EU allerede har foretaget en betydelig nedskæring af sin handelsforvridende interne støtte, og anmoder andre handelspartnere om at give bindende tilsagn om at gøre det samme; |
| --- | --- |

19.

erindrer om, at EU allerede har foretaget en betydelig nedskæring af sin handelsforvridende interne støtte, og anmoder andre handelspartnere om at give bindende tilsagn om at gøre det samme;

| 20. | erindrer om, at WTO-medlemmerne under ministerkonferencen i Hongkong i 2005 forpligtede sig til at eliminere alle former for eksportsubsidier og parallelt hermed indføre discipliner for alle eksportforanstaltninger med tilsvarende virkning, især eksportkreditter, statslige landbrugshandelsvirksomheder og regler for fødevarehjælp; |
| --- | --- |

20.

erindrer om, at WTO-medlemmerne under ministerkonferencen i Hongkong i 2005 forpligtede sig til at eliminere alle former for eksportsubsidier og parallelt hermed indføre discipliner for alle eksportforanstaltninger med tilsvarende virkning, især eksportkreditter, statslige landbrugshandelsvirksomheder og regler for fødevarehjælp;

| 21. | finder, at den generelle sænkning af toldsatserne bør vurderes i lyset af EU’s tilbud på områderne indenlandsk støtte og eksportkonkurrence og afhænge af, om det vil være muligt at bevare den særlige beskyttelsesmekanisme, at opnå en specifik undtagelse fra toldforenklingsdisciplinerne og at opnå tilstrækkelig fleksibilitet i reglerne for toldnedskæringer og for udpegning af følsomme varer; mener, at den foreslåede mekanisme for udpegning af følsomme varer undergraves fuldstændig af forpligtelsen til at opnå en væsentlig toldkvoteudvidelse; |
| --- | --- |

21.

finder, at den generelle sænkning af toldsatserne bør vurderes i lyset af EU’s tilbud på områderne indenlandsk støtte og eksportkonkurrence og afhænge af, om det vil være muligt at bevare den særlige beskyttelsesmekanisme, at opnå en specifik undtagelse fra toldforenklingsdisciplinerne og at opnå tilstrækkelig fleksibilitet i reglerne for toldnedskæringer og for udpegning af følsomme varer; mener, at den foreslåede mekanisme for udpegning af følsomme varer undergraves fuldstændig af forpligtelsen til at opnå en væsentlig toldkvoteudvidelse;

| 22. | understreger nødvendigheden af at fastholde helhedsprincippet i WTO's DDA-forhandlinger; påpeger, at der nu i nogen tid har været en tendens til at koncentrere forhandlingerne om et begrænset antal områder, herunder landbruget, hvor EU har store defensive interesser, medens der er gjort relativt færre fremskridt på andre forhandlingsområder, og at dette truer med at underminere EU's forhandlingsposition; påpeger endvidere, at dette gør det vanskeligt at gøre status over runden som helhed; |
| --- | --- |

22.

understreger nødvendigheden af at fastholde helhedsprincippet i WTO's DDA-forhandlinger; påpeger, at der nu i nogen tid har været en tendens til at koncentrere forhandlingerne om et begrænset antal områder, herunder landbruget, hvor EU har store defensive interesser, medens der er gjort relativt færre fremskridt på andre forhandlingsområder, og at dette truer med at underminere EU's forhandlingsposition; påpeger endvidere, at dette gør det vanskeligt at gøre status over runden som helhed;

| 23. | fastholder, at det bør være en legitim ret for udviklingslandene at iværksætte politikker, der kan skabe intern merværdi; |
| --- | --- |

23.

fastholder, at det bør være en legitim ret for udviklingslandene at iværksætte politikker, der kan skabe intern merværdi;

| 24. | understreger, at de store prisudsving som påpeget af FAO har medført en forværring af problemerne med underernæring på globalt plan, og at den øgede liberalisering af verdenshandelen med landbrugsprodukter, som WTO-aftalerne har medvirket til, indtil videre ikke har gjort det muligt at mindske truslen om sult i verden; understreger, at EU også har pligt til at bidrage til fødevaresikkerheden på verdensplan; |
| --- | --- |

24.

understreger, at de store prisudsving som påpeget af FAO har medført en forværring af problemerne med underernæring på globalt plan, og at den øgede liberalisering af verdenshandelen med landbrugsprodukter, som WTO-aftalerne har medvirket til, indtil videre ikke har gjort det muligt at mindske truslen om sult i verden; understreger, at EU også har pligt til at bidrage til fødevaresikkerheden på verdensplan;

WTO-tvistbilæggelse

| 25. | konstaterer, at der med aftalen om bananhandel er sat punktum for en 20-årig konflikt, som har været den teknisk mest komplekse og politisk mest følsomme og betydningsfulde tvist i WTO-regi, og at denne aftale udgør et vigtigt skridt hen imod konsolidering af et regelbaseret multilateralt handelssystem og samtidig kan være et afgørende bidrag til løsning af problemerne vedrørende tropiske produkter og præferencer inden for rammerne af WTO-forhandlinger; |
| --- | --- |

25.

konstaterer, at der med aftalen om bananhandel er sat punktum for en 20-årig konflikt, som har været den teknisk mest komplekse og politisk mest følsomme og betydningsfulde tvist i WTO-regi, og at denne aftale udgør et vigtigt skridt hen imod konsolidering af et regelbaseret multilateralt handelssystem og samtidig kan være et afgørende bidrag til løsning af problemerne vedrørende tropiske produkter og præferencer inden for rammerne af WTO-forhandlinger;

| 26. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at bilæggelsen af tvisten om »hormonkød« fører til ophævelse af sanktionerne mod EU-produkter og samtidig garanterer, at importen af oksekød til EU overholder EU-kravene; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at bilæggelsen af tvisten om »hormonkød« fører til ophævelse af sanktionerne mod EU-produkter og samtidig garanterer, at importen af oksekød til EU overholder EU-kravene;

| 27. | mener, for så vidt angår tvisten om klorbehandlet fjerkræ, at import til EU af sådanne varer strider mod den europæiske offentligheds krav om sikre produkter og mod de principper, der ligger til grund for den europæiske fødevaremodel; |
| --- | --- |

27.

mener, for så vidt angår tvisten om klorbehandlet fjerkræ, at import til EU af sådanne varer strider mod den europæiske offentligheds krav om sikre produkter og mod de principper, der ligger til grund for den europæiske fødevaremodel;

| 28. | opfordrer Kommissionen til at lægge alle kræfter i at forsvare EU’s ordning for tilladelse og markedsføring af genmodificerede organismer mod enhver udfordring i WTO; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til at lægge alle kræfter i at forsvare EU’s ordning for tilladelse og markedsføring af genmodificerede organismer mod enhver udfordring i WTO;

Landbrugets stilling i plurilaterale, interregionale og bilaterale handelsforbindelser

| 29. | er af den opfattelse, at EU skal prioritere indgåelsen af multilaterale aftaler; mener, at bilaterale handelsaftaler skal være et supplement til de multilaterale procedurer og sigte på overholdelse af de regler for lige arbejdsvilkår, fælles miljøregler og fødevaresikkerhedsstandarder, som allerede er gældende i Den Europæiske Union, og undgå kun at fremme programmer for bæredygtig udvikling; erindrer om, at EU har væsentlige offensive landbrugsinteresser, navnlig hvad angår forarbejdede produkter af høj kvalitet; er af den opfattelse, at bilaterale handelsaftaler med vigtige handelspartnere kan anvendes til at fremme EU's fødevareindustris eksportinteresser og give betydelige økonomiske fordele; |
| --- | --- |

29.

er af den opfattelse, at EU skal prioritere indgåelsen af multilaterale aftaler; mener, at bilaterale handelsaftaler skal være et supplement til de multilaterale procedurer og sigte på overholdelse af de regler for lige arbejdsvilkår, fælles miljøregler og fødevaresikkerhedsstandarder, som allerede er gældende i Den Europæiske Union, og undgå kun at fremme programmer for bæredygtig udvikling; erindrer om, at EU har væsentlige offensive landbrugsinteresser, navnlig hvad angår forarbejdede produkter af høj kvalitet; er af den opfattelse, at bilaterale handelsaftaler med vigtige handelspartnere kan anvendes til at fremme EU's fødevareindustris eksportinteresser og give betydelige økonomiske fordele;

| 30. | finder det vigtigt, at importerede landbrugsvarer giver EU's forbrugere de samme garantier med hensyn til forbrugerbeskyttelse, dyrevelfærd, miljøbeskyttelse og sociale minimumsstandarder, som europæisk producerede varer giver, og henviser til sin faste holdning i dette spørgsmål; opfordrer Kommissionen til at indføje klausuler i bilaterale handelsaftaler, der forpligter tredjelande til at overholde de samme sundheds- og plantesundhedsmæssige krav, som europæiske producenter skal overholde; finder, at disse aftaler i det mindste skal sikre overholdelsen af internationale forpligtelser og standarder; |
| --- | --- |

30.

finder det vigtigt, at importerede landbrugsvarer giver EU's forbrugere de samme garantier med hensyn til forbrugerbeskyttelse, dyrevelfærd, miljøbeskyttelse og sociale minimumsstandarder, som europæisk producerede varer giver, og henviser til sin faste holdning i dette spørgsmål; opfordrer Kommissionen til at indføje klausuler i bilaterale handelsaftaler, der forpligter tredjelande til at overholde de samme sundheds- og plantesundhedsmæssige krav, som europæiske producenter skal overholde; finder, at disse aftaler i det mindste skal sikre overholdelsen af internationale forpligtelser og standarder;

| 31. | understreger, at der for at undgå at »betale to gange« - først på bilateralt og derefter på multilateralt niveau - bør holdes fast ved princippet om en »single pocket agreement«, i henhold til hvilket indrømmelser, der gøres i bilaterale aftaler, skal kædes sammen med det endelige resultat af Doha-forhandlingerne; |
| --- | --- |

31.

understreger, at der for at undgå at »betale to gange« - først på bilateralt og derefter på multilateralt niveau - bør holdes fast ved princippet om en »single pocket agreement«, i henhold til hvilket indrømmelser, der gøres i bilaterale aftaler, skal kædes sammen med det endelige resultat af Doha-forhandlingerne;

| 32. | understreger betydningen af en streng gennemførelse af de præferentielle oprindelsesregler; opfordrer til en revision af samtlige de handelspræferencer, som Den Europæiske Union har givet vækstlande, der er medlemmer af G20; |
| --- | --- |

32.

understreger betydningen af en streng gennemførelse af de præferentielle oprindelsesregler; opfordrer til en revision af samtlige de handelspræferencer, som Den Europæiske Union har givet vækstlande, der er medlemmer af G20;

| 33. | er af den opfattelse, at der bør indføres mekanismer, som kan forhindre ulovlig praksis i handelen med landbrugsfødevarer, såsom trekantshandel, hvor et land eksporterer sin produktion til EU ved at drage fordel af en præferentiel adgang til EU-markedet og derefter dækker sine egne behov ved at importere produkterne fra udlandet; mener, at det for at forhindre sådanne uregelmæssigheder er nødvendigt, at den præferentielle markedsadgang, som EU indrømmer i handelsaftaler med tredjelande, ikke overstiger den faktiske produktions- og eksportkapacitet i de pågældende lande; |
| --- | --- |

33.

er af den opfattelse, at der bør indføres mekanismer, som kan forhindre ulovlig praksis i handelen med landbrugsfødevarer, såsom trekantshandel, hvor et land eksporterer sin produktion til EU ved at drage fordel af en præferentiel adgang til EU-markedet og derefter dækker sine egne behov ved at importere produkterne fra udlandet; mener, at det for at forhindre sådanne uregelmæssigheder er nødvendigt, at den præferentielle markedsadgang, som EU indrømmer i handelsaftaler med tredjelande, ikke overstiger den faktiske produktions- og eksportkapacitet i de pågældende lande;

| 34. | opfordrer Kommissionen til ihærdigt at forsvare indføjelsen af geografiske betegnelser som en vigtig del af handelsaftalen om bekæmpelse af varemærkeforfalskning (ACTA); beklager, at der at dømme ud fra de nyligt afsluttede eller igangværende handelsforhandlinger kun skal ske beskyttelse fra EU's handelspartneres side af de af EU’s geografiske betegnelser, som er opført på en »kortliste«; påpeger, at bilaterale aftaler i overensstemmelse med strategien for »Det globale Europa« bør sikre øget international beskyttelse af geografiske betegnelser gennem WTO +-bestemmelser; fremhæver nødvendigheden af at gennemføre en regulær og gennemsigtig proces, hvor alle interesserede parter høres, navnlig i Parlamentet og Kommissionen; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen til ihærdigt at forsvare indføjelsen af geografiske betegnelser som en vigtig del af handelsaftalen om bekæmpelse af varemærkeforfalskning (ACTA); beklager, at der at dømme ud fra de nyligt afsluttede eller igangværende handelsforhandlinger kun skal ske beskyttelse fra EU's handelspartneres side af de af EU’s geografiske betegnelser, som er opført på en »kortliste«; påpeger, at bilaterale aftaler i overensstemmelse med strategien for »Det globale Europa« bør sikre øget international beskyttelse af geografiske betegnelser gennem WTO +-bestemmelser; fremhæver nødvendigheden af at gennemføre en regulær og gennemsigtig proces, hvor alle interesserede parter høres, navnlig i Parlamentet og Kommissionen;

| 35. | erindrer om, at frihandelsaftalen med Sydkorea anerkender et stort antal geografiske betegnelser; opfordrer til, at der gøres yderligere bestræbelser i denne retning i fremtidige handelsaftaler; påpeger, at beskyttelse og anerkendelse af geografiske betegnelser i tredjelande er potentielt meget værdifuld for EU's landbrugsfødevaresektor; |
| --- | --- |

35.

erindrer om, at frihandelsaftalen med Sydkorea anerkender et stort antal geografiske betegnelser; opfordrer til, at der gøres yderligere bestræbelser i denne retning i fremtidige handelsaftaler; påpeger, at beskyttelse og anerkendelse af geografiske betegnelser i tredjelande er potentielt meget værdifuld for EU's landbrugsfødevaresektor;

| 36. | bemærker, at frihandelsaftalen mellem EU og Sydkorea i henhold til Kommissionen vil fritage EU-eksportørerne for betaling af 380 mio. EUR årligt i afgifter, eftersom 99 % af afgifterne på EU’s landbrugseksport bortfalder; |
| --- | --- |

36.

bemærker, at frihandelsaftalen mellem EU og Sydkorea i henhold til Kommissionen vil fritage EU-eksportørerne for betaling af 380 mio. EUR årligt i afgifter, eftersom 99 % af afgifterne på EU’s landbrugseksport bortfalder;

| 37. | anmoder Kommissionen om at sikre, at handelsaftalerne ikke undergraver EU’s ordning med indgangspriser for frugt og grøntsager, samtidig med at de nuværende importtidsplaner bevares; opfordrer ikke desto mindre indtrængende Kommissionen til hurtigst muligt at foretage de nødvendige ændringer, der kan sikre, at ordningens virkemåde forbedres; |
| --- | --- |

37.

anmoder Kommissionen om at sikre, at handelsaftalerne ikke undergraver EU’s ordning med indgangspriser for frugt og grøntsager, samtidig med at de nuværende importtidsplaner bevares; opfordrer ikke desto mindre indtrængende Kommissionen til hurtigst muligt at foretage de nødvendige ændringer, der kan sikre, at ordningens virkemåde forbedres;

| 38. | understreger, at især den komplekse ordning med indgangspriser for tomater, der importeres fra Marokko, volder problemer; opfordrer derfor Kommissionen til snarest at foretage de relevante ændringer; |
| --- | --- |

38.

understreger, at især den komplekse ordning med indgangspriser for tomater, der importeres fra Marokko, volder problemer; opfordrer derfor Kommissionen til snarest at foretage de relevante ændringer;

| 39. | udtrykker stor betænkelighed ved EU's aftale med Marokko; påpeger, at mens de europæiske markeder er blevet næsten fuldstændigt åbnet for import af varer fra Marokko, er visse landbrugsvarer stadig underlagt kvoter ved eksport fra EU, herunder vigtige produkter som kernefrugter; |
| --- | --- |

39.

udtrykker stor betænkelighed ved EU's aftale med Marokko; påpeger, at mens de europæiske markeder er blevet næsten fuldstændigt åbnet for import af varer fra Marokko, er visse landbrugsvarer stadig underlagt kvoter ved eksport fra EU, herunder vigtige produkter som kernefrugter;

| 40. | beklager, at der under forhandlingerne om landbrugskapitlet i associeringsaftalen med Marokko ikke blev givet garantier for overholdelsen af de præferentielle importkvoter eller de indgangspriser, der gælder for marokkanske eksportvarer; |
| --- | --- |

40.

beklager, at der under forhandlingerne om landbrugskapitlet i associeringsaftalen med Marokko ikke blev givet garantier for overholdelsen af de præferentielle importkvoter eller de indgangspriser, der gælder for marokkanske eksportvarer;

| 41. | opfordrer Kommissionen til at opfylde sine tilsagn vedrørende EU's sukkersektor og ophøre med at give systematiske indrømmelser på sukkerområdet i bi- og multilaterale handelsforhandlinger; noterer sig i denne sammenhæng initiativerne i sukkersektoren, som har øget denne sektors konkurrencedygtighed og samtidig forbedret dens miljømæssige bæredygtighed og bidraget til EU's udviklingsdagsorden gennem de præferencer, der er tildelt AVS- og LDC-landene; |
| --- | --- |

41.

opfordrer Kommissionen til at opfylde sine tilsagn vedrørende EU's sukkersektor og ophøre med at give systematiske indrømmelser på sukkerområdet i bi- og multilaterale handelsforhandlinger; noterer sig i denne sammenhæng initiativerne i sukkersektoren, som har øget denne sektors konkurrencedygtighed og samtidig forbedret dens miljømæssige bæredygtighed og bidraget til EU's udviklingsdagsorden gennem de præferencer, der er tildelt AVS- og LDC-landene;

| 42. | påpeger, at eventuelle yderligere bilaterale indrømmelser til tredjelande (f.eks. latinamerikanske lande og Ukraine) af adgang til EU’s sukkermarked vil destabilisere dette marked og udhule præferencestillingen for LDC- og AVS-landene; er så meget mere bekymret over, at sådanne indrømmelser, når de gives til nettoimporterende lande, tilskynder til anvendelse af swap-mekanismer; opfordrer Kommissionen til fortsat at udelukke sukker og sukkerderivater, herunder ethanol, fra de bilaterale forhandlingers anvendelsesområde; |
| --- | --- |

42.

påpeger, at eventuelle yderligere bilaterale indrømmelser til tredjelande (f.eks. latinamerikanske lande og Ukraine) af adgang til EU’s sukkermarked vil destabilisere dette marked og udhule præferencestillingen for LDC- og AVS-landene; er så meget mere bekymret over, at sådanne indrømmelser, når de gives til nettoimporterende lande, tilskynder til anvendelse af swap-mekanismer; opfordrer Kommissionen til fortsat at udelukke sukker og sukkerderivater, herunder ethanol, fra de bilaterale forhandlingers anvendelsesområde;

| 43. | opfordrer Kommissionen til at holde øje med forsøg på at omgå betalingen af importafgifter for ethanol, idet stadigt større mængder ethanol kommer ind i EU i form af blandinger med en meget lav importafgift; |
| --- | --- |

43.

opfordrer Kommissionen til at holde øje med forsøg på at omgå betalingen af importafgifter for ethanol, idet stadigt større mængder ethanol kommer ind i EU i form af blandinger med en meget lav importafgift;

| 44. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at der gives symmetriske toldindrømmelser i de frihandelsaftaler, som EU indgår med lande, der har en stor landbrugsproduktion og eksportkapacitet, som f.eks. Mercosur; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at der gives symmetriske toldindrømmelser i de frihandelsaftaler, som EU indgår med lande, der har en stor landbrugsproduktion og eksportkapacitet, som f.eks. Mercosur;

| 45. | konstaterer, at forhandlingerne om associeringsaftalen EU-Mercosur - en aftale af allerstørste betydning, som vil berøre 700 millioner mennesker og være verdens mest ambitiøse biregionale aftale - er blevet genoptaget, og understreger derfor, at Europa-Parlamentet bør inddrages snævert på alle forhandlingstrin; |
| --- | --- |

45.

konstaterer, at forhandlingerne om associeringsaftalen EU-Mercosur - en aftale af allerstørste betydning, som vil berøre 700 millioner mennesker og være verdens mest ambitiøse biregionale aftale - er blevet genoptaget, og understreger derfor, at Europa-Parlamentet bør inddrages snævert på alle forhandlingstrin;

| 46. | finder det uacceptabelt, at Kommissionen genoptog forhandlingerne med Mercosur uden at offentliggøre en detaljeret konsekvensanalyse og uden at tage spørgsmålet op i en egentlig politisk debat med Rådet og Parlamentet; kræver, at en undersøgelse af disse forhandlingers indvirkning på europæiske landbrugssektorer og -regioner udarbejdes og drøftes, inden der udveksles nogen toldsatsforslag mellem EU og Mercosur; påpeger, at det i lyset af forhandlingernes landbrugsmæssige implikationer er nødvendigt at kæde dem sammen med Doharunden; anmoder følgelig Kommissionen om ikke at afslutte forhandlingerne med Mercosur, inden WTO-runden er bragt til afslutning, som fastlagt i dens mandat; opfordrer Kommissionen til at holde Rådet og Parlamentet behørigt orienterede om udviklingen i forhandlingerne med Mercosur og fremover at informere Rådet og Parlamentet, inden sådanne handelsforhandlinger indledes; |
| --- | --- |

46.

finder det uacceptabelt, at Kommissionen genoptog forhandlingerne med Mercosur uden at offentliggøre en detaljeret konsekvensanalyse og uden at tage spørgsmålet op i en egentlig politisk debat med Rådet og Parlamentet; kræver, at en undersøgelse af disse forhandlingers indvirkning på europæiske landbrugssektorer og -regioner udarbejdes og drøftes, inden der udveksles nogen toldsatsforslag mellem EU og Mercosur; påpeger, at det i lyset af forhandlingernes landbrugsmæssige implikationer er nødvendigt at kæde dem sammen med Doharunden; anmoder følgelig Kommissionen om ikke at afslutte forhandlingerne med Mercosur, inden WTO-runden er bragt til afslutning, som fastlagt i dens mandat; opfordrer Kommissionen til at holde Rådet og Parlamentet behørigt orienterede om udviklingen i forhandlingerne med Mercosur og fremover at informere Rådet og Parlamentet, inden sådanne handelsforhandlinger indledes;

| 47. | er stærkt bekymret for virkningerne på EU’s landbrugssektor som helhed af en eventuel associeringsaftale med Mercosur, eftersom Mercosur i marts 2006 i sin anmodning om adgang til EU’s landbrugsmarked gik betydeligt længere end det allerede omfattende tilbud, som EU fremsatte i 2004; finder det derfor nødvendigt at tage indrømmelserne op til revision med henblik på at beskytte vore landbrugeres interesser; |
| --- | --- |

47.

er stærkt bekymret for virkningerne på EU’s landbrugssektor som helhed af en eventuel associeringsaftale med Mercosur, eftersom Mercosur i marts 2006 i sin anmodning om adgang til EU’s landbrugsmarked gik betydeligt længere end det allerede omfattende tilbud, som EU fremsatte i 2004; finder det derfor nødvendigt at tage indrømmelserne op til revision med henblik på at beskytte vore landbrugeres interesser;

| 48. | påpeger, at de nye medlemsstaters holdning ikke er taget i betragtning i forhandlingerne mellem EU og Mercosur, der bygger på et mandat givet af Rådet i 1999; |
| --- | --- |

48.

påpeger, at de nye medlemsstaters holdning ikke er taget i betragtning i forhandlingerne mellem EU og Mercosur, der bygger på et mandat givet af Rådet i 1999;

| 49. | bemærker, at landbrugsvirksomheder i Mercosurlandene har langt lavere produktionsomkostninger, herunder omkostninger til jord, arbejdskraft og kapital, og at producenterne i Mercosur ikke skal leve op til de samme standarder som EU-producenterne for så vidt angår miljø, dyrevelfærd, fødevaresikkerhed og fytosanitære foranstaltninger; understreger, at det for at opnå et afbalanceret slutresultat for begge parter er nødvendigt at sikre, at forhandlingerne tager fuldt hensyn til alle konsekvenser og virkninger, navnlig på det miljømæssige og sociale område; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en analyse af en sådan aftales konsekvenser for landbrugssektoren; |
| --- | --- |

49.

bemærker, at landbrugsvirksomheder i Mercosurlandene har langt lavere produktionsomkostninger, herunder omkostninger til jord, arbejdskraft og kapital, og at producenterne i Mercosur ikke skal leve op til de samme standarder som EU-producenterne for så vidt angår miljø, dyrevelfærd, fødevaresikkerhed og fytosanitære foranstaltninger; understreger, at det for at opnå et afbalanceret slutresultat for begge parter er nødvendigt at sikre, at forhandlingerne tager fuldt hensyn til alle konsekvenser og virkninger, navnlig på det miljømæssige og sociale område; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en analyse af en sådan aftales konsekvenser for landbrugssektoren;

| 50. | er af den opfattelse, at markedsintegrationsniveauet i Mercosur-toldunionen på nuværende tidspunkt ikke er tilstrækkeligt til at garantere en hensigtsmæssige udveksling af importerede varer inden for regionen; er af den opfattelse, at en aftale ikke vil give noget reelt udbytte, hvis der ikke er bestemmelser, som sikrer en fuldstændig og effektiv bevægelighed for varer inden for Mercosurområdet; |
| --- | --- |

50.

er af den opfattelse, at markedsintegrationsniveauet i Mercosur-toldunionen på nuværende tidspunkt ikke er tilstrækkeligt til at garantere en hensigtsmæssige udveksling af importerede varer inden for regionen; er af den opfattelse, at en aftale ikke vil give noget reelt udbytte, hvis der ikke er bestemmelser, som sikrer en fuldstændig og effektiv bevægelighed for varer inden for Mercosurområdet;

| 51. | beklager, at Kommissionen for nylig har givet toldindrømmelser til de lande, der eksporterer bananer til EU; opfordrer til en revision af den støtte, som europæiske producenter modtager som led i hjælpeprogrammerne for regioner i den yderste periferi (Posei), med henblik på at sikre disse producenter en kompensation for de virkninger, som disse toldnedsættelser vil få på priserne på EU-markedet; mener, at der under tilsvarende forhandlinger i fremtiden bør tages hensyn til EU- og AVS-producenternes interesser, således at disse sektorer, som giver mange arbejdspladser, ikke svækkes; |
| --- | --- |

51.

beklager, at Kommissionen for nylig har givet toldindrømmelser til de lande, der eksporterer bananer til EU; opfordrer til en revision af den støtte, som europæiske producenter modtager som led i hjælpeprogrammerne for regioner i den yderste periferi (Posei), med henblik på at sikre disse producenter en kompensation for de virkninger, som disse toldnedsættelser vil få på priserne på EU-markedet; mener, at der under tilsvarende forhandlinger i fremtiden bør tages hensyn til EU- og AVS-producenternes interesser, således at disse sektorer, som giver mange arbejdspladser, ikke svækkes;

| 52. | understreger, at en række rapporter fra Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret peger på det vedvarende problem med brasiliansk oksekøds manglende opfyldelse af EU’s producent- og forbrugerstandarder for fødevaresikkerhed, dyreidentifikation og -sporbarhed, dyresundhed og sygdomskontrol; |
| --- | --- |

52.

understreger, at en række rapporter fra Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret peger på det vedvarende problem med brasiliansk oksekøds manglende opfyldelse af EU’s producent- og forbrugerstandarder for fødevaresikkerhed, dyreidentifikation og -sporbarhed, dyresundhed og sygdomskontrol;

| 53. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at undersøge de forskellige rapporter, hvori det brasilianske sundhedsovervågningsorgan (ANVISA) redegør for den udbredte brug i Brasilien af pesticider, som er forbudt i EU og de fleste andre dele af verden, og peger på de alvorlige sundhedsmæssige risici, der følger af denne praksis; |
| --- | --- |

53.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at undersøge de forskellige rapporter, hvori det brasilianske sundhedsovervågningsorgan (ANVISA) redegør for den udbredte brug i Brasilien af pesticider, som er forbudt i EU og de fleste andre dele af verden, og peger på de alvorlige sundhedsmæssige risici, der følger af denne praksis;

| 54. | udtrykker dyb bekymring over den politik, som Argentina i modstrid med sine WTO-forpligtelser fører med det formål at begrænse importen af fødevarer, der konkurrerer med den indenlandske produktion; påpeger, at disse foranstaltninger kommer oven i Argentinas ikke-automatiske importlicensordning, som i forvejen har negative virkninger for EU-eksporten; opfordrer Kommissionen til at tage alle nødvendige skridt til at sikre, at disse foranstaltninger, som strider mod selve ånden i forhandlingerne om en EU-Mercosur-aftale, effektivt afskaffes; |
| --- | --- |

54.

udtrykker dyb bekymring over den politik, som Argentina i modstrid med sine WTO-forpligtelser fører med det formål at begrænse importen af fødevarer, der konkurrerer med den indenlandske produktion; påpeger, at disse foranstaltninger kommer oven i Argentinas ikke-automatiske importlicensordning, som i forvejen har negative virkninger for EU-eksporten; opfordrer Kommissionen til at tage alle nødvendige skridt til at sikre, at disse foranstaltninger, som strider mod selve ånden i forhandlingerne om en EU-Mercosur-aftale, effektivt afskaffes;

| 55. | udtrykker betænkelighed ved de indrømmelser, der er givet for frugt og grøntsager som led i Euro-Middelhavsaftalerne; finder i den forbindelse, at det komplementære forhold mellem vækstsæsonerne i de sydlige og nordlige Middelhavslande fortsat børe være en rettesnor for liberaliseringen af handelen med landbrugsvarer inden for Middelhavsunionen; |
| --- | --- |

55.

udtrykker betænkelighed ved de indrømmelser, der er givet for frugt og grøntsager som led i Euro-Middelhavsaftalerne; finder i den forbindelse, at det komplementære forhold mellem vækstsæsonerne i de sydlige og nordlige Middelhavslande fortsat børe være en rettesnor for liberaliseringen af handelen med landbrugsvarer inden for Middelhavsunionen;

| 56. | understreger, at selv om tobaksvarer skal være omfattet af et strengt regelsæt, skal lovreguleringen af ingredienser i tobaksvarer i EU og på internationalt plan følge en proportional, risikobaseret tilgang, der afspejler de videnskabelige fakta; advarer mod ethvert ikke-videnskabeligt baseret forbud mod bestemte ingredienser, der i praksis vil føre til et forbud mod de traditionelle europæiske tobaksblandinger, eftersom dette vil få alvorlige socioøkonomiske konsekvenser for tobaksavlerne i EU (der dyrker orientalske og Burley-tobakker), uden at være nogen gevinst for folkesundheden; |
| --- | --- |

56.

understreger, at selv om tobaksvarer skal være omfattet af et strengt regelsæt, skal lovreguleringen af ingredienser i tobaksvarer i EU og på internationalt plan følge en proportional, risikobaseret tilgang, der afspejler de videnskabelige fakta; advarer mod ethvert ikke-videnskabeligt baseret forbud mod bestemte ingredienser, der i praksis vil føre til et forbud mod de traditionelle europæiske tobaksblandinger, eftersom dette vil få alvorlige socioøkonomiske konsekvenser for tobaksavlerne i EU (der dyrker orientalske og Burley-tobakker), uden at være nogen gevinst for folkesundheden;

| 57. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med forhandlingerne om EU's handelsaftaler, herunder med Canada og Ukraine, at tage hensyn til EU-borgernes interesser, udvise åbenhed og holde Parlamentet løbende informeret om udviklingen i forhandlingerne; beklager, at Kommissionen endnu ikke har informeret Parlamentet om forhandlingerne om en frihandelsaftale mellem EU og Canada, selv om disse forhandlinger påbegyndtes i oktober 2009; opfordrer Kommissionen til at give Parlamentet og de udvalg, der er ansvarlige for de relevante sagsområder, detaljerede oplysninger om hver yderligere forhandlingsrunde; udtrykker endvidere bekymring over de indrømmelser, som Kommissionen eventuelt har givet under forhandlingerne, især på områderne markedsåbning, GMO'er, mælk, beskyttelse af intellektuel ejendomsret og oprindelsesmærkning, og opfordrer Kommissionen til ikke at give nogen indrømmelser, der kan få negative følger for europæisk landbrug; |
| --- | --- |

57.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med forhandlingerne om EU's handelsaftaler, herunder med Canada og Ukraine, at tage hensyn til EU-borgernes interesser, udvise åbenhed og holde Parlamentet løbende informeret om udviklingen i forhandlingerne; beklager, at Kommissionen endnu ikke har informeret Parlamentet om forhandlingerne om en frihandelsaftale mellem EU og Canada, selv om disse forhandlinger påbegyndtes i oktober 2009; opfordrer Kommissionen til at give Parlamentet og de udvalg, der er ansvarlige for de relevante sagsområder, detaljerede oplysninger om hver yderligere forhandlingsrunde; udtrykker endvidere bekymring over de indrømmelser, som Kommissionen eventuelt har givet under forhandlingerne, især på områderne markedsåbning, GMO'er, mælk, beskyttelse af intellektuel ejendomsret og oprindelsesmærkning, og opfordrer Kommissionen til ikke at give nogen indrømmelser, der kan få negative følger for europæisk landbrug;

| 58. | er foruroliget over udsigten til indrømmelser på kornområdet i forhandlingerne med Ukraine, eftersom den ukrainske produktion er særdeles konkurrencedygtig, og Ukraine allerede er det land, der gør størst brug af de toldkontingenter for korn (hvede og byg), der tilbydes tredjelande; opfordrer derfor Kommissionen til at begrænse sit tilbud på dette område; |
| --- | --- |

58.

er foruroliget over udsigten til indrømmelser på kornområdet i forhandlingerne med Ukraine, eftersom den ukrainske produktion er særdeles konkurrencedygtig, og Ukraine allerede er det land, der gør størst brug af de toldkontingenter for korn (hvede og byg), der tilbydes tredjelande; opfordrer derfor Kommissionen til at begrænse sit tilbud på dette område;

| 59. | understreger på ny landbrugshandelens betydning for den økonomiske udvikling og fattigdomsbekæmpelsen i udviklingslande; opfordrer EU til at hjælpe AVS-landene med at tilpasse sig den øgede globale konkurrence; |
| --- | --- |

59.

understreger på ny landbrugshandelens betydning for den økonomiske udvikling og fattigdomsbekæmpelsen i udviklingslande; opfordrer EU til at hjælpe AVS-landene med at tilpasse sig den øgede globale konkurrence;

| 60. | opfordrer Kommissionen til at tage behørigt hensyn til denne beslutning, når den udarbejder og implementerer sin fremtidige handelsstrategi; |
| --- | --- |

60.

opfordrer Kommissionen til at tage behørigt hensyn til denne beslutning, når den udarbejder og implementerer sin fremtidige handelsstrategi;

*

* *

| 61. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

61.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 293 E af 2.12.2006, s. 155.

(2)  EUT C 286 E af 22.10.2010, s. 1.

(3)  EUT C 4 E af 7.1.2011, s. 25.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0286.

(5)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16.

(6)  EFT L 194 af 18.7.2001, s. 26.

---

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/58

---

Tirsdag den 8. marts 2011EU's proteinunderskud

P7_TA(2011)0084

Europa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om EU's proteinunderskud: Hvad er løsningen på et langvarigt problem? (2010/2111(INI))

2012/C 199 E/07

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. november 2010 med titlen »Den fælles landbrugspolitik på vej mod 2020: Morgendagens udfordringer: fødevarer, naturressourcer og landområder« (KOM(2010)0672), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. november 2010 med titlen »Den fælles landbrugspolitik på vej mod 2020: Morgendagens udfordringer: fødevarer, naturressourcer og landområder« (KOM(2010)0672),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. juli 2010 med titlen »TSE-køreplan 2: Strategidokument om transmissible spongiforme encephalopatier i 2010-2015« (KOM(2010)0384), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. juli 2010 med titlen »TSE-køreplan 2: Strategidokument om transmissible spongiforme encephalopatier i 2010-2015« (KOM(2010)0384),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 93/355/EØF (1) af 8. juni 1993 om indgåelse af et aftalememorandum inden for rammerne af GATT mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater om visse olieafgrøder, som omfatter Blair House aftalen om begrænsning af produktionen af olie- og proteinafgrøder i Den Europæiske Union og fastsættelse af specifikke priser for sådanne afgrøder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 93/355/EØF (1) af 8. juni 1993 om indgåelse af et aftalememorandum inden for rammerne af GATT mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater om visse olieafgrøder, som omfatter Blair House aftalen om begrænsning af produktionen af olie- og proteinafgrøder i Den Europæiske Union og fastsættelse af specifikke priser for sådanne afgrøder,

| — | der henviser til den rapport, som LMC International i november 2009 forelagde for Kommissionen med titlen »Evaluation of Measures applied under the Common Agricultural Policy to the protein crop sector« (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den rapport, som LMC International i november 2009 forelagde for Kommissionen med titlen »Evaluation of Measures applied under the Common Agricultural Policy to the protein crop sector« (2),

| — | der henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 1431/82 (3) og (EF) nr. 1251/1999 (4), som fastsatte særforanstaltninger for proteinafgrøder og indførte det maksimale garantiareal, Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 (5) og artikel 76-78 i Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 (6) vedrørende afvikling af særlig støtteordninger for proteinafgrøder, og Kommissionens forordning (EF) nr. 1121/2009 (7), som fastsatte detaljerede bestemmelser vedrørende præmien for proteinafgrøder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 1431/82 (3) og (EF) nr. 1251/1999 (4), som fastsatte særforanstaltninger for proteinafgrøder og indførte det maksimale garantiareal, Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 (5) og artikel 76-78 i Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 (6) vedrørende afvikling af særlig støtteordninger for proteinafgrøder, og Kommissionens forordning (EF) nr. 1121/2009 (7), som fastsatte detaljerede bestemmelser vedrørende præmien for proteinafgrøder,

| — | der henviser til forordning (EF) nr. 767/2009 (8) om markedsføring og anvendelse af foder, |
| --- | --- |

—

der henviser til forordning (EF) nr. 767/2009 (8) om markedsføring og anvendelse af foder,

| — | der henviser til artikel 68 i Rådets forordning (EF) nr. 73/2009, som giver medlemsstaterne mulighed for at yde støtte til proteinafgrøder på deres område, og som specifikt er blevet anvendt af Frankrig, Spanien, Polen og Finland, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 68 i Rådets forordning (EF) nr. 73/2009, som giver medlemsstaterne mulighed for at yde støtte til proteinafgrøder på deres område, og som specifikt er blevet anvendt af Frankrig, Spanien, Polen og Finland,

| — | der henviser til undersøgelsen med titlen »Economic Impact of Unapproved GMOs on EU Feed Imports and Livestock Production«, som Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter offentliggjorde i 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen med titlen »Economic Impact of Unapproved GMOs on EU Feed Imports and Livestock Production«, som Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter offentliggjorde i 2007,

| — | der henviser til anbefalingerne vedrørende betydningen af forskning og lokal viden, herunder vedrørende bælgfrugter, der er indeholdt i rapporten fra FN's Landbrugspanel (IAASTD) om den globale fødevareforsyning, som er udarbejdet af De Forenede Nationers Udviklingsprogram, FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) og Verdensbanken, |
| --- | --- |

—

der henviser til anbefalingerne vedrørende betydningen af forskning og lokal viden, herunder vedrørende bælgfrugter, der er indeholdt i rapporten fra FN's Landbrugspanel (IAASTD) om den globale fødevareforsyning, som er udarbejdet af De Forenede Nationers Udviklingsprogram, FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) og Verdensbanken,

| — | der henviser til de undersøgelser, som Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter har anmodet om, og som blev forelagt på en workshop den 11. oktober 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til de undersøgelser, som Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter har anmodet om, og som blev forelagt på en workshop den 11. oktober 2010,

| — | der henviser til sin beslutning af 12. marts 2008 om bæredygtigt landbrug og biogas: behov for revision af EU-lovgivningen (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. marts 2008 om bæredygtigt landbrug og biogas: behov for revision af EU-lovgivningen (9),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0026/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0026/2011),

Grundlæggende oplysninger om proteinunderskuddet: udbud, efterspørgsel og international handel

| A. | der henviser til, at EU's samlede produktion af proteinafgrøder på indeværende tidspunkt kun omfatter 3 % af Unionens agerjord og kun tegner sig for 30 % af de proteinafgrøder, der bruges til dyrefoder i EU, og at dette underskud i det seneste årti har været stigende, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU's samlede produktion af proteinafgrøder på indeværende tidspunkt kun omfatter 3 % af Unionens agerjord og kun tegner sig for 30 % af de proteinafgrøder, der bruges til dyrefoder i EU, og at dette underskud i det seneste årti har været stigende,

| B. | der henviser til, at der i nogle medlemsstater er store landbrugsarealer, der ligger brak år efter år, hvilket fører til, at deres produktionspotentiale forspildes, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der i nogle medlemsstater er store landbrugsarealer, der ligger brak år efter år, hvilket fører til, at deres produktionspotentiale forspildes,

| C. | der henviser til, at dette betydelige underskud i produktionen af proteinafgrøder kan føres tilbage til tidligere indgåede internationale handelsaftaler, især med De Forenede Stater, som gjorde det muligt for EU at beskytte sin kornproduktion og til gengæld tillod toldfri import af proteinafgrøder og olieafgrøder til EU (GATT og Blair House aftalen af 1992); der endvidere henviser til, at dette var knyttet til de betydelige fremskridt med hensyn til effektiviteten af produktionen af proteinafgrøder og brugen af nye teknologier uden for EU, hvilket udgjorde en konkurrencemæssig ulempe for EU-landbrugere, som ikke fandt produktion af proteinafgrøder økonomisk attraktiv, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at dette betydelige underskud i produktionen af proteinafgrøder kan føres tilbage til tidligere indgåede internationale handelsaftaler, især med De Forenede Stater, som gjorde det muligt for EU at beskytte sin kornproduktion og til gengæld tillod toldfri import af proteinafgrøder og olieafgrøder til EU (GATT og Blair House aftalen af 1992); der endvidere henviser til, at dette var knyttet til de betydelige fremskridt med hensyn til effektiviteten af produktionen af proteinafgrøder og brugen af nye teknologier uden for EU, hvilket udgjorde en konkurrencemæssig ulempe for EU-landbrugere, som ikke fandt produktion af proteinafgrøder økonomisk attraktiv,

| D. | der henviser til, at 70 % (42 mio. tons) af de råvarer, der er rige på vegetabilske proteiner, og som forbruges i EU i dag, især sojamel, importeres fra navnlig Brasilien, Argentina og USA, og at ca. 60 % af denne import (26 mio. tons) er biprodukter fra produktion af raffineret vegetabilsk olie og hovedsagelig bruges til dyrefoder, navnlig sojamel, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at 70 % (42 mio. tons) af de råvarer, der er rige på vegetabilske proteiner, og som forbruges i EU i dag, især sojamel, importeres fra navnlig Brasilien, Argentina og USA, og at ca. 60 % af denne import (26 mio. tons) er biprodukter fra produktion af raffineret vegetabilsk olie og hovedsagelig bruges til dyrefoder, navnlig sojamel,

| E. | der henviser til, at der årligt, på grund af de ringe mængder, der produceres, kun forarbejdes 2 millioner tons proteinafgrøder i den europæiske foderblandingsindustri, som imidlertid mener, at den ville kunne forarbejde næsten 20 millioner tons om året, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der årligt, på grund af de ringe mængder, der produceres, kun forarbejdes 2 millioner tons proteinafgrøder i den europæiske foderblandingsindustri, som imidlertid mener, at den ville kunne forarbejde næsten 20 millioner tons om året,

| F. | der henviser til, at denne import repræsenterer opdyrkning af arealer på 20 millioner ha uden for EU svarende til mere end 10 % af EU's agerjord, og at disse produkter ikke er underlagt de samme lovgivningsmæssige begrænsninger med hensyn til miljø, sundhed og gmo'er som europæiske produkter, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at denne import repræsenterer opdyrkning af arealer på 20 millioner ha uden for EU svarende til mere end 10 % af EU's agerjord, og at disse produkter ikke er underlagt de samme lovgivningsmæssige begrænsninger med hensyn til miljø, sundhed og gmo'er som europæiske produkter,

| G. | der henviser til, at eftersom de sydamerikanske leverandører får nye kunder, herunder Kina, som er mindre krævende end EU med hensyn til produktionsvilkårene, og hvis forsyningsstrategi er temmelig uigennemskuelig, kan det i det lange løb svække markedsstabiliteten og EU's forsyningskæde, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at eftersom de sydamerikanske leverandører får nye kunder, herunder Kina, som er mindre krævende end EU med hensyn til produktionsvilkårene, og hvis forsyningsstrategi er temmelig uigennemskuelig, kan det i det lange løb svække markedsstabiliteten og EU's forsyningskæde,

| H. | der henviser til, at EU's husdyrsektor som helhed er sårbar over for prisudsving og handelsforvridninger, og at den er afhængig af proteinimport af høj kvalitet og til en overkommelig pris; der yderligere henviser til, at sektorens konkurrenceevne svækkes af ekstraomkostningerne til import af proteinafgrøder til dyrefoder, som skyldes fraværet af en teknisk løsning på problemerne i forbindelse med nultolerancepolitikken for tilstedeværelse af ikke tilladte gmo'er i planterne, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU's husdyrsektor som helhed er sårbar over for prisudsving og handelsforvridninger, og at den er afhængig af proteinimport af høj kvalitet og til en overkommelig pris; der yderligere henviser til, at sektorens konkurrenceevne svækkes af ekstraomkostningerne til import af proteinafgrøder til dyrefoder, som skyldes fraværet af en teknisk løsning på problemerne i forbindelse med nultolerancepolitikken for tilstedeværelse af ikke tilladte gmo'er i planterne,

| I. | der henviser til, at utilstrækkelig import af soja og majs påfører EU's husdyrsektor og foderstofsektor yderligere omkostninger og truer den interne kødproduktions økonomiske levedygtighed, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at utilstrækkelig import af soja og majs påfører EU's husdyrsektor og foderstofsektor yderligere omkostninger og truer den interne kødproduktions økonomiske levedygtighed,

| J. | der henviser til, at antallet af forskningsprogrammer i EU vedrørende proteinafgrøder er faldet fra 50 i 1980 til 15 i 2010, og at uddannelse og opnåelse af praktisk erfaring inden for produktion af proteinafgrøder i EU er blevet forsømt på grund af den lave andel, som EU-producerede bælgfrugter (lucerne, kløver, esparsette osv.) og bælgplanter som ærter, soja, lupiner, hestebønner og vikker udgør, hvilket har ført til en ringe grad af innovation og en lav produktion af frø, der er tilpasset EU's regioner, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at antallet af forskningsprogrammer i EU vedrørende proteinafgrøder er faldet fra 50 i 1980 til 15 i 2010, og at uddannelse og opnåelse af praktisk erfaring inden for produktion af proteinafgrøder i EU er blevet forsømt på grund af den lave andel, som EU-producerede bælgfrugter (lucerne, kløver, esparsette osv.) og bælgplanter som ærter, soja, lupiner, hestebønner og vikker udgør, hvilket har ført til en ringe grad af innovation og en lav produktion af frø, der er tilpasset EU's regioner,

| K. | der henviser til, at EU i høj grad er afhængigt af sojabønner og majs, der er importeret fra tredjelande, og at enhver afbrydelse i forsyningerne af disse produkter på grund af en minimal forekomst af gmo'er er særdeles bekostelig for den europæiske foderindustri, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU i høj grad er afhængigt af sojabønner og majs, der er importeret fra tredjelande, og at enhver afbrydelse i forsyningerne af disse produkter på grund af en minimal forekomst af gmo'er er særdeles bekostelig for den europæiske foderindustri,

| L. | der henviser til, at en forskningspolitik kun kan forventes at give gode resultater, hvis den er omfattet af mellemlang- og langsigtede forpligtelser, hvilket på indeværende tidspunkt ikke er tilfældet for proteinafgrøder, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at en forskningspolitik kun kan forventes at give gode resultater, hvis den er omfattet af mellemlang- og langsigtede forpligtelser, hvilket på indeværende tidspunkt ikke er tilfældet for proteinafgrøder,

| M. | der henviser til, at landbrugernes viden om bæredygtig praksis, der kombinerer afgrødeproduktion og husdyravl ved hjælp af en afbalanceret vekseldrift og en fornuftig anvendelse af græsningsarealerne, risikerer at gå tabt, og at de proteinafgrøder, der dyrkes i EU, desuden ikke giver foderblandinger af den kvalitet, som de forskellige husdyravlssektorer har behov for, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at landbrugernes viden om bæredygtig praksis, der kombinerer afgrødeproduktion og husdyravl ved hjælp af en afbalanceret vekseldrift og en fornuftig anvendelse af græsningsarealerne, risikerer at gå tabt, og at de proteinafgrøder, der dyrkes i EU, desuden ikke giver foderblandinger af den kvalitet, som de forskellige husdyravlssektorer har behov for,

| N. | der henviser til, at det, hvis proteinafgrøder skal indgå som et bæredygtigt element i dyrkningsmønstrene, er nødvendigt på kort sigt at øge indtægterne fra disse afgrøder, navnlig gennem en særlig støtte under den fælles landbrugspolitik, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det, hvis proteinafgrøder skal indgå som et bæredygtigt element i dyrkningsmønstrene, er nødvendigt på kort sigt at øge indtægterne fra disse afgrøder, navnlig gennem en særlig støtte under den fælles landbrugspolitik,

Grundlæggende udsagn om fordelene ved at reducere proteinunderskuddet

| O. | der henviser til, at en forbedring af balancen mellem forsyninger og forbrug af korn, protein og oliefrø i EU kunne indebære betydelige økonomiske fordele for landbrugerne og fødevare- og foderindustrien samt give forbrugerne et bedre udvalg af sunde fødevarer af høj kvalitet, hvis de politiske rammer for den kommende reform af den fælles landbrugspolitik fuldt ud imødegår de nye udfordringer, som beskrives i Kommissionens meddelelse, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at en forbedring af balancen mellem forsyninger og forbrug af korn, protein og oliefrø i EU kunne indebære betydelige økonomiske fordele for landbrugerne og fødevare- og foderindustrien samt give forbrugerne et bedre udvalg af sunde fødevarer af høj kvalitet, hvis de politiske rammer for den kommende reform af den fælles landbrugspolitik fuldt ud imødegår de nye udfordringer, som beskrives i Kommissionens meddelelse,

| P. | der henviser til, at alle de muligheder, som de forskellige salgsfremmende foranstaltninger giver, bør udnyttes til at fremme konsum af korn, proteinafgrøder og oliefrø, som bør beskyttes yderligere gennem en kvalitetsordning for landbrugsprodukter til beskyttelse af geografiske eller traditionelle produkter for på denne måde at bidrage til at bevare lokale og regionale fødevarer, der er fremstillet af disse varer, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at alle de muligheder, som de forskellige salgsfremmende foranstaltninger giver, bør udnyttes til at fremme konsum af korn, proteinafgrøder og oliefrø, som bør beskyttes yderligere gennem en kvalitetsordning for landbrugsprodukter til beskyttelse af geografiske eller traditionelle produkter for på denne måde at bidrage til at bevare lokale og regionale fødevarer, der er fremstillet af disse varer,

| Q. | der i en klimaændringsoptik henviser til, at produktion af proteinafgrøder reducerer drivhusgasemissionerne betydeligt gennem assimilering og binding af kvælstof i jorden (op til 100 kg N/ha om måneden) og en deraf følgende mindsket anvendelse af syntetisk kvælstofgødning, som i kraft af sit indhold af dinitrogenoxid har et opvarmningspotentiale, som er 310 gange højere end for kuldioxid, |
| --- | --- |

Q.

der i en klimaændringsoptik henviser til, at produktion af proteinafgrøder reducerer drivhusgasemissionerne betydeligt gennem assimilering og binding af kvælstof i jorden (op til 100 kg N/ha om måneden) og en deraf følgende mindsket anvendelse af syntetisk kvælstofgødning, som i kraft af sit indhold af dinitrogenoxid har et opvarmningspotentiale, som er 310 gange højere end for kuldioxid,

| R. | der henviser til, at det gennem EU's »GL-pro«-program har vist sig, at der ved hvert fjerde år at lade proteinafgrøder indgå i vekseldrift opnås en betydelig reduktion af CO2-emissionerne (omkring 10-15 %) og en lavere ozonproduktion, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det gennem EU's »GL-pro«-program har vist sig, at der ved hvert fjerde år at lade proteinafgrøder indgå i vekseldrift opnås en betydelig reduktion af CO2-emissionerne (omkring 10-15 %) og en lavere ozonproduktion,

| S. | der med hensyn til jordfrugtbarhed henviser til, at hvis en større procentdel af proteinafgrøder dyrkes på agerjord som led i en øget brug af vekseldrift og omdrift, ville det bidrage til en mere afbalanceret oplagring af næringsstoffer, mindre jordforsuring, bedre sygdomsresistens, en forbedret jordstruktur (herunder øget energieffektivitet ved jordbehandling), mindre brug af ukrudtsbekæmpelsesmidler og øget biodiversitet, hvilket fremmer bestøvningen, |
| --- | --- |

S.

der med hensyn til jordfrugtbarhed henviser til, at hvis en større procentdel af proteinafgrøder dyrkes på agerjord som led i en øget brug af vekseldrift og omdrift, ville det bidrage til en mere afbalanceret oplagring af næringsstoffer, mindre jordforsuring, bedre sygdomsresistens, en forbedret jordstruktur (herunder øget energieffektivitet ved jordbehandling), mindre brug af ukrudtsbekæmpelsesmidler og øget biodiversitet, hvilket fremmer bestøvningen,

| T. | der henviser til, at hvis et større antal afgrøder indgår i en vekseldrift, vil det bidrage til at mindske sandsynligheden for forekomst af sygdomme og ukrudt og dermed behovet for plantebeskyttelse, og at en højere andel af proteinafgrøder i en vekseldrift kan bidrage til at reducere energiforbruget med 10 %, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at hvis et større antal afgrøder indgår i en vekseldrift, vil det bidrage til at mindske sandsynligheden for forekomst af sygdomme og ukrudt og dermed behovet for plantebeskyttelse, og at en højere andel af proteinafgrøder i en vekseldrift kan bidrage til at reducere energiforbruget med 10 %,

| U. | der for så vidt angår vandforvaltning henviser til, at navnlig anvendelse af bælgfrugtafgrøder ved fremstilling af dyrefoder - f.eks. vedvarende brug af kløvergræsblandinger eller blandinger af korn og proteinafgrøder - samt permanent plantedække i væsentlig grad kan reducere udvaskningen i grundvandet af næringsstoffer, især nitrater og fosfater, |
| --- | --- |

U.

der for så vidt angår vandforvaltning henviser til, at navnlig anvendelse af bælgfrugtafgrøder ved fremstilling af dyrefoder - f.eks. vedvarende brug af kløvergræsblandinger eller blandinger af korn og proteinafgrøder - samt permanent plantedække i væsentlig grad kan reducere udvaskningen i grundvandet af næringsstoffer, især nitrater og fosfater,

| V. | der med hensyn til biodiversiteten i landbruget henviser til, at en øget anvendelse af proteinafgrøder, der er tilpasset europæiske klimaforhold, f.eks. bønner, soja, ærter, linser, lupiner, kikærter, alfalfa/lucerne, kløver, Phacelia spp, Lotus corniculatus og esparsette, vil stabilisere og øge diversiteten i produktionssystemet betydeligt, |
| --- | --- |

V.

der med hensyn til biodiversiteten i landbruget henviser til, at en øget anvendelse af proteinafgrøder, der er tilpasset europæiske klimaforhold, f.eks. bønner, soja, ærter, linser, lupiner, kikærter, alfalfa/lucerne, kløver, Phacelia spp, Lotus corniculatus og esparsette, vil stabilisere og øge diversiteten i produktionssystemet betydeligt,

| W. | der med hensyn til proteinproduktion og global fødevaresikkerhed henviser til, at der må skabes bedre balance mellem vegetabilsk og animalsk proteinproduktion, særlig i betragtning af den mængde af energi, vand og eksterne hjælpestoffer, der på indeværende tidspunkt forbruges ved intensiv produktion af animalsk protein, sammenholdt med forbruget ved produktion af proteinholdige planter til konsum, således at der altid primært fokuseres på den globale fødevarebalance, |
| --- | --- |

W.

der med hensyn til proteinproduktion og global fødevaresikkerhed henviser til, at der må skabes bedre balance mellem vegetabilsk og animalsk proteinproduktion, særlig i betragtning af den mængde af energi, vand og eksterne hjælpestoffer, der på indeværende tidspunkt forbruges ved intensiv produktion af animalsk protein, sammenholdt med forbruget ved produktion af proteinholdige planter til konsum, således at der altid primært fokuseres på den globale fødevarebalance,

| X. | der henviser til, at flere af EU's politikker har indflydelse på EU's proteinunderskud, og til nødvendigheden af, at Kommissionen også undersøger de spørgsmål, der er knyttet til dyrkning af gmo'er i og uden for EU, udvikling af biobrændsel og en fornyet vurdering af det fuldstændige forbud mod brug af animalsk protein i dyrefoder, |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at flere af EU's politikker har indflydelse på EU's proteinunderskud, og til nødvendigheden af, at Kommissionen også undersøger de spørgsmål, der er knyttet til dyrkning af gmo'er i og uden for EU, udvikling af biobrændsel og en fornyet vurdering af det fuldstændige forbud mod brug af animalsk protein i dyrefoder,

| Y. | der henviser til, at det, udover gennem brug af lokale proteinafgrøder, også er muligt at forbedre kvaliteten af ikke-importerede foderblandinger ved at anvende biprodukter af oliefrø som soja, solsikke- og rapsfrø, |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at det, udover gennem brug af lokale proteinafgrøder, også er muligt at forbedre kvaliteten af ikke-importerede foderblandinger ved at anvende biprodukter af oliefrø som soja, solsikke- og rapsfrø,

| Z. | der henviser til, at brug af bælgplanteafgrøder eller frøafgrøder i stedet for importerede proteiner, navnlig sojakager, kan ændre avlsmetoderne betydeligt og dermed spille en rolle til forbedring af landbrugsprodukters kvalitet (overgang fra standardprodukter til certificerede produkter under ændring af kravene) og af producenternes indtægter, |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at brug af bælgplanteafgrøder eller frøafgrøder i stedet for importerede proteiner, navnlig sojakager, kan ændre avlsmetoderne betydeligt og dermed spille en rolle til forbedring af landbrugsprodukters kvalitet (overgang fra standardprodukter til certificerede produkter under ændring af kravene) og af producenternes indtægter,

| AA. | der henviser til, at forbuddet mod brug af animalsk protein i dyrefoder blev indført som følge af BSE-krisen for at forhindre kontaminering med TSE; der endvidere henviser til, at dette forbud kun bør ophæves på grundlag af videnskabelige data og tilstrækkelige forebyggelses- og kontrolforanstaltninger, og at det på disse betingelser bør overvejes at anvende forarbejdede animalske proteiner fra slagteaffald til fremstilling af foder til enmavede dyr (svin og fjerkræ), forudsat at ingredienserne stammer fra kød, der er godkendt til konsum, og at forbuddet mod genanvendelse inden for samme art og tvungen kannibalisme fuldt ud gennemføres og kontrolleres, |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at forbuddet mod brug af animalsk protein i dyrefoder blev indført som følge af BSE-krisen for at forhindre kontaminering med TSE; der endvidere henviser til, at dette forbud kun bør ophæves på grundlag af videnskabelige data og tilstrækkelige forebyggelses- og kontrolforanstaltninger, og at det på disse betingelser bør overvejes at anvende forarbejdede animalske proteiner fra slagteaffald til fremstilling af foder til enmavede dyr (svin og fjerkræ), forudsat at ingredienserne stammer fra kød, der er godkendt til konsum, og at forbuddet mod genanvendelse inden for samme art og tvungen kannibalisme fuldt ud gennemføres og kontrolleres,

Grundlæggende udsagn i opfølgning af Kommissionens meddelelse for at bane vejen for henstillinger og krav

| AB. | der henviser til, at Kommissionens meddelelse af 17. november 2010 klart understreger behovet for at styrke produktionen af proteinafgrøder som led i et mere integreret vekseldriftsystem, |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at Kommissionens meddelelse af 17. november 2010 klart understreger behovet for at styrke produktionen af proteinafgrøder som led i et mere integreret vekseldriftsystem,

| AC. | der henviser til, at diverse undersøgelser, som FAO, Kommissionen og kompetente myndigheder i medlemsstaterne har gennemført, har vist, at en forbedret anvendelse af proteinafgrøder i EU's landbrug potentielt kan sikre mere pålidelige forsyninger af dyrefoder gennem brug af landbrugsmiljøforanstaltninger, |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at diverse undersøgelser, som FAO, Kommissionen og kompetente myndigheder i medlemsstaterne har gennemført, har vist, at en forbedret anvendelse af proteinafgrøder i EU's landbrug potentielt kan sikre mere pålidelige forsyninger af dyrefoder gennem brug af landbrugsmiljøforanstaltninger,

| AD. | der henviser til, at det er en fordel for landbrugerne at dyrke proteinafgrøder på flere måder, f.eks. produktion af husdyrfoder på bedriften under anvendelse af blandingsafgrøder som korn og bønner, produktion af proteiner til konsum og enhver form for bæredygtigt landbrug, |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at det er en fordel for landbrugerne at dyrke proteinafgrøder på flere måder, f.eks. produktion af husdyrfoder på bedriften under anvendelse af blandingsafgrøder som korn og bønner, produktion af proteiner til konsum og enhver form for bæredygtigt landbrug,

| AE. | der henviser til, at medlemsstaterne i øjeblikket har mulighed for at yde særlig støtte til produktion af proteinafgrøder som led i landbrugsmiljøprogrammer og artikel 68-foranstaltninger for at forbedre produktionssystemernes og fødevarernes kvalitet, |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at medlemsstaterne i øjeblikket har mulighed for at yde særlig støtte til produktion af proteinafgrøder som led i landbrugsmiljøprogrammer og artikel 68-foranstaltninger for at forbedre produktionssystemernes og fødevarernes kvalitet,

| AF. | der henviser til, at brug af udvidede vekseldriftsystemer og fremstilling på landbrugsbedriften af blandede afgrøder og kløvergræsblandinger, i tillæg til dyrkning af korn eller majs til produktion af foder eller energi, kan indebære betydelige miljømæssige og agronomiske fordele og bør fremmes, da dyrkning af bælgfrugter i et vekseldriftsystem kan forebygge sygdomme og regenerere jorden, indvirke positivt på bestandene af bestøvende insekter og beskytte klimaet, |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at brug af udvidede vekseldriftsystemer og fremstilling på landbrugsbedriften af blandede afgrøder og kløvergræsblandinger, i tillæg til dyrkning af korn eller majs til produktion af foder eller energi, kan indebære betydelige miljømæssige og agronomiske fordele og bør fremmes, da dyrkning af bælgfrugter i et vekseldriftsystem kan forebygge sygdomme og regenerere jorden, indvirke positivt på bestandene af bestøvende insekter og beskytte klimaet,

| AG. | der henviser til, at et øget kornudbytte i Centraleuropa vil frigive landbrugsjord over hele Europa, hvilket vil gøre det muligt at dyrke andre afgrøder, særlig proteinafgrøder, på disse områder, |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at et øget kornudbytte i Centraleuropa vil frigive landbrugsjord over hele Europa, hvilket vil gøre det muligt at dyrke andre afgrøder, særlig proteinafgrøder, på disse områder,

| AH. | der henviser til, at den seneste tids stadig større udsving i priserne på landbrugsråvarer har givet anledning til alvorlig bekymring for den europæiske husdyrsektors konkurrenceevne og store afhængighed af importerede proteinafgrøder, og at EU har brug for en reel strategisk udviklingsplan for vegetabilske proteiner og deres specifikke rolle med hensyn til imødegåelse af de nye udfordringer i den fælles landbrugspolitik (klimaændringer, bedre forvaltning af naturressourcerne); der endvidere henviser til, at en reduktion af proteinunderskuddet også vil kræve en betydelig indsats til forbedring af forskningen og forædlingen samt foranstaltninger, der gør det muligt at styrke den nødvendige infrastruktur til produktion, oplagring og forarbejdning af proteinafgrøder, og at det endvidere kunne overvejes at anvende biprodukter fra produktion af oliefrø og biobrændstoffer til dyrefoder med forbehold af, at der indføres strenge regler, som sikrer, at forsigtighedsprincippet anvendes fuldt ud, og at der ikke er nogen risici for dyrs og menneskers helbred, |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at den seneste tids stadig større udsving i priserne på landbrugsråvarer har givet anledning til alvorlig bekymring for den europæiske husdyrsektors konkurrenceevne og store afhængighed af importerede proteinafgrøder, og at EU har brug for en reel strategisk udviklingsplan for vegetabilske proteiner og deres specifikke rolle med hensyn til imødegåelse af de nye udfordringer i den fælles landbrugspolitik (klimaændringer, bedre forvaltning af naturressourcerne); der endvidere henviser til, at en reduktion af proteinunderskuddet også vil kræve en betydelig indsats til forbedring af forskningen og forædlingen samt foranstaltninger, der gør det muligt at styrke den nødvendige infrastruktur til produktion, oplagring og forarbejdning af proteinafgrøder, og at det endvidere kunne overvejes at anvende biprodukter fra produktion af oliefrø og biobrændstoffer til dyrefoder med forbehold af, at der indføres strenge regler, som sikrer, at forsigtighedsprincippet anvendes fuldt ud, og at der ikke er nogen risici for dyrs og menneskers helbred,

| AI. | der henviser til, at nultoleranceproblematikken i forbindelse med foderimport bør drøftes yderligere, og at der bør udformes konkrete løsningsforslag, |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at nultoleranceproblematikken i forbindelse med foderimport bør drøftes yderligere, og at der bør udformes konkrete løsningsforslag,

| AJ. | der henviser til, at landbrugets og industriens produktveje i mange henseender hænger sammen, og at visse biprodukter fra biobrændselsproduktion er egnede til foderformål, |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at landbrugets og industriens produktveje i mange henseender hænger sammen, og at visse biprodukter fra biobrændselsproduktion er egnede til foderformål,

| 1. | opfordrer Kommissionen til at revidere sin proteinpolitik på mellemlang og lang sigt og til i denne forbindelse at sikre, at dens lovgivningsmæssige forslag til en reform af den fælles landbrugspolitik indeholder nye foranstaltninger og instrumenter, som er hensigtsmæssige og troværdige, og som tilskynder landbrugerne til at forbedre vekseldriftsystemerne med henblik på betydeligt at reducere det nuværende proteinunderskud og prisustabiliteten; |
| --- | --- |

1.

opfordrer Kommissionen til at revidere sin proteinpolitik på mellemlang og lang sigt og til i denne forbindelse at sikre, at dens lovgivningsmæssige forslag til en reform af den fælles landbrugspolitik indeholder nye foranstaltninger og instrumenter, som er hensigtsmæssige og troværdige, og som tilskynder landbrugerne til at forbedre vekseldriftsystemerne med henblik på betydeligt at reducere det nuværende proteinunderskud og prisustabiliteten;

| 2. | opfordrer Kommissionen til snarest at forelægge en rapport for Parlamentet og Rådet om mulighederne for at forøge produktionen af proteinafgrøder i EU ved hjælp af nye politikinstrumenter (også under hensyntagen til brugen af oliefrø og biprodukter hertil samt til det eventuelle potentiale for importerstatning), den potentielle indvirkning på landbrugernes indkomst, bidraget til modvirkning af klimaændringerne, indvirkningen på biodiversiteten og jordfrugtbarheden samt potentialet for mindskelse af brugen af nødvendige eksterne hjælpestoffer som mineralske gødningsstoffer og pesticider; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til snarest at forelægge en rapport for Parlamentet og Rådet om mulighederne for at forøge produktionen af proteinafgrøder i EU ved hjælp af nye politikinstrumenter (også under hensyntagen til brugen af oliefrø og biprodukter hertil samt til det eventuelle potentiale for importerstatning), den potentielle indvirkning på landbrugernes indkomst, bidraget til modvirkning af klimaændringerne, indvirkningen på biodiversiteten og jordfrugtbarheden samt potentialet for mindskelse af brugen af nødvendige eksterne hjælpestoffer som mineralske gødningsstoffer og pesticider;

| 3. | opfordrer Kommissionen til at aflægge beretning om virkningen af nultolerancereglen for så vidt angår forekomst i importeret foder af gmo'er, som ikke er godkendt i Europa, i hvilken forbindelse der navnlig tages stilling til muligheden for at indføre grænseværdier samt til den praktiske anvendelse af sådanne; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til at aflægge beretning om virkningen af nultolerancereglen for så vidt angår forekomst i importeret foder af gmo'er, som ikke er godkendt i Europa, i hvilken forbindelse der navnlig tages stilling til muligheden for at indføre grænseværdier samt til den praktiske anvendelse af sådanne;

| 4. | opfordrer Kommissionen til at opretholde den fælles markedsordning for tørret foder indtil 2013 for at sikre den fortsatte beståen af denne nøglesektor, der er afgørende for produktionen af proteinfoder til husdyrsektoren; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at opretholde den fælles markedsordning for tørret foder indtil 2013 for at sikre den fortsatte beståen af denne nøglesektor, der er afgørende for produktionen af proteinfoder til husdyrsektoren;

| 5. | opfordrer Kommissionen til at støtte forskningen i avl og levering af såsæd til proteinafgrøder i EU, også hvad angår bidraget til sygdomsbekæmpelse, og til at stille forslag om forskning og udvikling, hvad angår metoder til forbedring af konsulentbistand og, som led i udviklingen af landdistrikterne, om uddannelse af landbrugerne i anvendelse af vekseldrift, blandingskulturer og tekniske faciliteter med henblik på foderfremstilling på bedriften; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at støtte forskningen i avl og levering af såsæd til proteinafgrøder i EU, også hvad angår bidraget til sygdomsbekæmpelse, og til at stille forslag om forskning og udvikling, hvad angår metoder til forbedring af konsulentbistand og, som led i udviklingen af landdistrikterne, om uddannelse af landbrugerne i anvendelse af vekseldrift, blandingskulturer og tekniske faciliteter med henblik på foderfremstilling på bedriften;

| 6. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med foranstaltningerne til fremme af udviklingen af landdistrikterne at forslå foranstaltninger, der sigter på dels at fremme en forøgelse af antallet af husdyrbestande, hvis biologiske materiale er værdifuldt, og som har et højt produktionspotentiale, og dels at udbrede god praksis med hensyn til indførelse af optimale fodringsmønstre for at sikre den effektivest mulige udnyttelse af proteinafgrøder, der bruges til dyrefoder; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med foranstaltningerne til fremme af udviklingen af landdistrikterne at forslå foranstaltninger, der sigter på dels at fremme en forøgelse af antallet af husdyrbestande, hvis biologiske materiale er værdifuldt, og som har et højt produktionspotentiale, og dels at udbrede god praksis med hensyn til indførelse af optimale fodringsmønstre for at sikre den effektivest mulige udnyttelse af proteinafgrøder, der bruges til dyrefoder;

| 7. | opfordrer Kommissionen til at foreslå en ramme af foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, som indfører forbedrede decentraliserede faciliteter til fremstilling af dyrefoder på grundlag af lokale og regionale afgrødesorter, oplagring af disse sorter og forædling og udvikling af såsæd; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til at foreslå en ramme af foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, som indfører forbedrede decentraliserede faciliteter til fremstilling af dyrefoder på grundlag af lokale og regionale afgrødesorter, oplagring af disse sorter og forædling og udvikling af såsæd;

| 8. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre en evaluering af virkningerne af de gældende importafgifter og handelsaftaler på de forskellige olie- og proteinafgrøder og til at forelægge en detaljeret juridisk undersøgelse af Blair House aftalernes aktuelle indvirkning på produktionen af proteinafgrøder i Europa for Parlamentet og Rådet; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen til at gennemføre en evaluering af virkningerne af de gældende importafgifter og handelsaftaler på de forskellige olie- og proteinafgrøder og til at forelægge en detaljeret juridisk undersøgelse af Blair House aftalernes aktuelle indvirkning på produktionen af proteinafgrøder i Europa for Parlamentet og Rådet;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at sikre uhindrede forsyninger af soja til EU-markedet ved at finde en teknisk løsning på problemet med lave forekomster af gmo'er i proteinafgrøder, der indføres i EU, og som er beregnet til fødevarer og foder; påpeger, at mangel på importeret soja påfører EU's husdyr- og fodersektor yderligere omkostninger og udgør en trussel mod den økonomiske levedygtighed af EU's interne kødproduktion; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at sikre uhindrede forsyninger af soja til EU-markedet ved at finde en teknisk løsning på problemet med lave forekomster af gmo'er i proteinafgrøder, der indføres i EU, og som er beregnet til fødevarer og foder; påpeger, at mangel på importeret soja påfører EU's husdyr- og fodersektor yderligere omkostninger og udgør en trussel mod den økonomiske levedygtighed af EU's interne kødproduktion;

| 10. | opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at overveje i sine lovgivningsmæssige forslag om reformen af den fælles landbrugspolitik og videre frem at medtage fremme af vekseldrift med proteinafgrøder som en sikkerhedsforanstaltning imod sygdomme og som et bidrag til bedre landbrugsmetoder og nye udfordringer som f.eks. fødevaresikkerhed, klimaændringer, ressourceforvaltning osv.; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at overveje i sine lovgivningsmæssige forslag om reformen af den fælles landbrugspolitik og videre frem at medtage fremme af vekseldrift med proteinafgrøder som en sikkerhedsforanstaltning imod sygdomme og som et bidrag til bedre landbrugsmetoder og nye udfordringer som f.eks. fødevaresikkerhed, klimaændringer, ressourceforvaltning osv.;

| 11. | opfordrer Kommissionen til at vedtage hensigtsmæssige foranstaltninger med henblik på at skabe markedsvilkår, der støtter lokalt producerede varer frem for importerede varer og opfylder foderindustriens krav, herunder gennem indførelse af modeller for gmo-frie korte forsyningskæder og certificerede produkter; erkender, at landbrugsvarer, der er produceret lokalt eller i nærområdet, er mere miljøvenlige; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at vedtage hensigtsmæssige foranstaltninger med henblik på at skabe markedsvilkår, der støtter lokalt producerede varer frem for importerede varer og opfylder foderindustriens krav, herunder gennem indførelse af modeller for gmo-frie korte forsyningskæder og certificerede produkter; erkender, at landbrugsvarer, der er produceret lokalt eller i nærområdet, er mere miljøvenlige;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at forelægge Parlamentet og Rådet et lovgivningsmæssigt forslag, som tillader anvendelse af forarbejdede animalske proteiner fra slagteaffald til fremstilling af foder til enmavede dyr (svin og fjerkræ), forudsat at ingredienserne stammer fra kød, der er godkendt til konsum, og at forbuddet mod genanvendelse inden for samme art og tvungen kannibalisme fuldt ud gennemføres og kontrolleres; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at forelægge Parlamentet og Rådet et lovgivningsmæssigt forslag, som tillader anvendelse af forarbejdede animalske proteiner fra slagteaffald til fremstilling af foder til enmavede dyr (svin og fjerkræ), forudsat at ingredienserne stammer fra kød, der er godkendt til konsum, og at forbuddet mod genanvendelse inden for samme art og tvungen kannibalisme fuldt ud gennemføres og kontrolleres;

| 13. | opfordrer Kommissionen til at indføre et specifikt rammeprogram for decentraliseret forskning i landbrug og udvikling af landdistrikterne og til at forbedre det europæiske og internationale samarbejde, herunder om uddannelsesprogrammer på bedrifterne til forbedring af avlen af lokalt tilpassede proteinafgrøder, med henblik på at innovere dette område i de forskellige medlemsstater; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen til at indføre et specifikt rammeprogram for decentraliseret forskning i landbrug og udvikling af landdistrikterne og til at forbedre det europæiske og internationale samarbejde, herunder om uddannelsesprogrammer på bedrifterne til forbedring af avlen af lokalt tilpassede proteinafgrøder, med henblik på at innovere dette område i de forskellige medlemsstater;

| 14. | opfordrer Kommissionen til at foreslå en kohærent og samlet politisk tilgang til landbrugsmiljøreglernes anvendelse på fødevarer, der sælges i EU, hvad angår import af genmodificerede proteinafgrøder; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til at foreslå en kohærent og samlet politisk tilgang til landbrugsmiljøreglernes anvendelse på fødevarer, der sælges i EU, hvad angår import af genmodificerede proteinafgrøder;

| 15. | opfordrer Kommissionen til at oprette en mekanisme til overvågning af oprindelsen af proteinafgrøder importeret til Den Europæiske Union, der navnlig afslører bæredygtigheden af de anvendte produktionsmetoder i oprindelseslandet som f.eks. ændring af arealanvendelsen og en bæredygtig vandanvendelse samt brug af landbrugsteknologier; understreger, at dette også kræver regelmæssige kontrolbesøg på produktionsstederne; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til at oprette en mekanisme til overvågning af oprindelsen af proteinafgrøder importeret til Den Europæiske Union, der navnlig afslører bæredygtigheden af de anvendte produktionsmetoder i oprindelseslandet som f.eks. ændring af arealanvendelsen og en bæredygtig vandanvendelse samt brug af landbrugsteknologier; understreger, at dette også kræver regelmæssige kontrolbesøg på produktionsstederne;

| 16. | opfordrer Kommissionen til at overveje i sine lovgivningsmæssige forslag om reformen af den fælles landbrugspolitik at inkludere ydelse af støtte til landbrugere, der dyrker proteinafgrøder i vekseldriftsystemer og dermed bidrager til at mindske drivhusgasser og EU's proteinunderskud og til at forbedre sygdomsbekæmpelsen og jordfrugtbarheden; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til at overveje i sine lovgivningsmæssige forslag om reformen af den fælles landbrugspolitik at inkludere ydelse af støtte til landbrugere, der dyrker proteinafgrøder i vekseldriftsystemer og dermed bidrager til at mindske drivhusgasser og EU's proteinunderskud og til at forbedre sygdomsbekæmpelsen og jordfrugtbarheden;

| 17. | opfordrer Kommissionen til at foreslå incitamenter, der skal fremme opdyrkningen af brakmarker, hvilket ville bidrage betydeligt til at reducere proteinunderskuddet i EU; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til at foreslå incitamenter, der skal fremme opdyrkningen af brakmarker, hvilket ville bidrage betydeligt til at reducere proteinunderskuddet i EU;

*

* *

| 18. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

18.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT L 147 af 18.6.1993, s. 25.

(2)  (http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/protein_crops/index_en.htm)

(3)  EFT L 162 af 12.6.1982, s. 28.

(4)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 1.

(5)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1.

(6)  EUT L 30 af 31.1.2009, s. 16.

(7)  EUT L 316 af 2.12.2009, s. 27.

(8)  EUT L 229 af 1.9.2009, s. 1.

(9)  EUT C 66 E af 20.3.2009, s. 29.

---

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/65 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/65

---

Tirsdag den 8. marts 2011Ligestilling mellem kvinder og mænd - 2010

P7_TA(2011)0085

Europa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union - 2010 (2010/2138(INI))

2012/C 199 E/08

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 157 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 157 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (EMRK), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (EMRK),

| — | der henviser til Stockholmprogrammet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Stockholmprogrammet (1),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (2), Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (3) og Rådets direktiv 2004/113/EF af 13. december 2004 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (2), Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (3) og Rådets direktiv 2004/113/EF af 13. december 2004 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (4),

| — | der henviser til Kommissionens årlige beretninger om ligestilling mellem kvinder og mænd i 2000, 2001, 2002, 2004, 2005, 2006, 2007 og 2008 (henholdsvis KOM(2001)0179, KOM(2002)0258, KOM(2003)0098, KOM(2004)0115, KOM(2005)0044, KOM(2006)0071, KOM(2007)0049 og KOM(2008)0010, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens årlige beretninger om ligestilling mellem kvinder og mænd i 2000, 2001, 2002, 2004, 2005, 2006, 2007 og 2008 (henholdsvis KOM(2001)0179, KOM(2002)0258, KOM(2003)0098, KOM(2004)0115, KOM(2005)0044, KOM(2006)0071, KOM(2007)0049 og KOM(2008)0010,

| — | der henviser til Kommissionens beretning af 18. december 2009 om ligestilling mellem kvinder og mænd - 2010 (KOM(2009)0694), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beretning af 18. december 2009 om ligestilling mellem kvinder og mænd - 2010 (KOM(2009)0694),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (omarbejdning) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (omarbejdning) (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/41/EU af 7. juli 2010 om anvendelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i selvstændige erhverv og om ophævelse af Rådets direktiv 86/613/EØF (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/41/EU af 7. juli 2010 om anvendelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i selvstændige erhverv og om ophævelse af Rådets direktiv 86/613/EØF (6),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2010/18/EU af 8. marts 2010 om iværksættelse af den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP og EFS, og om ophævelse af direktiv 96/34/EF (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2010/18/EU af 8. marts 2010 om iværksættelse af den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP og EFS, og om ophævelse af direktiv 96/34/EF (7),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. oktober 2008 om bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv: Større støtte med henblik på at forene arbejds-, privat- og familieliv (KOM(2008)0635), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. oktober 2008 om bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv: Større støtte med henblik på at forene arbejds-, privat- og familieliv (KOM(2008)0635),

| — | der henviser til Rådets direktiv 89/552/EØF (fjernsyn uden grænser), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 89/552/EØF (fjernsyn uden grænser),

| — | der henviser til Kommissionens beretning af 3. oktober 2008 om gennemførelse af Barcelonamålene om pasningsmuligheder for børn i førskolealderen (KOM(2008)0638), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beretning af 3. oktober 2008 om gennemførelse af Barcelonamålene om pasningsmuligheder for børn i førskolealderen (KOM(2008)0638),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. september 2010 om »Strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2010-2015« (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. september 2010 om »Strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2010-2015« (KOM(2010)0491),

| — | der henviser til FN's konvention af 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW) og til FN's Beijinghandlingsplan, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention af 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW) og til FN's Beijinghandlingsplan,

| — | der henviser til den europæiske ligestillingspagt, som Det Europæiske Råd vedtog den 23. og 24. marts 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske ligestillingspagt, som Det Europæiske Råd vedtog den 23. og 24. marts 2006,

| — | der henviser til udtalelse om lønforskellen mellem mænd og kvinder vedtaget af Kommissionens Rådgivende Udvalg for Ligestilling mellem Kvinder og Mænd den 22. marts 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse om lønforskellen mellem mænd og kvinder vedtaget af Kommissionens Rådgivende Udvalg for Ligestilling mellem Kvinder og Mænd den 22. marts 2007,

| — | der henviser til Europarådets menneskerettighedskommissærs temapapir om kønsidentitet og menneskerettigheder (Issue Paper on Gender Identity and Human Rights) fra 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets menneskerettighedskommissærs temapapir om kønsidentitet og menneskerettigheder (Issue Paper on Gender Identity and Human Rights) fra 2009,

| — | der henviser til rapporten om homofobi, transfobi og diskrimination på grund af seksuel orientering og kønsidentitet fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten om homofobi, transfobi og diskrimination på grund af seksuel orientering og kønsidentitet fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (2010),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. maj 2009 om aktiv integration af mennesker, der er udstødt fra arbejdsmarkedet (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. maj 2009 om aktiv integration af mennesker, der er udstødt fra arbejdsmarkedet (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. februar 2010 om ligestilling mellem mænd og kvinder i Den Europæiske Union - 2009 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. februar 2010 om ligestilling mellem mænd og kvinder i Den Europæiske Union - 2009 (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. juni 2010 om kønsaspekter ved den økonomiske nedgang og finanskrisen (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. juni 2010 om kønsaspekter ved den økonomiske nedgang og finanskrisen (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. juni 2010 om vurdering af resultaterne af køreplanen for ligestilling mellem kvinder og mænd 2006-2010 og henstillinger for fremtiden (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. juni 2010 om vurdering af resultaterne af køreplanen for ligestilling mellem kvinder og mænd 2006-2010 og henstillinger for fremtiden (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. oktober 2010 om kvindelige arbejdstagere i usikre ansættelsesforhold, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. oktober 2010 om kvindelige arbejdstagere i usikre ansættelsesforhold,

| — | der henviser til sin beslutning af 13. marts 2007 om en køreplan for ligestilling mellem kønnene (2006-2010) (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2007 om en køreplan for ligestilling mellem kønnene (2006-2010) (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. september 2008 om ligestilling mellem kvinder og mænd i EU - 2008 (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. september 2008 om ligestilling mellem kvinder og mænd i EU - 2008 (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. november 2008 med henstillinger til Kommissionen om anvendelse af princippet om lige løn for mænd og kvinder (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. november 2008 med henstillinger til Kommissionen om anvendelse af princippet om lige løn for mænd og kvinder (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. december 2010 om reklamers påvirkning af forbrugernes adfærd (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. december 2010 om reklamers påvirkning af forbrugernes adfærd (15),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0029/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0029/2011),

| A. | der henviser til, at ligestilling mellem kvinder og mænd er et grundlæggende princip i EU, der anerkendes i traktaten om Den Europæiske Union og i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og der henviser til, at der er mange områder, hvor kvinder og mænd stadig ikke har ligestilling, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at ligestilling mellem kvinder og mænd er et grundlæggende princip i EU, der anerkendes i traktaten om Den Europæiske Union og i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og der henviser til, at der er mange områder, hvor kvinder og mænd stadig ikke har ligestilling,

| B. | der henviser til, at den økonomiske og finansielle krise også har ramt EU, at den har været ødelæggende for både kvinders og mænds beskæftigelse, omend især for kvinders økonomiske stilling, og at den på lang sigt risikerer at ramme kvinder hårdere, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den økonomiske og finansielle krise også har ramt EU, at den har været ødelæggende for både kvinders og mænds beskæftigelse, omend især for kvinders økonomiske stilling, og at den på lang sigt risikerer at ramme kvinder hårdere,

| C. | der henviser til, at ligestilling mellem mænd og kvinder har en positiv indvirkning på produktiviteten og den økonomiske vækst og bidrager til at øge kvindernes deltagelse på arbejdsmarkedet, som på sin side har mange sociale og økonomiske fordele, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at ligestilling mellem mænd og kvinder har en positiv indvirkning på produktiviteten og den økonomiske vækst og bidrager til at øge kvindernes deltagelse på arbejdsmarkedet, som på sin side har mange sociale og økonomiske fordele,

| D. | der henviser til, at det er nødvendigt med statistiske data opdelt efter køn for at kunne sammenligne krisens konsekvenser for kvinder og mænd; der henviser til, at Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder råder over store kompetencer på dette område, og at der er brug for data, som kan gøre det muligt at vurdere fattigdoms indvirkning på kvinders, og navnlig ældre kvinders helbred, eftersom det er vigtigt at kunne garantere beskyttelsen af kvinders helbred, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det er nødvendigt med statistiske data opdelt efter køn for at kunne sammenligne krisens konsekvenser for kvinder og mænd; der henviser til, at Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder råder over store kompetencer på dette område, og at der er brug for data, som kan gøre det muligt at vurdere fattigdoms indvirkning på kvinders, og navnlig ældre kvinders helbred, eftersom det er vigtigt at kunne garantere beskyttelsen af kvinders helbred,

| E. | der henviser til, at arbejdsløshedstallene for kvinder ofte er undervurderet på grund af den manglende medtagelse af deres andel af de ikke-erhvervsaktive (2/3 af de 63 mio. ikke-erhvervsaktive mellem 25 og 64 år) og deltidsarbejdsløshedsprocenten, der er temmelig høj, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at arbejdsløshedstallene for kvinder ofte er undervurderet på grund af den manglende medtagelse af deres andel af de ikke-erhvervsaktive (2/3 af de 63 mio. ikke-erhvervsaktive mellem 25 og 64 år) og deltidsarbejdsløshedsprocenten, der er temmelig høj,

| F. | der henviser til, at beskæftigelsen er lavest i landdistrikter, samt at et stort antal kvinder står uden for det officielle arbejdsmarked og derfor ikke er registreret som arbejdsløse eller figurerer i statistikkerne over samme, hvilket giver særlige økonomiske og juridiske problemer i forbindelse med barsel og sygdom, med hensyn til optjening af pensionsrettigheder og adgang til socialsikring samt i tilfælde af skilsmisse; der henviser til, at landdistrikter er ugunstigt stillede på grund af mangelen på jobmuligheder af høj kvalitet, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at beskæftigelsen er lavest i landdistrikter, samt at et stort antal kvinder står uden for det officielle arbejdsmarked og derfor ikke er registreret som arbejdsløse eller figurerer i statistikkerne over samme, hvilket giver særlige økonomiske og juridiske problemer i forbindelse med barsel og sygdom, med hensyn til optjening af pensionsrettigheder og adgang til socialsikring samt i tilfælde af skilsmisse; der henviser til, at landdistrikter er ugunstigt stillede på grund af mangelen på jobmuligheder af høj kvalitet,

| G. | der henviser til, at kvinder er ufordelagtigt stillet på arbejdsmarkedet på grund af ufrivillige deltidskontrakter og tidsbegrænsede kontrakter og navnlig på grund af, at de får en lavere løn end mændene; der henviser til, at disse skævheder afspejles i pensionerne, hvilket gør, at kvinder i højere grad end mænd risikerer fattigdom, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at kvinder er ufordelagtigt stillet på arbejdsmarkedet på grund af ufrivillige deltidskontrakter og tidsbegrænsede kontrakter og navnlig på grund af, at de får en lavere løn end mændene; der henviser til, at disse skævheder afspejles i pensionerne, hvilket gør, at kvinder i højere grad end mænd risikerer fattigdom,

| H. | der henviser til, at lønforskellen mellem mænd og kvinder i EU stadig udgør gennemsnitligt 18 %, i visse lande er på over 25 % og i en medlemsstat endog 30 %, og der henviser til, at lønforskellen trods de bestræbelser og fremskridt, der er gjort, kun ganske langsomt bliver mindre, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at lønforskellen mellem mænd og kvinder i EU stadig udgør gennemsnitligt 18 %, i visse lande er på over 25 % og i en medlemsstat endog 30 %, og der henviser til, at lønforskellen trods de bestræbelser og fremskridt, der er gjort, kun ganske langsomt bliver mindre,

| I. | der henviser til, at moderskab ikke bør bremse kvinders karriere, og at statistikkerne klart viser, at kvinder med børn bruger mindre tid på arbejde end kvinder, der ikke har børn, i modsætning til mænd med børn, der arbejder mere end mænd, der ikke har børn, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at moderskab ikke bør bremse kvinders karriere, og at statistikkerne klart viser, at kvinder med børn bruger mindre tid på arbejde end kvinder, der ikke har børn, i modsætning til mænd med børn, der arbejder mere end mænd, der ikke har børn,

| J. | der henviser til, at Det Europæiske Råd på sit møde i marts 2002 i Barcelona opfordrede medlemsstaterne til inden udgangen af 2010 at tilbyde børnepasning for mindst 90 % af alle børn mellem tre år og den skolepligtige alder og for mindst 33 % af alle børn på under tre år, men at antallet af børnepasningsfaciliteter med offentligt tilskud stadig er utilstrækkeligt i flere lande, hvilket især har negative følger for dårligt stillede familier, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Det Europæiske Råd på sit møde i marts 2002 i Barcelona opfordrede medlemsstaterne til inden udgangen af 2010 at tilbyde børnepasning for mindst 90 % af alle børn mellem tre år og den skolepligtige alder og for mindst 33 % af alle børn på under tre år, men at antallet af børnepasningsfaciliteter med offentligt tilskud stadig er utilstrækkeligt i flere lande, hvilket især har negative følger for dårligt stillede familier,

| K. | der henviser til, at kvinders beskæftigelsesfrekvens er forbundet med deres familiemæssige ansvar; der henviser til, at mere end 20 mio. europæere (hvoraf to tredjedele er kvinder) har påtaget sig pasnings- og omsorgsansvar for voksne personer, hvilket sætter dem ude af stand til at udøve erhvervsmæssig virksomhed på fuld tid; der henviser til, at dette fænomen risikerer at forværres i takt med befolkningen aldring, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at kvinders beskæftigelsesfrekvens er forbundet med deres familiemæssige ansvar; der henviser til, at mere end 20 mio. europæere (hvoraf to tredjedele er kvinder) har påtaget sig pasnings- og omsorgsansvar for voksne personer, hvilket sætter dem ude af stand til at udøve erhvervsmæssig virksomhed på fuld tid; der henviser til, at dette fænomen risikerer at forværres i takt med befolkningen aldring,

| L. | der påpeger, at adgang til børnepasning samt til pleje af ældre og andre omsorgsafhængige er en forudsætning for at kunne opnå en ligelig deltagelse af mænd og kvinder på arbejdsmarkedet og inden for uddannelsesområdet, |
| --- | --- |

L.

der påpeger, at adgang til børnepasning samt til pleje af ældre og andre omsorgsafhængige er en forudsætning for at kunne opnå en ligelig deltagelse af mænd og kvinder på arbejdsmarkedet og inden for uddannelsesområdet,

| M. | der påpeger, at kvinder i langt højere grad end mænd bærer ansvaret for det huslige arbejde, men at dette arbejde ikke vurderes ud fra en pengemæssig målestok, og værdien af det anerkendes ikke, og der henviser til, at arbejdet med at passe børn, syge eller ældre i hjemmet er et krævende, ulønnet arbejde, |
| --- | --- |

M.

der påpeger, at kvinder i langt højere grad end mænd bærer ansvaret for det huslige arbejde, men at dette arbejde ikke vurderes ud fra en pengemæssig målestok, og værdien af det anerkendes ikke, og der henviser til, at arbejdet med at passe børn, syge eller ældre i hjemmet er et krævende, ulønnet arbejde,

| N. | der henviser til, at det er nødvendigt at afskaffe fastlåste kønsrollemønstre i undervisningen, der ofte resulterer i, at børn ledes ind i skole- og universitetsfag, der traditionelt anses for at være kvinde- eller mandefag; der henviser til, at det er vigtigt at sikre et alsidigt fag- og erhvervsvalg, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det er nødvendigt at afskaffe fastlåste kønsrollemønstre i undervisningen, der ofte resulterer i, at børn ledes ind i skole- og universitetsfag, der traditionelt anses for at være kvinde- eller mandefag; der henviser til, at det er vigtigt at sikre et alsidigt fag- og erhvervsvalg,

| O. | der henviser til, at selv om antallet af kvinder og piger, der vælger det naturvidenskabelige område - særligt matematik og IT - stadig er meget lavt og resulterer i en kraftig kønsopdeling i sektorer, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at selv om antallet af kvinder og piger, der vælger det naturvidenskabelige område - særligt matematik og IT - stadig er meget lavt og resulterer i en kraftig kønsopdeling i sektorer,

| P. | der påpeger, at krisen kan virke forstærkende på den sektor- og erhvervsmæssige kønsopdeling, idet denne i visse lande ikke blot ikke er blevet mindre, men er vokset, |
| --- | --- |

P.

der påpeger, at krisen kan virke forstærkende på den sektor- og erhvervsmæssige kønsopdeling, idet denne i visse lande ikke blot ikke er blevet mindre, men er vokset,

| Q. | der henviser til, at Europa 2020-strategien lægger vægt på omstilling i en mere miljøvenlig retning, på vedvarende energi og på forsknings- og teknologiintensive grønne jobs med henblik på opnåelse af en ny, bæredygtig økonomi; der henviser til, at aktiv integrering og genintegrering af kvinder på arbejdsmarkedet er en afgørende forudsætning for at nå målet om en beskæftigelsesgrad på 75 % for kvinder og mænd, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Europa 2020-strategien lægger vægt på omstilling i en mere miljøvenlig retning, på vedvarende energi og på forsknings- og teknologiintensive grønne jobs med henblik på opnåelse af en ny, bæredygtig økonomi; der henviser til, at aktiv integrering og genintegrering af kvinder på arbejdsmarkedet er en afgørende forudsætning for at nå målet om en beskæftigelsesgrad på 75 % for kvinder og mænd,

| R. | der henviser til, at der generelt er flere kvinder end mænd med en universitetsuddannelse (58,9 % af alle eksamensbeviser), men at kvinder stadig får gennemsnitlig 18 % mindre i løn end mænd og er underrepræsenteret i ledende stillinger inden for erhvervslivet, den offentlige administration og de politiske organer, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at der generelt er flere kvinder end mænd med en universitetsuddannelse (58,9 % af alle eksamensbeviser), men at kvinder stadig får gennemsnitlig 18 % mindre i løn end mænd og er underrepræsenteret i ledende stillinger inden for erhvervslivet, den offentlige administration og de politiske organer,

| S. | der henviser til, at der i juni 2008 blev oprettet et EU-netværk af kvinder, der beklæder ledende økonomiske eller politiske stillinger, og at dette netværk kan medvirke til at forbedre kønsbalancen med hensyn til ledende stillinger, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at der i juni 2008 blev oprettet et EU-netværk af kvinder, der beklæder ledende økonomiske eller politiske stillinger, og at dette netværk kan medvirke til at forbedre kønsbalancen med hensyn til ledende stillinger,

| T. | der henviser til, at hvis det skal lykkes at skabe ligestilling mellem mænd og kvinder i vores samfund, så skal det ske gennem kvinders større deltagelse i det politiske liv, både på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan; der henviser til, at andelen af kvinder i de nationale parlamenter i visse medlemsstater ikke overstiger 15 %, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at hvis det skal lykkes at skabe ligestilling mellem mænd og kvinder i vores samfund, så skal det ske gennem kvinders større deltagelse i det politiske liv, både på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan; der henviser til, at andelen af kvinder i de nationale parlamenter i visse medlemsstater ikke overstiger 15 %,

| U. | der påpeger, at positiv særbehandling har vist sig at være en vigtig forudsætning for at sikre kvinders fulde integration på arbejdsmarkedet og i samfundet generelt, |
| --- | --- |

U.

der påpeger, at positiv særbehandling har vist sig at være en vigtig forudsætning for at sikre kvinders fulde integration på arbejdsmarkedet og i samfundet generelt,

| V. | der henviser til, at kvinder er i større risiko for fattigdom end mænd på grund af afbrudte karriereforløb, lønniveauet og lavere pensioner; der henviser til, at der i forbindelse med det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom ikke er nok fokus på de grundlæggende årsager til fattigdom blandt kvinder, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at kvinder er i større risiko for fattigdom end mænd på grund af afbrudte karriereforløb, lønniveauet og lavere pensioner; der henviser til, at der i forbindelse med det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom ikke er nok fokus på de grundlæggende årsager til fattigdom blandt kvinder,

| W. | der henviser til, at der i 2011 vil komme fokus på frivilligt arbejde, og at det er vigtigt at understrege de potentielle gavnlige virkninger af at fremme princippet om ligestilling i programmer for frivilligt arbejde, |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at der i 2011 vil komme fokus på frivilligt arbejde, og at det er vigtigt at understrege de potentielle gavnlige virkninger af at fremme princippet om ligestilling i programmer for frivilligt arbejde,

| X. | der henviser til, at kvinder tilhørende minoriteter, og navnlig romakvinder, regelmæssigt er udsat for forskelligartet diskrimination på mange områder og ikke blot er dårligt stillede i forhold til kvinder, der tilhører den etniske majoritet, men også i forhold til mænd fra etniske minoriteter, og har en særlig høj risiko for social udstødelse, |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at kvinder tilhørende minoriteter, og navnlig romakvinder, regelmæssigt er udsat for forskelligartet diskrimination på mange områder og ikke blot er dårligt stillede i forhold til kvinder, der tilhører den etniske majoritet, men også i forhold til mænd fra etniske minoriteter, og har en særlig høj risiko for social udstødelse,

| Y. | der henviser til, at vold mod kvinder er et brud på deres grundlæggende rettigheder, der ikke kender geografiske, økonomiske, kulturelle eller sociale grænser og udgør en hindring for ligestilling; der henviser til, at det skønnes, at 20-25 % af alle kvinder i Europa på et tidspunkt i deres liv udsættes for fysisk vold; der henviser til, at psykisk vold kan være lige så ødelæggende som fysisk vold, |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at vold mod kvinder er et brud på deres grundlæggende rettigheder, der ikke kender geografiske, økonomiske, kulturelle eller sociale grænser og udgør en hindring for ligestilling; der henviser til, at det skønnes, at 20-25 % af alle kvinder i Europa på et tidspunkt i deres liv udsættes for fysisk vold; der henviser til, at psykisk vold kan være lige så ødelæggende som fysisk vold,

| Z. | der henviser til, at det ved talrige lejligheder har opfordret til indførelse af et europæisk år for bekæmpelse af vold mod kvinder, |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at det ved talrige lejligheder har opfordret til indførelse af et europæisk år for bekæmpelse af vold mod kvinder,

| AA. | der henviser til, at kvinder udsættes for mange former for diskrimination og er mere sårbare over for social udstødelse, fattigdom og ekstreme menneskerettighedskrænkelser såsom menneskehandel, især hvis de ikke er en del af det almindelige samfund, |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at kvinder udsættes for mange former for diskrimination og er mere sårbare over for social udstødelse, fattigdom og ekstreme menneskerettighedskrænkelser såsom menneskehandel, især hvis de ikke er en del af det almindelige samfund,

| 1. | minder om, at de sektorer, der er ramt af krisen, i første omgang har været mandsdominerede sektorer, som byggeri og industri, men at krisen har bredt sig til andre sektorer, hvor forholdet mellem mænd og kvinder er mere lige, hvilket har medført en øget arbejdsløshed blandt kvinder; understreger, at lønnen er faldet mest i kvindedominerede servicesektorer og i statsligt finansierede sektorer, hvor de fleste ansatte er kvinder, og at kvinder dermed får mindre pensioner, hvilket resulterer i en højere grad af fattigdom blandt ældre kvinder; |
| --- | --- |

1.

minder om, at de sektorer, der er ramt af krisen, i første omgang har været mandsdominerede sektorer, som byggeri og industri, men at krisen har bredt sig til andre sektorer, hvor forholdet mellem mænd og kvinder er mere lige, hvilket har medført en øget arbejdsløshed blandt kvinder; understreger, at lønnen er faldet mest i kvindedominerede servicesektorer og i statsligt finansierede sektorer, hvor de fleste ansatte er kvinder, og at kvinder dermed får mindre pensioner, hvilket resulterer i en højere grad af fattigdom blandt ældre kvinder;

| 2. | gør opmærksom på, at lige behandling af mænd og kvinder på arbejdsmarkedet i de lande, hvor den er lykkedes, har haft en positiv indflydelse på landets økonomiske og sociale udvikling, og at ligestillingspolitikken derfor ikke må opgives i krisetider, men gør ligeledes opmærksom på, at det til trods for medlemsstaternes og Kommissionens erklærede vilje indtil videre ikke er lykkedes konsekvent at skabe lige vilkår; konstaterer, at tendensen fra de sidste ti år til, at et langt større antal kvinder end mænd er ramt af fattigdom, arbejdsløshed og usikre arbejdsvilkår, er blevet forværret yderligere på grund af recessionen, og at »feminiseringen« af fattigdom således bliver mere og mere udpræget; |
| --- | --- |

2.

gør opmærksom på, at lige behandling af mænd og kvinder på arbejdsmarkedet i de lande, hvor den er lykkedes, har haft en positiv indflydelse på landets økonomiske og sociale udvikling, og at ligestillingspolitikken derfor ikke må opgives i krisetider, men gør ligeledes opmærksom på, at det til trods for medlemsstaternes og Kommissionens erklærede vilje indtil videre ikke er lykkedes konsekvent at skabe lige vilkår; konstaterer, at tendensen fra de sidste ti år til, at et langt større antal kvinder end mænd er ramt af fattigdom, arbejdsløshed og usikre arbejdsvilkår, er blevet forværret yderligere på grund af recessionen, og at »feminiseringen« af fattigdom således bliver mere og mere udpræget;

| 3. | understreger, at Lissabonstrategien sigter mod at integrere 60 % af kvinderne i den erhvervsaktive alder på arbejdsmarkedet, medens foranstaltningerne til imødegåelse af de demografiske udfordringer skal have som mål at øge fødselsraterne med henblik på at klare fremtidens udfordringer; |
| --- | --- |

3.

understreger, at Lissabonstrategien sigter mod at integrere 60 % af kvinderne i den erhvervsaktive alder på arbejdsmarkedet, medens foranstaltningerne til imødegåelse af de demografiske udfordringer skal have som mål at øge fødselsraterne med henblik på at klare fremtidens udfordringer;

| 4. | understreger, at kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet er en positiv faktor for den økonomiske vækst; gør opmærksom på, at kvinderne ifølge OECD-data tegnede sig for en fjerdedel af den årlige vækst fra 1995 til 2008; |
| --- | --- |

4.

understreger, at kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet er en positiv faktor for den økonomiske vækst; gør opmærksom på, at kvinderne ifølge OECD-data tegnede sig for en fjerdedel af den årlige vækst fra 1995 til 2008;

| 5. | understreger, at kvinder, der bliver arbejdsløse, har større risiko end mænd for ikke at finde ny beskæftigelse; |
| --- | --- |

5.

understreger, at kvinder, der bliver arbejdsløse, har større risiko end mænd for ikke at finde ny beskæftigelse;

| 6. | opfordrer til, at der opstilles mål for kvinders inddragelse i aktiviteter eller sektorer eller på niveauer, som de tidligere har været udelukket fra, og hvor de stadig er underrepræsenteret, ved hjælp at foranstaltninger til at informere og motivere arbejdsgivere til at ansætte og forfremme kvinder, især i de nævnte sektorer og kategorier; |
| --- | --- |

6.

opfordrer til, at der opstilles mål for kvinders inddragelse i aktiviteter eller sektorer eller på niveauer, som de tidligere har været udelukket fra, og hvor de stadig er underrepræsenteret, ved hjælp at foranstaltninger til at informere og motivere arbejdsgivere til at ansætte og forfremme kvinder, især i de nævnte sektorer og kategorier;

| 7. | understreger nødvendigheden af at lægge meget større vægt på spørgsmålet om tilstrækkelige pensioner for kvinder, da kvinder oftere end mænd afbryder deres erhvervskarriere for at passe børn og syge eller ældre familiemedlemmer og som følge af deres familiemæssige forpligtelser er mere tilbøjelige end mænd til at arbejde på deltid eller i usikre ansættelsesforhold; |
| --- | --- |

7.

understreger nødvendigheden af at lægge meget større vægt på spørgsmålet om tilstrækkelige pensioner for kvinder, da kvinder oftere end mænd afbryder deres erhvervskarriere for at passe børn og syge eller ældre familiemedlemmer og som følge af deres familiemæssige forpligtelser er mere tilbøjelige end mænd til at arbejde på deltid eller i usikre ansættelsesforhold;

| 8. | anmoder om, at krisens konsekvenser for kvinder opgøres og måles ved hjælp af præcise statistikker, hvor indikatorer fordelt på køn regelmæssigt opdateres og evalueres; tilføjer, at disse statistikker bør gøre det muligt bedre at bestemme konjunkturproblemer og strukturelle problemer med henblik på at overvinde krisen og fremme udbredelsen af bedste praksis; |
| --- | --- |

8.

anmoder om, at krisens konsekvenser for kvinder opgøres og måles ved hjælp af præcise statistikker, hvor indikatorer fordelt på køn regelmæssigt opdateres og evalueres; tilføjer, at disse statistikker bør gøre det muligt bedre at bestemme konjunkturproblemer og strukturelle problemer med henblik på at overvinde krisen og fremme udbredelsen af bedste praksis;

| 9. | finder det kritisabelt, at de økonomiske genopretningsplaner primært fokuserer på mandsdominerede erhvervssektorer; påpeger, at en støtte, der prioriterer mænds beskæftigelsesmuligheder højere end kvinders, bidrager til at øge uligheden mellem kønnene frem for at mindske den, og fremhæver nødvendigheden af at integrere ligestillingspolitikkerne i de nationale, europæiske og internationale genopretningsplaner til bekæmpelse af krisen; |
| --- | --- |

9.

finder det kritisabelt, at de økonomiske genopretningsplaner primært fokuserer på mandsdominerede erhvervssektorer; påpeger, at en støtte, der prioriterer mænds beskæftigelsesmuligheder højere end kvinders, bidrager til at øge uligheden mellem kønnene frem for at mindske den, og fremhæver nødvendigheden af at integrere ligestillingspolitikkerne i de nationale, europæiske og internationale genopretningsplaner til bekæmpelse af krisen;

| 10. | påpeger, at beskæftigelsesfrekvensen i landområder er lavere for både mænd og kvinder, og at folk i landområderne derfor er ugunstigt stillede på grund af manglen på beskæftigelsesmuligheder for højtuddannede; gør opmærksom på, at et stort antal kvinder står uden for det officielle arbejdsmarked og derfor ikke er registreret som arbejdsløse, hvorved de står over for økonomiske og juridiske problemer i forbindelse med barselsrettigheder, sygeorlov og optjening af pensionsrettigheder; |
| --- | --- |

10.

påpeger, at beskæftigelsesfrekvensen i landområder er lavere for både mænd og kvinder, og at folk i landområderne derfor er ugunstigt stillede på grund af manglen på beskæftigelsesmuligheder for højtuddannede; gør opmærksom på, at et stort antal kvinder står uden for det officielle arbejdsmarked og derfor ikke er registreret som arbejdsløse, hvorved de står over for økonomiske og juridiske problemer i forbindelse med barselsrettigheder, sygeorlov og optjening af pensionsrettigheder;

| 11. | understreger, at den aktuelle økonomiske krise har haft negative følger for arbejdstagerne; gør opmærksom på, at selv om kvinders uddannelsesniveau er øget betydeligt inden for de seneste år, og selv om flere kvinder end mænd tager en højere uddannelse i dag, er kvinderne stadig ofte er tvunget til at tage andenrangsarbejde og dårligere lønnet arbejde; |
| --- | --- |

11.

understreger, at den aktuelle økonomiske krise har haft negative følger for arbejdstagerne; gør opmærksom på, at selv om kvinders uddannelsesniveau er øget betydeligt inden for de seneste år, og selv om flere kvinder end mænd tager en højere uddannelse i dag, er kvinderne stadig ofte er tvunget til at tage andenrangsarbejde og dårligere lønnet arbejde;

| 12. | understreger, at kvinder er overrepræsenterede blandt personer i usikre ansættelsesforhold, med ufrivilligt deltidsarbejde og blandt fattige og opfordrer derfor medlemsstaterne til at sikre, at foranstaltninger til opnåelse af EU 2020-strategiens målsætninger på områderne fattigdom og social integration rettes mod kvinder i et størrelsesforhold svarende til deres andel af dem, der oplever fattigdom; |
| --- | --- |

12.

understreger, at kvinder er overrepræsenterede blandt personer i usikre ansættelsesforhold, med ufrivilligt deltidsarbejde og blandt fattige og opfordrer derfor medlemsstaterne til at sikre, at foranstaltninger til opnåelse af EU 2020-strategiens målsætninger på områderne fattigdom og social integration rettes mod kvinder i et størrelsesforhold svarende til deres andel af dem, der oplever fattigdom;

| 13. | minder om, at ulighederne mellem kvinder og mænd stadig findes på trods af kvindernes øgede erhvervsfrekvens; understeger, at den økonomiske og finansielle krise skal ses som en mulighed for at fremsætte nye og innovative forslag med hensyn til beskæftigelse, lønniveau, arbejdstid og besættelse af lederstillinger; |
| --- | --- |

13.

minder om, at ulighederne mellem kvinder og mænd stadig findes på trods af kvindernes øgede erhvervsfrekvens; understeger, at den økonomiske og finansielle krise skal ses som en mulighed for at fremsætte nye og innovative forslag med hensyn til beskæftigelse, lønniveau, arbejdstid og besættelse af lederstillinger;

| 14. | fremhæver den positive virkning, ligestilling mellem mænd og kvinder har på den økonomiske vækst; påpeger, at det i adskillige undersøgelser er blevet beregnet, at BNP ville vokse med 30 %, hvis tallene for kvinders beskæftigelsesgrad, deltidsfrekvens og produktivitet var de samme som for mænd; |
| --- | --- |

14.

fremhæver den positive virkning, ligestilling mellem mænd og kvinder har på den økonomiske vækst; påpeger, at det i adskillige undersøgelser er blevet beregnet, at BNP ville vokse med 30 %, hvis tallene for kvinders beskæftigelsesgrad, deltidsfrekvens og produktivitet var de samme som for mænd;

| 15. | minder om, at der i forbindelse med udformningen af beskæftigelsespolitikker skal tages hensyn til fremvæksten af nye sektorer, der er potentielt jobskabende, som f.eks. inden for økologi, miljø og nye teknologier; understreger i denne forbindelse, at kvinder har en vigtig rolle at spille inden for disse sektorer; opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde de unge piger til ikke at negligere disse sektorer; opfordrer Kommissionen til at sikre en fortsat kommunikation om disse nye perspektiver; |
| --- | --- |

15.

minder om, at der i forbindelse med udformningen af beskæftigelsespolitikker skal tages hensyn til fremvæksten af nye sektorer, der er potentielt jobskabende, som f.eks. inden for økologi, miljø og nye teknologier; understreger i denne forbindelse, at kvinder har en vigtig rolle at spille inden for disse sektorer; opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde de unge piger til ikke at negligere disse sektorer; opfordrer Kommissionen til at sikre en fortsat kommunikation om disse nye perspektiver;

| 16. | opfordrer medlemsstaterne til med støtte fra Kommissionen og ved at udvide deres nuværende aktiviteter at sørge for, at der - i lyset af omstillingen til en bæredygtig økonomi, hvor de små og mellemstore virksomheder indtager en central rolle - er flere kvinder, der inden for rammerne af livslang læring gør brug af erhvervsuddannelsestilbudene, og til derigennem at fremme de kvindelige arbejdstageres beskæftigelsesegnethed; |
| --- | --- |

16.

opfordrer medlemsstaterne til med støtte fra Kommissionen og ved at udvide deres nuværende aktiviteter at sørge for, at der - i lyset af omstillingen til en bæredygtig økonomi, hvor de små og mellemstore virksomheder indtager en central rolle - er flere kvinder, der inden for rammerne af livslang læring gør brug af erhvervsuddannelsestilbudene, og til derigennem at fremme de kvindelige arbejdstageres beskæftigelsesegnethed;

| 17. | opfordrer til at fremme kvinders adgang til et bredere udvalg af uddannelses- og beskæftigelsesmuligheder inden for ikke-traditionelle sektorer og på højere ansvarsniveauer; |
| --- | --- |

17.

opfordrer til at fremme kvinders adgang til et bredere udvalg af uddannelses- og beskæftigelsesmuligheder inden for ikke-traditionelle sektorer og på højere ansvarsniveauer;

| 18. | opfordrer Kommissionen til at tilskynde til dialog med arbejdsmarkedets parter om emner som løngennemsigtighed, kvinders kontraktlige vilkår ved deltidsarbejde og tidsbegrænset arbejde og ansporing af kvinder til at arbejde i grønne og innovative sektorer; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til at tilskynde til dialog med arbejdsmarkedets parter om emner som løngennemsigtighed, kvinders kontraktlige vilkår ved deltidsarbejde og tidsbegrænset arbejde og ansporing af kvinder til at arbejde i grønne og innovative sektorer;

| 19. | minder om, at virksomhederne inden for socialøkonomien (stiftelser, gensidige selskaber og andelsselskaber) kan spille en central rolle i igangsætningen af økonomien, og at de ansatte i disse virksomheder hovedsageligt er kvinder; opfordrer medlemsstaterne til at tage denne type aktiviteter med i sine betragtninger i forbindelser med udformningen af politikker til økonomisk genopretning; |
| --- | --- |

19.

minder om, at virksomhederne inden for socialøkonomien (stiftelser, gensidige selskaber og andelsselskaber) kan spille en central rolle i igangsætningen af økonomien, og at de ansatte i disse virksomheder hovedsageligt er kvinder; opfordrer medlemsstaterne til at tage denne type aktiviteter med i sine betragtninger i forbindelser med udformningen af politikker til økonomisk genopretning;

| 20. | understreger vigtigheden af at udvikle det retlige begreb fælles ejerskab for at sikre fuld anerkendelse af kvinders rettigheder i landbrugssektoren, en passende beskyttelse på socialsikringsområdet og anerkendelse af deres arbejde, samt vigtigheden af at ændre forordningen om Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), således at denne fond i lighed med Den Europæiske Socialfond (ESF) kan anvendes til at indføre positive særforanstaltninger for kvinder i den kommende programmeringsperiode, 2014-2020, sådan som det var muligt tidligere, men ikke i den nuværende periode, eftersom sådanne foranstaltninger vil være særdeles gavnlige for kvinders beskæftigelse i landdistrikterne; |
| --- | --- |

20.

understreger vigtigheden af at udvikle det retlige begreb fælles ejerskab for at sikre fuld anerkendelse af kvinders rettigheder i landbrugssektoren, en passende beskyttelse på socialsikringsområdet og anerkendelse af deres arbejde, samt vigtigheden af at ændre forordningen om Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), således at denne fond i lighed med Den Europæiske Socialfond (ESF) kan anvendes til at indføre positive særforanstaltninger for kvinder i den kommende programmeringsperiode, 2014-2020, sådan som det var muligt tidligere, men ikke i den nuværende periode, eftersom sådanne foranstaltninger vil være særdeles gavnlige for kvinders beskæftigelse i landdistrikterne;

| 21. | understreger, at fjernelse af lønforskellen prioriteres højt, og beklager derfor, at Kommissionen ikke har gjort nok for at genoplive denne debat på europæisk plan, herunder ved hjælp af den revision af eksisterende lovgivning om anvendelse af princippet om ligeløn for kvinder og mænd, som Parlamentet anmodede om i sin beslutning af 18. november 2009; |
| --- | --- |

21.

understreger, at fjernelse af lønforskellen prioriteres højt, og beklager derfor, at Kommissionen ikke har gjort nok for at genoplive denne debat på europæisk plan, herunder ved hjælp af den revision af eksisterende lovgivning om anvendelse af princippet om ligeløn for kvinder og mænd, som Parlamentet anmodede om i sin beslutning af 18. november 2009;

| 22. | opfordrer medlemsstaterne til at forøge deres bestræbelser på at hindre kønsopdeling af arbejdsmarkederne og modvirke tendensen til, at mange kvinder arbejder i dårligere betalte stillinger, ved at gøre drenge og piger i skolerne interesserede i hele spektret af mulige stillinger og ved at udvide de faglige uddannelsesmuligheder for kvinder, således at de bliver i stand til at tilpasse sig ændringer på arbejdsmarkedet i løbet af deres karriere; er alvorligt bekymret over den urimelige situation, hvor en kvindelig borger, efter mere end et halvt århundrede med princippet om lige løn for lige arbejde forankret i traktaterne, i gennemsnit skal arbejde 418 kalenderdage for at tjene det samme, som en mand tjener på et kalenderår; |
| --- | --- |

22.

opfordrer medlemsstaterne til at forøge deres bestræbelser på at hindre kønsopdeling af arbejdsmarkederne og modvirke tendensen til, at mange kvinder arbejder i dårligere betalte stillinger, ved at gøre drenge og piger i skolerne interesserede i hele spektret af mulige stillinger og ved at udvide de faglige uddannelsesmuligheder for kvinder, således at de bliver i stand til at tilpasse sig ændringer på arbejdsmarkedet i løbet af deres karriere; er alvorligt bekymret over den urimelige situation, hvor en kvindelig borger, efter mere end et halvt århundrede med princippet om lige løn for lige arbejde forankret i traktaterne, i gennemsnit skal arbejde 418 kalenderdage for at tjene det samme, som en mand tjener på et kalenderår;

| 23. | understreger nødvendigheden af hurtige foranstaltninger til bekæmpelse af løndiskriminationen, enten i form af revision af det gældende direktiv eller udarbejdelse af etapeopdelte sektorplaner med præcise mål, f.eks. indsnævring af lønforskellen til 0,5 % inden 2020, med det sigte at afskaffe direkte og indirekte forskelsbehandling, eller ved at skabe incitamenter til kollektive overenskomstaftaler, uddanne ligestillingskonsulenter, tage problemet med uligheder mellem kvinder og mænd op, for så vidt angår ulønnet arbejde, og udarbejde planer for ligestilling i virksomhederne og på andre arbejdspladser; er af den opfattelse, at det burde være gængs praksis at have gennemsigtige lønforhold, da dette ville styrke kvindelige arbejdstageres forhandlingsposition; |
| --- | --- |

23.

understreger nødvendigheden af hurtige foranstaltninger til bekæmpelse af løndiskriminationen, enten i form af revision af det gældende direktiv eller udarbejdelse af etapeopdelte sektorplaner med præcise mål, f.eks. indsnævring af lønforskellen til 0,5 % inden 2020, med det sigte at afskaffe direkte og indirekte forskelsbehandling, eller ved at skabe incitamenter til kollektive overenskomstaftaler, uddanne ligestillingskonsulenter, tage problemet med uligheder mellem kvinder og mænd op, for så vidt angår ulønnet arbejde, og udarbejde planer for ligestilling i virksomhederne og på andre arbejdspladser; er af den opfattelse, at det burde være gængs praksis at have gennemsigtige lønforhold, da dette ville styrke kvindelige arbejdstageres forhandlingsposition;

| 24. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at løse det paradoks, at kvinder, selv om de er bedre uddannede end mænd, stadig får mindre i løn; understreger, at det for at opnå optimal økonomisk vækst og en ægte bæredygtig udvikling er nødvendigt, at kvinders karrierepotentiale udnyttes fuldt ud; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at løse det paradoks, at kvinder, selv om de er bedre uddannede end mænd, stadig får mindre i løn; understreger, at det for at opnå optimal økonomisk vækst og en ægte bæredygtig udvikling er nødvendigt, at kvinders karrierepotentiale udnyttes fuldt ud;

| 25. | understreger, at egen indkomst og lønnet kvalitetsbeskæftigelse er en afgørende forudsætning for kvinders økonomiske uafhængighed og for øget lighed mellem mænd og kvinder i samfundet som helhed; |
| --- | --- |

25.

understreger, at egen indkomst og lønnet kvalitetsbeskæftigelse er en afgørende forudsætning for kvinders økonomiske uafhængighed og for øget lighed mellem mænd og kvinder i samfundet som helhed;

| 26. | opfordrer medlemsstaterne til at ligestille kønnene i de nationale pensionsordninger for så vidt angår såvel pensionsalder som ydelser; |
| --- | --- |

26.

opfordrer medlemsstaterne til at ligestille kønnene i de nationale pensionsordninger for så vidt angår såvel pensionsalder som ydelser;

| 27. | opfordrer EU's medlemsstater til at sikre, at lovgivningen om lige løn for lige arbejde håndhæves korrekt, og opfordrer Kommissionen til at indføre sanktioner mod medlemsstater, som ikke overholder dette; |
| --- | --- |

27.

opfordrer EU's medlemsstater til at sikre, at lovgivningen om lige løn for lige arbejde håndhæves korrekt, og opfordrer Kommissionen til at indføre sanktioner mod medlemsstater, som ikke overholder dette;

| 28. | understreger, at ligestilling mellem mænd og kvinder er ikke blot er et spørgsmål om mangfoldighed og social lighed, men også en af forudsætningerne for at opfylde målene om bæredygtig vækst, beskæftigelse, konkurrenceevne og social samhørighed, der indgår i EU 2020-strategien; opfordrer derfor Kommissionen til at styrke kønsaspektet i alle dele af EU 2020-strategien, herunder mere effektiv brug af integration af kønsaspektet og specifikke aktioner og mål for ligestilling mellem kønnene i forbindelse med samtlige foranstaltninger til forbedring af den europæiske beskæftigelsesstrategi; |
| --- | --- |

28.

understreger, at ligestilling mellem mænd og kvinder er ikke blot er et spørgsmål om mangfoldighed og social lighed, men også en af forudsætningerne for at opfylde målene om bæredygtig vækst, beskæftigelse, konkurrenceevne og social samhørighed, der indgår i EU 2020-strategien; opfordrer derfor Kommissionen til at styrke kønsaspektet i alle dele af EU 2020-strategien, herunder mere effektiv brug af integration af kønsaspektet og specifikke aktioner og mål for ligestilling mellem kønnene i forbindelse med samtlige foranstaltninger til forbedring af den europæiske beskæftigelsesstrategi;

| 29. | opfordrer Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne til at fremme bindende forslag frem for uforpligtende strategier og policy-dokumenter på ligestillingsområdet; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne til at fremme bindende forslag frem for uforpligtende strategier og policy-dokumenter på ligestillingsområdet;

| 30. | mener, at Kommissionen og medlemsstaterne bør udvikle uddannelses- og gennemførelsesinstrumenter, der kan sætte alle interesserede parter i stand til, inden for deres respektive kompetenceområder, at tage behørigt hensyn til ligestillingsperspektivet, herunder i form af vurdering af de forskellige politikkers virkninger for kvinder og mænd; |
| --- | --- |

30.

mener, at Kommissionen og medlemsstaterne bør udvikle uddannelses- og gennemførelsesinstrumenter, der kan sætte alle interesserede parter i stand til, inden for deres respektive kompetenceområder, at tage behørigt hensyn til ligestillingsperspektivet, herunder i form af vurdering af de forskellige politikkers virkninger for kvinder og mænd;

| 31. | understreger betydningen af at udvikle kvantitative og kvalitative indikatorer samt kønsbaserede statistikker, der er pålidelige, sammenlignelige og umiddelbart tilgængelige, og som skal anvendes til at overvåge anvendelsen af princippet om mainstreaming af ligestillingsaspektet i alle politikker; |
| --- | --- |

31.

understreger betydningen af at udvikle kvantitative og kvalitative indikatorer samt kønsbaserede statistikker, der er pålidelige, sammenlignelige og umiddelbart tilgængelige, og som skal anvendes til at overvåge anvendelsen af princippet om mainstreaming af ligestillingsaspektet i alle politikker;

| 32. | mener, at en af prioriteterne bør være kampen for at udrydde fattigdommen, hvilket skal ske ved at revidere de makroøkonomiske, økonomiske, sociale og arbejdsmarkedsmæssige politikker, der ligger til grund herfor, med henblik på at skabe økonomisk og social retfærdighed for kvinder; mener, at de metoder, der anvendes til at bestemme fattigdomsgraden, bør tages op til fornyet overvejelse, og at der bør udvikles strategier med henblik på at fremme en retfærdig indkomstfordeling, garantere minimumsindkomster, anstændige lønninger og pensioner, skabe flere kvalitetsjob med rettigheder for kvinder, sikre adgang til offentlige serviceydelser af høj kvalitet for alle kvinder og unge piger og forbedre den sociale beskyttelse og de respektive lokale serviceydelser, navnlig vuggestuer, børnehaver, dagcentre, lokal- og fritidscentre samt familiestøtte; |
| --- | --- |

32.

mener, at en af prioriteterne bør være kampen for at udrydde fattigdommen, hvilket skal ske ved at revidere de makroøkonomiske, økonomiske, sociale og arbejdsmarkedsmæssige politikker, der ligger til grund herfor, med henblik på at skabe økonomisk og social retfærdighed for kvinder; mener, at de metoder, der anvendes til at bestemme fattigdomsgraden, bør tages op til fornyet overvejelse, og at der bør udvikles strategier med henblik på at fremme en retfærdig indkomstfordeling, garantere minimumsindkomster, anstændige lønninger og pensioner, skabe flere kvalitetsjob med rettigheder for kvinder, sikre adgang til offentlige serviceydelser af høj kvalitet for alle kvinder og unge piger og forbedre den sociale beskyttelse og de respektive lokale serviceydelser, navnlig vuggestuer, børnehaver, dagcentre, lokal- og fritidscentre samt familiestøtte;

| 33. | påskønner Kommissionens iværksættelse af en EU-dækkende kampagne, der skal bidrage til at løse problemet med kønsbestemte lønforskelle; konstaterer imidlertid, at lønforskellen mellem kvinder og mænd består, og foreslår derfor, at der iværksættes et initiativ på europæisk plan med henblik på at bekæmpe de stereotyper, der er knyttet til mænds og kvinders roller; understreger derfor vigtigheden af at organisere oplysningskampagner i skolerne, på arbejdspladserne og i medierne for at bekæmpe fastlåste kønsroller, herunder nedværdigende billeder; påpeger, at sådanne kampagner bør lægge vægt på mænds rolle i sikringen af en rimelig fordeling af de familiemæssige forpligtelser og en god balance mellem arbejde og privatliv; |
| --- | --- |

33.

påskønner Kommissionens iværksættelse af en EU-dækkende kampagne, der skal bidrage til at løse problemet med kønsbestemte lønforskelle; konstaterer imidlertid, at lønforskellen mellem kvinder og mænd består, og foreslår derfor, at der iværksættes et initiativ på europæisk plan med henblik på at bekæmpe de stereotyper, der er knyttet til mænds og kvinders roller; understreger derfor vigtigheden af at organisere oplysningskampagner i skolerne, på arbejdspladserne og i medierne for at bekæmpe fastlåste kønsroller, herunder nedværdigende billeder; påpeger, at sådanne kampagner bør lægge vægt på mænds rolle i sikringen af en rimelig fordeling af de familiemæssige forpligtelser og en god balance mellem arbejde og privatliv;

| 34. | anser det på grund af den demografiske udvikling for nødvendigt at aktivere kvindernes potentiale og øge deres beskæftigelse for at nå målet om en beskæftigelsesgrad på 75 % for mænd og kvinder mellem 20 og 64 år som anført i EU 2020-strategien; mener samtidigt, at folk frit skal kunne vælge at få børn, og at en rimelig balance mellem arbejdsliv og privatliv er en afgørende betingelse for at øge kvindernes deltagelse på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

34.

anser det på grund af den demografiske udvikling for nødvendigt at aktivere kvindernes potentiale og øge deres beskæftigelse for at nå målet om en beskæftigelsesgrad på 75 % for mænd og kvinder mellem 20 og 64 år som anført i EU 2020-strategien; mener samtidigt, at folk frit skal kunne vælge at få børn, og at en rimelig balance mellem arbejdsliv og privatliv er en afgørende betingelse for at øge kvindernes deltagelse på arbejdsmarkedet;

| 35. | anmoder om, at der udarbejdes konkrete forslag med henblik på at forene arbejds- og familielivet, navnlig med hensyn til pleje af omsorgskrævende personer og børnepasning; |
| --- | --- |

35.

anmoder om, at der udarbejdes konkrete forslag med henblik på at forene arbejds- og familielivet, navnlig med hensyn til pleje af omsorgskrævende personer og børnepasning;

| 36. | understreger, at Kommissionen og medlemsstaterne skal fremme, støtte og styrke kvindernes rolle i den sociale økonomi på grund af den meget betydelige andel af kvinder i denne sektor og betydningen af den service, den yder, for fremme af balancen mellem arbejdsliv og privatliv; |
| --- | --- |

36.

understreger, at Kommissionen og medlemsstaterne skal fremme, støtte og styrke kvindernes rolle i den sociale økonomi på grund af den meget betydelige andel af kvinder i denne sektor og betydningen af den service, den yder, for fremme af balancen mellem arbejdsliv og privatliv;

| 37. | anmoder Kommissionen om at sørge for, at den europæiske lovgivning vedrørende balance mellem arbejds- og familieliv omsættes korrekt i medlemsstaterne gennem en tilpasning af mænds og kvinders arbejdsvilkår; |
| --- | --- |

37.

anmoder Kommissionen om at sørge for, at den europæiske lovgivning vedrørende balance mellem arbejds- og familieliv omsættes korrekt i medlemsstaterne gennem en tilpasning af mænds og kvinders arbejdsvilkår;

| 38. | bemærker, at deltidsbeskæftigelse kan få negative virkninger for den enkelte, f.eks. ved at lægge hindringer i vejen for karrieren og føre til fattigdom for ældre, eller at de pågældende alternativt, på grund af lavere indkomst, kan kræve supplerende statsstøtte for at sikre deres overleven eller i tilfælde af sygdom eller arbejdsløshed; |
| --- | --- |

38.

bemærker, at deltidsbeskæftigelse kan få negative virkninger for den enkelte, f.eks. ved at lægge hindringer i vejen for karrieren og føre til fattigdom for ældre, eller at de pågældende alternativt, på grund af lavere indkomst, kan kræve supplerende statsstøtte for at sikre deres overleven eller i tilfælde af sygdom eller arbejdsløshed;

| 39. | understreger vigtigheden af oplysningskampagner med henblik på at gøre erhverv eller aktiviteter, der traditionelt betragtes som mande- eller kvindearbejde, kønsneutrale; opfordrer i samme henseende medlemsstaterne til at iværksætte en debat om den rolle, sproget spiller for fastholdelsen af kønsroller, navnlig gennem feminisering eller maskulinisering af visse erhvervsbetegnelser; |
| --- | --- |

39.

understreger vigtigheden af oplysningskampagner med henblik på at gøre erhverv eller aktiviteter, der traditionelt betragtes som mande- eller kvindearbejde, kønsneutrale; opfordrer i samme henseende medlemsstaterne til at iværksætte en debat om den rolle, sproget spiller for fastholdelsen af kønsroller, navnlig gennem feminisering eller maskulinisering af visse erhvervsbetegnelser;

| 40. | opfordrer offentlige og private virksomheder til at indføre ligestillingsplaner i deres interne regler og forskrifter sammen med konkrete kort-, mellemlang- og langsigtede mål og til hvert år at evaluere vurderer opfyldelsen af disse mål; |
| --- | --- |

40.

opfordrer offentlige og private virksomheder til at indføre ligestillingsplaner i deres interne regler og forskrifter sammen med konkrete kort-, mellemlang- og langsigtede mål og til hvert år at evaluere vurderer opfyldelsen af disse mål;

| 41. | anmoder om, at der udarbejdes konkrete forslag med henblik på at skabe en bedre balance mellem arbejds-, familie- og privatliv ved at fremme af en bedre fordeling af de beskæftigelses- og familiemæssige samt sociale arbejdsopgaver mellem mænd og kvinder, navnlig med hensyn til pleje af omsorgsafhængige personer og børnepasning; |
| --- | --- |

41.

anmoder om, at der udarbejdes konkrete forslag med henblik på at skabe en bedre balance mellem arbejds-, familie- og privatliv ved at fremme af en bedre fordeling af de beskæftigelses- og familiemæssige samt sociale arbejdsopgaver mellem mænd og kvinder, navnlig med hensyn til pleje af omsorgsafhængige personer og børnepasning;

| 42. | opfordrer medlemsstaterne til at støtte beskæftigelse af den ugunstigt stillede befolkningsgruppe »gravide kvinder og enlige mødre« og tilstræbe, at disse kvinder får anstændige og stabile arbejdspladser, som gør det muligt for dem at forene arbejdsliv og familieliv; |
| --- | --- |

42.

opfordrer medlemsstaterne til at støtte beskæftigelse af den ugunstigt stillede befolkningsgruppe »gravide kvinder og enlige mødre« og tilstræbe, at disse kvinder får anstændige og stabile arbejdspladser, som gør det muligt for dem at forene arbejdsliv og familieliv;

| 43. | mener, at det for bedre at kombinere arbejde med pasningsforpligtelser er nødvendigt at forbedre adgangen til børnepasningsorlov og opfordrer derfor Rådet til hurtigst muligt at vedtage en fælles holdning på grundlag af Parlamentets holdning af 20. oktober 2010 (16) om ændring af Rådets direktiv 92/85/EØF; |
| --- | --- |

43.

mener, at det for bedre at kombinere arbejde med pasningsforpligtelser er nødvendigt at forbedre adgangen til børnepasningsorlov og opfordrer derfor Rådet til hurtigst muligt at vedtage en fælles holdning på grundlag af Parlamentets holdning af 20. oktober 2010 (16) om ændring af Rådets direktiv 92/85/EØF;

| 44. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme etablering eller styrkelse af pasningsordninger for børn, som f.eks. vuggestuer og børnehaver, samt faciliteter for ældre og andre omsorgskrævende med henblik på at gøre dem overkommelige i pris, sikre kvaliteten og gøre dem mere bredt tilgængelige, herunder ved at sikre, at åbningstiderne er forenelige med fuldtidsarbejde; mener, at disse strukturer udgør en stor støtte for forældre og gør det lettere for dem at komme på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

44.

opfordrer medlemsstaterne til at fremme etablering eller styrkelse af pasningsordninger for børn, som f.eks. vuggestuer og børnehaver, samt faciliteter for ældre og andre omsorgskrævende med henblik på at gøre dem overkommelige i pris, sikre kvaliteten og gøre dem mere bredt tilgængelige, herunder ved at sikre, at åbningstiderne er forenelige med fuldtidsarbejde; mener, at disse strukturer udgør en stor støtte for forældre og gør det lettere for dem at komme på arbejdsmarkedet;

| 45. | understreger, at familien er fundamentet i vores samfund og er uløseligt forbundet med formidling af værdier og solidaritet med hinanden; understreger, at indførelse af fleksible arbejdstider og af forskellige muligheder for telearbejde såvel som udbygning af børnepasningen og professionalisering af plejen af ældre i hjemmet er vigtige skridt på vejen mod at forene arbejde og familie og fremme ligelig deltagelse af mænd og kvinder på arbejdsmarkedet og inden for uddannelsesområdet; beklager, at manglen på hensigtsmæssige ferieordninger, forældreorlovsordninger og fleksible arbejdstidsmodeller for begge forældre ofte hindrer kvinder i at deltage aktivt på arbejdsmarkedet eller arbejde på fuld tid; mener, at dette også kræver en ændring af virksomhedskulturerne, for så vidt angår ansættelse og beskæftigelse af kvinder; opfordrer derfor Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne til at forhindre nedskæringer på områderne socialforsorg og socialydelser med hensyn til pasning af børn, ældre mennesker og sårbare personer som følge af den økonomiske og finansielle krise; |
| --- | --- |

45.

understreger, at familien er fundamentet i vores samfund og er uløseligt forbundet med formidling af værdier og solidaritet med hinanden; understreger, at indførelse af fleksible arbejdstider og af forskellige muligheder for telearbejde såvel som udbygning af børnepasningen og professionalisering af plejen af ældre i hjemmet er vigtige skridt på vejen mod at forene arbejde og familie og fremme ligelig deltagelse af mænd og kvinder på arbejdsmarkedet og inden for uddannelsesområdet; beklager, at manglen på hensigtsmæssige ferieordninger, forældreorlovsordninger og fleksible arbejdstidsmodeller for begge forældre ofte hindrer kvinder i at deltage aktivt på arbejdsmarkedet eller arbejde på fuld tid; mener, at dette også kræver en ændring af virksomhedskulturerne, for så vidt angår ansættelse og beskæftigelse af kvinder; opfordrer derfor Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne til at forhindre nedskæringer på områderne socialforsorg og socialydelser med hensyn til pasning af børn, ældre mennesker og sårbare personer som følge af den økonomiske og finansielle krise;

| 46. | gør Kommissionen og medlemsstaterne opmærksom på, at der skal træffes positive foranstaltninger til fordel for kvinder og mænd, navnlig med sigte på at gøre det lettere for dem at vende tilbage til arbejdspladsen efter en periode, der har været viet til familien (børnepasning og/eller pasning af et sygt eller handicappet familiemedlem), ved at fremme foranstaltninger til (re)integration på arbejdsmarkedet med henblik på at gøre det muligt for de pågældende personer igen at blive økonomisk uafhængige; |
| --- | --- |

46.

gør Kommissionen og medlemsstaterne opmærksom på, at der skal træffes positive foranstaltninger til fordel for kvinder og mænd, navnlig med sigte på at gøre det lettere for dem at vende tilbage til arbejdspladsen efter en periode, der har været viet til familien (børnepasning og/eller pasning af et sygt eller handicappet familiemedlem), ved at fremme foranstaltninger til (re)integration på arbejdsmarkedet med henblik på at gøre det muligt for de pågældende personer igen at blive økonomisk uafhængige;

| 47. | fastholder, at uddannelse spiller en afgørende rolle med henblik på at indprente børn, fra de er helt små, betydningen af ligestilling og for deres accept af anderledes kulturer og bevidsthed om følgerne af diskrimination og fordomme; opfordrer medlemsstaterne til at lade undervisnings-, samt oplysnings- og bevidstgørelsesprogrammer indgå i hele skoleforløbet med henblik på at fremme værdierne i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og navnlig artikel 23; |
| --- | --- |

47.

fastholder, at uddannelse spiller en afgørende rolle med henblik på at indprente børn, fra de er helt små, betydningen af ligestilling og for deres accept af anderledes kulturer og bevidsthed om følgerne af diskrimination og fordomme; opfordrer medlemsstaterne til at lade undervisnings-, samt oplysnings- og bevidstgørelsesprogrammer indgå i hele skoleforløbet med henblik på at fremme værdierne i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og navnlig artikel 23;

| 48. | understreger behovet for at lade de unge selv vælge erhverv; minder i den forbindelse om, at det er vigtigt, at lærerne ikke automatisk orienterer eleverne hen imod visse erhverv på baggrund af fastlåste kønsrollemønstre, men at den samlede vifte af beskæftigelsesmuligheder belyses; |
| --- | --- |

48.

understreger behovet for at lade de unge selv vælge erhverv; minder i den forbindelse om, at det er vigtigt, at lærerne ikke automatisk orienterer eleverne hen imod visse erhverv på baggrund af fastlåste kønsrollemønstre, men at den samlede vifte af beskæftigelsesmuligheder belyses;

| 49. | opfordrer medlemsstaterne til ved hjælp af bevidstgørelsesprogrammer i uddannelsessektoren at sikre, at piger ikke automatisk orienteres mod traditionelle kvindeerhverv, |
| --- | --- |

49.

opfordrer medlemsstaterne til ved hjælp af bevidstgørelsesprogrammer i uddannelsessektoren at sikre, at piger ikke automatisk orienteres mod traditionelle kvindeerhverv,

| 50. | understreger nødvendigheden af at forstærke de bestræbelser, der gøres på europæisk plan med henblik på at øge kvinders deltagelse i politik; tilskynder i denne forbindelse til øge kvindernes deltagelse i alle europæiske institutioner, navnlig i ledende stillinger; understreger, at der ligeledes bør gøres en indsats på nationalt, regionalt og kommunalt plan; anmoder om, at der fastsættes bindende mål med henblik på at sikre en ligelig repræsentation af kvinder og mænd; bemærker i den forbindelse, at anvendelsen af kvoter har en positiv indvirkning på kvindernes repræsentation; påpeger i den forbindelse, at kønskvotering ved valg har en positiv indvirkning på kvinders repræsentation; |
| --- | --- |

50.

understreger nødvendigheden af at forstærke de bestræbelser, der gøres på europæisk plan med henblik på at øge kvinders deltagelse i politik; tilskynder i denne forbindelse til øge kvindernes deltagelse i alle europæiske institutioner, navnlig i ledende stillinger; understreger, at der ligeledes bør gøres en indsats på nationalt, regionalt og kommunalt plan; anmoder om, at der fastsættes bindende mål med henblik på at sikre en ligelig repræsentation af kvinder og mænd; bemærker i den forbindelse, at anvendelsen af kvoter har en positiv indvirkning på kvindernes repræsentation; påpeger i den forbindelse, at kønskvotering ved valg har en positiv indvirkning på kvinders repræsentation;

| 51. | minder om, at kun 3 % af de store virksomheder ledes af en kvinde; fremhæver derfor eksemplet fra Norge, som siden 2003 har ført en kvotepolitik for at sikre en ligelig repræsentation af kønnene i virksomhedsbestyrelser, et eksempel som nu følges op af Spanien og Frankrig; opfordrer medlemsstaterne til at træffe effektive foranstaltninger, såsom indførelse af kvoter, for at sikre en større repræsentation af kvinder i store børsnoterede selskaber og generelt i virksomheders bestyrelser, herunder navnlig i selskaber med offentlig deltagelse; |
| --- | --- |

51.

minder om, at kun 3 % af de store virksomheder ledes af en kvinde; fremhæver derfor eksemplet fra Norge, som siden 2003 har ført en kvotepolitik for at sikre en ligelig repræsentation af kønnene i virksomhedsbestyrelser, et eksempel som nu følges op af Spanien og Frankrig; opfordrer medlemsstaterne til at træffe effektive foranstaltninger, såsom indførelse af kvoter, for at sikre en større repræsentation af kvinder i store børsnoterede selskaber og generelt i virksomheders bestyrelser, herunder navnlig i selskaber med offentlig deltagelse;

| 52. | understreger, at der til bekæmpelse af kønsrelaterede uretfærdigheder i medlemsstaterne i forbindelse med beskæftigelse bør udarbejdes lovbestemte ligestillingsplaner på virksomheds- og brancheniveau, som iværksættes og kontrolleres af arbejdsmarkedets parter; |
| --- | --- |

52.

understreger, at der til bekæmpelse af kønsrelaterede uretfærdigheder i medlemsstaterne i forbindelse med beskæftigelse bør udarbejdes lovbestemte ligestillingsplaner på virksomheds- og brancheniveau, som iværksættes og kontrolleres af arbejdsmarkedets parter;

| 53. | understreger nødvendigheden af, at medlemsstaterne navnlig ad lovgivningens vej opstiller bindende mål for opnåelse af ligelig repræsentation af mænd og kvinder på lederposter i virksomheder, offentlige forvaltninger og politiske organer; |
| --- | --- |

53.

understreger nødvendigheden af, at medlemsstaterne navnlig ad lovgivningens vej opstiller bindende mål for opnåelse af ligelig repræsentation af mænd og kvinder på lederposter i virksomheder, offentlige forvaltninger og politiske organer;

| 54. | opfordrer medlemsstaterne til at identificere de virksomheder, der fremmer ligestilling og forening af arbejds-, familie- og privatlivet, og til i bred udstrækning at udbrede bedste praksis, navnlig via handels- og industrikamre; |
| --- | --- |

54.

opfordrer medlemsstaterne til at identificere de virksomheder, der fremmer ligestilling og forening af arbejds-, familie- og privatlivet, og til i bred udstrækning at udbrede bedste praksis, navnlig via handels- og industrikamre;

| 55. | glæder sig over den generelle debat om at øge andelen af kvinder i ledende stillinger i erhvervslivet, og opfordrer til i virksomhederne at indføre en frivillig kvote herfor, som er baseret på kønsfordelingen i medarbejderstaben; |
| --- | --- |

55.

glæder sig over den generelle debat om at øge andelen af kvinder i ledende stillinger i erhvervslivet, og opfordrer til i virksomhederne at indføre en frivillig kvote herfor, som er baseret på kønsfordelingen i medarbejderstaben;

| 56. | opfordrer til, at der træffes foranstaltninger på nationalt og europæisk plan, som kan styrke iværksætteri blandt kvinder ved at tilvejebringe strukturer for uddannelse samt faglig og juridisk rådgivning og ved at lette adgangen til offentlig og private finansiering; |
| --- | --- |

56.

opfordrer til, at der træffes foranstaltninger på nationalt og europæisk plan, som kan styrke iværksætteri blandt kvinder ved at tilvejebringe strukturer for uddannelse samt faglig og juridisk rådgivning og ved at lette adgangen til offentlig og private finansiering;

| 57. | tilskynder til regelmæssig udveksling af oplysninger og erfaringer mellem de interesserede parter, der fremmer ligestilling, med henblik på at gennemføre bedste praksis overalt i samfundet på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt niveau og i både den private og den offentlige sektor; |
| --- | --- |

57.

tilskynder til regelmæssig udveksling af oplysninger og erfaringer mellem de interesserede parter, der fremmer ligestilling, med henblik på at gennemføre bedste praksis overalt i samfundet på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt niveau og i både den private og den offentlige sektor;

| 58. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at tage særligt hensyn til de grupper af kvinder, der er mest udsatte: handicappede, ældre, indvandrere, lesbiske, biseksuelle og transkønnede, kvinder tilhørende mindretal samt kvinder med ingen eller ringe uddannelse, som har ansvar for omsorgskrævende personer, er grupper, der har brug for særlige foranstaltninger, som er tilpasset deres forhold; opfordrer Kommissionen til at udvide anvendelsesområdet for det europæiske år for frivilligt arbejde 2011, således at det også omfatter fremme af ligestilling; |
| --- | --- |

58.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at tage særligt hensyn til de grupper af kvinder, der er mest udsatte: handicappede, ældre, indvandrere, lesbiske, biseksuelle og transkønnede, kvinder tilhørende mindretal samt kvinder med ingen eller ringe uddannelse, som har ansvar for omsorgskrævende personer, er grupper, der har brug for særlige foranstaltninger, som er tilpasset deres forhold; opfordrer Kommissionen til at udvide anvendelsesområdet for det europæiske år for frivilligt arbejde 2011, således at det også omfatter fremme af ligestilling;

| 59. | opfordrer Kommissionen til at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at øge de erhvervsmæssige perspektiver for ugunstigt stillede kvinder, f.eks. migrerende kvinder, kvinder fra etniske mindretal, handicappede kvinder og enlige mødre og dermed øge kvindernes mulighed for at føre en økonomisk uafhængig tilværelse ved at forbedre deres adgang til almen og faglig uddannelse; gør opmærksom på, at migrerende kvinder er udsat for flere forskellige former for forskelsbehandling, idet de ud over de kønsspecifikke ulemper også oplever forskelsbehandling på grund af etnisk tilhørsforhold, race og ofte også alder; |
| --- | --- |

59.

opfordrer Kommissionen til at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at øge de erhvervsmæssige perspektiver for ugunstigt stillede kvinder, f.eks. migrerende kvinder, kvinder fra etniske mindretal, handicappede kvinder og enlige mødre og dermed øge kvindernes mulighed for at føre en økonomisk uafhængig tilværelse ved at forbedre deres adgang til almen og faglig uddannelse; gør opmærksom på, at migrerende kvinder er udsat for flere forskellige former for forskelsbehandling, idet de ud over de kønsspecifikke ulemper også oplever forskelsbehandling på grund af etnisk tilhørsforhold, race og ofte også alder;

| 60. | opfordrer ligestillingsorganerne på nationalt, regionalt og lokalt plan til at indføre integrerede strategier, der kan forbedre deres reaktion på og håndtering af tilfælde af multidiskrimination; finder det endvidere vigtigt, at disse organer tilbyder dommere, jurister og andet personale undervisning, der kan sætte dem i stand til at identificere, imødegå og håndtere situationer med multidiskrimination; |
| --- | --- |

60.

opfordrer ligestillingsorganerne på nationalt, regionalt og lokalt plan til at indføre integrerede strategier, der kan forbedre deres reaktion på og håndtering af tilfælde af multidiskrimination; finder det endvidere vigtigt, at disse organer tilbyder dommere, jurister og andet personale undervisning, der kan sætte dem i stand til at identificere, imødegå og håndtere situationer med multidiskrimination;

| 61. | minder om, at handicappede kvinder ofte diskrimineres på det sociale, kulturelle, politiske og erhvervsmæssige område; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremsætte konkrete forslag med henblik på en forbedring af deres situation; |
| --- | --- |

61.

minder om, at handicappede kvinder ofte diskrimineres på det sociale, kulturelle, politiske og erhvervsmæssige område; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremsætte konkrete forslag med henblik på en forbedring af deres situation;

| 62. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til særligt at tage hensyn til romakvinder i forbindelse med gennemførelsen af den europæiske strategi for integration af romaer; |
| --- | --- |

62.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til særligt at tage hensyn til romakvinder i forbindelse med gennemførelsen af den europæiske strategi for integration af romaer;

| 63. | bemærker, at transkønnede personer fortsat udgør en stærkt marginaliseret og forfulgt gruppe, der udsættes for en høj grad af stigmatisering, udstødelse og vold, som rapporteret af Agenturet for Grundlæggende Rettigheder; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at følge agenturets henstillinger om en stærkere og tydeligere beskyttelse mod diskrimination på grund af kønsidentitet; |
| --- | --- |

63.

bemærker, at transkønnede personer fortsat udgør en stærkt marginaliseret og forfulgt gruppe, der udsættes for en høj grad af stigmatisering, udstødelse og vold, som rapporteret af Agenturet for Grundlæggende Rettigheder; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at følge agenturets henstillinger om en stærkere og tydeligere beskyttelse mod diskrimination på grund af kønsidentitet;

| 64. | taler for at give kvinder og mænd adgang til passende information om og støtte i forbindelse med reproduktive sundhedstjenester, og understreger, at kvinder bør have de samme rettigheder og muligheder som mænd med hensyn til adgangen til sådanne tjenester; understreger, at kvinder skal have kontrol over deres seksuelle og reproduktive rettigheder, navnlig via let adgang til svangerskabsforebyggelse og abort; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at indføre foranstaltninger og tiltag til højnelse af mænds ansvarsbevidsthed i seksuelle og reproduktive spørgsmål; |
| --- | --- |

64.

taler for at give kvinder og mænd adgang til passende information om og støtte i forbindelse med reproduktive sundhedstjenester, og understreger, at kvinder bør have de samme rettigheder og muligheder som mænd med hensyn til adgangen til sådanne tjenester; understreger, at kvinder skal have kontrol over deres seksuelle og reproduktive rettigheder, navnlig via let adgang til svangerskabsforebyggelse og abort; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at indføre foranstaltninger og tiltag til højnelse af mænds ansvarsbevidsthed i seksuelle og reproduktive spørgsmål;

| 65. | minder om, at vold mod kvinder er en væsentlig hindring for ligestilling mellem kvinder og mænd; opfordrer Kommissionen til at påbegynde udarbejdelsen af et samlet direktivforslag om forebyggelse og bekæmpelse af alle former for vold mod kvinder - af både fysisk, seksuel og psykisk art - herunder kvindehandel; |
| --- | --- |

65.

minder om, at vold mod kvinder er en væsentlig hindring for ligestilling mellem kvinder og mænd; opfordrer Kommissionen til at påbegynde udarbejdelsen af et samlet direktivforslag om forebyggelse og bekæmpelse af alle former for vold mod kvinder - af både fysisk, seksuel og psykisk art - herunder kvindehandel;

| 66. | glæder sig over de bestræbelser, der er gjort på EU-plan og nationalt plan med hensyn til bekæmpelse af vold mod kvinder, men understreger, at fænomenet stadig udgør et stort og uløst problem, og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at sikre adgangen til støttetjenester, der kan bidrage til at forhindre kønsbaseret vold og beskytte kvinder mod en sådan vold uafhængigt af deres retlige status, race, alder, seksuelle orientering, etniske herkomst eller religion: bifalder, at denne type vold igen er kommet på dagsordenen, navnlig gennem indførelsen af en europæisk beskyttelsesordre og direktivet om menneskehandel; opfordrer de kommende formandskaber for Unionen til at fortsætte ad denne vej; understreger nødvendigheden af, at Rådet og Kommissionen accepterer Europa-Parlamentets vedtagne holdning til direktivet om den europæiske beskyttelsesordre, således at det kan træde i kraft så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

66.

glæder sig over de bestræbelser, der er gjort på EU-plan og nationalt plan med hensyn til bekæmpelse af vold mod kvinder, men understreger, at fænomenet stadig udgør et stort og uløst problem, og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at sikre adgangen til støttetjenester, der kan bidrage til at forhindre kønsbaseret vold og beskytte kvinder mod en sådan vold uafhængigt af deres retlige status, race, alder, seksuelle orientering, etniske herkomst eller religion: bifalder, at denne type vold igen er kommet på dagsordenen, navnlig gennem indførelsen af en europæisk beskyttelsesordre og direktivet om menneskehandel; opfordrer de kommende formandskaber for Unionen til at fortsætte ad denne vej; understreger nødvendigheden af, at Rådet og Kommissionen accepterer Europa-Parlamentets vedtagne holdning til direktivet om den europæiske beskyttelsesordre, således at det kan træde i kraft så hurtigt som muligt;

| 67. | opfordrer på ny Kommissionen til inden for de kommende fire år at indføre et europæisk år for bekæmpelse af vold mod kvinder; påpeger i den forbindelse, at dette vil højne de europæiske borgeres bevidsthed om vold mod kvinder og mobilisere regeringerne til at bekæmpe fænomenet; |
| --- | --- |

67.

opfordrer på ny Kommissionen til inden for de kommende fire år at indføre et europæisk år for bekæmpelse af vold mod kvinder; påpeger i den forbindelse, at dette vil højne de europæiske borgeres bevidsthed om vold mod kvinder og mobilisere regeringerne til at bekæmpe fænomenet;

| 68. | fremhæver nødvendigheden af at gennemføre en omfattende undersøgelse, som skal dække alle EU-lande og via anvendelse af en harmoniseret metodologi gøre det muligt at fastslå problemets reelle omfang; påpeger i den forbindelse det vigtige arbejde, som det kommende europæiske overvågningsorgan for vold mod kvinder skal udføre i form af statistikker af høj kvalitet, der kan støtte de politiske foranstaltninger til bekæmpelse af denne samfundssvøbe; |
| --- | --- |

68.

fremhæver nødvendigheden af at gennemføre en omfattende undersøgelse, som skal dække alle EU-lande og via anvendelse af en harmoniseret metodologi gøre det muligt at fastslå problemets reelle omfang; påpeger i den forbindelse det vigtige arbejde, som det kommende europæiske overvågningsorgan for vold mod kvinder skal udføre i form af statistikker af høj kvalitet, der kan støtte de politiske foranstaltninger til bekæmpelse af denne samfundssvøbe;

| 69. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre en bedre uddannelse af og et bedre samarbejde mellem personalet i sundhedssektoren, de sociale tjenester, politiet og retsvæsenet samt til at etablere strukturer, der kan behandle alle former for vold mod kvinder, herunder sjældne former for alvorlig fysisk og psykisk vold, som f.eks. vitriolangreb; |
| --- | --- |

69.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre en bedre uddannelse af og et bedre samarbejde mellem personalet i sundhedssektoren, de sociale tjenester, politiet og retsvæsenet samt til at etablere strukturer, der kan behandle alle former for vold mod kvinder, herunder sjældne former for alvorlig fysisk og psykisk vold, som f.eks. vitriolangreb;

| 70. | understreger vigtigheden af, at medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder tager skridt til at fremme genindslusningen på arbejdsmarkedet af kvinder, som har været udsat for kønsbaseret vold, via anvendelse af instrumenter såsom ESF eller Progress-programmet; |
| --- | --- |

70.

understreger vigtigheden af, at medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder tager skridt til at fremme genindslusningen på arbejdsmarkedet af kvinder, som har været udsat for kønsbaseret vold, via anvendelse af instrumenter såsom ESF eller Progress-programmet;

| 71. | påpeger, at det er nødvendigt at forbedre ordningerne for samarbejde med og inddragelse af kvindeorganisationer og civilsamfundet generelt i processerne for integration af kønsaspektet; |
| --- | --- |

71.

påpeger, at det er nødvendigt at forbedre ordningerne for samarbejde med og inddragelse af kvindeorganisationer og civilsamfundet generelt i processerne for integration af kønsaspektet;

| 72. | understreger nødvendigheden af at integrere kønsaspektet og kampen mod kønsbaseret vold i EU's udenrigs- og udviklingsbistandspolitik; |
| --- | --- |

72.

understreger nødvendigheden af at integrere kønsaspektet og kampen mod kønsbaseret vold i EU's udenrigs- og udviklingsbistandspolitik;

| 73. | anmoder Kommissionen om at tilskynde medlemsstaterne til, både i medierne generelt og i reklame- og pr-verdenen i særdeleshed, at fremme et kvindebillede, der respekterer værdigheden og mangfoldigheden af kvinderoller og -identiteter; |
| --- | --- |

73.

anmoder Kommissionen om at tilskynde medlemsstaterne til, både i medierne generelt og i reklame- og pr-verdenen i særdeleshed, at fremme et kvindebillede, der respekterer værdigheden og mangfoldigheden af kvinderoller og -identiteter;

| 74. | opfordrer Kommissionen og budgetmyndigheden til at følge principperne for gender budgeting ved udarbejdelse af budgetter og EU’s nye flerårige finansielle ramme; opfordrer medlemsstaterne til at følge dette eksempel ved udarbejdelsen af de nationale offentlige budgetter; |
| --- | --- |

74.

opfordrer Kommissionen og budgetmyndigheden til at følge principperne for gender budgeting ved udarbejdelse af budgetter og EU’s nye flerårige finansielle ramme; opfordrer medlemsstaterne til at følge dette eksempel ved udarbejdelsen af de nationale offentlige budgetter;

| 75. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

75.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer.

---

(1)  Rådet for Den Europæiske Union, dokument 5731/10 af 3. marts 2010.

(2)  EFT L 180 af 19.7.2000, s. 22.

(3)  EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16.

(4)  EUT L 373 af 21.12.2004, s. 37.

(5)  EUT L 204 af 26.7.2006, s. 23.

(6)  EUT L 180 af 15.7.2010, s. 1.

(7)  EUT L 68 af 18.3.2010, s. 13.

(8)  EUT C 212 E af 5.8.2010, s. 23.

(9)  EUT C 341 E af 16.12.2010, s. 35.

(10)  Vedtagne tekster; P7_TA(2010)0231.

(11)  Vedtagne tekster; P7_TA(2010)0232.

(12)  EUT C 301 E af 13.12.2007, s. 56.

(13)  EUT C 295 E af 4.12.2009, s. 35.

(14)  EUT C 16 E af 22.1.2010, s. 21.

(15)  Vedtagne tekster; P7_TA(2010)0484.

(16)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0373.

---

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/77 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/77

---

Tirsdag den 8. marts 2011Fattigdom blandt kvinder

P7_TA(2011)0086

Europa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om fattigdom blandt kvinder i Den Europæiske Union 2010/2162(INI).

2012/C 199 E/09

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 8, 151, 153 og 157 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8, 151, 153 og 157 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig bestemmelserne om sociale rettigheder og ligestilling mellem kvinder og mænd, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig bestemmelserne om sociale rettigheder og ligestilling mellem kvinder og mænd,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til FN's internationale konvention fra 1966 om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's internationale konvention fra 1966 om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder,

| — | der henviser til FN's konvention fra 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention fra 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW),

| — | der henviser til den erklæring og det handlingsprogram, der vedtoges på den 4. internationale kvindekonference i Beijing den 15. september 1995, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring og det handlingsprogram, der vedtoges på den 4. internationale kvindekonference i Beijing den 15. september 1995,

| — | der henviser til årtusindudviklingsmålene, som blev fastsat af FN i 2000, særlig udviklingsmål 1 (udryddelse af ekstrem fattigdom og sult) og udviklingsmål 3 (fremme af ligestilling), |
| --- | --- |

—

der henviser til årtusindudviklingsmålene, som blev fastsat af FN i 2000, særlig udviklingsmål 1 (udryddelse af ekstrem fattigdom og sult) og udviklingsmål 3 (fremme af ligestilling),

| — | der henviser til resolution 1558 (2007) fra Europarådets Parlamentariske Forsamling om feminisering af fattigdom, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution 1558 (2007) fra Europarådets Parlamentariske Forsamling om feminisering af fattigdom,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (omarbejdning) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (omarbejdning) (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1098/2008/EF af 22. oktober 2008 om det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1098/2008/EF af 22. oktober 2008 om det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010) (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 283/2010/EU af 25. marts 2010 om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 283/2010/EU af 25. marts 2010 om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration (3),

| — | der henviser til udkast til Rådets konklusioner af 30. oktober 2007 om gennemgang af medlemsstaternes og EU-institutionernes gennemførelse af Beijing-handlingsprogrammet - Indikatorer for kvinder og fattigdom (13947/07), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets konklusioner af 30. oktober 2007 om gennemgang af medlemsstaternes og EU-institutionernes gennemførelse af Beijing-handlingsprogrammet - Indikatorer for kvinder og fattigdom (13947/07),

| — | der henviser til Kommissionens beretning af 3. oktober 2008 om gennemførelse af Barcelonamålene om pasningsmuligheder for børn i førskolealderen (KOM(2008)0638), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beretning af 3. oktober 2008 om gennemførelse af Barcelonamålene om pasningsmuligheder for børn i førskolealderen (KOM(2008)0638),

| — | der henviser til Kommissionens beretning om ligestilling mellem kvinder og mænd - 2010 (KOM(2009)0694), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beretning om ligestilling mellem kvinder og mænd - 2010 (KOM(2009)0694),

| — | der henviser til Kommissionens interne arbejdsdokument, der er knyttet til Kommissionens beretning om ligestilling mellem kvinder og mænd - 2010 (SEK(2009)1706), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens interne arbejdsdokument, der er knyttet til Kommissionens beretning om ligestilling mellem kvinder og mænd - 2010 (SEK(2009)1706),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om en strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd 2010-2015 (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om en strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd 2010-2015 (KOM(2010)0491),

| — | der henviser til Kommissionens interne arbejdsdokument, der er knyttet til Kommissionens meddelelse om en strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd - 2010-2015 (SEK(2010)1079 og SEK(2010)1080), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens interne arbejdsdokument, der er knyttet til Kommissionens meddelelse om en strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd - 2010-2015 (SEK(2010)1079 og SEK(2010)1080),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (KOM(2010)2020),

| — | der henviser til Eurofounds rapport af 24. marts 2010 om anden europæiske livskvalitetsundersøgelse: Familieliv og arbejde, |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds rapport af 24. marts 2010 om anden europæiske livskvalitetsundersøgelse: Familieliv og arbejde,

| — | der henviser til sin beslutning af 13. oktober 2005 om kvinder og fattigdom (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. oktober 2005 om kvinder og fattigdom (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. november 2008 med henstillinger til Kommissionen om anvendelse af princippet om lige løn for mænd og kvinder (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. november 2008 med henstillinger til Kommissionen om anvendelse af princippet om lige løn for mænd og kvinder (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. maj 2009 om aktiv integration af mennesker, der er udstødt fra arbejdsmarkedet (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. maj 2009 om aktiv integration af mennesker, der er udstødt fra arbejdsmarkedet (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. februar 2010 om ligestilling mellem mænd og kvinder i Den Europæiske Union - 2009 (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. februar 2010 om ligestilling mellem mænd og kvinder i Den Europæiske Union - 2009 (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. juni 2010 om kønsaspekter ved den økonomiske nedgang og finanskrisen (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. juni 2010 om kønsaspekter ved den økonomiske nedgang og finanskrisen (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. juni 2010 om vurdering af resultaterne af køreplanen for ligestilling mellem kvinder og mænd 2006-2010 og henstillinger for fremtiden (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. juni 2010 om vurdering af resultaterne af køreplanen for ligestilling mellem kvinder og mænd 2006-2010 og henstillinger for fremtiden (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. september 2010 om kvindernes rolle i et aldrende samfund (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. september 2010 om kvindernes rolle i et aldrende samfund (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. oktober 2010 om kvindelige arbejdstagere i usikre ansættelsesforhold (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. oktober 2010 om kvindelige arbejdstagere i usikre ansættelsesforhold (11),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0031/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0031/2011),

| A. | der henviser til, at aktiviteterne som led i det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse i henhold til ovennævnte afgørelse 1098/2008/EF burde have taget hensyn til de forskellige risici og dimensioner af fattigdom og social udstødelse, der opleves af kvinder og mænd; der henviser til, at 85 millioner europæere lever under fattigdomsgrænsen og 17 % af alle kvinder i EU's 27 medlemsstater er klassificeret som fattige; der endvidere henviser til, at antallet af fattige kvinder i løbet af de seneste ti år er steget uforholdsmæssigt meget i forhold til antallet af fattige mænd; der påpeger, at forældres fattigdom ofte fører til børnefattigdom og i alvorlig grad påvirker børn senere i livet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at aktiviteterne som led i det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse i henhold til ovennævnte afgørelse 1098/2008/EF burde have taget hensyn til de forskellige risici og dimensioner af fattigdom og social udstødelse, der opleves af kvinder og mænd; der henviser til, at 85 millioner europæere lever under fattigdomsgrænsen og 17 % af alle kvinder i EU's 27 medlemsstater er klassificeret som fattige; der endvidere henviser til, at antallet af fattige kvinder i løbet af de seneste ti år er steget uforholdsmæssigt meget i forhold til antallet af fattige mænd; der påpeger, at forældres fattigdom ofte fører til børnefattigdom og i alvorlig grad påvirker børn senere i livet,

| B. | der henviser til, at Den Europæiske Union befinder sig i en dyb økonomisk, finansiel og social krise, der især har konsekvenser for kvindernes situation på arbejdsmarkedet såvel som for deres personlige liv, eftersom der er langt større sandsynlighed for, at kvinder befinder sig i usikre ansættelsesforhold, mister deres arbejde og er ringere stillet med hensyn til social sikring; der endvidere henviser til, at personer, der allerede i forvejen risikerer at blive ramt af fattigdom, hvoraf de fleste er kvinder, i økonomiske nedgangstider bliver endnu mere sårbare, navnlig grupper, som allerede står over for mange vanskeligheder, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Den Europæiske Union befinder sig i en dyb økonomisk, finansiel og social krise, der især har konsekvenser for kvindernes situation på arbejdsmarkedet såvel som for deres personlige liv, eftersom der er langt større sandsynlighed for, at kvinder befinder sig i usikre ansættelsesforhold, mister deres arbejde og er ringere stillet med hensyn til social sikring; der endvidere henviser til, at personer, der allerede i forvejen risikerer at blive ramt af fattigdom, hvoraf de fleste er kvinder, i økonomiske nedgangstider bliver endnu mere sårbare, navnlig grupper, som allerede står over for mange vanskeligheder,

| C. | der henviser til, at de spareforanstaltninger, som er iværksat i hele EU, vil få særligt alvorlige konsekvenser for kvinder, der er den dominerende faktor i den offentlige sektor både som arbejdstagere og som modtagere af tjenesteydelser, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de spareforanstaltninger, som er iværksat i hele EU, vil få særligt alvorlige konsekvenser for kvinder, der er den dominerende faktor i den offentlige sektor både som arbejdstagere og som modtagere af tjenesteydelser,

| D. | der henviser til, at bekæmpelse af fattigdom er et af de fem målbare mål, Kommissionen har foreslået opfyldt som led i Europa 2020-strategien; DER der henviser til, at den integrerede retningslinje 10 i Europa 2020-strategien (Fremme af social integration og bekæmpelse af fattigdom) vil tilskynde til, at der på nationalt plan vedtages politikker med sigte på at beskytte især kvinder mod risikoen for at blive ramt af fattigdom ved at skabe indkomstsikkerhed for eneforsørgere og ældre kvinder, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at bekæmpelse af fattigdom er et af de fem målbare mål, Kommissionen har foreslået opfyldt som led i Europa 2020-strategien; DER der henviser til, at den integrerede retningslinje 10 i Europa 2020-strategien (Fremme af social integration og bekæmpelse af fattigdom) vil tilskynde til, at der på nationalt plan vedtages politikker med sigte på at beskytte især kvinder mod risikoen for at blive ramt af fattigdom ved at skabe indkomstsikkerhed for eneforsørgere og ældre kvinder,

| E. | der henviser til, at ligestilling er et våben til bekæmpelse af fattigdom blandt kvinder, fordi det har positive konsekvenser for produktivitet og økonomisk vækst og fører til, at et øget antal kvinder deltager på arbejdsmarkedet, hvilket igen har mange sociale og økonomiske fordele, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ligestilling er et våben til bekæmpelse af fattigdom blandt kvinder, fordi det har positive konsekvenser for produktivitet og økonomisk vækst og fører til, at et øget antal kvinder deltager på arbejdsmarkedet, hvilket igen har mange sociale og økonomiske fordele,

| F. | der henviser til, at erhvervsfrekvensen for kvinder i gennemsnit ligger på 59,1 %; der henviser til, at der siden 2000 har været en markant forskel i gennemsnitslønnen for mænd og kvinder (på 18 % i EU som helhed og helt op til over 30 % i nogle medlemsstater i 2010), samt at princippet om ligeløn for mænd og kvinder er et af de grundlæggende principper i EU-traktaterne; der henviser til, at det kønsopdelte arbejdsmarked har direkte konsekvenser for kvinder, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at erhvervsfrekvensen for kvinder i gennemsnit ligger på 59,1 %; der henviser til, at der siden 2000 har været en markant forskel i gennemsnitslønnen for mænd og kvinder (på 18 % i EU som helhed og helt op til over 30 % i nogle medlemsstater i 2010), samt at princippet om ligeløn for mænd og kvinder er et af de grundlæggende principper i EU-traktaterne; der henviser til, at det kønsopdelte arbejdsmarked har direkte konsekvenser for kvinder,

| G. | der henviser til, at kvinders risiko for at komme til at leve i ekstrem fattigdom i 16 medlemsstater langt overstiger den tilsvarende risiko for mænd, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at kvinders risiko for at komme til at leve i ekstrem fattigdom i 16 medlemsstater langt overstiger den tilsvarende risiko for mænd,

| H. | der henviser til, at beskæftigelse ikke i sig selv yder tilstrækkelig beskyttelse mod fattigdom; der henviser til, at flere kvinder end mænd har lavtlønnede job, hvilket primært skyldes kønsopdelingen på arbejdsmarkedet, og at betalinger til sociale sikringsordninger ofte heller ikke i sig selv yder nogen beskyttelse mod ekstrem fattigdom, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at beskæftigelse ikke i sig selv yder tilstrækkelig beskyttelse mod fattigdom; der henviser til, at flere kvinder end mænd har lavtlønnede job, hvilket primært skyldes kønsopdelingen på arbejdsmarkedet, og at betalinger til sociale sikringsordninger ofte heller ikke i sig selv yder nogen beskyttelse mod ekstrem fattigdom,

| I. | der henviser til, at faren for at blive fastholdt i permanent økonomisk nød og social udstødelse er større, jo længere tid man lever i fattigdom; der henviser til, at foranstaltninger til bekæmpelse af fattigdom derfor ikke blot skal sigte mod at hjælpe de mennesker, der allerede lider ekstreme økonomiske afsavn, men også skal tilstræbe hurtigt at forebygge og imødegå de faktorer, der bevirker, at borgere og især kvinder lever under ekstremt dårlige økonomiske og sociale forhold, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at faren for at blive fastholdt i permanent økonomisk nød og social udstødelse er større, jo længere tid man lever i fattigdom; der henviser til, at foranstaltninger til bekæmpelse af fattigdom derfor ikke blot skal sigte mod at hjælpe de mennesker, der allerede lider ekstreme økonomiske afsavn, men også skal tilstræbe hurtigt at forebygge og imødegå de faktorer, der bevirker, at borgere og især kvinder lever under ekstremt dårlige økonomiske og sociale forhold,

| J. | der henviser til, at der er betydelige alders- og kønsbetingede forskelle i den mængde tid, der bruges til ubetalt arbejde og den daglige indsats inden for pleje og omsorg; der henviser til, at især kvinder varetager størstedelen af den ubetalte arbejdsbyrde, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der er betydelige alders- og kønsbetingede forskelle i den mængde tid, der bruges til ubetalt arbejde og den daglige indsats inden for pleje og omsorg; der henviser til, at især kvinder varetager størstedelen af den ubetalte arbejdsbyrde,

| K. | der henviser til, at universel adgang til serviceydelser til overkommelige priser og af høj kvalitet såsom faciliteter for pasning af børn, ældre og andre afhængige personer, spiller en vigtig rolle, hvis man vil sikre kvinder og mænd samme muligheder for at deltage på arbejdsmarkedet, og som middel til at forebygge og mindske fattigdom, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at universel adgang til serviceydelser til overkommelige priser og af høj kvalitet såsom faciliteter for pasning af børn, ældre og andre afhængige personer, spiller en vigtig rolle, hvis man vil sikre kvinder og mænd samme muligheder for at deltage på arbejdsmarkedet, og som middel til at forebygge og mindske fattigdom,

| L. | der henviser til, at ældre mennesker løber en større risiko for at blive ramt af fattigdom end den brede befolkning, og at procentdelen i 2008 lå på omtrent 19 % for personer på 65 år og derover i EU-27; der henviser til, at ældre kvinder befinder sig i en særligt prekær situation, da deres ret til pension ofte afhænger af deres ægteskabelige status (ægtefællebidrag eller ydelser til efterladte), og de sjældent selv har tilstrækkelige pensionsrettigheder på grund af karriereafbrydelser, lønforskelle og andre faktorer, hvilket betyder, at kvinder oftere end mænd rammes af vedvarende og ekstrem fattigdom (22 % af kvinderne på 65 år og derover risikerer at blive ramt af fattigdom i forhold til 16 % for mænds vedkommende), |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at ældre mennesker løber en større risiko for at blive ramt af fattigdom end den brede befolkning, og at procentdelen i 2008 lå på omtrent 19 % for personer på 65 år og derover i EU-27; der henviser til, at ældre kvinder befinder sig i en særligt prekær situation, da deres ret til pension ofte afhænger af deres ægteskabelige status (ægtefællebidrag eller ydelser til efterladte), og de sjældent selv har tilstrækkelige pensionsrettigheder på grund af karriereafbrydelser, lønforskelle og andre faktorer, hvilket betyder, at kvinder oftere end mænd rammes af vedvarende og ekstrem fattigdom (22 % af kvinderne på 65 år og derover risikerer at blive ramt af fattigdom i forhold til 16 % for mænds vedkommende),

| M. | der henviser til, at kvinder især i landdistrikterne hyppigere end mænd indgår i den uformelle økonomi, fordi de ikke er registreret på det officielle arbejdsmarked eller har kortfristede arbejdskontrakter, der især skaber problemer med hensyn til kvinders sociale rettigheder, herunder rettigheder under graviditet, barselsorlov og amning, optjening af pensionsrettigheder og adgang til social sikring, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at kvinder især i landdistrikterne hyppigere end mænd indgår i den uformelle økonomi, fordi de ikke er registreret på det officielle arbejdsmarked eller har kortfristede arbejdskontrakter, der især skaber problemer med hensyn til kvinders sociale rettigheder, herunder rettigheder under graviditet, barselsorlov og amning, optjening af pensionsrettigheder og adgang til social sikring,

| N. | der henviser til, at fattigdom er en faktor, der indebærer en øget risiko for kønsbaseret vold, som er en alvorlig barriere for ligestilling mellem kønnene; der henviser til, at vold i hjemmet, eftersom den ofte fører til tab af arbejde, dårligt helbred og hjemløshed, også kan skubbe kvinder ud i en fattigdomscyklus; der endvidere henviser til, at menneskehandel er en moderne form for slaveri, som i stor stil rammer kvinder og piger, og er en betydelig faktor, som både fremmes af og bidrager til fattigdom, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at fattigdom er en faktor, der indebærer en øget risiko for kønsbaseret vold, som er en alvorlig barriere for ligestilling mellem kønnene; der henviser til, at vold i hjemmet, eftersom den ofte fører til tab af arbejde, dårligt helbred og hjemløshed, også kan skubbe kvinder ud i en fattigdomscyklus; der endvidere henviser til, at menneskehandel er en moderne form for slaveri, som i stor stil rammer kvinder og piger, og er en betydelig faktor, som både fremmes af og bidrager til fattigdom,

| O. | der henviser til, at vold mod kvinder i alle dens former er en af de mest udbredte krænkelser af menneskerettighederne og ikke kender geografiske, økonomiske eller sociale grænser; der henviser til, at der er tale om et alvorligt problem i EU, hvor hen ved 20-25 % af kvinderne i deres voksentilværelse udsættes for fysisk vold, og over 10 % af kvinderne udsættes for seksuel vold; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at vold mod kvinder i alle dens former er en af de mest udbredte krænkelser af menneskerettighederne og ikke kender geografiske, økonomiske eller sociale grænser; der henviser til, at der er tale om et alvorligt problem i EU, hvor hen ved 20-25 % af kvinderne i deres voksentilværelse udsættes for fysisk vold, og over 10 % af kvinderne udsættes for seksuel vold;

| P. | der henviser til, at handicappede kvinder diskrimineres familie- og uddannelsesmæssigt, at deres beskæftigelsesmuligheder er begrænsede, og at de sociale ydelser, de modtager, i de fleste tilfælde ikke løfter dem ud af fattigdommen; der henviser til, at medlemsstaterne derfor bør yde handicappede kvinder den særlige pleje, de har behov for, således at de kan nyde deres rettigheder, og foreslå foranstaltninger med henblik på at integrere disse kvinder via supplerende støtteprogrammer, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at handicappede kvinder diskrimineres familie- og uddannelsesmæssigt, at deres beskæftigelsesmuligheder er begrænsede, og at de sociale ydelser, de modtager, i de fleste tilfælde ikke løfter dem ud af fattigdommen; der henviser til, at medlemsstaterne derfor bør yde handicappede kvinder den særlige pleje, de har behov for, således at de kan nyde deres rettigheder, og foreslå foranstaltninger med henblik på at integrere disse kvinder via supplerende støtteprogrammer,

| Q. | der henviser til, at det i stadig større udstrækning er kvinder, der er udsat for fattigdom, navnlig grupper af kvinder med særlige behov, f.eks. handicappede kvinder, ældre kvinder og kvinder, der forsørger et barn alene (navnlig enlige mødre og enker med forsørgelsesberettigede børn), og grupper med øget risiko for udstødelse, f.eks. romakvinder, hvis traditioner indebærer, at det udelukkende er kvinderne, der varetager arbejdet i hjemmet og omsorgsarbejdet, hvilket bevirker, at de alt for tidligt udelukkes fra uddannelse og beskæftigelse, samt indvandrerkvinder; der henviser til, at der er behov for ordentlige arbejdsvilkår, bl.a. beskyttelse af rettigheder, f.eks. en anstændig løn, barselsorlov og ikke-diskriminerende arbejdsforhold, hvilket er af afgørende betydning for disse kvinder, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at det i stadig større udstrækning er kvinder, der er udsat for fattigdom, navnlig grupper af kvinder med særlige behov, f.eks. handicappede kvinder, ældre kvinder og kvinder, der forsørger et barn alene (navnlig enlige mødre og enker med forsørgelsesberettigede børn), og grupper med øget risiko for udstødelse, f.eks. romakvinder, hvis traditioner indebærer, at det udelukkende er kvinderne, der varetager arbejdet i hjemmet og omsorgsarbejdet, hvilket bevirker, at de alt for tidligt udelukkes fra uddannelse og beskæftigelse, samt indvandrerkvinder; der henviser til, at der er behov for ordentlige arbejdsvilkår, bl.a. beskyttelse af rettigheder, f.eks. en anstændig løn, barselsorlov og ikke-diskriminerende arbejdsforhold, hvilket er af afgørende betydning for disse kvinder,

| R. | der henviser til, at Progress-programmet har til formål at støtte en effektiv gennemførelse af princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder og fremme integrationen heraf i EU's politikker, der henviser til, at dette program er et yderst vigtigt redskab i kampen mod feminisering af fattigdommen, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Progress-programmet har til formål at støtte en effektiv gennemførelse af princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder og fremme integrationen heraf i EU's politikker, der henviser til, at dette program er et yderst vigtigt redskab i kampen mod feminisering af fattigdommen,

| S. | der henviser til, at kvinders forventede levetid er ca. seks år længere end mænds, og at statistikker for EU-27 viser, at mænd gennemsnitligt bliver 76 år og kvinder 82; der henviser til, at dette har væsentlige følger for fattigdommen blandt kvinder, især fordi det er vanskeligere for kvinder end for mænd at få adgang til sociale sikringsordninger og pensionsordninger, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at kvinders forventede levetid er ca. seks år længere end mænds, og at statistikker for EU-27 viser, at mænd gennemsnitligt bliver 76 år og kvinder 82; der henviser til, at dette har væsentlige følger for fattigdommen blandt kvinder, især fordi det er vanskeligere for kvinder end for mænd at få adgang til sociale sikringsordninger og pensionsordninger,

Feminisering af fattigdommen

| 1. | mener, at forebyggelse og nedbringelse af fattigdom blandt kvinder er en væsentlig bestanddel af det grundlæggende princip om social solidaritet, som Den Europæiske Union har forpligtet sig til som fastsat i artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union, der har som mål at fremme ligestilling mellem kvinder og mænd, social retfærdighed og beskyttelse og bekæmpelse af social udstødelse og forskelsbehandling; |
| --- | --- |

1.

mener, at forebyggelse og nedbringelse af fattigdom blandt kvinder er en væsentlig bestanddel af det grundlæggende princip om social solidaritet, som Den Europæiske Union har forpligtet sig til som fastsat i artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union, der har som mål at fremme ligestilling mellem kvinder og mænd, social retfærdighed og beskyttelse og bekæmpelse af social udstødelse og forskelsbehandling;

| 2. | erkender, at »feminiseringen af fattigdommen« betyder, at fattigdom er mere udbredt blandt kvinder end blandt mænd, at kvinders fattigdom er alvorligere end mænds, og at fattigdommen blandt kvinder er stigende; |
| --- | --- |

2.

erkender, at »feminiseringen af fattigdommen« betyder, at fattigdom er mere udbredt blandt kvinder end blandt mænd, at kvinders fattigdom er alvorligere end mænds, og at fattigdommen blandt kvinder er stigende;

| 3. | påpeger, at der ifølge Eurostats indikator »risiko for fattigdom« i 2008 var næsten 85 millioner mennesker med fattigdomsrisiko i Den Europæiske Union, og at tallet beregnet ud fra indikatoren »materielle afsavn« skønnes at ville stige til 120 millioner mennesker; mener, at Rådets afgørelse om fattigdomsindikatorer kan give anledning til uklarheder med hensyn til det samlede reduktionsmål, hvor 20 millioner mennesker skal løftes ud af fattigdom og udstødelse senest i 2020 (en reduktion på 23,5 % ifølge Eurostats indikator for fattigdomsrisiko, men kun 16,7 % beregnet ud fra indikatoren »materielle afsavn«); understreger, at flertallet af de fattige er kvinder, hvilket bl.a. skyldes arbejdsløshed, usikre ansættelsesforhold, lave lønninger, et pensionsniveau under eksistensminimum og de udbredte problemer med at få adgang til offentlige serviceydelser af god kvalitet; |
| --- | --- |

3.

påpeger, at der ifølge Eurostats indikator »risiko for fattigdom« i 2008 var næsten 85 millioner mennesker med fattigdomsrisiko i Den Europæiske Union, og at tallet beregnet ud fra indikatoren »materielle afsavn« skønnes at ville stige til 120 millioner mennesker; mener, at Rådets afgørelse om fattigdomsindikatorer kan give anledning til uklarheder med hensyn til det samlede reduktionsmål, hvor 20 millioner mennesker skal løftes ud af fattigdom og udstødelse senest i 2020 (en reduktion på 23,5 % ifølge Eurostats indikator for fattigdomsrisiko, men kun 16,7 % beregnet ud fra indikatoren »materielle afsavn«); understreger, at flertallet af de fattige er kvinder, hvilket bl.a. skyldes arbejdsløshed, usikre ansættelsesforhold, lave lønninger, et pensionsniveau under eksistensminimum og de udbredte problemer med at få adgang til offentlige serviceydelser af god kvalitet;

| 4. | understreger, at uligheder mellem kønnene hindrer nedbringelse af fattigdommen og sætter mulighederne for økonomisk og menneskelig udvikling på spil; |
| --- | --- |

4.

understreger, at uligheder mellem kønnene hindrer nedbringelse af fattigdommen og sætter mulighederne for økonomisk og menneskelig udvikling på spil;

| 5. | opfordrer medlemsstaterne til at integrere ligestillingsaspektet i alle beskæftigelsespolitikker og særforanstaltninger med henblik på at forbedre adgangen til beskæftigelse, modvirke overrepræsentationen af kvinder i usikre ansættelsesforhold, øge kvinders varige beskæftigelse og fremme deres avancement på arbejdet samt mindske kønsopdelingen af arbejdsmarkedet ved at tackle de direkte og indirekte årsager hertil; |
| --- | --- |

5.

opfordrer medlemsstaterne til at integrere ligestillingsaspektet i alle beskæftigelsespolitikker og særforanstaltninger med henblik på at forbedre adgangen til beskæftigelse, modvirke overrepræsentationen af kvinder i usikre ansættelsesforhold, øge kvinders varige beskæftigelse og fremme deres avancement på arbejdet samt mindske kønsopdelingen af arbejdsmarkedet ved at tackle de direkte og indirekte årsager hertil;

| 6. | påpeger, at fattigdommen blandt kvinder ikke blot er en følge af den nylige økonomiske krise, men også af en række andre faktorer såsom kønsstereotyper, eksisterende kønsbestemte lønforskelle, hindringer på grund af manglende forenelighed mellem familie- og arbejdsliv, kvinders længere levealder og generelt de forskellige former for kønsdiskrimination, der navnlig rammer kvinder; |
| --- | --- |

6.

påpeger, at fattigdommen blandt kvinder ikke blot er en følge af den nylige økonomiske krise, men også af en række andre faktorer såsom kønsstereotyper, eksisterende kønsbestemte lønforskelle, hindringer på grund af manglende forenelighed mellem familie- og arbejdsliv, kvinders længere levealder og generelt de forskellige former for kønsdiskrimination, der navnlig rammer kvinder;

| 7. | minder om, at Kommissionen har udnævnt 2010 til europæisk år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse for at bekræfte og styrke Unionens politiske forpligtelse til at opnå afgørende fremskridt i fattigdomsbekæmpelsen og anerkende den grundlæggende ret for de personer, der er ramt af fattigdom eller social udstødelse, til at leve et værdigt liv og deltage fuldt ud i samfundet; |
| --- | --- |

7.

minder om, at Kommissionen har udnævnt 2010 til europæisk år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse for at bekræfte og styrke Unionens politiske forpligtelse til at opnå afgørende fremskridt i fattigdomsbekæmpelsen og anerkende den grundlæggende ret for de personer, der er ramt af fattigdom eller social udstødelse, til at leve et værdigt liv og deltage fuldt ud i samfundet;

| 8. | erindrer om, at det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse 2010 ikke blot skulle tage form af en mediekampagne, men være et initiativ, der kunne bidrage til yderligere at stimulere flerdimensionale politikker mod fattigdom og mere avancerede fattigdomsindikatorer; anmoder derfor Kommissionen om at foretage en kritisk gennemgang af, hvilke nye foranstaltninger medlemsstaterne har truffet i denne forbindelse for at overvinde fattigdom og social udstødelse; |
| --- | --- |

8.

erindrer om, at det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse 2010 ikke blot skulle tage form af en mediekampagne, men være et initiativ, der kunne bidrage til yderligere at stimulere flerdimensionale politikker mod fattigdom og mere avancerede fattigdomsindikatorer; anmoder derfor Kommissionen om at foretage en kritisk gennemgang af, hvilke nye foranstaltninger medlemsstaterne har truffet i denne forbindelse for at overvinde fattigdom og social udstødelse;

| 9. | mener, at det på både EU-plan og nationalt plan er nødvendigt at opretholde en fast målsætning om at gøre yderligere fremskridt hen imod ligestilling mellem kønnene via strategier til opfølgning af Kommissionens køreplan for ligestilling mellem kvinder og mænd, den europæiske ligestillingspagt, som Det Europæiske Råd har vedtaget, og de rammer for indsatsen på ligestillingsområdet, som arbejdsmarkedets parter på europæisk plan har fastlagt; |
| --- | --- |

9.

mener, at det på både EU-plan og nationalt plan er nødvendigt at opretholde en fast målsætning om at gøre yderligere fremskridt hen imod ligestilling mellem kønnene via strategier til opfølgning af Kommissionens køreplan for ligestilling mellem kvinder og mænd, den europæiske ligestillingspagt, som Det Europæiske Råd har vedtaget, og de rammer for indsatsen på ligestillingsområdet, som arbejdsmarkedets parter på europæisk plan har fastlagt;

| 10. | understreger, at ligestilling er en af forudsætningerne for bæredygtig vækst, beskæftigelse, konkurrencedygtighed og social samhørighed; |
| --- | --- |

10.

understreger, at ligestilling er en af forudsætningerne for bæredygtig vækst, beskæftigelse, konkurrencedygtighed og social samhørighed;

| 11. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at tage behørigt hensyn til de krav, Parlamentet har stillet i sine beslutninger af henholdsvis 15. november 2007 om status over den sociale virkelighed (12), af 9. oktober 2008 om fremme af social integration og bekæmpelse af fattigdom, herunder børnefattigdom, i EU (13), af 6. maj 2009 om aktiv integration af mennesker, der er udstødt fra arbejdsmarkedet, og af 20. oktober 2010 om mindsteindkomstens betydning for bekæmpelse af fattigdom og fremme af et samfund med plads til alle (14), når de udformer politikker og foranstaltninger for næste fase i den åbne koordinationsmetode inden for social integration og social beskyttelse, strategien for social integration og »Europa 2020«- flagskibsinitiativet for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse, og i den forbindelse inddrager alle interessenter i en participatorisk proces; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at tage behørigt hensyn til de krav, Parlamentet har stillet i sine beslutninger af henholdsvis 15. november 2007 om status over den sociale virkelighed (12), af 9. oktober 2008 om fremme af social integration og bekæmpelse af fattigdom, herunder børnefattigdom, i EU (13), af 6. maj 2009 om aktiv integration af mennesker, der er udstødt fra arbejdsmarkedet, og af 20. oktober 2010 om mindsteindkomstens betydning for bekæmpelse af fattigdom og fremme af et samfund med plads til alle (14), når de udformer politikker og foranstaltninger for næste fase i den åbne koordinationsmetode inden for social integration og social beskyttelse, strategien for social integration og »Europa 2020«- flagskibsinitiativet for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse, og i den forbindelse inddrager alle interessenter i en participatorisk proces;

| 12. | tager Kommissionens meddelelse om en strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd 2010-2015 til efterretning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at lade kønsaspektet indgå som en nøglefaktor i alle fælles politikker og nationale programmer med henblik på at udrydde fattigdom og bekæmpe social udstødelse; |
| --- | --- |

12.

tager Kommissionens meddelelse om en strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd 2010-2015 til efterretning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at lade kønsaspektet indgå som en nøglefaktor i alle fælles politikker og nationale programmer med henblik på at udrydde fattigdom og bekæmpe social udstødelse;

| 13. | glæder sig over Kommissionens initiativ »En europæisk platform mod fattigdom«; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme kønsaspektet som led i denne platform; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over Kommissionens initiativ »En europæisk platform mod fattigdom«; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme kønsaspektet som led i denne platform;

| 14. | opfordrer Kommissionen til at styrke EU-strategien for social integration og social beskyttelse i overensstemmelse med det ovennævnte initiativ »En europæisk platform mod fattigdom« og intensivere indsatsen for at forbedre navnlig eneforsørgernes situation for at give dem mulighed for at få en værdig tilværelse; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til at styrke EU-strategien for social integration og social beskyttelse i overensstemmelse med det ovennævnte initiativ »En europæisk platform mod fattigdom« og intensivere indsatsen for at forbedre navnlig eneforsørgernes situation for at give dem mulighed for at få en værdig tilværelse;

| 15. | påpeger, at arbejdsløsheden og den sociale nød som følge af den økonomiske krise er i stadig vækst i en række medlemsstater og rammer unge og ældre, mænd og kvinder samt deres familier på forskellig vis, og opfordrer derfor EU og medlemsstaterne til at forstærke deres indsats og træffe særlige foranstaltninger til at udrydde fattigdom og bekæmpe social udstødelse, navnlig fattigdom blandt kvinder og dennes direkte følger for familielivet, fordi fattigdom og social udstødelse udgør en krænkelse af menneskerettighederne og rammer mindst en ud af seks europæiske borgere; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at lægge særlig vægt på beskyttelse af de mest sårbare grupper (eneforsørgere, familier med tre eller flere børn, handicappede, etniske minoriteter, især romaer, beboere i de mest ugunstigt stillede mikroregioner, personer med nedsat arbejdsevne og unge uden erhvervserfaring); er af den overbevisning, at adgang til uddannelse og til arbejdsmarkedet samt deltagelse i samfundslivet er nødvendigt for en værdig tilværelse; opfordrer EU og medlemsstaterne til at sikre, at der træffes foranstaltninger til at udrydde børnefattigdom, og at alle børn får lige muligheder i livet; |
| --- | --- |

15.

påpeger, at arbejdsløsheden og den sociale nød som følge af den økonomiske krise er i stadig vækst i en række medlemsstater og rammer unge og ældre, mænd og kvinder samt deres familier på forskellig vis, og opfordrer derfor EU og medlemsstaterne til at forstærke deres indsats og træffe særlige foranstaltninger til at udrydde fattigdom og bekæmpe social udstødelse, navnlig fattigdom blandt kvinder og dennes direkte følger for familielivet, fordi fattigdom og social udstødelse udgør en krænkelse af menneskerettighederne og rammer mindst en ud af seks europæiske borgere; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at lægge særlig vægt på beskyttelse af de mest sårbare grupper (eneforsørgere, familier med tre eller flere børn, handicappede, etniske minoriteter, især romaer, beboere i de mest ugunstigt stillede mikroregioner, personer med nedsat arbejdsevne og unge uden erhvervserfaring); er af den overbevisning, at adgang til uddannelse og til arbejdsmarkedet samt deltagelse i samfundslivet er nødvendigt for en værdig tilværelse; opfordrer EU og medlemsstaterne til at sikre, at der træffes foranstaltninger til at udrydde børnefattigdom, og at alle børn får lige muligheder i livet;

| 16. | påpeger, at kvindernes integration på arbejdsmarkedet i de seneste årtier indikerer, at recessionen ikke blot har større direkte indvirkning på kvinderne selv, men også på husstandene, hvor indkomsterne vil blive betydeligt påvirket af kvindernes tab af arbejdspladser; understreger, at arbejdsløsheden blandt kvinder kan forventes at stige uforholdsmæssigt meget, når der meldes om nedskæringer i de offentlige budgetter, eftersom uforholdsmæssigt mange kvinder er ansat i uddannelses-, sundheds- og servicesektoren; |
| --- | --- |

16.

påpeger, at kvindernes integration på arbejdsmarkedet i de seneste årtier indikerer, at recessionen ikke blot har større direkte indvirkning på kvinderne selv, men også på husstandene, hvor indkomsterne vil blive betydeligt påvirket af kvindernes tab af arbejdspladser; understreger, at arbejdsløsheden blandt kvinder kan forventes at stige uforholdsmæssigt meget, når der meldes om nedskæringer i de offentlige budgetter, eftersom uforholdsmæssigt mange kvinder er ansat i uddannelses-, sundheds- og servicesektoren;

| 17. | tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre de indikatorer for kvinder og fattigdom, som er udarbejdet i forbindelse med Beijing-handlingsprogrammet, og bruge dem som redskab til at følge de overordnede sociale, økonomiske og beskæftigelsesmæssige politikkers konsekvenser med hensyn til nedbringelse af fattigdommen; opfordrer medlemsstaterne til at finde frem til mere hensigtsmæssige metoder til måling af fattigdom blandt kvinder; |
| --- | --- |

17.

tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre de indikatorer for kvinder og fattigdom, som er udarbejdet i forbindelse med Beijing-handlingsprogrammet, og bruge dem som redskab til at følge de overordnede sociale, økonomiske og beskæftigelsesmæssige politikkers konsekvenser med hensyn til nedbringelse af fattigdommen; opfordrer medlemsstaterne til at finde frem til mere hensigtsmæssige metoder til måling af fattigdom blandt kvinder;

| 18. | henstiller til Kommissionen og medlemsstaterne at fremlægge systematiske kønsopdelte data og oplysninger i de nationale indberetninger og den fælles årsrapport om social beskyttelse og social integration; |
| --- | --- |

18.

henstiller til Kommissionen og medlemsstaterne at fremlægge systematiske kønsopdelte data og oplysninger i de nationale indberetninger og den fælles årsrapport om social beskyttelse og social integration;

| 19. | henstiller til Kommissionen og medlemsstaterne at indføre nye individuelle indikatorer for kvinder og fattigdom og bruge dem som redskab til at følge de overordnede sociale, økonomiske og beskæftigelsesmæssige politikkers konsekvenser for kvinder og fattigdom; |
| --- | --- |

19.

henstiller til Kommissionen og medlemsstaterne at indføre nye individuelle indikatorer for kvinder og fattigdom og bruge dem som redskab til at følge de overordnede sociale, økonomiske og beskæftigelsesmæssige politikkers konsekvenser for kvinder og fattigdom;

| 20. | understreger, at det er nødvendigt at nå til enighed om opfølgningen på charteret om kvinders rettigheder, baseret på en omfattende høring af Europa-Parlamentet og under hensyntagen til synspunkterne hos arbejdsmarkedets parter og i civilsamfundet, med henblik på at fremme mekanismer, som kan skabe ligestilling mellem kønnene inden for alle aspekter af det sociale, økonomiske og politiske liv; |
| --- | --- |

20.

understreger, at det er nødvendigt at nå til enighed om opfølgningen på charteret om kvinders rettigheder, baseret på en omfattende høring af Europa-Parlamentet og under hensyntagen til synspunkterne hos arbejdsmarkedets parter og i civilsamfundet, med henblik på at fremme mekanismer, som kan skabe ligestilling mellem kønnene inden for alle aspekter af det sociale, økonomiske og politiske liv;

| 21. | gør især opmærksom på nødvendigheden af at fortsætte forsknings- og analysearbejdet vedrørende fænomenet »feminisering af fattigdom«; anmoder Kommissionen og Eurofound om at samarbejde med Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder og indlede et målrettet forskningsarbejde med henblik på bl.a. at evaluere den globale krises konsekvenser for kvinder; |
| --- | --- |

21.

gør især opmærksom på nødvendigheden af at fortsætte forsknings- og analysearbejdet vedrørende fænomenet »feminisering af fattigdom«; anmoder Kommissionen og Eurofound om at samarbejde med Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder og indlede et målrettet forskningsarbejde med henblik på bl.a. at evaluere den globale krises konsekvenser for kvinder;

| 22. | henstiller til medlemsstaterne at sikre, at alle, især unge og ældre, har adgang til basal pleje og omsorg; |
| --- | --- |

22.

henstiller til medlemsstaterne at sikre, at alle, især unge og ældre, har adgang til basal pleje og omsorg;

| 23. | henstiller til medlemsstaterne at sikre, at ældre kvinder, der lider af alderstypiske sygdomme, har adgang til præventiv og diagnostisk medicin med henblik på at bekæmpe social udstødelse og fattigdom; |
| --- | --- |

23.

henstiller til medlemsstaterne at sikre, at ældre kvinder, der lider af alderstypiske sygdomme, har adgang til præventiv og diagnostisk medicin med henblik på at bekæmpe social udstødelse og fattigdom;

| 24. | henstiller til medlemsstaterne at gøre det lettere for indvandrerkvinder at søge lægehjælp i forbindelse med sygdomme, der skyldes andre spisevaner og rituelle handlinger; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i overensstemmelse hermed at fastlægge en sundhedspolitik, som tager sigte på at bekæmpe og forebygge forskellige former for praksis, som er farlige for kvinders helbred, og som også kan medføre social udstødelse og fattigdom; |
| --- | --- |

24.

henstiller til medlemsstaterne at gøre det lettere for indvandrerkvinder at søge lægehjælp i forbindelse med sygdomme, der skyldes andre spisevaner og rituelle handlinger; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i overensstemmelse hermed at fastlægge en sundhedspolitik, som tager sigte på at bekæmpe og forebygge forskellige former for praksis, som er farlige for kvinders helbred, og som også kan medføre social udstødelse og fattigdom;

| 25. | henstiller til medlemsstaterne at sikre, at kønsrelaterede politikker og EU-principper bringes i anvendelse på alle planer, lokalt såvel som nationalt; |
| --- | --- |

25.

henstiller til medlemsstaterne at sikre, at kønsrelaterede politikker og EU-principper bringes i anvendelse på alle planer, lokalt såvel som nationalt;

| 26. | erindrer om, at bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse skal ske både i og uden for Den Europæiske Union med henblik på at opfylde Den Europæiske Unions og medlemsstaternes forpligtelse til at nå FN's årtusindudviklingsmål senest i 2015; |
| --- | --- |

26.

erindrer om, at bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse skal ske både i og uden for Den Europæiske Union med henblik på at opfylde Den Europæiske Unions og medlemsstaternes forpligtelse til at nå FN's årtusindudviklingsmål senest i 2015;

Bekæmpelse af fattigdom blandt kvinder ved hjælp af arbejdsmarkedspolitik og social sikring

| 27. | opfordrer medlemsstaterne til at indføre specifikke programmer til fremme af aktiv integrering eller reintegrering af kvinder på arbejdsmarkedet og konkrete muligheder for livslang uddannelse med henblik på at opbygge de kompetencer og kvalifikationer, såsom selvstændiggørelse, opbygning af selvtillid og kapacitetsopbygning, som der er behov for i lyset af EU 2020-strategien, der lægger vægt på projekter og programmer med sigte på en miljømæssig omlægning, f.eks. inden for sektoren for vedvarende energi, på arbejdspladser i forskningssektoren og i teknologiintensive job, med henblik på at skabe en ny og bæredygtig økonomi; opfordrer, for ikke yderligere at forværre kvindernes usikre stilling på arbejdsmarkedet, til, at der tages hensyn til familiemæssige forpligtelser, når det besluttes, hvilke arbejdstagere der skal afskediges, da det i mange situationer er kvinderne, der har forældremyndigheden over børnene; |
| --- | --- |

27.

opfordrer medlemsstaterne til at indføre specifikke programmer til fremme af aktiv integrering eller reintegrering af kvinder på arbejdsmarkedet og konkrete muligheder for livslang uddannelse med henblik på at opbygge de kompetencer og kvalifikationer, såsom selvstændiggørelse, opbygning af selvtillid og kapacitetsopbygning, som der er behov for i lyset af EU 2020-strategien, der lægger vægt på projekter og programmer med sigte på en miljømæssig omlægning, f.eks. inden for sektoren for vedvarende energi, på arbejdspladser i forskningssektoren og i teknologiintensive job, med henblik på at skabe en ny og bæredygtig økonomi; opfordrer, for ikke yderligere at forværre kvindernes usikre stilling på arbejdsmarkedet, til, at der tages hensyn til familiemæssige forpligtelser, når det besluttes, hvilke arbejdstagere der skal afskediges, da det i mange situationer er kvinderne, der har forældremyndigheden over børnene;

| 28. | minder om de store forskelle, der findes mellem indbyggerne i henholdsvis landdistrikter og byområder, når det gælder adgangen til uddannelse, beskæftigelse og arbejdets kvalitet; anser det for meget vigtigt, at alle disse indbyggere og navnlig de yngste og mest udsatte får en ordentlig uddannelse, det være sig erhvervs- eller universitetsuddannelse, og opfordrer derfor medlemsstaterne og Kommissionen til at støtte disse grupper via et effektivt system med aktive politikker og passende uddannelsesforanstaltninger, således at de hurtigt kan tilpasse sig arbejdsmarkedets krav; |
| --- | --- |

28.

minder om de store forskelle, der findes mellem indbyggerne i henholdsvis landdistrikter og byområder, når det gælder adgangen til uddannelse, beskæftigelse og arbejdets kvalitet; anser det for meget vigtigt, at alle disse indbyggere og navnlig de yngste og mest udsatte får en ordentlig uddannelse, det være sig erhvervs- eller universitetsuddannelse, og opfordrer derfor medlemsstaterne og Kommissionen til at støtte disse grupper via et effektivt system med aktive politikker og passende uddannelsesforanstaltninger, således at de hurtigt kan tilpasse sig arbejdsmarkedets krav;

| 29. | påpeger, at den sociale sikring, arbejdsmarkedspolitikkerne og socialpolitikken yder vigtige bidrag til at mindske omfanget og varigheden af den økonomiske krise ved at stabilisere arbejdsmarkedet og forbruget, og at den sociale sikring har en stabiliserende virkning på både indtægts- og udgiftssiden; |
| --- | --- |

29.

påpeger, at den sociale sikring, arbejdsmarkedspolitikkerne og socialpolitikken yder vigtige bidrag til at mindske omfanget og varigheden af den økonomiske krise ved at stabilisere arbejdsmarkedet og forbruget, og at den sociale sikring har en stabiliserende virkning på både indtægts- og udgiftssiden;

| 30. | anser en aktiv arbejdsmarkedspolitik (f.eks. uddannelse på arbejdspladsen og anden erhvervsrettet uddannelse) for at være et meget vigtigt bidrag til fattigdomsforebyggelse og en proces, hvori arbejdsmarkedets parter spiller en afgørende rolle; mener desuden, at en proaktiv arbejdsmarkedspolitik (i form af f.eks. erhvervspraktik for unge, beskyttede værksteder og arbejdspladser) også spiller en afgørende rolle for at sikre balancen på og lette adgangen til arbejdsmarkedet og fastholde beskæftigelsen for ugunstigt stillede grupper; |
| --- | --- |

30.

anser en aktiv arbejdsmarkedspolitik (f.eks. uddannelse på arbejdspladsen og anden erhvervsrettet uddannelse) for at være et meget vigtigt bidrag til fattigdomsforebyggelse og en proces, hvori arbejdsmarkedets parter spiller en afgørende rolle; mener desuden, at en proaktiv arbejdsmarkedspolitik (i form af f.eks. erhvervspraktik for unge, beskyttede værksteder og arbejdspladser) også spiller en afgørende rolle for at sikre balancen på og lette adgangen til arbejdsmarkedet og fastholde beskæftigelsen for ugunstigt stillede grupper;

| 31. | understreger behovet for at skabe gennemsigtige lovgivningsmæssige rammer for atypiske ansættelsesformer, der kan sikre forsvarlige arbejdsvilkår og en anstændig løn, idet opnåelsen af beskæftigelse er en katalysator for bekæmpelse af fattigdom; |
| --- | --- |

31.

understreger behovet for at skabe gennemsigtige lovgivningsmæssige rammer for atypiske ansættelsesformer, der kan sikre forsvarlige arbejdsvilkår og en anstændig løn, idet opnåelsen af beskæftigelse er en katalysator for bekæmpelse af fattigdom;

| 32. | mener, at integrering af kvinder på arbejdsmarkedet er en af nøglerne til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse; understreger, at det er vigtigt at støtte skabelsen af nye job, fremme supplerende uddannelse og erhvervsuddannelse for kvinder, der risikerer at blive ramt af fattigdom, og styrke arbejdsformidlingen; |
| --- | --- |

32.

mener, at integrering af kvinder på arbejdsmarkedet er en af nøglerne til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse; understreger, at det er vigtigt at støtte skabelsen af nye job, fremme supplerende uddannelse og erhvervsuddannelse for kvinder, der risikerer at blive ramt af fattigdom, og styrke arbejdsformidlingen;

| 33. | erkender, at der er en direkte sammenhæng mellem økonomisk ulighed og kvinders afhængighed, samt at der stadig findes uligheder mellem mænd og kvinder med hensyn til adgangen til uddannelse, det familiemæssige ansvar og familiens underhold generelt, og beklager den stadig eksisterende lønforskel mellem de to køn og de deraf følgende negative konsekvenser; |
| --- | --- |

33.

erkender, at der er en direkte sammenhæng mellem økonomisk ulighed og kvinders afhængighed, samt at der stadig findes uligheder mellem mænd og kvinder med hensyn til adgangen til uddannelse, det familiemæssige ansvar og familiens underhold generelt, og beklager den stadig eksisterende lønforskel mellem de to køn og de deraf følgende negative konsekvenser;

| 34. | understreger, at kvinder i tilfælde af arbejdsløshed har en større risiko for ikke at finde ny beskæftigelse, og at der også er større sandsynlighed for, at de stilles dårligere i forbindelse med ansættelse, fordi andelen af usikre ansættelsesforhold og ufrivilligt deltidsarbejde er større blandt kvinder, eller fordi de fortsat aflønnes dårligere end mænd; |
| --- | --- |

34.

understreger, at kvinder i tilfælde af arbejdsløshed har en større risiko for ikke at finde ny beskæftigelse, og at der også er større sandsynlighed for, at de stilles dårligere i forbindelse med ansættelse, fordi andelen af usikre ansættelsesforhold og ufrivilligt deltidsarbejde er større blandt kvinder, eller fordi de fortsat aflønnes dårligere end mænd;

| 35. | påpeger, at behovet for at begrænse lønforskellen mellem mænd og kvinder nyder bred anerkendelse i Europa ifølge Eurobarometers undersøgelse »Gender equality in the EU in 2009«; |
| --- | --- |

35.

påpeger, at behovet for at begrænse lønforskellen mellem mænd og kvinder nyder bred anerkendelse i Europa ifølge Eurobarometers undersøgelse »Gender equality in the EU in 2009«;

| 36. | henstiller til Kommissionen og medlemsstaterne at træffe de nødvendige foranstaltninger til at fjerne de kønsbetingede uligheder på beskæftigelsesområdet som led i EU 2020-strategien; opfordrer på det kraftigste til, at der opstilles et mål om at nedbringe lønforskellen mellem kvinder og mænd med 1 % hvert år, således at man når op på en reduktion på 10 % inden 2020 og sikrer kvinder fuld løn under lovbestemt barselsorlov som anbefalet i Parlamentets holdning herom af 20. oktober 2010 (15), da dette vil være med til at fjerne de kønsbetingede uligheder på beskæftigelsesområdet; understreger endvidere, at der er behov for en positiv indsats for at øge kvinders repræsentation i politiske og økonomiske beslutningstagende organer og i virksomhedernes ledelser; |
| --- | --- |

36.

henstiller til Kommissionen og medlemsstaterne at træffe de nødvendige foranstaltninger til at fjerne de kønsbetingede uligheder på beskæftigelsesområdet som led i EU 2020-strategien; opfordrer på det kraftigste til, at der opstilles et mål om at nedbringe lønforskellen mellem kvinder og mænd med 1 % hvert år, således at man når op på en reduktion på 10 % inden 2020 og sikrer kvinder fuld løn under lovbestemt barselsorlov som anbefalet i Parlamentets holdning herom af 20. oktober 2010 (15), da dette vil være med til at fjerne de kønsbetingede uligheder på beskæftigelsesområdet; understreger endvidere, at der er behov for en positiv indsats for at øge kvinders repræsentation i politiske og økonomiske beslutningstagende organer og i virksomhedernes ledelser;

| 37. | konstaterer, at kvindelige iværksætteres lånemuligheder er begrænsede, hvilket er en stor hindring for deres faglige udvikling og økonomiske uafhængighed og strider mod princippet om ligebehandling; |
| --- | --- |

37.

konstaterer, at kvindelige iværksætteres lånemuligheder er begrænsede, hvilket er en stor hindring for deres faglige udvikling og økonomiske uafhængighed og strider mod princippet om ligebehandling;

| 38. | opfordrer de politiske beslutningstagere, både i EU og på nationalt plan, til at basere deres politiske svar med henblik på at begrænse de negative følger af den økonomiske krise på en kønsopmærksom analyse af arbejdsmarkedet samt på systematiske vurderinger og evalueringer af de kønsspecifikke konsekvenser; |
| --- | --- |

38.

opfordrer de politiske beslutningstagere, både i EU og på nationalt plan, til at basere deres politiske svar med henblik på at begrænse de negative følger af den økonomiske krise på en kønsopmærksom analyse af arbejdsmarkedet samt på systematiske vurderinger og evalueringer af de kønsspecifikke konsekvenser;

| 39. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte de initiativer, der har til formål at anerkende den uformelle økonomi og sætte tal på værdien af »hverdagens økonomi« ved at gøre brug af kønsspecifikke tilgange i overensstemmelse med projektet »Hinsides BNP«, som Kommissionen har iværksat; opfordrer medlemsstaterne til at betale passende sociale ydelser til kvinder og mænd, som tager sig af ældre, syge eller handicappede slægtninge, og til ældre kvinder, som oppebærer en særlig lav pension; |
| --- | --- |

39.

opfordrer Kommissionen til at fortsætte de initiativer, der har til formål at anerkende den uformelle økonomi og sætte tal på værdien af »hverdagens økonomi« ved at gøre brug af kønsspecifikke tilgange i overensstemmelse med projektet »Hinsides BNP«, som Kommissionen har iværksat; opfordrer medlemsstaterne til at betale passende sociale ydelser til kvinder og mænd, som tager sig af ældre, syge eller handicappede slægtninge, og til ældre kvinder, som oppebærer en særlig lav pension;

| 40. | opfordrer Kommissionen til at revidere den eksisterende lovgivning vedrørende gennemførelsen af princippet om lige løn for mænd og kvinder, jf. Parlamentets beslutning af 18. november 2008 (16) (et lovgivningsinitiativ med anmodning til Kommissionen om at forelægge et passende forslag inden udgangen af 2009); |
| --- | --- |

40.

opfordrer Kommissionen til at revidere den eksisterende lovgivning vedrørende gennemførelsen af princippet om lige løn for mænd og kvinder, jf. Parlamentets beslutning af 18. november 2008 (16) (et lovgivningsinitiativ med anmodning til Kommissionen om at forelægge et passende forslag inden udgangen af 2009);

| 41. | påpeger, at det er overordentlig vigtigt at revidere den makroøkonomiske politik og social- og arbejdsmarkedspolitikken for at sikre kvinder økonomisk og social retfærdighed, revurdere metoderne til fastsættelse af fattigdomsprocenten og udvikle strategier til fremme af en retfærdig indkomstfordeling, sikre anstændige minimumsindkomster, lønninger og pensioner, skabe flere job af høj kvalitet med tilhørende rettigheder til kvinder, sikre alle kvinder og unge piger adgang til offentlige tjenesteydelser af høj kvalitet, forbedre den sociale sikring og udbuddet af lokale servicefaciliteter, navnlig vuggestuer, børnehaver og andre former for førskolecentre, daginstitutioner, lokale fritidshjem, familiestøttecentre og centre for alle generationer, som til overkommelige priser skal gøres tilgængelige for alle kvinder, mænd, mindreårige og ældre og skal kunne forenes med et fuldtidsarbejde; |
| --- | --- |

41.

påpeger, at det er overordentlig vigtigt at revidere den makroøkonomiske politik og social- og arbejdsmarkedspolitikken for at sikre kvinder økonomisk og social retfærdighed, revurdere metoderne til fastsættelse af fattigdomsprocenten og udvikle strategier til fremme af en retfærdig indkomstfordeling, sikre anstændige minimumsindkomster, lønninger og pensioner, skabe flere job af høj kvalitet med tilhørende rettigheder til kvinder, sikre alle kvinder og unge piger adgang til offentlige tjenesteydelser af høj kvalitet, forbedre den sociale sikring og udbuddet af lokale servicefaciliteter, navnlig vuggestuer, børnehaver og andre former for førskolecentre, daginstitutioner, lokale fritidshjem, familiestøttecentre og centre for alle generationer, som til overkommelige priser skal gøres tilgængelige for alle kvinder, mænd, mindreårige og ældre og skal kunne forenes med et fuldtidsarbejde;

| 42. | opfordrer medlemsstaterne til at oprette rådgivningscentre, der skal have til opgave at opdage og bekæmpe udnyttelse af kvindelige arbejdstagere, hvilket er en af hovedårsagerne til fattigdom og social udstødelse; |
| --- | --- |

42.

opfordrer medlemsstaterne til at oprette rådgivningscentre, der skal have til opgave at opdage og bekæmpe udnyttelse af kvindelige arbejdstagere, hvilket er en af hovedårsagerne til fattigdom og social udstødelse;

| 43. | henstiller til medlemsstaterne at overveje at revidere de sociale sikringsordninger for at individualisere rettighederne inden for pension og sociale sikringsordninger og afskaffe »familieforsørgerfordelen« og sikre lige pensionsrettigheder; |
| --- | --- |

43.

henstiller til medlemsstaterne at overveje at revidere de sociale sikringsordninger for at individualisere rettighederne inden for pension og sociale sikringsordninger og afskaffe »familieforsørgerfordelen« og sikre lige pensionsrettigheder;

| 44. | fremhæver den positive virkning, som ligestillingen mellem mænd og kvinder har på den økonomiske vækst; gør opmærksom på, at beregningerne i flere undersøgelser viser, at BNP ville stige med 30 %, hvis kvinders beskæftigelses-, deltidsbeskæftigelses- og produktivitetsrate svarede til mænds, hvilket ikke alene ville komme økonomien som helhed til gode, men også mindske mange kvinders risiko for at blive ramt af fattigdom; |
| --- | --- |

44.

fremhæver den positive virkning, som ligestillingen mellem mænd og kvinder har på den økonomiske vækst; gør opmærksom på, at beregningerne i flere undersøgelser viser, at BNP ville stige med 30 %, hvis kvinders beskæftigelses-, deltidsbeskæftigelses- og produktivitetsrate svarede til mænds, hvilket ikke alene ville komme økonomien som helhed til gode, men også mindske mange kvinders risiko for at blive ramt af fattigdom;

| 45. | opfordrer under henvisning til den store risiko for, at vedvarende fattigdom overføres fra forældre til børn og derved væsentligt forringer sidstnævntes muligheder for at få et bedre liv, Kommissionen og Rådet til hurtigst muligt at iværksætte en strategi, der sigter på at opnå en halvering af børnefattigdommen inden 2012 og mere generelt at bryde fattigdomsspiralen; understreger i den forbindelse behovet for at integrere børns individuelle rettigheder i alle EU-politikker og træffe foranstaltninger med henblik på at overvåge og evaluere de skridt, der tages for at gøre en ende på børnefattigdom, at fastlægge og udvikle prioriterede foranstaltninger, at øge dataindsamlingen og yderligere at udvikle fælles indikatorer på EU-plan; mener, at det i denne forbindelse er vigtigt at gøre det lettere for eneforsørgere at få adgang til og vende tilbage til arbejdsmarkedet samt tilvejebringe velfærdsordninger for eneforsørgerfamilier på baggrund af disses specifikke problemer, samtidig med at der også sikres konkret støtte til store familier; mener, at børn fra fattige hjem, hvor ingen har arbejde, skal have særlig opmærksomhed og støtte for at forebygge fattigdom i fremtiden; |
| --- | --- |

45.

opfordrer under henvisning til den store risiko for, at vedvarende fattigdom overføres fra forældre til børn og derved væsentligt forringer sidstnævntes muligheder for at få et bedre liv, Kommissionen og Rådet til hurtigst muligt at iværksætte en strategi, der sigter på at opnå en halvering af børnefattigdommen inden 2012 og mere generelt at bryde fattigdomsspiralen; understreger i den forbindelse behovet for at integrere børns individuelle rettigheder i alle EU-politikker og træffe foranstaltninger med henblik på at overvåge og evaluere de skridt, der tages for at gøre en ende på børnefattigdom, at fastlægge og udvikle prioriterede foranstaltninger, at øge dataindsamlingen og yderligere at udvikle fælles indikatorer på EU-plan; mener, at det i denne forbindelse er vigtigt at gøre det lettere for eneforsørgere at få adgang til og vende tilbage til arbejdsmarkedet samt tilvejebringe velfærdsordninger for eneforsørgerfamilier på baggrund af disses specifikke problemer, samtidig med at der også sikres konkret støtte til store familier; mener, at børn fra fattige hjem, hvor ingen har arbejde, skal have særlig opmærksomhed og støtte for at forebygge fattigdom i fremtiden;

| 46. | anmoder de relevante nationale myndigheder om at revidere deres indvandringspolitikker med henblik på at fjerne strukturelle hindringer for migranters fulde deltagelse på arbejdsmarkedet, indsamle data om de fremskridt, der er gjort i relation til forskelsbehandlingen af udsatte grupper, og vurdere virkningerne af udgiftsnedskæringer, der påvirker adgangen til sundhed, uddannelse og social beskyttelse; |
| --- | --- |

46.

anmoder de relevante nationale myndigheder om at revidere deres indvandringspolitikker med henblik på at fjerne strukturelle hindringer for migranters fulde deltagelse på arbejdsmarkedet, indsamle data om de fremskridt, der er gjort i relation til forskelsbehandlingen af udsatte grupper, og vurdere virkningerne af udgiftsnedskæringer, der påvirker adgangen til sundhed, uddannelse og social beskyttelse;

| 47. | noterer sig Rådets afgørelse af 17. juni 2010 om at overlade det til medlemsstaterne i samarbejde med regionerne at fastsætte deres nationale mål for reduktion af antallet af mennesker, der er i risiko for fattigdom og udstødelse med udgangspunkt i en eller flere af de tre indikatorer, Rådet har vedtaget; mener, at medlemsstater, der udelukkende anvender indikatoren »arbejdsløse husstande«, risikerer systematisk at negligere problemer såsom fattigdom hos beskæftigede, energifattigdom, fattigdom hos enlige forældre, børnefattigdom og social udstødelse; henstiller til medlemsstaterne, at de ikke misbruger deres frihed til vælge indikatorer til at sætte mål for fattigdomsbekæmpelse, som er lettere at opfylde; henleder opmærksomheden på de problemer, som gør sig gældende for millioner af pensionister i EU, hvis pensioner ikke er tilstrækkelige til at få økonomien til at løbe rundt og dække deres særlige aldersrelaterede behov, navnlig som følge af de store udgifter til medicin og lægebehandling; understreger, at skole- og universitetsuddannelse for de mest udsatte grupper bør være en prioriteret målsætning, og at hver medlemsstat bør fastsætte mål herfor; |
| --- | --- |

47.

noterer sig Rådets afgørelse af 17. juni 2010 om at overlade det til medlemsstaterne i samarbejde med regionerne at fastsætte deres nationale mål for reduktion af antallet af mennesker, der er i risiko for fattigdom og udstødelse med udgangspunkt i en eller flere af de tre indikatorer, Rådet har vedtaget; mener, at medlemsstater, der udelukkende anvender indikatoren »arbejdsløse husstande«, risikerer systematisk at negligere problemer såsom fattigdom hos beskæftigede, energifattigdom, fattigdom hos enlige forældre, børnefattigdom og social udstødelse; henstiller til medlemsstaterne, at de ikke misbruger deres frihed til vælge indikatorer til at sætte mål for fattigdomsbekæmpelse, som er lettere at opfylde; henleder opmærksomheden på de problemer, som gør sig gældende for millioner af pensionister i EU, hvis pensioner ikke er tilstrækkelige til at få økonomien til at løbe rundt og dække deres særlige aldersrelaterede behov, navnlig som følge af de store udgifter til medicin og lægebehandling; understreger, at skole- og universitetsuddannelse for de mest udsatte grupper bør være en prioriteret målsætning, og at hver medlemsstat bør fastsætte mål herfor;

| 48. | påpeger, at da lige og fuld deltagelse i det økonomiske, politiske og sociale liv bør betragtes som en individuel rettighed, bør politikker for aktiv social integration anvende en helhedstilgang til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse, navnlig ved at sikre fuld adgang til sociale tjenester af høj kvalitet og tjenester af almen (økonomisk) interesse for alle; |
| --- | --- |

48.

påpeger, at da lige og fuld deltagelse i det økonomiske, politiske og sociale liv bør betragtes som en individuel rettighed, bør politikker for aktiv social integration anvende en helhedstilgang til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse, navnlig ved at sikre fuld adgang til sociale tjenester af høj kvalitet og tjenester af almen (økonomisk) interesse for alle;

| 49. | understreger behovet for, at der på nationalt plan udarbejdes passende strategier for integration på arbejdsmarkedet og erhvervsuddannelse samt særlige skatteordninger for eneforsørgerfamilier som led i kampen mod fattigdom, børnefattigdom og social udstødelse; |
| --- | --- |

49.

understreger behovet for, at der på nationalt plan udarbejdes passende strategier for integration på arbejdsmarkedet og erhvervsuddannelse samt særlige skatteordninger for eneforsørgerfamilier som led i kampen mod fattigdom, børnefattigdom og social udstødelse;

| 50. | understreger behovet for, at der træffes foranstaltninger på nationalt plan og EU-plan med henblik på at bekæmpe forskelsbehandling i forbindelse med jobadgang og lønpolitik; |
| --- | --- |

50.

understreger behovet for, at der træffes foranstaltninger på nationalt plan og EU-plan med henblik på at bekæmpe forskelsbehandling i forbindelse med jobadgang og lønpolitik;

| 51. | opfordrer Kommissionen til nøje at undersøge hindringer for social integration som f.eks. energifattigdom, økonomisk udstødelse og hindringer for adgangen til informations- og kommunikationsteknologi (ikt); |
| --- | --- |

51.

opfordrer Kommissionen til nøje at undersøge hindringer for social integration som f.eks. energifattigdom, økonomisk udstødelse og hindringer for adgangen til informations- og kommunikationsteknologi (ikt);

| 52. | understreger betydningen af at koordinere politikkerne for bekæmpelse af arbejdsløshed og social udstødelse på alle forvaltningsniveauer for effektivt at kunne bekæmpe fattigdommen; |
| --- | --- |

52.

understreger betydningen af at koordinere politikkerne for bekæmpelse af arbejdsløshed og social udstødelse på alle forvaltningsniveauer for effektivt at kunne bekæmpe fattigdommen;

| 53. | opfordrer medlemsstaterne til at lette adgangen til uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer for indvandrere og etniske mindretal, hvilket vil lette deres deltagelse på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

53.

opfordrer medlemsstaterne til at lette adgangen til uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer for indvandrere og etniske mindretal, hvilket vil lette deres deltagelse på arbejdsmarkedet;

Forenelighed mellem familie- og arbejdsliv for kvinder, som lever i eller trues af fattigdom

| 54. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på at fremme foreningen af arbejde og familieliv, således at kvinder, der er i risiko for fattigdom får mulighed for at forfølge en karriere med fuldtidsbeskæftigelse, eller give adgang til deltidsbeskæftigelse eller andre fleksible former for beskæftigelse, herunder ordninger med deltidsbeskæftigelse i perioder, hvor man påtager sig en plejerrolle, men som sidenhen kan ændres; |
| --- | --- |

54.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på at fremme foreningen af arbejde og familieliv, således at kvinder, der er i risiko for fattigdom får mulighed for at forfølge en karriere med fuldtidsbeskæftigelse, eller give adgang til deltidsbeskæftigelse eller andre fleksible former for beskæftigelse, herunder ordninger med deltidsbeskæftigelse i perioder, hvor man påtager sig en plejerrolle, men som sidenhen kan ændres;

| 55. | understreger, at en tredjedel af eneforsørgerfamilierne i Europa lever i fattigdom; |
| --- | --- |

55.

understreger, at en tredjedel af eneforsørgerfamilierne i Europa lever i fattigdom;

| 56. | opfordrer medlemsstaterne til, i forbindelse med ovennævnte proces med at ændre Rådets direktiv 92/85/EØF, at tage de nødvendige skridt til at forhindre, at kvindelige arbejdstagere afskediges under graviditet eller barsel; opfordrer medlemsstaterne til aktivt at træffe foranstaltninger til forebyggelse af forskelsbehandling af gravide kvinder på arbejdsmarkedet samt foranstaltninger, der skal sikre, at det at være mor ikke påvirker kvindelige arbejdstageres pensionsrettigheder, og at pensionsniveauerne ikke påvirkes af, at kvinderne har taget barselsorlov; |
| --- | --- |

56.

opfordrer medlemsstaterne til, i forbindelse med ovennævnte proces med at ændre Rådets direktiv 92/85/EØF, at tage de nødvendige skridt til at forhindre, at kvindelige arbejdstagere afskediges under graviditet eller barsel; opfordrer medlemsstaterne til aktivt at træffe foranstaltninger til forebyggelse af forskelsbehandling af gravide kvinder på arbejdsmarkedet samt foranstaltninger, der skal sikre, at det at være mor ikke påvirker kvindelige arbejdstageres pensionsrettigheder, og at pensionsniveauerne ikke påvirkes af, at kvinderne har taget barselsorlov;

| 57. | minder medlemsstaterne om, at tilvejebringelse af passende børnepasningsordninger er en grundlæggende del af ligestillingen på arbejdsmarkedet; beklager, at Det Europæiske Råds mål om pasningsfaciliteter for børn i førskolealderen fastlagt i Barcelona i 2002, som tilstræber at tilbyde børnepasning for mindst 90 % af alle børn i aldersgruppen fra tre år til den skolepligtige alder og for mindst 33 % af alle børn under tre, og som har opstillet mål frem til 2010, er langt fra opfyldt; henstiller til Rådet og medlemsstaterne at forny og opfylde deres forpligtelser i forbindelse med Barcelonamålene om tilvejebringelse af tilgængelige og økonomisk overkommelige børnepasningsfaciliteter af høj kvalitet og udvikle nye mål for pasning af plejekrævende personer; opfordrer derfor medlemsstaterne til, navnlig gennem økonomisk støtte, at forbedre adgangen til de offentlige børnepasningsordninger og give virksomhederne incitamenter til at etablere egne, interne ordninger; |
| --- | --- |

57.

minder medlemsstaterne om, at tilvejebringelse af passende børnepasningsordninger er en grundlæggende del af ligestillingen på arbejdsmarkedet; beklager, at Det Europæiske Råds mål om pasningsfaciliteter for børn i førskolealderen fastlagt i Barcelona i 2002, som tilstræber at tilbyde børnepasning for mindst 90 % af alle børn i aldersgruppen fra tre år til den skolepligtige alder og for mindst 33 % af alle børn under tre, og som har opstillet mål frem til 2010, er langt fra opfyldt; henstiller til Rådet og medlemsstaterne at forny og opfylde deres forpligtelser i forbindelse med Barcelonamålene om tilvejebringelse af tilgængelige og økonomisk overkommelige børnepasningsfaciliteter af høj kvalitet og udvikle nye mål for pasning af plejekrævende personer; opfordrer derfor medlemsstaterne til, navnlig gennem økonomisk støtte, at forbedre adgangen til de offentlige børnepasningsordninger og give virksomhederne incitamenter til at etablere egne, interne ordninger;

| 58. | opfordrer medlemsstaterne til at træffe målrettede foranstaltninger for at sikre, at kvinder i et ugunstigt miljø har lige adgang til det offentlige sundhedsvæsen - især til primær sundhedspleje (herunder sundhedspleje af mødre og børn) som fastlagt af Verdenssundhedsorganisationen - og til gynækologisk-obstetrisk sundhedspleje, anstændige boliger, retsvæsen, almen uddannelse og erhvervsuddannelse, livslang læring, sport og kultur, for at undgå, at kvinder forlader skolen i utide og for at muliggøre en problemløs overgang fra skole til arbejdsmarked; |
| --- | --- |

58.

opfordrer medlemsstaterne til at træffe målrettede foranstaltninger for at sikre, at kvinder i et ugunstigt miljø har lige adgang til det offentlige sundhedsvæsen - især til primær sundhedspleje (herunder sundhedspleje af mødre og børn) som fastlagt af Verdenssundhedsorganisationen - og til gynækologisk-obstetrisk sundhedspleje, anstændige boliger, retsvæsen, almen uddannelse og erhvervsuddannelse, livslang læring, sport og kultur, for at undgå, at kvinder forlader skolen i utide og for at muliggøre en problemløs overgang fra skole til arbejdsmarked;

| 59. | opfordrer medlemsstaterne til at udarbejde passende foranstaltninger til at støtte teenagemødre, som ofte har svært ved at finde arbejde, og som lever i fattigdom på grund af deres ofte lave uddannelsesniveau og sociale fordomme; |
| --- | --- |

59.

opfordrer medlemsstaterne til at udarbejde passende foranstaltninger til at støtte teenagemødre, som ofte har svært ved at finde arbejde, og som lever i fattigdom på grund af deres ofte lave uddannelsesniveau og sociale fordomme;

Bekæmpelse af fattigdom blandt ældre kvinder

| 60. | understreger, at kvinder, og navnlig ældre kvinder, i højere grad end mænd risikerer et liv i fattigdom, hvis socialsikringsordningerne bygger på princippet om fast, lønnet beskæftigelse; påpeger, at kvinder i nogle tilfælde ikke opfylder dette krav på grund af afbrydelser i beskæftigelsen, og at de straffes på grund af forskelsbehandling på arbejdsmarkedet, især som følge af lønforskel, barselsorlov og deltidsbeskæftigelse, eller fordi de har taget en pause fra arbejdsmarkedet eller er stoppet med at arbejde for at påtage sig familiemæssige opgaver eller har arbejdet i deres ægtefælles virksomhed, navnlig inden for det private erhvervsliv og landbruget, uden aflønning og uden tilknytning til sociale sikringsordninger; opfordrer medlemsstaternes regeringer til at anerkende omsorgen for børn og sikre, at børnepasningsperioder tæller med i pensionssammenhæng, således at kvinder kan opnå fuld pension; henstiller, at medlemsstaterne sørger for, at kvinder sikres passende pensioner; |
| --- | --- |

60.

understreger, at kvinder, og navnlig ældre kvinder, i højere grad end mænd risikerer et liv i fattigdom, hvis socialsikringsordningerne bygger på princippet om fast, lønnet beskæftigelse; påpeger, at kvinder i nogle tilfælde ikke opfylder dette krav på grund af afbrydelser i beskæftigelsen, og at de straffes på grund af forskelsbehandling på arbejdsmarkedet, især som følge af lønforskel, barselsorlov og deltidsbeskæftigelse, eller fordi de har taget en pause fra arbejdsmarkedet eller er stoppet med at arbejde for at påtage sig familiemæssige opgaver eller har arbejdet i deres ægtefælles virksomhed, navnlig inden for det private erhvervsliv og landbruget, uden aflønning og uden tilknytning til sociale sikringsordninger; opfordrer medlemsstaternes regeringer til at anerkende omsorgen for børn og sikre, at børnepasningsperioder tæller med i pensionssammenhæng, således at kvinder kan opnå fuld pension; henstiller, at medlemsstaterne sørger for, at kvinder sikres passende pensioner;

| 61. | opfordrer medlemsstaterne til at tage skridt til at sikre kvinder en retfærdig adgang til pensions- og socialsikringsordninger, hvor der er taget hensyn til kvinders længere forventede levetid, og drage omsorg for, at princippet om ligebehandling af kvinder og mænd anvendes konsekvent i pensionsforsikringsordninger, for at mindske de kønsrelaterede forskelle i pensioner; |
| --- | --- |

61.

opfordrer medlemsstaterne til at tage skridt til at sikre kvinder en retfærdig adgang til pensions- og socialsikringsordninger, hvor der er taget hensyn til kvinders længere forventede levetid, og drage omsorg for, at princippet om ligebehandling af kvinder og mænd anvendes konsekvent i pensionsforsikringsordninger, for at mindske de kønsrelaterede forskelle i pensioner;

| 62. | henstiller til medlemsstaterne at tilvejebringe passende social sikring for kvinder, der har ansvaret for at passe syge, ældre eller handicappede familiemedlemmer, og for ældre kvinder, der oppebærer en særlig lav pension. |
| --- | --- |

62.

henstiller til medlemsstaterne at tilvejebringe passende social sikring for kvinder, der har ansvaret for at passe syge, ældre eller handicappede familiemedlemmer, og for ældre kvinder, der oppebærer en særlig lav pension.

Risikoen for fattigdom som følge af kønsbaseret vold

| 63. | understreger, at vold mod kvinder, der rammer såvel ofrene som voldsudøverne uanset alder, uddannelse, indkomstniveau eller position i samfundet, stadig er et stort problem på EU-plan, som i stigende grad indvirker på risikoen for marginalisering, fattigdom og social udstødelse og kan være en hindring for kvinders økonomiske uafhængighed, sundhed og adgang til arbejdsmarked og uddannelse; opfordrer endnu en gang Kommissionen til at udpege et europæisk år for bekæmpelse af vold mod kvinder; |
| --- | --- |

63.

understreger, at vold mod kvinder, der rammer såvel ofrene som voldsudøverne uanset alder, uddannelse, indkomstniveau eller position i samfundet, stadig er et stort problem på EU-plan, som i stigende grad indvirker på risikoen for marginalisering, fattigdom og social udstødelse og kan være en hindring for kvinders økonomiske uafhængighed, sundhed og adgang til arbejdsmarked og uddannelse; opfordrer endnu en gang Kommissionen til at udpege et europæisk år for bekæmpelse af vold mod kvinder;

| 64. | opfordrer medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre en behørig registrering, analyse og undersøgelse af, hvilke faktorer der udløser vold i hjemmet, således at der straks kan udarbejdes politikker til at forhindre denne vold og håndtere konsekvenserne heraf, blandt andet ved at oprette krisecentre for kvinder, der er udsat for vold i hjemmet; |
| --- | --- |

64.

opfordrer medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre en behørig registrering, analyse og undersøgelse af, hvilke faktorer der udløser vold i hjemmet, således at der straks kan udarbejdes politikker til at forhindre denne vold og håndtere konsekvenserne heraf, blandt andet ved at oprette krisecentre for kvinder, der er udsat for vold i hjemmet;

| 65. | understreger, at der på europæisk plan er behov for at optrappe indsatsen for at udrydde menneskehandel og seksuel udnyttelse via et snævrere retsligt og politimæssigt samarbejde; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at udrydde holdninger og praksis med oprindelse i sædvane og tradition, herunder kønslemlæstelse af kvinder, tidlige ægteskaber, tvangsægteskaber og æresforbrydelser; |
| --- | --- |

65.

understreger, at der på europæisk plan er behov for at optrappe indsatsen for at udrydde menneskehandel og seksuel udnyttelse via et snævrere retsligt og politimæssigt samarbejde; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at udrydde holdninger og praksis med oprindelse i sædvane og tradition, herunder kønslemlæstelse af kvinder, tidlige ægteskaber, tvangsægteskaber og æresforbrydelser;

| 66. | opfordrer medlemsstaterne til at indføre nationale planer til bekæmpelse af alle former for vold mod kvinder, hvor sådanne ikke allerede findes, og sikre en løbende og systematisk kontrol med udviklingen af foranstaltninger for således at få fastlagt en lovgivning til bekæmpelse af mænds vold mod kvinder, der lever op til de højeste standarder, og tilvejebringe tilstrækkelige midler til at støtte og beskytte ofre for vold og dermed forebygge og mindske fattigdom; |
| --- | --- |

66.

opfordrer medlemsstaterne til at indføre nationale planer til bekæmpelse af alle former for vold mod kvinder, hvor sådanne ikke allerede findes, og sikre en løbende og systematisk kontrol med udviklingen af foranstaltninger for således at få fastlagt en lovgivning til bekæmpelse af mænds vold mod kvinder, der lever op til de højeste standarder, og tilvejebringe tilstrækkelige midler til at støtte og beskytte ofre for vold og dermed forebygge og mindske fattigdom;

| 67. | erkender desuden, at en af måderne at mindske den kønsbaserede vold på kan være at finde fornuftige løsninger på problemet vedrørende fattigdom blandt kvinder, eftersom kvinder, der lever i fattigdom, løber en større risiko for at blive udsat for overgreb; |
| --- | --- |

67.

erkender desuden, at en af måderne at mindske den kønsbaserede vold på kan være at finde fornuftige løsninger på problemet vedrørende fattigdom blandt kvinder, eftersom kvinder, der lever i fattigdom, løber en større risiko for at blive udsat for overgreb;

| 68. | påpeger, hvor vigtigt det er, at medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder tager skridt til at hjælpe kvinder, der har været udsat for kønsbaseret vold, med at blive reintegreret på arbejdsmarkedet, ved f.eks. at bringe ESF eller Progress-programmet i anvendelse; |
| --- | --- |

68.

påpeger, hvor vigtigt det er, at medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder tager skridt til at hjælpe kvinder, der har været udsat for kønsbaseret vold, med at blive reintegreret på arbejdsmarkedet, ved f.eks. at bringe ESF eller Progress-programmet i anvendelse;

| 69. | opfordrer medlemsstaterne til at træffe kønsspecifikke foranstaltninger med henblik på at løse spørgsmål, som ikke udelukkende har rod i indkomstmæssig fattigdom, men også i kulturelle forhold, deltagelse i det sociale og politiske liv og sociale netværk; |
| --- | --- |

69.

opfordrer medlemsstaterne til at træffe kønsspecifikke foranstaltninger med henblik på at løse spørgsmål, som ikke udelukkende har rod i indkomstmæssig fattigdom, men også i kulturelle forhold, deltagelse i det sociale og politiske liv og sociale netværk;

Den sociale dialog og civilsamfundet i bekæmpelsen af fattigdom blandt kvinder

| 70. | understreger den vigtige rolle, som en struktureret social dialog spiller i bekæmpelsen af fattigdom blandt kvinder; påpeger i denne forbindelse, at det er nødvendigt at forbedre betingelserne for at deltage i og samarbejde med kvindeorganisationer, andre ngo’er og relevante aktører og civilsamfundet generelt; |
| --- | --- |

70.

understreger den vigtige rolle, som en struktureret social dialog spiller i bekæmpelsen af fattigdom blandt kvinder; påpeger i denne forbindelse, at det er nødvendigt at forbedre betingelserne for at deltage i og samarbejde med kvindeorganisationer, andre ngo’er og relevante aktører og civilsamfundet generelt;

| 71. | mener, at en reel dialog bør sigte mod at give medlemmer af de mest udsatte grupper mulighed for sammen med de nationale myndigheder og EU's forvaltningsmyndigheder at udveksle synspunkter og bidrage til bekæmpelse af ekstrem fattigdom, hvilket kunne tjene som et konkret eksempel på den allerbedste praksis på EU-plan på dette område; |
| --- | --- |

71.

mener, at en reel dialog bør sigte mod at give medlemmer af de mest udsatte grupper mulighed for sammen med de nationale myndigheder og EU's forvaltningsmyndigheder at udveksle synspunkter og bidrage til bekæmpelse af ekstrem fattigdom, hvilket kunne tjene som et konkret eksempel på den allerbedste praksis på EU-plan på dette område;

| 72. | opfordrer Kommissionen til at fastholde de midler, som civilsamfundsorganisationerne kan bruge til bekæmpelse og mindskelse af følgerne af fattigdom blandt kvinder; |
| --- | --- |

72.

opfordrer Kommissionen til at fastholde de midler, som civilsamfundsorganisationerne kan bruge til bekæmpelse og mindskelse af følgerne af fattigdom blandt kvinder;

Sikring af midler til fattigdomsbekæmpelse

| 73. | understreger strukturfondenes, og især Den Europæiske Socialfonds, store betydning som vigtige redskaber til at hjælpe medlemsstaterne med at bekæmpe fattigdom og social udstødelse; opfordrer medlemsstaterne til at iværksætte flere samfinansierede foranstaltninger med sigte på serviceydelser såsom faciliteter for pasning af børn, ældre og andre afhængige personer, og i den forbindelse også afprøve nye former for offentligt-privat organisatorisk og finansielt samarbejde og nye ordninger for et sådant samarbejde; henstiller til medlemsstaterne at sikre, at de tildelte midler anvendes retfærdigt og forsvarligt; |
| --- | --- |

73.

understreger strukturfondenes, og især Den Europæiske Socialfonds, store betydning som vigtige redskaber til at hjælpe medlemsstaterne med at bekæmpe fattigdom og social udstødelse; opfordrer medlemsstaterne til at iværksætte flere samfinansierede foranstaltninger med sigte på serviceydelser såsom faciliteter for pasning af børn, ældre og andre afhængige personer, og i den forbindelse også afprøve nye former for offentligt-privat organisatorisk og finansielt samarbejde og nye ordninger for et sådant samarbejde; henstiller til medlemsstaterne at sikre, at de tildelte midler anvendes retfærdigt og forsvarligt;

| 74. | understreger betydningen af at udvikle det juridiske begreb fælles ejerskab med henblik på at sikre, at kvinders rettigheder i landbrugssektoren respekteres fuldt ud, at de ydes tilstrækkelig social beskyttelse, og at deres arbejdsindsats anerkendes; understreger endvidere, at det er nødvendigt at ændre forordningen om Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (17), således at det bliver muligt, som det er tilfældet med Den Europæiske Socialfond (ESF), at træffe proaktive foranstaltninger til støtte for kvinder i den fremtidige programperiode 2014-2020, hvilket var muligt i tidligere perioder, men ikke er det i dag, en foranstaltning, der vil have en meget gavnlig virkning på kvinders beskæftigelse i landområder; |
| --- | --- |

74.

understreger betydningen af at udvikle det juridiske begreb fælles ejerskab med henblik på at sikre, at kvinders rettigheder i landbrugssektoren respekteres fuldt ud, at de ydes tilstrækkelig social beskyttelse, og at deres arbejdsindsats anerkendes; understreger endvidere, at det er nødvendigt at ændre forordningen om Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (17), således at det bliver muligt, som det er tilfældet med Den Europæiske Socialfond (ESF), at træffe proaktive foranstaltninger til støtte for kvinder i den fremtidige programperiode 2014-2020, hvilket var muligt i tidligere perioder, men ikke er det i dag, en foranstaltning, der vil have en meget gavnlig virkning på kvinders beskæftigelse i landområder;

| 75. | glæder sig endvidere over oprettelsen af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet til fordel for beskæftigelse og social integration; slår i den forbindelse til lyd for skræddersyede foranstaltninger, især faglig bistand og ledsagende foranstaltninger, der specifikt har til formål at sikre, at kvinder, som har vanskeligt ved at komme ud på arbejdsmarkedet, eller som ønsker at etablere sig som selvstændige eller starte egen mikrovirksomhed, får øget og lettere adgang til mikrofinansiering; |
| --- | --- |

75.

glæder sig endvidere over oprettelsen af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet til fordel for beskæftigelse og social integration; slår i den forbindelse til lyd for skræddersyede foranstaltninger, især faglig bistand og ledsagende foranstaltninger, der specifikt har til formål at sikre, at kvinder, som har vanskeligt ved at komme ud på arbejdsmarkedet, eller som ønsker at etablere sig som selvstændige eller starte egen mikrovirksomhed, får øget og lettere adgang til mikrofinansiering;

*

* *

| 76. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes parlamenter og regeringer. |
| --- | --- |

76.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes parlamenter og regeringer.

---

(1)  EUT L 204 af 26.7.2006, s. 23.

(2)  EUT L 298 af 7.11.2008, s. 20.

(3)  EUT L 87 af 7.4.2010, s. 1.

(4)  EUT C 233 E af 28.9.2006, s. 130.

(5)  EUT C 16 E af 22.1.2010, s. 21.

(6)  EUT C 212 E af 5.8.2010, s. 23.

(7)  EUT C 341 E af 16.12.2010, s. 35.

(8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0231.

(9)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0232.

(10)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0306.

(11)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0365.

(12)  EUT C 282 E af 6.11.2008, s. 463.

(13)  EUT C 9E af 15.1.2010, s. 11.

(14)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0375.

(15)  Europa-Parlamentets holdning af 20. oktober 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 92/85/EØF om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer (P7_TA(2010)0373).

(16)  EUT C 16 E af 22.1.2010, s. 21.

(17)  Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (EUT L 277 af 21.10.2005, s. 1).

---

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/89 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/89

---

Tirsdag den 8. marts 2011Genoprettelse af gensidighed i visumordningen - solidaritet med tjekkiske statsborgeres ulige status efter Canadas unilaterale indførelse af visumpligt

P7_TA(2011)0087

Europa-Parlamentets erklæring af 8. marts 2011 om genoprettelse af gensidighed i visumordningen - solidaritet med tjekkiske statsborgeres ulige status efter Canadas unilaterale indførelse af visumpligt

2012/C 199 E/10

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123,

| A. | der henviser til, at Canada i juli 2009 indførte visumpligt unilateralt for statsborgere fra Den Tjekkiske Republik, hvis status derfor nu er forskellig fra andre EU-borgeres, og til at Canada på trods af gentagne opfordringer endnu ikke har meddelt en dato for, hvornår visumpligten ophører, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Canada i juli 2009 indførte visumpligt unilateralt for statsborgere fra Den Tjekkiske Republik, hvis status derfor nu er forskellig fra andre EU-borgeres, og til at Canada på trods af gentagne opfordringer endnu ikke har meddelt en dato for, hvornår visumpligten ophører,

| B. | der henviser til, at en yderligere forsinkelse af ophøret af tjekkiske statsborgeres ulige status kan true den fremtidige ratificering af den omfattende økonomiske og handelsmæssige aftale mellem EU og Canada, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at en yderligere forsinkelse af ophøret af tjekkiske statsborgeres ulige status kan true den fremtidige ratificering af den omfattende økonomiske og handelsmæssige aftale mellem EU og Canada,

| C. | der henviser til, at Den Tjekkiske Republik ikke selvstændigt kan indføre visumpligt for canadiske statsborgere, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Den Tjekkiske Republik ikke selvstændigt kan indføre visumpligt for canadiske statsborgere,

| D. | der henviser til, at Kommissionen og Rådet ikke handler med tilstrækkelig styrke i denne sag, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionen og Rådet ikke handler med tilstrækkelig styrke i denne sag,

| 1. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at øge det politiske pres på Canada med henblik på at fastsætte den tidligst mulige dato for ophævelse af visumordningen for tjekkiske statsborgere og bringe andre brud på gensidigheden på visumområdet over for bulgarske og rumænske statsborgere til ophør; |
| --- | --- |

1.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at øge det politiske pres på Canada med henblik på at fastsætte den tidligst mulige dato for ophævelse af visumordningen for tjekkiske statsborgere og bringe andre brud på gensidigheden på visumområdet over for bulgarske og rumænske statsborgere til ophør;

| 2. | understreger, at medmindre dette brud på gensidigheden ophører snarest, kan EU forventes at træffe tilsvarende gengældelsesforanstaltninger; |
| --- | --- |

2.

understreger, at medmindre dette brud på gensidigheden ophører snarest, kan EU forventes at træffe tilsvarende gengældelsesforanstaltninger;

| 3. | opfordrer Kommissionen til i stedet for bilaterale ordninger at oprette en ny mekanisme, som garanterer fuld gensidighed på visumområdet for alle medlemsstater, idet det sikres, at såfremt et land uden for EU bryder med denne gensidighed, vil alle medlemsstaterne øjeblikkeligt indføre visumpligt for det pågældende lands statsborgere; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til i stedet for bilaterale ordninger at oprette en ny mekanisme, som garanterer fuld gensidighed på visumområdet for alle medlemsstater, idet det sikres, at såfremt et land uden for EU bryder med denne gensidighed, vil alle medlemsstaterne øjeblikkeligt indføre visumpligt for det pågældende lands statsborgere;

| 4. | pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskrivernes navne (1) til Kommissionen, Rådet og medlemsstaternes parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskrivernes navne (1) til Kommissionen, Rådet og medlemsstaternes parlamenter.

---

(1)  Listen over underskriverne er offentliggjort i bilag 2 til mødeprotokollen af 8.3.2011. (P7_PV(2011)03-08(ANN2)).

---

Onsdag den 9. marts 2011

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/90 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/90

---

Onsdag den 9. marts 2011Retningslinjer for 2012-budgettet - Sektion I, II og IV til X

P7_TA(2011)0088

Europa-Parlamentets beslutning af 9. marts 2011 om retningslinjerne for 2012-budgetproceduren, Sektion I - Europa-Parlamentet, Sektion II - Rådet, Sektion IV - Domstolen, Sektion V - Revisionsretten, Sektion VI - Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Sektion VII - Regionsudvalget, Sektion VIII - Den Europæiske Ombudsmand, Sektion IX - Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Sektion X - Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (2011/2017(BUD))

2012/C 199 E/11

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (2),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (3),

| — | der henviser til Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 2009 med tilhørende svar fra de kontrollerede institutioner (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 2009 med tilhørende svar fra de kontrollerede institutioner (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 23, stk. 7, og artikel 79, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 23, stk. 7, og artikel 79,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0049/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0049/2011),

| A. | der henviser til, at den aktuelle finansielle, økonomiske og sociale situation i EU tvinger institutionerne til at reagere med den kvalitet og effektivitet, som er påkrævet, og til at indføre strenge forvaltningsprocedurer, så der kan opnås besparelser, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den aktuelle finansielle, økonomiske og sociale situation i EU tvinger institutionerne til at reagere med den kvalitet og effektivitet, som er påkrævet, og til at indføre strenge forvaltningsprocedurer, så der kan opnås besparelser,

| B. | der henviser til, at institutionerne bør have tilstrækkelige midler til rådighed, selv om midlerne i den givne økonomiske situation bør forvaltes stramt og effektivt, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at institutionerne bør have tilstrækkelige midler til rådighed, selv om midlerne i den givne økonomiske situation bør forvaltes stramt og effektivt,

| C. | der henviser til, at Europa-Parlamentet på dette stadium af den årlige budgetprocedure afventer de øvrige institutioners overslag og Præsidiets forslag til 2012-budgettet, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Europa-Parlamentet på dette stadium af den årlige budgetprocedure afventer de øvrige institutioners overslag og Præsidiets forslag til 2012-budgettet,

| D. | der henviser til, at det især vil være ønskeligt for Budgetudvalget og Præsidiet for fjerde år i træk at fortsætte det forstærkede samarbejde mellem de to organer i 2012 under hele budgetproceduren, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det især vil være ønskeligt for Budgetudvalget og Præsidiet for fjerde år i træk at fortsætte det forstærkede samarbejde mellem de to organer i 2012 under hele budgetproceduren,

| E. | der henviser til, at Præsidiet i henhold til forretningsordenens artikel 23 er ansvarlig for at træffe afgørelse om finansielle, organisatoriske og administrative spørgsmål vedrørende Parlamentets interne organisation, og at Budgetudvalget er ansvarlig for at opstille det foreløbige forslag til Parlamentets budgetoverslag i forbindelse med den årlige budgetprocedure, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Præsidiet i henhold til forretningsordenens artikel 23 er ansvarlig for at træffe afgørelse om finansielle, organisatoriske og administrative spørgsmål vedrørende Parlamentets interne organisation, og at Budgetudvalget er ansvarlig for at opstille det foreløbige forslag til Parlamentets budgetoverslag i forbindelse med den årlige budgetprocedure,

| F. | der henviser til, at indvirkningen af Lissabontraktatens ikrafttræden på udgiftsområde 5 bør blive stabiliseret i 2012, selv om bl.a. EU-Udenrigstjenesten vil have en indvirkning, som det på nuværende tidspunkt stadig er vanskelig at vurdere omfanget af, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at indvirkningen af Lissabontraktatens ikrafttræden på udgiftsområde 5 bør blive stabiliseret i 2012, selv om bl.a. EU-Udenrigstjenesten vil have en indvirkning, som det på nuværende tidspunkt stadig er vanskelig at vurdere omfanget af,

| G. | der henviser til, at udvidelsen i forbindelse med Kroatiens tiltrædelse, der er fastsat til 2013, vil påvirke 2012-budgettet, især med hensyn til ressourcer til nye medlemmer og personaleansættelse, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at udvidelsen i forbindelse med Kroatiens tiltrædelse, der er fastsat til 2013, vil påvirke 2012-budgettet, især med hensyn til ressourcer til nye medlemmer og personaleansættelse,

| H. | der henviser til, at budgetmyndighederne i de seneste år er blevet enige om at anvende en forsigtig tilgang til administrative udgifter, hvilket har givet betydelige margener under udgiftsloftet for udgiftsområde 5, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at budgetmyndighederne i de seneste år er blevet enige om at anvende en forsigtig tilgang til administrative udgifter, hvilket har givet betydelige margener under udgiftsloftet for udgiftsområde 5,

| I. | der henviser til, at loftet for udgiftsområde 5 under den flerårige finansielle ramme for EU's budget i 2012 er 8 754 mio. EUR (svarende til en forhøjelse på 340 mio. EUR eller 4 % i forhold til 2011, inkl. en inflation på 2 %), |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at loftet for udgiftsområde 5 under den flerårige finansielle ramme for EU's budget i 2012 er 8 754 mio. EUR (svarende til en forhøjelse på 340 mio. EUR eller 4 % i forhold til 2011, inkl. en inflation på 2 %),

| J. | der henviser til, at Parlamentet i sin egenskab af medlovgiver har besluttet at finde en rimelig balance mellem sine menneskelige ressourcer og sine nye beføjelser efter Lissabontraktatens ikrafttræden (19,67 % af det samlede beløb under udgiftsområde 5 i 2009, 19,99, % i 2010 og 20,03 % i 2011), |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Parlamentet i sin egenskab af medlovgiver har besluttet at finde en rimelig balance mellem sine menneskelige ressourcer og sine nye beføjelser efter Lissabontraktatens ikrafttræden (19,67 % af det samlede beløb under udgiftsområde 5 i 2009, 19,99, % i 2010 og 20,03 % i 2011),

| K. | der henviser til, at det er afgørende at overvåge bevægelserne i udgifterne under udgiftsområde 5 i 2011 for at give et passende overslag for kommende budgetter, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det er afgørende at overvåge bevægelserne i udgifterne under udgiftsområde 5 i 2011 for at give et passende overslag for kommende budgetter,

| L. | der henviser til, at Præsidiet den 24. marts 2010 vedtog Parlamentets bygningsstrategi på mellemlang sigt, som fastlægger nogle af de vigtigste parametre for dets fremtidige ejendomspolitik; der henviser til, at Parlamentet har besluttet fortsat at prioritere erhvervelse af bygninger (hvor det er fornuftigt) med henblik på den geografiske koncentration på dets arbejdssteder; der henviser til, at hurtig afbetaling stadig er en af de væsentligste prioriteter for fremtiden med henblik på at reducere omkostningerne, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Præsidiet den 24. marts 2010 vedtog Parlamentets bygningsstrategi på mellemlang sigt, som fastlægger nogle af de vigtigste parametre for dets fremtidige ejendomspolitik; der henviser til, at Parlamentet har besluttet fortsat at prioritere erhvervelse af bygninger (hvor det er fornuftigt) med henblik på den geografiske koncentration på dets arbejdssteder; der henviser til, at hurtig afbetaling stadig er en af de væsentligste prioriteter for fremtiden med henblik på at reducere omkostningerne,

Den overordnede ramme og prioriteringer for 2012-budgettet

| 1. | understreger den vanskelige situation med hensyn til udgiftsloftet for udgiftsområde 5 i 2012 og er helt bevidst om, at institutionerne kan få problemer med at opfylde alle finansieringsbehov, når der samtidig skal sikres budgetdisciplin og selvbeherskelse, så man holder sig inden for den flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

1.

understreger den vanskelige situation med hensyn til udgiftsloftet for udgiftsområde 5 i 2012 og er helt bevidst om, at institutionerne kan få problemer med at opfylde alle finansieringsbehov, når der samtidig skal sikres budgetdisciplin og selvbeherskelse, så man holder sig inden for den flerårige finansielle ramme;

| 2. | prioriterer princippet om lovgivningsmæssig kvalitet, for at sikre et passende svar på de aktuelle politiske udfordringer, hvilket kræver konsolidering af de nødvendige ressourcer til at tackle den nye institutionelle ramme, der følger af Lissabontraktatens ikrafttræden; er af den opfattelse, at Parlamentets og de andre institutioners budget for 2012 bør være et konsolideringsbudget, ikke mindst fordi dette budget kan anvendes som reference for den næste flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

2.

prioriterer princippet om lovgivningsmæssig kvalitet, for at sikre et passende svar på de aktuelle politiske udfordringer, hvilket kræver konsolidering af de nødvendige ressourcer til at tackle den nye institutionelle ramme, der følger af Lissabontraktatens ikrafttræden; er af den opfattelse, at Parlamentets og de andre institutioners budget for 2012 bør være et konsolideringsbudget, ikke mindst fordi dette budget kan anvendes som reference for den næste flerårige finansielle ramme;

| 3. | påpeger, at denne konsolideringsindsats ikke bør forhindre investeringer (f.eks. i teknologi), som vil føre til besparelser på lang sigt; |
| --- | --- |

3.

påpeger, at denne konsolideringsindsats ikke bør forhindre investeringer (f.eks. i teknologi), som vil føre til besparelser på lang sigt;

| 4. | anser principperne om forsvarlig forvaltning som et andet prioritetsområde, nemlig sparsommelighed, produktivitet og effektivitet (finansforordningens artikel 27); er af den opfattelse, at disse principper bør afspejles tydeligt i ansvarligheden i Parlamentets og de andre institutioners budgetter såvel som i deres organisationskultur; mener følgelig, at der skal tages højde for de opnåede resultater i forbindelse med gennemførelsen af de forskellige politikker, og at variable udgifter i videst muligt omfang, og når deres størrelse påkræver det, regelmæssigt bør underkastes en cost-benefit-analyse; |
| --- | --- |

4.

anser principperne om forsvarlig forvaltning som et andet prioritetsområde, nemlig sparsommelighed, produktivitet og effektivitet (finansforordningens artikel 27); er af den opfattelse, at disse principper bør afspejles tydeligt i ansvarligheden i Parlamentets og de andre institutioners budgetter såvel som i deres organisationskultur; mener følgelig, at der skal tages højde for de opnåede resultater i forbindelse med gennemførelsen af de forskellige politikker, og at variable udgifter i videst muligt omfang, og når deres størrelse påkræver det, regelmæssigt bør underkastes en cost-benefit-analyse;

| 5. | mener, at institutionerne som følge af gennemførelsen af disse principper bør fremlægge spareplaner; er af den opfattelse, at fordelene ved centralisering i denne sammenhæng bør overvejes for at udnytte stordriftsfordele (f.eks. centraliserede udbud, fælles tjenester for institutionerne), og desuden bør det overvejes, hvad der fortsat eller fremover skal decentraliseres; |
| --- | --- |

5.

mener, at institutionerne som følge af gennemførelsen af disse principper bør fremlægge spareplaner; er af den opfattelse, at fordelene ved centralisering i denne sammenhæng bør overvejes for at udnytte stordriftsfordele (f.eks. centraliserede udbud, fælles tjenester for institutionerne), og desuden bør det overvejes, hvad der fortsat eller fremover skal decentraliseres;

| 6. | mener, at pålidelighed, enkelhed, klarhed og åbenhed skal være resultatet af gennemførelsen af principperne om forsvarlig forvaltning; kræver i denne forbindelse, at der fremsendes et organigram for hver institution, ledsaget af oplysninger om de respektive omkostninger for hver enhed i institutionen; kræver desuden, at hver udgiftspost specificeres klart og begrundes, idet der klart skelnes mellem faste og variable omkostninger med henblik på at overholde principperne om et nulbaseret budget; |
| --- | --- |

6.

mener, at pålidelighed, enkelhed, klarhed og åbenhed skal være resultatet af gennemførelsen af principperne om forsvarlig forvaltning; kræver i denne forbindelse, at der fremsendes et organigram for hver institution, ledsaget af oplysninger om de respektive omkostninger for hver enhed i institutionen; kræver desuden, at hver udgiftspost specificeres klart og begrundes, idet der klart skelnes mellem faste og variable omkostninger med henblik på at overholde principperne om et nulbaseret budget;

| 7. | mener, at Parlamentets budget og budgetterne for de andre institutioner senest ved påbegyndelsen af den næste flerårige finansielle ramme bør opstilles som følge af flerårig planlægning, der strækker sig over hele denne rammes løbetid; |
| --- | --- |

7.

mener, at Parlamentets budget og budgetterne for de andre institutioner senest ved påbegyndelsen af den næste flerårige finansielle ramme bør opstilles som følge af flerårig planlægning, der strækker sig over hele denne rammes løbetid;

| 8. | understreger, at der på interinstitutionelt plan bør foretages de nødvendige forberedelser for at blive klar til at modtage observatører fra Kroatien med henblik på en mulig udvidelse af EU; |
| --- | --- |

8.

understreger, at der på interinstitutionelt plan bør foretages de nødvendige forberedelser for at blive klar til at modtage observatører fra Kroatien med henblik på en mulig udvidelse af EU;

| 9. | er af den opfattelse, at Parlamentet og de andre institutioner to gange årligt bør fremlægge beretninger om gennemførelsen af deres egne budgetter, med angivelse af oplysninger om gennemførelsen af hver enkelt budgetpost; |
| --- | --- |

9.

er af den opfattelse, at Parlamentet og de andre institutioner to gange årligt bør fremlægge beretninger om gennemførelsen af deres egne budgetter, med angivelse af oplysninger om gennemførelsen af hver enkelt budgetpost;

| 10. | er af den opfattelse, at miljøpolitikken og EMAS (5) bør være en integreret del af Parlamentets og de andre institutioners kultur, og at der med dette mål for øje bør træffes foranstaltninger for reduktion af papir-, energi- og vandforbruget samt emissionerne; |
| --- | --- |

10.

er af den opfattelse, at miljøpolitikken og EMAS (5) bør være en integreret del af Parlamentets og de andre institutioners kultur, og at der med dette mål for øje bør træffes foranstaltninger for reduktion af papir-, energi- og vandforbruget samt emissionerne;

| 11. | minder om, at interinstitutionelt samarbejde er vigtigt, så ofte det er muligt og hensigtsmæssigt, med henblik på at udveksle bedste praksis, som fremmer effektiviteten og muliggør besparelser; mener, at det interinstitutionelle samarbejde bør forbedres med hensyn til oversættelse, tolkning, ansættelse (EPSO) og EMAS og bør udvides til andre områder; anmoder om, at der foretages en grundig evaluering af freelanceoversættelse og Oversættelsescentrets rolle; |
| --- | --- |

11.

minder om, at interinstitutionelt samarbejde er vigtigt, så ofte det er muligt og hensigtsmæssigt, med henblik på at udveksle bedste praksis, som fremmer effektiviteten og muliggør besparelser; mener, at det interinstitutionelle samarbejde bør forbedres med hensyn til oversættelse, tolkning, ansættelse (EPSO) og EMAS og bør udvides til andre områder; anmoder om, at der foretages en grundig evaluering af freelanceoversættelse og Oversættelsescentrets rolle;

| 12. | minder om behovet for et fuldt integreret videnstyringssystem; glæder sig over de oplysninger om videnstyringssystemet, som administrationen har forelagt; kræver, at der udarbejdes en situationsrapport om de mange informationskilder/-systemer, medlemmerne har til rådighed; kræver, at der udarbejdes en klar tidsplan for udformningen af en prototype; understreger behovet for en hurtig gennemførelse af en klassifikations- og indekseringspolitik; anmoder om information om, hvordan Europas borgere let kan få adgang til dette system; |
| --- | --- |

12.

minder om behovet for et fuldt integreret videnstyringssystem; glæder sig over de oplysninger om videnstyringssystemet, som administrationen har forelagt; kræver, at der udarbejdes en situationsrapport om de mange informationskilder/-systemer, medlemmerne har til rådighed; kræver, at der udarbejdes en klar tidsplan for udformningen af en prototype; understreger behovet for en hurtig gennemførelse af en klassifikations- og indekseringspolitik; anmoder om information om, hvordan Europas borgere let kan få adgang til dette system;

| 13. | understreger, at det er vigtigt for Europa-Parlamentet og de andre institutioner at vedtage en ambitiøs og vidtrækkende digital strategi, navnlig vedrørende Web 2.0-værktøjer og sociale netværk for at styrke forbindelsen mellem EU og dets borgere; mener endvidere, at Parlamentet og de andre institutioner bør udvikle en digital forvaltningsstrategi; opfordrer til, at der gøres brug af telearbejde, hvis det er hensigtsmæssigt; opfordrer Præsidiet til at behandle indførelsen af et cloud computingsystem for at reducere driftsudgifterne til computersystemet, forbedre dets resultater og opnå øget mobilitet i Parlamentets arbejde; |
| --- | --- |

13.

understreger, at det er vigtigt for Europa-Parlamentet og de andre institutioner at vedtage en ambitiøs og vidtrækkende digital strategi, navnlig vedrørende Web 2.0-værktøjer og sociale netværk for at styrke forbindelsen mellem EU og dets borgere; mener endvidere, at Parlamentet og de andre institutioner bør udvikle en digital forvaltningsstrategi; opfordrer til, at der gøres brug af telearbejde, hvis det er hensigtsmæssigt; opfordrer Præsidiet til at behandle indførelsen af et cloud computingsystem for at reducere driftsudgifterne til computersystemet, forbedre dets resultater og opnå øget mobilitet i Parlamentets arbejde;

| 14. | understreger, at finansieringsoversigter og lignende omkostningsanalyser er af afgørende betydning for beslutningstagningen inden for institutionen; understreger, at disse bør anvendes systematisk, og at de bør angive, om det drejer sig om en tilbagevendende udgift eller en engangsudgift (dvs. faste eller variable udgifter) med direkte forbindelse til den pågældende foranstaltning; |
| --- | --- |

14.

understreger, at finansieringsoversigter og lignende omkostningsanalyser er af afgørende betydning for beslutningstagningen inden for institutionen; understreger, at disse bør anvendes systematisk, og at de bør angive, om det drejer sig om en tilbagevendende udgift eller en engangsudgift (dvs. faste eller variable udgifter) med direkte forbindelse til den pågældende foranstaltning;

| 15. | opfordrer til, at personale omplaceres, og at der sørges for efteruddannelse med henblik på at øge mobiliteten; anbefaler, at der kun ansættes nyt personale, hvis interne omplacerings- og efteruddannelsesprocedurer ikke lykkes, og i tilfælde hvor det ikke er hensigtsmæssigt at indkøbe eksterne tjenesteydelser; |
| --- | --- |

15.

opfordrer til, at personale omplaceres, og at der sørges for efteruddannelse med henblik på at øge mobiliteten; anbefaler, at der kun ansættes nyt personale, hvis interne omplacerings- og efteruddannelsesprocedurer ikke lykkes, og i tilfælde hvor det ikke er hensigtsmæssigt at indkøbe eksterne tjenesteydelser;

| 16. | er af den opfattelse, at en fælles og koordineret strategi for budgetmæssig gennemførelse bør aftales mellem samtlige institutioner som følge af Kroatiens tiltrædelse; kræver, at der foretages et skøn over virkningerne for udgiftsområde 5; |
| --- | --- |

16.

er af den opfattelse, at en fælles og koordineret strategi for budgetmæssig gennemførelse bør aftales mellem samtlige institutioner som følge af Kroatiens tiltrædelse; kræver, at der foretages et skøn over virkningerne for udgiftsområde 5;

| 17. | mener, at alle institutionerne bør føre en aktiv ikke-diskriminationspolitik og bør tilpasse deres bygningspolitik og politik for menneskelige ressourcer for at sikre, at handicappede har lettere adgang; |
| --- | --- |

17.

mener, at alle institutionerne bør føre en aktiv ikke-diskriminationspolitik og bør tilpasse deres bygningspolitik og politik for menneskelige ressourcer for at sikre, at handicappede har lettere adgang;

| 18. | understreger, at Europa-Parlamentet og de andre institutioner bør udvise budgetansvar og selvbeherskelse i en situation med økonomisk krise, store offentlige underskud og en fortsat indsats for at konsolidere de nationale budgetter; |
| --- | --- |

18.

understreger, at Europa-Parlamentet og de andre institutioner bør udvise budgetansvar og selvbeherskelse i en situation med økonomisk krise, store offentlige underskud og en fortsat indsats for at konsolidere de nationale budgetter;

Parlamentet

| 19. | er af den opfattelse, at det bør være Parlamentets mål at udarbejde lovgivning af fremragende kvalitet, og at alle nødvendige ressourcer hertil bør være til rådighed, samtidig med at de budgetmæssige begrænsninger respekteres; |
| --- | --- |

19.

er af den opfattelse, at det bør være Parlamentets mål at udarbejde lovgivning af fremragende kvalitet, og at alle nødvendige ressourcer hertil bør være til rådighed, samtidig med at de budgetmæssige begrænsninger respekteres;

| 20. | mener, at Parlamentet bør udvise budgetansvar og beherskelse ved at holde sig inden for inflationsraten; mener, at udvidelsesrelaterede behov i overensstemmelse med den interinstitutionelle linje bør integreres i budgettet enten ved en ændringsskrivelse eller ved et ændringsbudget; mener, at de 18 nye medlemmer af Europa-Parlamentet som følge af Lissabontraktaten ligeledes bør integreres i budgettet ved hjælp af en ændringsskrivelse eller et ændringsbudget; |
| --- | --- |

20.

mener, at Parlamentet bør udvise budgetansvar og beherskelse ved at holde sig inden for inflationsraten; mener, at udvidelsesrelaterede behov i overensstemmelse med den interinstitutionelle linje bør integreres i budgettet enten ved en ændringsskrivelse eller ved et ændringsbudget; mener, at de 18 nye medlemmer af Europa-Parlamentet som følge af Lissabontraktaten ligeledes bør integreres i budgettet ved hjælp af en ændringsskrivelse eller et ændringsbudget;

| 21. | mener, at de ekstra personaleressourcer, der er blevet tildelt Parlamentets administration for at imødegå de nye udfordringer i forbindelse med Lissabontraktaten, nu bør konsolideres; fastholder, at organisationsstrukturer bør udformes således, at de fremmer skabelse af synergier ved at gøre brug af den eksisterende ekspertise i de eksisterende specialiserede enheder; |
| --- | --- |

21.

mener, at de ekstra personaleressourcer, der er blevet tildelt Parlamentets administration for at imødegå de nye udfordringer i forbindelse med Lissabontraktaten, nu bør konsolideres; fastholder, at organisationsstrukturer bør udformes således, at de fremmer skabelse af synergier ved at gøre brug af den eksisterende ekspertise i de eksisterende specialiserede enheder;

| 22. | påpeger, at Parlamentets budget for 2011 beløber sig til 1 685 mio. EUR, svarende til 20,03 % af udgiftsområde 5; |
| --- | --- |

22.

påpeger, at Parlamentets budget for 2011 beløber sig til 1 685 mio. EUR, svarende til 20,03 % af udgiftsområde 5;

| 23. | forventer, at Præsidiet forelægger realistiske anmodninger, når det forelægger budgetoverslagene; er indstillet på at behandle dets forslag ud fra en behovsbaseret og forsigtig tilgang for at sikre, at institutionen fungerer hensigtsmæssigt og effektivt; understreger, at formålet med den ændringsskrivelse, som Præsidiet forelagde for Budgetudvalget i september, er at tage højde for behov, der var uforudsete på tidspunktet for opstillingen af budgetoverslaget, og understreger, at dette ikke bør betragtes som en lejlighed til at revidere de budgetoverslag, der er blevet vedtaget tidligere; mener, at udvidelsesrelaterede behov i overensstemmelse med den interinstitutionelle linje skal integreres i budgettet enten ved en ændringsskrivelse eller ved et ændringsbudget; mener, at de 18 nye medlemmer af Europa-Parlamentet efter Lissabontraktaten ligeledes bør integreres i budgettet ved hjælp af en ændringsskrivelse eller et ændringsbudget; |
| --- | --- |

23.

forventer, at Præsidiet forelægger realistiske anmodninger, når det forelægger budgetoverslagene; er indstillet på at behandle dets forslag ud fra en behovsbaseret og forsigtig tilgang for at sikre, at institutionen fungerer hensigtsmæssigt og effektivt; understreger, at formålet med den ændringsskrivelse, som Præsidiet forelagde for Budgetudvalget i september, er at tage højde for behov, der var uforudsete på tidspunktet for opstillingen af budgetoverslaget, og understreger, at dette ikke bør betragtes som en lejlighed til at revidere de budgetoverslag, der er blevet vedtaget tidligere; mener, at udvidelsesrelaterede behov i overensstemmelse med den interinstitutionelle linje skal integreres i budgettet enten ved en ændringsskrivelse eller ved et ændringsbudget; mener, at de 18 nye medlemmer af Europa-Parlamentet efter Lissabontraktaten ligeledes bør integreres i budgettet ved hjælp af en ændringsskrivelse eller et ændringsbudget;

| 24. | anmoder om en detaljeret og klar oversigt over de budgetposter, som ikke blev udnyttet fuldt ud i 2010, og ser frem til at analysere årsagerne hertil; ønsker at få forelagt en detaljeret og klar gennemgang af alle fremførsler og udnyttelsen heraf i 2010 samt en ajourført oversigt over de endelige formålsbestemte indtægter sammenlignet med de budgetterede beløb; |
| --- | --- |

24.

anmoder om en detaljeret og klar oversigt over de budgetposter, som ikke blev udnyttet fuldt ud i 2010, og ser frem til at analysere årsagerne hertil; ønsker at få forelagt en detaljeret og klar gennemgang af alle fremførsler og udnyttelsen heraf i 2010 samt en ajourført oversigt over de endelige formålsbestemte indtægter sammenlignet med de budgetterede beløb;

| 25. | mener, at medlemmerne bør have adgang til tjenester af høj kvalitet, så de kan udføre deres hverv på lige vilkår; understreger derfor vigtigheden af lige behandling af medlemmer af alle nationaliteter og sprog med hensyn til deres muligheder for at udføre de opgaver og politiske aktiviteter, som de er pålagt, på deres eget sprog, hvis de ønsker det; anser bl.a. manglende tolkning under udvalgsmøder for uacceptabelt; mener, at princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning også bør gælde for tolkning og oversættelse; |
| --- | --- |

25.

mener, at medlemmerne bør have adgang til tjenester af høj kvalitet, så de kan udføre deres hverv på lige vilkår; understreger derfor vigtigheden af lige behandling af medlemmer af alle nationaliteter og sprog med hensyn til deres muligheder for at udføre de opgaver og politiske aktiviteter, som de er pålagt, på deres eget sprog, hvis de ønsker det; anser bl.a. manglende tolkning under udvalgsmøder for uacceptabelt; mener, at princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning også bør gælde for tolkning og oversættelse;

| 26. | er ligeledes af den opfattelse, at alle midler må tages i brug for at sikre en mere fleksibel tolkning som et afgørende skridt hen imod gode arbejdsmetoder, og påpeger, at problemer og økonomisk spild i mange tilfælde ville kunne undgås, hvis der var mulighed for at skifte sprog med kort varsel på grundlag af den faktiske frem for den planlagte mødedeltagelse; |
| --- | --- |

26.

er ligeledes af den opfattelse, at alle midler må tages i brug for at sikre en mere fleksibel tolkning som et afgørende skridt hen imod gode arbejdsmetoder, og påpeger, at problemer og økonomisk spild i mange tilfælde ville kunne undgås, hvis der var mulighed for at skifte sprog med kort varsel på grundlag af den faktiske frem for den planlagte mødedeltagelse;

| 27. | opfordrer indtrængende til, at der foretages en grundig undersøgelse af, om europæiske borgeres ret til fri adgang til at mødes med deres europæiske repræsentanter mere effektivt kunne tilpasses det presserende behov for at give sikkerhed til dem, som arbejder i institutionerne; anmoder generalsekretæren om at forelægge en rapport herom inden 30. juni 2011; |
| --- | --- |

27.

opfordrer indtrængende til, at der foretages en grundig undersøgelse af, om europæiske borgeres ret til fri adgang til at mødes med deres europæiske repræsentanter mere effektivt kunne tilpasses det presserende behov for at give sikkerhed til dem, som arbejder i institutionerne; anmoder generalsekretæren om at forelægge en rapport herom inden 30. juni 2011;

| 28. | er af den opfattelse, at der bør gennemføres en fuldt fungerende Wi-Fi-tjeneste, som det allerede er blevet besluttet, for at nå målet om reduktion af papirforbruget; mener, at der bør tilskyndes til anvendelse af videokonferencer til møder såvel om til anvendelse af nye miljøvenlige teknologier; anmoder om en cost-benefit-analyse af disse foranstaltninger; |
| --- | --- |

28.

er af den opfattelse, at der bør gennemføres en fuldt fungerende Wi-Fi-tjeneste, som det allerede er blevet besluttet, for at nå målet om reduktion af papirforbruget; mener, at der bør tilskyndes til anvendelse af videokonferencer til møder såvel om til anvendelse af nye miljøvenlige teknologier; anmoder om en cost-benefit-analyse af disse foranstaltninger;

| 29. | påpeger, at Parlamentet med hensyn til bygningspolitikken forsøger at rationalisere fordelingen af de eksisterende lokaler og gennemføre omkostningsbesparelser og stordriftsfordele; påpeger, at det igangværende udvidelsesprojekt for KAD-bygningen, til hvilket omkostningerne er beregnet til 549,6 mio. EUR (i 2016-priser), vil gøre det muligt at samle Parlamentets administration i Luxembourg, og at alle andre bygninger, som for øjeblikket lejes i Luxembourg, gradvist vil blive fraflyttet og dermed muliggøre betydelige besparelser, når projektet er fuldført; henleder opmærksomheden på det forhold, at finansieringen af dette byggeprojekt kan kræve oprettelsen af en særlig retlig struktur (et SPV-selskab), eftersom finansforordningen ikke tillader direkte låntagning, og at der kan opnås besparelser, hvis dette projekt finansieres direkte over budgettet eller via midler fra et direkte lån, hvilket tydeligt viser behovet for tilpasning af finansforordningen for at sikre en mere gennemsigtig og direkte gennemførelse af fremtidige byggeprojekter; |
| --- | --- |

29.

påpeger, at Parlamentet med hensyn til bygningspolitikken forsøger at rationalisere fordelingen af de eksisterende lokaler og gennemføre omkostningsbesparelser og stordriftsfordele; påpeger, at det igangværende udvidelsesprojekt for KAD-bygningen, til hvilket omkostningerne er beregnet til 549,6 mio. EUR (i 2016-priser), vil gøre det muligt at samle Parlamentets administration i Luxembourg, og at alle andre bygninger, som for øjeblikket lejes i Luxembourg, gradvist vil blive fraflyttet og dermed muliggøre betydelige besparelser, når projektet er fuldført; henleder opmærksomheden på det forhold, at finansieringen af dette byggeprojekt kan kræve oprettelsen af en særlig retlig struktur (et SPV-selskab), eftersom finansforordningen ikke tillader direkte låntagning, og at der kan opnås besparelser, hvis dette projekt finansieres direkte over budgettet eller via midler fra et direkte lån, hvilket tydeligt viser behovet for tilpasning af finansforordningen for at sikre en mere gennemsigtig og direkte gennemførelse af fremtidige byggeprojekter;

| 30. | glæder sig over de afgørelser, som Præsidiet har truffet den 24. marts 2010; gentager sit krav om udvikling af en strategi på mellemlang og lang sigt for bygningspolitikken; mener, at den bedst mulige løsning bør findes med denne strategi, idet der tages hensyn til principperne om forsvarlig forvaltning og behovet for at vurdere forskellige muligheder og alternative finansieringsmuligheder; henleder opmærksomheden på forslaget i ovennævnte afgørelse om at anvende formålsbestemte indtægter fra den belgiske regering til investeringer i infrastrukturer til nye kontorlokaler for medlemmernes assistenter; anmoder om yderligere oplysninger vedrørende anvendelsen af disse formålsbestemte indtægter til dette formål samt uddybende informationer om alternative muligheder, inden der træffes beslutning herom; |
| --- | --- |

30.

glæder sig over de afgørelser, som Præsidiet har truffet den 24. marts 2010; gentager sit krav om udvikling af en strategi på mellemlang og lang sigt for bygningspolitikken; mener, at den bedst mulige løsning bør findes med denne strategi, idet der tages hensyn til principperne om forsvarlig forvaltning og behovet for at vurdere forskellige muligheder og alternative finansieringsmuligheder; henleder opmærksomheden på forslaget i ovennævnte afgørelse om at anvende formålsbestemte indtægter fra den belgiske regering til investeringer i infrastrukturer til nye kontorlokaler for medlemmernes assistenter; anmoder om yderligere oplysninger vedrørende anvendelsen af disse formålsbestemte indtægter til dette formål samt uddybende informationer om alternative muligheder, inden der træffes beslutning herom;

| 31. | understreger behovet for yderligere oplysninger om Huset for Europæisk Historie; kræver navnlig, at der udarbejdes en detaljeret forretningsplan, som forelægges Budgetudvalget; gentager behovet for at modtage oplysninger om de samlede udgifter til dette projekt såvel som de fremtidige finansielle og retlige følger for Europa-Parlamentet, og anmoder om yderligere oplysninger om konkurrencen om den arkitektoniske udformning, som har været i gang siden 2009; understreger, at alle afgørelser vedrørende projektet er genstand for en normal parlamentarisk procedure; |
| --- | --- |

31.

understreger behovet for yderligere oplysninger om Huset for Europæisk Historie; kræver navnlig, at der udarbejdes en detaljeret forretningsplan, som forelægges Budgetudvalget; gentager behovet for at modtage oplysninger om de samlede udgifter til dette projekt såvel som de fremtidige finansielle og retlige følger for Europa-Parlamentet, og anmoder om yderligere oplysninger om konkurrencen om den arkitektoniske udformning, som har været i gang siden 2009; understreger, at alle afgørelser vedrørende projektet er genstand for en normal parlamentarisk procedure;

| 32. | finder, at der sommetider - lige som for alle andre store organisationers vedkommende - kan være behov for en uafhængig ekstern vurdering af, hvordan ressourcerne anvendes, og hvorledes arbejdet tilrettelægges, og at en sådan kun kan opfylde sit formål, hvis den håndteres korrekt; mener, at det på lang sigt bør overvejes at få foretaget en sådan ekstern analyse af Parlamentets organisation og forvaltning, samtidig med at det understreger, at en europæisk politisk institution som Parlamentet er enestående i sin art; er af den opfattelse, at der i 2012 kunne udvælges én specifik sektor (eller flere), som kunne underkastes en sådan analyse; |
| --- | --- |

32.

finder, at der sommetider - lige som for alle andre store organisationers vedkommende - kan være behov for en uafhængig ekstern vurdering af, hvordan ressourcerne anvendes, og hvorledes arbejdet tilrettelægges, og at en sådan kun kan opfylde sit formål, hvis den håndteres korrekt; mener, at det på lang sigt bør overvejes at få foretaget en sådan ekstern analyse af Parlamentets organisation og forvaltning, samtidig med at det understreger, at en europæisk politisk institution som Parlamentet er enestående i sin art; er af den opfattelse, at der i 2012 kunne udvælges én specifik sektor (eller flere), som kunne underkastes en sådan analyse;

| 33. | påpeger, at Parlamentets informations- og kommunikationspolitik er vigtig og bør nå ud til alle europæiske borgere og øge borgernes mulighed for direkte at interagere med Parlamentet, og anmoder derfor om, at resultaterne, som opnås gennem denne politik, evalueres; |
| --- | --- |

33.

påpeger, at Parlamentets informations- og kommunikationspolitik er vigtig og bør nå ud til alle europæiske borgere og øge borgernes mulighed for direkte at interagere med Parlamentet, og anmoder derfor om, at resultaterne, som opnås gennem denne politik, evalueres;

| 34. | støtter alle bestræbelser på at modernisere Parlamentets softwaresystemer til finansiel anvendelse; |
| --- | --- |

34.

støtter alle bestræbelser på at modernisere Parlamentets softwaresystemer til finansiel anvendelse;

| 35. | giver sin fulde støtte til bestræbelserne på at føre en mere effektiv og professionel ansættelsespolitik, herunder omplacering af personale inden for og mellem generaldirektoraterne; |
| --- | --- |

35.

giver sin fulde støtte til bestræbelserne på at føre en mere effektiv og professionel ansættelsespolitik, herunder omplacering af personale inden for og mellem generaldirektoraterne;

| 36. | mener, at opfølgende foranstaltninger er vigtige i forbindelse med en række politikker med økonomiske implikationer, såsom EMAS, offentlige udbud og foranstaltninger, der gennemføres i forlængelse af anbefalingerne i forbindelse med budgetdecharge; understreger behovet for en løbende opfølgning og analyse af Parlamentets budgetgennemførelse generelt; |
| --- | --- |

36.

mener, at opfølgende foranstaltninger er vigtige i forbindelse med en række politikker med økonomiske implikationer, såsom EMAS, offentlige udbud og foranstaltninger, der gennemføres i forlængelse af anbefalingerne i forbindelse med budgetdecharge; understreger behovet for en løbende opfølgning og analyse af Parlamentets budgetgennemførelse generelt;

| 37. | er bekymret over forslaget om at etablere en enhed til evaluering af merværdien af EU for at måle udgifterne ved et »ikke-Europa«; sætter spørgsmålstegn ved, om et sådant kontor er nødvendigt; anmoder om flere detaljerede oplysninger om oprettelsen af dette kontor; |
| --- | --- |

37.

er bekymret over forslaget om at etablere en enhed til evaluering af merværdien af EU for at måle udgifterne ved et »ikke-Europa«; sætter spørgsmålstegn ved, om et sådant kontor er nødvendigt; anmoder om flere detaljerede oplysninger om oprettelsen af dette kontor;

Andre EU-institutioner

| 38. | kræver realistiske og omkostningsbaserede budgetanmodninger fra de andre institutioner, der i fuldt omfang tager hensyn til behovet for at forvalte de begrænsede ressourcer optimalt; glæder sig over opførelsen af en ny sektion X på EU-budgettet for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, som tildeles 464 mio. EUR, og er villig til at undersøge EU-Udenrigstjenestens behov, både med hensyn til ejendomme og personale, og er opsat på at føre nøje tilsyn med dens indvirkning på udgiftsområde 5, eftersom oprettelsen heraf var forudset til at være budgetneutralt; er ikke villig til at bringe de eksisterende institutioners behov i fare; |
| --- | --- |

38.

kræver realistiske og omkostningsbaserede budgetanmodninger fra de andre institutioner, der i fuldt omfang tager hensyn til behovet for at forvalte de begrænsede ressourcer optimalt; glæder sig over opførelsen af en ny sektion X på EU-budgettet for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, som tildeles 464 mio. EUR, og er villig til at undersøge EU-Udenrigstjenestens behov, både med hensyn til ejendomme og personale, og er opsat på at føre nøje tilsyn med dens indvirkning på udgiftsområde 5, eftersom oprettelsen heraf var forudset til at være budgetneutralt; er ikke villig til at bringe de eksisterende institutioners behov i fare;

| 39. | mener, at oprettelsen af en ny Sektion X i EU's budget til Tjenesten for EU's Optræden Udadtil svarer til behovet for at give Den Europæiske Union en institutionel ramme, som sammen med de nye FUSP-/FSFP-bestemmelser kan støtte EU's ambitioner inden for udenrigspolitik; |
| --- | --- |

39.

mener, at oprettelsen af en ny Sektion X i EU's budget til Tjenesten for EU's Optræden Udadtil svarer til behovet for at give Den Europæiske Union en institutionel ramme, som sammen med de nye FUSP-/FSFP-bestemmelser kan støtte EU's ambitioner inden for udenrigspolitik;

*

* *

| 40. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Domstolen, Revisionsretten, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, Den Europæiske Ombudsmand, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og EU-Udenrigstjenesten. |
| --- | --- |

40.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Domstolen, Revisionsretten, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, Den Europæiske Ombudsmand, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og EU-Udenrigstjenesten.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 163 af 23.6.2007, s. 17.

(3)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

(4)  EUT C 303 af 9.11.2010, s. 1.

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 761/2001 af 19. marts 2001 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (EFT L 114 af 24.4.2001, s. 1).

---

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/95 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/95

---

Onsdag den 9. marts 2011EU-strategi for Atlanterhavsområdet

P7_TA(2011)0089

Europa-Parlamentets beslutning af 9. marts 2011 om en EU-strategi for Atlanterhavsregionen

2012/C 199 E/12

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til konklusionerne vedtaget på Rådets møde den 14. juni 2010, hvor Kommissionen blev opfordret til at udarbejde en EU-strategi for Atlanterhavsregionen inden udgangen af juni 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne vedtaget på Rådets møde den 14. juni 2010, hvor Kommissionen blev opfordret til at udarbejde en EU-strategi for Atlanterhavsregionen inden udgangen af juni 2011,

| — | der henviser til den offentlige høring, som Kommissionen iværksatte med henblik på at offentliggøre en meddelelse om en EU-strategi for Atlanterhavsregionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til den offentlige høring, som Kommissionen iværksatte med henblik på at offentliggøre en meddelelse om en EU-strategi for Atlanterhavsregionen,

| — | der henviser til EU-strategien for Østersøområdet og til EU-strategien for Donauregionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-strategien for Østersøområdet og til EU-strategien for Donauregionen,

| — | der henviser til konklusionerne i den femte samhørighedsrapport, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne i den femte samhørighedsrapport,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union og afsnit XVIII i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsætter territorial samhørighed som et mål for Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union og afsnit XVIII i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsætter territorial samhørighed som et mål for Den Europæiske Union,

| B. | der henviser til, at fem EU-medlemsstater har Atlanterhavskyst: Frankrig, Irland, Portugal, Spanien og Det Forenede Kongerige, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at fem EU-medlemsstater har Atlanterhavskyst: Frankrig, Irland, Portugal, Spanien og Det Forenede Kongerige,

| C. | der henviser til, at Atlanterhavsregionen har sine egne særlige karakteristika, idet det er:






  — | et dynamisk maritimt område (i kraft af søtransport, fiskeri, havenergi osv.), |
| --- | --- | --- |

C.

der henviser til, at Atlanterhavsregionen har sine egne særlige karakteristika, idet det er:

—

et dynamisk maritimt område (i kraft af søtransport, fiskeri, havenergi osv.),

| — | et område, hvis skrøbelige miljø skal bevares, og som er berørt af konsekvenserne af klimaændringerne (kysterosion, ekstreme klimafænomener), |
| --- | --- |

—

et område, hvis skrøbelige miljø skal bevares, og som er berørt af konsekvenserne af klimaændringerne (kysterosion, ekstreme klimafænomener),

| — | et udkantsområde i Den Europæiske Union med problemer med tilgængelighed og konnektivitet og med et lavt antal af større byer, |
| --- | --- |

—

et udkantsområde i Den Europæiske Union med problemer med tilgængelighed og konnektivitet og med et lavt antal af større byer,

| D. | der henviser til, at disse særlige karakteristika overskrider nationale grænser, og politiske spørgsmål herom skal løses på europæisk plan, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at disse særlige karakteristika overskrider nationale grænser, og politiske spørgsmål herom skal løses på europæisk plan,

| E. | der henviser til, at Rådet i juni 2010 anmodede Kommissionen om at udvikle en strategi for Atlanterhavsregionen inden juni 2011, og til at offentliggørelsen af en meddelelse fra Kommissionen er planlagt i 2011, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Rådet i juni 2010 anmodede Kommissionen om at udvikle en strategi for Atlanterhavsregionen inden juni 2011, og til at offentliggørelsen af en meddelelse fra Kommissionen er planlagt i 2011,

| 1. | anmoder Kommissionen om snarest muligt at udforme EU-strategien for Atlanterhavsregionen som en integreret strategi, der beskæftiger sig med maritime og territoriale spørgsmål; |
| --- | --- |

1.

anmoder Kommissionen om snarest muligt at udforme EU-strategien for Atlanterhavsregionen som en integreret strategi, der beskæftiger sig med maritime og territoriale spørgsmål;

| 2. | finder, at denne strategi bør betragtes som et led i samhørighedspolitikkens målsætning om territorialt samarbejde (målsætning 3) og baseres på en integreret, grænseoverskridende og territorial tilgang, der sigter mod en bedre koordinering af politikkerne på de forskellige forvaltningsniveauer i et givet område ved at rette opmærksomheden mod relevante spørgsmål; er overbevist om, at europæisk territorialt samarbejde via en øget inddragelse af civilsamfundet i beslutningstagningsprocessen og gennemførelsen af konkrete tiltag i høj grad kan bidrage til en betydelig styrkelse af integrationsprocessen inden for Atlanterhavsregionen; |
| --- | --- |

2.

finder, at denne strategi bør betragtes som et led i samhørighedspolitikkens målsætning om territorialt samarbejde (målsætning 3) og baseres på en integreret, grænseoverskridende og territorial tilgang, der sigter mod en bedre koordinering af politikkerne på de forskellige forvaltningsniveauer i et givet område ved at rette opmærksomheden mod relevante spørgsmål; er overbevist om, at europæisk territorialt samarbejde via en øget inddragelse af civilsamfundet i beslutningstagningsprocessen og gennemførelsen af konkrete tiltag i høj grad kan bidrage til en betydelig styrkelse af integrationsprocessen inden for Atlanterhavsregionen;

| 3. | understreger, at den store merværdi ved EU's makroregionale strategier viser sig i samarbejde på flere niveauer, koordinering og bedre strategiske investeringer af de til rådighed stående midler og ikke gennem yderlige tildeling af ressourcer; minder om det svenske formandskabs konklusion om, at det ikke er nødvendigt med ny lovgivning og nye budgetter for at etablere nye institutioner; |
| --- | --- |

3.

understreger, at den store merværdi ved EU's makroregionale strategier viser sig i samarbejde på flere niveauer, koordinering og bedre strategiske investeringer af de til rådighed stående midler og ikke gennem yderlige tildeling af ressourcer; minder om det svenske formandskabs konklusion om, at det ikke er nødvendigt med ny lovgivning og nye budgetter for at etablere nye institutioner;

| 4. | opfordrer til, at denne strategi skal være åben for alle EU-regioner langs Atlanterhavskysten, herunder Makaronesiens regioner i den yderste periferi; |
| --- | --- |

4.

opfordrer til, at denne strategi skal være åben for alle EU-regioner langs Atlanterhavskysten, herunder Makaronesiens regioner i den yderste periferi;

| 5. | finder, at denne strategis eksterne dimension kan styrkes på grund af Atlanterhavsregionens geostrategiske position, navnlig på områderne for sikkerhed til søs og overvågning samt inden for internationale handelsforbindelser; finder, at initiativer til internationalt samarbejde og trepartssamarbejde også skal behandles; |
| --- | --- |

5.

finder, at denne strategis eksterne dimension kan styrkes på grund af Atlanterhavsregionens geostrategiske position, navnlig på områderne for sikkerhed til søs og overvågning samt inden for internationale handelsforbindelser; finder, at initiativer til internationalt samarbejde og trepartssamarbejde også skal behandles;

| 6. | mener, at denne strategi bør gennemføre en bedre koordinering af mål og midler med tætte forbindelser til EU's 2020-strategi og EU-politikker efter 2013; minder i den forbindelse om, at denne strategi sigter mod bedre anvendelse af EU-midler og ikke stigende udgifter; |
| --- | --- |

6.

mener, at denne strategi bør gennemføre en bedre koordinering af mål og midler med tætte forbindelser til EU's 2020-strategi og EU-politikker efter 2013; minder i den forbindelse om, at denne strategi sigter mod bedre anvendelse af EU-midler og ikke stigende udgifter;

| 7. | opfordrer til, at denne strategi er godt forbundet med EU's regionalpolitik og integrerede havpolitik, og er af den opfattelse, at den også bør fremme synergier med andre EU-politikker, såsom de transeuropæiske transportnet, den fælles fiskeripolitik, tiltag på klima- og miljøområdet, rammeprogrammet for forskning og udvikling, energipolitikken, osv.; |
| --- | --- |

7.

opfordrer til, at denne strategi er godt forbundet med EU's regionalpolitik og integrerede havpolitik, og er af den opfattelse, at den også bør fremme synergier med andre EU-politikker, såsom de transeuropæiske transportnet, den fælles fiskeripolitik, tiltag på klima- og miljøområdet, rammeprogrammet for forskning og udvikling, energipolitikken, osv.;

| 8. | finder, at denne strategis territoriale dimension er af afgørende betydning og vil bidrage til EU's territoriale samhørighed; mener, at denne territoriale dimension navnlig skal behandle åbningen og sammenkoblingen af transport- og energinet og udviklingen af havenergi, udviklingen af by- og landområder og intensiveringen af forbindelser mellem land og hav og mellem hav og indre farvande; |
| --- | --- |

8.

finder, at denne strategis territoriale dimension er af afgørende betydning og vil bidrage til EU's territoriale samhørighed; mener, at denne territoriale dimension navnlig skal behandle åbningen og sammenkoblingen af transport- og energinet og udviklingen af havenergi, udviklingen af by- og landområder og intensiveringen af forbindelser mellem land og hav og mellem hav og indre farvande;

| 9. | gentager betydningen af at forbedre tilgængeligheden i Atlanterhavsregionen og øge bevægelighed for personer, varer og tjenesteydelser i denne region for at nå målene for det indre marked og målet for samhørighedspolitikken, især ved udviklingen af short sea shipping og større færdselsårer til søs; |
| --- | --- |

9.

gentager betydningen af at forbedre tilgængeligheden i Atlanterhavsregionen og øge bevægelighed for personer, varer og tjenesteydelser i denne region for at nå målene for det indre marked og målet for samhørighedspolitikken, især ved udviklingen af short sea shipping og større færdselsårer til søs;

| 10. | minder om, at den maritime dimension er en prioritet i denne strategi, især gennem en havområdebaseret tilgang; |
| --- | --- |

10.

minder om, at den maritime dimension er en prioritet i denne strategi, især gennem en havområdebaseret tilgang;

| 11. | opfordrer kraftigt Europa-Kommissionen til at fremme og støtte planlægningen og etableringen af vandveje i Atlanterhavsregionen, såsom vandvejen Gijon-Nantes, som en innovativ måde at forbedre og diversificere de transeuropæiske transportnet, at påvirke internationale handelsforbindelser, at stimulere havnene økonomiske aktivitet og styrke turismen, og at bidrage til at mindske af CO2-udledninger; |
| --- | --- |

11.

opfordrer kraftigt Europa-Kommissionen til at fremme og støtte planlægningen og etableringen af vandveje i Atlanterhavsregionen, såsom vandvejen Gijon-Nantes, som en innovativ måde at forbedre og diversificere de transeuropæiske transportnet, at påvirke internationale handelsforbindelser, at stimulere havnene økonomiske aktivitet og styrke turismen, og at bidrage til at mindske af CO2-udledninger;

| 12. | er af den opfattelse, at denne strategi ville omfatte følgende spørgsmål af fælles interesse: havenergi, miljø- og klimaændringer, herunder forebyggelse og bekæmpelse af havforurening fra skibe, transport og tilgængelighed, sikkerhed og overvågning, forskning, innovation, kreative industrier, kultur, fritid og turisme, søtjenester og marin uddannelse, samt fiskeri og skaldyrssektoren; |
| --- | --- |

12.

er af den opfattelse, at denne strategi ville omfatte følgende spørgsmål af fælles interesse: havenergi, miljø- og klimaændringer, herunder forebyggelse og bekæmpelse af havforurening fra skibe, transport og tilgængelighed, sikkerhed og overvågning, forskning, innovation, kreative industrier, kultur, fritid og turisme, søtjenester og marin uddannelse, samt fiskeri og skaldyrssektoren;

| 13. | mener, at denne strategi skal udvikle synergier mellem de relevante politikker på EU-plan, på nationalt, regionalt og lokalt plan, og er derfor af den opfattelse, at der er nødvendigt med en fornyet forvaltning på mange niveauer baseret på en tættere inddragelse af myndigheder på EU-plan, på nationalt, regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

13.

mener, at denne strategi skal udvikle synergier mellem de relevante politikker på EU-plan, på nationalt, regionalt og lokalt plan, og er derfor af den opfattelse, at der er nødvendigt med en fornyet forvaltning på mange niveauer baseret på en tættere inddragelse af myndigheder på EU-plan, på nationalt, regionalt og lokalt plan;

| 14. | ønsker, at denne strategi anvendes i henhold til en bottom-up-metode, der starter fra de lokale myndigheder og inddrager alle berørte parter; insisterer på nødvendigheden af at inddrage de regionale og lokale offentlige myndigheder, medlemsstaterne, Den Europæiske Union, private aktører og civilsamfundsorganisationer (herunder interregionale netværk og berørte organisationer) i udformningen og gennemførelsen af denne strategi; |
| --- | --- |

14.

ønsker, at denne strategi anvendes i henhold til en bottom-up-metode, der starter fra de lokale myndigheder og inddrager alle berørte parter; insisterer på nødvendigheden af at inddrage de regionale og lokale offentlige myndigheder, medlemsstaterne, Den Europæiske Union, private aktører og civilsamfundsorganisationer (herunder interregionale netværk og berørte organisationer) i udformningen og gennemførelsen af denne strategi;

| 15. | insisterer på, at samarbejdet inden for rammerne af denne strategi først og fremmest bør være baseret på de berørte parters behov, og er derfor af den opfattelse, at spørgsmålet om hvilket politiske prioriteter, der skal behandles, skal afgøres ved konsensus; |
| --- | --- |

15.

insisterer på, at samarbejdet inden for rammerne af denne strategi først og fremmest bør være baseret på de berørte parters behov, og er derfor af den opfattelse, at spørgsmålet om hvilket politiske prioriteter, der skal behandles, skal afgøres ved konsensus;

| 16. | Er af den opfattelse, at den europæiske gruppe for territorialt samarbejde (EGTS) kan være et interessant værktøj med henblik på at lette samarbejdet inden for rammerne af en EU-strategi for Atlanterhavsregionen; |
| --- | --- |

16.

Er af den opfattelse, at den europæiske gruppe for territorialt samarbejde (EGTS) kan være et interessant værktøj med henblik på at lette samarbejdet inden for rammerne af en EU-strategi for Atlanterhavsregionen;

| 17. | finder, at denne strategi bør gennemføres fra 2014 og fremefter og koordineres med den næste flerårige finansielle ramme og med en handlingsplan, der skal fastlægges på europæisk plan, samt indeholde en liste over strukturerende projekter; |
| --- | --- |

17.

finder, at denne strategi bør gennemføres fra 2014 og fremefter og koordineres med den næste flerårige finansielle ramme og med en handlingsplan, der skal fastlægges på europæisk plan, samt indeholde en liste over strukturerende projekter;

| 18. | finder, at denne strategis interne og eksterne dimensioner kræver en tildeling til Atlanterhavsregionen af fællesskabsmidler, som er baseret på fælles prioriteringer; |
| --- | --- |

18.

finder, at denne strategis interne og eksterne dimensioner kræver en tildeling til Atlanterhavsregionen af fællesskabsmidler, som er baseret på fælles prioriteringer;

| 19. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre forenklede regler for at lette gennemførelsen af denne strategi og mindske den hermed forbundne administrative byrde; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre forenklede regler for at lette gennemførelsen af denne strategi og mindske den hermed forbundne administrative byrde;

| 20. | opfordrer Kommissionen til at arbejde tæt sammen med Europa-Parlamentet om fastsættelsen af prioriteringerne for udformningen af EU-strategien for Atlanterhavsregionen, og anmoder den om regelmæssigt at informere og høre Europa-Parlamentet om udviklingen i strategiens gennemførelse; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til at arbejde tæt sammen med Europa-Parlamentet om fastsættelsen af prioriteringerne for udformningen af EU-strategien for Atlanterhavsregionen, og anmoder den om regelmæssigt at informere og høre Europa-Parlamentet om udviklingen i strategiens gennemførelse;

| 21. | vil give udtryk for sine holdninger til den kommende meddelelse fra Kommissionen i en initiativbetænkning; |
| --- | --- |

21.

vil give udtryk for sine holdninger til den kommende meddelelse fra Kommissionen i en initiativbetænkning;

| 22. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Regionsudvalget og de øvrige relevante institutioner. |
| --- | --- |

22.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Regionsudvalget og de øvrige relevante institutioner.

---

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/98 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/98

---

Onsdag den 9. marts 2011Statusrapport for 2010 om Tyrkiet

P7_TA(2011)0090

Europa-Parlamentets beslutning af 9. marts 2011 om statusrapport 2010 for Tyrkiet

2012/C 199 E/13

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens statusrapport 2010 for Tyrkiet (SEK(2010)1327), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens statusrapport 2010 for Tyrkiet (SEK(2010)1327),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger af 27. september 2006 om Tyrkiets fremskridt imod tiltrædelse (1), af 24. oktober 2007 om forbindelserne mellem EU og Tyrkiet (2), af 21. maj 2008 om statusrapport 2007 for Tyrkiet (3), af 12. marts 2009 om statusrapport 2008 for Tyrkiet (4), og af 10. februar 2010 om statusrapport 2009 for Tyrkiet (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger af 27. september 2006 om Tyrkiets fremskridt imod tiltrædelse (1), af 24. oktober 2007 om forbindelserne mellem EU og Tyrkiet (2), af 21. maj 2008 om statusrapport 2007 for Tyrkiet (3), af 12. marts 2009 om statusrapport 2008 for Tyrkiet (4), og af 10. februar 2010 om statusrapport 2009 for Tyrkiet (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. september 2010 om handelsmæssige og økonomiske forbindelser med Korea (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. september 2010 om handelsmæssige og økonomiske forbindelser med Korea (6),

| — | der henviser til forhandlingsrammen for Tyrkiet af 3. oktober 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til forhandlingsrammen for Tyrkiet af 3. oktober 2005,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2008/157/EF af 18. februar 2008 om principperne, prioriteterne og betingelserne for tiltrædelsespartnerskabet med Republikken Tyrkiet (7) (»tiltrædelsespartnerskabet«) samt til Rådets tidligere afgørelser om tiltrædelsespartnerskabet af 2001, 2003 og 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2008/157/EF af 18. februar 2008 om principperne, prioriteterne og betingelserne for tiltrædelsespartnerskabet med Republikken Tyrkiet (7) (»tiltrædelsespartnerskabet«) samt til Rådets tidligere afgørelser om tiltrædelsespartnerskabet af 2001, 2003 og 2006,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 14. december 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 14. december 2010,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at der indledtes tiltrædelsesforhandlinger med Tyrkiet den 3. oktober 2005 efter Rådets godkendelse af forhandlingsrammerne, og at indledningen af disse forhandlinger har været udgangspunktet for en langvarig og tidsubegrænset proces, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der indledtes tiltrædelsesforhandlinger med Tyrkiet den 3. oktober 2005 efter Rådets godkendelse af forhandlingsrammerne, og at indledningen af disse forhandlinger har været udgangspunktet for en langvarig og tidsubegrænset proces,

| B. | der henviser til, at Tyrkiet har givet tilsagn om reformer, gode naboskabsforbindelser og en gradvis tilpasning til EU, og at disse bestræbelser skal opfattes som en mulighed for Tyrkiet selv til at gennemføre moderniseringer, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Tyrkiet har givet tilsagn om reformer, gode naboskabsforbindelser og en gradvis tilpasning til EU, og at disse bestræbelser skal opfattes som en mulighed for Tyrkiet selv til at gennemføre moderniseringer,

| C. | der henviser til, at fuldstændig overholdelse af alle Københavnskriterierne og EU's integrationskapacitet i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i december 2006 fortsat er grundlaget for tiltrædelse af EU, som er et fællesskab baseret på fælles værdier, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at fuldstændig overholdelse af alle Københavnskriterierne og EU's integrationskapacitet i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i december 2006 fortsat er grundlaget for tiltrædelse af EU, som er et fællesskab baseret på fælles værdier,

| D. | der henviser til, at Kommissionen konkluderede, at Tyrkiet i 2010 har fortsat sin politiske reformproces, men at manglen på dialog og kompromisvilje mellem de vigtigste politiske parter har en negativ indvirkning på forholdet mellem de vigtigste politiske institutioner og sinker det politiske reformarbejde, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionen konkluderede, at Tyrkiet i 2010 har fortsat sin politiske reformproces, men at manglen på dialog og kompromisvilje mellem de vigtigste politiske parter har en negativ indvirkning på forholdet mellem de vigtigste politiske institutioner og sinker det politiske reformarbejde,

| E. | der henviser til, at Tyrkiet for femte år i træk fortsat ikke har gennemført bestemmelserne i henhold til associeringsaftalen mellem EF og Tyrkiet og den tilhørende tillægsprotokol, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Tyrkiet for femte år i træk fortsat ikke har gennemført bestemmelserne i henhold til associeringsaftalen mellem EF og Tyrkiet og den tilhørende tillægsprotokol,

| 1. | roser Tyrkiets borgere og civilsamfund for deres støtte til en yderligere demokratisering af Tyrkiet og deres engagement for at opnå et åbent og pluralistisk samfund, og opfordrer EU's institutioner og medlemsstater til at gøre fuld brug af alle EU's udvidelsespolitiske instrumenter for kandidatlande til dette formål; |
| --- | --- |

1.

roser Tyrkiets borgere og civilsamfund for deres støtte til en yderligere demokratisering af Tyrkiet og deres engagement for at opnå et åbent og pluralistisk samfund, og opfordrer EU's institutioner og medlemsstater til at gøre fuld brug af alle EU's udvidelsespolitiske instrumenter for kandidatlande til dette formål;

| 2. | konstaterer, at Tyrkiet kun langsomt gør fremskridt med hensyn til reformerne, og erindrer om, at den tyrkiske regering har givet tilsagn om at foretage gennemgribende reformer med henblik på at opfylde Københavnskriterierne og med henblik på Tyrkiets egen modernisering; opfordrer regeringen til øge sin indsats i denne henseende; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at Tyrkiet kun langsomt gør fremskridt med hensyn til reformerne, og erindrer om, at den tyrkiske regering har givet tilsagn om at foretage gennemgribende reformer med henblik på at opfylde Københavnskriterierne og med henblik på Tyrkiets egen modernisering; opfordrer regeringen til øge sin indsats i denne henseende;

| 3. | er bekymret over den vedvarende konfrontation mellem de politiske partier og regeringens og oppositionens manglende vilje til at arbejde hen imod at nå til enighed om vigtige reformer; opfordrer indtrængende alle politiske aktører, regeringen og oppositionen til at samarbejde om at styrke den politiske pluralisme i de statslige institutioner og fremme moderniseringen og demokratiseringen af staten og samfundet; opfordrer den samlede opposition til at deltage konstruktivt i reformprocessen; |
| --- | --- |

3.

er bekymret over den vedvarende konfrontation mellem de politiske partier og regeringens og oppositionens manglende vilje til at arbejde hen imod at nå til enighed om vigtige reformer; opfordrer indtrængende alle politiske aktører, regeringen og oppositionen til at samarbejde om at styrke den politiske pluralisme i de statslige institutioner og fremme moderniseringen og demokratiseringen af staten og samfundet; opfordrer den samlede opposition til at deltage konstruktivt i reformprocessen;

| 4. | fremhæver den centrale rolle, som et system med gensidig kontrol og tilsyn (»checks and balances«) har i forbindelse med forvaltningen af en moderne demokratisk stat, som skal være baseret på princippet om magtens deling og balancen mellem den udøvende, den lovgivende og den dømmende magt, på respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, herunder navnlig ytrings- og pressefriheden, og på en deltagelsesbaseret politisk kultur, som virkelig afspejler et demokratisk samfunds mangfoldighed; |
| --- | --- |

4.

fremhæver den centrale rolle, som et system med gensidig kontrol og tilsyn (»checks and balances«) har i forbindelse med forvaltningen af en moderne demokratisk stat, som skal være baseret på princippet om magtens deling og balancen mellem den udøvende, den lovgivende og den dømmende magt, på respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, herunder navnlig ytrings- og pressefriheden, og på en deltagelsesbaseret politisk kultur, som virkelig afspejler et demokratisk samfunds mangfoldighed;

| 5. | understreger den tyrkiske nationalforsamlings rolle som den institution, der på afgørende vis skal bidrage til at styrke et system med gensidig kontrol og tilsyn og aktivt og konstruktivt støtte moderniseringsreformerne på grundlag af et tværpolitisk engagement, samtidig med, at det sikrer den demokratiske kontrol med regeringens politikker; |
| --- | --- |

5.

understreger den tyrkiske nationalforsamlings rolle som den institution, der på afgørende vis skal bidrage til at styrke et system med gensidig kontrol og tilsyn og aktivt og konstruktivt støtte moderniseringsreformerne på grundlag af et tværpolitisk engagement, samtidig med, at det sikrer den demokratiske kontrol med regeringens politikker;

| 6. | glæder sig over vedtagelsen af forfatningsændringer som et skridt i den rigtige retning, og opfordrer indtrængende til, at disse gennemføres på korrekt vis og under fuld overholdelse af standarderne i den europæiske menneskerettighedskonvention og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis; understreger dog samtidig det presserende behov for en samlet forfatningsmæssig reform, der skal omdanne Tyrkiet til et fuldt udbygget pluralistisk demokrati, som sætter beskyttelsen af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder i centrum; glæder sig over regeringens og oppositionens erklærede beredvillighed til at gennemføre en sådan reform, og opfordrer regeringen til at sikre, at alle politiske partier og det civile samfund inddrages nøje i hele forfatningsprocessen; opfordrer til gennemførelse af pakken af forfatningsændringer; henstiller, at Venedigkommissionen også indbydes til at deltage; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over vedtagelsen af forfatningsændringer som et skridt i den rigtige retning, og opfordrer indtrængende til, at disse gennemføres på korrekt vis og under fuld overholdelse af standarderne i den europæiske menneskerettighedskonvention og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis; understreger dog samtidig det presserende behov for en samlet forfatningsmæssig reform, der skal omdanne Tyrkiet til et fuldt udbygget pluralistisk demokrati, som sætter beskyttelsen af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder i centrum; glæder sig over regeringens og oppositionens erklærede beredvillighed til at gennemføre en sådan reform, og opfordrer regeringen til at sikre, at alle politiske partier og det civile samfund inddrages nøje i hele forfatningsprocessen; opfordrer til gennemførelse af pakken af forfatningsændringer; henstiller, at Venedigkommissionen også indbydes til at deltage;

| 7. | glæder sig over en række symbolske tegn på regeringens gode vilje og visse konkrete tiltag inden for områderne tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed, beskyttelse af mindretal og kulturelle rettigheder; insisterer imidlertid på, at der er behov for systematiske forbedringer med henblik på at sikre fuld anerkendelse af mindretalsrettigheder; opfordrer navnlig regeringen til at tilføre den demokratiske åbning ny fremdrift, og opfordrer oppositionen til på konstruktiv vis at støtte og tage del i denne proces; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over en række symbolske tegn på regeringens gode vilje og visse konkrete tiltag inden for områderne tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed, beskyttelse af mindretal og kulturelle rettigheder; insisterer imidlertid på, at der er behov for systematiske forbedringer med henblik på at sikre fuld anerkendelse af mindretalsrettigheder; opfordrer navnlig regeringen til at tilføre den demokratiske åbning ny fremdrift, og opfordrer oppositionen til på konstruktiv vis at støtte og tage del i denne proces;

Opfyldelse af Københavnskriterierne

| 8. | er bekymret over den forværrede situation med hensyn til pressefriheden, visse tilfælde af censur og den voksende selvcensur i de tyrkiske medier, også på internettet; opfordrer den tyrkiske regering til at respektere pressefriheden; understreger, at en uafhængig presse er afgørende for et demokratisk samfund, og påpeger i den forbindelse domstolenes væsentlige rolle med hensyn til at beskytte og fremme pressefriheden, hvilket sikrer offentligheden muligheden for en fri debat og bidrager til, at systemet med gensidig kontrol og tilsyn fungerer på tilfredsstillende vis; understreger behovet for, at der vedtages en ny medielov, der bl.a. skal behandle spørgsmålene om uafhængighed, ejendomsret og administrativ kontrol; har besluttet nøje at følge retssagerne mod Nedim Șener, Ahmet Șık og andre journalister, der udsættes for chikane af politi eller domstole; |
| --- | --- |

8.

er bekymret over den forværrede situation med hensyn til pressefriheden, visse tilfælde af censur og den voksende selvcensur i de tyrkiske medier, også på internettet; opfordrer den tyrkiske regering til at respektere pressefriheden; understreger, at en uafhængig presse er afgørende for et demokratisk samfund, og påpeger i den forbindelse domstolenes væsentlige rolle med hensyn til at beskytte og fremme pressefriheden, hvilket sikrer offentligheden muligheden for en fri debat og bidrager til, at systemet med gensidig kontrol og tilsyn fungerer på tilfredsstillende vis; understreger behovet for, at der vedtages en ny medielov, der bl.a. skal behandle spørgsmålene om uafhængighed, ejendomsret og administrativ kontrol; har besluttet nøje at følge retssagerne mod Nedim Șener, Ahmet Șık og andre journalister, der udsættes for chikane af politi eller domstole;

| 9. | glæder sig over de nye radio- og tv-love, som indeholder flere positive nye tiltag såsom en forhøjelse af den andel, udenlandske virksomheder lovligt kan eje af tyrkiske medievirksomheder (op til 50 % mod tidligere 25 %), men udtrykker bekymring over, at udsendelser kan forhindres under henvisning til landets sikkerhed og uden en dommerkendelse eller en anden retsafgørelse; bemærker med bekymring, at det er praksis - navnlig på grundlag af straffelovens artikel 285 om »brud på fortrolighedskrav i forbindelse med en strafferetlig efterforskning« og artikel 288 om »forsøg på at påvirke domstolene« - at strafforfølge journalister, der viderebringer dokumentation for menneskerettighedskrænkelser eller rejser andre spørgsmål af interesse for offentligheden; anser kriminaliseringen af holdninger for at være en central hindring for beskyttelsen af menneskerettighederne i Tyrkiet og tager kraftigt afstand fra urimelig begrænsning af ytrings-, forenings- og forsamlingsfriheden; opfordrer indtrængende Tyrkiet til nøje at overholde sine internationale forpligtelser på menneskerettighedsområdet ved at ændre den relevante lovgivning og uddanne sine politifolk og dommere; |
| --- | --- |

9.

glæder sig over de nye radio- og tv-love, som indeholder flere positive nye tiltag såsom en forhøjelse af den andel, udenlandske virksomheder lovligt kan eje af tyrkiske medievirksomheder (op til 50 % mod tidligere 25 %), men udtrykker bekymring over, at udsendelser kan forhindres under henvisning til landets sikkerhed og uden en dommerkendelse eller en anden retsafgørelse; bemærker med bekymring, at det er praksis - navnlig på grundlag af straffelovens artikel 285 om »brud på fortrolighedskrav i forbindelse med en strafferetlig efterforskning« og artikel 288 om »forsøg på at påvirke domstolene« - at strafforfølge journalister, der viderebringer dokumentation for menneskerettighedskrænkelser eller rejser andre spørgsmål af interesse for offentligheden; anser kriminaliseringen af holdninger for at være en central hindring for beskyttelsen af menneskerettighederne i Tyrkiet og tager kraftigt afstand fra urimelig begrænsning af ytrings-, forenings- og forsamlingsfriheden; opfordrer indtrængende Tyrkiet til nøje at overholde sine internationale forpligtelser på menneskerettighedsområdet ved at ændre den relevante lovgivning og uddanne sine politifolk og dommere;

| 10. | beklager dybt, at en række lovbestemmelser, såsom artikel 301, 318 og 220, stk. 6, i kombination med artikel 314, stk. 2, i straffeloven, og artikel 7, stk. 2, i antiterrorloven, lov nr. 5816 af 25. juli 1951 - samt regeringens udtalelser og den offentlige anklagers handlinger - fortsat begrænser ytringsfriheden; gentager sin opfordring til regeringen om at færdiggøre sin gennemgang af de retlige rammer for ytringsfriheden og hurtigst muligt bringe disse i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention og Menneskerettighedsdomstolens retspraksis; gentager i denne forbindelse sin opfordring til den tyrkiske regering om at udstede klare retningslinjer for anklagere vedrørende love, der hyppigt anvendes til at begrænse ytringsfriheden; beklager dybt de gentagne og urimelige lukninger af hjemmesider og anmoder regeringen om at udarbejde ændringer til loven om internettet (nr. 5651) med henblik på at sikre, at den ikke længere begrænser ytringsfriheden og borgernes ret til adgang til oplysninger; |
| --- | --- |

10.

beklager dybt, at en række lovbestemmelser, såsom artikel 301, 318 og 220, stk. 6, i kombination med artikel 314, stk. 2, i straffeloven, og artikel 7, stk. 2, i antiterrorloven, lov nr. 5816 af 25. juli 1951 - samt regeringens udtalelser og den offentlige anklagers handlinger - fortsat begrænser ytringsfriheden; gentager sin opfordring til regeringen om at færdiggøre sin gennemgang af de retlige rammer for ytringsfriheden og hurtigst muligt bringe disse i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention og Menneskerettighedsdomstolens retspraksis; gentager i denne forbindelse sin opfordring til den tyrkiske regering om at udstede klare retningslinjer for anklagere vedrørende love, der hyppigt anvendes til at begrænse ytringsfriheden; beklager dybt de gentagne og urimelige lukninger af hjemmesider og anmoder regeringen om at udarbejde ændringer til loven om internettet (nr. 5651) med henblik på at sikre, at den ikke længere begrænser ytringsfriheden og borgernes ret til adgang til oplysninger;

| 11. | opfordrer indtrængende regeringen til at beskytte forsamlings- og foreningsfriheden, som er nedfældet i artikel 33 og 34 i den tyrkiske forfatning; beklager og fordømmer i denne forbindelse politiets voldelige undertrykkelse af studenterdemonstrationerne ved Ankara Universitet i december 2010; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende regeringen til at beskytte forsamlings- og foreningsfriheden, som er nedfældet i artikel 33 og 34 i den tyrkiske forfatning; beklager og fordømmer i denne forbindelse politiets voldelige undertrykkelse af studenterdemonstrationerne ved Ankara Universitet i december 2010;

| 12. | anerkender, at spørgsmålet om romaers rettigheder i Tyrkiet nu er genstand for stor opmærksomhed og politisk engagement fra såvel regerings- som oppositionspartiers side; tilråder, at gennemførelsen af regeringens bosættelsesplan for romaer nøje overvåges og evalueres, navnlig hvad angår selve planens bæredygtighed og metodologi; opfordrer regeringen til at praktisere aktiv inddragelse og troværdig høring af romasamfundene i forbindelse med enhver romarelateret integrationsproces i landet; |
| --- | --- |

12.

anerkender, at spørgsmålet om romaers rettigheder i Tyrkiet nu er genstand for stor opmærksomhed og politisk engagement fra såvel regerings- som oppositionspartiers side; tilråder, at gennemførelsen af regeringens bosættelsesplan for romaer nøje overvåges og evalueres, navnlig hvad angår selve planens bæredygtighed og metodologi; opfordrer regeringen til at praktisere aktiv inddragelse og troværdig høring af romasamfundene i forbindelse med enhver romarelateret integrationsproces i landet;

| 13. | påskønner de fremskridt, der er gjort i forbindelse med reformen af domstolene, og gentager sit synspunkt om, at domstolenes uafhængighed og upartiskhed er en af nøglerne til et velfungerende pluralistisk demokratisk samfund; finder det betænkeligt, at forholdene i det tyrkiske retsvæsen fortsat ikke er blevet tilstrækkeligt forbedret til at kunne sikre retten til en retfærdig og rettidig rettergang; anmoder regeringen om at gennemføre de forfatningsmæssige ændringer, der er vedtaget inden for dette område under fuld overholdelse af princippet om magtadskillelse mellem den udøvende og den dømmende magt og om domstolenes uafhængighed og upartiskhed i overensstemmelse med europæiske standarder; |
| --- | --- |

13.

påskønner de fremskridt, der er gjort i forbindelse med reformen af domstolene, og gentager sit synspunkt om, at domstolenes uafhængighed og upartiskhed er en af nøglerne til et velfungerende pluralistisk demokratisk samfund; finder det betænkeligt, at forholdene i det tyrkiske retsvæsen fortsat ikke er blevet tilstrækkeligt forbedret til at kunne sikre retten til en retfærdig og rettidig rettergang; anmoder regeringen om at gennemføre de forfatningsmæssige ændringer, der er vedtaget inden for dette område under fuld overholdelse af princippet om magtadskillelse mellem den udøvende og den dømmende magt og om domstolenes uafhængighed og upartiskhed i overensstemmelse med europæiske standarder;

| 14. | er imidlertid foruroliget over den tyrkiske højesterets fortolkning af strafferetsplejeloven, som indebærer, at en person kan holdes varetægtsfængslet i op til 10 år, hvilket er klart i strid med de europæiske normer på området; opfordrer Tyrkiets nationalforsamling til at reformere den nævnte lov i overensstemmelse med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis; henleder desuden opmærksomheden på, at Tyrkiet er forpligtet til nøje at overholde bestemmelsen i artikel 6 i EMRK om en retfærdig rettergang inden for en rimelig frist, navnlig ved at oprette appeldomstole i sit retssystem og styrke kapaciteten i sine højeste retsinstanser; |
| --- | --- |

14.

er imidlertid foruroliget over den tyrkiske højesterets fortolkning af strafferetsplejeloven, som indebærer, at en person kan holdes varetægtsfængslet i op til 10 år, hvilket er klart i strid med de europæiske normer på området; opfordrer Tyrkiets nationalforsamling til at reformere den nævnte lov i overensstemmelse med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis; henleder desuden opmærksomheden på, at Tyrkiet er forpligtet til nøje at overholde bestemmelsen i artikel 6 i EMRK om en retfærdig rettergang inden for en rimelig frist, navnlig ved at oprette appeldomstole i sit retssystem og styrke kapaciteten i sine højeste retsinstanser;

| 15. | hilser Menneskerettighedsdomstolens afgørelse af 14. september 2010 i sagen Dink mod Tyrkiet velkommen; opfordrer derfor de tyrkiske myndigheder til at drage de fulde konsekvenser af afgørelsen ved at træffe de fornødne foranstaltninger til at værne om udøvelsen af ytringsfriheden; udtrykker bekymring over, at den tyrkiske statsadministration har skabt kunstige hindringer, som forhindrer afsløringen af de virkelige anstiftere bag mordet på den armenske journalist Hrant Dink; |
| --- | --- |

15.

hilser Menneskerettighedsdomstolens afgørelse af 14. september 2010 i sagen Dink mod Tyrkiet velkommen; opfordrer derfor de tyrkiske myndigheder til at drage de fulde konsekvenser af afgørelsen ved at træffe de fornødne foranstaltninger til at værne om udøvelsen af ytringsfriheden; udtrykker bekymring over, at den tyrkiske statsadministration har skabt kunstige hindringer, som forhindrer afsløringen af de virkelige anstiftere bag mordet på den armenske journalist Hrant Dink;

| 16. | glæder sig over, at de vedtagne forfatningsmæssige ændringer endelig giver grundlag for at oprette et ombudsmandsorgan, og opfordrer indtrængende regeringen til at forberede og parlamentet til at vedtage lovgivning, der fastsætter en demokratisk udnævnelsesprocedure, der vil gøre det muligt at indsætte en person på denne post, som er respekteret i vide kredse; hilser forslaget om oprettelse af et nationalt menneskerettighedsorgan velkomment og anmoder Tyrkiets nationalforsamling om at høre civilsamfundet og give tilstrækkelige garantier for uafhængigheden af dette nye organ i overensstemmelse med Parisprincipperne; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over, at de vedtagne forfatningsmæssige ændringer endelig giver grundlag for at oprette et ombudsmandsorgan, og opfordrer indtrængende regeringen til at forberede og parlamentet til at vedtage lovgivning, der fastsætter en demokratisk udnævnelsesprocedure, der vil gøre det muligt at indsætte en person på denne post, som er respekteret i vide kredse; hilser forslaget om oprettelse af et nationalt menneskerettighedsorgan velkomment og anmoder Tyrkiets nationalforsamling om at høre civilsamfundet og give tilstrækkelige garantier for uafhængigheden af dette nye organ i overensstemmelse med Parisprincipperne;

| 17. | roser de fremskridt, der er sket i forholdet mellem civile og militære myndigheder, navnlig den øgede civile kontrol, som er opnået gennem begrænsning af de militære domstoles kompetence, åbningen af det øverste militære råds afgørelser for domstolsprøvelse og de foranstaltninger, der er blevet truffet, så højtstående officerer kan retsforfølges ved civile domstole; bemærker, at disse fremskridt bør følges yderligere op for at sikre fuld civil kontrol, og opfordrer det tyrkiske parlament til at engagere sig i at sikre parlamentarisk kontrol med sikkerhedsstyrkerne, herunder fuld overvågning af forsvarsbudgettet; |
| --- | --- |

17.

roser de fremskridt, der er sket i forholdet mellem civile og militære myndigheder, navnlig den øgede civile kontrol, som er opnået gennem begrænsning af de militære domstoles kompetence, åbningen af det øverste militære råds afgørelser for domstolsprøvelse og de foranstaltninger, der er blevet truffet, så højtstående officerer kan retsforfølges ved civile domstole; bemærker, at disse fremskridt bør følges yderligere op for at sikre fuld civil kontrol, og opfordrer det tyrkiske parlament til at engagere sig i at sikre parlamentarisk kontrol med sikkerhedsstyrkerne, herunder fuld overvågning af forsvarsbudgettet;

| 18. | understreger, at efterforskningerne af påståede kupplaner, såsom sagerne om »Ergenekon« og »Sledgehammer«, er nødt til at demonstrere de tyrkiske demokratiske institutioners og domstoles styrke og vise, at disse fungerer på korrekt, uafhængig og gennemsigtig vis; er bekymret over alt for lange varetægtsfængslingsperioder og understreger behovet for at sikre effektiv domstolsbeskyttelse for alle mistænkte; er bekymret over de manglende fremskridt i disse efterforskninger og bemærker, at de nylige tilbageholdelser af kendte journalister såsom Nedim Șener og Ahmet Șık kunne medføre manglende tiltro til disse retssager, som netop skulle styrke demokratiet; |
| --- | --- |

18.

understreger, at efterforskningerne af påståede kupplaner, såsom sagerne om »Ergenekon« og »Sledgehammer«, er nødt til at demonstrere de tyrkiske demokratiske institutioners og domstoles styrke og vise, at disse fungerer på korrekt, uafhængig og gennemsigtig vis; er bekymret over alt for lange varetægtsfængslingsperioder og understreger behovet for at sikre effektiv domstolsbeskyttelse for alle mistænkte; er bekymret over de manglende fremskridt i disse efterforskninger og bemærker, at de nylige tilbageholdelser af kendte journalister såsom Nedim Șener og Ahmet Șık kunne medføre manglende tiltro til disse retssager, som netop skulle styrke demokratiet;

| 19. | finder det beklageligt, at de ændringsforslag om opløsning af politiske partier, der blev fremsat som en del af den nylige forfatningsreform, ikke fik flertal i den tyrkiske nationalforsamling, og opfordrer indtrængende alle politiske parter til at bringe den relevante lovgivning i overensstemmelse med udtalelsen fra Venedigkommissionen; |
| --- | --- |

19.

finder det beklageligt, at de ændringsforslag om opløsning af politiske partier, der blev fremsat som en del af den nylige forfatningsreform, ikke fik flertal i den tyrkiske nationalforsamling, og opfordrer indtrængende alle politiske parter til at bringe den relevante lovgivning i overensstemmelse med udtalelsen fra Venedigkommissionen;

| 20. | gentager sin opfordring fra sine tidligere beslutninger om, at valgsystemet skal reformeres gennem en nedsættelse af spærregrænsen på 10 %, således at partipluralismen og mangfoldigheden i det tyrkiske samfund styrkes; beklager navnlig, at der ikke blev gennemført nogen reform på dette område i 2010; opfordrer til en omfattende gennemgang af reglerne for partifinansiering og udgifter til valgkampagner for at styrke det interne partidemokrati og fremme et mere åbent politisk system; opfordrer de politiske partier til at styrke deres interne partidemokrati og holde de valgte medlemmer mere ansvarlige over for deres valgkredse; |
| --- | --- |

20.

gentager sin opfordring fra sine tidligere beslutninger om, at valgsystemet skal reformeres gennem en nedsættelse af spærregrænsen på 10 %, således at partipluralismen og mangfoldigheden i det tyrkiske samfund styrkes; beklager navnlig, at der ikke blev gennemført nogen reform på dette område i 2010; opfordrer til en omfattende gennemgang af reglerne for partifinansiering og udgifter til valgkampagner for at styrke det interne partidemokrati og fremme et mere åbent politisk system; opfordrer de politiske partier til at styrke deres interne partidemokrati og holde de valgte medlemmer mere ansvarlige over for deres valgkredse;

| 21. | finder det beklageligt, at der ikke er gjort fremskridt med hensyn til at begrænse immuniteten for medlemmer af parlamentet i forbindelse med korruptionsrelaterede lovovertrædelser, og bemærker samtidig, at der hersker bekymring om, hvorvidt beskyttelsen af ikke-voldelige meningsytringer i parlamentet er tilstrækkelig; opfordrer derfor regeringen og parlamentet til at blive enige om en passende reform af systemet for parlamentarisk immunitet; |
| --- | --- |

21.

finder det beklageligt, at der ikke er gjort fremskridt med hensyn til at begrænse immuniteten for medlemmer af parlamentet i forbindelse med korruptionsrelaterede lovovertrædelser, og bemærker samtidig, at der hersker bekymring om, hvorvidt beskyttelsen af ikke-voldelige meningsytringer i parlamentet er tilstrækkelig; opfordrer derfor regeringen og parlamentet til at blive enige om en passende reform af systemet for parlamentarisk immunitet;

| 22. | noterer sig Tyrkiets nuværende formandskab for Europarådets Ministerudvalg, og opfordrer Tyrkiet til at afspejle dets engagement i Europarådets værdier ved at undertegne og ratificere rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal og ved at ratificere alle tillægsprotokollerne til EMRK; |
| --- | --- |

22.

noterer sig Tyrkiets nuværende formandskab for Europarådets Ministerudvalg, og opfordrer Tyrkiet til at afspejle dets engagement i Europarådets værdier ved at undertegne og ratificere rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal og ved at ratificere alle tillægsprotokollerne til EMRK;

| 23. | glæder sig over den tyrkiske nationalforsamlings ratifikation af den valgfri protokol til FN's konvention mod tortur og opfordrer Tyrkiet til i samarbejde med FN’s Underkomité til Forebyggelse af Tortur og anden Grusom, Umenneskelig eller Nedværdigende Behandling eller Straf at gennemføre dens bestemmelser hurtigst muligt; |
| --- | --- |

23.

glæder sig over den tyrkiske nationalforsamlings ratifikation af den valgfri protokol til FN's konvention mod tortur og opfordrer Tyrkiet til i samarbejde med FN’s Underkomité til Forebyggelse af Tortur og anden Grusom, Umenneskelig eller Nedværdigende Behandling eller Straf at gennemføre dens bestemmelser hurtigst muligt;

| 24. | støtter regeringens løbende dialog med de religiøse samfund, herunder alevierne, samt det græske, armenske, aramæiske og andre kristne samfund; er imidlertid skuffet over, at der kun er sket begrænsede fremskridt med hensyn til den juridiske ramme for disse samfunds virke, navnlig hvad angår deres evne til at opnå status som juridiske personer, åbne og drive religiøse samlingssteder, uddanne gejstlige og løse ejendomsproblemer, der ikke løses i henhold til lovgivningen om foreninger; opfordrer til en effektiv og vedvarende indsats for at få gennemført lovgivningen om foreninger, der skal sikre, at disse trossamfund kan fungere uden unødige begrænsninger i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis - og bemærker samtidig de aktuelle forsinkelser og proceduremæssige problemer i denne henseende; opfordrer indtrængende regeringen til at øge sin støtte til samvittighedsfrihed og religiøs mangfoldighed i det tyrkiske samfund; |
| --- | --- |

24.

støtter regeringens løbende dialog med de religiøse samfund, herunder alevierne, samt det græske, armenske, aramæiske og andre kristne samfund; er imidlertid skuffet over, at der kun er sket begrænsede fremskridt med hensyn til den juridiske ramme for disse samfunds virke, navnlig hvad angår deres evne til at opnå status som juridiske personer, åbne og drive religiøse samlingssteder, uddanne gejstlige og løse ejendomsproblemer, der ikke løses i henhold til lovgivningen om foreninger; opfordrer til en effektiv og vedvarende indsats for at få gennemført lovgivningen om foreninger, der skal sikre, at disse trossamfund kan fungere uden unødige begrænsninger i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis - og bemærker samtidig de aktuelle forsinkelser og proceduremæssige problemer i denne henseende; opfordrer indtrængende regeringen til at øge sin støtte til samvittighedsfrihed og religiøs mangfoldighed i det tyrkiske samfund;

| 25. | opfordrer derfor regeringen til at behandle disse spørgsmål systematisk ved at ændre lovgivningen og sikre den korrekte gennemførelse heraf på alle niveauer i administrationen, herunder i kommunerne; henviser i denne forbindelse også til henstillingerne fra Venedigkommissionen vedtaget i foråret 2010 om religiøse samfunds status som juridiske personer og den gejstlige titel »økumenisk« om den ortodokse patriark; glæder sig over den nylige afgørelse fra den såkaldte stiftelsesforsamling om overdragelse af børnehjemmet på Büyükada til Det Økumeniske Patriarkat i overensstemmelse med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dom og tildelingen af tyrkisk statsborgerskab til flere græsk-ortodokse gejstlige med henblik på at lette arbejdet for patriarkatet og den hellige synode; glæder sig over den religiøse ceremoni i Sümela-klostrets museum i Trabzon og ceremonien i kirken på øen Akdamar i Van-provinsen; finder den tyrkiske højesterets afgørelse i sagen mod klostret »Mor Gabriel« angående en strid om jordbesiddelser med nogle landsbyer og det tyrkiske finansministerium beklagelig; gentager sin forventning om, at regeringens meddelelser om genåbningen af det græsk-ortodokse præsteseminarium Halki snart følges op af handling og foranstaltninger, der åbner mulighed for uhindret uddannelse af de kristne trossamfunds gejstlige; opfordrer indtrængende regeringen til at være særligt opmærksom på skolernes undervisningsmaterialer, som bør afspejle den religiøse mangfoldighed i det tyrkiske samfund, og på behovet for fordomsfri undervisningsmaterialer; |
| --- | --- |

25.

opfordrer derfor regeringen til at behandle disse spørgsmål systematisk ved at ændre lovgivningen og sikre den korrekte gennemførelse heraf på alle niveauer i administrationen, herunder i kommunerne; henviser i denne forbindelse også til henstillingerne fra Venedigkommissionen vedtaget i foråret 2010 om religiøse samfunds status som juridiske personer og den gejstlige titel »økumenisk« om den ortodokse patriark; glæder sig over den nylige afgørelse fra den såkaldte stiftelsesforsamling om overdragelse af børnehjemmet på Büyükada til Det Økumeniske Patriarkat i overensstemmelse med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dom og tildelingen af tyrkisk statsborgerskab til flere græsk-ortodokse gejstlige med henblik på at lette arbejdet for patriarkatet og den hellige synode; glæder sig over den religiøse ceremoni i Sümela-klostrets museum i Trabzon og ceremonien i kirken på øen Akdamar i Van-provinsen; finder den tyrkiske højesterets afgørelse i sagen mod klostret »Mor Gabriel« angående en strid om jordbesiddelser med nogle landsbyer og det tyrkiske finansministerium beklagelig; gentager sin forventning om, at regeringens meddelelser om genåbningen af det græsk-ortodokse præsteseminarium Halki snart følges op af handling og foranstaltninger, der åbner mulighed for uhindret uddannelse af de kristne trossamfunds gejstlige; opfordrer indtrængende regeringen til at være særligt opmærksom på skolernes undervisningsmaterialer, som bør afspejle den religiøse mangfoldighed i det tyrkiske samfund, og på behovet for fordomsfri undervisningsmaterialer;

| 26. | fordømmer på det kraftigste de fortsatte terrorhandlinger, som PKK, der er opført på EU’s liste over terrororganisationer, og andre terrorgrupper begår i Tyrkiet; opfordrer Tyrkiet, EU og EU’s medlemsstater til at intensivere deres samarbejde i kampen mod terrorisme i tæt samarbejde med antiterrorkoordinatoren og Europol og under nøje overholdelse af den internationale menneskerettighedslovgivning; |
| --- | --- |

26.

fordømmer på det kraftigste de fortsatte terrorhandlinger, som PKK, der er opført på EU’s liste over terrororganisationer, og andre terrorgrupper begår i Tyrkiet; opfordrer Tyrkiet, EU og EU’s medlemsstater til at intensivere deres samarbejde i kampen mod terrorisme i tæt samarbejde med antiterrorkoordinatoren og Europol og under nøje overholdelse af den internationale menneskerettighedslovgivning;

| 27. | opfordrer regeringen til som en del af den demokratiske åbning at puste nyt liv i sine bestræbelser på at tackle det kurdiske spørgsmål med henblik på at finde en fredelig løsning, navnlig ved at sikre en konsekvent fortolkning af de love, som tillader brug af det kurdiske sprog i det politiske og offentlige liv og i undervisningen, ved at ændre antiterrorlovgivningen for at undgå misbrug eller for vidtgående fortolkninger, ved at sikre ytrings-, forenings- og forsamlingsfriheden, ved effektivt at behandle de problemer, som personer fordrevet fra deres hjemegn oplever som en konsekvens af bl.a. den lange konflikt, samt ved yderligere at forbedre den socioøkonomiske situation i den sydøstlige del af landet; giver i denne forbindelse udtryk for bekymring over de igangværende retssager i Diyarbakir mod 151 kurdiske politiske aktivister - herunder otte fungerende folkevalgte lokale borgmestre - hvilket kan betragtes som indblanding i lovlige politiske aktiviteter; |
| --- | --- |

27.

opfordrer regeringen til som en del af den demokratiske åbning at puste nyt liv i sine bestræbelser på at tackle det kurdiske spørgsmål med henblik på at finde en fredelig løsning, navnlig ved at sikre en konsekvent fortolkning af de love, som tillader brug af det kurdiske sprog i det politiske og offentlige liv og i undervisningen, ved at ændre antiterrorlovgivningen for at undgå misbrug eller for vidtgående fortolkninger, ved at sikre ytrings-, forenings- og forsamlingsfriheden, ved effektivt at behandle de problemer, som personer fordrevet fra deres hjemegn oplever som en konsekvens af bl.a. den lange konflikt, samt ved yderligere at forbedre den socioøkonomiske situation i den sydøstlige del af landet; giver i denne forbindelse udtryk for bekymring over de igangværende retssager i Diyarbakir mod 151 kurdiske politiske aktivister - herunder otte fungerende folkevalgte lokale borgmestre - hvilket kan betragtes som indblanding i lovlige politiske aktiviteter;

| 28. | glæder sig over styrkelsen af de retlige rammer, der sikrer kvinders rettigheder og ligestilling gennem pakken af forfatningsændringer; er bekymret over kvindernes faldende deltagelse i arbejdsstyrken, selv blandt højtuddannede; opfordrer indtrængende regeringen, erhvervslivet og civilsamfundet til at træffe omfattende foranstaltninger - som f.eks. bekæmpelse af analfabetisme blandt kvinder, aktiv støtte til pigers gymnasiale uddannelse og tilvejebringelse af børnepasningsfaciliteter - for at tackle fattigdom blandt kvinder og øge kvindernes sociale integration og deltagelse på arbejdsmarkedet; tilskynder endvidere til indførelsen af en kvoteordning med henblik på at sikre en passende repræsentation af kvinder på alle niveauer i erhvervslivet, i den offentlige sektor og i politik; opfordrer navnlig de politiske partier til at benytte lejligheden ved det kommende valg til at styrke kvinders aktive engagement i politik; |
| --- | --- |

28.

glæder sig over styrkelsen af de retlige rammer, der sikrer kvinders rettigheder og ligestilling gennem pakken af forfatningsændringer; er bekymret over kvindernes faldende deltagelse i arbejdsstyrken, selv blandt højtuddannede; opfordrer indtrængende regeringen, erhvervslivet og civilsamfundet til at træffe omfattende foranstaltninger - som f.eks. bekæmpelse af analfabetisme blandt kvinder, aktiv støtte til pigers gymnasiale uddannelse og tilvejebringelse af børnepasningsfaciliteter - for at tackle fattigdom blandt kvinder og øge kvindernes sociale integration og deltagelse på arbejdsmarkedet; tilskynder endvidere til indførelsen af en kvoteordning med henblik på at sikre en passende repræsentation af kvinder på alle niveauer i erhvervslivet, i den offentlige sektor og i politik; opfordrer navnlig de politiske partier til at benytte lejligheden ved det kommende valg til at styrke kvinders aktive engagement i politik;

| 29. | tager stærkt afstand fra det vedvarende høje antal tilfælde af vold i hjemmet, herunder såkaldte æresdrab, og fænomenet tvangsægteskaber; glæder sig i den forbindelse over initiativerne fra kvindebevægelser, der synliggør disse problemer, og opfordrer indtrængende regeringen til at intensivere sin forebyggende indsats på alle niveauer, navnlig ved at håndhæve lov nr. 4320 om beskyttelse af familien og ved at overvåge politiets og domstolenes anvendelse heraf, ved at forpligte kommuner med mere end 50 000 indbyggere til at oprette et tilstrækkelig antal krisecentre for kvinder og mindreårige, som er i fare, ved effektivt at overvåge den fuldstændige gennemførelse af denne forpligtelse, og ved at indføre en ordning med opfølgende støtte til kvinder og mindreårige, der forlader krisecentrene, således at de får tilbudt passende psykologisk støtte, juridisk bistand og sundhedspleje, og ved at hjælpe dem med at blive reintegreret i samfundet; opfordrer regeringen til at sørge for tilstrækkeligt og effektivt tilsyn med, at kommunerne overholder denne forpligtelse; opfordrer indtrængende domstolene til at sikre, at vold mod kvinder og mindreårige og personer, som bekæmper de såkaldte æresforbrydelser, straffes konsekvent og korrekt; |
| --- | --- |

29.

tager stærkt afstand fra det vedvarende høje antal tilfælde af vold i hjemmet, herunder såkaldte æresdrab, og fænomenet tvangsægteskaber; glæder sig i den forbindelse over initiativerne fra kvindebevægelser, der synliggør disse problemer, og opfordrer indtrængende regeringen til at intensivere sin forebyggende indsats på alle niveauer, navnlig ved at håndhæve lov nr. 4320 om beskyttelse af familien og ved at overvåge politiets og domstolenes anvendelse heraf, ved at forpligte kommuner med mere end 50 000 indbyggere til at oprette et tilstrækkelig antal krisecentre for kvinder og mindreårige, som er i fare, ved effektivt at overvåge den fuldstændige gennemførelse af denne forpligtelse, og ved at indføre en ordning med opfølgende støtte til kvinder og mindreårige, der forlader krisecentrene, således at de får tilbudt passende psykologisk støtte, juridisk bistand og sundhedspleje, og ved at hjælpe dem med at blive reintegreret i samfundet; opfordrer regeringen til at sørge for tilstrækkeligt og effektivt tilsyn med, at kommunerne overholder denne forpligtelse; opfordrer indtrængende domstolene til at sikre, at vold mod kvinder og mindreårige og personer, som bekæmper de såkaldte æresforbrydelser, straffes konsekvent og korrekt;

| 30. | opfordrer indtrængende regeringen til at sikre, at lighed uanset køn, race og etnisk oprindelse, religion eller overbevisning, handicap, alder og seksuel orientering garanteres i lovgivningen og reelt håndhæves; beklager dybt de nylige sagsanlæg mod LGBT-foreninger, men glæder sig over, at disse sager blev afvist af domstolene; bemærker imidlertid behovet for yderligere tiltag mod homofobi og forskelsbehandling på grundlag af seksuel orientering i henhold til henstillingerne fra Europarådets Ministerkomité til medlemsstaterne om foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling på grundlag af seksuel orientering eller kønsidentitet; opfordrer den tyrkiske regering til at beordre de tyrkiske væbnede styrker til at ophøre med at kategorisere homoseksualitet som en »psykoseksuel lidelse«; anmoder om, at lovforslaget om bekæmpelse af forskelsbehandling og om ligestillingsudvalget bringes i overensstemmelse med EU’s standarder, også hvad angår køn eller seksuel orientering som grundlag; opfordrer indtrængende nationale og lokale myndigheder til at sætte en stopper for de gentagne drab på transkønnede personer, herunder transkønnede prostituerede; |
| --- | --- |

30.

opfordrer indtrængende regeringen til at sikre, at lighed uanset køn, race og etnisk oprindelse, religion eller overbevisning, handicap, alder og seksuel orientering garanteres i lovgivningen og reelt håndhæves; beklager dybt de nylige sagsanlæg mod LGBT-foreninger, men glæder sig over, at disse sager blev afvist af domstolene; bemærker imidlertid behovet for yderligere tiltag mod homofobi og forskelsbehandling på grundlag af seksuel orientering i henhold til henstillingerne fra Europarådets Ministerkomité til medlemsstaterne om foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling på grundlag af seksuel orientering eller kønsidentitet; opfordrer den tyrkiske regering til at beordre de tyrkiske væbnede styrker til at ophøre med at kategorisere homoseksualitet som en »psykoseksuel lidelse«; anmoder om, at lovforslaget om bekæmpelse af forskelsbehandling og om ligestillingsudvalget bringes i overensstemmelse med EU’s standarder, også hvad angår køn eller seksuel orientering som grundlag; opfordrer indtrængende nationale og lokale myndigheder til at sætte en stopper for de gentagne drab på transkønnede personer, herunder transkønnede prostituerede;

| 31. | mener, at Tyrkiet i overensstemmelse med landets forpligtelser i henhold til folkeretten bør vedtage en lov, der som et alternativ til militærtjeneste indfører civil eller social tjeneste, hvis varighed ikke er længere og dermed kan opfattes som straf, og som er baseret på frit valg; anmoder regeringen om at sikre fuld efterlevelse af Menneskerettighedsdomstolens dom i sagen Ülke mod Tyrkiet ved at ændre lovgivningen, så der sættes en stopper for forfølgelsen af folk, der er militærnægtere af samvittighedsgrunde, på grundlag af deres afvisning af at udføre militærtjeneste; opfordrer regeringen til at undersøge påstande om mishandling af denne type militærnægtere, som befinder sig i militærets varetægt, og tage skridt til at forhindre, at sådanne overgreb finder sted i fremtiden; |
| --- | --- |

31.

mener, at Tyrkiet i overensstemmelse med landets forpligtelser i henhold til folkeretten bør vedtage en lov, der som et alternativ til militærtjeneste indfører civil eller social tjeneste, hvis varighed ikke er længere og dermed kan opfattes som straf, og som er baseret på frit valg; anmoder regeringen om at sikre fuld efterlevelse af Menneskerettighedsdomstolens dom i sagen Ülke mod Tyrkiet ved at ændre lovgivningen, så der sættes en stopper for forfølgelsen af folk, der er militærnægtere af samvittighedsgrunde, på grundlag af deres afvisning af at udføre militærtjeneste; opfordrer regeringen til at undersøge påstande om mishandling af denne type militærnægtere, som befinder sig i militærets varetægt, og tage skridt til at forhindre, at sådanne overgreb finder sted i fremtiden;

| 32. | understreger betydningen af at sikre, at menneskerettighedsforkæmpere nyder effektiv beskyttelse; udtrykker bekymring over de fortsatte retssager mod og den fortsatte retsforfølgelse af menneskerettighedsforkæmpere og henleder især opmærksomheden på retssagen mod Pinar Selek, der har varet tolv år på trods af tre frikendelser; opfordrer Kommissionen til nøje at følge hendes sag samt alle lignende sager og til systematisk at overvære sådanne retssager; |
| --- | --- |

32.

understreger betydningen af at sikre, at menneskerettighedsforkæmpere nyder effektiv beskyttelse; udtrykker bekymring over de fortsatte retssager mod og den fortsatte retsforfølgelse af menneskerettighedsforkæmpere og henleder især opmærksomheden på retssagen mod Pinar Selek, der har varet tolv år på trods af tre frikendelser; opfordrer Kommissionen til nøje at følge hendes sag samt alle lignende sager og til systematisk at overvære sådanne retssager;

| 33. | opfordrer indtrængende de vigtigste politiske parter til at nå frem til en løsning på tørklædeforbuddet på universiteterne for at imødegå spørgsmålets polariserende virkning i det tyrkiske samfund; opfordrer indtrængende til, at denne løsning baseres på respekt for kvinders frie valg; |
| --- | --- |

33.

opfordrer indtrængende de vigtigste politiske parter til at nå frem til en løsning på tørklædeforbuddet på universiteterne for at imødegå spørgsmålets polariserende virkning i det tyrkiske samfund; opfordrer indtrængende til, at denne løsning baseres på respekt for kvinders frie valg;

| 34. | gentager - i og med at der hidtil ikke har været nogen fremskridt som følge af PACE’s resolution nr. 1625 - på det kraftigste sin opfordring til den tyrkiske regering om at føre en politik, der er rettet mod bevarelse af de tyrkiske øer Gökçeada (Imvros) og Bozcaadas (Tenedos) bikulturelle karakter og navnlig om at løse de problemer, som medlemmer af det græske mindretal har med hensyn til deres uddannelses- og ejendomsrettigheder; |
| --- | --- |

34.

gentager - i og med at der hidtil ikke har været nogen fremskridt som følge af PACE’s resolution nr. 1625 - på det kraftigste sin opfordring til den tyrkiske regering om at føre en politik, der er rettet mod bevarelse af de tyrkiske øer Gökçeada (Imvros) og Bozcaadas (Tenedos) bikulturelle karakter og navnlig om at løse de problemer, som medlemmer af det græske mindretal har med hensyn til deres uddannelses- og ejendomsrettigheder;

Forøgelse af den sociale samhørighed og velstand

| 35. | roser den tyrkiske økonomis modstandsdygtighed over for den globale finansielle krise; understreger, at dette økonomiske opsving udgør en unik lejlighed til at øge arbejdsmarkedsdeltagelsen og beskæftigelsesfrekvensen, som stadig er meget lav og knap nok er nået op på 50 %, og til at igangsætte en proces med gradvis social integration; peger på regeringens og arbejdsmarkedets parters fælles ansvar, og opmuntrer dem til at intensivere samarbejdet for i højere grad at befæste en socialt orienteret markedsøkonomi; |
| --- | --- |

35.

roser den tyrkiske økonomis modstandsdygtighed over for den globale finansielle krise; understreger, at dette økonomiske opsving udgør en unik lejlighed til at øge arbejdsmarkedsdeltagelsen og beskæftigelsesfrekvensen, som stadig er meget lav og knap nok er nået op på 50 %, og til at igangsætte en proces med gradvis social integration; peger på regeringens og arbejdsmarkedets parters fælles ansvar, og opmuntrer dem til at intensivere samarbejdet for i højere grad at befæste en socialt orienteret markedsøkonomi;

| 36. | opfordrer den tyrkiske regering og regeringerne i EU's medlemsstater til at overveje, og fremstille, integrationen af EU-borgere af tyrkisk oprindelse i deres nye hjemlandes samfund ikke som en trussel, men som en mulighed for vore samfunds fremtid; |
| --- | --- |

36.

opfordrer den tyrkiske regering og regeringerne i EU's medlemsstater til at overveje, og fremstille, integrationen af EU-borgere af tyrkisk oprindelse i deres nye hjemlandes samfund ikke som en trussel, men som en mulighed for vore samfunds fremtid;

| 37. | bemærker den indbyrdes afhængighed mellem EU’s og Tyrkiets økonomier, og peger på dens potentiale for at øge velstanden i både EU og Tyrkiet i takt med, at Tyrkiets integration i EU-markedet øges; |
| --- | --- |

37.

bemærker den indbyrdes afhængighed mellem EU’s og Tyrkiets økonomier, og peger på dens potentiale for at øge velstanden i både EU og Tyrkiet i takt med, at Tyrkiets integration i EU-markedet øges;

| 38. | glæder sig over de forbedringer, der med forfatningsændringerne blev indført på området for social dialog og fagforeningsrettigheder; insisterer imidlertid på, at de juridiske rammer derudover skal tilpasses nøje for at bringe dem i overensstemmelse med ILO's og EU's normer; opfordrer alle parter i Det Økonomiske og Sociale Råd til at øge deres engagement og samarbejde med henblik på at fremme dette mål; |
| --- | --- |

38.

glæder sig over de forbedringer, der med forfatningsændringerne blev indført på området for social dialog og fagforeningsrettigheder; insisterer imidlertid på, at de juridiske rammer derudover skal tilpasses nøje for at bringe dem i overensstemmelse med ILO's og EU's normer; opfordrer alle parter i Det Økonomiske og Sociale Råd til at øge deres engagement og samarbejde med henblik på at fremme dette mål;

| 39. | understreger behovet for at styrke samhørigheden mellem de tyrkiske regioner og mellem by- og landområder; fremhæver i denne sammenhæng den særlige rolle, som uddannelse spiller, og behovet for at tackle vedvarende og væsentlige regionale forskelle for så vidt angår uddannelseskvalitet og optagelsesprocenter; |
| --- | --- |

39.

understreger behovet for at styrke samhørigheden mellem de tyrkiske regioner og mellem by- og landområder; fremhæver i denne sammenhæng den særlige rolle, som uddannelse spiller, og behovet for at tackle vedvarende og væsentlige regionale forskelle for så vidt angår uddannelseskvalitet og optagelsesprocenter;

| 40. | opfordrer den tyrkiske regering til fuldt ud at overveje bæredygtigheden og de miljømæssige konsekvenser af sine planer om en ny vand- og energiinfrastruktur, som tilstræbes inden for rammerne af Sydøstanatolien-projektet (GAP), og som risikerer at ødelægge miljøet og det unikke landskab i mange regioner, og navnlig den indvirkning, et sådant projekt har på nabolandet Irak; understreger især behovet for at sikre, at lovforslaget om naturbeskyttelse og biodiversitet ændres, således at det fuldt ud bevarer den kulturelle og arkæologiske kulturarv i fuld respekt for europæiske normer og klart pålægger de udøvende myndigheder ansvaret for naturbeskyttelse; opfordrer regeringen til at vedtage en mere ambitiøs politisk ramme, der understøttes af konkrete handlingsplaner, for bekæmpelse af stigningen i kulstofemissioner; |
| --- | --- |

40.

opfordrer den tyrkiske regering til fuldt ud at overveje bæredygtigheden og de miljømæssige konsekvenser af sine planer om en ny vand- og energiinfrastruktur, som tilstræbes inden for rammerne af Sydøstanatolien-projektet (GAP), og som risikerer at ødelægge miljøet og det unikke landskab i mange regioner, og navnlig den indvirkning, et sådant projekt har på nabolandet Irak; understreger især behovet for at sikre, at lovforslaget om naturbeskyttelse og biodiversitet ændres, således at det fuldt ud bevarer den kulturelle og arkæologiske kulturarv i fuld respekt for europæiske normer og klart pålægger de udøvende myndigheder ansvaret for naturbeskyttelse; opfordrer regeringen til at vedtage en mere ambitiøs politisk ramme, der understøttes af konkrete handlingsplaner, for bekæmpelse af stigningen i kulstofemissioner;

Opbygning af gode naboskabsforbindelser

| 41. | opfordrer den tyrkiske regering og alle berørte parter til aktivt at støtte de igangværende forhandlinger om Cypern-spørgsmålet og til på konkret vis at bidrage til en samlet løsning, og opfordrer endvidere regeringen til at forbedre forhandlingsklimaet ved omgående at påbegynde tilbagetrækningen af sine styrker fra Cypern; opfordrer indtrængende de to samfund på Cypern til, som FN's generalsekretær har anmodet om, at arbejde intensivt på at udnytte de fremskridt, der allerede er gjort i forhandlingerne, med henblik på at nå frem til en bæredygtig løsning - i overensstemmelse med de relevante resolutioner fra FN’s Sikkerhedsråd, og navnlig under fremme af resolution 550 (1984), og de principper, som EU bygger på - til gavn for de cypriotiske borgere, EU og Tyrkiet; |
| --- | --- |

41.

opfordrer den tyrkiske regering og alle berørte parter til aktivt at støtte de igangværende forhandlinger om Cypern-spørgsmålet og til på konkret vis at bidrage til en samlet løsning, og opfordrer endvidere regeringen til at forbedre forhandlingsklimaet ved omgående at påbegynde tilbagetrækningen af sine styrker fra Cypern; opfordrer indtrængende de to samfund på Cypern til, som FN's generalsekretær har anmodet om, at arbejde intensivt på at udnytte de fremskridt, der allerede er gjort i forhandlingerne, med henblik på at nå frem til en bæredygtig løsning - i overensstemmelse med de relevante resolutioner fra FN’s Sikkerhedsråd, og navnlig under fremme af resolution 550 (1984), og de principper, som EU bygger på - til gavn for de cypriotiske borgere, EU og Tyrkiet;

| 42. | opfordrer Tyrkiet til at intensivere sin støtte til Komitéen for Forsvundne Personer på Cypern, især ved at lette adgangen til militære områder og arkiver og til i overensstemmelse med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols konklusioner at træffe alle andre passende foranstaltninger vedrørende det humanitære spørgsmål om forsvundne personer; |
| --- | --- |

42.

opfordrer Tyrkiet til at intensivere sin støtte til Komitéen for Forsvundne Personer på Cypern, især ved at lette adgangen til militære områder og arkiver og til i overensstemmelse med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols konklusioner at træffe alle andre passende foranstaltninger vedrørende det humanitære spørgsmål om forsvundne personer;

| 43. | opfordrer Tyrkiet og de tyrkisk-cypriotiske myndigheder til at afstå fra nye bosættelser af tyrkiske statsborgere på øen, da dette vil fortsætte med at ændre den demografiske balance og mindske borgernes loyalitet over for en fremtidig fælles stat baseret på den fælles fortid; opfordrer Tyrkiet til at behandle spørgsmålet om bosættelse af tyrkiske statsborgere på øen i overensstemmelse med Genève-konventionen og principperne i folkeretten; |
| --- | --- |

43.

opfordrer Tyrkiet og de tyrkisk-cypriotiske myndigheder til at afstå fra nye bosættelser af tyrkiske statsborgere på øen, da dette vil fortsætte med at ændre den demografiske balance og mindske borgernes loyalitet over for en fremtidig fælles stat baseret på den fælles fortid; opfordrer Tyrkiet til at behandle spørgsmålet om bosættelse af tyrkiske statsborgere på øen i overensstemmelse med Genève-konventionen og principperne i folkeretten;

| 44. | opfordrer indtrængende både Tyrkiet og Armenien til at ratificere protokollerne og åbne grænsen, og opfordrer Tyrkiet til at anvende sin regionale betydning til at øge tillidsskabende foranstaltninger; |
| --- | --- |

44.

opfordrer indtrængende både Tyrkiet og Armenien til at ratificere protokollerne og åbne grænsen, og opfordrer Tyrkiet til at anvende sin regionale betydning til at øge tillidsskabende foranstaltninger;

| 45. | noterer sig den intensiverede indsats fra Tyrkiets og Grækenlands side for at forbedre deres bilaterale forbindelser; finder det imidlertid beklageligt, at den »casus belli«-trussel, som den tyrkiske nationalforsamling har erklæret over for Grækenland, stadig ikke er blevet trukket tilbage; forventer, at den tyrkiske regering indstiller de stadige krænkelser af det græske luftrum og tyrkiske militærflys flyvninger over græske øer; |
| --- | --- |

45.

noterer sig den intensiverede indsats fra Tyrkiets og Grækenlands side for at forbedre deres bilaterale forbindelser; finder det imidlertid beklageligt, at den »casus belli«-trussel, som den tyrkiske nationalforsamling har erklæret over for Grækenland, stadig ikke er blevet trukket tilbage; forventer, at den tyrkiske regering indstiller de stadige krænkelser af det græske luftrum og tyrkiske militærflys flyvninger over græske øer;

| 46. | understreger, at FN's havretskonvention er undertegnet af EU, dets 27 medlemsstater og alle andre kandidatlande og udgør en del af den gældende EU-ret; opfordrer derfor den tyrkiske regering til at undertegne og ratificere den ud uden yderligere forsinkelse; |
| --- | --- |

46.

understreger, at FN's havretskonvention er undertegnet af EU, dets 27 medlemsstater og alle andre kandidatlande og udgør en del af den gældende EU-ret; opfordrer derfor den tyrkiske regering til at undertegne og ratificere den ud uden yderligere forsinkelse;

| 47. | påskønner udbygningen af forbindelserne mellem Tyrkiet og Irak, herunder Iraks regionale kurdiske regering, og peger især på Tyrkiets bidrag til stabiliseringen af Irak; opfordrer Tyrkiet til sammen med den irakiske regering og andre naboer at samordne foranstaltninger med henblik på at imødegå den negative indvirkning af den tyrkiske regerings planlagte dæmningsprojekt; |
| --- | --- |

47.

påskønner udbygningen af forbindelserne mellem Tyrkiet og Irak, herunder Iraks regionale kurdiske regering, og peger især på Tyrkiets bidrag til stabiliseringen af Irak; opfordrer Tyrkiet til sammen med den irakiske regering og andre naboer at samordne foranstaltninger med henblik på at imødegå den negative indvirkning af den tyrkiske regerings planlagte dæmningsprojekt;

Udvidelse af samarbejdet mellem EU og Tyrkiet

| 48. | beklager dybt, at Tyrkiet fortsat ikke har gennemført tillægsprotokollen til associeringsaftalen mellem EF og Tyrkiet, hvilket stadig påvirker forhandlingsprocessen, og opfordrer den tyrkiske regering til fuldt ud at gennemføre denne protokol; |
| --- | --- |

48.

beklager dybt, at Tyrkiet fortsat ikke har gennemført tillægsprotokollen til associeringsaftalen mellem EF og Tyrkiet, hvilket stadig påvirker forhandlingsprocessen, og opfordrer den tyrkiske regering til fuldt ud at gennemføre denne protokol;

| 49. | noterer sig de fremskridt, som Tyrkiet har gjort i forbindelse med kapitlet om energi, og opfordrer endnu engang indtrængende Rådet til at indlede forhandlinger om dette kapitel uden yderligere forsinkelse; opfordrer den tyrkiske regering til at intensivere sin indsats i forhandlingerne om tiltrædelse af energifællesskabstraktaten; glæder sig over ratificeringen af den mellemstatslige aftale om Nabucco-rørledningen og undertegnelsen af aftalememorandummet om driften af ITGI-naturgasrørledningen, idet begge projekter er af stor betydning for EU's energisikkerhed; |
| --- | --- |

49.

noterer sig de fremskridt, som Tyrkiet har gjort i forbindelse med kapitlet om energi, og opfordrer endnu engang indtrængende Rådet til at indlede forhandlinger om dette kapitel uden yderligere forsinkelse; opfordrer den tyrkiske regering til at intensivere sin indsats i forhandlingerne om tiltrædelse af energifællesskabstraktaten; glæder sig over ratificeringen af den mellemstatslige aftale om Nabucco-rørledningen og undertegnelsen af aftalememorandummet om driften af ITGI-naturgasrørledningen, idet begge projekter er af stor betydning for EU's energisikkerhed;

| 50. | glæder sig over de igangværende forhandlinger om kapitlet om fødevaresikkerhed, veterinær- og plantesundhedspolitik, som blev indledt den 30. juni 2010; opfordrer Tyrkiet til at lægge sidste hånd på de foranstaltninger, der kræves for at kunne lukke visse kapitler såsom erhvervs- og industripolitik eller transeuropæiske net; |
| --- | --- |

50.

glæder sig over de igangværende forhandlinger om kapitlet om fødevaresikkerhed, veterinær- og plantesundhedspolitik, som blev indledt den 30. juni 2010; opfordrer Tyrkiet til at lægge sidste hånd på de foranstaltninger, der kræves for at kunne lukke visse kapitler såsom erhvervs- og industripolitik eller transeuropæiske net;

| 51. | glæder sig over færdiggørelsen af forhandlingerne om tilbagetagelsesaftalen mellem EU og Tyrkiet, og opfordrer den tyrkiske regering til at sikre, at de eksisterende bilaterale aftaler gennemføres fuldt ud, indtil denne aftale træder i kraft; understreger betydningen af at intensivere samarbejdet mellem EU og Tyrkiet om forvaltning af indvandring og grænsekontrol, også i betragtning af den store procentdel af illegale indvandrere, som kommer ind i EU via Tyrkiet; glæder sig over høringen af civilsamfundet vedrørende tre lovforslag på asylområdet og opfordrer indtrængende regeringen til hurtigst muligt at få lovene behandlet i parlamentet; er af den opfattelse, at Rådet, når tilbagetagelsesaftalen træder i kraft, bør give Kommissionen mandat til, som et nødvendigt skridt med hensyn til mobilitet, at indlede en visumdialog med særligt fokus på betingelserne for forretningsfolks og studerendes indrejse i EU; |
| --- | --- |

51.

glæder sig over færdiggørelsen af forhandlingerne om tilbagetagelsesaftalen mellem EU og Tyrkiet, og opfordrer den tyrkiske regering til at sikre, at de eksisterende bilaterale aftaler gennemføres fuldt ud, indtil denne aftale træder i kraft; understreger betydningen af at intensivere samarbejdet mellem EU og Tyrkiet om forvaltning af indvandring og grænsekontrol, også i betragtning af den store procentdel af illegale indvandrere, som kommer ind i EU via Tyrkiet; glæder sig over høringen af civilsamfundet vedrørende tre lovforslag på asylområdet og opfordrer indtrængende regeringen til hurtigst muligt at få lovene behandlet i parlamentet; er af den opfattelse, at Rådet, når tilbagetagelsesaftalen træder i kraft, bør give Kommissionen mandat til, som et nødvendigt skridt med hensyn til mobilitet, at indlede en visumdialog med særligt fokus på betingelserne for forretningsfolks og studerendes indrejse i EU;

| 52. | noterer sig Tyrkiets stadig mere aktive udenrigspolitik, der tager sigte på at styrke landets rolle som regional aktør; opfordrer indtrængende næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til fuldt ud at tage hensyn til denne dimension og til at søge kontakt med Tyrkiet for at koordinere målsætningerne og fremme EU's interesser på rette måde; opfordrer den tyrkiske regering til at intensivere samordningen af sin udenrigspolitik med EU; bifalder i princippet Tyrkiets for nylig erklærede politik med »nul problemer med naboerne«, men påpeger, at det er nødvendigt at fastholde Tyrkiets utvetydige loyalitet over for vores fælles europæiske værdier og interesser; opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at intensivere den igangværende dialog med Tyrkiet om udenrigspolitiske spørgsmål af fælles interesse; tilskynder kraftigt til, at der gøres en fælles indsats til støtte for demokratisering og udvikling i Mellemøsten og Nordafrika på baggrund af, at Tyrkiet som et sekulært demokrati med en hovedsagelig muslimsk befolkning tjener som inspiration for mange i den arabiske verden; |
| --- | --- |

52.

noterer sig Tyrkiets stadig mere aktive udenrigspolitik, der tager sigte på at styrke landets rolle som regional aktør; opfordrer indtrængende næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til fuldt ud at tage hensyn til denne dimension og til at søge kontakt med Tyrkiet for at koordinere målsætningerne og fremme EU's interesser på rette måde; opfordrer den tyrkiske regering til at intensivere samordningen af sin udenrigspolitik med EU; bifalder i princippet Tyrkiets for nylig erklærede politik med »nul problemer med naboerne«, men påpeger, at det er nødvendigt at fastholde Tyrkiets utvetydige loyalitet over for vores fælles europæiske værdier og interesser; opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at intensivere den igangværende dialog med Tyrkiet om udenrigspolitiske spørgsmål af fælles interesse; tilskynder kraftigt til, at der gøres en fælles indsats til støtte for demokratisering og udvikling i Mellemøsten og Nordafrika på baggrund af, at Tyrkiet som et sekulært demokrati med en hovedsagelig muslimsk befolkning tjener som inspiration for mange i den arabiske verden;

| 53. | understreger Sortehavsområdets strategiske betydning for EU; anser Tyrkiet for at være en vigtig EU-partner i dette område og opfordrer Tyrkiet til at støtte og aktivt bidrage til gennemførelsen af EU's politik og aktioner i Sortehavsområdet, herunder en eventuel EU-strategi for Sortehavet; |
| --- | --- |

53.

understreger Sortehavsområdets strategiske betydning for EU; anser Tyrkiet for at være en vigtig EU-partner i dette område og opfordrer Tyrkiet til at støtte og aktivt bidrage til gennemførelsen af EU's politik og aktioner i Sortehavsområdet, herunder en eventuel EU-strategi for Sortehavet;

| 54. | opfordrer indtrængende den tyrkiske regering til fuldt ud at støtte det internationale samfunds bestræbelser på at forhindre Iran i at anskaffe sig atomvåben og beklager dybt, at Tyrkiet stemte imod den pågældende resolution fra FN's Sikkerhedsråd; er af den opfattelse, at Tyrkiet kunne bidrage til demokratisering og styrkelse af menneskerettighederne i Iran og samtidig koordinere sin indsats med EU; |
| --- | --- |

54.

opfordrer indtrængende den tyrkiske regering til fuldt ud at støtte det internationale samfunds bestræbelser på at forhindre Iran i at anskaffe sig atomvåben og beklager dybt, at Tyrkiet stemte imod den pågældende resolution fra FN's Sikkerhedsråd; er af den opfattelse, at Tyrkiet kunne bidrage til demokratisering og styrkelse af menneskerettighederne i Iran og samtidig koordinere sin indsats med EU;

| 55. | mener, at Tyrkiet har en vigtig rolle at spille med hensyn til at fremme en dialog i forbindelse med fredsprocessen i Mellemøsten og bidrage til stabilisering i Libanon, og opfordrer Tyrkiet til at forny sine nære forbindelser med Israel, genoptage sin konstruktive mægling og navnlig bidrage til en styrkelse af Den Palæstinensiske Myndighed; |
| --- | --- |

55.

mener, at Tyrkiet har en vigtig rolle at spille med hensyn til at fremme en dialog i forbindelse med fredsprocessen i Mellemøsten og bidrage til stabilisering i Libanon, og opfordrer Tyrkiet til at forny sine nære forbindelser med Israel, genoptage sin konstruktive mægling og navnlig bidrage til en styrkelse af Den Palæstinensiske Myndighed;

| 56. | påskønner Tyrkiets konstruktive engagement i forbindelse med de transatlantiske partneres indsats i Afghanistan og på Balkan; finder det imidlertid beklageligt, at det strategiske samarbejde mellem NATO og EU, der rækker ud over »Berlin Plus«-ordningen, blokeres af Tyrkiets indvendinger; |
| --- | --- |

56.

påskønner Tyrkiets konstruktive engagement i forbindelse med de transatlantiske partneres indsats i Afghanistan og på Balkan; finder det imidlertid beklageligt, at det strategiske samarbejde mellem NATO og EU, der rækker ud over »Berlin Plus«-ordningen, blokeres af Tyrkiets indvendinger;

| 57. | opfordrer den tyrkiske regering til at underskrive og forelægge statutten for Den Internationale Straffedomstol til ratifikation og således yderligere øge Tyrkiets bidrag til og engagement i det globale multilaterale system; |
| --- | --- |

57.

opfordrer den tyrkiske regering til at underskrive og forelægge statutten for Den Internationale Straffedomstol til ratifikation og således yderligere øge Tyrkiets bidrag til og engagement i det globale multilaterale system;

| 58. | noterer sig Kommissionens konklusioner og forbedringsforslag i årsrapporten for 2009 om anvendelsen af førtiltrædelsesinstrumentet (Ipa) med henblik på at prioritere mål og projekter, der opfylder tiltrædelseskriterierne, som foreslået i Revisionsrettens særberetning nr. 16/2009; understreger, at det er vigtigt, at der foregår en omfattende overvågning af Ipa-gennemførelsen, efterhånden som flere projekter kommer i gang; |
| --- | --- |

58.

noterer sig Kommissionens konklusioner og forbedringsforslag i årsrapporten for 2009 om anvendelsen af førtiltrædelsesinstrumentet (Ipa) med henblik på at prioritere mål og projekter, der opfylder tiltrædelseskriterierne, som foreslået i Revisionsrettens særberetning nr. 16/2009; understreger, at det er vigtigt, at der foregår en omfattende overvågning af Ipa-gennemførelsen, efterhånden som flere projekter kommer i gang;

*

* *

| 59. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til Europarådets generalsekretær, præsidenten for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Tyrkiske Republiks regering og parlament. |
| --- | --- |

59.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til Europarådets generalsekretær, præsidenten for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Tyrkiske Republiks regering og parlament.

---

(1)  EUT C 306 E af 15.12.2006, s. 284.

(2)  EUT C 263 E af 16.10.2008, s. 452.

(3)  EUT C 279 E af 19.11.2009, s. 57.

(4)  EUT C 87 E af 1.4.2010, s. 139.

(5)  EUT C 341 E af 16.12.2010, s. 59.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0324.

(7)  EUT L 51 af 26.2.2008, s. 4.

---

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/106 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/106

---

Onsdag den 9. marts 2011Montenegros europæiske integrationsproces

P7_TA(2011)0091

Europa-Parlamentets beslutning af 9. marts 2011 om den europæiske integrationsproces for Montenegro

2012/C 199 E/14

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds afgørelse af 17. december 2010 om at give Montenegro status som kandidat til at tiltræde Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds afgørelse af 17. december 2010 om at give Montenegro status som kandidat til at tiltræde Den Europæiske Union;

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om Kommissionens udtalelse om Montenegros ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union (KOM(2010)0670), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om Kommissionens udtalelse om Montenegros ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union (KOM(2010)0670),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2010-2011 (KOM(2010)0660), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2010-2011 (KOM(2010)0660),

| — | der henviser til stabiliserings- og associeringsaftalen af 29. marts 2010 mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Montenegro på den anden side (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til stabiliserings- og associeringsaftalen af 29. marts 2010 mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Montenegro på den anden side (1),

| — | der henviser til tilbagetagelsesaftalen af 8. november 2007 mellem EU og Montenegro (2) og til Rådets forordning (EF) nr. 1244/2009 af 30. november 2009, som blev vedtaget den 1. december 2009, om ændring af forordning (EF) nr. 539/2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til tilbagetagelsesaftalen af 8. november 2007 mellem EU og Montenegro (2) og til Rådets forordning (EF) nr. 1244/2009 af 30. november 2009, som blev vedtaget den 1. december 2009, om ændring af forordning (EF) nr. 539/2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav (3),

| — | der henviser til henstillingerne af 27.-28. september 2010 fra Det Parlamentariske Stabiliserings- og Associeringsudvalg EU-Montenegro, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstillingerne af 27.-28. september 2010 fra Det Parlamentariske Stabiliserings- og Associeringsudvalg EU-Montenegro,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at det på Det Europæiske Råds møde i Thessaloniki den 19.-20. juni 2003 blev bekræftet på ny, at det vestlige Balkans fremtid ligger i Den Europæiske Union; der henviser til, at denne udtalelse blev gentaget af Det Europæiske Råd i Bruxelles den 15.-16. juni 2006 og på efterfølgende topmøder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det på Det Europæiske Råds møde i Thessaloniki den 19.-20. juni 2003 blev bekræftet på ny, at det vestlige Balkans fremtid ligger i Den Europæiske Union; der henviser til, at denne udtalelse blev gentaget af Det Europæiske Råd i Bruxelles den 15.-16. juni 2006 og på efterfølgende topmøder;

| 1. | glæder sig over, at der er bred enighed blandt regeringen og oppositionspartierne i Montenegro om, at Montenegro skal integreres i EU, og over, at de giver dette spørgsmål høj prioritet, hvilket har resulteret i gode fremskridt i reformprocessen siden landets uafhængighed; glæder sig over det nye politiske lederskab i Podgorica, og tilskynder den nye regering til at fortsætte den europæiske integrationsproces af Montenegro og til at fremskynde de reformer, der skal føre til opfyldelse af Københavnskriterierne; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over, at der er bred enighed blandt regeringen og oppositionspartierne i Montenegro om, at Montenegro skal integreres i EU, og over, at de giver dette spørgsmål høj prioritet, hvilket har resulteret i gode fremskridt i reformprocessen siden landets uafhængighed; glæder sig over det nye politiske lederskab i Podgorica, og tilskynder den nye regering til at fortsætte den europæiske integrationsproces af Montenegro og til at fremskynde de reformer, der skal føre til opfyldelse af Københavnskriterierne;

| 2. | glæder sig over Det Europæiske Råds afgørelse af den 17. december 2010 om at give Montenegro status som kandidat til at tiltræde Den Europæiske Union; beklager imidlertid, at statussen som kandidatland er koblet fra retten til at indlede forhandlinger, og understreger, at beslutningen om at indlede forhandlinger ikke bør udsættes unødigt eller på urimelig vis; forventer, at forhandlingerne indledes senest efter offentliggørelsen af Kommissionens statusrapport for 2011, forudsat at Montenegro gør gode fremskridt med hensyn til at opfylde de af Kommissionen fastsatte benchmarks; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over Det Europæiske Råds afgørelse af den 17. december 2010 om at give Montenegro status som kandidat til at tiltræde Den Europæiske Union; beklager imidlertid, at statussen som kandidatland er koblet fra retten til at indlede forhandlinger, og understreger, at beslutningen om at indlede forhandlinger ikke bør udsættes unødigt eller på urimelig vis; forventer, at forhandlingerne indledes senest efter offentliggørelsen af Kommissionens statusrapport for 2011, forudsat at Montenegro gør gode fremskridt med hensyn til at opfylde de af Kommissionen fastsatte benchmarks;

| 3. | glæder sig over Rådets beslutning om at give de montenegrinske borgere mulighed for at rejse uden visum (fuldstændig visumliberalisering) til EU's Schengenområde fra den 19. december 2009; understreger betydningen af et sådant skridt for udviklingen af mellemfolkelige kontakter, særlig inden for uddannelse, forskning og turisme samt for forretningskontakter og det internationale samarbejde mellem fagforeninger; opfordrer de EU-lande, der ikke deltager i Schengensamarbejdet, til også at overveje at indføre en lignende visumliberalisering for de montenegrinske borgere og i den forbindelse især at sikre, at visumliberaliseringsordningen med de EU-medlemsstater, der deltager i Schengensamarbejdet, fungerer gnidningsløst; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over Rådets beslutning om at give de montenegrinske borgere mulighed for at rejse uden visum (fuldstændig visumliberalisering) til EU's Schengenområde fra den 19. december 2009; understreger betydningen af et sådant skridt for udviklingen af mellemfolkelige kontakter, særlig inden for uddannelse, forskning og turisme samt for forretningskontakter og det internationale samarbejde mellem fagforeninger; opfordrer de EU-lande, der ikke deltager i Schengensamarbejdet, til også at overveje at indføre en lignende visumliberalisering for de montenegrinske borgere og i den forbindelse især at sikre, at visumliberaliseringsordningen med de EU-medlemsstater, der deltager i Schengensamarbejdet, fungerer gnidningsløst;

| 4. | glæder sig over, at etableringen af landets lovgivnings- og forfatningsmæssige rammer næsten er afsluttet; henleder dog opmærksomheden på, at tidsfristen for en harmonisering af det eksisterende lovgivningssystem med den nye forfatning er blevet forlænget for fjerde gang, og opfordrer myndighederne til hurtigt at vedtage den manglende lovgivning, navnlig ændringerne af valgloven; opfordrer desuden alle politiske partier til at nå til enighed om lovforslaget uden yderligere forsinkelse i overensstemmelse med henstillingerne fra OSCE-ODIHR og Venedigkommissionen og til at forbedre ordningen til undersøgelse af valgrelaterede klager til valgkommissionen eller domstolene; opfordrer det montenegrinske parlament til ufortøvet og i betydeligt omgang at øge sine muligheder for at vurdere, hvorvidt regeringens lovforslag er i overensstemmelse med gældende EU-ret, og anmoder Kommissionen om at stille den nødvendige tekniske bistand til rådighed hertil inden for rammerne af førtiltrædelsesinstrumentet; tilskynder regeringen til at gøre lovgivningsprocessen mere åben og tilgængelig for offentligheden; |
| --- | --- |

4.

glæder sig over, at etableringen af landets lovgivnings- og forfatningsmæssige rammer næsten er afsluttet; henleder dog opmærksomheden på, at tidsfristen for en harmonisering af det eksisterende lovgivningssystem med den nye forfatning er blevet forlænget for fjerde gang, og opfordrer myndighederne til hurtigt at vedtage den manglende lovgivning, navnlig ændringerne af valgloven; opfordrer desuden alle politiske partier til at nå til enighed om lovforslaget uden yderligere forsinkelse i overensstemmelse med henstillingerne fra OSCE-ODIHR og Venedigkommissionen og til at forbedre ordningen til undersøgelse af valgrelaterede klager til valgkommissionen eller domstolene; opfordrer det montenegrinske parlament til ufortøvet og i betydeligt omgang at øge sine muligheder for at vurdere, hvorvidt regeringens lovforslag er i overensstemmelse med gældende EU-ret, og anmoder Kommissionen om at stille den nødvendige tekniske bistand til rådighed hertil inden for rammerne af førtiltrædelsesinstrumentet; tilskynder regeringen til at gøre lovgivningsprocessen mere åben og tilgængelig for offentligheden;

| 5. | noterer sig med tilfredshed, at IPA-bistanden fungerer godt i Montenegro; tilskynder både den montenegrinske regering og Kommissionen til at forenkle den administrative procedure for tildeling af IPA-støtte med det formål at gøre støtten mere tilgængelig for mindre og ikke-centraliserede civilsamfundsorganisationer, fagforeninger og andre støttemodtagere; |
| --- | --- |

5.

noterer sig med tilfredshed, at IPA-bistanden fungerer godt i Montenegro; tilskynder både den montenegrinske regering og Kommissionen til at forenkle den administrative procedure for tildeling af IPA-støtte med det formål at gøre støtten mere tilgængelig for mindre og ikke-centraliserede civilsamfundsorganisationer, fagforeninger og andre støttemodtagere;

| 6. | gentager, at retsstatsprincippet har meget stor betydning for landets udvikling og for statsinstitutionernes troværdighed i borgernes øjne; glæder sig i den forbindelse over regeringens og parlamentets øgede indsats for at forberede og vedtage den nødvendige lovgivning; understreger dog, at det er vigtigt, at offentligheden deltager i udviklingen af den nye lovgivning, og at den gennemføres effektivt, således at fremskridtene bliver synlige for borgerne; |
| --- | --- |

6.

gentager, at retsstatsprincippet har meget stor betydning for landets udvikling og for statsinstitutionernes troværdighed i borgernes øjne; glæder sig i den forbindelse over regeringens og parlamentets øgede indsats for at forberede og vedtage den nødvendige lovgivning; understreger dog, at det er vigtigt, at offentligheden deltager i udviklingen af den nye lovgivning, og at den gennemføres effektivt, således at fremskridtene bliver synlige for borgerne;

| 7. | glæder sig over det montenegrinske parlaments initiativ til professionalisering af hvervet som formand for den statslige valgkommission, men ønsker, at dette også sker for valgkommissionens øvrige medlemmer, og at valgkommissionens kapacitet øges, således at valgprocessen styres åbent, demokratisk og effektivt; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over det montenegrinske parlaments initiativ til professionalisering af hvervet som formand for den statslige valgkommission, men ønsker, at dette også sker for valgkommissionens øvrige medlemmer, og at valgkommissionens kapacitet øges, således at valgprocessen styres åbent, demokratisk og effektivt;

| 8. | noterer sig gode fremskridt i vedtagelsen af vigtig lovgivning med hensyn til bekæmpelse af korruption, og glæder sig over vedtagelsen af en ny strategi og handlingsplan samt oprettelsen af den nationale kommission, der skal gennemføre dem; understreger dog, at korruption stadig er fremherskende inden for mange områder, især inden for bygge- og anlægssektoren samt hvad angår privatiseringer og offentlige indkøb, og at det udgør et stort problem; noterer sig endvidere, at resultatet af undersøgelsesarbejdet fortsat er utilfredsstillende og antallet af retsforfølgelser og endelige domsfældelser i korruptionssager lavt; betoner, at det er vigtigt, at der indføres klart definerede og omfattende rammer for bekæmpelse af korruption, herunder bedre gennemførelse af loven om fri adgang til information og koordination mellem de retshåndhævende myndigheder, samt at der kun bør være én enkelt myndighed til at overvåge og håndhæve de statslige organers forpligtelser og følge op på klager fra offentligheden (ombudsmanden); henleder opmærksomheden på, at det er nødvendigt med en effektiv gennemførelse af den vedtagne lovgivning på dette område for at give de retshåndhævende myndigheder nye værktøjer til at bekæmpe korruption; slår til lyd for en ændring af lovgivningsbestemmelserne om finansiering af de politiske partier og deres valgkampagner for at sikre et uafhængigt tilsyn med og gennemsigtighed i finansieringsmekanismerne; |
| --- | --- |

8.

noterer sig gode fremskridt i vedtagelsen af vigtig lovgivning med hensyn til bekæmpelse af korruption, og glæder sig over vedtagelsen af en ny strategi og handlingsplan samt oprettelsen af den nationale kommission, der skal gennemføre dem; understreger dog, at korruption stadig er fremherskende inden for mange områder, især inden for bygge- og anlægssektoren samt hvad angår privatiseringer og offentlige indkøb, og at det udgør et stort problem; noterer sig endvidere, at resultatet af undersøgelsesarbejdet fortsat er utilfredsstillende og antallet af retsforfølgelser og endelige domsfældelser i korruptionssager lavt; betoner, at det er vigtigt, at der indføres klart definerede og omfattende rammer for bekæmpelse af korruption, herunder bedre gennemførelse af loven om fri adgang til information og koordination mellem de retshåndhævende myndigheder, samt at der kun bør være én enkelt myndighed til at overvåge og håndhæve de statslige organers forpligtelser og følge op på klager fra offentligheden (ombudsmanden); henleder opmærksomheden på, at det er nødvendigt med en effektiv gennemførelse af den vedtagne lovgivning på dette område for at give de retshåndhævende myndigheder nye værktøjer til at bekæmpe korruption; slår til lyd for en ændring af lovgivningsbestemmelserne om finansiering af de politiske partier og deres valgkampagner for at sikre et uafhængigt tilsyn med og gennemsigtighed i finansieringsmekanismerne;

| 9. | opfordrer til, at der træffes energiske foranstaltninger til at eliminere tilfælde af interessekonflikter i den offentlige administration ved at styrke kommissionen til løsning af interessekonflikter og give den beføjelser til at kontrollere erklæringer om formueforhold fra offentligt ansatte og pålægge sanktioner i tilfælde af uregelmæssigheder; opfordrer ligeledes til at ændre loven om forebyggelse af interessekonflikter ved udøvelse af offentlige funktioner, der giver parlamentsmedlemmer og andre valgte repræsentanter mulighed for at påtage sig hverv som medlemmer af ledelses- og tilsynsorganer; anfører, at fuld gennemsigtighed og en interesseerklæring fra de valgte repræsentanter i visse tilfælde kan løse denne konflikt; |
| --- | --- |

9.

opfordrer til, at der træffes energiske foranstaltninger til at eliminere tilfælde af interessekonflikter i den offentlige administration ved at styrke kommissionen til løsning af interessekonflikter og give den beføjelser til at kontrollere erklæringer om formueforhold fra offentligt ansatte og pålægge sanktioner i tilfælde af uregelmæssigheder; opfordrer ligeledes til at ændre loven om forebyggelse af interessekonflikter ved udøvelse af offentlige funktioner, der giver parlamentsmedlemmer og andre valgte repræsentanter mulighed for at påtage sig hverv som medlemmer af ledelses- og tilsynsorganer; anfører, at fuld gennemsigtighed og en interesseerklæring fra de valgte repræsentanter i visse tilfælde kan løse denne konflikt;

| 10. | fremhæver, at gennemførelsen af loven om informationsfrihed er præget af vanskeligheder, hvilket især gælder spørgsmålet om tilvejebringelse af dokumenter, som kunne afsløre korruption i forbindelse med privatiseringer og offentlige indkøb; opfordrer regeringen til at lette adgangen til relevante data; opfordrer de statslige myndigheder til at undlade at lægge pres på de ikke-statslige organisationer, nonprofitorganisationer og civilsamfundsaktører generelt, der undersøger tilfælde af korruption og organiseret kriminalitet og optræder i en vogterrolle; |
| --- | --- |

10.

fremhæver, at gennemførelsen af loven om informationsfrihed er præget af vanskeligheder, hvilket især gælder spørgsmålet om tilvejebringelse af dokumenter, som kunne afsløre korruption i forbindelse med privatiseringer og offentlige indkøb; opfordrer regeringen til at lette adgangen til relevante data; opfordrer de statslige myndigheder til at undlade at lægge pres på de ikke-statslige organisationer, nonprofitorganisationer og civilsamfundsaktører generelt, der undersøger tilfælde af korruption og organiseret kriminalitet og optræder i en vogterrolle;

| 11. | noterer sig fremskridtene i reformen af retsvæsenet, hvilket fremgår af vedtagelsen af vigtige ændringer i de strafferetlige procedurer og anden væsentlig lovgivning, der forøger de menneskelige ressourcer, som er til rådighed, og reducerer puklen af sager hos domstolene; påpeger imidlertid, at det er nødvendigt at sikre retsvæsenets og anklagernes ansvarlighed og effektivitet og deres uafhængighed af politisk indblanding; understreger, at det er nødvendigt at sikre fuld gennemførelse af de etiske lovregler; opfordrer kraftigt til ændringer i systemet for udnævnelse af dommere og anklagere og til at gøre en ende på praksissen med, at anklagere og medlemmer af domstolsrådet og anklagerådet kun udnævnes af parlamentet ved simpelt flertal og af regeringen; er endvidere bekymret over en potentiel overdreven magtkoncentration hos højesteretspræsidenten og den øverste offentlige anklager; opfordrer til vedtagelse af loven, der regulerer adgangen til gratis retshjælp; ønsker, at retspraksis gøres ensartet for at opnå et forudsigeligt retssystem og skabe tillid hertil i offentligheden; understreger, at det er vigtigt at øge det internationale samarbejde, især med nabolandene; |
| --- | --- |

11.

noterer sig fremskridtene i reformen af retsvæsenet, hvilket fremgår af vedtagelsen af vigtige ændringer i de strafferetlige procedurer og anden væsentlig lovgivning, der forøger de menneskelige ressourcer, som er til rådighed, og reducerer puklen af sager hos domstolene; påpeger imidlertid, at det er nødvendigt at sikre retsvæsenets og anklagernes ansvarlighed og effektivitet og deres uafhængighed af politisk indblanding; understreger, at det er nødvendigt at sikre fuld gennemførelse af de etiske lovregler; opfordrer kraftigt til ændringer i systemet for udnævnelse af dommere og anklagere og til at gøre en ende på praksissen med, at anklagere og medlemmer af domstolsrådet og anklagerådet kun udnævnes af parlamentet ved simpelt flertal og af regeringen; er endvidere bekymret over en potentiel overdreven magtkoncentration hos højesteretspræsidenten og den øverste offentlige anklager; opfordrer til vedtagelse af loven, der regulerer adgangen til gratis retshjælp; ønsker, at retspraksis gøres ensartet for at opnå et forudsigeligt retssystem og skabe tillid hertil i offentligheden; understreger, at det er vigtigt at øge det internationale samarbejde, især med nabolandene;

| 12. | anmoder Montenegro om yderligere at forbedre de fælles kriterier for uddannelse af jurister, som skal anvendes af det juridiske uddannelsescenter, og at bevilge de nødvendige finansielle midler til dette formål; |
| --- | --- |

12.

anmoder Montenegro om yderligere at forbedre de fælles kriterier for uddannelse af jurister, som skal anvendes af det juridiske uddannelsescenter, og at bevilge de nødvendige finansielle midler til dette formål;

| 13. | anmoder Kommissionen om i sin næste statusrapport at medtage en vurdering af de virkninger og resultater, der med de bevilgede EU-midler er opnået med hensyn til reform af retsvæsenet og bekæmpelse af korruption; |
| --- | --- |

13.

anmoder Kommissionen om i sin næste statusrapport at medtage en vurdering af de virkninger og resultater, der med de bevilgede EU-midler er opnået med hensyn til reform af retsvæsenet og bekæmpelse af korruption;

| 14. | understreger, at organiseret kriminalitet og især hvidvaskning af penge og smugling fortsat er et problem på trods af forbedringer af lovgivningsrammen og gennemførelsen heraf; opfordrer myndighederne til at øge den retshåndhævende kapacitet, navnlig den proaktive efterforskningskapacitet, og forbedre koordinationen mellem de forskellige organer og agenturer samt samarbejdet med de respektive myndigheder i nabolandene og på internationalt plan for at opnå tilfredsstillende resultater i bestræbelserne på at bekæmpe organiseret kriminalitet; glæder sig over vedtagelsen af strafferetsplejeloven og opfordrer til hurtig og fyldestgørende gennemførelse heraf; |
| --- | --- |

14.

understreger, at organiseret kriminalitet og især hvidvaskning af penge og smugling fortsat er et problem på trods af forbedringer af lovgivningsrammen og gennemførelsen heraf; opfordrer myndighederne til at øge den retshåndhævende kapacitet, navnlig den proaktive efterforskningskapacitet, og forbedre koordinationen mellem de forskellige organer og agenturer samt samarbejdet med de respektive myndigheder i nabolandene og på internationalt plan for at opnå tilfredsstillende resultater i bestræbelserne på at bekæmpe organiseret kriminalitet; glæder sig over vedtagelsen af strafferetsplejeloven og opfordrer til hurtig og fyldestgørende gennemførelse heraf;

| 15. | glæder sig over forbedringerne i parlamentets arbejde, men henstiller, at der gøres endnu mere for at sikre høj kvalitet i den vedtagne lovgivning og lovgivningens overensstemmelse med gældende EU-ret; henstiller, at det montenegrinske parlament internt tildeles øgede budgetmidler og flere menneskelige ressourcer, og at EU bistår parlamentet i øget omfang, f.eks. gennem partnerskabsaftaler med medlemsstaternes parlamenter eller med Europa-Parlamentet, for at i højere grad at gøre det muligt for medlemmerne af parlamentet og parlamentets sekretariat at overvåge og kontrollere regeringen, som anført i Kommissionens udtalelse; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over forbedringerne i parlamentets arbejde, men henstiller, at der gøres endnu mere for at sikre høj kvalitet i den vedtagne lovgivning og lovgivningens overensstemmelse med gældende EU-ret; henstiller, at det montenegrinske parlament internt tildeles øgede budgetmidler og flere menneskelige ressourcer, og at EU bistår parlamentet i øget omfang, f.eks. gennem partnerskabsaftaler med medlemsstaternes parlamenter eller med Europa-Parlamentet, for at i højere grad at gøre det muligt for medlemmerne af parlamentet og parlamentets sekretariat at overvåge og kontrollere regeringen, som anført i Kommissionens udtalelse;

| 16. | opfordrer til yderligere reformer af den offentlige administration, der stadig ikke har ressourcer nok og er åbenlyst politiseret, og navnlig til en revision af loven om tjenestemænd og statsansatte med henblik på at oprette et omfattende og meritbaseret beskæftigelsessystem, herunder gennemsigtige regler for ansættelse og fastsættelse af procedurer for karriereudvikling; understreger ligeledes, at det er nødvendigt at styrke de menneskelige ressourcer på lokalforvaltningsniveau og at tilvejebringe tilstrækkelige midler til finansiering af den lokale forvaltnings funktion med henblik på at sikre dens effektivitet og gennemsigtighed, hvilket navnlig er vigtigt i betragtning af den igangværende decentraliseringsproces; henleder opmærksomheden på, at det er nødvendigt at respektere de retligt bindende afgørelser, som landets myndighed for forvaltning af menneskelige ressourcer har truffet; understreger, at det er nødvendigt at forbedre de lovgivningsmæssige og institutionelle rammer for at øge ansvarligheden og respekten for retsstatsprincippet i den offentlige forvaltning, navnlig på områder som skatteadministration, offentlige indkøb, byplanlægning og licensudstedelse inden for den lokale forvaltning og toldvæsenet; glæder sig over åbningen af den regionale offentlige forvaltningshøjskole i Danilovgrad; |
| --- | --- |

16.

opfordrer til yderligere reformer af den offentlige administration, der stadig ikke har ressourcer nok og er åbenlyst politiseret, og navnlig til en revision af loven om tjenestemænd og statsansatte med henblik på at oprette et omfattende og meritbaseret beskæftigelsessystem, herunder gennemsigtige regler for ansættelse og fastsættelse af procedurer for karriereudvikling; understreger ligeledes, at det er nødvendigt at styrke de menneskelige ressourcer på lokalforvaltningsniveau og at tilvejebringe tilstrækkelige midler til finansiering af den lokale forvaltnings funktion med henblik på at sikre dens effektivitet og gennemsigtighed, hvilket navnlig er vigtigt i betragtning af den igangværende decentraliseringsproces; henleder opmærksomheden på, at det er nødvendigt at respektere de retligt bindende afgørelser, som landets myndighed for forvaltning af menneskelige ressourcer har truffet; understreger, at det er nødvendigt at forbedre de lovgivningsmæssige og institutionelle rammer for at øge ansvarligheden og respekten for retsstatsprincippet i den offentlige forvaltning, navnlig på områder som skatteadministration, offentlige indkøb, byplanlægning og licensudstedelse inden for den lokale forvaltning og toldvæsenet; glæder sig over åbningen af den regionale offentlige forvaltningshøjskole i Danilovgrad;

| 17. | glæder sig over vedtagelsen af den generelle lov om forbud mod forskelsbehandling i ansættelsesforhold og ved levering af offentlige tjenesteydelser, der forbyder forskelsbehandling af enhver art, medmindre det er begrundet i merit, og er et vigtigt skridt i oprettelsen af de retlige rammer, der kan befordre bekæmpelsen af forskelsbehandling; noterer sig dog mulige tilbageværende mangler i lovgivningen og opfordrer til afhjælpning heraf; understreger, at sårbare grupper, såsom romaer, ashkalier og egyptere og personer med handicap, angiveligt stadig forskelsbehandles, og at forskelsbehandling på grund af seksualitet og kønsidentitet fortsat praktiseres i stor udstrækning, også fra de statslige myndigheders side; tilskynder de montenegrinske myndigheder til at styrke gennemførelsesinstrumenterne til forebyggelse og overvågning af tilfælde af forskelsbehandling og til retsforfølgelse og pålæggelse af sanktioner i forbindelse hermed; er foruroliget over, at handicappedes arbejdstagerrettigheder ikke respekteres fuldt ud, og glæder sig i den forbindelse over det memorandum om handicappedes situation på arbejdsmarkedet, der er undertegnet af Montenegros sammenslutning af fagforbund og af en række ikke-statslige organisationer; |
| --- | --- |

17.

glæder sig over vedtagelsen af den generelle lov om forbud mod forskelsbehandling i ansættelsesforhold og ved levering af offentlige tjenesteydelser, der forbyder forskelsbehandling af enhver art, medmindre det er begrundet i merit, og er et vigtigt skridt i oprettelsen af de retlige rammer, der kan befordre bekæmpelsen af forskelsbehandling; noterer sig dog mulige tilbageværende mangler i lovgivningen og opfordrer til afhjælpning heraf; understreger, at sårbare grupper, såsom romaer, ashkalier og egyptere og personer med handicap, angiveligt stadig forskelsbehandles, og at forskelsbehandling på grund af seksualitet og kønsidentitet fortsat praktiseres i stor udstrækning, også fra de statslige myndigheders side; tilskynder de montenegrinske myndigheder til at styrke gennemførelsesinstrumenterne til forebyggelse og overvågning af tilfælde af forskelsbehandling og til retsforfølgelse og pålæggelse af sanktioner i forbindelse hermed; er foruroliget over, at handicappedes arbejdstagerrettigheder ikke respekteres fuldt ud, og glæder sig i den forbindelse over det memorandum om handicappedes situation på arbejdsmarkedet, der er undertegnet af Montenegros sammenslutning af fagforbund og af en række ikke-statslige organisationer;

| 18. | er bekymret over, at kvinder stadig er underrepræsenterede i beslutningsprocesser og i ledende stillinger både i den offentlige administration, såsom parlamentet, ministerier, regeringens topposter og i ledelsen af offentlige virksomheder; opfordrer til hurtigt at integrere en politik for ligestilling mellem kønnene ved at gennemføre handlingsplanen og til at introducere princippet om lige løn; |
| --- | --- |

18.

er bekymret over, at kvinder stadig er underrepræsenterede i beslutningsprocesser og i ledende stillinger både i den offentlige administration, såsom parlamentet, ministerier, regeringens topposter og i ledelsen af offentlige virksomheder; opfordrer til hurtigt at integrere en politik for ligestilling mellem kønnene ved at gennemføre handlingsplanen og til at introducere princippet om lige løn;

| 19. | glæder sig over vedtagelsen af loven om beskyttelse mod vold i hjemmet, og opfordrer regeringen til hurtigt at gennemføre den samt til at yde finansiel støtte til organisationer, der bistår ofrene; opfordrer myndighederne til at fremme en bevidstgørelseskampagne for at oplyse kvinder om deres rettigheder en politik om nul tolerance for vold i hjemmet; |
| --- | --- |

19.

glæder sig over vedtagelsen af loven om beskyttelse mod vold i hjemmet, og opfordrer regeringen til hurtigt at gennemføre den samt til at yde finansiel støtte til organisationer, der bistår ofrene; opfordrer myndighederne til at fremme en bevidstgørelseskampagne for at oplyse kvinder om deres rettigheder en politik om nul tolerance for vold i hjemmet;

| 20. | tilskynder de montenegrinske myndigheder til at sikre, at de relevante lovgivningsbestemmelser, herunder loven om mindretals grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, gennemføres fuldt ud; gentager, at alle mindretal skal beskyttes ved streng gennemførelse af loven om forbud mod forskelsbehandling; opfordrer Montenegro til at gøre mere for at øge bevidstheden om enhver form for forskelsbehandling; tilskynder de montenegrinske myndigheder til fortsat fuldt ud at støtte gennemførelsen af handlingsplanen til løsning af spørgsmålet om fordrevne personers status; |
| --- | --- |

20.

tilskynder de montenegrinske myndigheder til at sikre, at de relevante lovgivningsbestemmelser, herunder loven om mindretals grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, gennemføres fuldt ud; gentager, at alle mindretal skal beskyttes ved streng gennemførelse af loven om forbud mod forskelsbehandling; opfordrer Montenegro til at gøre mere for at øge bevidstheden om enhver form for forskelsbehandling; tilskynder de montenegrinske myndigheder til fortsat fuldt ud at støtte gennemførelsen af handlingsplanen til løsning af spørgsmålet om fordrevne personers status;

| 21. | glæder sig over de generelt gode relationer mellem de etniske grupper og den gode generelle beskyttelse af mindretallenes rettigheder i landet og minder om, at dette udgør et positivt fundament for den fredsskabende proces i området, som tidligere var præget af interetnisk vold og fordrivelse af store befolkningsgrupper, men opfordrer til, at mindretalsgrupperne i højere grad høres af myndighederne og forvaltningerne for at fremme forsoningen i regionen; gør i den forbindelse opmærksom på, at det er nødvendigt at afklare det forfatningsbestemmelserne om korrekt repræsentation af mindretal, og glæder sig over de skridt, der er taget for at udarbejde nøjagtige statistikker på dette område; opfordrer til, at loven om statsborgerskab og udlændingeloven tilpasses europæiske standarder; tilskynder både politiske og religiøse ledere på begge sider af den serbisk-montenegrinske grænse til at bidrage til et positivt interetnisk og interreligiøst klima ved at finde kompromisløsninger om kontroversielle spørgsmål, herunder omstridte religiøse steder; |
| --- | --- |

21.

glæder sig over de generelt gode relationer mellem de etniske grupper og den gode generelle beskyttelse af mindretallenes rettigheder i landet og minder om, at dette udgør et positivt fundament for den fredsskabende proces i området, som tidligere var præget af interetnisk vold og fordrivelse af store befolkningsgrupper, men opfordrer til, at mindretalsgrupperne i højere grad høres af myndighederne og forvaltningerne for at fremme forsoningen i regionen; gør i den forbindelse opmærksom på, at det er nødvendigt at afklare det forfatningsbestemmelserne om korrekt repræsentation af mindretal, og glæder sig over de skridt, der er taget for at udarbejde nøjagtige statistikker på dette område; opfordrer til, at loven om statsborgerskab og udlændingeloven tilpasses europæiske standarder; tilskynder både politiske og religiøse ledere på begge sider af den serbisk-montenegrinske grænse til at bidrage til et positivt interetnisk og interreligiøst klima ved at finde kompromisløsninger om kontroversielle spørgsmål, herunder omstridte religiøse steder;

| 22. | understreger, at romaer, ashkalier og egyptere fortsat oplever problemer med hyppigt forekommende forskelsbehandling; opfordrer myndighederne til at forbedre deres levevilkår, adgang til social sikring, sundhedsydelser, uddannelse og arbejdsformidling samt til at sørge for, at de får identifikationspapirer, som er en forudsætning for at få adgang til offentlige ydelser; understreger, at der er et akut behov for at forbedre levevilkårene i Konik-lejren samt for at vedtage og gennemføre en bæredygtig strategi for at forbedre vilkårene og for en eventuel lukning af lejren; |
| --- | --- |

22.

understreger, at romaer, ashkalier og egyptere fortsat oplever problemer med hyppigt forekommende forskelsbehandling; opfordrer myndighederne til at forbedre deres levevilkår, adgang til social sikring, sundhedsydelser, uddannelse og arbejdsformidling samt til at sørge for, at de får identifikationspapirer, som er en forudsætning for at få adgang til offentlige ydelser; understreger, at der er et akut behov for at forbedre levevilkårene i Konik-lejren samt for at vedtage og gennemføre en bæredygtig strategi for at forbedre vilkårene og for en eventuel lukning af lejren;

| 23. | gentager, at aktive og uafhængige civilsamfundsorganisationer er vigtige for demokratiet; glæder sig over det forbedrede samarbejde mellem regeringen og de ikke-statslige organisationer, navnlig i bekæmpelsen af korruption; opfordrer til yderligere at styrke dette forhold, og til at ngo'erne i højere grad høres i den politiske beslutningsproces, herunder ved udformningen af politikker og lovgivning samt ved overvågningen af myndighedernes aktiviteter; understreger den altafgørende rolle, som civilsamfundets aktører spiller ved at bidrage til et øget regionalt samarbejde om sociale og politiske aspekter; glæder sig over arbejdet i Det Nationale Råd for Europæisk Integration, som omfatter civilsamfundet, regeringen, retsvæsenet og oppositionen, men opfordrer til at styrke dets rolle med henblik på at gøre fremskridt i retning af EU-integration; |
| --- | --- |

23.

gentager, at aktive og uafhængige civilsamfundsorganisationer er vigtige for demokratiet; glæder sig over det forbedrede samarbejde mellem regeringen og de ikke-statslige organisationer, navnlig i bekæmpelsen af korruption; opfordrer til yderligere at styrke dette forhold, og til at ngo'erne i højere grad høres i den politiske beslutningsproces, herunder ved udformningen af politikker og lovgivning samt ved overvågningen af myndighedernes aktiviteter; understreger den altafgørende rolle, som civilsamfundets aktører spiller ved at bidrage til et øget regionalt samarbejde om sociale og politiske aspekter; glæder sig over arbejdet i Det Nationale Råd for Europæisk Integration, som omfatter civilsamfundet, regeringen, retsvæsenet og oppositionen, men opfordrer til at styrke dets rolle med henblik på at gøre fremskridt i retning af EU-integration;

| 24. | tilskynder den montenegrinske regering til et tættere samarbejde og en regelmæssig dialog med ngo'er, fagforeninger og andre civilsamfundsorganisationer; finder det i den forbindelse glædeligt, at der er oprettet et samarbejdsråd mellem den montenegrinske regering og ngo'erne; understreger, at det er vigtigt at styrke den institutionelle ramme for samarbejdet mellem regeringen, ngo'er, fagforeninger og andre civilsamfundsorganisationer; |
| --- | --- |

24.

tilskynder den montenegrinske regering til et tættere samarbejde og en regelmæssig dialog med ngo'er, fagforeninger og andre civilsamfundsorganisationer; finder det i den forbindelse glædeligt, at der er oprettet et samarbejdsråd mellem den montenegrinske regering og ngo'erne; understreger, at det er vigtigt at styrke den institutionelle ramme for samarbejdet mellem regeringen, ngo'er, fagforeninger og andre civilsamfundsorganisationer;

| 25. | glæder sig over fremskridtene med hensyn til gennemførelsen af Bologna-reformprocessen og opfordrer til en yderligere indsats for at forbedre kvaliteten af både de almene og de erhvervsfaglige uddannelser for at give de unge de nødvendige kvalifikationer til at konkurrere på arbejdsmarkedet med succes; opfordrer til en mere effektiv gennemførelse af strategien for integreret uddannelse ved at inddrage børn fra sårbare grupper; |
| --- | --- |

25.

glæder sig over fremskridtene med hensyn til gennemførelsen af Bologna-reformprocessen og opfordrer til en yderligere indsats for at forbedre kvaliteten af både de almene og de erhvervsfaglige uddannelser for at give de unge de nødvendige kvalifikationer til at konkurrere på arbejdsmarkedet med succes; opfordrer til en mere effektiv gennemførelse af strategien for integreret uddannelse ved at inddrage børn fra sårbare grupper;

| 26. | anerkender de tiltag, den montenegrinske regering har iværksat for at garantere ytringsfriheden i medierne gennem vedtagelsen af loven om elektroniske medier og ændringerne til straffeloven, men opfordrer til yderligere skridt for at sikre uafhængighed og professionalisme i medieforetagender, herunder en styrkelse af det offentlige radio- og tv-selskabs kapacitet og uafhængighed; opfordrer de montenegrinske myndigheder til fortsat at udvise vilje til at sikre, at mediesektoren fungerer uden politisk indblanding, og at tilsynsorganernes uafhængighed er garanteret; henleder opmærksomheden på de urimelige bøder for bagvaskelse, der fortsat vanskeliggør journalisternes frie og uafhængige arbejde, og opfordrer til, at injurielovgivningen og praksis på området fuldt ud tilpasses Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis; betoner, at anmeldte sager om intimidering af og fysisk vold mod journalister og civilsamfundsaktivister skal efterforskes grundigt og retsforfølges; understreger, at det er vigtigt, at der anvendes høje professionelle standarder, og at journalisterne benytter en faglig kodeks med etiske regler; |
| --- | --- |

26.

anerkender de tiltag, den montenegrinske regering har iværksat for at garantere ytringsfriheden i medierne gennem vedtagelsen af loven om elektroniske medier og ændringerne til straffeloven, men opfordrer til yderligere skridt for at sikre uafhængighed og professionalisme i medieforetagender, herunder en styrkelse af det offentlige radio- og tv-selskabs kapacitet og uafhængighed; opfordrer de montenegrinske myndigheder til fortsat at udvise vilje til at sikre, at mediesektoren fungerer uden politisk indblanding, og at tilsynsorganernes uafhængighed er garanteret; henleder opmærksomheden på de urimelige bøder for bagvaskelse, der fortsat vanskeliggør journalisternes frie og uafhængige arbejde, og opfordrer til, at injurielovgivningen og praksis på området fuldt ud tilpasses Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis; betoner, at anmeldte sager om intimidering af og fysisk vold mod journalister og civilsamfundsaktivister skal efterforskes grundigt og retsforfølges; understreger, at det er vigtigt, at der anvendes høje professionelle standarder, og at journalisterne benytter en faglig kodeks med etiske regler;

| 27. | glæder sig over Montenegros gode resultater med hensyn til gennemførelsen af økonomiske reformer, men understreger, at finanskrisen har vist potentielle svagheder i landets økonomiske model, og at der er et akut behov for yderligere strukturelle ændringer; opfordrer især til yderligere skridt, der kan forbedre overvågningen og håndhævelsen af privatiseringskontrakter, sikre gennemsigtighed i tildelingen af statsstøtte og fremme en bedre og enklere lovgivning på erhvervsområdet og navnlig gøre det lettere for små og mellemstore virksomheder at fungere; |
| --- | --- |

27.

glæder sig over Montenegros gode resultater med hensyn til gennemførelsen af økonomiske reformer, men understreger, at finanskrisen har vist potentielle svagheder i landets økonomiske model, og at der er et akut behov for yderligere strukturelle ændringer; opfordrer især til yderligere skridt, der kan forbedre overvågningen og håndhævelsen af privatiseringskontrakter, sikre gennemsigtighed i tildelingen af statsstøtte og fremme en bedre og enklere lovgivning på erhvervsområdet og navnlig gøre det lettere for små og mellemstore virksomheder at fungere;

| 28. | noterer sig forbedringerne i arbejdsmarkedets funktion, men er bekymret over det betydelige niveau af uformel beskæftigelse; anser den uformelle økonomi for et dybt rodfæstet problem, hvis løsning kræver grundige strategier, der skal omfatte alle aspekter af samfundet; henleder opmærksomheden på, at arbejdsmarkedet stadig er karakteriseret af strukturarbejdsløshed, og at det på samme tid ikke er muligt at besætte ledige, højt kvalificerede stillinger, hvilket viser et misforhold mellem de udbudte og efterspurgte kvalifikationer; bifalder vedtagelsen af den nationale referenceramme for kvalifikationer, der udgør de lovgivningsmæssige forudsætninger for, at dette misforhold kan afhjælpes, og tilskynder den montenegrinske regering til at gennemføre referencerammen hurtigt; |
| --- | --- |

28.

noterer sig forbedringerne i arbejdsmarkedets funktion, men er bekymret over det betydelige niveau af uformel beskæftigelse; anser den uformelle økonomi for et dybt rodfæstet problem, hvis løsning kræver grundige strategier, der skal omfatte alle aspekter af samfundet; henleder opmærksomheden på, at arbejdsmarkedet stadig er karakteriseret af strukturarbejdsløshed, og at det på samme tid ikke er muligt at besætte ledige, højt kvalificerede stillinger, hvilket viser et misforhold mellem de udbudte og efterspurgte kvalifikationer; bifalder vedtagelsen af den nationale referenceramme for kvalifikationer, der udgør de lovgivningsmæssige forudsætninger for, at dette misforhold kan afhjælpes, og tilskynder den montenegrinske regering til at gennemføre referencerammen hurtigt;

| 29. | understreger, at det er vigtigt for Montenegros udvikling, at transportinfrastrukturen forbedres, og at det sikres, at landets transportsystem er koblet til nabolandenes transportsystemer; opfordrer til yderligere udvikling af jernbanenettet og modernisering af det eksisterende net, som er et bæredygtigt og miljøvenligt alternativ til vejnettet, og som kunne overtage en væsentlig del af gods- og passagertransporten; |
| --- | --- |

29.

understreger, at det er vigtigt for Montenegros udvikling, at transportinfrastrukturen forbedres, og at det sikres, at landets transportsystem er koblet til nabolandenes transportsystemer; opfordrer til yderligere udvikling af jernbanenettet og modernisering af det eksisterende net, som er et bæredygtigt og miljøvenligt alternativ til vejnettet, og som kunne overtage en væsentlig del af gods- og passagertransporten;

| 30. | fremhæver, at Montenegro har ratificeret Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) otte grundlæggende konventioner om arbejdsrettigheder og den ændrede europæiske socialpagt; påpeger, at der stadig findes restriktioner, selv om arbejdsloven indeholder grundlæggende arbejds- og fagforeningsrettigheder; opfordrer Montenegro til at styrke arbejds- og fagforeningsrettighederne yderligere; fremhæver den vigtige rolle, som dialogen mellem arbejdsmarkedets parter spiller, og opfordrer den montenegrinske regering til at øge sine ambitioner i det sociale råd og styrke rådets rolle; understreger, at det er vigtigt, at arbejdet i det sociale råd gøres mere åbent og effektivt; |
| --- | --- |

30.

fremhæver, at Montenegro har ratificeret Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) otte grundlæggende konventioner om arbejdsrettigheder og den ændrede europæiske socialpagt; påpeger, at der stadig findes restriktioner, selv om arbejdsloven indeholder grundlæggende arbejds- og fagforeningsrettigheder; opfordrer Montenegro til at styrke arbejds- og fagforeningsrettighederne yderligere; fremhæver den vigtige rolle, som dialogen mellem arbejdsmarkedets parter spiller, og opfordrer den montenegrinske regering til at øge sine ambitioner i det sociale råd og styrke rådets rolle; understreger, at det er vigtigt, at arbejdet i det sociale råd gøres mere åbent og effektivt;

| 31. | glæder sig over, at forfatningen definerer Montenegro som en økologisk stat; bemærker, at turisme spiller en betydelig rolle for økonomien og har potentiale til at bidrage til landets udvikling; noterer sig dog de miljørisici, der er forbundet med turisme, og opfordrer regeringen til at tage yderligere skridt for at beskytte naturen, såsom hurtig gennemførelse af miljøloven og de bestemmelser, der mangler at blive iværksat, samt gøre en yderligere nødvendig indsats for at undgå en mulig ødelæggelse af Adriaterhavskysten; henleder især opmærksomheden på nødvendigheden af en effektiv affaldshåndtering, navnlig på lokalt plan, for at affaldekan bortskaffes på en sikker måde; glæder sig over de foranstaltninger, der er truffet til fremme af en økonomi med lavere kulstofforbrug ved at udvikle landets store vandkraftpotentiale og ressourcerne af andre vedvarende energikilder, som vil bidrage til at dække det indenlandske behov og på samme tid endog udgøre en eksportressource og valutaindtægtskilde for landet; advarer imidlertid om, at store dæmninger ofte har betydelige negative virkninger for miljøet, og henstiller, at der i overensstemmelse med gældende EU-ret foretages fyldestgørende og gennemsigtige miljøvurderinger, herunder af »miljømæssigt bedre valgmuligheder«, og opfordrer til offentlig deltagelse og inddragelse af civilsamfundet, før opførelsen af dæmningerne godkendes, eller der gives tilladelse hertil; |
| --- | --- |

31.

glæder sig over, at forfatningen definerer Montenegro som en økologisk stat; bemærker, at turisme spiller en betydelig rolle for økonomien og har potentiale til at bidrage til landets udvikling; noterer sig dog de miljørisici, der er forbundet med turisme, og opfordrer regeringen til at tage yderligere skridt for at beskytte naturen, såsom hurtig gennemførelse af miljøloven og de bestemmelser, der mangler at blive iværksat, samt gøre en yderligere nødvendig indsats for at undgå en mulig ødelæggelse af Adriaterhavskysten; henleder især opmærksomheden på nødvendigheden af en effektiv affaldshåndtering, navnlig på lokalt plan, for at affaldekan bortskaffes på en sikker måde; glæder sig over de foranstaltninger, der er truffet til fremme af en økonomi med lavere kulstofforbrug ved at udvikle landets store vandkraftpotentiale og ressourcerne af andre vedvarende energikilder, som vil bidrage til at dække det indenlandske behov og på samme tid endog udgøre en eksportressource og valutaindtægtskilde for landet; advarer imidlertid om, at store dæmninger ofte har betydelige negative virkninger for miljøet, og henstiller, at der i overensstemmelse med gældende EU-ret foretages fyldestgørende og gennemsigtige miljøvurderinger, herunder af »miljømæssigt bedre valgmuligheder«, og opfordrer til offentlig deltagelse og inddragelse af civilsamfundet, før opførelsen af dæmningerne godkendes, eller der gives tilladelse hertil;

| 32. | opfordrer de montenegrinske myndigheder, navnlig økonomiministeriet, til at offentliggøre alle dokumenter og bilag vedrørende den nylige aftale om etablering af et undersøisk energikabel mellem Montenegro og Italien på sit websted; opfordrer til, at de fulde konsekvenser af aftalen, herunder påvirkningen af miljøet, offentliggøres; |
| --- | --- |

32.

opfordrer de montenegrinske myndigheder, navnlig økonomiministeriet, til at offentliggøre alle dokumenter og bilag vedrørende den nylige aftale om etablering af et undersøisk energikabel mellem Montenegro og Italien på sit websted; opfordrer til, at de fulde konsekvenser af aftalen, herunder påvirkningen af miljøet, offentliggøres;

| 33. | bemærker med tilfredshed, at Montenegro er stærkt engageret i det regionale samarbejde, og at landet er en konstruktiv regional partner; roser Montenegro for landets gode forhold til sine nabolande og dets i almindelighed stabiliserende rolle i regionen; bemærker, at landet er aktivt medlem af de fleste regionale organisationer, og at det har indgået en række politimæssige og retlige aftaler med sine nabolande; glæder sig over de nyligt ratificerede tilbagetagelsesaftaler med Kroatien og Serbien samt den nyligt indgåede udleveringsaftale med Serbien og Kroatien; opfordrer Montenegro til hurtigt at afklare sit grænsespørgsmål med Kroatien gennem Den Internationale Domstol; |
| --- | --- |

33.

bemærker med tilfredshed, at Montenegro er stærkt engageret i det regionale samarbejde, og at landet er en konstruktiv regional partner; roser Montenegro for landets gode forhold til sine nabolande og dets i almindelighed stabiliserende rolle i regionen; bemærker, at landet er aktivt medlem af de fleste regionale organisationer, og at det har indgået en række politimæssige og retlige aftaler med sine nabolande; glæder sig over de nyligt ratificerede tilbagetagelsesaftaler med Kroatien og Serbien samt den nyligt indgåede udleveringsaftale med Serbien og Kroatien; opfordrer Montenegro til hurtigt at afklare sit grænsespørgsmål med Kroatien gennem Den Internationale Domstol;

| 34. | lægger vægt på, at det montenegrinske parlament, som det første i regionen, har vedtaget resolutionen om folkemordet i Screbrenica, og glæder sig over dette skridt som et vigtigt bidrag til regional forsoning; |
| --- | --- |

34.

lægger vægt på, at det montenegrinske parlament, som det første i regionen, har vedtaget resolutionen om folkemordet i Screbrenica, og glæder sig over dette skridt som et vigtigt bidrag til regional forsoning;

| 35. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen samt til Montenegros regering og parlament. |
| --- | --- |

35.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen samt til Montenegros regering og parlament.

---

(1)  EFT L 108 af 29.4.2010, s. 1.

(2)  EFT L 334 af 19.12.2007, s. 25.

(3)  EFT L 336 af 18.12.2009, s. 1.

---

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/112 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/112

---

Onsdag den 9. marts 2011EU's strategi for integration af romaer

P7_TA(2011)0092

Europa-Parlamentets beslutning af 9. marts 2011 om EU's strategi for integration af romaer (2010/2276(INI))

2012/C 199 E/15

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til chartret om grundlæggende rettigheder, især artikel 1, 8, 19, 20, 21, 24, 25, 35 og 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til chartret om grundlæggende rettigheder, især artikel 1, 8, 19, 20, 21, 24, 25, 35 og 45,

| — | der henviser til den internationale menneskerettighedslovgivning, navnlig den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination, FN's 1992-erklæring om rettigheder for personer, der tilhører nationale, etniske, religiøse eller sproglige mindretal, konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder samt FN- konventionen om barnets rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale menneskerettighedslovgivning, navnlig den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination, FN's 1992-erklæring om rettigheder for personer, der tilhører nationale, etniske, religiøse eller sproglige mindretal, konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder samt FN- konventionen om barnets rettigheder,

| — | der henviser til de europæiske konventioner til beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, navnlig den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (EMRK) og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dertil hørende retspraksis, den europæiske socialpagt og de dermed forbundne henstillinger fra Den Europæiske Komité for Sociale Rettigheder samt Europarådets rammekonvention om beskyttelse af nationale mindretal, |
| --- | --- |

—

der henviser til de europæiske konventioner til beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, navnlig den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (EMRK) og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dertil hørende retspraksis, den europæiske socialpagt og de dermed forbundne henstillinger fra Den Europæiske Komité for Sociale Rettigheder samt Europarådets rammekonvention om beskyttelse af nationale mindretal,

| — | der henviser til artikel 2 og 3 i traktaten om Den Europæiske Union, der fastlægger de grundlæggende rettigheder og principper i Den Europæiske Union, herunder princippet om ikke-forskelsbehandling og om fri bevægelighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og 3 i traktaten om Den Europæiske Union, der fastlægger de grundlæggende rettigheder og principper i Den Europæiske Union, herunder princippet om ikke-forskelsbehandling og om fri bevægelighed,

| — | der henviser til artikel 5, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union, der giver hjemmel til, at Unionen kan handle, hvis målene for den påtænkte handling ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne, men bedre kan nås på EU-plan, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 5, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union, der giver hjemmel til, at Unionen kan handle, hvis målene for den påtænkte handling ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne, men bedre kan nås på EU-plan,

| — | der henviser til artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union, der omhandler Unionens grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union, der omhandler Unionens grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Union, der hjemler sanktioner og suspension af rettigheder i tilfælde af grove overtrædelser af EU-retten, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Union, der hjemler sanktioner og suspension af rettigheder i tilfælde af grove overtrædelser af EU-retten,

| — | der henviser til artikel 9 og 10 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der forpligter Unionen til - som et horisontalt krav - at tage hensyn til fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse, bekæmpelse af social udstødelse samt et højt niveau for uddannelse, erhvervsuddannelse og beskyttelse af menneskers sundhed samt bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af race eller etnisk oprindelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 9 og 10 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der forpligter Unionen til - som et horisontalt krav - at tage hensyn til fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse, bekæmpelse af social udstødelse samt et højt niveau for uddannelse, erhvervsuddannelse og beskyttelse af menneskers sundhed samt bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af race eller etnisk oprindelse,

| — | der henviser til artikel 19 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der bemyndiger Rådet til at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til at bekæmpe forskelsbehandling på grund af race eller etnisk oprindelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 19 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der bemyndiger Rådet til at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til at bekæmpe forskelsbehandling på grund af race eller etnisk oprindelse,

| — | der henviser til artikel 151 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der fastslår, at beskæftigelsesfremme, forbedring af leve- og arbejdsvilkår og en passende social beskyttelse er målsætninger for Unionen og medlemsstaterne, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 151 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der fastslår, at beskæftigelsesfremme, forbedring af leve- og arbejdsvilkår og en passende social beskyttelse er målsætninger for Unionen og medlemsstaterne,

| — | der henviser til artikel 153 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der fastslår, på hvilke områder Unionen støtter og supplerer medlemsstaternes indsats og navnlig til artikel 153, stk. 1, litra h), om integration af personer, der er udstødt fra arbejdsmarkedet, og artikel 153, stk. 1, litra j), om bekæmpelse af social udstødelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 153 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der fastslår, på hvilke områder Unionen støtter og supplerer medlemsstaternes indsats og navnlig til artikel 153, stk. 1, litra h), om integration af personer, der er udstødt fra arbejdsmarkedet, og artikel 153, stk. 1, litra j), om bekæmpelse af social udstødelse,

| — | der henviser til afsnit XVIII i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der omhandler økonomisk, social og territorial samhørighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til afsnit XVIII i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der omhandler økonomisk, social og territorial samhørighed,

| — | der henviser til artikel 352 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»fleksibilitetsbestemmelsen«), der indeholder hjemmel til vedtagelse af passende bestemmelser for at nå et af målene i traktaterne, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 352 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»fleksibilitetsbestemmelsen«), der indeholder hjemmel til vedtagelse af passende bestemmelser for at nå et af målene i traktaterne,

| — | der henviser til artikel 3, 8, 16, 18, 20, 21 og 157 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3, 8, 16, 18, 20, 21 og 157 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Europarådets anbefaling 1355 (1998) om bekæmpelse af social udstødelse og styrkelse af den sociale samhørighed i Europa, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets anbefaling 1355 (1998) om bekæmpelse af social udstødelse og styrkelse af den sociale samhørighed i Europa,

| — | der henviser til Europarådets europæiske pagt om regionale sprog eller mindretalssprog, der anerkender regionale sprog eller mindretalssprog som en integreret del af Europas kulturarv, samt Europarådets rammekonvention om beskyttelse af nationale mindretal, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets europæiske pagt om regionale sprog eller mindretalssprog, der anerkender regionale sprog eller mindretalssprog som en integreret del af Europas kulturarv, samt Europarådets rammekonvention om beskyttelse af nationale mindretal,

| — | der henviser til sin beslutning af 28. april 2005 om romaernes situation i Den Europæiske Union (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. april 2005 om romaernes situation i Den Europæiske Union (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. juni 2006 om romakvinders situation i EU (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. juni 2006 om romakvinders situation i EU (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. november 2007 om anvendelse af direktiv 2004/38/EF om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. november 2007 om anvendelse af direktiv 2004/38/EF om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 31. januar 2008 om en europæisk strategi for romaer (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 31. januar 2008 om en europæisk strategi for romaer (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. juli 2008 om oprettelse af en database i Italien med fingeraftryk fra romaer (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. juli 2008 om oprettelse af en database i Italien med fingeraftryk fra romaer (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. marts 2009 om romaernes sociale situation og forbedring af deres adgang til arbejdsmarkedet i EU (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. marts 2009 om romaernes sociale situation og forbedring af deres adgang til arbejdsmarkedet i EU (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. marts 2010 om andet EU-topmøde om romaer (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. marts 2010 om andet EU-topmøde om romaer (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. september 2010 om situationen for romaerne og retten til fri bevægelighed i EU (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. september 2010 om situationen for romaerne og retten til fri bevægelighed i EU (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (9),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (10),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (11),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (12),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2008/913/RIA af 28. november 2008 om bekæmpelse af visse former for og tilkendegivelser af racisme og fremmedhad ved hjælp af straffelovgivningen (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2008/913/RIA af 28. november 2008 om bekæmpelse af visse former for og tilkendegivelser af racisme og fremmedhad ved hjælp af straffelovgivningen (13),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 437/2010 af 19. maj 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 1080/2006 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, for så vidt angår støtteberettigelse for boligtiltag for marginaliserede befolkningsgrupper (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 437/2010 af 19. maj 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 1080/2006 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, for så vidt angår støtteberettigelse for boligtiltag for marginaliserede befolkningsgrupper (14),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner fra december 2007 og juni 2008 og Rådets (almindelige anliggender) konklusioner fra december 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner fra december 2007 og juni 2008 og Rådets (almindelige anliggender) konklusioner fra december 2008,

| — | der henviser til konklusionerne fra Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) om romaernes integration, vedtaget i Luxembourg den 8. juni 2009, og navnlig til de ti fælles grundprincipper for romaernes integration, der er knyttet som bilag til konklusionerne, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) om romaernes integration, vedtaget i Luxembourg den 8. juni 2009, og navnlig til de ti fælles grundprincipper for romaernes integration, der er knyttet som bilag til konklusionerne,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen om social og økonomisk integration af romaer i Europa (KOM(2010)0133), oprettelsen af en taskforce (15) (den 7. september 2010), taskforcens første konklusioner (16) og rapporterne fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen om social og økonomisk integration af romaer i Europa (KOM(2010)0133), oprettelsen af en taskforce (15) (den 7. september 2010), taskforcens første konklusioner (16) og rapporterne fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder,

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument »Roma in Europa: The Implementation of European Union Instruments and Policies for Roma Inclusion - Progress Report 2008 -2010« (SEK(2010)0400), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument »Roma in Europa: The Implementation of European Union Instruments and Policies for Roma Inclusion - Progress Report 2008 -2010« (SEK(2010)0400),

| — | der henviser til det første EU-topmøde om romaer, der blev afholdt i Bruxelles den 16. september 2008, og til det andet EU-topmøde om romaer, der blev afholdt i Córdoba den 8. april 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til det første EU-topmøde om romaer, der blev afholdt i Bruxelles den 16. september 2008, og til det andet EU-topmøde om romaer, der blev afholdt i Córdoba den 8. april 2010,

| — | der henviser til de rapporter om romaer, racisme og fremmedhad i EU's medlemsstater i 2009, som Agenturet for Grundlæggende Rettigheder (17) har offentliggjort, og til rapporterne fra Europarådets kommissær for menneskerettigheder, Thomas Hammarberg, |
| --- | --- |

—

der henviser til de rapporter om romaer, racisme og fremmedhad i EU's medlemsstater i 2009, som Agenturet for Grundlæggende Rettigheder (17) har offentliggjort, og til rapporterne fra Europarådets kommissær for menneskerettigheder, Thomas Hammarberg,

| — | der henviser til Europarådets henstillinger, udtalelser og erklæringer herom, såsom konklusionerne fra Europarådets møde på højt plan om romaer (Strasbourg, den 20. oktober 2010) (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets henstillinger, udtalelser og erklæringer herom, såsom konklusionerne fra Europarådets møde på højt plan om romaer (Strasbourg, den 20. oktober 2010) (18),

| — | der henviser til, at en række EU-medlemsstater, kandidatlande og andre lande med en betydelig tilstedeværelse af EU-institutioner i 2005 proklamerede tiåret for integration af romaer og oprettede en uddannelsesfond for romaer, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at en række EU-medlemsstater, kandidatlande og andre lande med en betydelig tilstedeværelse af EU-institutioner i 2005 proklamerede tiåret for integration af romaer og oprettede en uddannelsesfond for romaer,

| — | der henviser til henstillingerne vedtaget af FN's Racediskriminationskomité ved dens 77. møde (den 2.-27. august 2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstillingerne vedtaget af FN's Racediskriminationskomité ved dens 77. møde (den 2.-27. august 2010),

| — | der henviser til den fjerde rapport om Frankrig fra Europarådets Kommission mod Racisme og Intolerance (ECRI), der blev offentliggjort den 15. juni 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fjerde rapport om Frankrig fra Europarådets Kommission mod Racisme og Intolerance (ECRI), der blev offentliggjort den 15. juni 2010,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Regionaludviklingsudvalget og Kultur- og Uddannelsesudvalget (A7-0043/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Regionaludviklingsudvalget og Kultur- og Uddannelsesudvalget (A7-0043/2011),

| A. | der henviser til, at en stor andel af Europas 10-12 millioner romaer - hvoraf de fleste er EU-borgere - systematisk er blevet forskelsbehandlet og derfor lider under en uacceptabel grad af social, kulturel og økonomisk udstødelse samt menneskerettighedskrænkelser og oplever en betydelig stigmatisering og forskelsbehandling både offentligt og privat, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at en stor andel af Europas 10-12 millioner romaer - hvoraf de fleste er EU-borgere - systematisk er blevet forskelsbehandlet og derfor lider under en uacceptabel grad af social, kulturel og økonomisk udstødelse samt menneskerettighedskrænkelser og oplever en betydelig stigmatisering og forskelsbehandling både offentligt og privat,

| B. | der henviser til, at der stadig er økonomiske og sociale forskelle mellem EU's regioner, og at en betydelig andel af romasamfundet bor i regioner, der er blandt de mindst økonomisk og socialt udviklede i Unionen, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der stadig er økonomiske og sociale forskelle mellem EU's regioner, og at en betydelig andel af romasamfundet bor i regioner, der er blandt de mindst økonomisk og socialt udviklede i Unionen,

| C. | der henviser til, at Den Europæiske Union bygger på principperne i EU's charter og EU-traktaterne, herunder principperne om ikke-forskelsbehandling, de specifikke rettigheder, der karakteriserer EU-borgerskabet, og retten til fri bevægelighed og ligebehandling, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Den Europæiske Union bygger på principperne i EU's charter og EU-traktaterne, herunder principperne om ikke-forskelsbehandling, de specifikke rettigheder, der karakteriserer EU-borgerskabet, og retten til fri bevægelighed og ligebehandling,

| D. | der henviser til, at EU-trioen i sin fælles erklæring om det andet EU-topmøde om romaer, der blev afholdt i Cordoba den 8.-9. april 2010, forpligtede sig til at fremme mainstreaming af romaspørgsmål i EU’s og de nationale politikker om grundlæggende rettigheder samt beskyttelse mod racisme, fattigdom og social udstødelse, at forbedre udformningen af køreplanen for den integrerede platform for integration af romaerne og prioritere centrale målsætninger og resultater og at sikre, at EU’s eksisterende finansielle instrumenter, navnlig strukturfondene, bliver gjort tilgængelige for romaerne, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU-trioen i sin fælles erklæring om det andet EU-topmøde om romaer, der blev afholdt i Cordoba den 8.-9. april 2010, forpligtede sig til at fremme mainstreaming af romaspørgsmål i EU’s og de nationale politikker om grundlæggende rettigheder samt beskyttelse mod racisme, fattigdom og social udstødelse, at forbedre udformningen af køreplanen for den integrerede platform for integration af romaerne og prioritere centrale målsætninger og resultater og at sikre, at EU’s eksisterende finansielle instrumenter, navnlig strukturfondene, bliver gjort tilgængelige for romaerne,

| E. | der henviser til, at udelukkelsen af romabørn fra uddannelsessystemet indvirker negativt på de andre rettigheder, der tilkommer medlemmerne af romasamfundet, især retten til arbejde, og til, at dette forstærker deres marginalisering, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at udelukkelsen af romabørn fra uddannelsessystemet indvirker negativt på de andre rettigheder, der tilkommer medlemmerne af romasamfundet, især retten til arbejde, og til, at dette forstærker deres marginalisering,

| F. | der henviser til, at det er de samfund, der ønsker at bevare deres traditionelle nomadiske livsstil inden for Europa, der er hårdest ramt af analfabetismen, og til, at der derfor er kulturelle hindringer for deres børns skolegang, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det er de samfund, der ønsker at bevare deres traditionelle nomadiske livsstil inden for Europa, der er hårdest ramt af analfabetismen, og til, at der derfor er kulturelle hindringer for deres børns skolegang,

| G. | der henviser til, at man bør garantere tilstedeværelsen af de materielle forudsætninger, der er nødvendige for romabørns skolegang, og til, at dette bør omfatte udnævnelse af personer, der formidler kontakten mellem skole og hjem, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at man bør garantere tilstedeværelsen af de materielle forudsætninger, der er nødvendige for romabørns skolegang, og til, at dette bør omfatte udnævnelse af personer, der formidler kontakten mellem skole og hjem,

| H. | der henviser til, at EU har udviklet en række nyttige redskaber, mekanismer og fonde til fremme af romaernes integration, som imidlertid er spredt ud på forskellige politikområder, og som ikke er blevet tilstrækkeligt overvåget, hvorfor deres virkninger og fordele er vanskelige at måle; der henviser til, at problemerne og udfordringerne med hensyn til romaernes integration hidtil ikke er blevet løst på effektiv vis, selvom der forefindes en række samarbejdsmekanismer og institutioner, og at det er derfor uholdbart ikke at foretage nogen ændringer, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU har udviklet en række nyttige redskaber, mekanismer og fonde til fremme af romaernes integration, som imidlertid er spredt ud på forskellige politikområder, og som ikke er blevet tilstrækkeligt overvåget, hvorfor deres virkninger og fordele er vanskelige at måle; der henviser til, at problemerne og udfordringerne med hensyn til romaernes integration hidtil ikke er blevet løst på effektiv vis, selvom der forefindes en række samarbejdsmekanismer og institutioner, og at det er derfor uholdbart ikke at foretage nogen ændringer,

| I. | der henviser til, at »årtiet for integration af romaer« blev lanceret i 2005 for at bekæmpe forskelsbehandling og forbedre romabefolkningens økonomiske og sociale situation, og at de lande, som har undertegnet erklæringen om årtiet - Bulgarien, Kroatien, Ungarn, Montenegro, Den Tjekkiske Republik, Rumænien, Serbien, Slovakiet og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien - har gjort en indsats for at afskaffe forskelsbehandling og udligne de uacceptable forskelle mellem romaer og resten af samfundet, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at »årtiet for integration af romaer« blev lanceret i 2005 for at bekæmpe forskelsbehandling og forbedre romabefolkningens økonomiske og sociale situation, og at de lande, som har undertegnet erklæringen om årtiet - Bulgarien, Kroatien, Ungarn, Montenegro, Den Tjekkiske Republik, Rumænien, Serbien, Slovakiet og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien - har gjort en indsats for at afskaffe forskelsbehandling og udligne de uacceptable forskelle mellem romaer og resten af samfundet,

| J. | der henviser til, at en egentlig integration af romaerne kun er mulig ved hjælp af gensidig anerkendelse af rettigheder og forpligtelser i de berørte samfund, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at en egentlig integration af romaerne kun er mulig ved hjælp af gensidig anerkendelse af rettigheder og forpligtelser i de berørte samfund,

| K. | der henviser til, at der har fundet hjem- og tilbagesendelser af romaer sted i flere medlemsstater, og at de ofte ledsages af en stigmatisering af romaerne og et generelt sigøjnerhad i den politiske debat, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der har fundet hjem- og tilbagesendelser af romaer sted i flere medlemsstater, og at de ofte ledsages af en stigmatisering af romaerne og et generelt sigøjnerhad i den politiske debat,

| L. | der henviser til, at ikke-forskelsbehandling - skønt absolut nødvendigt - stadig er en utilstrækkelig løsning på en historisk situation, hvor romaerne er udsat for en strukturel forskelsbehandling, og at det er derfor nødvendigt at supplere og styrke ligebehandlingslovgivning og -politikker ved at tage fat på romaernes særlige behov med hensyn til fuldstændig overholdelse, beskyttelse og fremme af grundlæggende rettigheder, retten til ligebehandling og ikke-forskelsbehandling, en fuldstændig og ikke-diskriminatorisk anvendelse af lovgivning, politikker og mekanismer til overvågning og sanktionering af krænkelser af romaernes rettigheder samt opfyldelsen af og adgangen til deres menneskerettigheder med hensyn til beskæftigelse, boliger, kultur, sundhedspleje, deltagelse i offentlige anliggender, undervisning og uddannelse og fri bevægelighed ved hjælp af en strategi på EU-plan, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at ikke-forskelsbehandling - skønt absolut nødvendigt - stadig er en utilstrækkelig løsning på en historisk situation, hvor romaerne er udsat for en strukturel forskelsbehandling, og at det er derfor nødvendigt at supplere og styrke ligebehandlingslovgivning og -politikker ved at tage fat på romaernes særlige behov med hensyn til fuldstændig overholdelse, beskyttelse og fremme af grundlæggende rettigheder, retten til ligebehandling og ikke-forskelsbehandling, en fuldstændig og ikke-diskriminatorisk anvendelse af lovgivning, politikker og mekanismer til overvågning og sanktionering af krænkelser af romaernes rettigheder samt opfyldelsen af og adgangen til deres menneskerettigheder med hensyn til beskæftigelse, boliger, kultur, sundhedspleje, deltagelse i offentlige anliggender, undervisning og uddannelse og fri bevægelighed ved hjælp af en strategi på EU-plan,

| M. | der henviser til, at den bløde politiske tilgang i form af den åbne koordinationsmetode, der er baseret på medlemsstaternes frivillige deltagelse og uden nogen håndfaste incitamenter til at fremkalde et effektivt resultat, har vist til at være utilstrækkelig til at fremme integration af romaer, og at denne begrænsning delvis kan fjernes ved at mekanismerne for EU-støtte i højere grad knyttes sammen med en procedure med peer review, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at den bløde politiske tilgang i form af den åbne koordinationsmetode, der er baseret på medlemsstaternes frivillige deltagelse og uden nogen håndfaste incitamenter til at fremkalde et effektivt resultat, har vist til at være utilstrækkelig til at fremme integration af romaer, og at denne begrænsning delvis kan fjernes ved at mekanismerne for EU-støtte i højere grad knyttes sammen med en procedure med peer review,

| N. | der henviser til, at kvinder fra etniske minoriteter og navnlig romakvinder udsættes for en langt alvorligere forskelsbehandling end mænd fra samme etniske gruppe og kvinder, der tilhører flertallet, og til, at beskæftigelsesfrekvensen for romakvinder er endnu lavere end for romamænd, mens kvinderne på den anden side, i betragtning af deres rolle i familien, kan være hjørnestenene for integrationen af marginaliserede samfund, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at kvinder fra etniske minoriteter og navnlig romakvinder udsættes for en langt alvorligere forskelsbehandling end mænd fra samme etniske gruppe og kvinder, der tilhører flertallet, og til, at beskæftigelsesfrekvensen for romakvinder er endnu lavere end for romamænd, mens kvinderne på den anden side, i betragtning af deres rolle i familien, kan være hjørnestenene for integrationen af marginaliserede samfund,

| O. | der henviser til, at det er nødvendigt at være særlig opmærksom på mindreårige og børn, når der udarbejdes en EU-strategi for integration af romaer, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at det er nødvendigt at være særlig opmærksom på mindreårige og børn, når der udarbejdes en EU-strategi for integration af romaer,

| P. | der henviser til, at EU's strategi for integration af romaer skal tage fat på alle former for krænkelser af romaernes grundlæggende rettigheder - herunder forskelsbehandling, segregation, hadefulde ytringer, etniske profilanalyser og ulovlige fingeraftryk samt ulovlige udsættelser og udvisninger - ved at sikre, at alle relaterede direktiver og EU-ret bliver fuldstændig omsat til og gennemført i national ret, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at EU's strategi for integration af romaer skal tage fat på alle former for krænkelser af romaernes grundlæggende rettigheder - herunder forskelsbehandling, segregation, hadefulde ytringer, etniske profilanalyser og ulovlige fingeraftryk samt ulovlige udsættelser og udvisninger - ved at sikre, at alle relaterede direktiver og EU-ret bliver fuldstændig omsat til og gennemført i national ret,

| Q. | der henviser til, at den tiltagende stigmatisering af romaer og sigøjnerhad i den politiske debat og i den brede offentlighed giver anledning til bekymring, og til, at de tvivlsomme hjem- og tilbagesendelser af romaer, der har fundet sted i adskillige medlemsstater, har skabt frygt og uro blandt romaerne samt en bekymrende grad af racisme og forskelsbehandling, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at den tiltagende stigmatisering af romaer og sigøjnerhad i den politiske debat og i den brede offentlighed giver anledning til bekymring, og til, at de tvivlsomme hjem- og tilbagesendelser af romaer, der har fundet sted i adskillige medlemsstater, har skabt frygt og uro blandt romaerne samt en bekymrende grad af racisme og forskelsbehandling,

| R. | der henviser til, at chancerne for, at romaer får adgang til de samme rettigheder og forpligtelser som en medlemsstats statsborgere, i vidt omfang afhænger af, at de får udstedt retlig dokumentation for statsborgerskabet, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at chancerne for, at romaer får adgang til de samme rettigheder og forpligtelser som en medlemsstats statsborgere, i vidt omfang afhænger af, at de får udstedt retlig dokumentation for statsborgerskabet,

| S. | der henviser til, at romaers adgang til uddannelse og erhvervsuddannelse af høj kvalitet, interesse og forståelse for deres kultur, deres værdier og deres kulturelle arv, romaers deltagelse i foreninger og bedre repræsentation af deres samfund er nødvendige elementer i en helhedsorienteret tilgang til gennemførelsen af nationale og europæiske strategier for romaers integration og inddragelse i samfundet; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at romaers adgang til uddannelse og erhvervsuddannelse af høj kvalitet, interesse og forståelse for deres kultur, deres værdier og deres kulturelle arv, romaers deltagelse i foreninger og bedre repræsentation af deres samfund er nødvendige elementer i en helhedsorienteret tilgang til gennemførelsen af nationale og europæiske strategier for romaers integration og inddragelse i samfundet;

| T. | der henviser til, at uddannelse og erhvervsuddannelse af høj kvalitet har indflydelse på den enkeltes livsforløb, såvel i personlig som i erhvervsmæssig henseende, og på den enkeltes engagement i samfundet, og det er derfor helt afgørende at sikre, at alle har samme adgang til uddannelse og erhvervsuddannelse uden forskelsbehandling af nogen art, og henviser til, at kulturel mangfoldighed og bekæmpelse af fordomme bør indgå i undervisningsplanerne fra en meget tidlig alder, da dette er vigtigt for integrationen af romaerne og for den gensidige forståelse, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at uddannelse og erhvervsuddannelse af høj kvalitet har indflydelse på den enkeltes livsforløb, såvel i personlig som i erhvervsmæssig henseende, og på den enkeltes engagement i samfundet, og det er derfor helt afgørende at sikre, at alle har samme adgang til uddannelse og erhvervsuddannelse uden forskelsbehandling af nogen art, og henviser til, at kulturel mangfoldighed og bekæmpelse af fordomme bør indgå i undervisningsplanerne fra en meget tidlig alder, da dette er vigtigt for integrationen af romaerne og for den gensidige forståelse,

| U. | der henviser til, at Kommissionen den 19. oktober 2010 erklærede, at der i april 2011 ville blive fremlagt en EU-ramme for nationale strategier for romaer (19), |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Kommissionen den 19. oktober 2010 erklærede, at der i april 2011 ville blive fremlagt en EU-ramme for nationale strategier for romaer (19),

| 1. | opfordrer Kommissionen til at forelægge et forslag til og Rådet til at vedtage en EU-strategi om integration af romaer (herefter benævnt »strategien«), samt en EU-dækkende vejledende og inklusiv flerniveau-handlingsplan, der skal forberedes og gennemføres på alle politiske og administrative niveauer og kan udvikles efter behov, som bygger på grundlæggende værdier som lighed, adgang til rettigheder, ikke-forskelsbehandling og lighed mellem kønnene, og som er baseret på de opgaver, målsætninger, principper og instrumenter, der er fastsat i traktaterne og i chartret om grundlæggende rettigheder, som anført ovenfor, og på den relevante EU-lovgivning, og som er baseret på Unionens delte kompetencer samt støtteforanstaltninger, koordinerende og supplerende foranstaltninger; |
| --- | --- |

1.

opfordrer Kommissionen til at forelægge et forslag til og Rådet til at vedtage en EU-strategi om integration af romaer (herefter benævnt »strategien«), samt en EU-dækkende vejledende og inklusiv flerniveau-handlingsplan, der skal forberedes og gennemføres på alle politiske og administrative niveauer og kan udvikles efter behov, som bygger på grundlæggende værdier som lighed, adgang til rettigheder, ikke-forskelsbehandling og lighed mellem kønnene, og som er baseret på de opgaver, målsætninger, principper og instrumenter, der er fastsat i traktaterne og i chartret om grundlæggende rettigheder, som anført ovenfor, og på den relevante EU-lovgivning, og som er baseret på Unionens delte kompetencer samt støtteforanstaltninger, koordinerende og supplerende foranstaltninger;

| 2. | erkender, at romasamfund oplever forskelsbehandling og/eller hyppigt oplever fordomme i mange medlemsstater, og at denne situation forværres af den nuværende økonomiske og finansielle krise, der medfører tab af beskæftigelse; understreger, at ansvaret for integrationen af romabefolkningen påhviler såvel alle medlemsstaterne som EU-institutionerne; opfordrer alle medlemsstaterne til at samarbejde fuldt ud med EU og repræsentanter for romabefolkningen om at etablere integrerede politikker, der udnytter alle de disponible EU-midler under strukturfondene, især EFRU, ESF og ELFUL, til at fremme integration af romaer på nationalt, regionalt og lokalt plan; opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på anmodninger om teknisk bistand i et forsøg på at forbedre effektiviteten af alle tilgængelige instrumenter til integration af romasamfundene; |
| --- | --- |

2.

erkender, at romasamfund oplever forskelsbehandling og/eller hyppigt oplever fordomme i mange medlemsstater, og at denne situation forværres af den nuværende økonomiske og finansielle krise, der medfører tab af beskæftigelse; understreger, at ansvaret for integrationen af romabefolkningen påhviler såvel alle medlemsstaterne som EU-institutionerne; opfordrer alle medlemsstaterne til at samarbejde fuldt ud med EU og repræsentanter for romabefolkningen om at etablere integrerede politikker, der udnytter alle de disponible EU-midler under strukturfondene, især EFRU, ESF og ELFUL, til at fremme integration af romaer på nationalt, regionalt og lokalt plan; opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på anmodninger om teknisk bistand i et forsøg på at forbedre effektiviteten af alle tilgængelige instrumenter til integration af romasamfundene;

| 3. | minder om, at EU-programmer og -midler er tilgængelige og kan anvendes til social og økonomisk integration af romabefolkningen, men at der er behov for bedre kommunikation på alle niveauer i de lokale myndigheder, civilsamfundet og hos de potentielle målgrupper, for at romabefolkningen informeres herom; tilskynder endvidere til at anvende eksisterende EU-midler til at bygge nye eller renovere eksisterende huse, forbedre anlægsinfrastrukturen, de lokale offentlige forsyningsværker, kommunikationssystemerne, uddannelse, foranstaltninger for adgang til arbejdsmarkedet osv.; |
| --- | --- |

3.

minder om, at EU-programmer og -midler er tilgængelige og kan anvendes til social og økonomisk integration af romabefolkningen, men at der er behov for bedre kommunikation på alle niveauer i de lokale myndigheder, civilsamfundet og hos de potentielle målgrupper, for at romabefolkningen informeres herom; tilskynder endvidere til at anvende eksisterende EU-midler til at bygge nye eller renovere eksisterende huse, forbedre anlægsinfrastrukturen, de lokale offentlige forsyningsværker, kommunikationssystemerne, uddannelse, foranstaltninger for adgang til arbejdsmarkedet osv.;

| 4. | opfordrer Kommissionen til:






  a) | at fastlægge strategiens prioriterede områder, først og fremmest:






  — | grundlæggende rettigheder, herunder især ikke-forskelsbehandling, ligebehandling og fri bevægelighed |
| --- | --- | --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til:

a)

at fastlægge strategiens prioriterede områder, først og fremmest:

—

grundlæggende rettigheder, herunder især ikke-forskelsbehandling, ligebehandling og fri bevægelighed

| — | uddannelse og erhvervsuddannelse og livslang uddannelse |
| --- | --- |

—

uddannelse og erhvervsuddannelse og livslang uddannelse

| — | kultur |
| --- | --- |

—

kultur

| — | beskæftigelse |
| --- | --- |

—

beskæftigelse

| — | bolig, herunder et sundt miljø og en tilfredsstillende infrastruktur |
| --- | --- |

—

bolig, herunder et sundt miljø og en tilfredsstillende infrastruktur

| — | sundhedspleje og en forbedring af romaerne sundhedstilstand og |
| --- | --- |

—

sundhedspleje og en forbedring af romaerne sundhedstilstand og

| — | politisk og civil deltagelse af romaer i civilsamfundet, herunder unge romaer; |
| --- | --- |

—

politisk og civil deltagelse af romaer i civilsamfundet, herunder unge romaer;

| b) | at der i strategien fremlægges en køreplan for indførelsen af bindende minimumsstandarder på EU-plan for de prioriterede områder: uddannelse, beskæftigelse, bolig og sundhedspleje; |
| --- | --- |

b)

at der i strategien fremlægges en køreplan for indførelsen af bindende minimumsstandarder på EU-plan for de prioriterede områder: uddannelse, beskæftigelse, bolig og sundhedspleje;

| c) | at definere strategiens målsætninger i tilknytning til de prioriterede områder, først og fremmest ved:






  — | vedtagelse og styrkelse af et effektivt forbud mod forskelsbehandling i lovgivningen og foranstaltninger til beskyttelse mod diskrimination inden for alle livets områder, herunder multidiskrimination, og til sikring, beskyttelse og fremme af grundlæggende rettigheder, ligebehandling og ikke-forskelsbehandling og retten til fri bevægelighed, herunder oplysningskampagner rettet mod såvel romaer som ikke-romaer for at fjerne diskriminatoriske hindringer, |
| --- | --- | --- |

c)

at definere strategiens målsætninger i tilknytning til de prioriterede områder, først og fremmest ved:

—

vedtagelse og styrkelse af et effektivt forbud mod forskelsbehandling i lovgivningen og foranstaltninger til beskyttelse mod diskrimination inden for alle livets områder, herunder multidiskrimination, og til sikring, beskyttelse og fremme af grundlæggende rettigheder, ligebehandling og ikke-forskelsbehandling og retten til fri bevægelighed, herunder oplysningskampagner rettet mod såvel romaer som ikke-romaer for at fjerne diskriminatoriske hindringer,

| — | bekæmpelse af sigøjnerhad, fordomme, stereotyper, racisme og fremmedhad, stigmatisering, hadefulde ytringer mod romaer, især ved at sikre en fuldstændig gennemførelse af den relevante lovgivning og ved pålæggelse af passende sanktioner ved racebetinget kriminalitet |
| --- | --- |

—

bekæmpelse af sigøjnerhad, fordomme, stereotyper, racisme og fremmedhad, stigmatisering, hadefulde ytringer mod romaer, især ved at sikre en fuldstændig gennemførelse af den relevante lovgivning og ved pålæggelse af passende sanktioner ved racebetinget kriminalitet

| — | sikring af, at medierne ikke spreder fordomme mod romaer, og at de fremmer et positivt billede af mangfoldighed, samt tillader en bedre forholdsmæssig repræsentation af romaer i medierne |
| --- | --- |

—

sikring af, at medierne ikke spreder fordomme mod romaer, og at de fremmer et positivt billede af mangfoldighed, samt tillader en bedre forholdsmæssig repræsentation af romaer i medierne

| — | forebyggelse af menneskerettighedskrænkelser og beskyttelse af ofre ved at give dem fri proces og effektive retsmidler, idet man især skal være opmærksom på situationen for romabørn og romakvinder, der ofte er udsat for multidiskrimination |
| --- | --- |

—

forebyggelse af menneskerettighedskrænkelser og beskyttelse af ofre ved at give dem fri proces og effektive retsmidler, idet man især skal være opmærksom på situationen for romabørn og romakvinder, der ofte er udsat for multidiskrimination

| — | indførelse af forebyggende foranstaltninger mod menneskehandel, idet der er en overrepræsentation af romaer blandt ofrene herfor |
| --- | --- |

—

indførelse af forebyggende foranstaltninger mod menneskehandel, idet der er en overrepræsentation af romaer blandt ofrene herfor

| — | uddannelse af personer på alle niveauer inden for administrationen, domstolene og politiet i en ikke-diskriminatorisk praksis |
| --- | --- |

—

uddannelse af personer på alle niveauer inden for administrationen, domstolene og politiet i en ikke-diskriminatorisk praksis

| — | etablering af en dialog mellem lokale myndigheder, retslige organer, politi og romasamfund med henblik på at forhindre forskelsbehandling inden for retsområdet, at skabe større tillid og bekæmpe etniske profilanalyser |
| --- | --- |

—

etablering af en dialog mellem lokale myndigheder, retslige organer, politi og romasamfund med henblik på at forhindre forskelsbehandling inden for retsområdet, at skabe større tillid og bekæmpe etniske profilanalyser

| — | sikring af lige adgang til kvalitetsuddannelse for alle |
| --- | --- |

—

sikring af lige adgang til kvalitetsuddannelse for alle

| — | sikring af lige adgang til erhvervsuddannelse for voksne og til livslang læring |
| --- | --- |

—

sikring af lige adgang til erhvervsuddannelse for voksne og til livslang læring

| — | sikring af lige adgang til sociale ydelser og grundlæggende plejeinfrastruktur, såsom børnepasning og ældrepleje |
| --- | --- |

—

sikring af lige adgang til sociale ydelser og grundlæggende plejeinfrastruktur, såsom børnepasning og ældrepleje

| — | fjernelse af segregation i skolen og i klasseværelset ved at skabe et rummeligt skolemiljø og ved at ansætte romaer, der formidler kontakten mellem skole og hjem; |
| --- | --- |

—

fjernelse af segregation i skolen og i klasseværelset ved at skabe et rummeligt skolemiljø og ved at ansætte romaer, der formidler kontakten mellem skole og hjem;

| — | tilvejebringelse af lige adgang til tilstrækkelig forberedelse til konkurrencen på jobmarkedet |
| --- | --- |

—

tilvejebringelse af lige adgang til tilstrækkelig forberedelse til konkurrencen på jobmarkedet

| — | tilvejebringelse af lige adgang til førskoleundervisning |
| --- | --- |

—

tilvejebringelse af lige adgang til førskoleundervisning

| — | sikring af undervisning af piger |
| --- | --- |

—

sikring af undervisning af piger

| — | tilvejebringelse af tværkulturel undervisning |
| --- | --- |

—

tilvejebringelse af tværkulturel undervisning

| — | fremme af dialogen mellem familie og skole, navnlig gennem »kontaktpersoner« |
| --- | --- |

—

fremme af dialogen mellem familie og skole, navnlig gennem »kontaktpersoner«

| — | forøgelse af antallet af romalærere og sikring af beskyttelsen af romabørnenes sprog og identitet ved at give dem adgang til undervisning på deres eget sprog |
| --- | --- |

—

forøgelse af antallet af romalærere og sikring af beskyttelsen af romabørnenes sprog og identitet ved at give dem adgang til undervisning på deres eget sprog

| — | indførelse af foranstaltninger, der skal forhindre skolefrafald og nederlag i undervisningssystemet |
| --- | --- |

—

indførelse af foranstaltninger, der skal forhindre skolefrafald og nederlag i undervisningssystemet

| — | indførelse af foranstaltninger, der skal sende børn, der er gået ud af skolen, tilbage i skolesystemet, f.eks. ved oprettelsen af second chance programmer |
| --- | --- |

—

indførelse af foranstaltninger, der skal sende børn, der er gået ud af skolen, tilbage i skolesystemet, f.eks. ved oprettelsen af second chance programmer

| — | tilvejebringelse af lige adgang til gymnasieuddannelse og videregående uddannelse af god kvalitet og til stipendieprogrammer |
| --- | --- |

—

tilvejebringelse af lige adgang til gymnasieuddannelse og videregående uddannelse af god kvalitet og til stipendieprogrammer

| — | bekæmpelse af romaernes overrepræsentation i specialskoler |
| --- | --- |

—

bekæmpelse af romaernes overrepræsentation i specialskoler

| — | bekæmpelse af børnefattigdom, begrænsning af børnenes adskillelse fra deres familier og hindring af, at de placeres i børnehjem og i særforsorgen som følge af fattigdom |
| --- | --- |

—

bekæmpelse af børnefattigdom, begrænsning af børnenes adskillelse fra deres familier og hindring af, at de placeres i børnehjem og i særforsorgen som følge af fattigdom

| — | sikring af effektiv adgang til arbejdsmarkedet og ved udvikling af og ydelse af tilbud om mikrokreditter for iværksættere og selvstændige |
| --- | --- |

—

sikring af effektiv adgang til arbejdsmarkedet og ved udvikling af og ydelse af tilbud om mikrokreditter for iværksættere og selvstændige

| — | sirking af lige adgang til sunde boliger til en overkommelig pris og afskaffelse af segregering med hensyn til boligområder |
| --- | --- |

—

sirking af lige adgang til sunde boliger til en overkommelig pris og afskaffelse af segregering med hensyn til boligområder

| — | garanti for retten til en registreret adresse, herunder mulighed for at blive registreret i en civilsamfundsorganisation og ved garanti for et fuldstændigt og ajourført register over fødsler, vielser og dødsfald blandt alle romaborgere samt bekæmpelse af forskelsbehandling i forbindelse med udstedelsen af administrative dokumenter |
| --- | --- |

—

garanti for retten til en registreret adresse, herunder mulighed for at blive registreret i en civilsamfundsorganisation og ved garanti for et fuldstændigt og ajourført register over fødsler, vielser og dødsfald blandt alle romaborgere samt bekæmpelse af forskelsbehandling i forbindelse med udstedelsen af administrative dokumenter

| — | bekæmpelse af uligheder på sundhedsområdet ved tilvejebringelse af lige adgang til sundhedspleje af god kvalitet og til sundhedsfremme, navnlig for at mindske ulighederne på sundhedsområdet med særlig vægt på beskyttelsen af sårbare grupper som kvinder, børn, ældre mennesker og handicappede |
| --- | --- |

—

bekæmpelse af uligheder på sundhedsområdet ved tilvejebringelse af lige adgang til sundhedspleje af god kvalitet og til sundhedsfremme, navnlig for at mindske ulighederne på sundhedsområdet med særlig vægt på beskyttelsen af sårbare grupper som kvinder, børn, ældre mennesker og handicappede

| — | inddragelse af romaernes civilsamfund, herunder gennem kapacitetsopbygning og ved styrkelse af den administrative kapacitet på nationalt, regionalt og lokalt plan samt ved at tilskynde romaerne til civil og politisk deltagelse |
| --- | --- |

—

inddragelse af romaernes civilsamfund, herunder gennem kapacitetsopbygning og ved styrkelse af den administrative kapacitet på nationalt, regionalt og lokalt plan samt ved at tilskynde romaerne til civil og politisk deltagelse

| — | fremme af aktivt borgerskab, således at romaer inddrages i alle områder af det offentlige og politiske liv og bliver bedre repræsenteret i institutioner og folkevalgte organer på lokalt og nationalt plan samt på EU-plan |
| --- | --- |

—

fremme af aktivt borgerskab, således at romaer inddrages i alle områder af det offentlige og politiske liv og bliver bedre repræsenteret i institutioner og folkevalgte organer på lokalt og nationalt plan samt på EU-plan

| — | indførelse af en udvidelses- og nabodimension i strategien ved at kræve en forbedring af romaernes situation i tiltrædelses- og kandidatlande samt i de potentielle kandidatlande og i de lande, der indgår i den europæiske naboskabspolitik yderligere at prioritere en evaluering af fremskridtene på dette område i de årlige situationsrapporter samt vurderinger af EU's nabolande |
| --- | --- |

—

indførelse af en udvidelses- og nabodimension i strategien ved at kræve en forbedring af romaernes situation i tiltrædelses- og kandidatlande samt i de potentielle kandidatlande og i de lande, der indgår i den europæiske naboskabspolitik yderligere at prioritere en evaluering af fremskridtene på dette område i de årlige situationsrapporter samt vurderinger af EU's nabolande

| — | sikring af respekt for kultur og kulturbevaring |
| --- | --- |

—

sikring af respekt for kultur og kulturbevaring

| — | sikring af integration af ligestillingsaspektet ved at tilgodese romakvinders særlige behov og samtidig inddrage dem i den politiske beslutningsproces; afskaffelse af børneægteskaber |
| --- | --- |

—

sikring af integration af ligestillingsaspektet ved at tilgodese romakvinders særlige behov og samtidig inddrage dem i den politiske beslutningsproces; afskaffelse af børneægteskaber

| — | standsning af tilbagesendelser af romaer til lande, hvor de kan blive udsat for tortur eller anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf; |
| --- | --- |

—

standsning af tilbagesendelser af romaer til lande, hvor de kan blive udsat for tortur eller anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf;

| 5. | understreger, at det er afgørende med komplekse programmer og programmer tilpasset de specifikke behov hos romasamfundene, der lever under forskellige forhold, og at det i denne forbindelse er nødvendigt at give romaerne adgang til personlige tjenesteydelser på stedet; |
| --- | --- |

5.

understreger, at det er afgørende med komplekse programmer og programmer tilpasset de specifikke behov hos romasamfundene, der lever under forskellige forhold, og at det i denne forbindelse er nødvendigt at give romaerne adgang til personlige tjenesteydelser på stedet;

| 6. | minder om, at passende indtægtsstøtte, rummelige arbejdsmarkeder og adgang til kvalitetstjenester er centrale elementer af den aktive integrationsstrategi, som er fremlagt i henstilling 2008/867/EF; |
| --- | --- |

6.

minder om, at passende indtægtsstøtte, rummelige arbejdsmarkeder og adgang til kvalitetstjenester er centrale elementer af den aktive integrationsstrategi, som er fremlagt i henstilling 2008/867/EF;

| 7. | understreger, at social bistand, anstændige boliger og påklædning, tilgængelige tidlige udviklingsprogrammer af høj kvalitet og ikke-segregeret uddannelse af høj kvalitet med et integrationsvenligt miljø og med vilje til at inddrage forældrene er væsentlige for at sikre lige muligheder og en chance for fuld deltagelse i samfundet og undgå forskelsbehandling fremover; understreger behovet for at bekæmpe pjækkeri og for tidlig afslutning af skoleforløbet og yde finansiel støtte; understreger, at mulighed for teoretisk og praktisk uddannelse og jobstøtte til voksne er af afgørende betydning for at støtte rekruttering og fortsat beskæftigelse af romaer med henblik på at undgå en gentagelse af social udstødelse; |
| --- | --- |

7.

understreger, at social bistand, anstændige boliger og påklædning, tilgængelige tidlige udviklingsprogrammer af høj kvalitet og ikke-segregeret uddannelse af høj kvalitet med et integrationsvenligt miljø og med vilje til at inddrage forældrene er væsentlige for at sikre lige muligheder og en chance for fuld deltagelse i samfundet og undgå forskelsbehandling fremover; understreger behovet for at bekæmpe pjækkeri og for tidlig afslutning af skoleforløbet og yde finansiel støtte; understreger, at mulighed for teoretisk og praktisk uddannelse og jobstøtte til voksne er af afgørende betydning for at støtte rekruttering og fortsat beskæftigelse af romaer med henblik på at undgå en gentagelse af social udstødelse;

| 8. | opfordrer indtrængende til, at forebyggelsen af marginalisering må starte i den tidlige barndom, således at et barn straks efter fødslen opføres i folkeregistret på en måde, så dets nationalitet anerkendes, og det omfattes af alle sociale ydelser; mener navnlig, at romabørn bør garanteres tidlige uddannelsestjenester af høj kvalitet, og at der tages særlige hensyn med henblik på at støtte deres skolegang; |
| --- | --- |

8.

opfordrer indtrængende til, at forebyggelsen af marginalisering må starte i den tidlige barndom, således at et barn straks efter fødslen opføres i folkeregistret på en måde, så dets nationalitet anerkendes, og det omfattes af alle sociale ydelser; mener navnlig, at romabørn bør garanteres tidlige uddannelsestjenester af høj kvalitet, og at der tages særlige hensyn med henblik på at støtte deres skolegang;

| 9. | minder om de udfordringer, som romaer, særlig kvinder og piger, står over for med hensyn til ekstrem fattigdom, forskelsbehandling og udstødelse, hvilket fører til manglende adgang til høje uddannelsesniveauer, beskæftigelse og sociale ydelser; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at tilgodese de særlige behov hos romakvinder og -piger ved at anvende et kønsaspekt i alle politikker for integration af romaer og yde beskyttelse til særligt sårbare undergrupper; |
| --- | --- |

9.

minder om de udfordringer, som romaer, særlig kvinder og piger, står over for med hensyn til ekstrem fattigdom, forskelsbehandling og udstødelse, hvilket fører til manglende adgang til høje uddannelsesniveauer, beskæftigelse og sociale ydelser; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at tilgodese de særlige behov hos romakvinder og -piger ved at anvende et kønsaspekt i alle politikker for integration af romaer og yde beskyttelse til særligt sårbare undergrupper;

| 10. | opfordrer medlemsstaterne til at træffe konkrete foranstaltninger for at oplyse deres borgere om romaernes historiske og nuværende situation og anvende bl.a. rapporterne fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder som kildemateriale til dette formål; |
| --- | --- |

10.

opfordrer medlemsstaterne til at træffe konkrete foranstaltninger for at oplyse deres borgere om romaernes historiske og nuværende situation og anvende bl.a. rapporterne fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder som kildemateriale til dette formål;

| 11. | understreger, at EU's strategi for integration af romaer også bør indeholde foranstaltninger til at sikre overvågningen af romaernes situation hvad angår overholdelse og fremme af deres grundlæggende sociale rettigheder, ligestilling, ikke-forskelsbehandling og fri bevægelighed i EU. |
| --- | --- |

11.

understreger, at EU's strategi for integration af romaer også bør indeholde foranstaltninger til at sikre overvågningen af romaernes situation hvad angår overholdelse og fremme af deres grundlæggende sociale rettigheder, ligestilling, ikke-forskelsbehandling og fri bevægelighed i EU.

| 12. | understreger, at romaers adgang til almen uddannelse og erhvervsuddannelse af høj kvalitet, interesse og forståelse for deres kultur, værdier og kulturelle arv samt romaers deltagelse i foreninger og bedre repræsentation af deres samfund er nødvendige elementer i en helhedsorienteret tilgang til gennemførelsen af nationale og europæiske strategier for romaers integration og inddragelse i samfundet; |
| --- | --- |

12.

understreger, at romaers adgang til almen uddannelse og erhvervsuddannelse af høj kvalitet, interesse og forståelse for deres kultur, værdier og kulturelle arv samt romaers deltagelse i foreninger og bedre repræsentation af deres samfund er nødvendige elementer i en helhedsorienteret tilgang til gennemførelsen af nationale og europæiske strategier for romaers integration og inddragelse i samfundet;

| 13. | understreger, at almen og erhvervsfaglig uddannelse af høj kvalitet har indflydelse på en persons muligheder i fremtiden, såvel på det personlige som på det professionelle plan, og at det derfor er afgørende at sikre lige adgang til effektiv almen og erhvervsfaglig uddannelse uden nogen form for forskelsbehandling eller opdeling; |
| --- | --- |

13.

understreger, at almen og erhvervsfaglig uddannelse af høj kvalitet har indflydelse på en persons muligheder i fremtiden, såvel på det personlige som på det professionelle plan, og at det derfor er afgørende at sikre lige adgang til effektiv almen og erhvervsfaglig uddannelse uden nogen form for forskelsbehandling eller opdeling;

| 14. | understreger betydningen af, at strategien støttes og at dens gennemførelse overvåges på en gennemskuelig måde, idet det primære ansvar påhviler demokratisk ansvarlige ministre inden for Rådet, og understreger, at strategien ikke på nogen måde bør være kontroversiel for EU og dermed skabe splittelse mellem medlemsstaterne, men at strategien tværtimod bør bidrage til at styrke EU’s integrationsproces; |
| --- | --- |

14.

understreger betydningen af, at strategien støttes og at dens gennemførelse overvåges på en gennemskuelig måde, idet det primære ansvar påhviler demokratisk ansvarlige ministre inden for Rådet, og understreger, at strategien ikke på nogen måde bør være kontroversiel for EU og dermed skabe splittelse mellem medlemsstaterne, men at strategien tværtimod bør bidrage til at styrke EU’s integrationsproces;

| 15. | understreger betydningen af, at de midler, der er tildelt de enkelte medlemsstater inden for strategiens prioriterede områder, udnyttes hensigtsmæssigt; |
| --- | --- |

15.

understreger betydningen af, at de midler, der er tildelt de enkelte medlemsstater inden for strategiens prioriterede områder, udnyttes hensigtsmæssigt;

| 16. | understreger, at det er nødvendigt at kontrollere og måle, i hvor høj grad strategiens målsætninger opfyldes, således at der kan indføres tildelingskriterier, der belønner de medlemsstater, som efterlever disse målsætninger, og sanktioner over for de medlemsstater, som ikke efterlever dem; |
| --- | --- |

16.

understreger, at det er nødvendigt at kontrollere og måle, i hvor høj grad strategiens målsætninger opfyldes, således at der kan indføres tildelingskriterier, der belønner de medlemsstater, som efterlever disse målsætninger, og sanktioner over for de medlemsstater, som ikke efterlever dem;

| 17. | opfordrer Kommissionen til:






  — | i samarbejde med medlemsstaterne og i overensstemmelse med nærhedsprincippet at påtage sig den ledende rolle i den strategiske koordinering af fremskridtene inden for de prioriterede områder og opfyldelsen af målsætningerne i forbindelse med strategien |
| --- | --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til:

—

i samarbejde med medlemsstaterne og i overensstemmelse med nærhedsprincippet at påtage sig den ledende rolle i den strategiske koordinering af fremskridtene inden for de prioriterede områder og opfyldelsen af målsætningerne i forbindelse med strategien

| — | at etablere taskforcen som et permanent organ, der skal tage ansvar for tilsyn, koordinering, overvågning, rapportering, evaluering, fremme af implementering, mainstreaming og opfølgning for dermed at opfylde behovet for et uafhængigt flersektorielt organ, der kan fungere som en »ekstern formidler«, og som kan vurdere og afveje de forskellige nationale og sektorbestemte interesser på en måde, der er acceptabel for alle |
| --- | --- |

—

at etablere taskforcen som et permanent organ, der skal tage ansvar for tilsyn, koordinering, overvågning, rapportering, evaluering, fremme af implementering, mainstreaming og opfølgning for dermed at opfylde behovet for et uafhængigt flersektorielt organ, der kan fungere som en »ekstern formidler«, og som kan vurdere og afveje de forskellige nationale og sektorbestemte interesser på en måde, der er acceptabel for alle

| — | at foretage en regelmæssig revurdering og ajourføring af strategien og forelægge Parlamentet og Rådet og de foretagne ændringer til godkendelse |
| --- | --- |

—

at foretage en regelmæssig revurdering og ajourføring af strategien og forelægge Parlamentet og Rådet og de foretagne ændringer til godkendelse

| — | at tage hensyn til strategiens prioriterede områder og målsætninger i alle dens relevante politikinitiativer og programplanlægning på EU-plan |
| --- | --- |

—

at tage hensyn til strategiens prioriterede områder og målsætninger i alle dens relevante politikinitiativer og programplanlægning på EU-plan

| — | at aflægge rapport om strategiens og de nationale handlingsplaners gennemførelse og fremskridt, der indeholder en evaluering af resultaterne, herunder benchmarks og indikatorer, og til hvert år at underrette Rådet og Parlamentet, og bemærker, at den førte politiks effektivitet og efterfølgende evaluering bør være et kriterium for, om der kan ydes støtte gennem længere tid |
| --- | --- |

—

at aflægge rapport om strategiens og de nationale handlingsplaners gennemførelse og fremskridt, der indeholder en evaluering af resultaterne, herunder benchmarks og indikatorer, og til hvert år at underrette Rådet og Parlamentet, og bemærker, at den førte politiks effektivitet og efterfølgende evaluering bør være et kriterium for, om der kan ydes støtte gennem længere tid

| — | at sikre indsamling af oplysninger og videreformidling af de nødvendige statistiske data og at sikre en konsolidering og opskalering af lokalt udviklede former for god praksis |
| --- | --- |

—

at sikre indsamling af oplysninger og videreformidling af de nødvendige statistiske data og at sikre en konsolidering og opskalering af lokalt udviklede former for god praksis

| — | at godkende nationale planer som værende i overensstemmelse med EU-strategien |
| --- | --- |

—

at godkende nationale planer som værende i overensstemmelse med EU-strategien

| — | at ændre den lovgivningsmæssige ramme for krydsfinansiering, reducere de bureaukratiske byrder, forenkle og fremskynde procedurerne for EU-midler og ligeledes kræve, at medlemsstaterne indfører enkle og normgivende finansieringsprocedurer og anvender globaltilskud |
| --- | --- |

—

at ændre den lovgivningsmæssige ramme for krydsfinansiering, reducere de bureaukratiske byrder, forenkle og fremskynde procedurerne for EU-midler og ligeledes kræve, at medlemsstaterne indfører enkle og normgivende finansieringsprocedurer og anvender globaltilskud

| — | gradvis at indføre obligatoriske institutionelle garantier for integrationen af foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling og segregation under hensyntagen til direktiv 2000/43/EF og 2004/113/EF og ligeledes til at overvåge denne integration og bekæmpe stigmatisering |
| --- | --- |

—

gradvis at indføre obligatoriske institutionelle garantier for integrationen af foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling og segregation under hensyntagen til direktiv 2000/43/EF og 2004/113/EF og ligeledes til at overvåge denne integration og bekæmpe stigmatisering

| — | at sikre, at de berørte interessenter på alle niveauer og stadier og romasamfund fra alle niveauer involveres gennem den europæiske platform for romaer, og til at samarbejde med de øvrige institutioner, medlemsstater, regionale og lokale myndigheder, internationale finansielle virksomheder, tværnationale programorganer og mellemstatslige organisationer samt ikke-statslige organisationer og mellemstatslige initiativer, og bemærker, at det er nødvendigt at sikre en bedre koordinering og et bedre samarbejde mellem de berørte politiske aktører og politiske netværk for at undgå dobbeltarbejde og forstærke den gensidige vekselvirkning mellem politiske tiltag på dette område og eliminere risikoen for, at der føres overlappende og indbyrdes modstridende politikker på grund af det øgede antal interessentnetværk; |
| --- | --- |

—

at sikre, at de berørte interessenter på alle niveauer og stadier og romasamfund fra alle niveauer involveres gennem den europæiske platform for romaer, og til at samarbejde med de øvrige institutioner, medlemsstater, regionale og lokale myndigheder, internationale finansielle virksomheder, tværnationale programorganer og mellemstatslige organisationer samt ikke-statslige organisationer og mellemstatslige initiativer, og bemærker, at det er nødvendigt at sikre en bedre koordinering og et bedre samarbejde mellem de berørte politiske aktører og politiske netværk for at undgå dobbeltarbejde og forstærke den gensidige vekselvirkning mellem politiske tiltag på dette område og eliminere risikoen for, at der føres overlappende og indbyrdes modstridende politikker på grund af det øgede antal interessentnetværk;

| 18. | minder om, at Kommissionen har et særligt ansvar for at fremme en EU-strategi for integration af romaer, men at denne strategi skal gennemføres på lokalt niveau; |
| --- | --- |

18.

minder om, at Kommissionen har et særligt ansvar for at fremme en EU-strategi for integration af romaer, men at denne strategi skal gennemføres på lokalt niveau;

| 19. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende eksisterende EU-strategier og -instrumenter med henblik på at sikre den socioøkonomiske integration af romaer og udforme og gennemføre alle relevante politikker under passende hensyntagen til de fælles grundlæggende principper for romaernes integration; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende eksisterende EU-strategier og -instrumenter med henblik på at sikre den socioøkonomiske integration af romaer og udforme og gennemføre alle relevante politikker under passende hensyntagen til de fælles grundlæggende principper for romaernes integration;

| 20. | mener, at det er afgørende med et stærkere samarbejde mellem romaledere, lokale myndigheder og EU-organer for at definere de vigtigste udfordringer og løsninger, som både EU og medlemsstaterne står over for hvad angår romabefolkningens socioøkonomiske integration; |
| --- | --- |

20.

mener, at det er afgørende med et stærkere samarbejde mellem romaledere, lokale myndigheder og EU-organer for at definere de vigtigste udfordringer og løsninger, som både EU og medlemsstaterne står over for hvad angår romabefolkningens socioøkonomiske integration;

| 21. | opfordrer medlemsstaterne til at give lokale beslutningstagende organer de nødvendige beføjelser til at sikre komplekse og udviklingsorienterede EU-midler til støtte for gode lokale initiativer og til opfyldelse af romabefolkningens forskellige lokale behov; understreger, at det er vigtigt at identificere og udveksle god praksis med hensyn til integration af romaer og at øge synligheden af succeshistorierne; opfordrer endvidere til, at der udvikles institutionel kapacitet til at yde den nødvendige bistand (bistand til administration og projektledelse) på lokalt niveau; |
| --- | --- |

21.

opfordrer medlemsstaterne til at give lokale beslutningstagende organer de nødvendige beføjelser til at sikre komplekse og udviklingsorienterede EU-midler til støtte for gode lokale initiativer og til opfyldelse af romabefolkningens forskellige lokale behov; understreger, at det er vigtigt at identificere og udveksle god praksis med hensyn til integration af romaer og at øge synligheden af succeshistorierne; opfordrer endvidere til, at der udvikles institutionel kapacitet til at yde den nødvendige bistand (bistand til administration og projektledelse) på lokalt niveau;

| 22. | mener, at organisationer for romaer og ikke-romaer, lokale, regionale og lokale myndigheder samt EU's organer bør gøre en fælles indsats og tage ansvar gennem hele processen på grundlag af bedste praksis, eksisterende omfattende videnbaser opbygget af medlemsstaterne og erfaringerne fra den første periode af årtiet for integration af romaer; understreger betydningen af at organisere oplysningskampagner navnlig for regioner med store romasamfund; |
| --- | --- |

22.

mener, at organisationer for romaer og ikke-romaer, lokale, regionale og lokale myndigheder samt EU's organer bør gøre en fælles indsats og tage ansvar gennem hele processen på grundlag af bedste praksis, eksisterende omfattende videnbaser opbygget af medlemsstaterne og erfaringerne fra den første periode af årtiet for integration af romaer; understreger betydningen af at organisere oplysningskampagner navnlig for regioner med store romasamfund;

| 23. | mener, at den sociale integration af romaer ikke er mulig, uden at man skaber og styrker repræsentationen af deres interesser, herunder i den politiske beslutningstagning, og deres civile aktiviteter gennem ngo'er på nationalt og europæisk niveau; |
| --- | --- |

23.

mener, at den sociale integration af romaer ikke er mulig, uden at man skaber og styrker repræsentationen af deres interesser, herunder i den politiske beslutningstagning, og deres civile aktiviteter gennem ngo'er på nationalt og europæisk niveau;

| 24. | råder kraftigt EU-organerne til i højere grad at inddrage det nationale niveau i høringer og i beslutningsprocessen med henblik på at opnå en fremtidig strategi, der kan være til gavn for alle berørte parter; henleder også Kommissionens og medlemsstaternes opmærksomhed på, at det er nødvendigt at udforme, udarbejde, gennemføre og evaluere politikker for inklusion af romaer i samarbejde med regionale og lokale myndigheder, med grupper, repræsentanter og civilsamfundsorganisationer fra såvel roma- som ikke-romabefolkningen og med Regionsudvalget og internationale organisationer med henblik på at forbedre accepten og effektiviteten af politikkerne; |
| --- | --- |

24.

råder kraftigt EU-organerne til i højere grad at inddrage det nationale niveau i høringer og i beslutningsprocessen med henblik på at opnå en fremtidig strategi, der kan være til gavn for alle berørte parter; henleder også Kommissionens og medlemsstaternes opmærksomhed på, at det er nødvendigt at udforme, udarbejde, gennemføre og evaluere politikker for inklusion af romaer i samarbejde med regionale og lokale myndigheder, med grupper, repræsentanter og civilsamfundsorganisationer fra såvel roma- som ikke-romabefolkningen og med Regionsudvalget og internationale organisationer med henblik på at forbedre accepten og effektiviteten af politikkerne;

| 25. | opfordrer Kommissionen til at indhente og udbrede oplysninger om de erfaringer, der er høstet, og de foranstaltninger, der er truffet, i de forskellige medlemsstater, især på områderne for uddannelse og kultur; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen til at indhente og udbrede oplysninger om de erfaringer, der er høstet, og de foranstaltninger, der er truffet, i de forskellige medlemsstater, især på områderne for uddannelse og kultur;

| 26. | opfordrer til at sikre en bedre bistand til organisatorer af projekter, der er berettiget til EU-støtte til integration af romabefolkningen, ved at etablere platforme for informationer, analyser og udveksling af god praksis; |
| --- | --- |

26.

opfordrer til at sikre en bedre bistand til organisatorer af projekter, der er berettiget til EU-støtte til integration af romabefolkningen, ved at etablere platforme for informationer, analyser og udveksling af god praksis;

| 27. | fastholder, at en del af løsningen ligger i, at medlemsstaterne fuldt ud forpligter sig til at yde effektiv støtte til projektorganisatorer, og at medlemsstaterne sammen med Kommissionen har en rolle at spille med hensyn til at tilskynde lokale myndigheder til at vælge projekter med henblik på at integrere romaer. |
| --- | --- |

27.

fastholder, at en del af løsningen ligger i, at medlemsstaterne fuldt ud forpligter sig til at yde effektiv støtte til projektorganisatorer, og at medlemsstaterne sammen med Kommissionen har en rolle at spille med hensyn til at tilskynde lokale myndigheder til at vælge projekter med henblik på at integrere romaer.

| 28. | opfordrer medlemsstaterne til at udvikle tværsektorielle strategier for bekæmpelse af fattigdom, der tager hensyn til det ofte følsomme spørgsmål om sameksistensen af romasamfundet og flertalssamfundet, der begge er berørt af manglen på beskæftigelse, fattigdom og marginalisering; understreger betydningen af incitamenter, der gennem synlige fordele tilskynder fattige til at komme ind på arbejdsmarkedet i stedet for at leve af sociale ydelser og måske arbejde på det sorte marked; understreger, at programmer, der fremmer gensidig forståelse og gensidig tolerance er af afgørende betydning; |
| --- | --- |

28.

opfordrer medlemsstaterne til at udvikle tværsektorielle strategier for bekæmpelse af fattigdom, der tager hensyn til det ofte følsomme spørgsmål om sameksistensen af romasamfundet og flertalssamfundet, der begge er berørt af manglen på beskæftigelse, fattigdom og marginalisering; understreger betydningen af incitamenter, der gennem synlige fordele tilskynder fattige til at komme ind på arbejdsmarkedet i stedet for at leve af sociale ydelser og måske arbejde på det sorte marked; understreger, at programmer, der fremmer gensidig forståelse og gensidig tolerance er af afgørende betydning;

| 29. | opfordrer Kommissionen til at indarbejde en udvidelsesdimension i strategien ved at udforme pilotprojekter i kandidatlande og potentielle kandidatlande, hvilket sikrer, at der udvikles nationale handlingsplaner på linje med EU-strategien; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til at indarbejde en udvidelsesdimension i strategien ved at udforme pilotprojekter i kandidatlande og potentielle kandidatlande, hvilket sikrer, at der udvikles nationale handlingsplaner på linje med EU-strategien;

| 30. | opfordrer medlemsstaterne til at udpege en højtplaceret statsansat eller et administrativt organ, der kan fungere som nationale kontaktpunkter for en gennemskuelig og effektiv gennemførelse af strategien, idet kontaktpunktet pålægges udøvende beføjelser og ansvar for strategiens gennemførelse, koordinering, overvågning, mainstreaming og håndhævelse på nationalt, regionalt og lokalt niveau ved at sikre et minimum af bureaukrati og en effektiv forvaltning og kontrol af midler samt gennemsigtighed i rapporteringen |
| --- | --- |

30.

opfordrer medlemsstaterne til at udpege en højtplaceret statsansat eller et administrativt organ, der kan fungere som nationale kontaktpunkter for en gennemskuelig og effektiv gennemførelse af strategien, idet kontaktpunktet pålægges udøvende beføjelser og ansvar for strategiens gennemførelse, koordinering, overvågning, mainstreaming og håndhævelse på nationalt, regionalt og lokalt niveau ved at sikre et minimum af bureaukrati og en effektiv forvaltning og kontrol af midler samt gennemsigtighed i rapporteringen

| 31. | opfordrer såvel de nationale undervisningsministerier som Kommissionen til at indføre innovative og fleksible ydelser til fremme af talenter og til at øge understøttelsen af eksisterende ydelser og programmer; |
| --- | --- |

31.

opfordrer såvel de nationale undervisningsministerier som Kommissionen til at indføre innovative og fleksible ydelser til fremme af talenter og til at øge understøttelsen af eksisterende ydelser og programmer;

| 32. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at vedtage de forhøjede og detaljerede komponenter for Laeken-indikatorerne til måling af social og territorial udstødelse samt til evaluering af fremskridt; understreger, at de horisontale opdelinger af Laeken-indikatorene også skal udvides til de mindste statistisk-administrative enheder (LAU 1 og LAU2); påpeger endvidere, at Laeken-indikatorerne kan føjes til de fremtidige indikatorer i samhørighedspolitikken, særlig hvad angår den sociale dimension; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at vedtage de forhøjede og detaljerede komponenter for Laeken-indikatorerne til måling af social og territorial udstødelse samt til evaluering af fremskridt; understreger, at de horisontale opdelinger af Laeken-indikatorene også skal udvides til de mindste statistisk-administrative enheder (LAU 1 og LAU2); påpeger endvidere, at Laeken-indikatorerne kan føjes til de fremtidige indikatorer i samhørighedspolitikken, særlig hvad angår den sociale dimension;

| 33. | opfordrer Kommissionen til at supplere indikatorerne med et system af mål og benchmarks for at sikre et reelt politisk engagement i fremskridtets tjeneste; understreger endvidere det presserende behov for at gøre fremskridt med indsamlingen af specificerede data, således at det bliver muligt at måle fremskridt i forhold til mål/benchmarks/indikatorer og at udvikle evidensbaserede politikker samt at øge effektiviteten og forbedre evalueringen; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen til at supplere indikatorerne med et system af mål og benchmarks for at sikre et reelt politisk engagement i fremskridtets tjeneste; understreger endvidere det presserende behov for at gøre fremskridt med indsamlingen af specificerede data, således at det bliver muligt at måle fremskridt i forhold til mål/benchmarks/indikatorer og at udvikle evidensbaserede politikker samt at øge effektiviteten og forbedre evalueringen;

| 34. | opfordrer til, at der hurtigst muligt - ved hjælp af bedste praksis - udarbejdes benchmarks, indikatorer, uafhængig overvågning og konsekvensanalysemekanismer til evaluering af programmernes effektivitet og konkrete resultater frem for udelukkende at kontrollere, at projekter, der modtager ydelser, har opfyldt de proceduremæssige formaliteter, og opfordrer til en effektiv kontrol af anvendelsen af midlerne, så de finansielle ressourcer reelt ender med at forbedre romaernes livsvilkår, sundhedspleje, uddannelse og beskæftigelse; |
| --- | --- |

34.

opfordrer til, at der hurtigst muligt - ved hjælp af bedste praksis - udarbejdes benchmarks, indikatorer, uafhængig overvågning og konsekvensanalysemekanismer til evaluering af programmernes effektivitet og konkrete resultater frem for udelukkende at kontrollere, at projekter, der modtager ydelser, har opfyldt de proceduremæssige formaliteter, og opfordrer til en effektiv kontrol af anvendelsen af midlerne, så de finansielle ressourcer reelt ender med at forbedre romaernes livsvilkår, sundhedspleje, uddannelse og beskæftigelse;

| 35. | mener, at det strukturerede samarbejde mellem medlemsstaterne i form af de eksisterende åbne koordinationsmetoder på områderne beskæftigelse og social integration er af afgørende betydning for at fremskynde romaernes fulde integration, og anmoder Kommissionen om at organisere udvekslinger af god praksis og erfaring mellem medlemsstaterne og alle parter, der er berørt af romaspørgsmål; |
| --- | --- |

35.

mener, at det strukturerede samarbejde mellem medlemsstaterne i form af de eksisterende åbne koordinationsmetoder på områderne beskæftigelse og social integration er af afgørende betydning for at fremskynde romaernes fulde integration, og anmoder Kommissionen om at organisere udvekslinger af god praksis og erfaring mellem medlemsstaterne og alle parter, der er berørt af romaspørgsmål;

| 36. | opfordrer - med henblik på at sikre, at midler med præcist angivne og specificerede formål når romaerne i nød og medfører langvarige forbedringer i deres liv - til, at Kommissionen og medlemsstaterne reelt forpligter sig til at iværksætte mere målrettede og udviklingsorienterede, komplekse, fleksible og bæredygtige programmer med en længere tidsdækning og større territorial relevans, der fokuserer på de mest ugunstigt stillede mikroregioner i deres geografiske, socioøkonomiske og kulturelle sammenhæng og også tager fat på problemet med fattigdom i by- og landområder og segregerede romakvarterer og lægger særlig vægt på at forbedre boliger af dårlig standard (f.eks. med manglende drikkevand, opvarmning, elektricitet og sanitet) og yde familierne yderligere bistand til at opretholde deres forbedrede boligsituation; opfordrer endvidere Kommissionen til at overvåge resultaterne af projekterne, efter at finansieringen heraf er afsluttet; |
| --- | --- |

36.

opfordrer - med henblik på at sikre, at midler med præcist angivne og specificerede formål når romaerne i nød og medfører langvarige forbedringer i deres liv - til, at Kommissionen og medlemsstaterne reelt forpligter sig til at iværksætte mere målrettede og udviklingsorienterede, komplekse, fleksible og bæredygtige programmer med en længere tidsdækning og større territorial relevans, der fokuserer på de mest ugunstigt stillede mikroregioner i deres geografiske, socioøkonomiske og kulturelle sammenhæng og også tager fat på problemet med fattigdom i by- og landområder og segregerede romakvarterer og lægger særlig vægt på at forbedre boliger af dårlig standard (f.eks. med manglende drikkevand, opvarmning, elektricitet og sanitet) og yde familierne yderligere bistand til at opretholde deres forbedrede boligsituation; opfordrer endvidere Kommissionen til at overvåge resultaterne af projekterne, efter at finansieringen heraf er afsluttet;

| 37. | opfordrer medlemsstaterne til at forbedre de økonomiske muligheder for romaer, herunder fremme af mikrokreditfaciliteten blandt iværksættere; opfordrer medlemsstaterne til at bygge på erfaringen fra vellykkede projekter, hvor f.eks. uregistrerede virksomheder er blevet ændret til lovlige økonomiske aktiviteter med hjælp fra eksperter; |
| --- | --- |

37.

opfordrer medlemsstaterne til at forbedre de økonomiske muligheder for romaer, herunder fremme af mikrokreditfaciliteten blandt iværksættere; opfordrer medlemsstaterne til at bygge på erfaringen fra vellykkede projekter, hvor f.eks. uregistrerede virksomheder er blevet ændret til lovlige økonomiske aktiviteter med hjælp fra eksperter;

| 38. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at udarbejde klare politikker for integration af romaer på arbejdsmarkedet og at udarbejde og vedtage foranstaltninger til at bekæmpe de skadelige virkninger af langvarig afhængighed af det sociale velfærdssystem; |
| --- | --- |

38.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at udarbejde klare politikker for integration af romaer på arbejdsmarkedet og at udarbejde og vedtage foranstaltninger til at bekæmpe de skadelige virkninger af langvarig afhængighed af det sociale velfærdssystem;

| 39. | anerkender, at de fleste romaer er ansat i uregistrerede job, og opfordrer på grund af nødvendigheden af at sikre bæredygtigheden af socialsikringssystemerne medlemsstaterne til i samarbejde med arbejdsmarkedets parter at bekæmpe dette fænomen effektivt; |
| --- | --- |

39.

anerkender, at de fleste romaer er ansat i uregistrerede job, og opfordrer på grund af nødvendigheden af at sikre bæredygtigheden af socialsikringssystemerne medlemsstaterne til i samarbejde med arbejdsmarkedets parter at bekæmpe dette fænomen effektivt;

| 40. | opfordrer medlemsstaterne til at påtage sig at tilskynde offentlige aktører som f.eks. SMV'er og mikrovirksomheder til at gennemføre integrationsforanstaltningerne for romabefolkningen vedrørende beskæftigelsesevne; |
| --- | --- |

40.

opfordrer medlemsstaterne til at påtage sig at tilskynde offentlige aktører som f.eks. SMV'er og mikrovirksomheder til at gennemføre integrationsforanstaltningerne for romabefolkningen vedrørende beskæftigelsesevne;

| 41. | understreger den vigtige rolle, som SMV'er og mikrovirksomheder kan spille for integrationen af romaer, og slår til lyd for belønningsforanstaltninger for dem, der bidrager til dette mål; |
| --- | --- |

41.

understreger den vigtige rolle, som SMV'er og mikrovirksomheder kan spille for integrationen af romaer, og slår til lyd for belønningsforanstaltninger for dem, der bidrager til dette mål;

| 42. | mener, at medlemsstaterne kan sikre bedre fremtidsudsigter for romafolket, navnlig hvad angår deres adgang til arbejdsmarkedet, gennem øgede investeringer i almen og erhvervsfaglig uddannelse med særligt fokus på nye teknologier og internettet og indarbejdelse af foranstaltninger understøttet af det internationale videnskabssamfund, fonde og ngo’er, der arbejder med uddannelse og social integration på regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

42.

mener, at medlemsstaterne kan sikre bedre fremtidsudsigter for romafolket, navnlig hvad angår deres adgang til arbejdsmarkedet, gennem øgede investeringer i almen og erhvervsfaglig uddannelse med særligt fokus på nye teknologier og internettet og indarbejdelse af foranstaltninger understøttet af det internationale videnskabssamfund, fonde og ngo’er, der arbejder med uddannelse og social integration på regionalt og lokalt plan;

| 43. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde et europæisk krisekort, der identificerer, kortlægger, og overvåger de mikroregioner inden for EU, hvor indbyggerne i hvert fald ud fra følgende kriterier er hårdest ramt af fattigdom, social udstødelse og forskelsbehandling:






  — | tilgængelighed af arbejdspladser |
| --- | --- | --- |

43.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde et europæisk krisekort, der identificerer, kortlægger, og overvåger de mikroregioner inden for EU, hvor indbyggerne i hvert fald ud fra følgende kriterier er hårdest ramt af fattigdom, social udstødelse og forskelsbehandling:

—

tilgængelighed af arbejdspladser

| — | afstand fra bycentrum eller problematisk overkoncentration tæt på bycentrum |
| --- | --- |

—

afstand fra bycentrum eller problematisk overkoncentration tæt på bycentrum

| — | høj arbejdsløshed |
| --- | --- |

—

høj arbejdsløshed

| — | utilstrækkelige offentlige ydelser |
| --- | --- |

—

utilstrækkelige offentlige ydelser

| — | utilstrækkelige miljøforhold |
| --- | --- |

—

utilstrækkelige miljøforhold

| — | ingen virksomheder i nærheden |
| --- | --- |

—

ingen virksomheder i nærheden

| — | ingen ordentlig infrastruktur |
| --- | --- |

—

ingen ordentlig infrastruktur

| — | lav indkomst |
| --- | --- |

—

lav indkomst

| — | lavt uddannelsesniveau |
| --- | --- |

—

lavt uddannelsesniveau

| — | få menneskelige ressourcer |
| --- | --- |

—

få menneskelige ressourcer

| — | mangelfuld/dyr transportinfrastruktur |
| --- | --- |

—

mangelfuld/dyr transportinfrastruktur

| — | sociale spændinger |
| --- | --- |

—

sociale spændinger

| — | den lokale offentlige forvaltnings evne til at håndtere fattigdom |
| --- | --- |

—

den lokale offentlige forvaltnings evne til at håndtere fattigdom

| — | situationer med alvorlige menneskerettighedskrænkelser, forskelsbehandling, udsættelser, fordrivelser, racisme samt chikane af romaer fra lokale eller regionale myndigheders side eller fra tredjemands side; |
| --- | --- |

—

situationer med alvorlige menneskerettighedskrænkelser, forskelsbehandling, udsættelser, fordrivelser, racisme samt chikane af romaer fra lokale eller regionale myndigheders side eller fra tredjemands side;

| 44. | opfordrer til, at medlemsstaterne engagerer sig i at fremlægge data vedrørende romaernes socioøkonomiske situation (navnlig vedrørende uddannelse, sundhed, bolig og beskæftigelse), og opfordrer internationale organisationer (f.eks. ILO og OECD) til at arbejde med disse spørgsmål som et led i deres generelle undersøgelser og hjælpe med at fastsætte specifikke mål vedrørende f.eks. procentdelen af romasamfund, der afslutter en uddannelse på gymnasialt niveau og en videregående uddannelse, er ansat i den offentlige administration eller er repræsenteret i forskellige sektorer af det sociale og politiske liv, og opfordrer Kommissionen til at hjælpe med at fastlægge en klar og levedygtig EU-strategi for integration af romaer ved hjælp af disse data; |
| --- | --- |

44.

opfordrer til, at medlemsstaterne engagerer sig i at fremlægge data vedrørende romaernes socioøkonomiske situation (navnlig vedrørende uddannelse, sundhed, bolig og beskæftigelse), og opfordrer internationale organisationer (f.eks. ILO og OECD) til at arbejde med disse spørgsmål som et led i deres generelle undersøgelser og hjælpe med at fastsætte specifikke mål vedrørende f.eks. procentdelen af romasamfund, der afslutter en uddannelse på gymnasialt niveau og en videregående uddannelse, er ansat i den offentlige administration eller er repræsenteret i forskellige sektorer af det sociale og politiske liv, og opfordrer Kommissionen til at hjælpe med at fastlægge en klar og levedygtig EU-strategi for integration af romaer ved hjælp af disse data;

| 45. | opfordrer derfor Kommissionen til at tilføre disse mikroregioner særlig støtte, herunder økonomisk bistand, og til direkte at udvikle pilotprojekter, som omfatter deltagelse af mæglere på linje med Europarådets program og en særlig opfølgning af udviklingen med hensyn til strategiens gennemførelse; |
| --- | --- |

45.

opfordrer derfor Kommissionen til at tilføre disse mikroregioner særlig støtte, herunder økonomisk bistand, og til direkte at udvikle pilotprojekter, som omfatter deltagelse af mæglere på linje med Europarådets program og en særlig opfølgning af udviklingen med hensyn til strategiens gennemførelse;

| 46. | opfordrer Kommissionen til, inden for strategien, at anspore medlemsstaterne, de relevante internationale og europæiske institutioner, ngo’er, romasamfund, andre interessenter og offentligheden til at anvende betegnelsen roma/roma og sinti, hver gang der henvises til dette mindretal; |
| --- | --- |

46.

opfordrer Kommissionen til, inden for strategien, at anspore medlemsstaterne, de relevante internationale og europæiske institutioner, ngo’er, romasamfund, andre interessenter og offentligheden til at anvende betegnelsen roma/roma og sinti, hver gang der henvises til dette mindretal;

| 47. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at afsætte øremærkede midler inden for samhørighedspolitikken under den næste flerårige finansielle ramme for direkte at støtte strategien ved oprettelse af en resultatreserve for EU-strategien for romaer; |
| --- | --- |

47.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at afsætte øremærkede midler inden for samhørighedspolitikken under den næste flerårige finansielle ramme for direkte at støtte strategien ved oprettelse af en resultatreserve for EU-strategien for romaer;

| 48. | mener, at den nuværende udnyttelse af EU-støtten er for ringe; opfordrer derfor Kommissionen til at undersøge årsagen til dette fænomen og til at udarbejde en mere effektiv strategi til at overvåge udnyttelsen af EU-midlerne, navnlig de midler, der er særligt målrettet marginaliserede grupper; opfordrer frem for alt indtrængende til, at man under hensyn til databeskyttelsesdirektiverne indsamler data om EU-midlernes effektivitet med henblik på at udforme evidensbaserede politikker; |
| --- | --- |

48.

mener, at den nuværende udnyttelse af EU-støtten er for ringe; opfordrer derfor Kommissionen til at undersøge årsagen til dette fænomen og til at udarbejde en mere effektiv strategi til at overvåge udnyttelsen af EU-midlerne, navnlig de midler, der er særligt målrettet marginaliserede grupper; opfordrer frem for alt indtrængende til, at man under hensyn til databeskyttelsesdirektiverne indsamler data om EU-midlernes effektivitet med henblik på at udforme evidensbaserede politikker;

| 49. | understreger, at den sociale udstødelse af romaerne har en meget stærk territorial fattigdoms- og marginaliseringsdimension, som er koncentreret i underudviklede mikroregioner, som i alvorlig grad mangler de nødvendige finansielle midler til at yde deres eget bidrag til de fællesskabsmidler, de er støtteberettigede til, og som almindeligvis mangler den administrative kapacitet og de menneskelige ressourcer til at anvende midlerne hensigtsmæssigt; påpeger, at det er nødvendigt at rette specifikke foranstaltninger mod disse mikroregioner, som ofte er perifere intra-regionale områder, og at forenkle bureaukratiske regler betydeligt, så der kan opnås en størst mulig tildeling af midler inden for rammerne af samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

49.

understreger, at den sociale udstødelse af romaerne har en meget stærk territorial fattigdoms- og marginaliseringsdimension, som er koncentreret i underudviklede mikroregioner, som i alvorlig grad mangler de nødvendige finansielle midler til at yde deres eget bidrag til de fællesskabsmidler, de er støtteberettigede til, og som almindeligvis mangler den administrative kapacitet og de menneskelige ressourcer til at anvende midlerne hensigtsmæssigt; påpeger, at det er nødvendigt at rette specifikke foranstaltninger mod disse mikroregioner, som ofte er perifere intra-regionale områder, og at forenkle bureaukratiske regler betydeligt, så der kan opnås en størst mulig tildeling af midler inden for rammerne af samhørighedspolitikken;

| 50. | mener, at der også er brug for nye forskrifter for tildelingen af strukturfondene, således at der kan fastsættes betingelser vedrørende afskaffelse af segregation og sikring af lige adgang for romaer til offentlige tjenester; mener, at der også bør udarbejdes planer for lige muligheder og bekæmpelse af segregation på lokalt niveau på grundlag af målbare indikatorer og konkrete handlinger; |
| --- | --- |

50.

mener, at der også er brug for nye forskrifter for tildelingen af strukturfondene, således at der kan fastsættes betingelser vedrørende afskaffelse af segregation og sikring af lige adgang for romaer til offentlige tjenester; mener, at der også bør udarbejdes planer for lige muligheder og bekæmpelse af segregation på lokalt niveau på grundlag af målbare indikatorer og konkrete handlinger;

| 51. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at tilvejebringe passende instrumenter med henblik på at vejlede medlemsstaterne i arbejdet med at sikre komplementaritet mellem ESF, EFRU og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og opfordrer medlemsstaterne til at anvende andre programmer, såsom Progressprogrammet, programmet for livslang læring, kulturprogrammet (2007-2013) og sundhedsprogrammet (2008-2013), til integration af romaer; |
| --- | --- |

51.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at tilvejebringe passende instrumenter med henblik på at vejlede medlemsstaterne i arbejdet med at sikre komplementaritet mellem ESF, EFRU og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og opfordrer medlemsstaterne til at anvende andre programmer, såsom Progressprogrammet, programmet for livslang læring, kulturprogrammet (2007-2013) og sundhedsprogrammet (2008-2013), til integration af romaer;

| 52. | opfordrer til, at udviklingsarbejdet på EU-plan uddelegeres til støtteorganer, som skal være underkastet overvågning og kontrol fra roma-taskforcen med henblik på






  — | at sikre udviklingsorienterede EU-midler til støtte for gode lokale initiativer |
| --- | --- | --- |

52.

opfordrer til, at udviklingsarbejdet på EU-plan uddelegeres til støtteorganer, som skal være underkastet overvågning og kontrol fra roma-taskforcen med henblik på

—

at sikre udviklingsorienterede EU-midler til støtte for gode lokale initiativer

| — | at identificere og indberette misbrug af midler i tide |
| --- | --- |

—

at identificere og indberette misbrug af midler i tide

| — | regelmæssigt at kontrollere, om anvendelsen af midler er effektiv og i overensstemmelse med det forventede resultat, herunder de formål, som der bevilges midler til i henhold til strategien; |
| --- | --- |

—

regelmæssigt at kontrollere, om anvendelsen af midler er effektiv og i overensstemmelse med det forventede resultat, herunder de formål, som der bevilges midler til i henhold til strategien;

| — | at fungere som rådgiver ved at udnytte den komplekse EU-viden, der bygger på indikatorer, konsekvensanalyser m.v. og |
| --- | --- |

—

at fungere som rådgiver ved at udnytte den komplekse EU-viden, der bygger på indikatorer, konsekvensanalyser m.v. og

| — | at yde målrettet støtte til de lokale initiativer, projekter og komplekse programmer, der bedst opfylder strategiens målsætninger og skaber de mest effektive løsninger på romaernes konkrete problemer |
| --- | --- |

—

at yde målrettet støtte til de lokale initiativer, projekter og komplekse programmer, der bedst opfylder strategiens målsætninger og skaber de mest effektive løsninger på romaernes konkrete problemer

| 53. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til på den ene side at anvende participatorisk overvågning og evaluering, der inddrager romasamfund og bidrager til udvikling af interessenternes potentiale, og på den anden side ekstern ekspertise, hvor der opnås et realistisk og objektivt overblik over, om anvendelsen af de forskellige foranstaltninger og instrumenter samlet set har været vellykket eller mislykket; opfordrer endvidere Kommissionen til at forsyne Parlamentet med en liste over de projekter, som Kommissionen siden år 2000 har finansieret til gavn for romaerne, med angivelse af, hvilke resultater der er opnået |
| --- | --- |

53.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til på den ene side at anvende participatorisk overvågning og evaluering, der inddrager romasamfund og bidrager til udvikling af interessenternes potentiale, og på den anden side ekstern ekspertise, hvor der opnås et realistisk og objektivt overblik over, om anvendelsen af de forskellige foranstaltninger og instrumenter samlet set har været vellykket eller mislykket; opfordrer endvidere Kommissionen til at forsyne Parlamentet med en liste over de projekter, som Kommissionen siden år 2000 har finansieret til gavn for romaerne, med angivelse af, hvilke resultater der er opnået

| 54. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre den horisontale prioritering »marginaliserede befolkningsgrupper« inden for rammerne af EU's strukturfonde og til at deltage i det EU-roma-netværk, der arbejder for at sikre, at strukturfondenes midler udnyttes hensigtsmæssigt til at fremme social integration af romaer; understreger, at der skal ske en markant forbedring af de eksisterende foranstaltninger og overvågnings- og evalueringsmekanismer understreger desuden, at de agenturer og organisationer, der gennemfører projekter, som samfinansieres af strukturfondene, der har romaer som direkte målgruppe, eller som romaer indirekte nyder godt af, skal kunne drages til ansvar og skal gennemføre disse aktioner på en gennemsigtig måde; opfordrer endvidere til, at der gennemføres en løbende cost-benefit-analyse af den andel af midlerne, der afsættes og anvendes til de egentlige programmer og driftsudgifterne; |
| --- | --- |

54.

opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre den horisontale prioritering »marginaliserede befolkningsgrupper« inden for rammerne af EU's strukturfonde og til at deltage i det EU-roma-netværk, der arbejder for at sikre, at strukturfondenes midler udnyttes hensigtsmæssigt til at fremme social integration af romaer; understreger, at der skal ske en markant forbedring af de eksisterende foranstaltninger og overvågnings- og evalueringsmekanismer understreger desuden, at de agenturer og organisationer, der gennemfører projekter, som samfinansieres af strukturfondene, der har romaer som direkte målgruppe, eller som romaer indirekte nyder godt af, skal kunne drages til ansvar og skal gennemføre disse aktioner på en gennemsigtig måde; opfordrer endvidere til, at der gennemføres en løbende cost-benefit-analyse af den andel af midlerne, der afsættes og anvendes til de egentlige programmer og driftsudgifterne;

| 55. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at udvide anvendelsesområdet for EU-midler, således at der kan ydes midler ikke alene til udvikling, men også til levering af offentlige tjenester af god kvalitet; understreger endvidere, at spørgsmålet om samfinansiering bør tages op til revision, og at der muligvis bør ske en differentiering for at tage højde for de forskelligartede aktioner og støttemodtagere, og at der i forbindelse med projekter, der har romaer som målgruppe, kan stilles krav om en mindre andel af samfinansiering fra det pågældende land og ydes en højere EU-andel; |
| --- | --- |

55.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at udvide anvendelsesområdet for EU-midler, således at der kan ydes midler ikke alene til udvikling, men også til levering af offentlige tjenester af god kvalitet; understreger endvidere, at spørgsmålet om samfinansiering bør tages op til revision, og at der muligvis bør ske en differentiering for at tage højde for de forskelligartede aktioner og støttemodtagere, og at der i forbindelse med projekter, der har romaer som målgruppe, kan stilles krav om en mindre andel af samfinansiering fra det pågældende land og ydes en højere EU-andel;

| 56. | understreger, at det er nødvendigt at sikre en langt bedre koordinering mellem relaterede EU-politikker for at fremme synergi og komplementaritet, og at der skal foretages en vidtgående forenkling af de regler, der gælder i bureaukratisk henseende og med hensyn til gennemførelsen, og at alle barrierer mellem de forskellige fonde skal fjernes, således at der kan tildeles så mange ressourcer som muligt fra samtlige instrumenter; |
| --- | --- |

56.

understreger, at det er nødvendigt at sikre en langt bedre koordinering mellem relaterede EU-politikker for at fremme synergi og komplementaritet, og at der skal foretages en vidtgående forenkling af de regler, der gælder i bureaukratisk henseende og med hensyn til gennemførelsen, og at alle barrierer mellem de forskellige fonde skal fjernes, således at der kan tildeles så mange ressourcer som muligt fra samtlige instrumenter;

| 57. | understreger, at det er nødvendigt, at strukturfondene kombinerer en national og en lokal tilgang ved at arbejde gennem programmer, der opererer med en national strategi og sideløbende giver lokale svar på konkrete behov; understreger endvidere, at det er nødvendigt at skabe synergi mellem implementeringen af strukturfondene og statslige strategier for romaer samt mellem Den Europæiske Socialfonds forvaltningsmyndigheder og de specialiserede romaenheder eller koordineringsstrukturer, der beskæftiger sig med romaspørgsmål; |
| --- | --- |

57.

understreger, at det er nødvendigt, at strukturfondene kombinerer en national og en lokal tilgang ved at arbejde gennem programmer, der opererer med en national strategi og sideløbende giver lokale svar på konkrete behov; understreger endvidere, at det er nødvendigt at skabe synergi mellem implementeringen af strukturfondene og statslige strategier for romaer samt mellem Den Europæiske Socialfonds forvaltningsmyndigheder og de specialiserede romaenheder eller koordineringsstrukturer, der beskæftiger sig med romaspørgsmål;

| 58. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at forbedre adgangen til EU-midler for de lokale myndigheder og ngo’er, der arbejder med integration af romaer, ved at forenkle ansøgningsprocessen og de tilhørende regler; |
| --- | --- |

58.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at forbedre adgangen til EU-midler for de lokale myndigheder og ngo’er, der arbejder med integration af romaer, ved at forenkle ansøgningsprocessen og de tilhørende regler;

| 59. | opfordrer Kommissionen til som led i strategien at etablere en mekanisme, der fremmer ansættelse af romaer i den offentlige forvaltning såvel på EU-plan som på nationalt plan, og opfordrer medlemsstaterne til at ansætte romaer i den offentlige forvaltning, særlig i de institutioner, der deltager i planlægningen og gennemførelsen af de programmer for integration af romaer, der finansieres med EU-midler og nationale midler; |
| --- | --- |

59.

opfordrer Kommissionen til som led i strategien at etablere en mekanisme, der fremmer ansættelse af romaer i den offentlige forvaltning såvel på EU-plan som på nationalt plan, og opfordrer medlemsstaterne til at ansætte romaer i den offentlige forvaltning, særlig i de institutioner, der deltager i planlægningen og gennemførelsen af de programmer for integration af romaer, der finansieres med EU-midler og nationale midler;

| 60. | understreger vigtigheden af, at medlemsstaterne undertegner og ratificerer Den Europæiske Konvention om Statsborgerret, der klart fastslår, at der ikke må praktiseres forskelsbehandling på grundlag af køn, religion eller national eller etnisk oprindelse i en stats nationale lovgivning om statsborgerret; |
| --- | --- |

60.

understreger vigtigheden af, at medlemsstaterne undertegner og ratificerer Den Europæiske Konvention om Statsborgerret, der klart fastslår, at der ikke må praktiseres forskelsbehandling på grundlag af køn, religion eller national eller etnisk oprindelse i en stats nationale lovgivning om statsborgerret;

| 61. | understreger i denne sammenhæng, at det er nødvendigt at videreføre EU-programmer såsom Progress for at bekæmpe diskrimination og Jasmine, der fremmer investering i kapacitetsopbygning, og kræver, at sådanne programmer udvikles yderligere efter 2013; |
| --- | --- |

61.

understreger i denne sammenhæng, at det er nødvendigt at videreføre EU-programmer såsom Progress for at bekæmpe diskrimination og Jasmine, der fremmer investering i kapacitetsopbygning, og kræver, at sådanne programmer udvikles yderligere efter 2013;

| 62. | bifalder, at bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 437/2010 af 19. maj 2010 giver mulighed for at afsætte op til 3 % af EFRU-tildelingen til specifikke programmer eller 2 % af det samlede tildelte budget til rehabilitering af boliger til gavn for marginaliserede befolkningsgrupper; beklager, at ingen operationelle planer indtil videre er blevet ændret med henblik på at foretage en omprioritering af boliger til fordel for romabefolkningen; opfordrer medlemsstaterne til hurtigt og fuldt ud at udnytte denne nye mulighed inden for rammerne af strukturfondene med henblik på at styrke udsigten til en effektiv social integration; opfordrer Kommissionen til at forelægge en specifik handlingsplan vedrørende denne forordning for at fremskynde anvendelsen af midlerne og anbefaler, at Kommissionen udarbejder en rapport om anvendelsen af dem; opfordrer desuden medlemsstaterne til effektivt at udnytte potentialet for interaktion mellem EFRU, ESF og ELFUL i forbindelse med udviklingen af programmer til integration af romaer; |
| --- | --- |

62.

bifalder, at bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 437/2010 af 19. maj 2010 giver mulighed for at afsætte op til 3 % af EFRU-tildelingen til specifikke programmer eller 2 % af det samlede tildelte budget til rehabilitering af boliger til gavn for marginaliserede befolkningsgrupper; beklager, at ingen operationelle planer indtil videre er blevet ændret med henblik på at foretage en omprioritering af boliger til fordel for romabefolkningen; opfordrer medlemsstaterne til hurtigt og fuldt ud at udnytte denne nye mulighed inden for rammerne af strukturfondene med henblik på at styrke udsigten til en effektiv social integration; opfordrer Kommissionen til at forelægge en specifik handlingsplan vedrørende denne forordning for at fremskynde anvendelsen af midlerne og anbefaler, at Kommissionen udarbejder en rapport om anvendelsen af dem; opfordrer desuden medlemsstaterne til effektivt at udnytte potentialet for interaktion mellem EFRU, ESF og ELFUL i forbindelse med udviklingen af programmer til integration af romaer;

| 63. | erkender, at romasamfundene er yderst heterogene grupper, hvilket gør, at der ikke kan være én enkelt strategi; henstiller derfor, at medlemsstaternes lokale og regionale myndigheder foreslår effektive integrationspolitikker, der bør være af forskellig art svarende til deres individuelle baggrunde (geografiske, økonomiske, sociale, kulturelle); henstiller, at Kommissionen gør brug af erfaringerne fra de myndigheder, der har bidraget aktivt til integrationen af romasamfund, og tilskynder til anvendelsen af bedste praksis og opskrifter på succes med henblik på at opnå deres sociale integration; |
| --- | --- |

63.

erkender, at romasamfundene er yderst heterogene grupper, hvilket gør, at der ikke kan være én enkelt strategi; henstiller derfor, at medlemsstaternes lokale og regionale myndigheder foreslår effektive integrationspolitikker, der bør være af forskellig art svarende til deres individuelle baggrunde (geografiske, økonomiske, sociale, kulturelle); henstiller, at Kommissionen gør brug af erfaringerne fra de myndigheder, der har bidraget aktivt til integrationen af romasamfund, og tilskynder til anvendelsen af bedste praksis og opskrifter på succes med henblik på at opnå deres sociale integration;

| 64. | minder om, at den vigtigste forudsætning for en vellykket integration er en fælles indsats fra både det almindelige samfunds og romasamfundets side; opfordrer derfor medlemsstaterne til at bidrage til at forbedre romabefolkningens bolig- og beskæftigelsessituation og henstiller, at medlemsstaterne og de regionale og lokale offentlige myndigheder - i overensstemmelse med forordningen for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling - indarbejder tildeling af nye boliger til marginaliserede samfund i en bredere, mere kompleks strategisk ramme med en gensidig social forpligtelse, der går begge veje, f.eks. til opbygning af lokalsamfund, og også omfatter romaers deltagelse i processen med at opbygge nye kvarterer og en fælles indsats for at øge børnenes fremmøde i skolen og mindske arbejdsløsheden betydeligt; medlemsstaterne kan på denne måde bidrage væsentligt til en konkret løsning på problemerne med placering af marginaliserede grupper, som lever under dårlige boligforhold; opfordrer endvidere indtrængende medlemsstaterne til at gøre brug af EURoma-netværket til at tilskynde til udveksling af bedste praksis; |
| --- | --- |

64.

minder om, at den vigtigste forudsætning for en vellykket integration er en fælles indsats fra både det almindelige samfunds og romasamfundets side; opfordrer derfor medlemsstaterne til at bidrage til at forbedre romabefolkningens bolig- og beskæftigelsessituation og henstiller, at medlemsstaterne og de regionale og lokale offentlige myndigheder - i overensstemmelse med forordningen for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling - indarbejder tildeling af nye boliger til marginaliserede samfund i en bredere, mere kompleks strategisk ramme med en gensidig social forpligtelse, der går begge veje, f.eks. til opbygning af lokalsamfund, og også omfatter romaers deltagelse i processen med at opbygge nye kvarterer og en fælles indsats for at øge børnenes fremmøde i skolen og mindske arbejdsløsheden betydeligt; medlemsstaterne kan på denne måde bidrage væsentligt til en konkret løsning på problemerne med placering af marginaliserede grupper, som lever under dårlige boligforhold; opfordrer endvidere indtrængende medlemsstaterne til at gøre brug af EURoma-netværket til at tilskynde til udveksling af bedste praksis;

| 65. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at gøre maksimal brug af programmerne inden for det europæiske territoriale samarbejde, såsom grænseoverskridende samarbejdsprogrammer, tværnationale samarbejdsprogrammer og tværregionale samarbejdsprogrammer og at udnytte mulighederne inden for den europæiske gruppe for territorialt samarbejde; |
| --- | --- |

65.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at gøre maksimal brug af programmerne inden for det europæiske territoriale samarbejde, såsom grænseoverskridende samarbejdsprogrammer, tværnationale samarbejdsprogrammer og tværregionale samarbejdsprogrammer og at udnytte mulighederne inden for den europæiske gruppe for territorialt samarbejde;

| 66. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at analysere og eliminere de barrierer, der stiller sig hindrende i vejen for romakvinder, som søger (atter) at få adgang til arbejdsmarkedet og selvstændig virksomhed, og til endvidere at lægge behørig vægt på kvindernes rolle i bestræbelserne på at fremme økonomisk selvstændighed blandt romaer og i forbindelse med opstart af virksomheder; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at romakvinder inddrages ved forberedelsen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af EU’s strategi for integration af romaer; |
| --- | --- |

66.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at analysere og eliminere de barrierer, der stiller sig hindrende i vejen for romakvinder, som søger (atter) at få adgang til arbejdsmarkedet og selvstændig virksomhed, og til endvidere at lægge behørig vægt på kvindernes rolle i bestræbelserne på at fremme økonomisk selvstændighed blandt romaer og i forbindelse med opstart af virksomheder; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at romakvinder inddrages ved forberedelsen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af EU’s strategi for integration af romaer;

| 67. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at medtage en horisontal målsætning om kompetenceopbygning blandt og styrkelse af romakvinder inden for alle prioriterede områder af EU’s strategi for integration af romaer; |
| --- | --- |

67.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at medtage en horisontal målsætning om kompetenceopbygning blandt og styrkelse af romakvinder inden for alle prioriterede områder af EU’s strategi for integration af romaer;

| 68. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at medtage fremme af ligestilling mellem kønnene som en af strategiens målsætninger samt at bekæmpe de mangeartede og tværgående former for forskelsbehandling; |
| --- | --- |

68.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at medtage fremme af ligestilling mellem kønnene som en af strategiens målsætninger samt at bekæmpe de mangeartede og tværgående former for forskelsbehandling;

| 69. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indsamle, analysere og offentliggøre pålidelige statistiske data, der er opdelt på køn, for at kunne foretage en hensigtsmæssig evaluering og ajourføring af strategien og for at kunne måle, hvilke konsekvenser strategiens projekter og tiltag har for romakvinder; |
| --- | --- |

69.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indsamle, analysere og offentliggøre pålidelige statistiske data, der er opdelt på køn, for at kunne foretage en hensigtsmæssig evaluering og ajourføring af strategien og for at kunne måle, hvilke konsekvenser strategiens projekter og tiltag har for romakvinder;

| 70. | går ind for, at der som led i strategien etableres en mekanisme til samarbejde, udveksling af oplysninger og overvågning, ikke kun på EU-plan, men også på nationalt plan, sammen med Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, Europarådet, andre relevante internationale og europæiske institutioner, ngo’er, romasamfund og andre interessenter for at tage problemer op og finde løsninger og for at sikre, at strategien gennemføres korrekt og fuldt ud både på EU-plan og på nationalt plan af de ansvarlige aktører, således at der kan opnås et godt resultat; |
| --- | --- |

70.

går ind for, at der som led i strategien etableres en mekanisme til samarbejde, udveksling af oplysninger og overvågning, ikke kun på EU-plan, men også på nationalt plan, sammen med Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, Europarådet, andre relevante internationale og europæiske institutioner, ngo’er, romasamfund og andre interessenter for at tage problemer op og finde løsninger og for at sikre, at strategien gennemføres korrekt og fuldt ud både på EU-plan og på nationalt plan af de ansvarlige aktører, således at der kan opnås et godt resultat;

| 71. | opfordrer Kommissionen til at yde den nødvendige tekniske bistand for at forbedre den administrative kapacitet hos organer, der er involveret i forvaltningen af strukturfondene, og opfordrer medlemsstaterne til at rådgive og yde administrativ bistand, f.eks. ved at organisere uddannelse og ved at hjælpe med ansøgninger om støtte og forklaringer, for at gøre det lettere for romaer at opnå information om EU's og nationale finansieringsprogrammer til støtte for iværksætteri og beskæftigelse og at indgive de relevante ansøgninger; |
| --- | --- |

71.

opfordrer Kommissionen til at yde den nødvendige tekniske bistand for at forbedre den administrative kapacitet hos organer, der er involveret i forvaltningen af strukturfondene, og opfordrer medlemsstaterne til at rådgive og yde administrativ bistand, f.eks. ved at organisere uddannelse og ved at hjælpe med ansøgninger om støtte og forklaringer, for at gøre det lettere for romaer at opnå information om EU's og nationale finansieringsprogrammer til støtte for iværksætteri og beskæftigelse og at indgive de relevante ansøgninger;

| 72. | opfordrer medlemsstaterne til at fastsætte konkrete og specifikke målsætninger og detaljerede og målbare mål for den sociale inklusion af romaerne, når Europa 2020-strategien gennemføres i nationale programmer, og opfordrer indtrængende til, at der træffes foranstaltninger til at fremme opfyldelsen af de fastlagte mål; |
| --- | --- |

72.

opfordrer medlemsstaterne til at fastsætte konkrete og specifikke målsætninger og detaljerede og målbare mål for den sociale inklusion af romaerne, når Europa 2020-strategien gennemføres i nationale programmer, og opfordrer indtrængende til, at der træffes foranstaltninger til at fremme opfyldelsen af de fastlagte mål;

| 73. | mener, at romafolket kan sikres en bedre fremtid gennem uddannelse, og at investering i uddannelse af romabørn og unge romaer derfor er væsentlig; understreger, at skolegang ikke blot er en ret men også en pligt, og giver udtryk for sin støtte til aktiviteter med sigte på at øge romaelevers deltagelse i skoler, herunder gennem aktiv inddragelse af deres familier; |
| --- | --- |

73.

mener, at romafolket kan sikres en bedre fremtid gennem uddannelse, og at investering i uddannelse af romabørn og unge romaer derfor er væsentlig; understreger, at skolegang ikke blot er en ret men også en pligt, og giver udtryk for sin støtte til aktiviteter med sigte på at øge romaelevers deltagelse i skoler, herunder gennem aktiv inddragelse af deres familier;

| 74. | mener, at fremme af kendskabet til romaernes kultur i hele Europa vil lette den fælles forståelse mellem romaer og ikke-romaer i Europa og samtidig fremme den europæiske interkulturelle dialog; |
| --- | --- |

74.

mener, at fremme af kendskabet til romaernes kultur i hele Europa vil lette den fælles forståelse mellem romaer og ikke-romaer i Europa og samtidig fremme den europæiske interkulturelle dialog;

| 75. | er af den opfattelse, at den kommende strategi for romamindretallet bør fokusere på uddannelse som det vigtigste instrument til fremme af social integration; |
| --- | --- |

75.

er af den opfattelse, at den kommende strategi for romamindretallet bør fokusere på uddannelse som det vigtigste instrument til fremme af social integration;

| 76. | mener, at der bør etableres støttemekanismer såsom stipendier og mentorordninger for unge romaer for ikke alene at inspirere dem til at erhverve eksamensbeviser, men også til at indskrive sig på højere læreanstalter og forbedre deres kvalifikationer; |
| --- | --- |

76.

mener, at der bør etableres støttemekanismer såsom stipendier og mentorordninger for unge romaer for ikke alene at inspirere dem til at erhverve eksamensbeviser, men også til at indskrive sig på højere læreanstalter og forbedre deres kvalifikationer;

| 77. | er af den opfattelse, at der bør udvikles en ny type af stipendieprogrammer for at sikre undervisning af højest mulig kvalitet for romastuderende for at uddanne en ny generation af romaledere; |
| --- | --- |

77.

er af den opfattelse, at der bør udvikles en ny type af stipendieprogrammer for at sikre undervisning af højest mulig kvalitet for romastuderende for at uddanne en ny generation af romaledere;

| 78. | mener, at uddannelsesinstitutioner, hvis underprivilegerede studerende vinder pladser på institutioner på et højere niveau, eller hvis andel af studerende, der består, er over gennemsnittet, bør belønnes, og opfordrer Kommissionen til at udvikle projekter på dette område; |
| --- | --- |

78.

mener, at uddannelsesinstitutioner, hvis underprivilegerede studerende vinder pladser på institutioner på et højere niveau, eller hvis andel af studerende, der består, er over gennemsnittet, bør belønnes, og opfordrer Kommissionen til at udvikle projekter på dette område;

| 79. | understreger, at det er afgørende, at medlemsstaterne fremmer integrationen af romaer i samfundet og i det kulturelle liv på de steder og i de lande, hvor de bor, og sikrer deres deltagelse og repræsentation deri på lang sigt, bl.a. gennem foranstaltninger med henblik på at fremme erhvervsfaglig uddannelse og programmer for livslang læring rettet mod romasamfundene, idet der tages højde for de forskellige romabefolkningsgruppers kulturarv og livsstil i Europa; påpeger for eksempel, at der kunne gøres en indsats for at tilbyde særlig uddannelse for undervisere, ansættelse af romaskolelærere kunne fremmes, et nært samarbejde med romafamilier og -organisationer kunne fremmes, og der kunne ydes særlig støtte efter skolegang samt stipendier; bemærker, at denne proces aktivt bør inddrage de lokale myndigheder i medlemsstaterne og sende et signal til den almennyttige sektor om at lade sine aktiviteter omfatte programmer, der er udformet med henblik på at integrere romabefolkningerne i samfundet; |
| --- | --- |

79.

understreger, at det er afgørende, at medlemsstaterne fremmer integrationen af romaer i samfundet og i det kulturelle liv på de steder og i de lande, hvor de bor, og sikrer deres deltagelse og repræsentation deri på lang sigt, bl.a. gennem foranstaltninger med henblik på at fremme erhvervsfaglig uddannelse og programmer for livslang læring rettet mod romasamfundene, idet der tages højde for de forskellige romabefolkningsgruppers kulturarv og livsstil i Europa; påpeger for eksempel, at der kunne gøres en indsats for at tilbyde særlig uddannelse for undervisere, ansættelse af romaskolelærere kunne fremmes, et nært samarbejde med romafamilier og -organisationer kunne fremmes, og der kunne ydes særlig støtte efter skolegang samt stipendier; bemærker, at denne proces aktivt bør inddrage de lokale myndigheder i medlemsstaterne og sende et signal til den almennyttige sektor om at lade sine aktiviteter omfatte programmer, der er udformet med henblik på at integrere romabefolkningerne i samfundet;

| 80. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bekæmpe enhver form for social og uddannelsesmæssig udelukkelse af romaer og til at fremme alle programmer, der investerer i uddannelse af romaer; |
| --- | --- |

80.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bekæmpe enhver form for social og uddannelsesmæssig udelukkelse af romaer og til at fremme alle programmer, der investerer i uddannelse af romaer;

| 81. | mener, at lokale myndigheder må tage ansvar for reintegration af elever, der falder ud af skolesystemet, inden de har nået den alder, hvor uddannelse ophører med at være obligatorisk; bemærker, at uddannelsesinstitutionerne med dette for øje bør underrette de lokale myndigheder om elever, der forlader skolen; |
| --- | --- |

81.

mener, at lokale myndigheder må tage ansvar for reintegration af elever, der falder ud af skolesystemet, inden de har nået den alder, hvor uddannelse ophører med at være obligatorisk; bemærker, at uddannelsesinstitutionerne med dette for øje bør underrette de lokale myndigheder om elever, der forlader skolen;

| 82. | opfordrer Kommissionen til at støtte yderligere initiativer beregnet på at tilbyde uddannelsesmuligheder i den tidlige barndom samt forsorg for romabørn og unge romaer; |
| --- | --- |

82.

opfordrer Kommissionen til at støtte yderligere initiativer beregnet på at tilbyde uddannelsesmuligheder i den tidlige barndom samt forsorg for romabørn og unge romaer;

| 83. | mener, at der bør oprettes børnehaver og/eller alternative former for pasning af børn under skolealderen og uddannelse i alle samfund, hvor disse ikke findes, og udvides dér, hvor der er mangel på pladser; |
| --- | --- |

83.

mener, at der bør oprettes børnehaver og/eller alternative former for pasning af børn under skolealderen og uddannelse i alle samfund, hvor disse ikke findes, og udvides dér, hvor der er mangel på pladser;

| 84. | opfordrer Kommissionen til at støtte initiativer, der har vist sig effektive til at forebygge enhver form for isolation, og som prioriterer integrerende projekter, der fremmer uddannelsesmæssig succes og involverer deltagelse af romafamilier; |
| --- | --- |

84.

opfordrer Kommissionen til at støtte initiativer, der har vist sig effektive til at forebygge enhver form for isolation, og som prioriterer integrerende projekter, der fremmer uddannelsesmæssig succes og involverer deltagelse af romafamilier;

| 85. | udtrykker sin bekymring over den høje andel af analfabetisme blandt romaer og anser det for afgørende, at der udformes og udvikles programmer, der sikrer uddannelse på grundskole- og gymnasieniveau samt videregående uddannelse for romapiger og -kvinder, herunder strategier til at fremme deres overgang fra grundskole til gymnasium, og idet man gennem hele processen fremmer en større forståelse af romaernes kultur, historie og værdier blandt såvel roma- som ikke-romabefolkninger; |
| --- | --- |

85.

udtrykker sin bekymring over den høje andel af analfabetisme blandt romaer og anser det for afgørende, at der udformes og udvikles programmer, der sikrer uddannelse på grundskole- og gymnasieniveau samt videregående uddannelse for romapiger og -kvinder, herunder strategier til at fremme deres overgang fra grundskole til gymnasium, og idet man gennem hele processen fremmer en større forståelse af romaernes kultur, historie og værdier blandt såvel roma- som ikke-romabefolkninger;

| 86. | understreger, at lav skoledeltagelse, høje fraværsprocenter og dårlige resultater kan være tegn på, at elever og forældre ikke altid er bevidste om skolens betydning; mener, at andre relevante faktorer kan være utilstrækkelige ressourcer, sundhedsproblemer, mangel på kvalitetsuddannelse på stedet og manglende adgang til transport til skolen, boliger og påklædning under standard, der gør det umuligt at gå i skole, et ikke-integrationsvenligt miljø i skolen og opdelte skoler, der ikke i tilstrækkelig forbereder børnene til konkurrencen på jobmarkedet; understreger derfor vigtigheden af at fremme romaelevers skolegang og af en løbende og regelmæssig dialog om uddannelsesspørgsmål med romabørns forældre og familier, romasamfundet samt alle øvrige aktører; |
| --- | --- |

86.

understreger, at lav skoledeltagelse, høje fraværsprocenter og dårlige resultater kan være tegn på, at elever og forældre ikke altid er bevidste om skolens betydning; mener, at andre relevante faktorer kan være utilstrækkelige ressourcer, sundhedsproblemer, mangel på kvalitetsuddannelse på stedet og manglende adgang til transport til skolen, boliger og påklædning under standard, der gør det umuligt at gå i skole, et ikke-integrationsvenligt miljø i skolen og opdelte skoler, der ikke i tilstrækkelig forbereder børnene til konkurrencen på jobmarkedet; understreger derfor vigtigheden af at fremme romaelevers skolegang og af en løbende og regelmæssig dialog om uddannelsesspørgsmål med romabørns forældre og familier, romasamfundet samt alle øvrige aktører;

| 87. | understreger den vigtige rolle, som græsrødder og konkurrenceidræt kan spille i processen med at sikre integration af den etniske romabefolkning; |
| --- | --- |

87.

understreger den vigtige rolle, som græsrødder og konkurrenceidræt kan spille i processen med at sikre integration af den etniske romabefolkning;

| 88. | støtter fremme af programmer for uddannelse af lærere, der gør lærerne bedre til at gå i dialog med børn og unge med romabaggrund såvel som med deres forældre og folk, der er ansat som romakontaktformidlere, især i grundskoler, som en metode til at fremme romaers regelmæssige fremmøde i skolen; |
| --- | --- |

88.

støtter fremme af programmer for uddannelse af lærere, der gør lærerne bedre til at gå i dialog med børn og unge med romabaggrund såvel som med deres forældre og folk, der er ansat som romakontaktformidlere, især i grundskoler, som en metode til at fremme romaers regelmæssige fremmøde i skolen;

| 89. | understreger, at det skal gøres muligt at anvende flere forskellige fremgangsmåder over for børn af romafamilier, der ønsker at etablere sig på ét sted - for eksempel ved at føre tilsyn med, at børnene kommer regelmæssigt i skole - og for dem, hvis familier ønsker at fortsætte deres nomadetilværelse - for eksempel ved hjælp af foranstaltninger, der gør det lettere at gå i skole i romalejrene; |
| --- | --- |

89.

understreger, at det skal gøres muligt at anvende flere forskellige fremgangsmåder over for børn af romafamilier, der ønsker at etablere sig på ét sted - for eksempel ved at føre tilsyn med, at børnene kommer regelmæssigt i skole - og for dem, hvis familier ønsker at fortsætte deres nomadetilværelse - for eksempel ved hjælp af foranstaltninger, der gør det lettere at gå i skole i romalejrene;

| 90. | understreger vigtigheden af mobilitetsprogrammer, programmer for livslang læring samt programmer for erhvervsuddannelse og videreuddannelse med henblik på at sikre integration af unge og voksne fra romasamfund og styrke deres mulighed for at komme ind på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

90.

understreger vigtigheden af mobilitetsprogrammer, programmer for livslang læring samt programmer for erhvervsuddannelse og videreuddannelse med henblik på at sikre integration af unge og voksne fra romasamfund og styrke deres mulighed for at komme ind på arbejdsmarkedet;

| 91. | mener, at ordningen for arbejdspladsbaseret uddannelse skal udvides, således at den i stor skala giver mulighed for erhvervelse af de nødvendige kvalifikationer og færdigheder; |
| --- | --- |

91.

mener, at ordningen for arbejdspladsbaseret uddannelse skal udvides, således at den i stor skala giver mulighed for erhvervelse af de nødvendige kvalifikationer og færdigheder;

| 92. | mener, at det er nødvendigt at harmonisere udbuddet af uddannelser med efterspørgselen på arbejdsmarkedet, og opfordrer derfor til, at der udarbejdes nationale og regionale prognoser på mellemlang sigt for den forventede efterspørgsel efter arbejdskraft; |
| --- | --- |

92.

mener, at det er nødvendigt at harmonisere udbuddet af uddannelser med efterspørgselen på arbejdsmarkedet, og opfordrer derfor til, at der udarbejdes nationale og regionale prognoser på mellemlang sigt for den forventede efterspørgsel efter arbejdskraft;

| 93. | opfordrer Kommissionen til at udvikle og gennemføre fælles overvågningssystemer, der involverer EU-institutionerne, medlemsstaterne og romasamfundenes ledere, med hensyn til de programmer og projekter, der iværksættes i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

93.

opfordrer Kommissionen til at udvikle og gennemføre fælles overvågningssystemer, der involverer EU-institutionerne, medlemsstaterne og romasamfundenes ledere, med hensyn til de programmer og projekter, der iværksættes i medlemsstaterne;

| 94. | betragter romakulturen som en integreret del af Europas »kulturelle mosaik«; påpeger, at en vigtig metode til at forstå romafolket og deres måde at leve på er at øge andre europæeres bevidsthed om romaernes arv, traditioner og sprog samt romakulturen i dag; støtter kraftigt fremme og bevarelse af romaers kreative aktiviteter som et væsentligt element i den interkulturelle dialog; |
| --- | --- |

94.

betragter romakulturen som en integreret del af Europas »kulturelle mosaik«; påpeger, at en vigtig metode til at forstå romafolket og deres måde at leve på er at øge andre europæeres bevidsthed om romaernes arv, traditioner og sprog samt romakulturen i dag; støtter kraftigt fremme og bevarelse af romaers kreative aktiviteter som et væsentligt element i den interkulturelle dialog;

| 95. | er af den opfattelse, at romaer bør gøre en uddannelsesmæssig indsats for at lære om skik og brug og kulturen i de befolkninger, som de lever i, hvorved det bliver lettere at få dem bedre integreret på de steder, hvor de bor; |
| --- | --- |

95.

er af den opfattelse, at romaer bør gøre en uddannelsesmæssig indsats for at lære om skik og brug og kulturen i de befolkninger, som de lever i, hvorved det bliver lettere at få dem bedre integreret på de steder, hvor de bor;

| 96. | mener, at fremme af frivillige og sportsmæssige aktiviteter, som både romaer og ikke-romaer deltager i, er vigtige med henblik på at skabe større social integration; |
| --- | --- |

96.

mener, at fremme af frivillige og sportsmæssige aktiviteter, som både romaer og ikke-romaer deltager i, er vigtige med henblik på at skabe større social integration;

| 97. | opfordrer Kommissionen til at fremme bedste praksis og positive modeller og erfaringer, der stammer fra de programmer og romaers egne initiativer, der gennemføres med henblik på at forbedre opfattelsen af romaer og deres image i ikke-romasamfund samt til at fremme aktiv deltagelse fra romasamfundenes side og kreativt samarbejde mellem disse samfund og EU, medlemsstaterne og lokale programmer; |
| --- | --- |

97.

opfordrer Kommissionen til at fremme bedste praksis og positive modeller og erfaringer, der stammer fra de programmer og romaers egne initiativer, der gennemføres med henblik på at forbedre opfattelsen af romaer og deres image i ikke-romasamfund samt til at fremme aktiv deltagelse fra romasamfundenes side og kreativt samarbejde mellem disse samfund og EU, medlemsstaterne og lokale programmer;

| 98. | opfordrer til bedre identifikation og brug på alle forvaltningsniveauer af de eksisterende EU-midler, der er til rådighed, for at fremme romafolkenes beskæftigelse, uddannelse og kultur; |
| --- | --- |

98.

opfordrer til bedre identifikation og brug på alle forvaltningsniveauer af de eksisterende EU-midler, der er til rådighed, for at fremme romafolkenes beskæftigelse, uddannelse og kultur;

| 99. | anbefaler, at fremtidige EU-politikker for romamindretallet bør være baseret på en differentieret tilgang, der er skræddersyet til de forskellige medlemsstaters særlige karakteristika og de involverede samfunds specifikke særpræg; |
| --- | --- |

99.

anbefaler, at fremtidige EU-politikker for romamindretallet bør være baseret på en differentieret tilgang, der er skræddersyet til de forskellige medlemsstaters særlige karakteristika og de involverede samfunds specifikke særpræg;

| 100. | henleder opmærksomheden på vigtigheden af at føre skarpere kontrol med anvendelsen af EU-midler til integration af romaer; |
| --- | --- |

100.

henleder opmærksomheden på vigtigheden af at føre skarpere kontrol med anvendelsen af EU-midler til integration af romaer;

| 101. | mener, at udveksling af erfaringer og bedste praksis mellem medlemsstater, der har opnået gode resultater på området for integration af romaer, og medlemsstater, der stadig står over for dette problem, ville være nyttig; |
| --- | --- |

101.

mener, at udveksling af erfaringer og bedste praksis mellem medlemsstater, der har opnået gode resultater på området for integration af romaer, og medlemsstater, der stadig står over for dette problem, ville være nyttig;

| 102. | erkender, at kompleksiteten af papirarbejdet kan udgøre en forhindring for projektorganisatorer; understreger nødvendigheden af at fremskynde arbejdet med at forenkle støttebevillingsprocedurerne; gøre opmærksom på underudnyttelsen af EU-midler på dette område; |
| --- | --- |

102.

erkender, at kompleksiteten af papirarbejdet kan udgøre en forhindring for projektorganisatorer; understreger nødvendigheden af at fremskynde arbejdet med at forenkle støttebevillingsprocedurerne; gøre opmærksom på underudnyttelsen af EU-midler på dette område;

| 103. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og kandidatlandenes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

103.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og kandidatlandenes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 45 E af 23.2.2006, s. 129

(2)  EUT C 298 E af 8.12.2006, s. 283.

(3)  EUT C 282 E af 6.11.2008, s. 428.

(4)  EUT C 68 E af 21.3.2009, s. 31.

(5)  EUT C 294 E af 3.12.2009, s. 54.

(6)  EUT C 87 E af 1.4.2010, s. 60.

(7)  EUT C 4 E af 7.1.2011, s. 7.

(8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0312.

(9)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

(10)  EFT L 180 af 19.7.2000, s. 22.

(11)  EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16.

(12)  EUT L 158 af 30.4.2004, s. 77.

(13)  EUT L 328 af 6.12.2008, s. 55.

(14)  EUT L 132 af 29.5.2010, s. 1.

(15)  IP/10/1097.

(16)  MEMO/10/701 af 21.12.2010.

(17)  Rapport om racisme og fremmedhad i EU's medlemsstater i 2009; European Union Minorities and Discrimination Survey, Data in Focus Report: The Roma in 2009; The Situation of Roma EU Citizens Moving to and Settling in Other EU Member States; og Housing Conditions of Roma and Travellers in the European Union: Comparative Report.

(18)  CM(2010)133.

(19)  MEMO/10/502.

---

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/131 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/131

---

Onsdag den 9. marts 2011Industripolitik i en globaliseret verden

P7_TA(2011)0093

Europa-Parlamentets beslutning af 9. marts 2011 om industripolitik i en globaliseret verden 2010/2095(INI)

2012/C 199 E/16

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 173 i afsnit XVII i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (tidligere artikel 157 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab), der dækker EU’s industripolitik og bl.a. henviser til EU-industriens konkurrenceevne, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 173 i afsnit XVII i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (tidligere artikel 157 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab), der dækker EU’s industripolitik og bl.a. henviser til EU-industriens konkurrenceevne,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. oktober 2010 om »En integreret industripolitik for en globaliseret verden - Fokus på konkurrenceevne og bæredygtighed« (KOM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. oktober 2010 om »En integreret industripolitik for en globaliseret verden - Fokus på konkurrenceevne og bæredygtighed« (KOM(2010)0614),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. juni 2010 om EU 2020 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. juni 2010 om EU 2020 (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. juni 2010 om Fællesskabets innovationspolitik i en verden under forandring (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. juni 2010 om Fællesskabets innovationspolitik i en verden under forandring (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. september 2009 om »Forberedelse på fremtiden: Udvikling af en fælles strategi for centrale støtteteknologier i EU« (KOM(2009)0512), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. september 2009 om »Forberedelse på fremtiden: Udvikling af en fælles strategi for centrale støtteteknologier i EU« (KOM(2009)0512),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. maj 2008 om midtvejsevaluering af industripolitikken - et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. maj 2008 om midtvejsevaluering af industripolitikken - et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse (3),

| — | der henviser til den uformelle samling i Rådet (konkurrenceevne) den 14. og 15. juli 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til den uformelle samling i Rådet (konkurrenceevne) den 14. og 15. juli 2010,

| — | der henviser til konklusionerne fra den 2999. samling i Rådet (konkurrenceevne) den 1.- 2. marts 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra den 2999. samling i Rådet (konkurrenceevne) den 1.- 2. marts 2010,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. november 2008 om »Råstofinitiativet - opfyldelse af vores kritiske behov for vækst og arbejdspladser i Europa« (KOM(2008)0699), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. november 2008 om »Råstofinitiativet - opfyldelse af vores kritiske behov for vækst og arbejdspladser i Europa« (KOM(2008)0699),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 om »Europa 2020 - En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst«(KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 om »Europa 2020 - En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst«(KOM(2010)2020),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. oktober 2010»Europa 2020: Innovation i EU« (KOM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. oktober 2010»Europa 2020: Innovation i EU« (KOM(2010)0546),

| — | der henviser til Kommissionens dokument af 26. april 2010 fra Generaldirektoratet for Erhvervspolitik med titlen »EU Manufacturing Industry: What are the Challenges and Opportunities for the Coming Years?«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens dokument af 26. april 2010 fra Generaldirektoratet for Erhvervspolitik med titlen »EU Manufacturing Industry: What are the Challenges and Opportunities for the Coming Years?«,

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument »Rapport om gennemførelsen af SBA« (KOM(2009)0680), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument »Rapport om gennemførelsen af SBA« (KOM(2009)0680),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. juli 2008 om handlingsplanen for bæredygtigt forbrug, bæredygtig produktion og en bæredygtig industripolitik (KOM(2008)0397), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. juli 2008 om handlingsplanen for bæredygtigt forbrug, bæredygtig produktion og en bæredygtig industripolitik (KOM(2008)0397),

| — | der henviser til rapporten om »Fremme af innovative forretningsmodeller med miljøfordele« fra november 2008, som Kommissionen havde givet i opdrag, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten om »Fremme af innovative forretningsmodeller med miljøfordele« fra november 2008, som Kommissionen havde givet i opdrag,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. juli 2007 om »Midtvejsevaluering af industripolitikken - Et bidrag til EU’s strategi for vækst og beskæftigelse« (KOM(2007)0374), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. juli 2007 om »Midtvejsevaluering af industripolitikken - Et bidrag til EU’s strategi for vækst og beskæftigelse« (KOM(2007)0374),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udvalget om International Handel, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Regionaludviklingsudvalget(A7-0022/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udvalget om International Handel, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Regionaludviklingsudvalget(A7-0022/2011),

| A. | der henviser til, at den globale økonomiske krise har påvirket den europæiske industri, hvilket gør det vanskeligere for den at tilpasse sig på baggrund af udfordringerne i forbindelse med globaliseringen, klimaændringerne, udtømning af ressourcer, befolkningsmæssige forandringer og overgangen til en industri, der er baseret på viden og effektivitet, hvilket påvirker den industrielle udvikling, arbejdsmarkedet og fremtidsudsigterne radikalt, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den globale økonomiske krise har påvirket den europæiske industri, hvilket gør det vanskeligere for den at tilpasse sig på baggrund af udfordringerne i forbindelse med globaliseringen, klimaændringerne, udtømning af ressourcer, befolkningsmæssige forandringer og overgangen til en industri, der er baseret på viden og effektivitet, hvilket påvirker den industrielle udvikling, arbejdsmarkedet og fremtidsudsigterne radikalt,

| B. | der henviser til, at EU for at kunne afbøde virkningerne af krisen og tage de dermed forbundne udfordringer op har brug for et industripolitisk tiltag, der forener konkurrenceevne, bæredygtighed og anstændigt arbejde, som samtidig kan virke som incitament for økonomien, sætte gang i beskæftigelsen, mindske miljøødelæggelserne og forbedre livskvaliteten, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU for at kunne afbøde virkningerne af krisen og tage de dermed forbundne udfordringer op har brug for et industripolitisk tiltag, der forener konkurrenceevne, bæredygtighed og anstændigt arbejde, som samtidig kan virke som incitament for økonomien, sætte gang i beskæftigelsen, mindske miljøødelæggelserne og forbedre livskvaliteten,

| C. | der henviser til, at industripolitikken i Europa kun kan blive en succes, hvis den er fast integreret både i en ny finansiel sektorstruktur, som fremmer investeringer og hindrer spekulation, og også i en makroøkonomisk strategi, hvor den økonomiske politik og finans- og budgetpolitikken i EU er koncentreret om bæredygtig vækst og beskæftigelse, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at industripolitikken i Europa kun kan blive en succes, hvis den er fast integreret både i en ny finansiel sektorstruktur, som fremmer investeringer og hindrer spekulation, og også i en makroøkonomisk strategi, hvor den økonomiske politik og finans- og budgetpolitikken i EU er koncentreret om bæredygtig vækst og beskæftigelse,

| D. | der henviser til, at visse europæiske industrier befinder sig i en permanent krise som følge af illoyal konkurrence fra tredjelande, især inden for områderne arbejdsmarkedsforbindelser, miljø og beskyttelse af intellektuel og industriel ejendomsret, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at visse europæiske industrier befinder sig i en permanent krise som følge af illoyal konkurrence fra tredjelande, især inden for områderne arbejdsmarkedsforbindelser, miljø og beskyttelse af intellektuel og industriel ejendomsret,

| E. | der henviser til, at den europæiske industri står over for tiltagende global konkurrence fra industrilande og nye vækstlande, som f.eks. Kina, Indien og Brasilien, med hensyn til adgangen til ressourcer, teknologisk innovation og faglært arbejdskraft såvel som målrettede og ambitiøse industri- og innovationspolitikker, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den europæiske industri står over for tiltagende global konkurrence fra industrilande og nye vækstlande, som f.eks. Kina, Indien og Brasilien, med hensyn til adgangen til ressourcer, teknologisk innovation og faglært arbejdskraft såvel som målrettede og ambitiøse industri- og innovationspolitikker,

| F. | der henviser til, at en EU-strategi til fremme af:






  — | stærke og faguddannede menneskelige ressourcer med et stærkt kreativt potentiale og aktiv inddragelse i innovation og udvikling |
| --- | --- | --- |

F.

der henviser til, at en EU-strategi til fremme af:

—

stærke og faguddannede menneskelige ressourcer med et stærkt kreativt potentiale og aktiv inddragelse i innovation og udvikling

| — | nye og innovative teknologier/processer/løsninger, som skaber en merværdi |
| --- | --- |

—

nye og innovative teknologier/processer/løsninger, som skaber en merværdi

| — | forskning og udvikling, som er tilpasset behovene i en bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

—

forskning og udvikling, som er tilpasset behovene i en bæredygtig udvikling

| — | en effektiv forsyningskæde til produktionen af varer og tjenesteydelser af høj kvalitet |
| --- | --- |

—

en effektiv forsyningskæde til produktionen af varer og tjenesteydelser af høj kvalitet

| — | mere effektivt organiserede produktions- og forvaltningssystemer |
| --- | --- |

—

mere effektivt organiserede produktions- og forvaltningssystemer

| — | generelt større ressourceeffektivitet, der resulterer i et mindre CO2-fodaftryk |
| --- | --- |

—

generelt større ressourceeffektivitet, der resulterer i et mindre CO2-fodaftryk

| — | omkostningseffektive og bæredygtige transportformer |
| --- | --- |

—

omkostningseffektive og bæredygtige transportformer

| — | intelligent og effektiv logistik og infrastruktur af høj kvalitet |
| --- | --- |

—

intelligent og effektiv logistik og infrastruktur af høj kvalitet

| — | et konsolideret og fuldt funktionsdygtigt indre marked, og |
| --- | --- |

—

et konsolideret og fuldt funktionsdygtigt indre marked, og

| — | lige vilkår inden for handelsforbindelserne med tredjelande |
| --- | --- |

—

lige vilkår inden for handelsforbindelserne med tredjelande

er den eneste måde at øge den europæiske industris bæredygtighed og konkurrenceevne på og således bevare dens internationale førerposition,

| G. | der henviser til, at den europæiske industris internationale førerposition i stadig større grad bliver stillet på en prøve af den ekspanderende industribase i de nye vækstlande, og de store konkurrenter, som f.eks. USA, Japan og Kina, fører en stærk og aktiv industripolitik, der underbygges af vidtrækkende investeringer i avancerede nicheprodukter og tjenesteydelser; der endvidere henviser til, at det derfor er yderst vigtigt at bevare og udvikle den europæiske industris konkurrenceevne, at bevare dens rolle som drivkraften i en bæredygtig vækst og beskæftigelse i Europa, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den europæiske industris internationale førerposition i stadig større grad bliver stillet på en prøve af den ekspanderende industribase i de nye vækstlande, og de store konkurrenter, som f.eks. USA, Japan og Kina, fører en stærk og aktiv industripolitik, der underbygges af vidtrækkende investeringer i avancerede nicheprodukter og tjenesteydelser; der endvidere henviser til, at det derfor er yderst vigtigt at bevare og udvikle den europæiske industris konkurrenceevne, at bevare dens rolle som drivkraften i en bæredygtig vækst og beskæftigelse i Europa,

| H. | der henviser til, at det er muligt at støtte industriel fremgang ved hjælp af en kombination af hensigtsmæssige rammebetingelser, klog, fremadrettet og målrettet regulering og stimulering af markedet baseret på præcise forventninger til markedets udvikling, hvilket underbygger de globale tendenser mod rene, bæredygtige og innovative produktions- og distributionsformer, og forbrug, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det er muligt at støtte industriel fremgang ved hjælp af en kombination af hensigtsmæssige rammebetingelser, klog, fremadrettet og målrettet regulering og stimulering af markedet baseret på præcise forventninger til markedets udvikling, hvilket underbygger de globale tendenser mod rene, bæredygtige og innovative produktions- og distributionsformer, og forbrug,

| I. | der henviser til, at en generel støttepolitik for investeringer i erhvervslivet og i tjenesteydelser bør prioriteres inden for EU's makroøkonomi, især på et krisetidspunkt som nu, hvor investeringer (især i kapacitet i modsætning til produktivitet) er den første type udgifter, der bør nedskæres; der henviser til, at medlemsstaterne, EU og de regionale og lokale myndigheder bør sætte sig offentlige investeringsmål (f.eks. hvilken andel investeringer skal udgøre af de samlede offentlige udgifter), herunder i kriseplaner, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at en generel støttepolitik for investeringer i erhvervslivet og i tjenesteydelser bør prioriteres inden for EU's makroøkonomi, især på et krisetidspunkt som nu, hvor investeringer (især i kapacitet i modsætning til produktivitet) er den første type udgifter, der bør nedskæres; der henviser til, at medlemsstaterne, EU og de regionale og lokale myndigheder bør sætte sig offentlige investeringsmål (f.eks. hvilken andel investeringer skal udgøre af de samlede offentlige udgifter), herunder i kriseplaner,

| J. | der henviser til, at en ambitiøs EU-industripolitik skal baseres på et stærkt indre marked både inden for EU’s grænser og i dets eksterne dimension; der i denne forbindelse endvidere henviser til, at alle industripolitiske instrumenter (som f.eks. forsknings- og udviklingspolitikken, energipolitikken, konkurrencepolitikken, den lovgivningsmæssige konvergens og handelspolitikken) skal tages til hjælp, når der reageres på globaliseringens muligheder og udfordringer, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at en ambitiøs EU-industripolitik skal baseres på et stærkt indre marked både inden for EU’s grænser og i dets eksterne dimension; der i denne forbindelse endvidere henviser til, at alle industripolitiske instrumenter (som f.eks. forsknings- og udviklingspolitikken, energipolitikken, konkurrencepolitikken, den lovgivningsmæssige konvergens og handelspolitikken) skal tages til hjælp, når der reageres på globaliseringens muligheder og udfordringer,

| K. | der henviser til, at afindustrialiseringen er en etableret kendsgerning i Europa, som bringer vor teknologiske og økonomiske position i fare i betragtning af den voksende globalisering og intense konkurrence fra lande, der befinder sig i en hurtig udvikling, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at afindustrialiseringen er en etableret kendsgerning i Europa, som bringer vor teknologiske og økonomiske position i fare i betragtning af den voksende globalisering og intense konkurrence fra lande, der befinder sig i en hurtig udvikling,

| L. | der henviser til, at det er nødvendigt at nedskære det bureaukrati, som virksomhederne konfronteres med, og at forenkle deres lovgivnings- og reguleringsmæssige miljø under overholdelse af principperne om bedre lovgivning, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det er nødvendigt at nedskære det bureaukrati, som virksomhederne konfronteres med, og at forenkle deres lovgivnings- og reguleringsmæssige miljø under overholdelse af principperne om bedre lovgivning,

| M. | der henviser til, at den verdensomspændende efterspørgsel efter råmaterialer og ressourcer er steget støt, hvilket giver anledning til frygt for eventuelle afbrydelser i forsyningen, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at den verdensomspændende efterspørgsel efter råmaterialer og ressourcer er steget støt, hvilket giver anledning til frygt for eventuelle afbrydelser i forsyningen,

| N. | der henviser til, at op til 45 % af udgifterne pr. produktionsenhed ifølge det tyske statistiske kontor består af materialeudgifter, og at en intelligent anvendelse af råmaterialer og effektiv anvendelse af energi således er altafgørende for den europæiske industri, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at op til 45 % af udgifterne pr. produktionsenhed ifølge det tyske statistiske kontor består af materialeudgifter, og at en intelligent anvendelse af råmaterialer og effektiv anvendelse af energi således er altafgørende for den europæiske industri,

| O. | der henviser til, at EU på trods af visse medlemsstaters præstationer har mistet markedsandele; der endvidere henviser til, at EU’s tilstedeværelse inden for højteknologisektoren ikke er, som den burde være, især hvad angår de nye informations- og kommunikationsteknologier (NICT’s) (13 % af den tilførte værdi i De Forenede Stater i forhold til 5 % i EU); der endvidere henviser til, at produktiviteten er faldende inden for EU’s fremstillingsindustri, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at EU på trods af visse medlemsstaters præstationer har mistet markedsandele; der endvidere henviser til, at EU’s tilstedeværelse inden for højteknologisektoren ikke er, som den burde være, især hvad angår de nye informations- og kommunikationsteknologier (NICT’s) (13 % af den tilførte værdi i De Forenede Stater i forhold til 5 % i EU); der endvidere henviser til, at produktiviteten er faldende inden for EU’s fremstillingsindustri,

| P. | der henviser til, at fremstillingsindustrien er hovedkilden til produktivitetsstigning, både inden for selve industrien og inden for andre økonomiske sektorer; der endvidere henviser til, at industriel innovation er en af hovedkatalysatorerne for udviklingen af nye tjenester og dermed for langsigtet vækst, især i betragtning af de demografiske tendenser inden for EU, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at fremstillingsindustrien er hovedkilden til produktivitetsstigning, både inden for selve industrien og inden for andre økonomiske sektorer; der endvidere henviser til, at industriel innovation er en af hovedkatalysatorerne for udviklingen af nye tjenester og dermed for langsigtet vækst, især i betragtning af de demografiske tendenser inden for EU,

| Q. | der henviser til, at erhvervslivet udgør en væsentlig del af EU's økonomi, idet det tegner sig for 37 % af EU's BNI (under hensyntagen til de dertil knyttede tjenester), 80 % af udgifterne til forskning og udvikling og 75 % af eksporten, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at erhvervslivet udgør en væsentlig del af EU's økonomi, idet det tegner sig for 37 % af EU's BNI (under hensyntagen til de dertil knyttede tjenester), 80 % af udgifterne til forskning og udvikling og 75 % af eksporten,

| R. | der henviser til, at EU’s traditionelle industrier er vigtige, og at deres ekspertise bør udnyttes på bedste vis, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at EU’s traditionelle industrier er vigtige, og at deres ekspertise bør udnyttes på bedste vis,

| S. | der henviser til, at vore internationale konkurrenter, som f.eks. De Forenede Stater og de asiatiske nationer, har vedtaget proaktive industripolitikker baseret på omfattende investeringer i nøglesektorer inden for forskning og udvikling, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at vore internationale konkurrenter, som f.eks. De Forenede Stater og de asiatiske nationer, har vedtaget proaktive industripolitikker baseret på omfattende investeringer i nøglesektorer inden for forskning og udvikling,

En ny tilgang til en bæredygtig industripolitik

| 1. | glæder sig over, at Kommissionen nu endelig med Europa 2020-strategien og meddelelsen om en integreret industripolitik for EU har erkendt betydningen af en blomstrende industri, navnlig fremstillingsindustri, som base for bæredygtig vækst og beskæftigelse i Europa og har forpligtet sig til en integreret industripolitik baseret på princippet om en social markedsøkonomi; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over, at Kommissionen nu endelig med Europa 2020-strategien og meddelelsen om en integreret industripolitik for EU har erkendt betydningen af en blomstrende industri, navnlig fremstillingsindustri, som base for bæredygtig vækst og beskæftigelse i Europa og har forpligtet sig til en integreret industripolitik baseret på princippet om en social markedsøkonomi;

| 2. | anerkender forslaget til en integreret industripolitik som foreslået af Kommissionen og bemærker, at den lægger vægt på at genetablere EU-industriens konkurrenceevne; understreger i den forbindelse, at det på baggrund af de globale udfordringer er vigtigt, at energi- og ressourceeffektiviteten danner grundlag for omlægningen af den europæiske industri, hvis den europæiske industri agter at bevare sin konkurrenceevne i fremtiden; |
| --- | --- |

2.

anerkender forslaget til en integreret industripolitik som foreslået af Kommissionen og bemærker, at den lægger vægt på at genetablere EU-industriens konkurrenceevne; understreger i den forbindelse, at det på baggrund af de globale udfordringer er vigtigt, at energi- og ressourceeffektiviteten danner grundlag for omlægningen af den europæiske industri, hvis den europæiske industri agter at bevare sin konkurrenceevne i fremtiden;

| 3. | understreger, at det er nødvendigt, at forskellige foranstaltninger, som Kommissionen har foreslået, fortsat er overkommelige for forbrugerne, især på et tidspunkt, hvor den europæiske økonomi, især i de nye medlemsstater, forsøger at komme på fode igen efter årtiers værste krise; |
| --- | --- |

3.

understreger, at det er nødvendigt, at forskellige foranstaltninger, som Kommissionen har foreslået, fortsat er overkommelige for forbrugerne, især på et tidspunkt, hvor den europæiske økonomi, især i de nye medlemsstater, forsøger at komme på fode igen efter årtiers værste krise;

| 4. | understreger, at en bæredygtig udvikling som fastlagt af Johannesburg-konferencen i 2002 skal baseres på tre søjler: en økonomisk, en social og en miljømæssig, og at man for at have den mest konkurrencedygtige økonomi er nødt til at understøtte industripolitikken ved hjælp af et balanceret miks af disse faktorer; |
| --- | --- |

4.

understreger, at en bæredygtig udvikling som fastlagt af Johannesburg-konferencen i 2002 skal baseres på tre søjler: en økonomisk, en social og en miljømæssig, og at man for at have den mest konkurrencedygtige økonomi er nødt til at understøtte industripolitikken ved hjælp af et balanceret miks af disse faktorer;

| 5. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle en ambitiøs, miljøeffektiv og grøn industriel strategi for EU for at genetablere produktionskapaciteten på hele EU's territorium og for at skabe højt kvalificerede og velbetalte jobs i EU; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle en ambitiøs, miljøeffektiv og grøn industriel strategi for EU for at genetablere produktionskapaciteten på hele EU's territorium og for at skabe højt kvalificerede og velbetalte jobs i EU;

| 6. | understreger behovet for en langsigtet lovgivningsmæssig forudsigelighed og stabilitet, som er altafgørende for industrien med henblik på investeringsplanlægning; opfordrer Kommissionen til sammen med Europa-Parlamentet og Rådet at udvikle en samlet målsætning for den europæiske industri i år 2020, som sigter mod industriens konkurrenceevne og bæredygtighed og indeholder retningslinjer, f.eks. for energi- og ressourceeffektivitet, med henblik på at øge vækst, beskæftigelse og dermed velstand i Europa; beklager i denne forbindelse manglen på konkrete forslag i Kommissionens meddelelse; |
| --- | --- |

6.

understreger behovet for en langsigtet lovgivningsmæssig forudsigelighed og stabilitet, som er altafgørende for industrien med henblik på investeringsplanlægning; opfordrer Kommissionen til sammen med Europa-Parlamentet og Rådet at udvikle en samlet målsætning for den europæiske industri i år 2020, som sigter mod industriens konkurrenceevne og bæredygtighed og indeholder retningslinjer, f.eks. for energi- og ressourceeffektivitet, med henblik på at øge vækst, beskæftigelse og dermed velstand i Europa; beklager i denne forbindelse manglen på konkrete forslag i Kommissionens meddelelse;

| 7. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at beskæftigelsen i forbindelse med ændringerne af EU-traktaterne, som på indeværende tidspunkt overvejes, figurerer på samme niveau som bekæmpelse af inflation i Den Europæiske Centralbanks målsætninger; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at beskæftigelsen i forbindelse med ændringerne af EU-traktaterne, som på indeværende tidspunkt overvejes, figurerer på samme niveau som bekæmpelse af inflation i Den Europæiske Centralbanks målsætninger;

| 8. | understreger, at der ikke kan ske en udvikling, uden at der findes en solid og stærk industribase; erkender, at udviklingen kan bidrage til øget jobskabelse og bevarelse af borgernes levestandard; |
| --- | --- |

8.

understreger, at der ikke kan ske en udvikling, uden at der findes en solid og stærk industribase; erkender, at udviklingen kan bidrage til øget jobskabelse og bevarelse af borgernes levestandard;

| 9. | opfordrer de offentlige myndigheder til at mindske bureaukratiet, forhindre overlapning af formaliteter og øge gennemsigtigheden, for så vidt angår procedurernes varighed; |
| --- | --- |

9.

opfordrer de offentlige myndigheder til at mindske bureaukratiet, forhindre overlapning af formaliteter og øge gennemsigtigheden, for så vidt angår procedurernes varighed;

| 10. | understreger, at dette kun vil være muligt med en videnbaseret industri med en stærk industribase; |
| --- | --- |

10.

understreger, at dette kun vil være muligt med en videnbaseret industri med en stærk industribase;

| 11. | understreger, at en ny bæredygtig industripolitik kun kan lykkes ved en integreret, tværsektoriel tilgang, som understøttes af praktiske horisontale og sektorale initiativer, der er baseret på objektiv, økonomisk argumentation og især er rettet mod fælles spørgsmål med omfattende følger for en række sektorer, og der giver konkrete resultater for såvel erhvervslivet som forbrugerne på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

11.

understreger, at en ny bæredygtig industripolitik kun kan lykkes ved en integreret, tværsektoriel tilgang, som understøttes af praktiske horisontale og sektorale initiativer, der er baseret på objektiv, økonomisk argumentation og især er rettet mod fælles spørgsmål med omfattende følger for en række sektorer, og der giver konkrete resultater for såvel erhvervslivet som forbrugerne på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan;

| 12. | understreger, hvor vigtig en plads visse sektorer, som f.eks. energi og transport, indtager inden for den europæiske industris omkostningsstruktur; mener, at det er nødvendigt at forbedre disse sektorers konkurrenceevne yderligere gennem privatisering; er på baggrund heraf overbevist om, at det er nødvendigt at begrænse omfanget af de offentlige midler i virksomheder, der opererer på liberaliserede markeder, og at træffe foranstaltninger med henblik på friheden til at levere tjenesteydelser inden for alle transportformer; |
| --- | --- |

12.

understreger, hvor vigtig en plads visse sektorer, som f.eks. energi og transport, indtager inden for den europæiske industris omkostningsstruktur; mener, at det er nødvendigt at forbedre disse sektorers konkurrenceevne yderligere gennem privatisering; er på baggrund heraf overbevist om, at det er nødvendigt at begrænse omfanget af de offentlige midler i virksomheder, der opererer på liberaliserede markeder, og at træffe foranstaltninger med henblik på friheden til at levere tjenesteydelser inden for alle transportformer;

| 13. | mener, at det er nødvendigt at etablere makroøkonomiske rammebetingelser for den europæiske industris trivsel, som tager behørigt hensyn til den reelle ressourceknaphed og -forbruget; mener i denne forbindelse, at man i Europa skal tilstræbe ikke kun at fremme den nuværende konkurrenceevne, men frem for alt at sikre den fremtidige konkurrenceevne; |
| --- | --- |

13.

mener, at det er nødvendigt at etablere makroøkonomiske rammebetingelser for den europæiske industris trivsel, som tager behørigt hensyn til den reelle ressourceknaphed og -forbruget; mener i denne forbindelse, at man i Europa skal tilstræbe ikke kun at fremme den nuværende konkurrenceevne, men frem for alt at sikre den fremtidige konkurrenceevne;

| 14. | er af den opfattelse, at man inden for EU’s industrielle strategi bør fastlægge strategiske områder med henblik på investeringer, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indarbejde disse prioriteter i de fremtidige finansielle overslag, de årlige budgetter og i EU’s politikker; |
| --- | --- |

14.

er af den opfattelse, at man inden for EU’s industrielle strategi bør fastlægge strategiske områder med henblik på investeringer, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indarbejde disse prioriteter i de fremtidige finansielle overslag, de årlige budgetter og i EU’s politikker;

| 15. | mener, at det er vigtigt at vedtage en integreret industripolitik, hvor de europæiske initiativer på alle områder supplerer hinanden og ikke er i modstrid med de fælles udviklingsmål; |
| --- | --- |

15.

mener, at det er vigtigt at vedtage en integreret industripolitik, hvor de europæiske initiativer på alle områder supplerer hinanden og ikke er i modstrid med de fælles udviklingsmål;

| 16. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremskynde gennemførelsen af EU’s indre marked, eftersom det er en betingelse for en konkurrencedygtig industri og innovation; |
| --- | --- |

16.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremskynde gennemførelsen af EU’s indre marked, eftersom det er en betingelse for en konkurrencedygtig industri og innovation;

| 17. | understreger, at loyal konkurrence sammen med åbne markeder er altafgørende for, at der kan opstå nye og dynamiske industrier; |
| --- | --- |

17.

understreger, at loyal konkurrence sammen med åbne markeder er altafgørende for, at der kan opstå nye og dynamiske industrier;

| 18. | er overbevist om, at ikke kun den offentlige sektor, men især den private sektor vil komme til at spille en væsentlig rolle i forbindelse med investeringer i omstruktureringen og udviklingen af nye industrisektorer, som både sikrer skabelse af arbejdspladser og overgang til en ressourceeffektiv og kulstoffattig økonomi; finder det derfor vigtigt, at der etableres den rigtige ramme med henblik på fremme af disse private investeringer; |
| --- | --- |

18.

er overbevist om, at ikke kun den offentlige sektor, men især den private sektor vil komme til at spille en væsentlig rolle i forbindelse med investeringer i omstruktureringen og udviklingen af nye industrisektorer, som både sikrer skabelse af arbejdspladser og overgang til en ressourceeffektiv og kulstoffattig økonomi; finder det derfor vigtigt, at der etableres den rigtige ramme med henblik på fremme af disse private investeringer;

| 19. | betoner, at den nye integrerede tilgang kræver et særdeles velfungerende samarbejde internt i Kommissionen og indbyrdes sammenhæng mellem Kommissionens forskellige politikker; opfordrer med det for øje Kommissionen til at oprette en permanent taskforce for industripolitik, som skal være ansvarlig såvel for at koordinere og fastlægge retningen og foranstaltningerne for den aktuelle nye og integrerede europæiske industripolitiske strategi som for at overvåge gennemførelsen heraf; |
| --- | --- |

19.

betoner, at den nye integrerede tilgang kræver et særdeles velfungerende samarbejde internt i Kommissionen og indbyrdes sammenhæng mellem Kommissionens forskellige politikker; opfordrer med det for øje Kommissionen til at oprette en permanent taskforce for industripolitik, som skal være ansvarlig såvel for at koordinere og fastlægge retningen og foranstaltningerne for den aktuelle nye og integrerede europæiske industripolitiske strategi som for at overvåge gennemførelsen heraf;

| 20. | opfordrer endvidere Kommissionen til at fokusere mere på aspekter af konkurrenceevnen både i konsekvensanalysen (»konkurrenceevnetest«) og i forhåndsvurderinger/efterfølgende vurderinger (»fitnesstests«) til at gennemføre denne væsentlige del af smart regulering så hurtigt som muligt på tværs af alle Kommissionens tjenestegrene; understreger, at bæredygtighed er af afgørende betydning for vedvarende konkurrenceevne og for en ressourceeffektiv og kulstoffattig økonomi; |
| --- | --- |

20.

opfordrer endvidere Kommissionen til at fokusere mere på aspekter af konkurrenceevnen både i konsekvensanalysen (»konkurrenceevnetest«) og i forhåndsvurderinger/efterfølgende vurderinger (»fitnesstests«) til at gennemføre denne væsentlige del af smart regulering så hurtigt som muligt på tværs af alle Kommissionens tjenestegrene; understreger, at bæredygtighed er af afgørende betydning for vedvarende konkurrenceevne og for en ressourceeffektiv og kulstoffattig økonomi;

| 21. | understreger, at EU kan skabe den mest konkurrencedygtige industri i verden ved hjælp af bl.a.






  — | nye kvalitets- og effektivitetsstandarder |
| --- | --- | --- |

21.

understreger, at EU kan skabe den mest konkurrencedygtige industri i verden ved hjælp af bl.a.

—

nye kvalitets- og effektivitetsstandarder

| — | at afkorte markedsindføringstiden for nye produkter ved hjælp af avancerede ikt-værktøjer, -metoder og -processer til analyse, design, produktion og vedligeholdelse |
| --- | --- |

—

at afkorte markedsindføringstiden for nye produkter ved hjælp af avancerede ikt-værktøjer, -metoder og -processer til analyse, design, produktion og vedligeholdelse

| — | at fremme udviklingen af SMV'er og udstyrssektoren inden for forsyningskæden |
| --- | --- |

—

at fremme udviklingen af SMV'er og udstyrssektoren inden for forsyningskæden

| — | en mere målrettet indsats for at matche synergierne mellem civil og militær forskning; |
| --- | --- |

—

en mere målrettet indsats for at matche synergierne mellem civil og militær forskning;

| 22. | støtter Kommissionens initiativ i punkt 3 i dennes meddelelse om konsekvent at analysere de industripolitiske konsekvenser for fremtidig lovgivning og at vurdere gennemførelsen af denne lovgivning, og understreger, at arbejdsmarkedets parter skal inddrages, og at der skal være størst mulig åbenhed; |
| --- | --- |

22.

støtter Kommissionens initiativ i punkt 3 i dennes meddelelse om konsekvent at analysere de industripolitiske konsekvenser for fremtidig lovgivning og at vurdere gennemførelsen af denne lovgivning, og understreger, at arbejdsmarkedets parter skal inddrages, og at der skal være størst mulig åbenhed;

| 23. | fremhæver, at en ny bæredygtig industripolitik i EU kun kan fungere, hvis den afpasses nøje efter medlemsstaternes industripolitik, og opfordrer derfor Kommissionen til i 2011 at tage de initiativer, som Lissabontraktatens artikel 173, stk. 2, giver mulighed for, vedrørende retningslinjer, indikatorer, udveksling og udbredelse af bedste praksis og teknologi, overvågning og evalueringsprocedurer; |
| --- | --- |

23.

fremhæver, at en ny bæredygtig industripolitik i EU kun kan fungere, hvis den afpasses nøje efter medlemsstaternes industripolitik, og opfordrer derfor Kommissionen til i 2011 at tage de initiativer, som Lissabontraktatens artikel 173, stk. 2, giver mulighed for, vedrørende retningslinjer, indikatorer, udveksling og udbredelse af bedste praksis og teknologi, overvågning og evalueringsprocedurer;

| 24. | opfordrer Kommissionen til sammen med Europa-Parlamentet og Rådet at udvikle en ny ramme, som muliggør og fremmer et mere effektivt samarbejde mellem virksomheder i forskellige medlemsstater om at opstille og nå de mål, industrien lægger mest vægt på; mener, at dette vil styrke europæiske produkters konkurrenceevne og forbedre tilpasningen til ændrede globale markedsvilkår; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til sammen med Europa-Parlamentet og Rådet at udvikle en ny ramme, som muliggør og fremmer et mere effektivt samarbejde mellem virksomheder i forskellige medlemsstater om at opstille og nå de mål, industrien lægger mest vægt på; mener, at dette vil styrke europæiske produkters konkurrenceevne og forbedre tilpasningen til ændrede globale markedsvilkår;

| 25. | er overbevist om, at en ny bæredygtig industripolitiks succes er afhængig af, at samtlige aktører, navnlig arbejdsmarkedets parter, regionale og lokale myndigheder, repræsentanter for SMV'er og civilsamfundet, inddrages i den; opfordrer Kommissionen til at forankre et klart partnerskabsprincip på alle områder og i alle foranstaltninger; mener, at der til det også hører løbende fælles planlægning med henblik på og evaluering af den forventede udvikling og dermed en kritisk gennemgang af strategier, foranstaltninger og programmer; |
| --- | --- |

25.

er overbevist om, at en ny bæredygtig industripolitiks succes er afhængig af, at samtlige aktører, navnlig arbejdsmarkedets parter, regionale og lokale myndigheder, repræsentanter for SMV'er og civilsamfundet, inddrages i den; opfordrer Kommissionen til at forankre et klart partnerskabsprincip på alle områder og i alle foranstaltninger; mener, at der til det også hører løbende fælles planlægning med henblik på og evaluering af den forventede udvikling og dermed en kritisk gennemgang af strategier, foranstaltninger og programmer;

| 26. | mener, at en EU-industripolitik for en globaliseret verden kun kan nå sine mål, hvis den tager fat på det omfang, hvori EU's politikker er tilpasset de fremtidige udfordringer, som de europæiske regioner og deres industrier allerede nu, men også i de kommende år vil blive stillet overfor, og kun i den udstrækning de respektive EU-politikker fører til øget effektivitet og konkurrenceevne for SMV’er, som er europæisk industris vigtigste drivkraft; understreger med hensyn hertil, at indvirkningerne af økonomiske og demografiske ændringer samt klima- og energiændringer må analyseres yderligere for så vidt angår deres regionale dimension, idet der må tages hensyn til de potentielle regionale skævheder, som disse udfordringer vil kunne skabe, og som således vil påvirke EU-industriers ensartede vækst; understreger regionernes katalysatorrolle med hensyn til at fremme økologiseringen af industrien og udviklingen af vedvarende energiformer; |
| --- | --- |

26.

mener, at en EU-industripolitik for en globaliseret verden kun kan nå sine mål, hvis den tager fat på det omfang, hvori EU's politikker er tilpasset de fremtidige udfordringer, som de europæiske regioner og deres industrier allerede nu, men også i de kommende år vil blive stillet overfor, og kun i den udstrækning de respektive EU-politikker fører til øget effektivitet og konkurrenceevne for SMV’er, som er europæisk industris vigtigste drivkraft; understreger med hensyn hertil, at indvirkningerne af økonomiske og demografiske ændringer samt klima- og energiændringer må analyseres yderligere for så vidt angår deres regionale dimension, idet der må tages hensyn til de potentielle regionale skævheder, som disse udfordringer vil kunne skabe, og som således vil påvirke EU-industriers ensartede vækst; understreger regionernes katalysatorrolle med hensyn til at fremme økologiseringen af industrien og udviklingen af vedvarende energiformer;

| 27. | bemærker, at industripolitik i vid udstrækning handler om at beskytte EU's industri mod illoyal konkurrence fra tredjelande; |
| --- | --- |

27.

bemærker, at industripolitik i vid udstrækning handler om at beskytte EU's industri mod illoyal konkurrence fra tredjelande;

| 28. | opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at udarbejde en konkret tidsplan for overvågning af gennemførelsen af denne strategi, og til hvert år at fremlægge en fremskridtsrapport; mener desuden, at Kommissionen hvert år bør revurdere disse retningslinjers og initiativers effektivitet med henblik på at identificere eventuelle problemer, der er opstået under gennemførelsen, og at den bør fastsætte supplerende mål for at sikre, at EU's industripolitik altid er forkant med udviklingen; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at udarbejde en konkret tidsplan for overvågning af gennemførelsen af denne strategi, og til hvert år at fremlægge en fremskridtsrapport; mener desuden, at Kommissionen hvert år bør revurdere disse retningslinjers og initiativers effektivitet med henblik på at identificere eventuelle problemer, der er opstået under gennemførelsen, og at den bør fastsætte supplerende mål for at sikre, at EU's industripolitik altid er forkant med udviklingen;

| 29. | påpeger, at internationalisering er en afgørende faktor for virksomhedernes konkurrenceevne, og opfordrer derfor Kommissionen til at intensivere bestræbelserne på at fremme indsamlingen af viden, der er høstet over hele spektret af erhvervsstøttenetværk, så meget som muligt, således at virksomheder, der er midt i en internationaliseringsproces, kan gøre brug af den; |
| --- | --- |

29.

påpeger, at internationalisering er en afgørende faktor for virksomhedernes konkurrenceevne, og opfordrer derfor Kommissionen til at intensivere bestræbelserne på at fremme indsamlingen af viden, der er høstet over hele spektret af erhvervsstøttenetværk, så meget som muligt, således at virksomheder, der er midt i en internationaliseringsproces, kan gøre brug af den;

| 30. | understreger, at paneuropæiske strukturer og infrastrukturer, der sigter mod at forene kilder og ressourcer, kunne indføre en paneuropæisk industrimodel, der er i stand til at konkurrere på det globale marked; |
| --- | --- |

30.

understreger, at paneuropæiske strukturer og infrastrukturer, der sigter mod at forene kilder og ressourcer, kunne indføre en paneuropæisk industrimodel, der er i stand til at konkurrere på det globale marked;

Finansiering

| 31. | efterlyser ambitiøs finansiering til industripolitik og infrastrukturer (navnlig infrastrukturer inden for forskning, energi, telekommunikation og transport (TEN)) - de »offentlige foretagender«, som skaber virksomhedsmiljøet; anser det i denne forbindelse for afgørende, at der udstedes EU-obligationer (Eurobond eller projektobligationer) med det formål at gøre Unionen i stand til at finansiere innovation, infrastruktur og genindustrialisering; |
| --- | --- |

31.

efterlyser ambitiøs finansiering til industripolitik og infrastrukturer (navnlig infrastrukturer inden for forskning, energi, telekommunikation og transport (TEN)) - de »offentlige foretagender«, som skaber virksomhedsmiljøet; anser det i denne forbindelse for afgørende, at der udstedes EU-obligationer (Eurobond eller projektobligationer) med det formål at gøre Unionen i stand til at finansiere innovation, infrastruktur og genindustrialisering;

Innovation

| 32. | understreger, at innovation er hoveddrivkraften bag industripolitik og vækst, og at alle initiativer, som understøtter innovation,






  — | skal baseres på en omfattende definition af innovation, der bl.a. omfatter produkter og produktionssystemer, tjenesteydelser, uddannelse, processer, organisation, kvalitet, forvaltning, udbredelse og beskyttelse |
| --- | --- | --- |

32.

understreger, at innovation er hoveddrivkraften bag industripolitik og vækst, og at alle initiativer, som understøtter innovation,

—

skal baseres på en omfattende definition af innovation, der bl.a. omfatter produkter og produktionssystemer, tjenesteydelser, uddannelse, processer, organisation, kvalitet, forvaltning, udbredelse og beskyttelse

| — | skal tage hensyn til politikker, der gennemføres i tredjelande, og foretage passende reguleringer af nogle af vores interne politikker, bl.a. dem, der regulerer statsstøtten til forskning, udvikling og innovation |
| --- | --- |

—

skal tage hensyn til politikker, der gennemføres i tredjelande, og foretage passende reguleringer af nogle af vores interne politikker, bl.a. dem, der regulerer statsstøtten til forskning, udvikling og innovation

| — | navnlig skal omfatte design, produktion og sammensætning af produkter og serviceydelser igennem hele proces- og værdikæden ved hjælp af støtte helt frem til stadierne før markedsføring af et produkt |
| --- | --- |

—

navnlig skal omfatte design, produktion og sammensætning af produkter og serviceydelser igennem hele proces- og værdikæden ved hjælp af støtte helt frem til stadierne før markedsføring af et produkt

| — | skal være teknologineutrale |
| --- | --- |

—

skal være teknologineutrale

| — | først og fremmest skal sigte mod at skabe et gunstigt miljø for virksomhederne til at investere i F&U og innovation ved hjælp af effektive finansieringsordninger og tættere samarbejde mellem aktører i og imellem forskellige industrier og inden for værdikæder, forskningsinstitutter og universiteter |
| --- | --- |

—

først og fremmest skal sigte mod at skabe et gunstigt miljø for virksomhederne til at investere i F&U og innovation ved hjælp af effektive finansieringsordninger og tættere samarbejde mellem aktører i og imellem forskellige industrier og inden for værdikæder, forskningsinstitutter og universiteter

| — | skal fokusere på den rolle, produktion spiller i innovationsfasen, for hvis al industriproduktion flyttes til andre dele af verden, vil vidensproduktionen miste sin base i Europa og også blive flyttet ud, fordi ideer produceret på tegnebrættet ikke umiddelbart kan testes i praksis, og |
| --- | --- |

—

skal fokusere på den rolle, produktion spiller i innovationsfasen, for hvis al industriproduktion flyttes til andre dele af verden, vil vidensproduktionen miste sin base i Europa og også blive flyttet ud, fordi ideer produceret på tegnebrættet ikke umiddelbart kan testes i praksis, og

| — | skal fremme kreativitet og medarbejderdreven innovation inden for offentlige og private organisationer; |
| --- | --- |

—

skal fremme kreativitet og medarbejderdreven innovation inden for offentlige og private organisationer;

| 33. | understreger behovet for at skelne klarere mellem forskning og innovation som aktiviteter, der godt nok er tæt knyttede til hinanden, men har forskellige formål, midler, muligheder for at gribe ind og arbejdsmetoder; mener, at forskning, der udføres af virksomheder for deres egen vækst skyld, bør skabe ny viden og af natur bør være udforskende, uafhængig og risikovillig, mens innovation derimod har til formål at skabe nye produkter, nye tjenesteydelser og nye processer, der har direkte indflydelse på markedet, samfundet og virksomhedernes liv; |
| --- | --- |

33.

understreger behovet for at skelne klarere mellem forskning og innovation som aktiviteter, der godt nok er tæt knyttede til hinanden, men har forskellige formål, midler, muligheder for at gribe ind og arbejdsmetoder; mener, at forskning, der udføres af virksomheder for deres egen vækst skyld, bør skabe ny viden og af natur bør være udforskende, uafhængig og risikovillig, mens innovation derimod har til formål at skabe nye produkter, nye tjenesteydelser og nye processer, der har direkte indflydelse på markedet, samfundet og virksomhedernes liv;

| 34. | mener, at navnlig fastsættelsen af benchmarks og standarder har vist sig at være en stærk drivkraft for fremme af innovation og bæredygtig konkurrenceevne i flere industrisektorer; opfordrer til en styrkelse af det europæiske standardiseringssystem gennem foranstaltninger til fremme af forenkling, gennemskuelighed, omkostningsreduktion og inddragelse af interessenter; |
| --- | --- |

34.

mener, at navnlig fastsættelsen af benchmarks og standarder har vist sig at være en stærk drivkraft for fremme af innovation og bæredygtig konkurrenceevne i flere industrisektorer; opfordrer til en styrkelse af det europæiske standardiseringssystem gennem foranstaltninger til fremme af forenkling, gennemskuelighed, omkostningsreduktion og inddragelse af interessenter;

| 35. | henleder opmærksomheden på behovet for en bedre koordinering mellem medlemsstaterne og et tættere samarbejde mellem virksomhederne gennem erhvervsklynger, netværk og ekspertisecentre; |
| --- | --- |

35.

henleder opmærksomheden på behovet for en bedre koordinering mellem medlemsstaterne og et tættere samarbejde mellem virksomhederne gennem erhvervsklynger, netværk og ekspertisecentre;

| 36. | understreger, at EU's konkurrenceevne er meget afhængig af innovationsevne, forsknings- og udviklingsfaciliteter og af sammenhængen mellem innovation og fremstillingsprocessen; |
| --- | --- |

36.

understreger, at EU's konkurrenceevne er meget afhængig af innovationsevne, forsknings- og udviklingsfaciliteter og af sammenhængen mellem innovation og fremstillingsprocessen;

| 37. | kræver, at forskningsudgifterne i den næste støtteperiode efter 2013 (8. rammeprogram for forskning og udvikling) øges betydeligt (EU-målsætningen er, at der bruges 3 % af BNP til forskning og udvikling og 1 % af BNP til offentlig støtte) således, at EU's industri forbliver på forkant med teknologien og globalt konkurrencedygtig, hvorved private investeringer udnyttes effektivt; mener, at det udover kraftig fokus på forskning inden for innovative processer, administration, organisation og inddragelse af medarbejderne i innovationen er nødvendigt med forskning i grundlæggende generiske teknologier; understreger desuden behovet for at forenkle de administrative processer og procedurer for adgang til finansiering; |
| --- | --- |

37.

kræver, at forskningsudgifterne i den næste støtteperiode efter 2013 (8. rammeprogram for forskning og udvikling) øges betydeligt (EU-målsætningen er, at der bruges 3 % af BNP til forskning og udvikling og 1 % af BNP til offentlig støtte) således, at EU's industri forbliver på forkant med teknologien og globalt konkurrencedygtig, hvorved private investeringer udnyttes effektivt; mener, at det udover kraftig fokus på forskning inden for innovative processer, administration, organisation og inddragelse af medarbejderne i innovationen er nødvendigt med forskning i grundlæggende generiske teknologier; understreger desuden behovet for at forenkle de administrative processer og procedurer for adgang til finansiering;

| 38. | påpeger, at de øgede regionale skævheder med hensyn til forsknings- og udviklingspotentiale er en udfordring, der må tages op ikke alene inden for rammerne af samhørighedspolitikken, men også ved hjælp af forsknings- og innovationspolitikken; opfordrer i denne henseende til, at der som et supplement til forskningsmidler foretages en omfordeling af midler inden for de samme operationelle programmer for at støtte innovation og øge anvendelsen af forskningsresultater i løsninger, der kan markedsføres til gavn for samfundet; |
| --- | --- |

38.

påpeger, at de øgede regionale skævheder med hensyn til forsknings- og udviklingspotentiale er en udfordring, der må tages op ikke alene inden for rammerne af samhørighedspolitikken, men også ved hjælp af forsknings- og innovationspolitikken; opfordrer i denne henseende til, at der som et supplement til forskningsmidler foretages en omfordeling af midler inden for de samme operationelle programmer for at støtte innovation og øge anvendelsen af forskningsresultater i løsninger, der kan markedsføres til gavn for samfundet;

| 39. | bemærker, at en betydelig stigning i F&U-investeringer, både private og offentlige, er af afgørende betydning for, at EU's industri forbliver teknologisk førende og bevarer global konkurrenceevne inden for områder som vedvarende energi og transporteffektivitet; mener, at der er behov for velfungerende markeder for innovative produkter og et stabilt investeringsmiljø for at tiltrække øgede private F&U-investeringer; mener, at det er nødvendigt med øget offentlig støtte til forskning og udvikling for at lånefinansiere private investeringer og anspore til samarbejde, og at forenkling af procedurerne for offentlig finansiering, navnlig inden for EU-rammeprogrammerne, er en forudsætning for øget deltagelse fra industriens side; |
| --- | --- |

39.

bemærker, at en betydelig stigning i F&U-investeringer, både private og offentlige, er af afgørende betydning for, at EU's industri forbliver teknologisk førende og bevarer global konkurrenceevne inden for områder som vedvarende energi og transporteffektivitet; mener, at der er behov for velfungerende markeder for innovative produkter og et stabilt investeringsmiljø for at tiltrække øgede private F&U-investeringer; mener, at det er nødvendigt med øget offentlig støtte til forskning og udvikling for at lånefinansiere private investeringer og anspore til samarbejde, og at forenkling af procedurerne for offentlig finansiering, navnlig inden for EU-rammeprogrammerne, er en forudsætning for øget deltagelse fra industriens side;

| 40. | erkender dog, at hvis Europa skal nå det investeringsniveau, der er nødvendigt for, at innovation bliver drivkraften bag den økonomiske vækst, må den private sektor øge sin F&U-finansiering; opfordrer derfor Kommissionen til at undersøge, hvilke barrierer der afholder europæiske virksomheder fra at investere i samme omfang som deres internationale sidestykker, f.eks. USA, og til at træffe passende foranstaltninger, lovgivningsmæssige såvel som ikke-lovgivningsmæssige, i fornødent omfang; |
| --- | --- |

40.

erkender dog, at hvis Europa skal nå det investeringsniveau, der er nødvendigt for, at innovation bliver drivkraften bag den økonomiske vækst, må den private sektor øge sin F&U-finansiering; opfordrer derfor Kommissionen til at undersøge, hvilke barrierer der afholder europæiske virksomheder fra at investere i samme omfang som deres internationale sidestykker, f.eks. USA, og til at træffe passende foranstaltninger, lovgivningsmæssige såvel som ikke-lovgivningsmæssige, i fornødent omfang;

| 41. | anser fælles teknologiinitiativer (såsom Clean Sky) for en ekstremt nyttig form for fælles finansiering fra medlemsstaterne, EU og den private sektor til innovative projekter med en stærk banke-på-effekt; opfordrer til at fortsætte finansieringen til eksisterende projekter, således at de kan blive gennemført, og anser det for afgørende, at der udvikles nye projekter inden for lovende sektorer (såsom bioteknologi, nanoteknologi, luftfart, vedvarende energi, nye transportmidler og nye materialer); |
| --- | --- |

41.

anser fælles teknologiinitiativer (såsom Clean Sky) for en ekstremt nyttig form for fælles finansiering fra medlemsstaterne, EU og den private sektor til innovative projekter med en stærk banke-på-effekt; opfordrer til at fortsætte finansieringen til eksisterende projekter, således at de kan blive gennemført, og anser det for afgørende, at der udvikles nye projekter inden for lovende sektorer (såsom bioteknologi, nanoteknologi, luftfart, vedvarende energi, nye transportmidler og nye materialer);

| 42. | opfordrer til konsekvent anvendelse og forstærkning af tilgængelige videnskabelige og teknologiske kompetencer i medlemsstaterne, navnlig inden for centrale støtteteknologier; |
| --- | --- |

42.

opfordrer til konsekvent anvendelse og forstærkning af tilgængelige videnskabelige og teknologiske kompetencer i medlemsstaterne, navnlig inden for centrale støtteteknologier;

| 43. | glæder sig over indsættelsen af en højtstående ekspertgruppe til at udarbejde en fælles langsigtet strategi og en handlingsplan for centrale støtteteknologier, således at disses potentiale kan realiseres fuldt ud; |
| --- | --- |

43.

glæder sig over indsættelsen af en højtstående ekspertgruppe til at udarbejde en fælles langsigtet strategi og en handlingsplan for centrale støtteteknologier, således at disses potentiale kan realiseres fuldt ud;

| 44. | fremhæver, at finansieringsfaciliteten for risikodeling er blevet en succes som et vigtigt middel til via EIB at fremskaffe finansiering af forskning, udvikling og innovation; opfordrer kraftigt Kommissionen til at stille betydeligt flere midler til rådighed, herunder ved hjælp af driftsmidler til innovation fra EFRU, og til at fremme direkte private investeringer og innovative finansieringsmekanismer til innovative højrisikoprojekter og projekter, som relevante SMV'er deltager i; understreger også betydningen af at gøre innovationsprogrammer mere tilgængelige for SMV'er ved at mindske de bureaukratiske byrder; |
| --- | --- |

44.

fremhæver, at finansieringsfaciliteten for risikodeling er blevet en succes som et vigtigt middel til via EIB at fremskaffe finansiering af forskning, udvikling og innovation; opfordrer kraftigt Kommissionen til at stille betydeligt flere midler til rådighed, herunder ved hjælp af driftsmidler til innovation fra EFRU, og til at fremme direkte private investeringer og innovative finansieringsmekanismer til innovative højrisikoprojekter og projekter, som relevante SMV'er deltager i; understreger også betydningen af at gøre innovationsprogrammer mere tilgængelige for SMV'er ved at mindske de bureaukratiske byrder;

| 45. | er bekymret over virksomhedernes ringe anvendelse af strukturfondsmidler til finansiering af innovative projekter; mener, at forvaltningsmyndighederne bør bestræbe sig på at informere virksomhederne bedre om de operationelle programmer og yde dem al den hjælp, de har brug for til at iværksætte deres projekter; |
| --- | --- |

45.

er bekymret over virksomhedernes ringe anvendelse af strukturfondsmidler til finansiering af innovative projekter; mener, at forvaltningsmyndighederne bør bestræbe sig på at informere virksomhederne bedre om de operationelle programmer og yde dem al den hjælp, de har brug for til at iværksætte deres projekter;

| 46. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en opgørelse over bedste praksis af eksisterende og planlagte finansieringsmekanismer, skattemæssige foranstaltninger og finansielle incitamenter til fremme af innovation, og opfordrer til årlig ajourføring og revision af foranstaltningernes effektivitet; |
| --- | --- |

46.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en opgørelse over bedste praksis af eksisterende og planlagte finansieringsmekanismer, skattemæssige foranstaltninger og finansielle incitamenter til fremme af innovation, og opfordrer til årlig ajourføring og revision af foranstaltningernes effektivitet;

| 47. | opfordrer til, at man gør sig tanker om at indføre nye, alternative mekanismer til at løse manglen på finansiering for virksomheder i EU, navnlig SMV'er; mener, at sådanne mekanismer skal






  — | være baserede på offentlig-private partnerskaber, som deler risiciene mellem private og offentlige investorer |
| --- | --- | --- |

47.

opfordrer til, at man gør sig tanker om at indføre nye, alternative mekanismer til at løse manglen på finansiering for virksomheder i EU, navnlig SMV'er; mener, at sådanne mekanismer skal

—

være baserede på offentlig-private partnerskaber, som deler risiciene mellem private og offentlige investorer

| — | sikre, at offentlige investeringer får den bedst mulige løftestangseffekt og dermed skaber betydelige private investeringer |
| --- | --- |

—

sikre, at offentlige investeringer får den bedst mulige løftestangseffekt og dermed skaber betydelige private investeringer

| — | tage hensyn til de behov, der er hos innovative SMV'er, der ikke har den fornødne egenkapital eller de fornødne aktiver til at skaffe finansiering gennem låntagning |
| --- | --- |

—

tage hensyn til de behov, der er hos innovative SMV'er, der ikke har den fornødne egenkapital eller de fornødne aktiver til at skaffe finansiering gennem låntagning

| — | fremme kommercialiseringen af europæiske forskningsresultater samt teknologioverførsel til SMV'er |
| --- | --- |

—

fremme kommercialiseringen af europæiske forskningsresultater samt teknologioverførsel til SMV'er

| — | støtte tiltag fra Den Europæiske Investeringsbank |
| --- | --- |

—

støtte tiltag fra Den Europæiske Investeringsbank

og skal være i form af følgende instrumenter:

| — | en europæisk investeringsfond for innovation, som har til opgave at investere i start- og udviklingsfaser gennem risikovillig kapital |
| --- | --- |

—

en europæisk investeringsfond for innovation, som har til opgave at investere i start- og udviklingsfaser gennem risikovillig kapital

| — | en europæisk patentfond, der kan lette overførslen af teknologi mellem forskningscentre og virksomheder, navnlig innovative SMV'er, og |
| --- | --- |

—

en europæisk patentfond, der kan lette overførslen af teknologi mellem forskningscentre og virksomheder, navnlig innovative SMV'er, og

| — | lån på mere favorable vilkår end dem, der er tilgængelige på markedet; |
| --- | --- |

—

lån på mere favorable vilkår end dem, der er tilgængelige på markedet;

| 48. | erkender EU's problem med at have færre unge førende innovatorer inden for sektorer med høj F&U-intensitet, særlig biotek- og internetsektorerne, og understreger derfor behovet for at fremme udviklingen af disse ved at gøre noget ved de specifikke barrierer, innovatorerne står over for i nye sektorer og ved nøje at overvåge fremspirende innovative markeder og vedtage den fornødne blanding af instrumenter til at løse de specifikke behov; |
| --- | --- |

48.

erkender EU's problem med at have færre unge førende innovatorer inden for sektorer med høj F&U-intensitet, særlig biotek- og internetsektorerne, og understreger derfor behovet for at fremme udviklingen af disse ved at gøre noget ved de specifikke barrierer, innovatorerne står over for i nye sektorer og ved nøje at overvåge fremspirende innovative markeder og vedtage den fornødne blanding af instrumenter til at løse de specifikke behov;

| 49. | opfordrer Kommissionen til at skabe et gunstigt miljø for virksomheder i start- og udskillelsesfaser ved hjælp af specialiserede tjenesteydelser, der gør det muligt for unge iværksættere at overvinde de barrierer, der traditionelt har stået i vejen for at give sig i kast med nye produktive aktiviteter (infrastrukturelle hindringer, adgang til information, udgifter til tjenesteydelser og forvaltning af intellektuel ejendomsret); |
| --- | --- |

49.

opfordrer Kommissionen til at skabe et gunstigt miljø for virksomheder i start- og udskillelsesfaser ved hjælp af specialiserede tjenesteydelser, der gør det muligt for unge iværksættere at overvinde de barrierer, der traditionelt har stået i vejen for at give sig i kast med nye produktive aktiviteter (infrastrukturelle hindringer, adgang til information, udgifter til tjenesteydelser og forvaltning af intellektuel ejendomsret);

| 50. | opfordrer endelig EU til at reagere på fragmenteringen af det europæiske marked for risikovillig kapitel ved at indføre en EU-ordning til etablering af fælleseuropæiske fonde; |
| --- | --- |

50.

opfordrer endelig EU til at reagere på fragmenteringen af det europæiske marked for risikovillig kapitel ved at indføre en EU-ordning til etablering af fælleseuropæiske fonde;

| 51. | understreger, at investeringer i F&U og innovation kunne foretages gennem nationale skattebegunstigelser og adgang til specialfinansiering, f.eks. risikovillig kapital; |
| --- | --- |

51.

understreger, at investeringer i F&U og innovation kunne foretages gennem nationale skattebegunstigelser og adgang til specialfinansiering, f.eks. risikovillig kapital;

| 52. | opfordrer til yderligere stimulering af teknologier til bæredygtig udvikling, således som man er begyndt med i ETAP-handlingsplanen, hvor der sker en sammenkobling på tværs af forsknings- miljø- og økonomiske strategier; kræver en ambitiøs ETAP-følgeplan, hvor forskning, uddannelse og industri yder deres indsats i fællesskab, og kræver tildeling af passende finansielle midler til dens gennemførelse; understreger behovet for at øge finansieringen til den strategiske energiteknologiplan for EU (Set-planen); |
| --- | --- |

52.

opfordrer til yderligere stimulering af teknologier til bæredygtig udvikling, således som man er begyndt med i ETAP-handlingsplanen, hvor der sker en sammenkobling på tværs af forsknings- miljø- og økonomiske strategier; kræver en ambitiøs ETAP-følgeplan, hvor forskning, uddannelse og industri yder deres indsats i fællesskab, og kræver tildeling af passende finansielle midler til dens gennemførelse; understreger behovet for at øge finansieringen til den strategiske energiteknologiplan for EU (Set-planen);

| 53. | kræver, at industrisektoren engagerer sig i økoinnovation for at fremme beskæftigelsespotentialet; bemærker i denne forbindelse, at tilvejebringelse af information til iværksættere gennem demonstration af nye forretningsmuligheder vil være afgørende for, om en strategi, der sigter mod udvikling af en økonomi med effektiv ressourceudnyttelse og en bæredygtig industri, bliver en succes; |
| --- | --- |

53.

kræver, at industrisektoren engagerer sig i økoinnovation for at fremme beskæftigelsespotentialet; bemærker i denne forbindelse, at tilvejebringelse af information til iværksættere gennem demonstration af nye forretningsmuligheder vil være afgørende for, om en strategi, der sigter mod udvikling af en økonomi med effektiv ressourceudnyttelse og en bæredygtig industri, bliver en succes;

| 54. | foreslår, at man også er opmærksom på andre former for finansiering til støtte for udviklingen af innovative teknologier ved at sammenføre forskellige interessenter på forskellige niveauer (europæisk, nationalt og lokalt niveau), samt at gøre brug af en række værktøjer, herunder offentlig-private partnerskaber og risikovillig kapital; |
| --- | --- |

54.

foreslår, at man også er opmærksom på andre former for finansiering til støtte for udviklingen af innovative teknologier ved at sammenføre forskellige interessenter på forskellige niveauer (europæisk, nationalt og lokalt niveau), samt at gøre brug af en række værktøjer, herunder offentlig-private partnerskaber og risikovillig kapital;

| 55. | opfordrer til særligt at fokusere på støtte til innovation inden for effektiv og bæredygtig udnyttelse af råmaterialer; |
| --- | --- |

55.

opfordrer til særligt at fokusere på støtte til innovation inden for effektiv og bæredygtig udnyttelse af råmaterialer;

| 56. | minder om, at det offentlige udbudssystem med en volumen på 17 % af bruttonationalproduktet i EU spiller en vigtig rolle for det indre marked og for stimulering af innovation; gør opmærksom på, at konkurrenter som Kina og USA har fastlagt ambitiøse mål for tilvejebringelsen af innovative og økologiske produkter; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at forenkle og forbedre de nationale udbudsregler og EU’s udbudsregler, hvor det er nødvendigt, i overensstemmelse med reglerne for gennemsigtighed, rimelighed og ikke-forskelsbehandling; opfordrer Kommissionen til at informere om eksisterende muligheder for at inddrage innovative og økologiske kriterier i licitationstilbud under de eksisterende udbudsregler i tråd med Europa 2020-strategien og for at fremme udnyttelsen af disse muligheder; understreger, at det er afgørende at sikre gensidig adgang til eksterne markeder for offentlige udbud for at sætte EU-virksomheder i stand til at konkurrere internationalt på lige vilkår; |
| --- | --- |

56.

minder om, at det offentlige udbudssystem med en volumen på 17 % af bruttonationalproduktet i EU spiller en vigtig rolle for det indre marked og for stimulering af innovation; gør opmærksom på, at konkurrenter som Kina og USA har fastlagt ambitiøse mål for tilvejebringelsen af innovative og økologiske produkter; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at forenkle og forbedre de nationale udbudsregler og EU’s udbudsregler, hvor det er nødvendigt, i overensstemmelse med reglerne for gennemsigtighed, rimelighed og ikke-forskelsbehandling; opfordrer Kommissionen til at informere om eksisterende muligheder for at inddrage innovative og økologiske kriterier i licitationstilbud under de eksisterende udbudsregler i tråd med Europa 2020-strategien og for at fremme udnyttelsen af disse muligheder; understreger, at det er afgørende at sikre gensidig adgang til eksterne markeder for offentlige udbud for at sætte EU-virksomheder i stand til at konkurrere internationalt på lige vilkår;

| 57. | fremhæver, at prækommercielle offentlige indkøb vil kunne sætte afgørende skub i nye markeder på området for innovative og grønne teknologier og samtidig desuden forbedre kvaliteten og effektiviteten af de offentlige tjenester; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbedre kommunikationen med de offentlige tjenester omkring de eksisterende muligheder for prækommercielle offentlige indkøb; |
| --- | --- |

57.

fremhæver, at prækommercielle offentlige indkøb vil kunne sætte afgørende skub i nye markeder på området for innovative og grønne teknologier og samtidig desuden forbedre kvaliteten og effektiviteten af de offentlige tjenester; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbedre kommunikationen med de offentlige tjenester omkring de eksisterende muligheder for prækommercielle offentlige indkøb;

| 58. | finder, at de prækommercielle offentlige indkøbs betydning som stimulering af et innovativt industrielt grundlag ikke bør undervurderes; anmoder i denne forbindelse EU’s medlemsstater om i fuld udstrækning at benytte de prækommercielle offentlige indkøbs potentiale som en innovativ faktor og et værktøj, der kan forbedre de små og mellemstore virksomheders deltagelse i offentlige indkøb, hvilket gør det muligt effektivt at identificere og stimulere de markeder, som EU's virksomheder kan få mest ud af; |
| --- | --- |

58.

finder, at de prækommercielle offentlige indkøbs betydning som stimulering af et innovativt industrielt grundlag ikke bør undervurderes; anmoder i denne forbindelse EU’s medlemsstater om i fuld udstrækning at benytte de prækommercielle offentlige indkøbs potentiale som en innovativ faktor og et værktøj, der kan forbedre de små og mellemstore virksomheders deltagelse i offentlige indkøb, hvilket gør det muligt effektivt at identificere og stimulere de markeder, som EU's virksomheder kan få mest ud af;

| 59. | opfordrer Kommissionen til at forøge sine bestræbelser på at forhindre, at viden overføres fra EU til andre dele af verden, navnlig Kina, som sjældent gør gengæld; |
| --- | --- |

59.

opfordrer Kommissionen til at forøge sine bestræbelser på at forhindre, at viden overføres fra EU til andre dele af verden, navnlig Kina, som sjældent gør gengæld;

Ressourcer

| 60. | mener, at økonomisk vækst kan og bør afkobles fra øget ressourceanvendelse; |
| --- | --- |

60.

mener, at økonomisk vækst kan og bør afkobles fra øget ressourceanvendelse;

| 61. | er af den overbevisning, at den betydelige stigning i ressourceeffektiviteten for råvarer og hjælpematerialer samt andre materialer styrker den europæiske industris konkurrenceposition på verdensmarkedet, og opfordrer derfor Kommissionen til på grundlag af sin meddelelse om en ressourcestrategi (KOM(2005)0670) at foreslå en ambitiøs EU-politik for ressourceeffektivitet som et prioriteret område ved hjælp af en handlingsplan eller, hvis det er nødvendigt, i et direktiv om ressourceeffektivitet; mener, at det indebærer






  — | udarbejdelse af en klar definition af ressourcer i alle deres former |
| --- | --- | --- |

61.

er af den overbevisning, at den betydelige stigning i ressourceeffektiviteten for råvarer og hjælpematerialer samt andre materialer styrker den europæiske industris konkurrenceposition på verdensmarkedet, og opfordrer derfor Kommissionen til på grundlag af sin meddelelse om en ressourcestrategi (KOM(2005)0670) at foreslå en ambitiøs EU-politik for ressourceeffektivitet som et prioriteret område ved hjælp af en handlingsplan eller, hvis det er nødvendigt, i et direktiv om ressourceeffektivitet; mener, at det indebærer

—

udarbejdelse af en klar definition af ressourcer i alle deres former

| — | udvikling af klare fra vugge-til-vugge indikatorer til brug ved overvågning af ressourceproduktiviteten og, om nødvendigt, videreudvikling af dertil hørende standarder, retningslinjer og udvikling af modeller for nye tiltag |
| --- | --- |

—

udvikling af klare fra vugge-til-vugge indikatorer til brug ved overvågning af ressourceproduktiviteten og, om nødvendigt, videreudvikling af dertil hørende standarder, retningslinjer og udvikling af modeller for nye tiltag

| — | identifikation af mål og instrumenter, som vil øge EU's ressourceproduktivitet, -holdbarhed og genbrug, genanvendelse og genfremstilling og udvikling af lukkede industrielle produktionssystemer |
| --- | --- |

—

identifikation af mål og instrumenter, som vil øge EU's ressourceproduktivitet, -holdbarhed og genbrug, genanvendelse og genfremstilling og udvikling af lukkede industrielle produktionssystemer

| — | støtte til F&U ved at forbedre genanvendeligheden af produkter og deres materialeindhold og støtte F&U i udvikling af lukkede industrielle processer med et minimalt niveau af materialespild og spild i forbindelse med energistrømme |
| --- | --- |

—

støtte til F&U ved at forbedre genanvendeligheden af produkter og deres materialeindhold og støtte F&U i udvikling af lukkede industrielle processer med et minimalt niveau af materialespild og spild i forbindelse med energistrømme

| — | udvikling af modeller for nye tiltag såsom indgåelse af ressourceaftaler |
| --- | --- |

—

udvikling af modeller for nye tiltag såsom indgåelse af ressourceaftaler

| — | udbredelse af bedste praksis-løsninger og fremme af ressourceeffektivitetsnetværk, navnlig til forsyningskæder og SMV'er og støtte til materialeeffektivitetsagenturer |
| --- | --- |

—

udbredelse af bedste praksis-løsninger og fremme af ressourceeffektivitetsnetværk, navnlig til forsyningskæder og SMV'er og støtte til materialeeffektivitetsagenturer

| — | udvikling af en SMV-venlig model for bæredygtighedsrapporter for virksomheder, som afspejler deres økologiske rygsæk og dermed fører til omkostningsbesparelser og gør virksomhederne mere konkurrencedygtige, som grupperer, harmoniserer og fremmer anvendelsen af frivillige miljøstyringssystemer som f.eks. ISO 14001 eller EMAS, og |
| --- | --- |

—

udvikling af en SMV-venlig model for bæredygtighedsrapporter for virksomheder, som afspejler deres økologiske rygsæk og dermed fører til omkostningsbesparelser og gør virksomhederne mere konkurrencedygtige, som grupperer, harmoniserer og fremmer anvendelsen af frivillige miljøstyringssystemer som f.eks. ISO 14001 eller EMAS, og

| — | indarbejdelse af og respekt for nationale råvareinitiativer; |
| --- | --- |

—

indarbejdelse af og respekt for nationale råvareinitiativer;

| 62. | understreger, at det er af afgørende betydning for den europæiske industris udviklingsmuligheder, at der er råvarer til rådighed, navnlig strategiske ressourcer og sjældne jordarter, og opfordrer derfor Kommissionen til i første halvår 2011 at fremlægge en ambitiøs og omfattende råvarestrategi, som ikke kun bør begrænses til »kritiske råvarer« som defineret af Kommissionen og bl.a. skal indeholde følgende:






  — | regelmæssige konsekvensanalyser af den forventede efterspørgsel efter - og den kritiske tilstand og risikoen for forsyninger - råvarer og sjældne jordarter (herunder mulige knaphedssituationer, prisstigninger, etc.) og følgerne for EU's økonomi generelt og navnlig virksomhederne og regelmæssig ajourføring af oversigten over de omhandlede råvarer og sjældne jordarter |
| --- | --- | --- |

62.

understreger, at det er af afgørende betydning for den europæiske industris udviklingsmuligheder, at der er råvarer til rådighed, navnlig strategiske ressourcer og sjældne jordarter, og opfordrer derfor Kommissionen til i første halvår 2011 at fremlægge en ambitiøs og omfattende råvarestrategi, som ikke kun bør begrænses til »kritiske råvarer« som defineret af Kommissionen og bl.a. skal indeholde følgende:

—

regelmæssige konsekvensanalyser af den forventede efterspørgsel efter - og den kritiske tilstand og risikoen for forsyninger - råvarer og sjældne jordarter (herunder mulige knaphedssituationer, prisstigninger, etc.) og følgerne for EU's økonomi generelt og navnlig virksomhederne og regelmæssig ajourføring af oversigten over de omhandlede råvarer og sjældne jordarter

| — | overvågning af produktionsprognoser fra tredjelande og driftsforholdene for verdensmarkedet for råvarer |
| --- | --- |

—

overvågning af produktionsprognoser fra tredjelande og driftsforholdene for verdensmarkedet for råvarer

| — | en intensivering af genudvinding og genanvendelse af råvarer ved hjælp af udarbejdelse og gennemførelse af ambitiøse og alligevel realistiske genanvendelsesregler, planer, standarder og incitamenter, streng gennemførelse af rammedirektivet for affald og af regler for genanvendelse af affald og eksport af affald, som kan være en kilde til råmaterialer, samt hensigtsmæssig støtte til forskning, idet Kommissionen bør opfordres til at overveje yderligere anvendelse af begrebet produktansvar med henblik på at nå dette mål |
| --- | --- |

—

en intensivering af genudvinding og genanvendelse af råvarer ved hjælp af udarbejdelse og gennemførelse af ambitiøse og alligevel realistiske genanvendelsesregler, planer, standarder og incitamenter, streng gennemførelse af rammedirektivet for affald og af regler for genanvendelse af affald og eksport af affald, som kan være en kilde til råmaterialer, samt hensigtsmæssig støtte til forskning, idet Kommissionen bør opfordres til at overveje yderligere anvendelse af begrebet produktansvar med henblik på at nå dette mål

| — | øget forskning med henblik på substitution af sjældne råvarer, inddragelse af ressourcer, der er defineret som »sjældne råvarer«, og udarbejdelse af en strategi for forsyninger af sidstnævnte |
| --- | --- |

—

øget forskning med henblik på substitution af sjældne råvarer, inddragelse af ressourcer, der er defineret som »sjældne råvarer«, og udarbejdelse af en strategi for forsyninger af sidstnævnte

| — | optimal udnyttelse af og forbedret adgang til råvarerne i EU, hvilket bl.a. kræver hurtig indførelse af et europæisk geo-informationssystem og en fælles database med en oversigt over råvarer, mineraler og genanvendelige naturressourcer i EU |
| --- | --- |

—

optimal udnyttelse af og forbedret adgang til råvarerne i EU, hvilket bl.a. kræver hurtig indførelse af et europæisk geo-informationssystem og en fælles database med en oversigt over råvarer, mineraler og genanvendelige naturressourcer i EU

| — | sikring af fair adgang til råvarer og sjældne jordarter ved hjælp af frie og fair handelsaftaler og strategiske partnerskaber og ved hjælp af indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler med tredjelande med henblik på at opnå tilstrækkelige forsyninger, dog kun under den forudsætning, at dette er fuldt i overensstemmelse med udviklingsmålene i de økonomiske partnerskabsaftaler |
| --- | --- |

—

sikring af fair adgang til råvarer og sjældne jordarter ved hjælp af frie og fair handelsaftaler og strategiske partnerskaber og ved hjælp af indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler med tredjelande med henblik på at opnå tilstrækkelige forsyninger, dog kun under den forudsætning, at dette er fuldt i overensstemmelse med udviklingsmålene i de økonomiske partnerskabsaftaler

| — | intensivering af udvekslinger med partnere som f.eks. Japan og USA om adgang til råvarer via bilaterale dialoger såvel som med vigtige råvareproducerende lande som f.eks. Kina og Rusland |
| --- | --- |

—

intensivering af udvekslinger med partnere som f.eks. Japan og USA om adgang til råvarer via bilaterale dialoger såvel som med vigtige råvareproducerende lande som f.eks. Kina og Rusland

| — | bestræbelser på at løse tvister om råvarer af strategisk betydning for europæisk industri via WTO, når det er nødvendigt |
| --- | --- |

—

bestræbelser på at løse tvister om råvarer af strategisk betydning for europæisk industri via WTO, når det er nødvendigt

| — | en regelmæssig og mere proaktiv dialog med afrikanske lande om råvarer og sjældne jordarter |
| --- | --- |

—

en regelmæssig og mere proaktiv dialog med afrikanske lande om råvarer og sjældne jordarter

| — | iværksættelse af konsultationer med tredjelande, hvis politikker giver anledning til forvridninger på internationale råvaremarkeder for at modvirke diskriminerende politikker, som er til skade for markedsøkonomien |
| --- | --- |

—

iværksættelse af konsultationer med tredjelande, hvis politikker giver anledning til forvridninger på internationale råvaremarkeder for at modvirke diskriminerende politikker, som er til skade for markedsøkonomien

| — | forbedret adgang til reproducerbare råvarer til anvendelse af industrien og afskaffelse af forskelsbehandling i EU-lovgivningen, som forhindrer en udvidet anvendelse af disse materialer |
| --- | --- |

—

forbedret adgang til reproducerbare råvarer til anvendelse af industrien og afskaffelse af forskelsbehandling i EU-lovgivningen, som forhindrer en udvidet anvendelse af disse materialer

| — | foranstaltninger mod den voksende markedsdominans af nationale oligopoler og monopoler samt multinationale selskaber med hensyn til udvinding af mineraler og råvarer på energiområdet og fremstilling af halvfabrikata og handel med disse |
| --- | --- |

—

foranstaltninger mod den voksende markedsdominans af nationale oligopoler og monopoler samt multinationale selskaber med hensyn til udvinding af mineraler og råvarer på energiområdet og fremstilling af halvfabrikata og handel med disse

| — | hensyntagen til anvendelse af biomasse ikke kun som en vedvarende energikilde, men også som en råvare til industrien, fremme af bæredygtighedskriterier og forebyggelse af markedsforvridende foranstaltninger |
| --- | --- |

—

hensyntagen til anvendelse af biomasse ikke kun som en vedvarende energikilde, men også som en råvare til industrien, fremme af bæredygtighedskriterier og forebyggelse af markedsforvridende foranstaltninger

| — | en beredskabsplan i tilfælde af en pludselig afbrydelse af forsyninger af vitale råvarer, og |
| --- | --- |

—

en beredskabsplan i tilfælde af en pludselig afbrydelse af forsyninger af vitale råvarer, og

| — | støtte til små og mellemstore virksomheder, der bruger lokale råvarer, herunder råvarer fra landbruget og skovbruget; |
| --- | --- |

—

støtte til små og mellemstore virksomheder, der bruger lokale råvarer, herunder råvarer fra landbruget og skovbruget;

| 63. | mener, at industripolitik først og fremmest bør skabe en ligevægt mellem energiforanstaltninger til fordel for en efterspørgselsbaseret politik, myndiggørelse af forbrugere og afkobling af den økonomiske vækst fra energianvendelse; mener navnlig, at transport- og byggeindustrien skal følge en aktiv energibesparelsespolitik og diversificere hen imod bæredygtige, ikke-forurenende og sikre energikilder, og at industripolitikken bør bidrage til at skabe markedsforhold, som fremmer øgede investeringer i energibesparelser og energieffektivitet for at udnytte en bred vifte af vedvarende energikilder såvel som vigtige teknologier til energilagring i forbindelse med mobilitet (navnlig offentlig transport); |
| --- | --- |

63.

mener, at industripolitik først og fremmest bør skabe en ligevægt mellem energiforanstaltninger til fordel for en efterspørgselsbaseret politik, myndiggørelse af forbrugere og afkobling af den økonomiske vækst fra energianvendelse; mener navnlig, at transport- og byggeindustrien skal følge en aktiv energibesparelsespolitik og diversificere hen imod bæredygtige, ikke-forurenende og sikre energikilder, og at industripolitikken bør bidrage til at skabe markedsforhold, som fremmer øgede investeringer i energibesparelser og energieffektivitet for at udnytte en bred vifte af vedvarende energikilder såvel som vigtige teknologier til energilagring i forbindelse med mobilitet (navnlig offentlig transport);

| 64. | er overbevist om, at industrien for at sikre investeringers sikkerhed har brug for en ambitiøs og alligevel realistisk langsigtet energipolitik, som sikrer konkurrencedygtige energipriser og forsyningssikkerhed i EU, nedbringer afhængigheden af fossile brændstoffer, fremmer energieffektivitet og besparelser på produktions- og forbrugsområdet, som gør det muligt at producere med det mindst mulige udslip af klimaskadelige gasser, og som hindrer energifattigdom og CO2-lækage; understreger, at retssikkerhed, stabile rammebetingelser, hensigtsmæssige investeringer og yderligere harmonisering af det indre energimarked er af afgørende betydning, når det gælder om at omstille sig til kulstoffattig produktion og forsyning og mindske industriens omkostninger; understreger, at infrastrukturen til et transeuropæisk energinet, der omfatter opvarmning og også udnytter fordelene ved de digitale og transportmæssige netinfrastrukturer, derfor skal fornyes og udbygges rettidigt på en omkostningseffektiv måde, og at intelligente net (»smart grids«) og intelligent måling skal fremmes, navnlig ved hjælp af midler fra Den Europæiske Investeringsbank; |
| --- | --- |

64.

er overbevist om, at industrien for at sikre investeringers sikkerhed har brug for en ambitiøs og alligevel realistisk langsigtet energipolitik, som sikrer konkurrencedygtige energipriser og forsyningssikkerhed i EU, nedbringer afhængigheden af fossile brændstoffer, fremmer energieffektivitet og besparelser på produktions- og forbrugsområdet, som gør det muligt at producere med det mindst mulige udslip af klimaskadelige gasser, og som hindrer energifattigdom og CO2-lækage; understreger, at retssikkerhed, stabile rammebetingelser, hensigtsmæssige investeringer og yderligere harmonisering af det indre energimarked er af afgørende betydning, når det gælder om at omstille sig til kulstoffattig produktion og forsyning og mindske industriens omkostninger; understreger, at infrastrukturen til et transeuropæisk energinet, der omfatter opvarmning og også udnytter fordelene ved de digitale og transportmæssige netinfrastrukturer, derfor skal fornyes og udbygges rettidigt på en omkostningseffektiv måde, og at intelligente net (»smart grids«) og intelligent måling skal fremmes, navnlig ved hjælp af midler fra Den Europæiske Investeringsbank;

| 65. | fremhæver betydningen af, at den europæiske bilindustri indtager en førerstilling, når det gælder den videre udvikling og produktion af elbiler; opfordrer Kommissionen til senest medio 2011 at sikre rammebetingelser for udvikling af elektriske køretøjer, navnlig for så vidt angår standardisering af infrastrukturer og ladeteknologier, som garanterer interoperabilitet og infrastrukturernes sikkerhed; opfordrer endvidere Kommissionen til at fastsætte harmoniserede krav til godkendelse af elektriske køretøjer, særligt hvad angår sundhed og sikkerhed for både arbejdstagere og slutbrugere; |
| --- | --- |

65.

fremhæver betydningen af, at den europæiske bilindustri indtager en førerstilling, når det gælder den videre udvikling og produktion af elbiler; opfordrer Kommissionen til senest medio 2011 at sikre rammebetingelser for udvikling af elektriske køretøjer, navnlig for så vidt angår standardisering af infrastrukturer og ladeteknologier, som garanterer interoperabilitet og infrastrukturernes sikkerhed; opfordrer endvidere Kommissionen til at fastsætte harmoniserede krav til godkendelse af elektriske køretøjer, særligt hvad angår sundhed og sikkerhed for både arbejdstagere og slutbrugere;

| 66. | minder om det enorme potentiale for jobskabelse og fordele i form af omkostningsreduktioner, som en forbedret energieffektivitet forventes at medføre; mener derfor, at iværksættelse af foranstaltninger, herunder mål, standarder og benchmarkmekanismer, som sikrer en forbedret energieffektivitet, derfor bør være grundlaget for initiativer i alle industrisektorer; |
| --- | --- |

66.

minder om det enorme potentiale for jobskabelse og fordele i form af omkostningsreduktioner, som en forbedret energieffektivitet forventes at medføre; mener derfor, at iværksættelse af foranstaltninger, herunder mål, standarder og benchmarkmekanismer, som sikrer en forbedret energieffektivitet, derfor bør være grundlaget for initiativer i alle industrisektorer;

| 67. | opfordrer til innovationer inden for sundhedspleje og socialsektoren, for at industrien ikke skal blive stillet over for mangel på arbejdskraft og højere arbejdsomkostninger i de næste årtier; |
| --- | --- |

67.

opfordrer til innovationer inden for sundhedspleje og socialsektoren, for at industrien ikke skal blive stillet over for mangel på arbejdskraft og højere arbejdsomkostninger i de næste årtier;

| 68. | gør opmærksom på intelligente teknologiers potentiale for energibesparelser; |
| --- | --- |

68.

gør opmærksom på intelligente teknologiers potentiale for energibesparelser;

| 69. | mener, at det er nødvendigt med en politik for forbedring af transportsystemers og infrastrukturs bæredygtighed via foranstaltninger som f.eks. mere effektive teknologier, interoperabilitet og innovative mobilitetsløsninger, men at der også er brug for lokale indkøbsstrategier for at sikre, at forsyningskæder kan fungere med mere bæredygtige logistiksystemer og med færre driftsudgifter; |
| --- | --- |

69.

mener, at det er nødvendigt med en politik for forbedring af transportsystemers og infrastrukturs bæredygtighed via foranstaltninger som f.eks. mere effektive teknologier, interoperabilitet og innovative mobilitetsløsninger, men at der også er brug for lokale indkøbsstrategier for at sikre, at forsyningskæder kan fungere med mere bæredygtige logistiksystemer og med færre driftsudgifter;

| 70. | mener, at moderne ikt-teknologier udgør et stort potentiale for innovationer til fordel for bæredygtighed og miljøeffektivitet, f.eks. integration af teknologier ved at tillægge yderligere intelligente lag oven på fysiske lag for at opnå større effektivitet i administrationen af systemer (som f.eks. vandforsyning, transportsystemer); understreger behovet for at have åbne ikt-standarder til rådighed for sådanne løsninger; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at anmode om åbne standarder og interessenterne til at fremme udviklingen af passende åbne standarder med henblik på ressourceeffektivitet; |
| --- | --- |

70.

mener, at moderne ikt-teknologier udgør et stort potentiale for innovationer til fordel for bæredygtighed og miljøeffektivitet, f.eks. integration af teknologier ved at tillægge yderligere intelligente lag oven på fysiske lag for at opnå større effektivitet i administrationen af systemer (som f.eks. vandforsyning, transportsystemer); understreger behovet for at have åbne ikt-standarder til rådighed for sådanne løsninger; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at anmode om åbne standarder og interessenterne til at fremme udviklingen af passende åbne standarder med henblik på ressourceeffektivitet;

| 71. | gør opmærksom på, at det er nødvendigt med tilstrækkeligt teknisk og kvalificeret personale; mener derfor, at det er nødvendigt med flere investeringer inden for uddannelse og erhvervsuddannelse; kræver, at der gøres alle bestræbelser på at afhjælpe kvalifikationsmangler på alle niveauer for at fremme arbejdsstyrkens kvalifikationer og gøre unge kandidater mere interesserede i industrien, hvortil bl.a. hører:






  — | en institutionaliseret dialog mellem de kompetente myndigheder, virksomhedernes repræsentanter og arbejdsmarkedets parter med henblik på at forny læseplanerne for at medtage iværksætterånd og øget virksomhedskendskab og udarbejde metoder til, at overgangen fra uddannelse til arbejdsmarked bliver en succes, navnlig ved at fremme individuelle mobilitetsprogrammer som f.eks. Erasmus-programmet for unge iværksættere og Erasmus-programmet for lærlinge |
| --- | --- | --- |

71.

gør opmærksom på, at det er nødvendigt med tilstrækkeligt teknisk og kvalificeret personale; mener derfor, at det er nødvendigt med flere investeringer inden for uddannelse og erhvervsuddannelse; kræver, at der gøres alle bestræbelser på at afhjælpe kvalifikationsmangler på alle niveauer for at fremme arbejdsstyrkens kvalifikationer og gøre unge kandidater mere interesserede i industrien, hvortil bl.a. hører:

—

en institutionaliseret dialog mellem de kompetente myndigheder, virksomhedernes repræsentanter og arbejdsmarkedets parter med henblik på at forny læseplanerne for at medtage iværksætterånd og øget virksomhedskendskab og udarbejde metoder til, at overgangen fra uddannelse til arbejdsmarked bliver en succes, navnlig ved at fremme individuelle mobilitetsprogrammer som f.eks. Erasmus-programmet for unge iværksættere og Erasmus-programmet for lærlinge

| — | såvel styrkelse på europæisk plan af læring på arbejdspladsen for at knytte erhvervsuddannelsessystemerne tættere til arbejdsmarkedet som øgning af erhvervsuddannelses tiltrækningskraft i hele Europa med højere gennemtrængelighed inden for højere uddannelser for erhvervsuddannelsernes kandidater |
| --- | --- |

—

såvel styrkelse på europæisk plan af læring på arbejdspladsen for at knytte erhvervsuddannelsessystemerne tættere til arbejdsmarkedet som øgning af erhvervsuddannelses tiltrækningskraft i hele Europa med højere gennemtrængelighed inden for højere uddannelser for erhvervsuddannelsernes kandidater

| — | sikring af retten til livslang læring for alle borgere, der i løbet af deres arbejdsliv skal have mulighed for omskoling, som er afgørende for lige muligheder og solidaritet såvel som for konkurrenceevne i tider med økonomiske vanskeligheder |
| --- | --- |

—

sikring af retten til livslang læring for alle borgere, der i løbet af deres arbejdsliv skal have mulighed for omskoling, som er afgørende for lige muligheder og solidaritet såvel som for konkurrenceevne i tider med økonomiske vanskeligheder

| — | innovativ uddannelse af unge studerende som fremtidige arbejdstagere, der er klar til at blive stillet over for de forventede teknologiske ændringer og tættere forbindelser mellem universiteter, forskningsinstitutter og industrien |
| --- | --- |

—

innovativ uddannelse af unge studerende som fremtidige arbejdstagere, der er klar til at blive stillet over for de forventede teknologiske ændringer og tættere forbindelser mellem universiteter, forskningsinstitutter og industrien

| — | forbedring af og øget adgang på alle niveauer til uddannelse og erhvervsuddannelse, navnlig inden for STEM-uddannelser (jf. science, technology, engineering og mathematics), ved hjælp af afstemte initiativer og udveksling af bedste praksis på områderne uddannelse, erhvervsuddannelse og innovative foranstaltninger til forening af arbejdsliv og familieliv og til fremme af ligestillingsmæssig og social retfærdighed |
| --- | --- |

—

forbedring af og øget adgang på alle niveauer til uddannelse og erhvervsuddannelse, navnlig inden for STEM-uddannelser (jf. science, technology, engineering og mathematics), ved hjælp af afstemte initiativer og udveksling af bedste praksis på områderne uddannelse, erhvervsuddannelse og innovative foranstaltninger til forening af arbejdsliv og familieliv og til fremme af ligestillingsmæssig og social retfærdighed

| — | afstemte initiativer til at forbedre undervisningen og øge opmærksomheden omkring den økonomiske betydning af europæiske industrisektorer og nødvendigheden af deres innovative omdannelse i en kulstoffattig og ressourceeffektiv økonomi |
| --- | --- |

—

afstemte initiativer til at forbedre undervisningen og øge opmærksomheden omkring den økonomiske betydning af europæiske industrisektorer og nødvendigheden af deres innovative omdannelse i en kulstoffattig og ressourceeffektiv økonomi

| — | andre indbyrdes afstemte og målrettede videre- og efteruddannelser, som er til gavn for såvel arbejdsgivere som arbejdstagere, i hvilken forbindelse der i større udstrækning bør gøres brug af Den Europæiske Socialfond |
| --- | --- |

—

andre indbyrdes afstemte og målrettede videre- og efteruddannelser, som er til gavn for såvel arbejdsgivere som arbejdstagere, i hvilken forbindelse der i større udstrækning bør gøres brug af Den Europæiske Socialfond

| — | iværksættelse på europæisk plan af benchmarking for arbejdspladser og kvalifikationer med henblik på at afspejle niveauet i de forskellige faglige sektorer, virksomheder og de mest udviklede industriregioner |
| --- | --- |

—

iværksættelse på europæisk plan af benchmarking for arbejdspladser og kvalifikationer med henblik på at afspejle niveauet i de forskellige faglige sektorer, virksomheder og de mest udviklede industriregioner

| — | oprettelse af observatorier for de industrielle erhverv på regionalt, nationalt og europæisk plan for at identificere de fremtidige erhverv og faglige krav |
| --- | --- |

—

oprettelse af observatorier for de industrielle erhverv på regionalt, nationalt og europæisk plan for at identificere de fremtidige erhverv og faglige krav

| — | åbning, modernisering og en finansiel styrkelse af de videregående uddannelser for at give dem mulighed for at tilbyde livslang efteruddannelse på det faglige område, omskoling (for ingeniører, it-ingeniører, teknikere osv.) eller øget samarbejde mellem naturvidenskabelige universiteter og universiteter for anvendt videnskab og uddannelsesinstitutioner, som er mere gearet til erhvervsuddannelse |
| --- | --- |

—

åbning, modernisering og en finansiel styrkelse af de videregående uddannelser for at give dem mulighed for at tilbyde livslang efteruddannelse på det faglige område, omskoling (for ingeniører, it-ingeniører, teknikere osv.) eller øget samarbejde mellem naturvidenskabelige universiteter og universiteter for anvendt videnskab og uddannelsesinstitutioner, som er mere gearet til erhvervsuddannelse

| — | oprettelse af programmer for arbejdsbaseret erhvervsuddannelse og beskæftigelsesmæssig (efter)uddannelse og livslang læring både for arbejdstagere og arbejdsgivere i samarbejde med uddannelsesinstitutioner og arbejdsmarkedets parter |
| --- | --- |

—

oprettelse af programmer for arbejdsbaseret erhvervsuddannelse og beskæftigelsesmæssig (efter)uddannelse og livslang læring både for arbejdstagere og arbejdsgivere i samarbejde med uddannelsesinstitutioner og arbejdsmarkedets parter

| — | større mobilitet og fleksibilitet i erhvervsuddannelser og efteruddannelser, både for arbejdsgivere og arbejdstagere, hvor der tages hensyn til navnlig SMV’ers særlige behov |
| --- | --- |

—

større mobilitet og fleksibilitet i erhvervsuddannelser og efteruddannelser, både for arbejdsgivere og arbejdstagere, hvor der tages hensyn til navnlig SMV’ers særlige behov

| — | undersøgelse af de nye behov, som udviklingen af arbejdspladser i den grønne økonomi har skabt med hensyn til beskæftigelse og kvalifikationer, med henblik på at reagere på denne udvikling med relevant uddannelse |
| --- | --- |

—

undersøgelse af de nye behov, som udviklingen af arbejdspladser i den grønne økonomi har skabt med hensyn til beskæftigelse og kvalifikationer, med henblik på at reagere på denne udvikling med relevant uddannelse

| — | fremme af tættere synergier mellem universiteter og virksomhedskultur og vidensorienterede virksomheder |
| --- | --- |

—

fremme af tættere synergier mellem universiteter og virksomhedskultur og vidensorienterede virksomheder

| — | incitamenter til at opmuntre ingeniører og forskere fra tredjelande til at komme til EU, og |
| --- | --- |

—

incitamenter til at opmuntre ingeniører og forskere fra tredjelande til at komme til EU, og

| — | etablering af incitamenter til, at de højere uddannelser tilpasser deres læseplaner i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

—

etablering af incitamenter til, at de højere uddannelser tilpasser deres læseplaner i overensstemmelse hermed;

| 72. | understreger behovet for at fremme unges adgang til arbejdsmarkedet gennem rimeligt lønnede praktikantophold og lærlingeuddannelser af høj kvalitet; |
| --- | --- |

72.

understreger behovet for at fremme unges adgang til arbejdsmarkedet gennem rimeligt lønnede praktikantophold og lærlingeuddannelser af høj kvalitet;

| 73. | anser det for væsentligt for Unionens økonomiske, sociale og økologiske fremtid, at de unge gøres opmærksom på det høje niveau af specialuddannelse og almen uddannelse, der er behov for, hvis de senere vil ansættes inden for industrisektoren; |
| --- | --- |

73.

anser det for væsentligt for Unionens økonomiske, sociale og økologiske fremtid, at de unge gøres opmærksom på det høje niveau af specialuddannelse og almen uddannelse, der er behov for, hvis de senere vil ansættes inden for industrisektoren;

| 74. | understreger, at den forholdsvise utilbøjelighed til at indlade sig på selvstændig virksomhed kan overvindes ved at skabe et mere attraktivt miljø for iværksættere, mere integrerede støtteordninger såsom ENTRE:DI og særlige programmer, som f.eks. Erasmus for unge iværksættere; |
| --- | --- |

74.

understreger, at den forholdsvise utilbøjelighed til at indlade sig på selvstændig virksomhed kan overvindes ved at skabe et mere attraktivt miljø for iværksættere, mere integrerede støtteordninger såsom ENTRE:DI og særlige programmer, som f.eks. Erasmus for unge iværksættere;

| 75. | hilser Kommissionens forslag om at udforske nye finansieringskilder til større europæiske infrastrukturprojekter velkommen og støtter etableringen af et projekt med EU-obligationer i samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank; |
| --- | --- |

75.

hilser Kommissionens forslag om at udforske nye finansieringskilder til større europæiske infrastrukturprojekter velkommen og støtter etableringen af et projekt med EU-obligationer i samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank;

Fair konkurrence

| 76. | er overbevist om, at der er behov for at lade det indre markeds instrumenter som f.eks. Galileo og SESAR komme den europæiske industripolitik til gode for at fremme opblomstringen af store europæiske projekter, der er førende og fastlægger de globale benchmarks inden for deres respektive sektor; opfordrer EU til ikke at pålægge sine virksomheder for mange asymmetriske begrænsninger i forhold til dem, der findes i tredjelande; |
| --- | --- |

76.

er overbevist om, at der er behov for at lade det indre markeds instrumenter som f.eks. Galileo og SESAR komme den europæiske industripolitik til gode for at fremme opblomstringen af store europæiske projekter, der er førende og fastlægger de globale benchmarks inden for deres respektive sektor; opfordrer EU til ikke at pålægge sine virksomheder for mange asymmetriske begrænsninger i forhold til dem, der findes i tredjelande;

| 77. | understreger behovet for, at EU sikrer sine virksomheder gensidig adgang til offentlige kontrakter, når der forhandles bilaterale og multilaterale aftaler med tredjelande, samtidig med at SMV’ers anvendelse af handelsbeskyttelsesinstrumenter forbedres og gøres mere effektiv med henblik på at bekæmpe monetær, social og miljømæssig dumping, piratvirksomhed, forfalskning og ulovlig kopiering; |
| --- | --- |

77.

understreger behovet for, at EU sikrer sine virksomheder gensidig adgang til offentlige kontrakter, når der forhandles bilaterale og multilaterale aftaler med tredjelande, samtidig med at SMV’ers anvendelse af handelsbeskyttelsesinstrumenter forbedres og gøres mere effektiv med henblik på at bekæmpe monetær, social og miljømæssig dumping, piratvirksomhed, forfalskning og ulovlig kopiering;

| 78. | opfordrer EU til, ligesom Canada, USA, Kina og Japan, at kræve angivelse af oprindelsesland for visse produkter, der importeres fra tredjelande, således at kvalitets- og sikkerhedskrav med hensyn til sporbarheden gælder for disse produkter ligesom for produkter, der produceres i EU; |
| --- | --- |

78.

opfordrer EU til, ligesom Canada, USA, Kina og Japan, at kræve angivelse af oprindelsesland for visse produkter, der importeres fra tredjelande, således at kvalitets- og sikkerhedskrav med hensyn til sporbarheden gælder for disse produkter ligesom for produkter, der produceres i EU;

| 79. | er af den opfattelse, at det er nødvendigt for at konsolidere europæisk industri, og navnlig for at forbedre virksomhedernes konkurrenceevne i verdensøkonomien, at indføre europæiske bestemmelser om oprindelsesmærkning (»Made in«); mener, at dette vil gøre det muligt for offentligheden og for forbrugerne at træffe informerede valg og vil tilskynde til produktion inden for Den Europæiske Union, som i mange tilfælde forbindes med et ry for kvalitet og høje produktionsstandarder; |
| --- | --- |

79.

er af den opfattelse, at det er nødvendigt for at konsolidere europæisk industri, og navnlig for at forbedre virksomhedernes konkurrenceevne i verdensøkonomien, at indføre europæiske bestemmelser om oprindelsesmærkning (»Made in«); mener, at dette vil gøre det muligt for offentligheden og for forbrugerne at træffe informerede valg og vil tilskynde til produktion inden for Den Europæiske Union, som i mange tilfælde forbindes med et ry for kvalitet og høje produktionsstandarder;

| 80. | finder, at en multilateral aftale om klimaet vil være det mest hensigtsmæssige instrument til at mindske de negative følger af CO2 for miljøet, men frygter, at der ikke vil blive indgået en sådan aftale i nær fremtid; mener derfor, at Den Europæiske Union fortsat bør undersøge mulighederne for at give de industrisektorer, som rent faktisk er udsat for CO2-lækage, adgang til passende miljømæssige instrumenter, der kan supplere auktioneringen af CO2-kvoter under EU’s emissionshandelsordning, herunder navnlig en CO2-inkluderingsmekanisme, der opfylder WTO’s regler og vil gøre det muligt at bekæmpe risikoen for overførsel af CO2-emissioner til tredjelande; |
| --- | --- |

80.

finder, at en multilateral aftale om klimaet vil være det mest hensigtsmæssige instrument til at mindske de negative følger af CO2 for miljøet, men frygter, at der ikke vil blive indgået en sådan aftale i nær fremtid; mener derfor, at Den Europæiske Union fortsat bør undersøge mulighederne for at give de industrisektorer, som rent faktisk er udsat for CO2-lækage, adgang til passende miljømæssige instrumenter, der kan supplere auktioneringen af CO2-kvoter under EU’s emissionshandelsordning, herunder navnlig en CO2-inkluderingsmekanisme, der opfylder WTO’s regler og vil gøre det muligt at bekæmpe risikoen for overførsel af CO2-emissioner til tredjelande;

| 81. | understreger, at EU bør undersøge tredjelandes økonomiske aktiviteter, inden det udarbejder egne politikker, og opfordrer særligt Kommissionen til at anvende de europæiske virksomheders konkurrenceposition på verdensmarkedet som et kriterium i forbindelse med gennemførelsen af tilsyn med statsstøtte; |
| --- | --- |

81.

understreger, at EU bør undersøge tredjelandes økonomiske aktiviteter, inden det udarbejder egne politikker, og opfordrer særligt Kommissionen til at anvende de europæiske virksomheders konkurrenceposition på verdensmarkedet som et kriterium i forbindelse med gennemførelsen af tilsyn med statsstøtte;

En bæredygtig industrikultur

| 82. | understreger vigtigheden af at skabe de rigtige rammer, således at industrien forbliver i Europa og dens globale konkurrencedygtighed forbedres yderligere; mener derfor, at EU’s politikker bør baseres på grundige konsekvensanalyser, der undersøger alle sider af de økonomiske, samfundsmæssige og miljømæssige fordele ved EU's politikker; |
| --- | --- |

82.

understreger vigtigheden af at skabe de rigtige rammer, således at industrien forbliver i Europa og dens globale konkurrencedygtighed forbedres yderligere; mener derfor, at EU’s politikker bør baseres på grundige konsekvensanalyser, der undersøger alle sider af de økonomiske, samfundsmæssige og miljømæssige fordele ved EU's politikker;

| 83. | kræver EU-initiativer, der identificerer grundlaget for vækst, innovation og konkurrencedygtighed i forskellige sektorer og derefter kommer med stærkere, sammenhængende, teknologineutrale og markedsbaserede politiske løsninger og instrumenter til disse sektorer, som bør udnyttes til fulde; mener, at det med dette for øje gælder om at videreudvikle produktrelaterede regelsæt såsom miljødesigndirektivet på en omkostningseffektiv måde, gennemføre direktivet om miljømærkning af energiforbrugende produkter i fuldt omfang og iværksætte sektorstimulerende initiativer såsom initiativet vedrørende miljøvenlige biler; efterlyser i denne sammenhæng en langsigtet kampagne om bæredygtigt forbrug for at øge bevidstheden og ændre adfærden og således støtte nye innovative produkter og innovativt design; |
| --- | --- |

83.

kræver EU-initiativer, der identificerer grundlaget for vækst, innovation og konkurrencedygtighed i forskellige sektorer og derefter kommer med stærkere, sammenhængende, teknologineutrale og markedsbaserede politiske løsninger og instrumenter til disse sektorer, som bør udnyttes til fulde; mener, at det med dette for øje gælder om at videreudvikle produktrelaterede regelsæt såsom miljødesigndirektivet på en omkostningseffektiv måde, gennemføre direktivet om miljømærkning af energiforbrugende produkter i fuldt omfang og iværksætte sektorstimulerende initiativer såsom initiativet vedrørende miljøvenlige biler; efterlyser i denne sammenhæng en langsigtet kampagne om bæredygtigt forbrug for at øge bevidstheden og ændre adfærden og således støtte nye innovative produkter og innovativt design;

| 84. | mener, at det er nødvendigt at fastholde og styrke Europa på det globale, industrielle landkort, navnlig da EU's investeringsforpligtelser inden for f.eks. klimaændringer og energi medfører nye industrielle muligheder, hvilket vil give beskæftigelsesmuligheder på højtkvalificerede områder; |
| --- | --- |

84.

mener, at det er nødvendigt at fastholde og styrke Europa på det globale, industrielle landkort, navnlig da EU's investeringsforpligtelser inden for f.eks. klimaændringer og energi medfører nye industrielle muligheder, hvilket vil give beskæftigelsesmuligheder på højtkvalificerede områder;

| 85. | opfordrer Kommissionen til klart at integrere denne industripolitik i udarbejdelsen af køreplanen for en kulstoffattig energisektor i 2050, industriinitiativerne inden for rammerne af SET-planen og visionen for 2050 i køreplanen for et ressourceeffektivt Europa; |
| --- | --- |

85.

opfordrer Kommissionen til klart at integrere denne industripolitik i udarbejdelsen af køreplanen for en kulstoffattig energisektor i 2050, industriinitiativerne inden for rammerne af SET-planen og visionen for 2050 i køreplanen for et ressourceeffektivt Europa;

| 86. | forlanger, at innovationsstøtte tæt på markedet, som f.eks. det nuværende rammeprogram for konkurrenceevne og innovation, opretholdes og forlænges; |
| --- | --- |

86.

forlanger, at innovationsstøtte tæt på markedet, som f.eks. det nuværende rammeprogram for konkurrenceevne og innovation, opretholdes og forlænges;

| 87. | understreger behovet for systematisk kvalitetskontrol af al ny lovgivning ud fra følgende kriterier:






  — | videnskabelige udtalelser: kvaliteten af dokumentationen og fortolkningen heraf |
| --- | --- | --- |

87.

understreger behovet for systematisk kvalitetskontrol af al ny lovgivning ud fra følgende kriterier:

—

videnskabelige udtalelser: kvaliteten af dokumentationen og fortolkningen heraf

| — | høringer: »brugere« spørges om erfaringerne med eksisterende lovgivning |
| --- | --- |

—

høringer: »brugere« spørges om erfaringerne med eksisterende lovgivning

| — | international benchmarking: lovgivningen i de vigtigste konkurrerende lande sammenlignes |
| --- | --- |

—

international benchmarking: lovgivningen i de vigtigste konkurrerende lande sammenlignes

| — | forslagets overensstemmelse med relevant EU-lovgivning, og |
| --- | --- |

—

forslagets overensstemmelse med relevant EU-lovgivning, og

| — | hvilken forenkling, der er opnået (herunder frivillige alternativer); |
| --- | --- |

—

hvilken forenkling, der er opnået (herunder frivillige alternativer);

| 88. | minder om, at Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen er blevet et afgørende redskab, når det drejer sig om at hjælpe samfund med overgangen fra at have industrier, der ikke er konkurrencedygtige, til at have bæredygtige industrier; understreger, at Globaliseringsfonden fortsat bør eksistere og om nødvendigt udvides; |
| --- | --- |

88.

minder om, at Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen er blevet et afgørende redskab, når det drejer sig om at hjælpe samfund med overgangen fra at have industrier, der ikke er konkurrencedygtige, til at have bæredygtige industrier; understreger, at Globaliseringsfonden fortsat bør eksistere og om nødvendigt udvides;

| 89. | kræver en styrket indsats for at løse de nuværende problemer og hurtigst muligt få udformet et fællesskabspatent, der vil give effektiv retsbeskyttelse af høj kvalitet til lave omkostninger, samt et harmoniseret europæisk system til bilæggelse af tvister om patenter med henblik på at forbedre rammebetingelserne for industrielle og immaterielle ejendomsrettigheder, øge retssikkerheden og bekæmpe forfalskninger samtidig med, at administrationsomkostningerne holdes på et minimum, navnlig for SMV’er; glæder sig over den store støtte i Rådet til Kommissionens beslutning om i 2011 at iværksætte proceduren om forstærket samarbejde i forbindelse med et fælles EU-patent; opfordrer derudover til gennemførelse af en reform af standardiseringsmetoder (især i ikt-sektoren), hvor udviklingen af standarder bør være åben, gennemsigtig og være baseret på princippet om interoperabilitet til sikring af den europæiske industris konkurrenceevne; finder, at fremme af international standardisering vil sikre den europæiske teknologiske førerposition; |
| --- | --- |

89.

kræver en styrket indsats for at løse de nuværende problemer og hurtigst muligt få udformet et fællesskabspatent, der vil give effektiv retsbeskyttelse af høj kvalitet til lave omkostninger, samt et harmoniseret europæisk system til bilæggelse af tvister om patenter med henblik på at forbedre rammebetingelserne for industrielle og immaterielle ejendomsrettigheder, øge retssikkerheden og bekæmpe forfalskninger samtidig med, at administrationsomkostningerne holdes på et minimum, navnlig for SMV’er; glæder sig over den store støtte i Rådet til Kommissionens beslutning om i 2011 at iværksætte proceduren om forstærket samarbejde i forbindelse med et fælles EU-patent; opfordrer derudover til gennemførelse af en reform af standardiseringsmetoder (især i ikt-sektoren), hvor udviklingen af standarder bør være åben, gennemsigtig og være baseret på princippet om interoperabilitet til sikring af den europæiske industris konkurrenceevne; finder, at fremme af international standardisering vil sikre den europæiske teknologiske førerposition;

| 90. | bemærker, at fuldendelsen af det indre marked er væsentlig for den europæiske industris konkurrenceevne og vækst; understreger, at de europæiske industrier har brug for en reel ramme, hvor de kan skabe og udvikle varer og tjenesteydelser på europæisk plan, og bifalder i denne forbindelse de forslag, der er indeholdt i akten for det indre marked; opfordrer Kommissionen til at identificere anvendelsesområdet for effektivitetsfremmende harmonisering og forbedret styring inden for rammerne af akten for det indre marked, navnlig for så vidt angår moms, intellektuelle ejendomsrettigheder og EU-patentet, global standardisering, mærkning samt specifikke sektorbestemte normer; |
| --- | --- |

90.

bemærker, at fuldendelsen af det indre marked er væsentlig for den europæiske industris konkurrenceevne og vækst; understreger, at de europæiske industrier har brug for en reel ramme, hvor de kan skabe og udvikle varer og tjenesteydelser på europæisk plan, og bifalder i denne forbindelse de forslag, der er indeholdt i akten for det indre marked; opfordrer Kommissionen til at identificere anvendelsesområdet for effektivitetsfremmende harmonisering og forbedret styring inden for rammerne af akten for det indre marked, navnlig for så vidt angår moms, intellektuelle ejendomsrettigheder og EU-patentet, global standardisering, mærkning samt specifikke sektorbestemte normer;

| 91. | opfordrer medlemsstaterne til at spille en mere aktiv rolle i forvaltningen af det indre marked ved at forbedre samarbejdet mellem de nationale myndigheder og ved at styrke den praktiske gennemførelse, anvendelse og overholdelse af bestemmelserne for det indre marked; opfordrer medlemsstaterne til at sænke transaktionsomkostningerne gennem supplerende foranstaltninger, f.eks. en mere effektiv forvaltning over nettet; |
| --- | --- |

91.

opfordrer medlemsstaterne til at spille en mere aktiv rolle i forvaltningen af det indre marked ved at forbedre samarbejdet mellem de nationale myndigheder og ved at styrke den praktiske gennemførelse, anvendelse og overholdelse af bestemmelserne for det indre marked; opfordrer medlemsstaterne til at sænke transaktionsomkostningerne gennem supplerende foranstaltninger, f.eks. en mere effektiv forvaltning over nettet;

| 92. | understreger behovet for, at de offentlige myndigheder støtter udviklingen af nøgleteknologier og understreger, at udarbejdelsen af normer må fremskyndes, eftersom dette er af afgørende betydning for at kunne bevare EU's industrielle konkurrencedygtighed og stimulere ny vækst, og at dette navnlig gælder udviklingen af normer, der stimulerer innovation som et middel til at imødegå de nye miljømæssige og sociale udfordringer; |
| --- | --- |

92.

understreger behovet for, at de offentlige myndigheder støtter udviklingen af nøgleteknologier og understreger, at udarbejdelsen af normer må fremskyndes, eftersom dette er af afgørende betydning for at kunne bevare EU's industrielle konkurrencedygtighed og stimulere ny vækst, og at dette navnlig gælder udviklingen af normer, der stimulerer innovation som et middel til at imødegå de nye miljømæssige og sociale udfordringer;

| 93. | understreger nødvendigheden af, at der i det europæiske standardiseringssystem tages hensyn til de små og mellemstore virksomheders og håndværksvirksomhedernes særlige kendetegn, især ved at sænke omkostningerne i forbindelse med adgang til standarderne, udbredelse af standarder (gennem offentliggørelse af oversigtsdokumenter) og ved at stille finansiel støtte til rådighed; insisterer på, at de nationale standardiseringsmyndigheder kommer til at spille en nøglerolle i arbejdet med at fremme og styrke de små og mellemstore virksomheders og håndværksvirksomhedernes deltagelse i standardiseringsprocessen under overholdelse af princippet om national uddelegering; |
| --- | --- |

93.

understreger nødvendigheden af, at der i det europæiske standardiseringssystem tages hensyn til de små og mellemstore virksomheders og håndværksvirksomhedernes særlige kendetegn, især ved at sænke omkostningerne i forbindelse med adgang til standarderne, udbredelse af standarder (gennem offentliggørelse af oversigtsdokumenter) og ved at stille finansiel støtte til rådighed; insisterer på, at de nationale standardiseringsmyndigheder kommer til at spille en nøglerolle i arbejdet med at fremme og styrke de små og mellemstore virksomheders og håndværksvirksomhedernes deltagelse i standardiseringsprocessen under overholdelse af princippet om national uddelegering;

| 94. | understreger betydningen af at tage hensyn til aspekter, der ikke i øjeblikket er omfattet af europæisk patentlovgivning, f.eks. forretningshemmeligheder, for efter amerikansk og japansk eksempel at sætte den europæiske industri i stand til at nyde godt af en reel beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i relation til produkter og procedurer; |
| --- | --- |

94.

understreger betydningen af at tage hensyn til aspekter, der ikke i øjeblikket er omfattet af europæisk patentlovgivning, f.eks. forretningshemmeligheder, for efter amerikansk og japansk eksempel at sætte den europæiske industri i stand til at nyde godt af en reel beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i relation til produkter og procedurer;

| 95. | henleder opmærksomheden på, at det for at øge den europæiske industris konkurrencedygtighed og teknologiske førerskab er nødvendigt:






  — | at tage det europæiske standardiseringssystem, hvis fordele er påvist, som udgangspunkt og konsolidere det, således at det opfylder innovative virksomheders behov så effektivt som muligt, navnlig SMV'ers behov, og |
| --- | --- | --- |

95.

henleder opmærksomheden på, at det for at øge den europæiske industris konkurrencedygtighed og teknologiske førerskab er nødvendigt:

—

at tage det europæiske standardiseringssystem, hvis fordele er påvist, som udgangspunkt og konsolidere det, således at det opfylder innovative virksomheders behov så effektivt som muligt, navnlig SMV'ers behov, og

| — | at øge virksomheders og navnlig SMV'ers deltagelse i standardiseringsprocessen og sikre, at der i vid udstrækning sker fremme af standarder; |
| --- | --- |

—

at øge virksomheders og navnlig SMV'ers deltagelse i standardiseringsprocessen og sikre, at der i vid udstrækning sker fremme af standarder;

| 96. | understreger, at der stadig ligger et stort præstationspotentiale tilbage for den europæiske industri i forbindelse med den endelige gennemførelse af det indre marked, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til hurtigt at fjerne de tilbageblevne hindringer og barrierer i det indre marked; |
| --- | --- |

96.

understreger, at der stadig ligger et stort præstationspotentiale tilbage for den europæiske industri i forbindelse med den endelige gennemførelse af det indre marked, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til hurtigt at fjerne de tilbageblevne hindringer og barrierer i det indre marked;

| 97. | opfordrer - samtidig med at det konstaterer, at ansvaret for omstruktureringer primært påhviler virksomheder og arbejdsmarkedets parter - medlemsstaterne til at oprette omstruktureringstaskforcer, der overvåger omstruktureringsprocesser og sikrer gnidningsløs økonomisk omstilling ved f.eks. at forbedre mobiliteten på arbejdsmarkedet, ved omskoling og andre foranstaltninger, der kunne udgøre innovative og bæredygtige alternativer for såvel arbejdstagere som virksomheder; opfordrer til, at de europæiske strukturfondes rolle såvel som forskning og udvikling til fremme af omstruktureringsprocesser bliver intensiveret; |
| --- | --- |

97.

opfordrer - samtidig med at det konstaterer, at ansvaret for omstruktureringer primært påhviler virksomheder og arbejdsmarkedets parter - medlemsstaterne til at oprette omstruktureringstaskforcer, der overvåger omstruktureringsprocesser og sikrer gnidningsløs økonomisk omstilling ved f.eks. at forbedre mobiliteten på arbejdsmarkedet, ved omskoling og andre foranstaltninger, der kunne udgøre innovative og bæredygtige alternativer for såvel arbejdstagere som virksomheder; opfordrer til, at de europæiske strukturfondes rolle såvel som forskning og udvikling til fremme af omstruktureringsprocesser bliver intensiveret;

| 98. | opfordrer til fornyede investeringer i Europas industrielle arbejdsstyrke med kraftig fokus på dialogen mellem arbejdsmarkedets parter inden for de enkelte sektorer for at kunne håndtere strukturelle ændringer forårsaget af globaliseringen og på fremme af en ressource- og energieffektiv økonomi; opfordrer arbejdsmarkedets parter i de sektorer, hvor arbejdsløsheden er faldende, til hurtigt at tage udfordringen op og støtte både den enkelte arbejdstager og sektoren i overgangsfasen; understreger betydningen af overgangssikkerhed ved hjælp af velfungerende sociale sikkerhedssystemer, da disse kan lette den enkeltes overgang til sektorer, hvor der skabes beskæftigelse; |
| --- | --- |

98.

opfordrer til fornyede investeringer i Europas industrielle arbejdsstyrke med kraftig fokus på dialogen mellem arbejdsmarkedets parter inden for de enkelte sektorer for at kunne håndtere strukturelle ændringer forårsaget af globaliseringen og på fremme af en ressource- og energieffektiv økonomi; opfordrer arbejdsmarkedets parter i de sektorer, hvor arbejdsløsheden er faldende, til hurtigt at tage udfordringen op og støtte både den enkelte arbejdstager og sektoren i overgangsfasen; understreger betydningen af overgangssikkerhed ved hjælp af velfungerende sociale sikkerhedssystemer, da disse kan lette den enkeltes overgang til sektorer, hvor der skabes beskæftigelse;

| 99. | opfordrer Kommissionen til at tage initiativ til at foreslå støtte til professionsskifte for at nedbringe sociale uligheder, fremme ILO's dagsorden for ordentligt arbejde og at udnytte EU's beskæftigelsesretningslinjer til at definere den sikkerhed, der skal være til stede gennem hele forløbet under et professionsskifte; |
| --- | --- |

99.

opfordrer Kommissionen til at tage initiativ til at foreslå støtte til professionsskifte for at nedbringe sociale uligheder, fremme ILO's dagsorden for ordentligt arbejde og at udnytte EU's beskæftigelsesretningslinjer til at definere den sikkerhed, der skal være til stede gennem hele forløbet under et professionsskifte;

| 100. | efterlyser en mere aktiv rolle til Kommissionen i forbindelse med omstrukturering af virksomheder med et europæisk samarbejdsudvalg; mener, at alle relevante oplysninger bør stilles til rådighed for Kommissionen så hurtigt som muligt i forbindelse med gennemførelse af en sådan omstrukturering, således at den kan udfylde sin rolle fuldstændigt som et europæisk kontaktled og en europæisk koordinator for medlemsstaterne; mener, at dette også vil sætte Kommissionen i stand til bedre at gennemgå og vurdere anvendelsen af statsstøtte ydet som hjælp til omstrukturering; |
| --- | --- |

100.

efterlyser en mere aktiv rolle til Kommissionen i forbindelse med omstrukturering af virksomheder med et europæisk samarbejdsudvalg; mener, at alle relevante oplysninger bør stilles til rådighed for Kommissionen så hurtigt som muligt i forbindelse med gennemførelse af en sådan omstrukturering, således at den kan udfylde sin rolle fuldstændigt som et europæisk kontaktled og en europæisk koordinator for medlemsstaterne; mener, at dette også vil sætte Kommissionen i stand til bedre at gennemgå og vurdere anvendelsen af statsstøtte ydet som hjælp til omstrukturering;

| 101. | opfordrer til, at der foretages en grundig vurdering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, og at den reformeres med henblik på at gøre det hurtigere at få adgang til den og øge dens budget i det kommende finansielle overslag; foreslår desuden, at der etableres en europæisk fond for miljømæssig tilpasning; |
| --- | --- |

101.

opfordrer til, at der foretages en grundig vurdering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, og at den reformeres med henblik på at gøre det hurtigere at få adgang til den og øge dens budget i det kommende finansielle overslag; foreslår desuden, at der etableres en europæisk fond for miljømæssig tilpasning;

| 102. | understreger, at den globale økonomiske krise påvirker beskæftigelsesprocenterne over hele Europa og dermed forværrer EU's socioøkonomiske fremtidsudsigter og øger de regionale skævheder; påpeger med hensyn hertil, at eksistensens af en konkurrencedygtig, diversificeret, fair og bæredygtig industrisektor, som navnlig er baseret på effektive og konkurrencedygtige SMV’er, har afgørende betydning for arbejdstagernes fremtid overalt i Europa; slår til lyd for, at der gøres god brug af ældre arbejdstageres erfaringer og kunnen for at bane vejen for de yngre generationer; |
| --- | --- |

102.

understreger, at den globale økonomiske krise påvirker beskæftigelsesprocenterne over hele Europa og dermed forværrer EU's socioøkonomiske fremtidsudsigter og øger de regionale skævheder; påpeger med hensyn hertil, at eksistensens af en konkurrencedygtig, diversificeret, fair og bæredygtig industrisektor, som navnlig er baseret på effektive og konkurrencedygtige SMV’er, har afgørende betydning for arbejdstagernes fremtid overalt i Europa; slår til lyd for, at der gøres god brug af ældre arbejdstageres erfaringer og kunnen for at bane vejen for de yngre generationer;

| 103. | anerkender, at der er regionale forskelle i den industrielle udvikling, først og fremmest på grund af afindustrialiseringen i de nye medlemsstater, og kræver, at de også tages i betragtning såvel i den nye bæredygtige industripolitik som ved tildeling af strukturfondsmidler med henblik på at styrke den territoriale samhørighed; |
| --- | --- |

103.

anerkender, at der er regionale forskelle i den industrielle udvikling, først og fremmest på grund af afindustrialiseringen i de nye medlemsstater, og kræver, at de også tages i betragtning såvel i den nye bæredygtige industripolitik som ved tildeling af strukturfondsmidler med henblik på at styrke den territoriale samhørighed;

| 104. | fremhæver den store plads, som små og mellemstore virksomheder indtager i industrilandskabet, navnlig når det gælder tilvejebringelsen af langtidsjob på regionalt plan, og den store betydning, de har for bevarelsen af økonomisk og kreativ vitalitet og et højt vækstniveau, og opfordrer Kommissionen til






  — | i højere grad at tage hensyn til SMV’ers særkender og de specifikke vanskeligheder, de kæmper med, ved at fremskynde gennemførelsen af »Small Business Act«, afhjælpe manglerne ved anvendelsen af de vedtagne retningslinjer og træffe konkrete hensigtsmæssige foranstaltninger, f.eks. til nedbringelse af den administrative byrde (og forbedring af andre aspekter af de lovfæstede forpligtelser såsom nedbringelse af omkostninger til overholdelse af regler), og konsekvent at anvende SMV-testen, således at der endelig gøres tilstrækkelige fremskridt for Europas SMV'er |
| --- | --- | --- |

104.

fremhæver den store plads, som små og mellemstore virksomheder indtager i industrilandskabet, navnlig når det gælder tilvejebringelsen af langtidsjob på regionalt plan, og den store betydning, de har for bevarelsen af økonomisk og kreativ vitalitet og et højt vækstniveau, og opfordrer Kommissionen til

—

i højere grad at tage hensyn til SMV’ers særkender og de specifikke vanskeligheder, de kæmper med, ved at fremskynde gennemførelsen af »Small Business Act«, afhjælpe manglerne ved anvendelsen af de vedtagne retningslinjer og træffe konkrete hensigtsmæssige foranstaltninger, f.eks. til nedbringelse af den administrative byrde (og forbedring af andre aspekter af de lovfæstede forpligtelser såsom nedbringelse af omkostninger til overholdelse af regler), og konsekvent at anvende SMV-testen, således at der endelig gøres tilstrækkelige fremskridt for Europas SMV'er

| — | at hjælpe SMV'er til at skaffe sig adgang til forskningstjenesteydelser og forskningskompetencer via universitetskonsortier og -stiftelser, dvs. strukturer, der fungerer som forbindelsesled mellem forskning og marked |
| --- | --- |

—

at hjælpe SMV'er til at skaffe sig adgang til forskningstjenesteydelser og forskningskompetencer via universitetskonsortier og -stiftelser, dvs. strukturer, der fungerer som forbindelsesled mellem forskning og marked

| — | ikke at ignorere spørgsmålet om statutten for det europæiske private selskab, der i mange år har været et centralt emne i den europæiske debat |
| --- | --- |

—

ikke at ignorere spørgsmålet om statutten for det europæiske private selskab, der i mange år har været et centralt emne i den europæiske debat

| — | at fortsætte kampen for at forbedre adgangen til finansieringsmuligheder for SMV’er, navnlig at udvikle holdbare muligheder for at få adgang til risikokapital i forbindelse med finansmarkedernes nye struktur, at styrke kort- og langtidsfinansieringsmulighederne for SMV’er samt disses foretrukne finansieringskilder, at åbne markederne og skabe retfærdige konkurrencevilkår for på denne måde at give flere iværksættere og små virksomheder mulighed for at vokse og udvikle sig til virksomheder, der driver forretning i hele Europa |
| --- | --- |

—

at fortsætte kampen for at forbedre adgangen til finansieringsmuligheder for SMV’er, navnlig at udvikle holdbare muligheder for at få adgang til risikokapital i forbindelse med finansmarkedernes nye struktur, at styrke kort- og langtidsfinansieringsmulighederne for SMV’er samt disses foretrukne finansieringskilder, at åbne markederne og skabe retfærdige konkurrencevilkår for på denne måde at give flere iværksættere og små virksomheder mulighed for at vokse og udvikle sig til virksomheder, der driver forretning i hele Europa

| — | at undersøge EU-definitionen af små og mellemstore virksomheder med henblik på at åbne op for større fleksibilitet i specifikke industrisektorer, hvor SMV’er ikke når op over de opstillede salgs- og beskæftigelsestærskler på grund af specifikke markedsstrukturer, men alligevel er mellemstore, dog uden at en eventuel ændring af definitionen på SMV’er påvirker dens effektivitet |
| --- | --- |

—

at undersøge EU-definitionen af små og mellemstore virksomheder med henblik på at åbne op for større fleksibilitet i specifikke industrisektorer, hvor SMV’er ikke når op over de opstillede salgs- og beskæftigelsestærskler på grund af specifikke markedsstrukturer, men alligevel er mellemstore, dog uden at en eventuel ændring af definitionen på SMV’er påvirker dens effektivitet

| — | at udvikle rådgivningsvirksomhed til fordel for SMV'er på eksportområdet, navnlig hvad angår adgang til markeder uden for EU, og således sikre langtidstilstedeværelse på disse markeder samt beskyttelse af intellektuel ejendomsret og optimering af dennes finansielle og tekniske værdi |
| --- | --- |

—

at udvikle rådgivningsvirksomhed til fordel for SMV'er på eksportområdet, navnlig hvad angår adgang til markeder uden for EU, og således sikre langtidstilstedeværelse på disse markeder samt beskyttelse af intellektuel ejendomsret og optimering af dennes finansielle og tekniske værdi

| — | at styrke internationaliseringsforanstaltninger for at gøre SMV'er mere konkurrencedygtige og bedre gearede til det indre og det globale marked |
| --- | --- |

—

at styrke internationaliseringsforanstaltninger for at gøre SMV'er mere konkurrencedygtige og bedre gearede til det indre og det globale marked

| — | at øge SMV'ers deltagelse i rammeprogrammerne for forskning og udvikling ved at forenkle de relevante procedurer og indføre et mere effektivt informations- og støttesystem på lokalt plan |
| --- | --- |

—

at øge SMV'ers deltagelse i rammeprogrammerne for forskning og udvikling ved at forenkle de relevante procedurer og indføre et mere effektivt informations- og støttesystem på lokalt plan

| — | at iværksætte projekter, der fremmer netværkssamarbejde mellem SMV'er og større virksomheder gennem hele værdikæden |
| --- | --- |

—

at iværksætte projekter, der fremmer netværkssamarbejde mellem SMV'er og større virksomheder gennem hele værdikæden

| — | at tilvejebringe instrumenter, der fremmer udviklingen af miljømæssigt innovative SMV'er og disses vækst samt udviklingen af industriområder med miljøvenlige virksomheder |
| --- | --- |

—

at tilvejebringe instrumenter, der fremmer udviklingen af miljømæssigt innovative SMV'er og disses vækst samt udviklingen af industriområder med miljøvenlige virksomheder

| — | at undersøge, om mellemstore og familieejede virksomheder, som ikke opfylder kriterierne i den eksisterende definition af SMV'er, i tilstrækkelig grad er i stand til at gøre brug af eksisterende og fremtidige finansieringsmuligheder for forskning og udvikling specifikt bestemt til små og mellemstore virksomheder, og |
| --- | --- |

—

at undersøge, om mellemstore og familieejede virksomheder, som ikke opfylder kriterierne i den eksisterende definition af SMV'er, i tilstrækkelig grad er i stand til at gøre brug af eksisterende og fremtidige finansieringsmuligheder for forskning og udvikling specifikt bestemt til små og mellemstore virksomheder, og

| — | at sikre større konvergens mellem udbud og efterspørgsel med hensyn til patenter, navnlig for SMV'er, og begrænse udgifterne til adgang til standarder for SMV'er; |
| --- | --- |

—

at sikre større konvergens mellem udbud og efterspørgsel med hensyn til patenter, navnlig for SMV'er, og begrænse udgifterne til adgang til standarder for SMV'er;

| 105. | er af den opfattelse, at EU-direktivet om overtagelsestilbud må revideres for at give EU mulighed for at modsætte sig projekter, der i industriel, økonomisk og social henseende kunne vise sig at skade den sociale samhørighed og det indre markeds stabilitet; mener, at Unionen skal kunne modsætte sig overtagelsestilbud fra virksomheder, der ikke er socialt ansvarlige og/eller ikke opfylder kravene om god forvaltningspraksis, samt overtagelsestilbud i sektorer, som medlemsstaterne anser for værende af strategisk betydning i overensstemmelse med Den Europæiske Unions internationale forpligtelser; |
| --- | --- |

105.

er af den opfattelse, at EU-direktivet om overtagelsestilbud må revideres for at give EU mulighed for at modsætte sig projekter, der i industriel, økonomisk og social henseende kunne vise sig at skade den sociale samhørighed og det indre markeds stabilitet; mener, at Unionen skal kunne modsætte sig overtagelsestilbud fra virksomheder, der ikke er socialt ansvarlige og/eller ikke opfylder kravene om god forvaltningspraksis, samt overtagelsestilbud i sektorer, som medlemsstaterne anser for værende af strategisk betydning i overensstemmelse med Den Europæiske Unions internationale forpligtelser;

| 106. | kræver forbedringer med hensyn til oprettelsen af offentlig-private partnerskaber; |
| --- | --- |

106.

kræver forbedringer med hensyn til oprettelsen af offentlig-private partnerskaber;

| 107. | er af den opfattelse, at sektorstøttepolitik for at nå EU 2020-målsætningerne og klima- og energimålene senest i 2020 ikke blot må ses ud fra et konkurrenceretligt synspunkt, men skal udnyttes proaktivt i EU's interesse til at styrke innovation, konkurrenceevne og markedsføring af bæredygtige produkter og i forbindelse med omstruktureringer i industrien, og det på en gennemsigtig måde og på grundlag af klare regler; vender sig imod særlige nationale statsstøtteordninger, som ikke er i overensstemmelse med reglerne og derfor skaber ulige konkurrencevilkår; |
| --- | --- |

107.

er af den opfattelse, at sektorstøttepolitik for at nå EU 2020-målsætningerne og klima- og energimålene senest i 2020 ikke blot må ses ud fra et konkurrenceretligt synspunkt, men skal udnyttes proaktivt i EU's interesse til at styrke innovation, konkurrenceevne og markedsføring af bæredygtige produkter og i forbindelse med omstruktureringer i industrien, og det på en gennemsigtig måde og på grundlag af klare regler; vender sig imod særlige nationale statsstøtteordninger, som ikke er i overensstemmelse med reglerne og derfor skaber ulige konkurrencevilkår;

| 108. | mener, at konkurrencepolitikken, under overholdelse af reglerne i det indre marked, skal opfylde en ambitiøs industripolitiks behov; |
| --- | --- |

108.

mener, at konkurrencepolitikken, under overholdelse af reglerne i det indre marked, skal opfylde en ambitiøs industripolitiks behov;

| 109. | understreger, at det vil være lettere for medlemsstaterne at opnå bæredygtig og ligeligt fordelt udvikling i industrisektoren, hvis de følger princippet om gensidighed i handelspolitikker; bemærker, at regionale netværksstrukturer og konkurrenceklynger ikke bør påvirkes negativt af uensartede handelsregler, som navnlig rammer SMV’er; |
| --- | --- |

109.

understreger, at det vil være lettere for medlemsstaterne at opnå bæredygtig og ligeligt fordelt udvikling i industrisektoren, hvis de følger princippet om gensidighed i handelspolitikker; bemærker, at regionale netværksstrukturer og konkurrenceklynger ikke bør påvirkes negativt af uensartede handelsregler, som navnlig rammer SMV’er;

| 110. | understreger, således som fremhævet i mange nylige undersøgelser, at sektorstøtte fremmer væksten, når den er forenelig med bevarelse af konkurrencen i de berørte sektorer, og når ydelsen af den er koblet sammen med mekanismer til sikring af, at projekter, der viser sig at være ineffektive, ikke vil modtage yderligere støtte; henstiller indtrængende, at ydelsen af en sådan støtte systematisk underkastes et krav om, at de støttede aktiviteter skal forblive inden for EU i mindst fem år og i mindst ti år for så vidt angår F&U-aktiviteter; |
| --- | --- |

110.

understreger, således som fremhævet i mange nylige undersøgelser, at sektorstøtte fremmer væksten, når den er forenelig med bevarelse af konkurrencen i de berørte sektorer, og når ydelsen af den er koblet sammen med mekanismer til sikring af, at projekter, der viser sig at være ineffektive, ikke vil modtage yderligere støtte; henstiller indtrængende, at ydelsen af en sådan støtte systematisk underkastes et krav om, at de støttede aktiviteter skal forblive inden for EU i mindst fem år og i mindst ti år for så vidt angår F&U-aktiviteter;

| 111. | konstaterer i den forbindelse, at virksomhedsplaceringer i EU, navnlig på området for centrale støtteteknologier, skal være konkurrencedygtige i international sammenhæng; |
| --- | --- |

111.

konstaterer i den forbindelse, at virksomhedsplaceringer i EU, navnlig på området for centrale støtteteknologier, skal være konkurrencedygtige i international sammenhæng;

| 112. | mener, at frihandel fortsat er hjørnestenen i Europas økonomiske vækst, og opfordrer derfor til, at fremtidige multilaterale og bilaterale handelsaftaler udformes på en sådan måde, at de udgør en del af en industripolitisk strategi baseret på fair global konkurrence og gensidighed hos de europæiske handelspartnere; mener, for at tage hensyn til princippet om bæredygtig udvikling, at sociale og økologiske interesser og relevante standarder bør indgå i frihandelsaftaler; mener, at man bør træffe foranstaltninger til sikring af, at europæiske industrierhverv ikke trues af illoyale foranstaltninger, som det er tilfældet i solarbranchen nu; henleder opmærksomheden på, at dialogerne med centrale handelspartnere om regulering skal styrkes for at forhindre og fjerne handelsbarrierer; opfordrer Kommissionen til at føre nøje tilsyn med miljølovgivning, valutakurspolitik, statsstøtteregler og andre støtteprogrammer vedtaget af tredjelande, der konkurrerer med EU; opfordrer til, at man overvejer en EU-strategi for direkte udenlandske investeringer i de nye vækstmarkeder for at åbne mulighed for bedre adgang til nye markeder og opbygning af lokal produktion; |
| --- | --- |

112.

mener, at frihandel fortsat er hjørnestenen i Europas økonomiske vækst, og opfordrer derfor til, at fremtidige multilaterale og bilaterale handelsaftaler udformes på en sådan måde, at de udgør en del af en industripolitisk strategi baseret på fair global konkurrence og gensidighed hos de europæiske handelspartnere; mener, for at tage hensyn til princippet om bæredygtig udvikling, at sociale og økologiske interesser og relevante standarder bør indgå i frihandelsaftaler; mener, at man bør træffe foranstaltninger til sikring af, at europæiske industrierhverv ikke trues af illoyale foranstaltninger, som det er tilfældet i solarbranchen nu; henleder opmærksomheden på, at dialogerne med centrale handelspartnere om regulering skal styrkes for at forhindre og fjerne handelsbarrierer; opfordrer Kommissionen til at føre nøje tilsyn med miljølovgivning, valutakurspolitik, statsstøtteregler og andre støtteprogrammer vedtaget af tredjelande, der konkurrerer med EU; opfordrer til, at man overvejer en EU-strategi for direkte udenlandske investeringer i de nye vækstmarkeder for at åbne mulighed for bedre adgang til nye markeder og opbygning af lokal produktion;

| 113. | mener, at EU's handelspolitik - inden for WTO's multilaterale rammer og inden for rammerne af et gennemsigtigt og effektivt reguleret marked - har brug for et effektivt produktionsgrundlag, der støttes af passende sektorpolitikker, og som er orienteret mod vækst og bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

113.

mener, at EU's handelspolitik - inden for WTO's multilaterale rammer og inden for rammerne af et gennemsigtigt og effektivt reguleret marked - har brug for et effektivt produktionsgrundlag, der støttes af passende sektorpolitikker, og som er orienteret mod vækst og bæredygtig udvikling;

| 114. | mener, at det økonomiske opsving, hjulpet på vej af beslutninger truffet af EU i koordinering med medlemsstaterne, vil bane vejen for nye muligheder for de europæiske virksomheder, som i stadig højere grad vil skulle konkurrere på globale, åbne og gennemsigtige markeder; |
| --- | --- |

114.

mener, at det økonomiske opsving, hjulpet på vej af beslutninger truffet af EU i koordinering med medlemsstaterne, vil bane vejen for nye muligheder for de europæiske virksomheder, som i stadig højere grad vil skulle konkurrere på globale, åbne og gennemsigtige markeder;

| 115. | mener også, at man i retningslinjerne for EU’s industripolitik på behørig vis bør tage mere ensartet toldkontrol i betragtning som et vigtigt middel til bekæmpelse af forfalskning og til beskyttelse af de europæiske forbrugere; mener, at en industripolitik også bør sikre, at systemerne til toldopkrævning i lande ved EU's grænser harmoniseres for at undgå uligheder og negative følger for importørernes interesser og udviklingen af EU’s industristruktur; |
| --- | --- |

115.

mener også, at man i retningslinjerne for EU’s industripolitik på behørig vis bør tage mere ensartet toldkontrol i betragtning som et vigtigt middel til bekæmpelse af forfalskning og til beskyttelse af de europæiske forbrugere; mener, at en industripolitik også bør sikre, at systemerne til toldopkrævning i lande ved EU's grænser harmoniseres for at undgå uligheder og negative følger for importørernes interesser og udviklingen af EU’s industristruktur;

| 116. | understreger den fri handels afgørende betydning for den europæiske industris udvikling; |
| --- | --- |

116.

understreger den fri handels afgørende betydning for den europæiske industris udvikling;

| 117. | anmoder Kommissionen om sikre, at retningslinjerne for den europæiske industripolitik bliver udgangspunkt for udformningen af konkrete lovgivningsredskaber til fremme af EU's handel; |
| --- | --- |

117.

anmoder Kommissionen om sikre, at retningslinjerne for den europæiske industripolitik bliver udgangspunkt for udformningen af konkrete lovgivningsredskaber til fremme af EU's handel;

| 118. | opfordrer Kommissionen til ikke blot at forbedre EU-industriens miljøpræstationer i sine lovforslag, men samtidig at sikre, at de samme miljøstandarder, som gælder for varer fremstillet i Den Europæiske Union, også gælder for varer, der importeres til EU's indre marked, og således fokusere på ikke blot at fastsætte disse regler, men også at håndhæve dem; |
| --- | --- |

118.

opfordrer Kommissionen til ikke blot at forbedre EU-industriens miljøpræstationer i sine lovforslag, men samtidig at sikre, at de samme miljøstandarder, som gælder for varer fremstillet i Den Europæiske Union, også gælder for varer, der importeres til EU's indre marked, og således fokusere på ikke blot at fastsætte disse regler, men også at håndhæve dem;

| 119. | opfordrer Kommissionen til at indfri målene i meddelelsen om »Det globale Europa« og den kommende meddelelse om handelspolitik, især ved en ny ambitiøs markedsadgang i Doha-runden, herunder sektorspecifikke aftaler, f.eks. om kemikalier og maskiner; |
| --- | --- |

119.

opfordrer Kommissionen til at indfri målene i meddelelsen om »Det globale Europa« og den kommende meddelelse om handelspolitik, især ved en ny ambitiøs markedsadgang i Doha-runden, herunder sektorspecifikke aftaler, f.eks. om kemikalier og maskiner;

| 120. | opfordrer til bevarelse af effektive handelsbeskyttelsesinstrumenter med henblik på at bekæmpe urimelig handelspraksis, såsom dobbelt prissætning i forbindelse med levering af råvarer og subsidier til indenlandsk industri; |
| --- | --- |

120.

opfordrer til bevarelse af effektive handelsbeskyttelsesinstrumenter med henblik på at bekæmpe urimelig handelspraksis, såsom dobbelt prissætning i forbindelse med levering af råvarer og subsidier til indenlandsk industri;

| 121. | understreger, at de ansattes ideer og kompetencer skal udnyttes ved fornyelsen af industrien, og gør opmærksom på, at deres deltagelse skal være så omfattende som muligt; |
| --- | --- |

121.

understreger, at de ansattes ideer og kompetencer skal udnyttes ved fornyelsen af industrien, og gør opmærksom på, at deres deltagelse skal være så omfattende som muligt;

| 122. | opfordrer Kommissionen til at skabe rammerne for grænseoverskridende kollektive forhandlinger for at bidrage til, at grænseoverskridende aftaler kan håndhæves, og for at håndtere udfordringerne i forbindelse med organisering af arbejde, uddannelse, arbejds- og beskæftigelsesforhold; |
| --- | --- |

122.

opfordrer Kommissionen til at skabe rammerne for grænseoverskridende kollektive forhandlinger for at bidrage til, at grænseoverskridende aftaler kan håndhæves, og for at håndtere udfordringerne i forbindelse med organisering af arbejde, uddannelse, arbejds- og beskæftigelsesforhold;

| 123. | understreger nødvendigheden af, at der i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af industripolitik i EU tages hensyn til de forhold, som industriaffaldsprodukter, især giftigt affald, deponeres under, og hvor det sendes hen, for at sikre at industriaffald ikke bliver en miljømæssig, økonomisk eller social byrde for samfundene i såvel EU som tredjelande; |
| --- | --- |

123.

understreger nødvendigheden af, at der i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af industripolitik i EU tages hensyn til de forhold, som industriaffaldsprodukter, især giftigt affald, deponeres under, og hvor det sendes hen, for at sikre at industriaffald ikke bliver en miljømæssig, økonomisk eller social byrde for samfundene i såvel EU som tredjelande;

| 124. | finder det afgørende, at markedet overvåges effektivt, hvis EU-industrien skal beskyttes mod enhver form for illoyal konkurrence; opfordrer Kommissionen til at fremsætte ambitiøse forslag til en reform af det eksisterende system for markedsovervågning og at styrke EU’s koordinerende rolle mellem de nationale myndigheder med ansvar for markedsovervågning og toldmyndighederne samt at sikre, at der stilles tilstrækkelige ressourcer til medlemsstaternes rådighed; |
| --- | --- |

124.

finder det afgørende, at markedet overvåges effektivt, hvis EU-industrien skal beskyttes mod enhver form for illoyal konkurrence; opfordrer Kommissionen til at fremsætte ambitiøse forslag til en reform af det eksisterende system for markedsovervågning og at styrke EU’s koordinerende rolle mellem de nationale myndigheder med ansvar for markedsovervågning og toldmyndighederne samt at sikre, at der stilles tilstrækkelige ressourcer til medlemsstaternes rådighed;

| 125. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte strategien for bedre lovgivning og forbedre styringen af det indre marked, navnlig ved at oprette enstrengede kontaktsteder (»one-stop-shop-schemes«) og fremme grænseoverskridende forvaltning over nettet, idet der tages hensyn til de små og mellemstore virksomheders særlige behov; |
| --- | --- |

125.

opfordrer Kommissionen til at fortsætte strategien for bedre lovgivning og forbedre styringen af det indre marked, navnlig ved at oprette enstrengede kontaktsteder (»one-stop-shop-schemes«) og fremme grænseoverskridende forvaltning over nettet, idet der tages hensyn til de små og mellemstore virksomheders særlige behov;

| 126. | påpeger, at den sorte økonomis og sort arbejdes tiltagende omfang i krisetider er en vigtig konkurrenceforvridende faktor; opfordrer medlemsstaternes kompetente myndigheder til at træffe de nødvendige foranstaltninger til bekæmpelse af dette fænomen; |
| --- | --- |

126.

påpeger, at den sorte økonomis og sort arbejdes tiltagende omfang i krisetider er en vigtig konkurrenceforvridende faktor; opfordrer medlemsstaternes kompetente myndigheder til at træffe de nødvendige foranstaltninger til bekæmpelse af dette fænomen;

| 127. | understreger betydningen af arbejdstagernes bidrag til øget økonomisk vækst og fremgang; |
| --- | --- |

127.

understreger betydningen af arbejdstagernes bidrag til øget økonomisk vækst og fremgang;

Sektorer

| 128. | er overbevist om, at der parallelt med en horisontal tilgang skal iværksættes sektorspecifikke initiativer for yderligere at fremme modernisering, styrkelse af konkurrenceevnen og de enkelte sektorers bæredygtighed, deres forsyningskæder og dermed forbundne tjenester gennem udveksling af bedste praksis, standardisering, benchmarking og lignende bløde politiske værktøjer; forlanger, at






  — | henstillingerne om de eksisterende sektorspecifikke tilgange (taskforcer, fora på højt plan, teknologi- og innovationsplatforme såsom Cars 21 osv.) gennemføres på en måde, som er skræddersyet til de specifikke branchers behov, videreudviklet af Kommissionen under inddragelse af alle aktører samt, at der oprettes nye sektorale initiativer inden for andre relevante sektorer |
| --- | --- | --- |

128.

er overbevist om, at der parallelt med en horisontal tilgang skal iværksættes sektorspecifikke initiativer for yderligere at fremme modernisering, styrkelse af konkurrenceevnen og de enkelte sektorers bæredygtighed, deres forsyningskæder og dermed forbundne tjenester gennem udveksling af bedste praksis, standardisering, benchmarking og lignende bløde politiske værktøjer; forlanger, at

—

henstillingerne om de eksisterende sektorspecifikke tilgange (taskforcer, fora på højt plan, teknologi- og innovationsplatforme såsom Cars 21 osv.) gennemføres på en måde, som er skræddersyet til de specifikke branchers behov, videreudviklet af Kommissionen under inddragelse af alle aktører samt, at der oprettes nye sektorale initiativer inden for andre relevante sektorer

| — | der gennemføres bæredygtighedstests af de sektorspecifikke tilgange i overensstemmelse med EU's klima- og energipolitiske målsætninger og ambitiøse ressourceeffektivitesmål |
| --- | --- |

—

der gennemføres bæredygtighedstests af de sektorspecifikke tilgange i overensstemmelse med EU's klima- og energipolitiske målsætninger og ambitiøse ressourceeffektivitesmål

| — | der tages højde for hele spektret af mulige politiske foranstaltninger, herunder benchmarks og standarder, samt vedvarende bestræbelser inden for forskning, udvikling og innovation |
| --- | --- |

—

der tages højde for hele spektret af mulige politiske foranstaltninger, herunder benchmarks og standarder, samt vedvarende bestræbelser inden for forskning, udvikling og innovation

| — | der navnlig fokuseres på de europæiske kernesektorer og sektorer, der ganske vist rummer større samfundsmæssige udfordringer, men har et forretnings- og beskæftigelsesmæssigt potentiale |
| --- | --- |

—

der navnlig fokuseres på de europæiske kernesektorer og sektorer, der ganske vist rummer større samfundsmæssige udfordringer, men har et forretnings- og beskæftigelsesmæssigt potentiale

| — | der lægges vægt på den komplementære karakter af de forskellige typer af tværgående teknologi og på konvergensen mellem de berørte sektorer, som er blevet mulige som følge af overgangen til en digital økonomi |
| --- | --- |

—

der lægges vægt på den komplementære karakter af de forskellige typer af tværgående teknologi og på konvergensen mellem de berørte sektorer, som er blevet mulige som følge af overgangen til en digital økonomi

| — | der udvikles nye aktiviteter, såsom vedvarende energiformer og kreative industrier - sektorer, hvor EU har en fordel, og som har potentiale til at skabe mange arbejdspladser - samt, at disse fremmes, og at |
| --- | --- |

—

der udvikles nye aktiviteter, såsom vedvarende energiformer og kreative industrier - sektorer, hvor EU har en fordel, og som har potentiale til at skabe mange arbejdspladser - samt, at disse fremmes, og at

| — | Kommissionen med regelmæssige mellemrum fremlægger fremskridtsrapporter; |
| --- | --- |

—

Kommissionen med regelmæssige mellemrum fremlægger fremskridtsrapporter;

| 129. | er af den opfattelse, at EU’s industripolitik også bør baseres på praktiske projekter, som giver europæiske virksomheder og borgere konkrete fordele, som f.eks. GMES-, Galileo- og ITER-projekterne; |
| --- | --- |

129.

er af den opfattelse, at EU’s industripolitik også bør baseres på praktiske projekter, som giver europæiske virksomheder og borgere konkrete fordele, som f.eks. GMES-, Galileo- og ITER-projekterne;

| 130. | bemærker, at EU-industrien i stadig højere grad er afhængig af servicen over for virksomhederne, og at det derfor nødvendigt at være særlig opmærksom på samtlige led i produktionskæden; glæder sig i denne forbindelse over den vilje, som Kommissionen udviser ved at lægge større vægt på disse indbyrdes afhængighedsforhold; |
| --- | --- |

130.

bemærker, at EU-industrien i stadig højere grad er afhængig af servicen over for virksomhederne, og at det derfor nødvendigt at være særlig opmærksom på samtlige led i produktionskæden; glæder sig i denne forbindelse over den vilje, som Kommissionen udviser ved at lægge større vægt på disse indbyrdes afhængighedsforhold;

| 131. | bekræfter nødvendigheden af, at der hurtigt gøres fremskridt inden for kapitlet om den indbyrdes forbindelse mellem EU-virksomheder, således at informationen kan gøres gennemskuelig og pålidelig for såvel producenter som forbrugere; |
| --- | --- |

131.

bekræfter nødvendigheden af, at der hurtigt gøres fremskridt inden for kapitlet om den indbyrdes forbindelse mellem EU-virksomheder, således at informationen kan gøres gennemskuelig og pålidelig for såvel producenter som forbrugere;

| 132. | understreger betydningen af turistsektoren i EU - verdens største turistmål - og henviser til, at den i visse regioner er grundpillen i økonomien; støtter Kommissionens strategi til forbedring af turistsektorens konkurrenceevne ved hjælp af foranstaltninger vedrørende kvalitet, bæredygtighed og styrkelse af Europas image som turistdestination; |
| --- | --- |

132.

understreger betydningen af turistsektoren i EU - verdens største turistmål - og henviser til, at den i visse regioner er grundpillen i økonomien; støtter Kommissionens strategi til forbedring af turistsektorens konkurrenceevne ved hjælp af foranstaltninger vedrørende kvalitet, bæredygtighed og styrkelse af Europas image som turistdestination;

| 133. | opfordrer Kommissionen til at overholde de køreplaner og konklusioner, som er udviklet i forbindelse med industrispecifikke tilgange; mener, at disse køreplaner giver industrien en langsigtet planlægningssikkerhed, og at de udgør et værdifuldt redskab i bestræbelserne på at forblive konkurrencedygtige; |
| --- | --- |

133.

opfordrer Kommissionen til at overholde de køreplaner og konklusioner, som er udviklet i forbindelse med industrispecifikke tilgange; mener, at disse køreplaner giver industrien en langsigtet planlægningssikkerhed, og at de udgør et værdifuldt redskab i bestræbelserne på at forblive konkurrencedygtige;

Ansvar

| 134. | er af den opfattelse, at den europæiske industri og alle aktører bør øge deres investeringer og erhvervsmæssige, sociale og miljømæssige engagementer og arbejde tæt sammen med henblik på at udvikle gode rammebetingelser; mener, at industrien bør bevare investeringer og produktion i Europa, fastholde sine egne forskningsbestræbelser og tilstræbe bæredygtig vækst, innovation og rimeligt lønnet beskæftigelse; mener, at industrien har en rolle at spille i udviklingen af en ny kvalifikationskultur, idet den kan tilbyde gode muligheder for uddannelse af høj kvalitet og endnu flere innovative og bæredygtige produkter og processer, og at den i videst muligt omfang bør indgå strategiske partnerskaber i Europa; |
| --- | --- |

134.

er af den opfattelse, at den europæiske industri og alle aktører bør øge deres investeringer og erhvervsmæssige, sociale og miljømæssige engagementer og arbejde tæt sammen med henblik på at udvikle gode rammebetingelser; mener, at industrien bør bevare investeringer og produktion i Europa, fastholde sine egne forskningsbestræbelser og tilstræbe bæredygtig vækst, innovation og rimeligt lønnet beskæftigelse; mener, at industrien har en rolle at spille i udviklingen af en ny kvalifikationskultur, idet den kan tilbyde gode muligheder for uddannelse af høj kvalitet og endnu flere innovative og bæredygtige produkter og processer, og at den i videst muligt omfang bør indgå strategiske partnerskaber i Europa;

| 135. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde nye mæglingsstrategier til overvågning og etablering af ny infrastruktur og til at gennemføre dem for i højere grad at inddrage borgerne, således at det bliver muligt hurtigt at indføre den infrastruktur, som er nødvendig for en bæredygtig fornyelse af det industrielle grundlag (f.eks. intelligente netværk, vindkraftanlæg og nye jernbanelinjer); |
| --- | --- |

135.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde nye mæglingsstrategier til overvågning og etablering af ny infrastruktur og til at gennemføre dem for i højere grad at inddrage borgerne, således at det bliver muligt hurtigt at indføre den infrastruktur, som er nødvendig for en bæredygtig fornyelse af det industrielle grundlag (f.eks. intelligente netværk, vindkraftanlæg og nye jernbanelinjer);

| 136. | er overbevist om, at den globale økonomiske krise tydeligt har påvist, at der er behov for, at virksomhederne udviser den fornødne omhu i overensstemmelse med principperne om virksomhedernes sociale ansvar (VSA), både med hensyn til god selskabsledelse, respekt for miljøet og social ekspertise; |
| --- | --- |

136.

er overbevist om, at den globale økonomiske krise tydeligt har påvist, at der er behov for, at virksomhederne udviser den fornødne omhu i overensstemmelse med principperne om virksomhedernes sociale ansvar (VSA), både med hensyn til god selskabsledelse, respekt for miljøet og social ekspertise;

Regioner

| 137. | understreger, at regionale strukturer udgør et vigtigt bidrag til styrkelsen af industrien i Europa; mener, at kompetenceklynger og innovationssammenhænge (virksomheder, universiteter, forskningscentre, teknologisk service, uddannelsesinstitutioner m.v.) samt netværk bestående af virksomheder (værdikæder, synergier) og med andre aktører er af afgørende betydning for investeringsbeslutninger; mener derfor, at






  — | innovative klynger og netværk, navnlig de europæiske konkurrenceklynger og de nye innovative partnerskaber, som skal lanceres i 2011 som et led i initiativet »Innovation i EU«, især inden for området centrale støtteteknologier, bør ydes bedre støtte, for at man på en koordineret måde dermed kan fremme overførsel af viden og teknologi samt forskning, kvalifikationsudvikling og infrastruktur, hvilket også bør prioriteres højt i Den Europæiske Fond for Regionaludvikling |
| --- | --- | --- |

137.

understreger, at regionale strukturer udgør et vigtigt bidrag til styrkelsen af industrien i Europa; mener, at kompetenceklynger og innovationssammenhænge (virksomheder, universiteter, forskningscentre, teknologisk service, uddannelsesinstitutioner m.v.) samt netværk bestående af virksomheder (værdikæder, synergier) og med andre aktører er af afgørende betydning for investeringsbeslutninger; mener derfor, at

—

innovative klynger og netværk, navnlig de europæiske konkurrenceklynger og de nye innovative partnerskaber, som skal lanceres i 2011 som et led i initiativet »Innovation i EU«, især inden for området centrale støtteteknologier, bør ydes bedre støtte, for at man på en koordineret måde dermed kan fremme overførsel af viden og teknologi samt forskning, kvalifikationsudvikling og infrastruktur, hvilket også bør prioriteres højt i Den Europæiske Fond for Regionaludvikling

| — | regionale netværksstrukturer og landdistrikter bør understøttes af EU i deres fremme af det industrielle grundlag |
| --- | --- |

—

regionale netværksstrukturer og landdistrikter bør understøttes af EU i deres fremme af det industrielle grundlag

| — | klyngerne og netværkene bør sammenlægges inden for rammerne af de europæiske platforme med henblik på at styrke støtten hertil |
| --- | --- |

—

klyngerne og netværkene bør sammenlægges inden for rammerne af de europæiske platforme med henblik på at styrke støtten hertil

| — | initiativer som »borgmesteraftalen« og »intelligente byer« bør støttes som en industri, ligesom SMV’er også bør drage fordel af disse, |
| --- | --- |

—

initiativer som »borgmesteraftalen« og »intelligente byer« bør støttes som en industri, ligesom SMV’er også bør drage fordel af disse,

| — | Den Europæiske Investeringsbank bør styrke forbindelsen mellem industripolitik og territorial samhørighed; |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Investeringsbank bør styrke forbindelsen mellem industripolitik og territorial samhørighed;

| 138. | anerkender den europæiske industris bidrag til visionen om socioøkonomisk og territorial samhørighed og mener, at en livskraftig industri er en ufravigelig betingelse for økonomisk vækst og social stabilitet i EU’s regioner; |
| --- | --- |

138.

anerkender den europæiske industris bidrag til visionen om socioøkonomisk og territorial samhørighed og mener, at en livskraftig industri er en ufravigelig betingelse for økonomisk vækst og social stabilitet i EU’s regioner;

| 139. | opfordrer derfor til konsekvent udnyttelse og styrkelse af de forhåndenværende videnskabelige og teknologiske kompetencer i regionerne, navnlig inden for nøgleteknologier, samt til øget fremme af klyngepolitikken; |
| --- | --- |

139.

opfordrer derfor til konsekvent udnyttelse og styrkelse af de forhåndenværende videnskabelige og teknologiske kompetencer i regionerne, navnlig inden for nøgleteknologier, samt til øget fremme af klyngepolitikken;

| 140. | minder om, at etableringen af hensigtsmæssige digitale infrastrukturer og indførelsen af innovative teknologier er et strategisk element i bestræbelserne på at øge EU-regionernes og EU- industriernes konkurrenceevne, at ikt-sektoren spiller en central rolle for forøgelse af produktiviteten i andre brancher, at moderne kommunikationsinfrastruktur med høj transmissionskapacitet primært bør installeres i underforsynede områder, og at dette vil kunne bidrage til et gunstigt klima for offentlige og private investeringer og, nok så vigtigt, bidrage til at hæve niveauet for digitale færdigheder i erhvervslivet; |
| --- | --- |

140.

minder om, at etableringen af hensigtsmæssige digitale infrastrukturer og indførelsen af innovative teknologier er et strategisk element i bestræbelserne på at øge EU-regionernes og EU- industriernes konkurrenceevne, at ikt-sektoren spiller en central rolle for forøgelse af produktiviteten i andre brancher, at moderne kommunikationsinfrastruktur med høj transmissionskapacitet primært bør installeres i underforsynede områder, og at dette vil kunne bidrage til et gunstigt klima for offentlige og private investeringer og, nok så vigtigt, bidrage til at hæve niveauet for digitale færdigheder i erhvervslivet;

*

* *

| 141. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne. |
| --- | --- |

141.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0223.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0209.

(3)  EUT C 279 E af 19.11.2009, s. 65.

---

Torsdag den 10. marts 2011

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/154 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/154

---

Torsdag den 10. marts 2011Medieloven i Ungarn

P7_TA(2011)0094

Europa-Parlamentets beslutning af 10. marts 2011 om medieloven i Ungarn

2012/C 199 E/17

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2, 3, 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union, artikel 49, 56, 114, 167 og 258 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, artikel 11 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og artikel 10 i den europæiske menneskerettighedskonvention vedrørende respekt for og fremme og beskyttelse af grundlæggende rettigheder, navnlig ytrings- og informationsfriheden og retten til mediepluralisme, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, 3, 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union, artikel 49, 56, 114, 167 og 258 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, artikel 11 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og artikel 10 i den europæiske menneskerettighedskonvention vedrørende respekt for og fremme og beskyttelse af grundlæggende rettigheder, navnlig ytrings- og informationsfriheden og retten til mediepluralisme,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester),

| — | der henviser til det europæiske charter om pressefrihed af 25. maj 2009, Kommissionens arbejdsdokument om mediepluralisme i EU's medlemsstater (SEK(2007)0032), den »tretrinstilgang til mediepluralisme«, som Kommissionen har defineret, og den uafhængige undersøgelse, der blev foretaget på Kommissionens vegne og afsluttet i 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til det europæiske charter om pressefrihed af 25. maj 2009, Kommissionens arbejdsdokument om mediepluralisme i EU's medlemsstater (SEK(2007)0032), den »tretrinstilgang til mediepluralisme«, som Kommissionen har defineret, og den uafhængige undersøgelse, der blev foretaget på Kommissionens vegne og afsluttet i 2009,

| — | der henviser til sine beslutninger af 22. april 2004 om risikoen for krænkelse af ytrings- og informationsfriheden i EU og navnlig i Italien (1), af 25. september 2008 om mediekoncentration og -pluralisme i Den Europæiske Union (2) og af 7. september 2010 om journalistik og nye medier - dannelse af et offentligt rum i Europa (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 22. april 2004 om risikoen for krænkelse af ytrings- og informationsfriheden i EU og navnlig i Italien (1), af 25. september 2008 om mediekoncentration og -pluralisme i Den Europæiske Union (2) og af 7. september 2010 om journalistik og nye medier - dannelse af et offentligt rum i Europa (3),

| — | der henviser til Kommissionens redegørelser, Parlamentets spørgsmål og debatterne om informationsfrihed i Italien den 8. oktober 2009 og den 8. september 2010 i Europa-Parlamentet og til drøftelsen om den ungarske medielov på det fælles møde, som Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (LIBE-Udvalget) og Kultur- og Uddannelsesudvalget (CULT-Udvalget) holdt den 17. januar 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens redegørelser, Parlamentets spørgsmål og debatterne om informationsfrihed i Italien den 8. oktober 2009 og den 8. september 2010 i Europa-Parlamentet og til drøftelsen om den ungarske medielov på det fælles møde, som Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (LIBE-Udvalget) og Kultur- og Uddannelsesudvalget (CULT-Udvalget) holdt den 17. januar 2011,

| — | der henviser til LIBE-Udvalgets beslutning om at anmode Agenturet for Grundlæggende Rettigheder om at offentliggøre en årlig sammenlignende rapport om situationen med hensyn til mediefrihed, pluralisme og uafhængig forvaltning i EU-medlemsstaterne, hvori skal indgå indikatorer, |
| --- | --- |

—

der henviser til LIBE-Udvalgets beslutning om at anmode Agenturet for Grundlæggende Rettigheder om at offentliggøre en årlig sammenlignende rapport om situationen med hensyn til mediefrihed, pluralisme og uafhængig forvaltning i EU-medlemsstaterne, hvori skal indgå indikatorer,

| — | der henviser til UNESCO-konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, navnlig artikel 5, stk. 2, artikel 7 og artikel 11, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNESCO-konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, navnlig artikel 5, stk. 2, artikel 7 og artikel 11,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at EU bygger på værdierne demokrati og retsstat som fastsat i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union og dermed sikrer og fremmer ytrings- og informationsfriheden i henhold til artikel 11 i chartret om grundlæggende rettigheder og artikel 10 i den europæiske menneskerettighedskonvention og anerkender den retlige værdi af de rettigheder, friheder og principper, der er fastsat i chartret om grundlæggende rettigheder, hvilket den også har bevist ved at tiltræde den europæiske menneskerettighedskonvention, ifølge hvilken mediefrihed og pluralisme er væsentlige forudsætninger for disse, og som endvidere henviser til, at disse rettigheder omfatter frihed til at ytre meninger og frihed til at modtage og formidle information uden kontrol, indblanding eller pres fra offentlige myndigheders side, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU bygger på værdierne demokrati og retsstat som fastsat i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union og dermed sikrer og fremmer ytrings- og informationsfriheden i henhold til artikel 11 i chartret om grundlæggende rettigheder og artikel 10 i den europæiske menneskerettighedskonvention og anerkender den retlige værdi af de rettigheder, friheder og principper, der er fastsat i chartret om grundlæggende rettigheder, hvilket den også har bevist ved at tiltræde den europæiske menneskerettighedskonvention, ifølge hvilken mediefrihed og pluralisme er væsentlige forudsætninger for disse, og som endvidere henviser til, at disse rettigheder omfatter frihed til at ytre meninger og frihed til at modtage og formidle information uden kontrol, indblanding eller pres fra offentlige myndigheders side,

| B. | der henviser til, at mediepluralisme og -frihed fortsat giver anledning til alvorlig bekymring i EU og dens medlemsstater, navnlig Italien, Bulgarien, Rumænien, Den Tjekkiske Republik og Estland, som det fremgår af den kritik, som internationale organisationer såsom OSCE og Europarådets kommissær for menneskerettigheder, en lang række internationale og nationale faglige organisationer af journalister, redaktører og forlæggere, menneske- og borgerrettigheds-ngo'er samt medlemsstaterne og Europa-Kommissionen i den seneste tid har rettet mod den medielov og de forfatningsændringer, der vedtoges i Ungarn mellem juni og december 2010, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at mediepluralisme og -frihed fortsat giver anledning til alvorlig bekymring i EU og dens medlemsstater, navnlig Italien, Bulgarien, Rumænien, Den Tjekkiske Republik og Estland, som det fremgår af den kritik, som internationale organisationer såsom OSCE og Europarådets kommissær for menneskerettigheder, en lang række internationale og nationale faglige organisationer af journalister, redaktører og forlæggere, menneske- og borgerrettigheds-ngo'er samt medlemsstaterne og Europa-Kommissionen i den seneste tid har rettet mod den medielov og de forfatningsændringer, der vedtoges i Ungarn mellem juni og december 2010,

| C. | der henviser til, at Kommissionen har givet udtryk for betænkeligheder ved og har anmodet den ungarske regering om oplysninger om den ungarske medielovs overensstemmelse med direktivet om audiovisuelle medier og EU's regelsæt generelt, navnlig hvad angår kravet om, at alle udbydere af audiovisuelle medietjenester skal sikre en afbalanceret dækning, og også har sat spørgsmålstegn ved lovens overensstemmelse med proportionalitetsprincippet og respekt for den grundlæggende ret til ytrings- og informationsfrihed, der er fastsat i artikel 11 i chartret om grundlæggende rettigheder, oprindelseslandsprincippet og registreringskravene, og som henviser til, at den ungarske regering har reageret ved at fremsende supplerende oplysninger og erklære sig villig til at genoverveje og ændre loven for at imødekomme Kommissionen på disse punkter, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionen har givet udtryk for betænkeligheder ved og har anmodet den ungarske regering om oplysninger om den ungarske medielovs overensstemmelse med direktivet om audiovisuelle medier og EU's regelsæt generelt, navnlig hvad angår kravet om, at alle udbydere af audiovisuelle medietjenester skal sikre en afbalanceret dækning, og også har sat spørgsmålstegn ved lovens overensstemmelse med proportionalitetsprincippet og respekt for den grundlæggende ret til ytrings- og informationsfrihed, der er fastsat i artikel 11 i chartret om grundlæggende rettigheder, oprindelseslandsprincippet og registreringskravene, og som henviser til, at den ungarske regering har reageret ved at fremsende supplerende oplysninger og erklære sig villig til at genoverveje og ændre loven for at imødekomme Kommissionen på disse punkter,

| D. | der henviser til, at OSCE har udtrykt alvorlige betænkeligheder med hensyn til de ungarske loves anvendelsesområde (såvel materielt som territorialt), ytringsfriheden og reguleringen af indhold, udnævnelsen af en national medie- og telekommunikationsmyndighed i en og samme person samt overensstemmelse med principperne for public service-medierne (4) og fremført, at den nye lovgivning undergraver mediepluralismen, afskaffer public-service-mediernes politiske og økonomiske uafhængighed og fastcementerer de ugunstige vilkår for frie medier på lang sigt, samt at mediemyndigheden og medierådet er sammensat politisk ensidigt (5) og udøver en gennemgribende og centraliseret statslig og politisk kontrol med alle medier; der henviser til, at bl.a. de uforholdsmæssige og ekstreme sanktioner, der er fastsat for diskutable og udefinerede forhold, fraværet af en automatisk procedure for suspension af sanktioner, hvis en afgørelse truffet af mediemyndigheden indklages for domstolene, krænkelsen af princippet om fortrolighed omkring journalisters kilder og beskyttelsen af familiemæssige værdier har givet yderligere anledning til bekymring, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at OSCE har udtrykt alvorlige betænkeligheder med hensyn til de ungarske loves anvendelsesområde (såvel materielt som territorialt), ytringsfriheden og reguleringen af indhold, udnævnelsen af en national medie- og telekommunikationsmyndighed i en og samme person samt overensstemmelse med principperne for public service-medierne (4) og fremført, at den nye lovgivning undergraver mediepluralismen, afskaffer public-service-mediernes politiske og økonomiske uafhængighed og fastcementerer de ugunstige vilkår for frie medier på lang sigt, samt at mediemyndigheden og medierådet er sammensat politisk ensidigt (5) og udøver en gennemgribende og centraliseret statslig og politisk kontrol med alle medier; der henviser til, at bl.a. de uforholdsmæssige og ekstreme sanktioner, der er fastsat for diskutable og udefinerede forhold, fraværet af en automatisk procedure for suspension af sanktioner, hvis en afgørelse truffet af mediemyndigheden indklages for domstolene, krænkelsen af princippet om fortrolighed omkring journalisters kilder og beskyttelsen af familiemæssige værdier har givet yderligere anledning til bekymring,

| E. | der deler OSCE's alvorlige betænkeligheder med hensyn til mediemyndigheden og medierådet, den omstændighed, at de mest problematiske træk ved lovgivningen er i strid med OSCE's normer for ytringsfrihed og internationale normer herfor, f.eks. afskaffelsen af public service-mediernes politiske og økonomiske uafhængighed, lovenes anvendelsesområde (såvel materielt som territorialt) og beslutningen om ikke at definere vigtige begreber, hvilket gør det umuligt for journalister at vide, hvornår de risikerer at bryde loven, |
| --- | --- |

E.

der deler OSCE's alvorlige betænkeligheder med hensyn til mediemyndigheden og medierådet, den omstændighed, at de mest problematiske træk ved lovgivningen er i strid med OSCE's normer for ytringsfrihed og internationale normer herfor, f.eks. afskaffelsen af public service-mediernes politiske og økonomiske uafhængighed, lovenes anvendelsesområde (såvel materielt som territorialt) og beslutningen om ikke at definere vigtige begreber, hvilket gør det umuligt for journalister at vide, hvornår de risikerer at bryde loven,

| F. | der henviser til, at Europarådets kommissær for menneskerettigheder har opfordret de ungarske myndigheder til ved gennemgangen af medieloven at tage højde for Europarådets normer for ytringsfrihed og mediepluralisme, de relevante henstillinger fra Europarådets Ministerudvalg og Parlamentariske Forsamling og navnlig de bindende normer, der er indeholdt i den europæiske menneskerettighedskonvention og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis; der henviser til, at han pegede på anvendelsen af uklare definitioner, som kan give anledning til fejlfortolkning, indførelsen af et politisk uafbalanceret reguleringssystem kendetegnet ved uforholdsmæssige beføjelser og mangel på fuldt retsligt tilsyn, trusler mod public service-mediers uafhængighed og undergravning af journalisters kildebeskyttelse; der henviser til, at han også understregede nødvendigheden af, at alle relevante aktører, herunder oppositionspartier og civilsamfundet, kan deltage på en meningsfuld måde i omarbejdningen af denne lovgivning, som regulerer et så afgørende aspekt af den måde, hvorpå et demokratisk samfund fungerer (6), |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Europarådets kommissær for menneskerettigheder har opfordret de ungarske myndigheder til ved gennemgangen af medieloven at tage højde for Europarådets normer for ytringsfrihed og mediepluralisme, de relevante henstillinger fra Europarådets Ministerudvalg og Parlamentariske Forsamling og navnlig de bindende normer, der er indeholdt i den europæiske menneskerettighedskonvention og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis; der henviser til, at han pegede på anvendelsen af uklare definitioner, som kan give anledning til fejlfortolkning, indførelsen af et politisk uafbalanceret reguleringssystem kendetegnet ved uforholdsmæssige beføjelser og mangel på fuldt retsligt tilsyn, trusler mod public service-mediers uafhængighed og undergravning af journalisters kildebeskyttelse; der henviser til, at han også understregede nødvendigheden af, at alle relevante aktører, herunder oppositionspartier og civilsamfundet, kan deltage på en meningsfuld måde i omarbejdningen af denne lovgivning, som regulerer et så afgørende aspekt af den måde, hvorpå et demokratisk samfund fungerer (6),

| G. | der henviser til, at kommissæren for menneskerettigheder i en anden udtalelse af 25. februar 2011 henstillede til, at der blev foretaget en tilbundsgående revision af den ungarske medielovpakke med henblik på bl.a. at genindføre en præcis lovgivning til fremme af pluralistiske og uafhængige medier og styrke garantierne for, at medietilsynsordningerne er helt fri for politisk indblanding (7); der henviser til, at han endvidere erklærede, at medierne i Ungarn skal sættes i stand til at udføre deres rolle som vagthund for et pluralistisk demokratisk samfund, og at Ungarn med henblik herpå skal overholde de forpligtelser, som det indgik som medlem af Europarådet, og udnytte denne organisations ekspertise inden for udtryksfrihed, medieuafhængighed og -pluralisme, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at kommissæren for menneskerettigheder i en anden udtalelse af 25. februar 2011 henstillede til, at der blev foretaget en tilbundsgående revision af den ungarske medielovpakke med henblik på bl.a. at genindføre en præcis lovgivning til fremme af pluralistiske og uafhængige medier og styrke garantierne for, at medietilsynsordningerne er helt fri for politisk indblanding (7); der henviser til, at han endvidere erklærede, at medierne i Ungarn skal sættes i stand til at udføre deres rolle som vagthund for et pluralistisk demokratisk samfund, og at Ungarn med henblik herpå skal overholde de forpligtelser, som det indgik som medlem af Europarådet, og udnytte denne organisations ekspertise inden for udtryksfrihed, medieuafhængighed og -pluralisme,

| H. | der henviser til, at den ungarske medielov derfor snarest bør sættes ud af kraft og omarbejdes på grundlag af Kommissionens, OSCE's og Europarådets bemærkninger og forslag for at sikre, at den bliver i fuld overensstemmelse med EU's love og de europæiske værdier og normer for mediefrihed, pluralisme og uafhængig forvaltning, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den ungarske medielov derfor snarest bør sættes ud af kraft og omarbejdes på grundlag af Kommissionens, OSCE's og Europarådets bemærkninger og forslag for at sikre, at den bliver i fuld overensstemmelse med EU's love og de europæiske værdier og normer for mediefrihed, pluralisme og uafhængig forvaltning,

| I. | der henviser til, at Kommissionen til trods for, at Parlamentet gentagne gange har efterlyst et direktiv om mediefrihed, pluralisme og uafhængig forvaltning, hidtil har udsat dette forslag, som er blevet stadig mere nødvendigt og påkrævet, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Kommissionen til trods for, at Parlamentet gentagne gange har efterlyst et direktiv om mediefrihed, pluralisme og uafhængig forvaltning, hidtil har udsat dette forslag, som er blevet stadig mere nødvendigt og påkrævet,

| J. | der henviser til, at betingelserne vedrørende presse- og ytringsfrihed i Københavnskriterierne for medlemskab af EU, der blev fastlagt på Det Europæiske Råd i København i juni 1993, skal overholdes af alle EU's medlemsstater og gennemføres med den fornødne EU-lovgivning, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at betingelserne vedrørende presse- og ytringsfrihed i Københavnskriterierne for medlemskab af EU, der blev fastlagt på Det Europæiske Råd i København i juni 1993, skal overholdes af alle EU's medlemsstater og gennemføres med den fornødne EU-lovgivning,

| K. | der henviser til, at Domstolen i præmis 45 og 46 i sin dom i de forenede sager C-39/05 P og C-52/05 P fastslår, at aktindsigt giver borgerne bedre mulighed for at deltage i beslutningsprocessen og sikrer forvaltningen en større legitimitet, effektivitet og ansvarlighed over for borgerne i et demokratisk system og er en »betingelse for den effektive udøvelse af deres demokratiske rettigheder«, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Domstolen i præmis 45 og 46 i sin dom i de forenede sager C-39/05 P og C-52/05 P fastslår, at aktindsigt giver borgerne bedre mulighed for at deltage i beslutningsprocessen og sikrer forvaltningen en større legitimitet, effektivitet og ansvarlighed over for borgerne i et demokratisk system og er en »betingelse for den effektive udøvelse af deres demokratiske rettigheder«,

| 1. | opfordrer de ungarske myndigheder til at genindføre en uafhængig mediemyndighed, bringe statens indgriben i ytringsfriheden til ophør og afskaffe kravet om afbalanceret mediedækning og mener, at overregulering af medierne er til hinder for og skader en effektiv pluralisme i den offentlige sfære; |
| --- | --- |

1.

opfordrer de ungarske myndigheder til at genindføre en uafhængig mediemyndighed, bringe statens indgriben i ytringsfriheden til ophør og afskaffe kravet om afbalanceret mediedækning og mener, at overregulering af medierne er til hinder for og skader en effektiv pluralisme i den offentlige sfære;

| 2. | glæder sig over, at Kommissionen har samarbejdet med de ungarske myndigheder om at bringe Ungarns medielov i overensstemmelse med EU's traktater og love, og at man på nationalt plan har indledt ændringsprocessen; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over, at Kommissionen har samarbejdet med de ungarske myndigheder om at bringe Ungarns medielov i overensstemmelse med EU's traktater og love, og at man på nationalt plan har indledt ændringsprocessen;

| 3. | beklager Kommissionens beslutning om kun at fokusere på tre punkter i forbindelse med Ungarns gennemførelse af EU's regelværk og navnlig, at der ikke er nogen henvisning til artikel 30 i mediedirektivet, hvilket bevirker, at Kommissionens egne beføjelser begrænses til undersøgelsen af, om Ungarns gennemførelse af EU-lovgivning er i overensstemmelse med chartret om grundlæggende rettigheder; opfordrer Kommissionen til at undersøge, om Ungarn er i overensstemmelse med ansvarsordningen i direktiv 2000/31/EF om elektronisk handel, og hvordan Ungarn har gennemført Rådets rammeafgørelser om bekæmpelse af visse former for og tilkendegivelser af racisme og fremmedhad ved hjælp af straffelovgivningen (2008/913/RIA) og om bekæmpelse af terrorisme (2008/919/RIA), hvor der bl.a. tales om ytringsfriheden og tilsidesættelse af mediefriheden; |
| --- | --- |

3.

beklager Kommissionens beslutning om kun at fokusere på tre punkter i forbindelse med Ungarns gennemførelse af EU's regelværk og navnlig, at der ikke er nogen henvisning til artikel 30 i mediedirektivet, hvilket bevirker, at Kommissionens egne beføjelser begrænses til undersøgelsen af, om Ungarns gennemførelse af EU-lovgivning er i overensstemmelse med chartret om grundlæggende rettigheder; opfordrer Kommissionen til at undersøge, om Ungarn er i overensstemmelse med ansvarsordningen i direktiv 2000/31/EF om elektronisk handel, og hvordan Ungarn har gennemført Rådets rammeafgørelser om bekæmpelse af visse former for og tilkendegivelser af racisme og fremmedhad ved hjælp af straffelovgivningen (2008/913/RIA) og om bekæmpelse af terrorisme (2008/919/RIA), hvor der bl.a. tales om ytringsfriheden og tilsidesættelse af mediefriheden;

| 4. | opfordrer Kommissionen til fortsat nøje at overvåge og evaluere, om den ændrede ungarske medielov overholder EU-lovgivningen og særlig chartret om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til fortsat nøje at overvåge og evaluere, om den ændrede ungarske medielov overholder EU-lovgivningen og særlig chartret om grundlæggende rettigheder;

| 5. | opfordrer de ungarske myndigheder til at inddrage alle aktører i revisionen af medieloven og forfatningen, som er grundlaget for et demokratisk samfund, der bygger på retsstaten, og til at sikre en passende kontrol for at beskytte mindretallenes grundlæggende rettigheder imod risikoen for flertalstyranni; |
| --- | --- |

5.

opfordrer de ungarske myndigheder til at inddrage alle aktører i revisionen af medieloven og forfatningen, som er grundlaget for et demokratisk samfund, der bygger på retsstaten, og til at sikre en passende kontrol for at beskytte mindretallenes grundlæggende rettigheder imod risikoen for flertalstyranni;

| 6. | opfordrer Kommissionen til at handle på grundlag af artikel 265 TEUF ved at foreslå et lovgivningsinitiativ, jf. artikel 225, om mediefrihed, pluralisme og uafhængig forvaltning inden årets udgang og til i den forbindelse at afhjælpe manglerne i EU's medielovramme og udnytte sine beføjelser inden for det indre marked, audiovisuel politik, konkurrence, telekommunikation, statsstøtte, public service-forpligtelser og grundlæggende rettigheder for enhver med bopæl i EU med henblik på i det mindste at få fastlagt de mest nødvendige minimumsnormer, som alle medlemsstater skal opfylde og overholde i deres nationale lovgivning, for at sikre, garantere og fremme informationsfriheden, en passende grad af mediepluralisme og en uafhængig medieforvaltning; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til at handle på grundlag af artikel 265 TEUF ved at foreslå et lovgivningsinitiativ, jf. artikel 225, om mediefrihed, pluralisme og uafhængig forvaltning inden årets udgang og til i den forbindelse at afhjælpe manglerne i EU's medielovramme og udnytte sine beføjelser inden for det indre marked, audiovisuel politik, konkurrence, telekommunikation, statsstøtte, public service-forpligtelser og grundlæggende rettigheder for enhver med bopæl i EU med henblik på i det mindste at få fastlagt de mest nødvendige minimumsnormer, som alle medlemsstater skal opfylde og overholde i deres nationale lovgivning, for at sikre, garantere og fremme informationsfriheden, en passende grad af mediepluralisme og en uafhængig medieforvaltning;

| 7. | opfordrer de ungarske myndigheder til at ændre medieloven yderligere og til - hvis lovene findes ikke at være i overensstemmelse med bogstav eller ånd i traktaterne eller EU-lovgivningen, chartret om grundlæggende rettigheder eller den europæiske menneskerettighedskonvention - at ophæve og ikke anvende lovene eller de elementer heri, som findes ikke at være i overensstemmelse med ovennævnte bestemmelser, jf. kommentarerne og forslagene fra Europa-Parlamentet, Kommissionen, OSCE og Europarådets kommissær for menneskerettigheder, henstillingerne fra Europarådets Ministerudvalg og Parlamentariske Forsamling samt EU-Domstolens og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol retspraksis; |
| --- | --- |

7.

opfordrer de ungarske myndigheder til at ændre medieloven yderligere og til - hvis lovene findes ikke at være i overensstemmelse med bogstav eller ånd i traktaterne eller EU-lovgivningen, chartret om grundlæggende rettigheder eller den europæiske menneskerettighedskonvention - at ophæve og ikke anvende lovene eller de elementer heri, som findes ikke at være i overensstemmelse med ovennævnte bestemmelser, jf. kommentarerne og forslagene fra Europa-Parlamentet, Kommissionen, OSCE og Europarådets kommissær for menneskerettigheder, henstillingerne fra Europarådets Ministerudvalg og Parlamentariske Forsamling samt EU-Domstolens og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol retspraksis;

| 8. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Agenturet for Grundlæggende Rettigheder, OSCE og Europarådet. |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Agenturet for Grundlæggende Rettigheder, OSCE og Europarådet.

---

(1)  EUT C 104 E af 30.4.2004, s. 1026.

(2)  EUT C 8 E af 14.1.2010, s. 85.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0307.

(4)  Analysis and assessment of a package of Hungarian legislation and draft legislation on media and telecommunications, udarbejdet af dr. Karol Jakubowicz for OSCE.

(5)  Skrivelse af 14. januar 2010 fra OSCE's repræsentant for mediefrihed til formanden for Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

(6)  http://www.coe.int/t/commissioner/News/2011/110201Hungary_en.asp

(7)  https://wcd.coe.int/wcd/ViewDoc.jsp?id=1751289.

---

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/158 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/158

---

Torsdag den 10. marts 2011De sydlige nabolande, navnlig Libyen, herunder humanitære aspekter

P7_TA(2011)0095

Europa-Parlamentets beslutning af 10. marts 2011 om de sydlige nabolande, navnlig Libyen

2012/C 199 E/18

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution (UNGA) af 1. marts 2011, som med konsensus har vedtaget at suspendere Libyens medlemskab af FN’s Menneskerettighedsråd (UNHRC), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution (UNGA) af 1. marts 2011, som med konsensus har vedtaget at suspendere Libyens medlemskab af FN’s Menneskerettighedsråd (UNHRC),

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1970/2011 af 26. februar 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1970/2011 af 26. februar 2011,

| — | der henviser til Rådets afgørelse af 28. februar 2011 om gennemførelse af FN's Sikkerhedsråds resolution og om indførelse af yderligere restriktive foranstaltninger mod de ansvarlige for de voldelige overgreb på Libyens civilbefolkning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse af 28. februar 2011 om gennemførelse af FN's Sikkerhedsråds resolution og om indførelse af yderligere restriktive foranstaltninger mod de ansvarlige for de voldelige overgreb på Libyens civilbefolkning,

| — | der henviser til Menneskerettighedsrådets resolution S-15/2 af 25. februar 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til Menneskerettighedsrådets resolution S-15/2 af 25. februar 2011,

| — | der henviser til suspensionen af forhandlingerne om en rammeaftale mellem EU og Libyen den 22. februar 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til suspensionen af forhandlingerne om en rammeaftale mellem EU og Libyen den 22. februar 2011,

| — | der henviser til de seneste udtalelser om Libyen og Nordafrika fra Unionens højtstående repræsentant Catherine Ashton, |
| --- | --- |

—

der henviser til de seneste udtalelser om Libyen og Nordafrika fra Unionens højtstående repræsentant Catherine Ashton,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Libyen og især sin beslutning af 17. juni 2010 om henrettelser i Libyen (1) og sin henstilling af 20. januar 2011 til Rådet med kritiske betingelser for forhandlingerne om rammeaftalen mellem EU og Libyen (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Libyen og især sin beslutning af 17. juni 2010 om henrettelser i Libyen (1) og sin henstilling af 20. januar 2011 til Rådet med kritiske betingelser for forhandlingerne om rammeaftalen mellem EU og Libyen (2),

| — | der henviser til Genèvekonventionen af 28. juli 1951 og den tilhørende protokol af 31. januar 1967 om flygtninges retsstilling, |
| --- | --- |

—

der henviser til Genèvekonventionen af 28. juli 1951 og den tilhørende protokol af 31. januar 1967 om flygtninges retsstilling,

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder og dets protokol om etablering af en afrikansk menneskerettighedsdomstol, som blev ratificeret af Libyen hhv. den 26. marts 1987 og den 19. november 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder og dets protokol om etablering af en afrikansk menneskerettighedsdomstol, som blev ratificeret af Libyen hhv. den 26. marts 1987 og den 19. november 2003,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at de nylige demonstrationer i flere arabiske lande i Nordafrika og Mellemøsten har krævet, at der gøres en ende på de autoritære regimer og gennemføres politiske, økonomiske og sociale reformer og skabes frihed, demokrati og bedre levevilkår for den almindelige borger; der henviser til, at de massive protester i mange arabiske lande har vist, at udemokratiske og autoritære regimer ikke kan sikre troværdig stabilitet, og at demokratiske værdier er af central betydning for økonomiske og politiske partnerskaber, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at de nylige demonstrationer i flere arabiske lande i Nordafrika og Mellemøsten har krævet, at der gøres en ende på de autoritære regimer og gennemføres politiske, økonomiske og sociale reformer og skabes frihed, demokrati og bedre levevilkår for den almindelige borger; der henviser til, at de massive protester i mange arabiske lande har vist, at udemokratiske og autoritære regimer ikke kan sikre troværdig stabilitet, og at demokratiske værdier er af central betydning for økonomiske og politiske partnerskaber,

| B. | der henviser til, at protester mod det Libyske regime startede i byen Benghazi den 15. februar 2011 og spredte sig ud over landet til Al Bayda, Al-Quba, Darnah og Az Zintan, og at demonstranterne har overtaget kontrollen med flere byer, navnlig i den østlige del af Libyen, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at protester mod det Libyske regime startede i byen Benghazi den 15. februar 2011 og spredte sig ud over landet til Al Bayda, Al-Quba, Darnah og Az Zintan, og at demonstranterne har overtaget kontrollen med flere byer, navnlig i den østlige del af Libyen,

| C. | der henviser til, at demonstranterne har været udsat for angreb af hidtil usete dimensioner fra Gaddafi-regimets side, der har sat de libyske væbnede styrker, militstropper og lejesoldater ind for at knuse protesterne med magt, herunder ved hjælp af vilkårlig brug af maskingeværer, snigskytter og militære kampfly og helikoptere mod civile; der henviser til, at dette har resulteret i et kraftigt stigende antal dræbte og mange sårede og arresterede, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at demonstranterne har været udsat for angreb af hidtil usete dimensioner fra Gaddafi-regimets side, der har sat de libyske væbnede styrker, militstropper og lejesoldater ind for at knuse protesterne med magt, herunder ved hjælp af vilkårlig brug af maskingeværer, snigskytter og militære kampfly og helikoptere mod civile; der henviser til, at dette har resulteret i et kraftigt stigende antal dræbte og mange sårede og arresterede,

| D. | der henviser til, at regimets voldelige og brutale reaktion over for den libyske befolkning ikke blot har ført til mange soldaters frafald, men også til, at medlemmer af regimet er trådt tilbage, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at regimets voldelige og brutale reaktion over for den libyske befolkning ikke blot har ført til mange soldaters frafald, men også til, at medlemmer af regimet er trådt tilbage,

| E. | der henviser til, at mere end 200 000 mennesker ifølge UNHRC er flygtet fra Libyen til nabolandene Tunesien, Egypten og Niger inden for de seneste dage, og at flere hundrede tusinde flygtninge og udenlandske arbejdstagere står over for enorme vanskeligheder i forbindelse med flugten fra konflikten eller Libyen; der henviser til, at dette skaber en humanitær nødsituation, som kræver en hurtig reaktion fra EU's side, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at mere end 200 000 mennesker ifølge UNHRC er flygtet fra Libyen til nabolandene Tunesien, Egypten og Niger inden for de seneste dage, og at flere hundrede tusinde flygtninge og udenlandske arbejdstagere står over for enorme vanskeligheder i forbindelse med flugten fra konflikten eller Libyen; der henviser til, at dette skaber en humanitær nødsituation, som kræver en hurtig reaktion fra EU's side,

| F. | der henviser til, at FN's Generalforsamling efter UNHRC's enstemmige vedtagelse af en resolution om menneskerettighedssituationen i Libyen på dens 15. ekstraordinære samling den 25. februar 2011, som fordømmer de voldsomme og systematiske menneskerettighedskrænkelser i Libyen og påpeger, at nogle af disse måske udgør forbrydelser mod menneskeheden, den 2. marts 2011 besluttede at suspendere Libyens medlemskab af UNHRC på henstilling fra UNHRC selv, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at FN's Generalforsamling efter UNHRC's enstemmige vedtagelse af en resolution om menneskerettighedssituationen i Libyen på dens 15. ekstraordinære samling den 25. februar 2011, som fordømmer de voldsomme og systematiske menneskerettighedskrænkelser i Libyen og påpeger, at nogle af disse måske udgør forbrydelser mod menneskeheden, den 2. marts 2011 besluttede at suspendere Libyens medlemskab af UNHRC på henstilling fra UNHRC selv,

| G. | der henviser til, at anklagemyndigheden ved Den Internationale Straffedomstol (ICC) som reaktion på FN's Sikkerhedsråds resolution om Libyen af 26. februar 2011, af hvilken det fremgik, at situationen skulle forelægges for ICC, den 3. marts 2011 iværksætte en undersøgelse af de forbrydelser mod menneskeheden, som angiveligt er begået i Libyen, herunder af Muammar Gaddafi og medlemmer af regimet; der henviser til, at Sikkerhedsrådets resolution 1970 indfører en våbenembargo mod landet og et rejseforbud og indefrysning af familien Muammar Gaddafis og regimets aktiver, og samtidig bemyndiger alle FN's medlemsstater til at beslaglægge og bortskaffe al militærmateriel, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at anklagemyndigheden ved Den Internationale Straffedomstol (ICC) som reaktion på FN's Sikkerhedsråds resolution om Libyen af 26. februar 2011, af hvilken det fremgik, at situationen skulle forelægges for ICC, den 3. marts 2011 iværksætte en undersøgelse af de forbrydelser mod menneskeheden, som angiveligt er begået i Libyen, herunder af Muammar Gaddafi og medlemmer af regimet; der henviser til, at Sikkerhedsrådets resolution 1970 indfører en våbenembargo mod landet og et rejseforbud og indefrysning af familien Muammar Gaddafis og regimets aktiver, og samtidig bemyndiger alle FN's medlemsstater til at beslaglægge og bortskaffe al militærmateriel,

| H. | der henviser til, at Rådets afgørelse af 28. februar 2011 indfører yderligere restriktive foranstaltninger, navnlig visumforbud og indefrysning af aktiver, mod de ansvarlige for de voldelige overgreb på Libyens civilbefolkning og derved gennemfører FN's Sikkerhedsråds resolution om Libyen af 26. februar 2011, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Rådets afgørelse af 28. februar 2011 indfører yderligere restriktive foranstaltninger, navnlig visumforbud og indefrysning af aktiver, mod de ansvarlige for de voldelige overgreb på Libyens civilbefolkning og derved gennemfører FN's Sikkerhedsråds resolution om Libyen af 26. februar 2011,

| I. | der henviser til, at talrige af verdens ledere siden opstandens begyndelse har opfordret oberst Gaddafi til at træde tilbage, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at talrige af verdens ledere siden opstandens begyndelse har opfordret oberst Gaddafi til at træde tilbage,

| J. | der henviser til, at Den Arabiske Liga suspenderede Libyen den 22. februar 2011, og at dennes generalsekretær den 3. marts 2011 erklærede, at Ligaen eventuelt ville støtte et flyveforbud i det libyske luftrum i samarbejde med Den Afrikanske Union, såfremt kampene i Libyen ville fortsætte, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Den Arabiske Liga suspenderede Libyen den 22. februar 2011, og at dennes generalsekretær den 3. marts 2011 erklærede, at Ligaen eventuelt ville støtte et flyveforbud i det libyske luftrum i samarbejde med Den Afrikanske Union, såfremt kampene i Libyen ville fortsætte,

| K. | der henviser til, at det midlertidige Nationale Overgangsråd i en erklæring af 5. marts 2011 anmodede det internationale samfund om at opfylde sin forpligtelse til at beskytte det libyske folk mod folkedrab og forbrydelser mod menneskeheden uden nogen form for direkte militær intervention på libysk territorium, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det midlertidige Nationale Overgangsråd i en erklæring af 5. marts 2011 anmodede det internationale samfund om at opfylde sin forpligtelse til at beskytte det libyske folk mod folkedrab og forbrydelser mod menneskeheden uden nogen form for direkte militær intervention på libysk territorium,

| L. | der henviser til, at EU med virkning fra den 22. februar 2011 har suspenderet de igangværende forhandlinger om rammeaftalen mellem EU og Libyen og alle samarbejdskontrakter med Libyen, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EU med virkning fra den 22. februar 2011 har suspenderet de igangværende forhandlinger om rammeaftalen mellem EU og Libyen og alle samarbejdskontrakter med Libyen,

| M. | der henviser til, at EU har en vital interesse i et demokratisk, stabilt, velstående og fredeligt Nordafrika; der henviser til, at den seneste tids begivenheder i Libyen, Egypten og Tunesien har understreget, hvor vigtigt det er, at EU reviderer sin eksterne politik over for Middelhavsområdet, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU har en vital interesse i et demokratisk, stabilt, velstående og fredeligt Nordafrika; der henviser til, at den seneste tids begivenheder i Libyen, Egypten og Tunesien har understreget, hvor vigtigt det er, at EU reviderer sin eksterne politik over for Middelhavsområdet,

| N. | der henviser til, at Det Europæiske Råd på sit ekstraordinære møde den 11. marts 2011 forventes indgående at behandle beretningen fra Unionens højtstående repræsentant og Kommissionen om den hurtige tilpasning af EU's instrumenter såvel som den højtstående repræsentants beretning om støtte til overgangs- og forandringsprocesser, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Det Europæiske Råd på sit ekstraordinære møde den 11. marts 2011 forventes indgående at behandle beretningen fra Unionens højtstående repræsentant og Kommissionen om den hurtige tilpasning af EU's instrumenter såvel som den højtstående repræsentants beretning om støtte til overgangs- og forandringsprocesser,

| 1. | udtrykker sin solidaritet med det libyske folk og især med de libyske unge, som har været drivkraften i bestræbelserne hen imod demokrati og systemændring, glæder sig over deres mod og beslutsomhed og støtter fuldt ud deres legitime demokratiske, økonomiske og sociale forhåbninger; |
| --- | --- |

1.

udtrykker sin solidaritet med det libyske folk og især med de libyske unge, som har været drivkraften i bestræbelserne hen imod demokrati og systemændring, glæder sig over deres mod og beslutsomhed og støtter fuldt ud deres legitime demokratiske, økonomiske og sociale forhåbninger;

| 2. | fordømmer på det kraftigste de åbenlyse og systematiske krænkelser af menneskerettighederne i Libyen og især Gaddafi-regimets voldelige undertrykkelse af fredelige demokratisksindede demonstranter, journalister og menneskerettighedsforkæmpere; beklager dybt det heraf følgende store tab af liv og det høje antal sårede; udtrykker sin medfølelse med ofrenes familier; fordømmer de opfordringer til angreb på civilbefolkningen, som Muammar Gaddafi og hans søn Saif al-Islam som de øverste repræsentanter for regimet udtrykkeligt har fremsat i deres udtalelser; |
| --- | --- |

2.

fordømmer på det kraftigste de åbenlyse og systematiske krænkelser af menneskerettighederne i Libyen og især Gaddafi-regimets voldelige undertrykkelse af fredelige demokratisksindede demonstranter, journalister og menneskerettighedsforkæmpere; beklager dybt det heraf følgende store tab af liv og det høje antal sårede; udtrykker sin medfølelse med ofrenes familier; fordømmer de opfordringer til angreb på civilbefolkningen, som Muammar Gaddafi og hans søn Saif al-Islam som de øverste repræsentanter for regimet udtrykkeligt har fremsat i deres udtalelser;

| 3. | opfordrer til, at der øjeblikkelig sættes en stopper for oberst Gaddafis brutale diktatorregime, og opfordrer ham til straks at træde tilbage for at forhindre yderligere blodsudgydelser og åbne mulighed for en fredelig politisk overgang; opfordrer de libyske myndigheder til straks at standse volden og åbne mulighed for en fredelig løsning i overensstemmelse med det libyske folks legitime forhåbninger; opfordrer de libyske myndigheder til at respektere menneskerettighederne og international humanitær ret, ophæve alle begrænsninger af ytringsfriheden, herunder på internettet, og øjeblikkelig give uafhængige menneskerettighedsobservatører og udenlandske medier adgang til landet; |
| --- | --- |

3.

opfordrer til, at der øjeblikkelig sættes en stopper for oberst Gaddafis brutale diktatorregime, og opfordrer ham til straks at træde tilbage for at forhindre yderligere blodsudgydelser og åbne mulighed for en fredelig politisk overgang; opfordrer de libyske myndigheder til straks at standse volden og åbne mulighed for en fredelig løsning i overensstemmelse med det libyske folks legitime forhåbninger; opfordrer de libyske myndigheder til at respektere menneskerettighederne og international humanitær ret, ophæve alle begrænsninger af ytringsfriheden, herunder på internettet, og øjeblikkelig give uafhængige menneskerettighedsobservatører og udenlandske medier adgang til landet;

| 4. | støtter fuldt op om FN's Sikkerhedsråds resolution 1970, som fordømmer de voldsomme og systematiske menneskerettighedskrænkelser i Libyen, og opfordrer til, at situationen forelægges for Den Internationale Straffedomstol, og at der samtidig indføres våbenembargo mod landet samt et indrejseforbud og indefrysning af aktiver for Muammar Gaddafis familie; understreger, at de, der har begået overgreb på civile, hver især har pådraget sig et straffeansvar i henhold til folkeretten, at de skal stilles for en domstol, og at der ikke kan blive tale om straffrihed; støtter kraftigt, at anklagemyndigheden ved Den Internationale Straffedomstol har iværksat en undersøgelse af de påståede forbrydelser mod menneskeheden begået af Muammar Gaddafi og hans regime; |
| --- | --- |

4.

støtter fuldt op om FN's Sikkerhedsråds resolution 1970, som fordømmer de voldsomme og systematiske menneskerettighedskrænkelser i Libyen, og opfordrer til, at situationen forelægges for Den Internationale Straffedomstol, og at der samtidig indføres våbenembargo mod landet samt et indrejseforbud og indefrysning af aktiver for Muammar Gaddafis familie; understreger, at de, der har begået overgreb på civile, hver især har pådraget sig et straffeansvar i henhold til folkeretten, at de skal stilles for en domstol, og at der ikke kan blive tale om straffrihed; støtter kraftigt, at anklagemyndigheden ved Den Internationale Straffedomstol har iværksat en undersøgelse af de påståede forbrydelser mod menneskeheden begået af Muammar Gaddafi og hans regime;

| 5. | bemærker, at EU har været den første til at gennemføre de sanktioner, som Sikkerhedsrådet har indført, og at EU's foranstaltninger går endnu videre og omfatter separate sanktioner; glæder sig over, at Rådet har besluttet at forbyde salg til Libyen af udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse, samt over udvidelsen af listen over personer, der er omfattet af indefrysning af aktiver og visumforbud; kræver, at sanktionernes effektivitet evalueres løbende; |
| --- | --- |

5.

bemærker, at EU har været den første til at gennemføre de sanktioner, som Sikkerhedsrådet har indført, og at EU's foranstaltninger går endnu videre og omfatter separate sanktioner; glæder sig over, at Rådet har besluttet at forbyde salg til Libyen af udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse, samt over udvidelsen af listen over personer, der er omfattet af indefrysning af aktiver og visumforbud; kræver, at sanktionernes effektivitet evalueres løbende;

| 6. | understreger, at foranstaltningerne bør omfatte alle libyske aktiver, herunder den statsfond, der forvaltes af den libyske investeringsmyndighed; kræver, at en indefrysning af aktiver omfatter indtægter fra salg af olie og gas; opfordrer Rådet og medlemsstaterne til i fuldt omfang at fremlægge detaljer om alle indefrosne aktiver; ser i den forbindelse gerne, at drøftelser om yderligere EU-sanktioner også kommer til at omfatte indefrysning af aktiver tilhørende libyske selskaber, der har forbindelser til Gaddafi-regimet; |
| --- | --- |

6.

understreger, at foranstaltningerne bør omfatte alle libyske aktiver, herunder den statsfond, der forvaltes af den libyske investeringsmyndighed; kræver, at en indefrysning af aktiver omfatter indtægter fra salg af olie og gas; opfordrer Rådet og medlemsstaterne til i fuldt omfang at fremlægge detaljer om alle indefrosne aktiver; ser i den forbindelse gerne, at drøftelser om yderligere EU-sanktioner også kommer til at omfatte indefrysning af aktiver tilhørende libyske selskaber, der har forbindelser til Gaddafi-regimet;

| 7. | glæder sig over Rådets afgørelse af 28. februar 2011 om at forbyde tilførslen af våben, ammunition og dertil hørende materiel til Libyen; opfordrer i denne forbindelse Rådet til at verificere, hvorvidt der er sket overtrædelser af EU's adfærdskodeks for våbeneksport og til at vedtage konsekvente foranstaltninger for at sikre, at denne kodeks efterleves fuldt ud af alle medlemsstaterne; opfordrer Unionens højtstående repræsentant til at undersøge muligheden for at håndhæve embargoen ved hjælp af luft- og flådeaktiver fra Den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over Rådets afgørelse af 28. februar 2011 om at forbyde tilførslen af våben, ammunition og dertil hørende materiel til Libyen; opfordrer i denne forbindelse Rådet til at verificere, hvorvidt der er sket overtrædelser af EU's adfærdskodeks for våbeneksport og til at vedtage konsekvente foranstaltninger for at sikre, at denne kodeks efterleves fuldt ud af alle medlemsstaterne; opfordrer Unionens højtstående repræsentant til at undersøge muligheden for at håndhæve embargoen ved hjælp af luft- og flådeaktiver fra Den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik;

| 8. | støtter fuldt ud UNHRC's beslutning om at sende en uafhængig international undersøgelseskommission til Libyen for at efterforske overtrædelser af den internationale menneskerettighedsret og om FN's Generalforsamlings beslutning af 2. marts 2011 om at suspendere Libyens medlemskab af UNHRC; |
| --- | --- |

8.

støtter fuldt ud UNHRC's beslutning om at sende en uafhængig international undersøgelseskommission til Libyen for at efterforske overtrædelser af den internationale menneskerettighedsret og om FN's Generalforsamlings beslutning af 2. marts 2011 om at suspendere Libyens medlemskab af UNHRC;

| 9. | opfordrer EU og det internationale samfund til at træffe alle mulige foranstaltninger for at isolere Gaddafi og hans styre både på nationalt og på internationalt plan; |
| --- | --- |

9.

opfordrer EU og det internationale samfund til at træffe alle mulige foranstaltninger for at isolere Gaddafi og hans styre både på nationalt og på internationalt plan;

| 10. | understreger, at EU og medlemsstaterne skal overholde deres beskyttelsesansvar for at redde den libyske civilbefolkning fra storstilede væbnede angreb; påpeger, at det ikke er muligt at udelukke nogen af de alternativer, der er indeholdt i FN's charter; opfordrer Unionens højtstående repræsentant og medlemsstaterne til at forberede sig på en beslutning fra Sikkerhedsrådet om skrappere foranstaltninger, herunder muligheden for at indføre flyveforbudszoner, som skal forhindre regimet i at foretage angreb på civilbefolkningen; understreger, at enhver foranstaltning, der vedtages af EU og medlemsstaterne, bør være dækket af et FN-mandat og koordineres med Den Arabiske Liga og Den Afrikanske Union, og at begge organisationer bør opfordres til at styre de internationale bestræbelser; |
| --- | --- |

10.

understreger, at EU og medlemsstaterne skal overholde deres beskyttelsesansvar for at redde den libyske civilbefolkning fra storstilede væbnede angreb; påpeger, at det ikke er muligt at udelukke nogen af de alternativer, der er indeholdt i FN's charter; opfordrer Unionens højtstående repræsentant og medlemsstaterne til at forberede sig på en beslutning fra Sikkerhedsrådet om skrappere foranstaltninger, herunder muligheden for at indføre flyveforbudszoner, som skal forhindre regimet i at foretage angreb på civilbefolkningen; understreger, at enhver foranstaltning, der vedtages af EU og medlemsstaterne, bør være dækket af et FN-mandat og koordineres med Den Arabiske Liga og Den Afrikanske Union, og at begge organisationer bør opfordres til at styre de internationale bestræbelser;

| 11. | opfordrer Unionens højtstående repræsentant til at etablere forbindelser med Libyens midlertidige Nationale Overgangsråd og indlede processen til at gøre dem officielle og derved fremme overgangen til demokrati og samtidig sikre deltagelse af et bredt spektrum af repræsentanter for det libyske samfund og inddragelse af kvinder og mindretal i overgangsprocessen, samt støtte det midlertidige Nationale Overgangsråd i det befriede område for at lette presset på lokalbefolkningen og opfylde de basale humanitære behov, herunder behovet for lægehjælp; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Unionens højtstående repræsentant til at etablere forbindelser med Libyens midlertidige Nationale Overgangsråd og indlede processen til at gøre dem officielle og derved fremme overgangen til demokrati og samtidig sikre deltagelse af et bredt spektrum af repræsentanter for det libyske samfund og inddragelse af kvinder og mindretal i overgangsprocessen, samt støtte det midlertidige Nationale Overgangsråd i det befriede område for at lette presset på lokalbefolkningen og opfylde de basale humanitære behov, herunder behovet for lægehjælp;

| 12. | opfordrer indtrængende EU til at bidrage til demokratiske reformer og etableringen af institutioner, der kan håndhæve retsstatsprincipperne i Libyen, ved at yde støtte til udviklingen af frie medier og uafhængige civilsamfundsorganisationer, navnlig demokratiske politiske partier, for at der kan finde demokratiske valg sted i fremtiden; |
| --- | --- |

12.

opfordrer indtrængende EU til at bidrage til demokratiske reformer og etableringen af institutioner, der kan håndhæve retsstatsprincipperne i Libyen, ved at yde støtte til udviklingen af frie medier og uafhængige civilsamfundsorganisationer, navnlig demokratiske politiske partier, for at der kan finde demokratiske valg sted i fremtiden;

| 13. | er dybt bekymret over den voksende humanitære krise, eftersom mere end 200 000 migranter er drevet på flugt fra voldshandlingerne i Libyen, hvoraf mange sidder fast ved grænsen mellem Libyen og Tunesien, mens andre er strandet i flygtningelejre i Tunesien, Egypten og Niger; opfordrer de nuværende og kommende libyske myndigheder til at give humanitære organisationer adgang til landet og garantere de humanitære hjælperes sikkerhed; |
| --- | --- |

13.

er dybt bekymret over den voksende humanitære krise, eftersom mere end 200 000 migranter er drevet på flugt fra voldshandlingerne i Libyen, hvoraf mange sidder fast ved grænsen mellem Libyen og Tunesien, mens andre er strandet i flygtningelejre i Tunesien, Egypten og Niger; opfordrer de nuværende og kommende libyske myndigheder til at give humanitære organisationer adgang til landet og garantere de humanitære hjælperes sikkerhed;

| 14. | opfordrer Rådet, Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant til at stille alle finansielle og humanitære midler til rådighed til støtte for en håndfast international humanitær aktion og bistå UNHCR og andre relevante humanitære organisationer med at yde beskyttelse og hjælp til alle i nød; glæder sig over de foranstaltninger, der er truffet, og de midler, der er stillet til rådighed indtil nu af kommissær Georgieva og ECHO samt over den humanitære bistand, som nogle medlemsstater har ydet som reaktion på denne udfordring; henstiller til EU og medlemsstaterne om i overensstemmelse med folkeretten og relevant EU-lovgivning at tilvejebringe transport med fly og skib for at hjælpe med hjemtransport eller genbosættelse af indvandrere, asylsøgere og flygtninge fra Libyen samt yde økonomisk bistand som reaktion på den fælles UNHCR-IOM-appel, der blev udsendt den 3. marts 2011; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Rådet, Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant til at stille alle finansielle og humanitære midler til rådighed til støtte for en håndfast international humanitær aktion og bistå UNHCR og andre relevante humanitære organisationer med at yde beskyttelse og hjælp til alle i nød; glæder sig over de foranstaltninger, der er truffet, og de midler, der er stillet til rådighed indtil nu af kommissær Georgieva og ECHO samt over den humanitære bistand, som nogle medlemsstater har ydet som reaktion på denne udfordring; henstiller til EU og medlemsstaterne om i overensstemmelse med folkeretten og relevant EU-lovgivning at tilvejebringe transport med fly og skib for at hjælpe med hjemtransport eller genbosættelse af indvandrere, asylsøgere og flygtninge fra Libyen samt yde økonomisk bistand som reaktion på den fælles UNHCR-IOM-appel, der blev udsendt den 3. marts 2011;

| 15. | opfordrer Kommissionen til at sørge for, at alle nødvendige forholdsregler er truffet, herunder tilvejebringelsen af tilstrækkelige finansielle, menneskelige og tekniske ressourcer, med henblik på at sikre, at EU kan reagere passende i tilfælde af en massemigration i overensstemmelse med artikel 80 i TEUF; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til at sørge for, at alle nødvendige forholdsregler er truffet, herunder tilvejebringelsen af tilstrækkelige finansielle, menneskelige og tekniske ressourcer, med henblik på at sikre, at EU kan reagere passende i tilfælde af en massemigration i overensstemmelse med artikel 80 i TEUF;

| 16. | minder om, at ledere i EU og Afrika i den fælles strategi fra 2007 forpligtede sig til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at ulovligt erhvervede aktiver, herunder penge, undersøges og returneres til oprindelseslandet; henstiller til medlemsstaterne at handle i overensstemmelse hermed og i overensstemmelse med FN-konventionen mod korruption for at sikre, at de indefrosne aktiver returneres til det libyske folk; understreger, at en koordineret EU-aktion er nødvendig for at gennemføre en indefrysning af aktiver, der tilhører Gaddafi-familien og kendte fæller i Europa eller i europæiske kreditinstitutter, der opererer i skattely, for at sikre, at EU-bankerne overholder identifikationskravene med hensyn til midler, der potentielt overføres ulovligt fra Libyen; |
| --- | --- |

16.

minder om, at ledere i EU og Afrika i den fælles strategi fra 2007 forpligtede sig til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at ulovligt erhvervede aktiver, herunder penge, undersøges og returneres til oprindelseslandet; henstiller til medlemsstaterne at handle i overensstemmelse hermed og i overensstemmelse med FN-konventionen mod korruption for at sikre, at de indefrosne aktiver returneres til det libyske folk; understreger, at en koordineret EU-aktion er nødvendig for at gennemføre en indefrysning af aktiver, der tilhører Gaddafi-familien og kendte fæller i Europa eller i europæiske kreditinstitutter, der opererer i skattely, for at sikre, at EU-bankerne overholder identifikationskravene med hensyn til midler, der potentielt overføres ulovligt fra Libyen;

| 17. | understreger, at lejesoldaters aktiviteter er en trussel mod den globale fred og sikkerhed og en forbrydelse mod menneskeheden og derfor bør stoppes; opfordrer Rådet og Unionens højtstående repræsentant til at udsende kraftige advarsler med henblik på at afskrække enhver regering fra at sende lejesoldater, væbnede styrker eller militærudstyr til støtte for Gaddafi-regimets undertrykkelse af det libyske folk; |
| --- | --- |

17.

understreger, at lejesoldaters aktiviteter er en trussel mod den globale fred og sikkerhed og en forbrydelse mod menneskeheden og derfor bør stoppes; opfordrer Rådet og Unionens højtstående repræsentant til at udsende kraftige advarsler med henblik på at afskrække enhver regering fra at sende lejesoldater, væbnede styrker eller militærudstyr til støtte for Gaddafi-regimets undertrykkelse af det libyske folk;

| 18. | glæder sig over indkaldelsen til et ekstraordinært møde i Det Europæiske Råd den 11. marts 2011 om udviklingen i Libyen og de sydlige nabolande; opfordrer Unionens højtstående repræsentant og medlemsstaterne til at udarbejde en omfattende og sammenhængende strategi for den humanitære og politiske reaktion på situationen i Libyen; |
| --- | --- |

18.

glæder sig over indkaldelsen til et ekstraordinært møde i Det Europæiske Råd den 11. marts 2011 om udviklingen i Libyen og de sydlige nabolande; opfordrer Unionens højtstående repræsentant og medlemsstaterne til at udarbejde en omfattende og sammenhængende strategi for den humanitære og politiske reaktion på situationen i Libyen;

| 19. | opfordrer Unionens højtstående repræsentant til at starte forberedelserne til EU's engagement i og støtte til de sydlige nabolande, navnlig med hensyn til at støtte udviklingen af retsstaten, god regeringsførelse og de forfatningsmæssige og valgtekniske forudsætninger for at skabe et stabilt, pluralistisk og fredeligt demokrati i regionen; anmoder Unionens højtstående repræsentant om fuldt ud at udnytte alle EU's relevante eksterne finansielle instrumenter, herunder EIDHR; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Unionens højtstående repræsentant til at starte forberedelserne til EU's engagement i og støtte til de sydlige nabolande, navnlig med hensyn til at støtte udviklingen af retsstaten, god regeringsførelse og de forfatningsmæssige og valgtekniske forudsætninger for at skabe et stabilt, pluralistisk og fredeligt demokrati i regionen; anmoder Unionens højtstående repræsentant om fuldt ud at udnytte alle EU's relevante eksterne finansielle instrumenter, herunder EIDHR;

| 20. | er af den opfattelse, at de revolutionære forandringer i Nordafrika og Mellemøsten har gjort det klart, at EU's positive indflydelse og langsigtede troværdighed i regionen vil afhænge af dets evne til at føre en sammenhængende fælles udenrigspolitik, som er værdibaseret, og som klart stiller sig på de nye demokratiske kræfters side; gentager sin opfordring til, at EU ændrer sin politik for støtte til demokrati og menneskerettigheder, således at der skabes en gennemførelsesmekanisme for menneskerettighedsbestemmelsen i alle aftaler med tredjelande; |
| --- | --- |

20.

er af den opfattelse, at de revolutionære forandringer i Nordafrika og Mellemøsten har gjort det klart, at EU's positive indflydelse og langsigtede troværdighed i regionen vil afhænge af dets evne til at føre en sammenhængende fælles udenrigspolitik, som er værdibaseret, og som klart stiller sig på de nye demokratiske kræfters side; gentager sin opfordring til, at EU ændrer sin politik for støtte til demokrati og menneskerettigheder, således at der skabes en gennemførelsesmekanisme for menneskerettighedsbestemmelsen i alle aftaler med tredjelande;

| 21. | gentager sin anmodning om at blive tæt involveret i arbejdet i den taskforce, der er oprettet med henblik på at koordinere EU's reaktion på krisen i Libyen og andre steder i Middelhavsområdet; |
| --- | --- |

21.

gentager sin anmodning om at blive tæt involveret i arbejdet i den taskforce, der er oprettet med henblik på at koordinere EU's reaktion på krisen i Libyen og andre steder i Middelhavsområdet;

| 22. | understreger endnu en gang, at begivenhederne i Libyen og i andre lande i regionen har understreget det presserende behov for mere ambitiøse og effektive politikker og instrumenter samt styrkelse af deres budgetmæssige grundlag med henblik på fremme af og støtte til politiske, økonomiske og sociale reformer i EU's sydlige nabolande; understreger, at den igangværende strategiske revision af den europæiske naboskabspolitik skal afspejle den aktuelle udvikling i Nordafrika og nå frem til nye forbedrede metoder til at opfylde befolkningernes behov og forhåbninger; insisterer på, at revisionen af naboskabspolitikken skal prioritere kriterier vedrørende domstolenes uafhængighed, respekt for de grundlæggende frihedsrettigheder, pluralisme og pressefrihed og bekæmpelse af korruption; kræver en bedre koordinering med EU's øvrige politikker over for de involverede lande; |
| --- | --- |

22.

understreger endnu en gang, at begivenhederne i Libyen og i andre lande i regionen har understreget det presserende behov for mere ambitiøse og effektive politikker og instrumenter samt styrkelse af deres budgetmæssige grundlag med henblik på fremme af og støtte til politiske, økonomiske og sociale reformer i EU's sydlige nabolande; understreger, at den igangværende strategiske revision af den europæiske naboskabspolitik skal afspejle den aktuelle udvikling i Nordafrika og nå frem til nye forbedrede metoder til at opfylde befolkningernes behov og forhåbninger; insisterer på, at revisionen af naboskabspolitikken skal prioritere kriterier vedrørende domstolenes uafhængighed, respekt for de grundlæggende frihedsrettigheder, pluralisme og pressefrihed og bekæmpelse af korruption; kræver en bedre koordinering med EU's øvrige politikker over for de involverede lande;

| 23. | er enig i, at Middelhavsunionen må tilpasse sig den nye æra og de nye forhold og reagere på de nylige begivenheder med henblik på at fremsætte forslag til, hvordan demokrati og menneskerettigheder bedst kan fremmes i Middelhavsunionens medlemsstater og i regionen, herunder Libyen, og til mulige reformer for at gøre dens egen rolle stærkere og mere konsekvent og effektiv; |
| --- | --- |

23.

er enig i, at Middelhavsunionen må tilpasse sig den nye æra og de nye forhold og reagere på de nylige begivenheder med henblik på at fremsætte forslag til, hvordan demokrati og menneskerettigheder bedst kan fremmes i Middelhavsunionens medlemsstater og i regionen, herunder Libyen, og til mulige reformer for at gøre dens egen rolle stærkere og mere konsekvent og effektiv;

| 24. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformanden i Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's Sikkerhedsråd, FN's Generalforsamling, FN’s Menneskerettighedsråd, Den Arabiske Liga, Den Afrikanske Union, Unionen for Middelhavsområdet, regeringerne i Libyens nabolande og Libyens midlertidige Nationale Overgangsråd. |
| --- | --- |

24.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformanden i Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's Sikkerhedsråd, FN's Generalforsamling, FN’s Menneskerettighedsråd, Den Arabiske Liga, Den Afrikanske Union, Unionen for Middelhavsområdet, regeringerne i Libyens nabolande og Libyens midlertidige Nationale Overgangsråd.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0246.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0020.

---

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/163 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/163

---

Torsdag den 10. marts 2011EU’s strategi over for Iran

P7_TA(2011)0096

Europa-Parlamentets beslutning af 10. marts 2011 om EU’s strategi over for Iran (2010/2050(INI))

2012/C 199 E/19

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Iran, herunder beslutningen af 8. september 2010 om menneskerettighedssituationen i Iran, navnlig sagerne om Sakineh Mohammadi Ashtiani og Zahra Bahrami (1), beslutningen af 10. februar 2010 om Iran (2) og beslutningen af 22. oktober 2009 om Iran (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Iran, herunder beslutningen af 8. september 2010 om menneskerettighedssituationen i Iran, navnlig sagerne om Sakineh Mohammadi Ashtiani og Zahra Bahrami (1), beslutningen af 10. februar 2010 om Iran (2) og beslutningen af 22. oktober 2009 om Iran (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2010 om verdensdagen mod dødsstraf (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2010 om verdensdagen mod dødsstraf (4),

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, konventionen om afskaffelse af alle former for racediskrimination og konventionen om barnets rettigheder - konventioner, som Iran har tilsluttet sig, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, konventionen om afskaffelse af alle former for racediskrimination og konventionen om barnets rettigheder - konventioner, som Iran har tilsluttet sig,

| — | der henviser til den fælles erklæring af 8. februar 2010 fra EU og USA, hvori de opfordrer den iranske regering til at opfylde sine menneskeretlige forpligtelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 8. februar 2010 fra EU og USA, hvori de opfordrer den iranske regering til at opfylde sine menneskeretlige forpligtelser,

| — | der henviser til erklæringen af 24. september 2010 fra EU's højtstående repræsentant, Catherine Ashton (herefter »den højtstående repræsentant«), om de uhyrlige og uacceptable udtalelser, som Irans præsident, Mahmoud Ahmadinejad, fremsatte på FN's Generalforsamling, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 24. september 2010 fra EU's højtstående repræsentant, Catherine Ashton (herefter »den højtstående repræsentant«), om de uhyrlige og uacceptable udtalelser, som Irans præsident, Mahmoud Ahmadinejad, fremsatte på FN's Generalforsamling,

| — | der henviser til EU's erklæring om ikke-spredning af masseødelæggelsesvåben, som blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Thessaloniki den 19. og 20. juni 2003, og EU's strategi af 10. december 2003 mod spredning af masseødelæggelsesvåben, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's erklæring om ikke-spredning af masseødelæggelsesvåben, som blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Thessaloniki den 19. og 20. juni 2003, og EU's strategi af 10. december 2003 mod spredning af masseødelæggelsesvåben,

| — | der henviser til erklæringen af 23. september 2010 fra den højtstående repræsentants talsmand, som fordømmer bombeeksplosionerne i Mahabad i Iran, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 23. september 2010 fra den højtstående repræsentants talsmand, som fordømmer bombeeksplosionerne i Mahabad i Iran,

| — | der henviser til rapporten om gennemførelsen af den europæiske sikkerhedsstrategi med titlen »At skabe sikkerhed i en verden i forandring«, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten om gennemførelsen af den europæiske sikkerhedsstrategi med titlen »At skabe sikkerhed i en verden i forandring«, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2008,

| — | der henviser til den højtstående repræsentants erklæring af 22. september 2010 på vegne af E3+3 om en snarlig forhandlingsbaseret løsning på det iranske atomspørgsmål, |
| --- | --- |

—

der henviser til den højtstående repræsentants erklæring af 22. september 2010 på vegne af E3+3 om en snarlig forhandlingsbaseret løsning på det iranske atomspørgsmål,

| — | der henviser til den højtstående repræsentants erklæring af 12. august 2010 på EU’s vegne om domfældelsen af de syv bahá'i-ledere, |
| --- | --- |

—

der henviser til den højtstående repræsentants erklæring af 12. august 2010 på EU’s vegne om domfældelsen af de syv bahá'i-ledere,

| — | der henviser til erklæringen af 16. juli 2010 fra den højtstående repræsentants talsmand, som fordømmer angrebene i Iran, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 16. juli 2010 fra den højtstående repræsentants talsmand, som fordømmer angrebene i Iran,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 22. marts 2010 om fri adgang til oplysninger i Iran, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 22. marts 2010 om fri adgang til oplysninger i Iran,

| — | der henviser til den højtstående repræsentants erklæring af 6. juli 2010 om de nært forestående henrettelser i Iran, |
| --- | --- |

—

der henviser til den højtstående repræsentants erklæring af 6. juli 2010 om de nært forestående henrettelser i Iran,

| — | der henviser til den højtstående repræsentants erklæring af 12. juni 2010 på EU’s vegne om den alvorligt forværrede menneskerettighedssituation i Iran efter præsidentvalget i juni 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til den højtstående repræsentants erklæring af 12. juni 2010 på EU’s vegne om den alvorligt forværrede menneskerettighedssituation i Iran efter præsidentvalget i juni 2009,

| — | der henviser til data fra Irans statistiske center, der viser, at ledighedsprocenten i landet i foråret 2010 steg til 14,6 %, og at det samlede antal ledige skønnes at ligge på over 3,5 millioner, |
| --- | --- |

—

der henviser til data fra Irans statistiske center, der viser, at ledighedsprocenten i landet i foråret 2010 steg til 14,6 %, og at det samlede antal ledige skønnes at ligge på over 3,5 millioner,

| — | der henviser til, at Iran er part i traktaten om ikke-spredning af kernevåben (NPT) og som sådan har frasagt sig muligheden for at erhverve kernevåben og er retligt forpligtet til at oplyse om alle sine nukleare aktiviteter, herunder nukleart materiale, og til at lade Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) kontrollere disse aktiviteter, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Iran er part i traktaten om ikke-spredning af kernevåben (NPT) og som sådan har frasagt sig muligheden for at erhverve kernevåben og er retligt forpligtet til at oplyse om alle sine nukleare aktiviteter, herunder nukleart materiale, og til at lade Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) kontrollere disse aktiviteter,

| — | der henviser til IAEA's erklæring af 27. september 2005 om, at Iran har undladt at overholde sine forpligtelser i henhold til NPT, |
| --- | --- |

—

der henviser til IAEA's erklæring af 27. september 2005 om, at Iran har undladt at overholde sine forpligtelser i henhold til NPT,

| — | der henviser til, at FN's Sikkerhedsråd i seks på hinanden følgende resolutioner (1696, 1737, 1747, 1803, 1835 og 1929) har bekræftet, at berigelsen af uran skal suspenderes, ligesom Sikkerhedsrådet har stillet andre krav som en forudsætning for, at Irans rettigheder i henhold til NPT kan genetableres, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at FN's Sikkerhedsråd i seks på hinanden følgende resolutioner (1696, 1737, 1747, 1803, 1835 og 1929) har bekræftet, at berigelsen af uran skal suspenderes, ligesom Sikkerhedsrådet har stillet andre krav som en forudsætning for, at Irans rettigheder i henhold til NPT kan genetableres,

| — | der henviser til, at IAEA's generaldirektør, Yukiya Amano, i forbindelse med fremlæggelsen af kvartalsrapporten for IAEA’s Styrelsesråd den 18. februar 2010 udtalte, at Iran ikke opfylder kravene i de relevante resolutioner fra IAEA’s Styrelsesråd og FN’s Sikkerhedsråd, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at IAEA's generaldirektør, Yukiya Amano, i forbindelse med fremlæggelsen af kvartalsrapporten for IAEA’s Styrelsesråd den 18. februar 2010 udtalte, at Iran ikke opfylder kravene i de relevante resolutioner fra IAEA’s Styrelsesråd og FN’s Sikkerhedsråd,

| — | der henviser til IAEA’s forslag om en aftale om at levere kernebrændsel til forskningsreaktoren i Teheran i bytte for lavt beriget uran fra de iranske lagre og til det forslag, som den tyrkiske og den brasilianske regering står bag i et forsøg på at skabe tillid og åbne op for forhandlinger mellem Iran og E3+3 samt mellem Iran og Wien-Gruppen, |
| --- | --- |

—

der henviser til IAEA’s forslag om en aftale om at levere kernebrændsel til forskningsreaktoren i Teheran i bytte for lavt beriget uran fra de iranske lagre og til det forslag, som den tyrkiske og den brasilianske regering står bag i et forsøg på at skabe tillid og åbne op for forhandlinger mellem Iran og E3+3 samt mellem Iran og Wien-Gruppen,

| — | der henviser til FN’s Sikkerhedsråds resolution 1929 (2010) om indførelse af nye restriktive foranstaltninger over for Iran i form af en fjerde runde sanktioner over for landet på grund af dets atomprogram, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s Sikkerhedsråds resolution 1929 (2010) om indførelse af nye restriktive foranstaltninger over for Iran i form af en fjerde runde sanktioner over for landet på grund af dets atomprogram,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 26. juli 2010 om Iran og dets vedtagelse af en række restriktive foranstaltninger, der skal iværksættes over for Iran på områderne handel, finansielle tjenester, energi og transport, og af en forordning om udvidelse af listen over enheder og enkeltpersoner, hvis aktiver skal indefryses, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 26. juli 2010 om Iran og dets vedtagelse af en række restriktive foranstaltninger, der skal iværksættes over for Iran på områderne handel, finansielle tjenester, energi og transport, og af en forordning om udvidelse af listen over enheder og enkeltpersoner, hvis aktiver skal indefryses,

| — | der henviser til de supplerende sanktioner over for Iran, som USA, Japan, Canada og Australien har annonceret, |
| --- | --- |

—

der henviser til de supplerende sanktioner over for Iran, som USA, Japan, Canada og Australien har annonceret,

| — | der henviser til EU's årelange forpligtelse til at gøre en indsats for at nå frem til en diplomatisk løsning på det iranske atomspørgsmål, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's årelange forpligtelse til at gøre en indsats for at nå frem til en diplomatisk løsning på det iranske atomspørgsmål,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A7-0037/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A7-0037/2011),

| A. | der henviser til, at Den Islamiske Republik Iran (herefter »Iran«) står over for en række ledelsesmæssige udfordringer - lige fra magtkampe mellem konkurrerende fraktioner inden for landets herskende eliter til en lammende social og økonomisk misstemning, et problematisk regionalt sikkerhedsmiljø og en voksende utilfredshed i landets befolkning - som det iranske styre for en stor dels vedkommende selv har skabt, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Islamiske Republik Iran (herefter »Iran«) står over for en række ledelsesmæssige udfordringer - lige fra magtkampe mellem konkurrerende fraktioner inden for landets herskende eliter til en lammende social og økonomisk misstemning, et problematisk regionalt sikkerhedsmiljø og en voksende utilfredshed i landets befolkning - som det iranske styre for en stor dels vedkommende selv har skabt,

| B. | der henviser til, at den politiske udvikling i Iran siden det omstridte præsidentvalg i juni 2009 - hvor det er en udbredt opfattelse, at der blev praktiseret valgsvindel - har vist, at der i landet er et stort potentiale for demokratisk forandring på folkets initiativ og med landets dynamiske og aktive civilsamfund i spidsen; noterer sig, at de reformvenlige kræfter generelt er blevet identificeret med den grønne bevægelse, der blev dannet under massedemonstrationerne mod præsident Ahmadinejads genvalg, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den politiske udvikling i Iran siden det omstridte præsidentvalg i juni 2009 - hvor det er en udbredt opfattelse, at der blev praktiseret valgsvindel - har vist, at der i landet er et stort potentiale for demokratisk forandring på folkets initiativ og med landets dynamiske og aktive civilsamfund i spidsen; noterer sig, at de reformvenlige kræfter generelt er blevet identificeret med den grønne bevægelse, der blev dannet under massedemonstrationerne mod præsident Ahmadinejads genvalg,

| C. | der henviser til, at Irans sikkerhedsstyrker - revolutionsgarden, Basij-militsen og politiet - har reageret med hårdhændet undertrykkelse og har foretaget vilkårlige anholdelser af tusindvis af fredelige demonstranter og systemkritikere, herunder studerende og akademikere, kvinderettighedsaktivister, fagforeningsmedlemmer, advokater, journalister, bloggere, gejstlige og fremtrædende menneskerettighedsforkæmpere, i et tydeligt forsøg på at skræmme kritikerne og nedkæmpe modstanden, og at domstolene har iscenesat skueprocesser med hundredvis af fremtrædende reformister og aktivister, hvoraf nogle er blevet idømt lange fængselsstraffe eller endda dødsstraf, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Irans sikkerhedsstyrker - revolutionsgarden, Basij-militsen og politiet - har reageret med hårdhændet undertrykkelse og har foretaget vilkårlige anholdelser af tusindvis af fredelige demonstranter og systemkritikere, herunder studerende og akademikere, kvinderettighedsaktivister, fagforeningsmedlemmer, advokater, journalister, bloggere, gejstlige og fremtrædende menneskerettighedsforkæmpere, i et tydeligt forsøg på at skræmme kritikerne og nedkæmpe modstanden, og at domstolene har iscenesat skueprocesser med hundredvis af fremtrædende reformister og aktivister, hvoraf nogle er blevet idømt lange fængselsstraffe eller endda dødsstraf,

| D. | der henviser til, at Irans Revolutionære Garde siden valget af præsident Ahmadinejad i 2005 har anvendt kapital, der er opbygget siden 1980'erne, til at købe statslige foretagender og virksomheder, der er blevet privatiseret gennem fondsbørsen i Teheran, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Irans Revolutionære Garde siden valget af præsident Ahmadinejad i 2005 har anvendt kapital, der er opbygget siden 1980'erne, til at købe statslige foretagender og virksomheder, der er blevet privatiseret gennem fondsbørsen i Teheran,

| E. | der henviser til, at det fortsat er muligt ustraffet at krænke iranernes grundlæggende menneskerettigheder - retten til liv, ytrings- og foreningsfrihed og retten til ikke at blive udsat for vilkårlig anholdelse, frihedsberøvelse og tortur samt alle former for forskelsbehandling, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det fortsat er muligt ustraffet at krænke iranernes grundlæggende menneskerettigheder - retten til liv, ytrings- og foreningsfrihed og retten til ikke at blive udsat for vilkårlig anholdelse, frihedsberøvelse og tortur samt alle former for forskelsbehandling,

| F. | der henviser til, at Iran er et af de lande i Mellemøsten, der har de bedste kabelforbindelser, således at Iran er verdens tredjestørste blogosfære efter USA og Kina; der henviser til, at det ikke er tilfældigt, at telekommunikation og internet regelmæssigt er blevet afbrudt siden valget i juni 2009, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Iran er et af de lande i Mellemøsten, der har de bedste kabelforbindelser, således at Iran er verdens tredjestørste blogosfære efter USA og Kina; der henviser til, at det ikke er tilfældigt, at telekommunikation og internet regelmæssigt er blevet afbrudt siden valget i juni 2009,

| G. | der henviser til, at Iran fortsat har dødsstraf og er et af de tre lande i verden, hvor der sker flest henrettelser; der henviser til, at Iran har rekorden for flest henrettelser af ungdomsforbrydere; der henviser til, at Iran fortsat anvender dødsstraf ved stening, hvilket er i strid med den anden valgfrie protokol til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Iran fortsat har dødsstraf og er et af de tre lande i verden, hvor der sker flest henrettelser; der henviser til, at Iran har rekorden for flest henrettelser af ungdomsforbrydere; der henviser til, at Iran fortsat anvender dødsstraf ved stening, hvilket er i strid med den anden valgfrie protokol til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder,

| H. | der henviser til, at talrige iranere er blevet henrettet af politiske årsager, at utallige fortsat sidder fængslet, og at hundredvis er blevet tvunget til at flygte fra Iran af frygt for deres liv og/eller tidsubegrænset tilbageholdelse, forhør og tortur, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at talrige iranere er blevet henrettet af politiske årsager, at utallige fortsat sidder fængslet, og at hundredvis er blevet tvunget til at flygte fra Iran af frygt for deres liv og/eller tidsubegrænset tilbageholdelse, forhør og tortur,

| I. | der henviser til, at menneskerettighedsorganer i Iran (f.eks. Den Islamiske Menneskerettighedskommission og Artikel 90-Kommissionen) er regeringens allierede og stort set uden betydning, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at menneskerettighedsorganer i Iran (f.eks. Den Islamiske Menneskerettighedskommission og Artikel 90-Kommissionen) er regeringens allierede og stort set uden betydning,

| J. | der henviser til, at Irans atomprogram har en fortid med hemmeligholdelse, hvilket med tiden har nedbrudt troværdigheden af Irans påstande om, at programmet udelukkende skal anvendes til fredelige formål, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Irans atomprogram har en fortid med hemmeligholdelse, hvilket med tiden har nedbrudt troværdigheden af Irans påstande om, at programmet udelukkende skal anvendes til fredelige formål,

| K. | der henviser til, at Iran stadig ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til alle relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd, navnlig den seneste resolution 1929 (2010), samt alle krav fra IAEA's Styrelsesråd, som fastslår, at agenturet skal have fuld og betingelsesløs adgang til alle lokaliteter, alt udstyr, alle personer og alle dokumenter, der ville gøre det muligt at foretage en grundig inspektion af formålet med Irans nukleare aktiviteter, og som ville give IAEA mulighed for at varetage sin opgave som nuklear vagthund, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Iran stadig ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til alle relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd, navnlig den seneste resolution 1929 (2010), samt alle krav fra IAEA's Styrelsesråd, som fastslår, at agenturet skal have fuld og betingelsesløs adgang til alle lokaliteter, alt udstyr, alle personer og alle dokumenter, der ville gøre det muligt at foretage en grundig inspektion af formålet med Irans nukleare aktiviteter, og som ville give IAEA mulighed for at varetage sin opgave som nuklear vagthund,

| L. | der henviser til, at visse af den iranske regerings politikker udgør en trussel mod stabilitet og fred i regionen; der henviser til, at især Israel og Golfregionen føler sig truet af Irans aggressive og målrettede retorik, videreførelsen af landets atomprogram og den iranske støtte til Hizbollah og Hamas; der henviser til den potentielle stabiliserende virkning, som Iran kunne få til gavn for hele regionen, hvis landet normaliserer sine internationale forbindelser, særlig med sine naboer, hvis det definitivt eliminerer bekymringerne med hensyn til det virkelige formål med dets atomprogram, og hvis det sikrer respekt for menneskerettighederne og demokrati, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at visse af den iranske regerings politikker udgør en trussel mod stabilitet og fred i regionen; der henviser til, at især Israel og Golfregionen føler sig truet af Irans aggressive og målrettede retorik, videreførelsen af landets atomprogram og den iranske støtte til Hizbollah og Hamas; der henviser til den potentielle stabiliserende virkning, som Iran kunne få til gavn for hele regionen, hvis landet normaliserer sine internationale forbindelser, særlig med sine naboer, hvis det definitivt eliminerer bekymringerne med hensyn til det virkelige formål med dets atomprogram, og hvis det sikrer respekt for menneskerettighederne og demokrati,

| M. | der henviser til, at Iran har huset to generationer af afghanske flygtninge, som har modtaget basal hjælp i form af sundhedsydelser og uddannelse; der henviser til, at over en million registrerede afghanere i 2010 var bosat i Iran; der henviser til, at Iran kun har modtaget begrænset international støtte på dette område, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Iran har huset to generationer af afghanske flygtninge, som har modtaget basal hjælp i form af sundhedsydelser og uddannelse; der henviser til, at over en million registrerede afghanere i 2010 var bosat i Iran; der henviser til, at Iran kun har modtaget begrænset international støtte på dette område,

| N. | der henviser til, at Iran hører blandt de tre lande i verden, der har de største kendte reserver af både olie og naturgas, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Iran hører blandt de tre lande i verden, der har de største kendte reserver af både olie og naturgas,

| O. | der henviser til, at der har kunnet konstateres en markant intensivering i relationerne mellem Iran og Tyrkiet; der henviser til, at Iran bruger sine statslige og ikke-statslige allierede Syrien, Hizbollah og Hamas samt Det Muslimske Broderskab til at destabilisere regionen, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der har kunnet konstateres en markant intensivering i relationerne mellem Iran og Tyrkiet; der henviser til, at Iran bruger sine statslige og ikke-statslige allierede Syrien, Hizbollah og Hamas samt Det Muslimske Broderskab til at destabilisere regionen,

| P. | der henviser til, at artikel IV i NPT omhandler den umistelige ret, som tilkommer alle i traktaten deltagende stater, til uden forskelsbehandling og i overensstemmelse med artikel I og II i traktaten at udvikle forskning, fremstilling og anvendelse af atomenergi til fredelige formål, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at artikel IV i NPT omhandler den umistelige ret, som tilkommer alle i traktaten deltagende stater, til uden forskelsbehandling og i overensstemmelse med artikel I og II i traktaten at udvikle forskning, fremstilling og anvendelse af atomenergi til fredelige formål,

Den indenrigspolitiske situation

| 1. | noterer sig med bekymring den indenrigspolitiske situation, særlig hvad angår demokrati; noterer sig desuden, at det iranske folk og særlig den yngre generation har forventninger om demokratiske forandringer, og beklager dybt, at den iranske regering og det iranske parlament tilsyneladende er ude af stand til at imødekomme de iranske borgeres berettigede krav; understreger, at den folkelige utilfredshed med den iranske regering, der følger af den alvorlige samfundsøkonomiske situation samt den manglende frihed og manglen på en grundlæggende respekt for den menneskelige værdighed i Iran, er den største udfordring for regimets overlevelse; |
| --- | --- |

1.

noterer sig med bekymring den indenrigspolitiske situation, særlig hvad angår demokrati; noterer sig desuden, at det iranske folk og særlig den yngre generation har forventninger om demokratiske forandringer, og beklager dybt, at den iranske regering og det iranske parlament tilsyneladende er ude af stand til at imødekomme de iranske borgeres berettigede krav; understreger, at den folkelige utilfredshed med den iranske regering, der følger af den alvorlige samfundsøkonomiske situation samt den manglende frihed og manglen på en grundlæggende respekt for den menneskelige værdighed i Iran, er den største udfordring for regimets overlevelse;

| 2. | understreger, at demokratiske forandringer ikke kan påtvinges udefra, heller ikke med militære midler, men skal opnås gennem en fredelig demokratisk proces; udtrykker sin beundring for det mod, som udvises af de titusindvis af iranere, der fortsat sætter deres professionelle karrierer og liv på spil ved at kræve større frihed og flere demokratiske rettigheder i Den Islamiske Republik Iran; |
| --- | --- |

2.

understreger, at demokratiske forandringer ikke kan påtvinges udefra, heller ikke med militære midler, men skal opnås gennem en fredelig demokratisk proces; udtrykker sin beundring for det mod, som udvises af de titusindvis af iranere, der fortsat sætter deres professionelle karrierer og liv på spil ved at kræve større frihed og flere demokratiske rettigheder i Den Islamiske Republik Iran;

| 3. | påpeger, at selv om præsident Ahmadinejad i 2005 vandt valget med et program for social retfærdighed og økonomisk populisme, er Irans indenrigspolitiske problemer blevet yderligere forværret til trods for den positive udvikling i oliepriserne; beklager derfor, at præsident Ahmadinejad stræber efter at befæste sin politiske position på nationalt plan ved at tilslutte sig en radikal international dagsorden i forventning om, at en uforsonlig antivestlig og antiisraelsk holdning vil styrke Irans førerposition i den muslimske verden; |
| --- | --- |

3.

påpeger, at selv om præsident Ahmadinejad i 2005 vandt valget med et program for social retfærdighed og økonomisk populisme, er Irans indenrigspolitiske problemer blevet yderligere forværret til trods for den positive udvikling i oliepriserne; beklager derfor, at præsident Ahmadinejad stræber efter at befæste sin politiske position på nationalt plan ved at tilslutte sig en radikal international dagsorden i forventning om, at en uforsonlig antivestlig og antiisraelsk holdning vil styrke Irans førerposition i den muslimske verden;

| 4. | gør opmærksom på, at tidligere iranske massebevægelser har været baseret på en stræben efter såvel velfærd som frihed, og at disse løfter fra revolutionen i 1979 fortsat ikke er blevet indfriet; påpeger, at økonomiske mangler som inflation, korruption, høj arbejdsløshed, energimangel, en ineffektiv offentlig sektor og spild af offentlige midler er blevet drastisk forværret i de seneste år; |
| --- | --- |

4.

gør opmærksom på, at tidligere iranske massebevægelser har været baseret på en stræben efter såvel velfærd som frihed, og at disse løfter fra revolutionen i 1979 fortsat ikke er blevet indfriet; påpeger, at økonomiske mangler som inflation, korruption, høj arbejdsløshed, energimangel, en ineffektiv offentlig sektor og spild af offentlige midler er blevet drastisk forværret i de seneste år;

| 5. | bemærker, at reformbevægelsen dækker et spektrum af forskellige intellektuelle tendenser og politiske dagsordener lige fra ønsket om gradvis at modernisere Irans statslige institutioner til målsætningen om gennemgribende forandringer af styret; |
| --- | --- |

5.

bemærker, at reformbevægelsen dækker et spektrum af forskellige intellektuelle tendenser og politiske dagsordener lige fra ønsket om gradvis at modernisere Irans statslige institutioner til målsætningen om gennemgribende forandringer af styret;

| 6. | udtrykker sin solidaritet med de millioner af iranere, der er gået på gaderne efter præsidentvalget i juni 2009 i håbet om politisk forandring i Iran; |
| --- | --- |

6.

udtrykker sin solidaritet med de millioner af iranere, der er gået på gaderne efter præsidentvalget i juni 2009 i håbet om politisk forandring i Iran;

| 7. | fordømmer på det kraftigste de iranske sikkerhedsstyrkers ulovlige tilbageholdelse af de iranske oppositionsledere Mir Hossein Mousavi og Mehdi Karroubi og disses ægtefæller og kræver, at de straks og betingelsesløst frigives; påpeger, at tilbageholdelsen blev foretaget i strid med iransk lov; fordømmer de iranske myndigheders holdning over for oppositionen, der udøver sin legitime ret til at protestere, og erklærer sin solidaritet med det iranske folk i dets bestræbelser på at skabe demokrati; beklager den iranske regerings hykleri og dens overdrevne magtanvendelse, trusler og vilkårlige anholdelser i forbindelse med fredelige demonstrationer den 14. februar 2011 til støtte det egyptiske folk, samtidig med at den hævder at støtte frihed i Egypten; |
| --- | --- |

7.

fordømmer på det kraftigste de iranske sikkerhedsstyrkers ulovlige tilbageholdelse af de iranske oppositionsledere Mir Hossein Mousavi og Mehdi Karroubi og disses ægtefæller og kræver, at de straks og betingelsesløst frigives; påpeger, at tilbageholdelsen blev foretaget i strid med iransk lov; fordømmer de iranske myndigheders holdning over for oppositionen, der udøver sin legitime ret til at protestere, og erklærer sin solidaritet med det iranske folk i dets bestræbelser på at skabe demokrati; beklager den iranske regerings hykleri og dens overdrevne magtanvendelse, trusler og vilkårlige anholdelser i forbindelse med fredelige demonstrationer den 14. februar 2011 til støtte det egyptiske folk, samtidig med at den hævder at støtte frihed i Egypten;

| 8. | afviser på det kraftigste regimets stempling af demonstranter og modstandere efter valget i 2009 som »Allahs fjender« (»muharib«), som ifølge islam skal idømmes den hårdeste straf; konkluderer, at mens kritik af styret under shahens regeringstid blev betragtet som en lovovertrædelse, ligestilles det under det nuværende styre med en synd mod islam; |
| --- | --- |

8.

afviser på det kraftigste regimets stempling af demonstranter og modstandere efter valget i 2009 som »Allahs fjender« (»muharib«), som ifølge islam skal idømmes den hårdeste straf; konkluderer, at mens kritik af styret under shahens regeringstid blev betragtet som en lovovertrædelse, ligestilles det under det nuværende styre med en synd mod islam;

| 9. | advarer om, at Den Islamiske Revolutionsgarde (IRGC) spiller en stadig mere fremtrædende rolle i det iranske samfund i militær, politisk og økonomisk henseende, således at det må befrygtes, at der vil ske en yderligere militarisering af statsapparatet; er dybt foruroliget over, at sådanne tendenser kan resultere i øget vold og undertrykkelse af politiske modstandere; |
| --- | --- |

9.

advarer om, at Den Islamiske Revolutionsgarde (IRGC) spiller en stadig mere fremtrædende rolle i det iranske samfund i militær, politisk og økonomisk henseende, således at det må befrygtes, at der vil ske en yderligere militarisering af statsapparatet; er dybt foruroliget over, at sådanne tendenser kan resultere i øget vold og undertrykkelse af politiske modstandere;

| 10. | er alvorligt bekymret over, at studenterorganisationen Basij (SBO) spiller en fremtrædende rolle i det iranske samfund ved under central kontrol fra IRGC at kontrollere og undertrykke modstanden blandt studerende, og påpeger, at Irans studenterbevægelse har været en af de mest fremtrædende aktører i kampen for demokrati, frihed og retfærdighed; |
| --- | --- |

10.

er alvorligt bekymret over, at studenterorganisationen Basij (SBO) spiller en fremtrædende rolle i det iranske samfund ved under central kontrol fra IRGC at kontrollere og undertrykke modstanden blandt studerende, og påpeger, at Irans studenterbevægelse har været en af de mest fremtrædende aktører i kampen for demokrati, frihed og retfærdighed;

Menneskerettigheder

| 11. | opfordrer indtrængende Iran til at afskaffe alle former for diskrimination i landet; er bekymret over den diskrimination og den politiske og sociale undertrykkelse, som særlig kvinder udsættes for i Iran; opfordrer de iranske myndigheder til at holde op med at diskriminere mod personer på grund af deres seksuelle orientering; tager afstand fra den umenneskelige og middelalderlige praksis med at dømme folk til døden for påståede forseelser vedrørende deres valg af partner eller seksuelle adfærd; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende Iran til at afskaffe alle former for diskrimination i landet; er bekymret over den diskrimination og den politiske og sociale undertrykkelse, som særlig kvinder udsættes for i Iran; opfordrer de iranske myndigheder til at holde op med at diskriminere mod personer på grund af deres seksuelle orientering; tager afstand fra den umenneskelige og middelalderlige praksis med at dømme folk til døden for påståede forseelser vedrørende deres valg af partner eller seksuelle adfærd;

| 12. | er forfærdet over, at antallet af henrettelser i 2009 ifølge de årlige rapporter om dødsstraf i Iran lå på det højeste niveau i de seneste ti år, således at Iran var det land i verden, der havde det største antal henrettelser pr. indbygger; opfordrer Iran til at offentliggøre officielle statistikker vedrørende anvendelsen af dødsstraf; opfordrer Iran til definitivt at afskaffe dødsstraffen for lovovertrædelser, der begås, inden man fylder 18 år, og til at ændre lovgivningen i landet, som er i modstrid med de internationale menneskerettighedskonventioner, som Iran har ratificeret, herunder konventionen om barnets rettigheder og den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; opfordrer de iranske myndigheder til i overensstemmelse med FN's Generalforsamlings resolution 62/149 og 63/138 at indføre et moratorium for henrettelser, indtil dødsstraffen er blevet afskaffet; understreger, at EU's institutioner i denne forbindelse skal lægge konstant pres på Iran; |
| --- | --- |

12.

er forfærdet over, at antallet af henrettelser i 2009 ifølge de årlige rapporter om dødsstraf i Iran lå på det højeste niveau i de seneste ti år, således at Iran var det land i verden, der havde det største antal henrettelser pr. indbygger; opfordrer Iran til at offentliggøre officielle statistikker vedrørende anvendelsen af dødsstraf; opfordrer Iran til definitivt at afskaffe dødsstraffen for lovovertrædelser, der begås, inden man fylder 18 år, og til at ændre lovgivningen i landet, som er i modstrid med de internationale menneskerettighedskonventioner, som Iran har ratificeret, herunder konventionen om barnets rettigheder og den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; opfordrer de iranske myndigheder til i overensstemmelse med FN's Generalforsamlings resolution 62/149 og 63/138 at indføre et moratorium for henrettelser, indtil dødsstraffen er blevet afskaffet; understreger, at EU's institutioner i denne forbindelse skal lægge konstant pres på Iran;

| 13. | tager på det kraftigste afstand fra henrettelsen af den nederlandsk-iranske statsborger Zahra Bahrami i Teheran den 29. januar 2011; er forfærdet over, at de iranske myndigheder forhindrede konsulatet i at tage kontakt til Zahra Bahrami og ikke sikrede en gennemsigtig og retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

13.

tager på det kraftigste afstand fra henrettelsen af den nederlandsk-iranske statsborger Zahra Bahrami i Teheran den 29. januar 2011; er forfærdet over, at de iranske myndigheder forhindrede konsulatet i at tage kontakt til Zahra Bahrami og ikke sikrede en gennemsigtig og retfærdig rettergang;

| 14. | noterer sig de iranske myndigheders påstand om, at de er imod racediskrimination, men understreger, at de etniske minoriteter i Iran klager over den økonomiske underudvikling i de provinser, hvor de er i flertal; fordømmer de mange terrorangreb, som Jundallah har foretaget i Sistan og Baluchistan siden sin oprettelse i 2003; beder samtidig om konkret dokumentation for den officielle iranske påstand om, at Jundallah støttes af den amerikanske og britiske efterretningstjeneste; |
| --- | --- |

14.

noterer sig de iranske myndigheders påstand om, at de er imod racediskrimination, men understreger, at de etniske minoriteter i Iran klager over den økonomiske underudvikling i de provinser, hvor de er i flertal; fordømmer de mange terrorangreb, som Jundallah har foretaget i Sistan og Baluchistan siden sin oprettelse i 2003; beder samtidig om konkret dokumentation for den officielle iranske påstand om, at Jundallah støttes af den amerikanske og britiske efterretningstjeneste;

| 15. | udtrykker sin store bestyrtelse over, at Iran sammen med Afghanistan, Somalia, Saudi-Arabien, Sudan og Nigeria fortsat er et af de få lande, der stadig praktiserer stening; opfordrer det iranske parlament til at vedtage lovgivning, som forbyder denne grusomme og umenneskelige form for straf; |
| --- | --- |

15.

udtrykker sin store bestyrtelse over, at Iran sammen med Afghanistan, Somalia, Saudi-Arabien, Sudan og Nigeria fortsat er et af de få lande, der stadig praktiserer stening; opfordrer det iranske parlament til at vedtage lovgivning, som forbyder denne grusomme og umenneskelige form for straf;

| 16. | opfordrer indtrængende de iranske myndigheder til både i lovgivningen og i praksis at afskaffe alle former for tortur og andre grusomme, umenneskelige eller nedværdigende former for behandling eller straf og til at sikre retfærdig rettergang og fjerne straffriheden for brud på menneskerettighederne; opfordrer det iranske parlament og de iranske domstole til at afskaffe grusomme og umenneskelige former for straf såsom amputering af lemmer, stening og piskning, som er i strid med Irans internationale forpligtelser; afviser på det kraftigste de iranske retsmyndigheders opfattelse af, at disse former for straf har en kulturel berettigelse; |
| --- | --- |

16.

opfordrer indtrængende de iranske myndigheder til både i lovgivningen og i praksis at afskaffe alle former for tortur og andre grusomme, umenneskelige eller nedværdigende former for behandling eller straf og til at sikre retfærdig rettergang og fjerne straffriheden for brud på menneskerettighederne; opfordrer det iranske parlament og de iranske domstole til at afskaffe grusomme og umenneskelige former for straf såsom amputering af lemmer, stening og piskning, som er i strid med Irans internationale forpligtelser; afviser på det kraftigste de iranske retsmyndigheders opfattelse af, at disse former for straf har en kulturel berettigelse;

| 17. | henviser endnu en gang til det udbredte slagord »Hvor er min stemme?«, som iranske demonstranter med god grund råbte, da de gik på gaden den 13. juni 2009 for at give udtryk for deres overbevisning om, at den foregående dags valghandlinger havde været præget af omfattende svindel, og påpeger, at dette vil forblive en plet på præsident Ahmadinejads anden valgperiode; |
| --- | --- |

17.

henviser endnu en gang til det udbredte slagord »Hvor er min stemme?«, som iranske demonstranter med god grund råbte, da de gik på gaden den 13. juni 2009 for at give udtryk for deres overbevisning om, at den foregående dags valghandlinger havde været præget af omfattende svindel, og påpeger, at dette vil forblive en plet på præsident Ahmadinejads anden valgperiode;

| 18. | er forfærdet over, at sikkerhedsstyrkerne fra om natten den 15. juni 2009 og fremover anså det for acceptabelt at skyde direkte ind i demonstrerende menneskemængder, således som det fremgår af de foreliggende videooptagelser; er meget bekymret over den skærpede undertrykkelse et år efter folkeopstanden i Iran, herunder forlydender om vilkårlige anholdelser, tortur, mishandling og henrettelse af politiske systemkritikere; fordømmer den iranske regerings indsats for at bringe al politisk modstand til tavshed og for at undgå al international granskning af de lovovertrædelser, der fandt sted i forbindelse med urolighederne efter valget; henstiller indtrængende til EU-institutionerne om at forelægge de iranske myndigheder en detaljeret oversigt over alle kendte episoder/voldshandlinger mod civile iranere efter valget og forlange, at der foretages en uafhængig international undersøgelse, hvis konklusioner bør offentliggøres; |
| --- | --- |

18.

er forfærdet over, at sikkerhedsstyrkerne fra om natten den 15. juni 2009 og fremover anså det for acceptabelt at skyde direkte ind i demonstrerende menneskemængder, således som det fremgår af de foreliggende videooptagelser; er meget bekymret over den skærpede undertrykkelse et år efter folkeopstanden i Iran, herunder forlydender om vilkårlige anholdelser, tortur, mishandling og henrettelse af politiske systemkritikere; fordømmer den iranske regerings indsats for at bringe al politisk modstand til tavshed og for at undgå al international granskning af de lovovertrædelser, der fandt sted i forbindelse med urolighederne efter valget; henstiller indtrængende til EU-institutionerne om at forelægge de iranske myndigheder en detaljeret oversigt over alle kendte episoder/voldshandlinger mod civile iranere efter valget og forlange, at der foretages en uafhængig international undersøgelse, hvis konklusioner bør offentliggøres;

| 19. | opfordrer de iranske myndigheder til omgående at løslade alle personer, der tilbageholdes for på en fredelig måde at udøve deres ret til ytringsfrihed samt forenings- og forsamlingsfrihed, og til at efterforske og retsforfølge statslige embedsmænd og medlemmer af sikkerhedsstyrkerne for drab, mishandling og tortur af familiemedlemmer til systemkritikere, demonstranter og frihedsberøvede; |
| --- | --- |

19.

opfordrer de iranske myndigheder til omgående at løslade alle personer, der tilbageholdes for på en fredelig måde at udøve deres ret til ytringsfrihed samt forenings- og forsamlingsfrihed, og til at efterforske og retsforfølge statslige embedsmænd og medlemmer af sikkerhedsstyrkerne for drab, mishandling og tortur af familiemedlemmer til systemkritikere, demonstranter og frihedsberøvede;

| 20. | insisterer på, at den højtstående repræsentant i forbindelse med eventuelle fremtidige forhandlinger med Iran bør prioritere menneskerettighedssituationen i landet højt; opfordrer Kommissionen til at anvende alle de instrumenter, den har til rådighed, for at beskytte og fremme menneskerettighederne i Iran; opfordrer indtrængende Kommissionen til navnlig at udtænke yderligere foranstaltninger inden for rammerne af Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder for aktivt at beskytte menneskerettighedsforkæmpere; understreger, at det er særlig vigtigt at fremme beskyttelsen af menneskerettighedsforkæmpere og at skabe adgang til organisatoriske ressourcer og kommunikationsplatforme; ansporer medlemsstaterne til at støtte det europæiske »Shelter City«-program samt programmer til udvikling af foranstaltninger mod teknologi til overvågning af medier; |
| --- | --- |

20.

insisterer på, at den højtstående repræsentant i forbindelse med eventuelle fremtidige forhandlinger med Iran bør prioritere menneskerettighedssituationen i landet højt; opfordrer Kommissionen til at anvende alle de instrumenter, den har til rådighed, for at beskytte og fremme menneskerettighederne i Iran; opfordrer indtrængende Kommissionen til navnlig at udtænke yderligere foranstaltninger inden for rammerne af Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder for aktivt at beskytte menneskerettighedsforkæmpere; understreger, at det er særlig vigtigt at fremme beskyttelsen af menneskerettighedsforkæmpere og at skabe adgang til organisatoriske ressourcer og kommunikationsplatforme; ansporer medlemsstaterne til at støtte det europæiske »Shelter City«-program samt programmer til udvikling af foranstaltninger mod teknologi til overvågning af medier;

| 21. | beklager dybt, at iranske ægtemænd kan påberåbe sig, at deres udenomsægteskabelige forhold faktisk er lovlige midlertidige ægteskaber, hvorimod gifte kvinder, der anklages for utroskab, ikke kan undgå straf på denne måde; beklager ligeledes, at en dommer i henhold til artikel 105 i Den Islamiske Republiks straffelov kan dømme en person, der er tiltalt for utroskab, til stening udelukkende på grundlag af sin »viden«, og at Iran forsøger at begrænse det internationale samfunds kendskab til styrets brutalitet ved ikke offentligt at bekendtgøre domme om stening; |
| --- | --- |

21.

beklager dybt, at iranske ægtemænd kan påberåbe sig, at deres udenomsægteskabelige forhold faktisk er lovlige midlertidige ægteskaber, hvorimod gifte kvinder, der anklages for utroskab, ikke kan undgå straf på denne måde; beklager ligeledes, at en dommer i henhold til artikel 105 i Den Islamiske Republiks straffelov kan dømme en person, der er tiltalt for utroskab, til stening udelukkende på grundlag af sin »viden«, og at Iran forsøger at begrænse det internationale samfunds kendskab til styrets brutalitet ved ikke offentligt at bekendtgøre domme om stening;

| 22. | fordømmer de iranske myndigheders systematiske chikane mod arbejderaktivister som værende i strid med de løfter om at respektere indbyggernes sociale og økonomiske rettigheder og ytringsfrihed, som Iran har aflagt i forbindelse med FN's universelle regelmæssige gennemgang (»Universal Periodic Review«); opfordrer indtrængende de iranske myndigheder til at løslade alle anholdte arbejderaktivister og respektere fagforeningsaktivisters og læreres ret til at deltage i arbejdernes internationale kampdag (1. maj) og lærernes nationale kampdag (2. maj); opfordrer den iranske regering til at respektere arbejdernes grundlæggende rettigheder som fastsat i de internationale arbejdsstandarder; |
| --- | --- |

22.

fordømmer de iranske myndigheders systematiske chikane mod arbejderaktivister som værende i strid med de løfter om at respektere indbyggernes sociale og økonomiske rettigheder og ytringsfrihed, som Iran har aflagt i forbindelse med FN's universelle regelmæssige gennemgang (»Universal Periodic Review«); opfordrer indtrængende de iranske myndigheder til at løslade alle anholdte arbejderaktivister og respektere fagforeningsaktivisters og læreres ret til at deltage i arbejdernes internationale kampdag (1. maj) og lærernes nationale kampdag (2. maj); opfordrer den iranske regering til at respektere arbejdernes grundlæggende rettigheder som fastsat i de internationale arbejdsstandarder;

| 23. | fordømmer kampagnen med afskedigelser af fremtrædende universitetsprofessorer af politiske grunde som et uacceptabelt angreb mod deres menneskerettigheder og akademiske frihed; mener, at disse politikker vil øge politiseringen og nedbrydningen af de iranske universiteter, som længe har været en kilde til national stolthed og et forbillede for videnskabsfolk verden over; opfordrer de iranske myndigheder til omgående at handle for at genoprette den akademiske frihed i landet; |
| --- | --- |

23.

fordømmer kampagnen med afskedigelser af fremtrædende universitetsprofessorer af politiske grunde som et uacceptabelt angreb mod deres menneskerettigheder og akademiske frihed; mener, at disse politikker vil øge politiseringen og nedbrydningen af de iranske universiteter, som længe har været en kilde til national stolthed og et forbillede for videnskabsfolk verden over; opfordrer de iranske myndigheder til omgående at handle for at genoprette den akademiske frihed i landet;

| 24. | beklager, at medlemmer af religiøse mindretal i modstrid med forfatningen må finde sig i at blive diskrimineret på bolig- og uddannelsesområdet samt med hensyn til regulære job, hvilket får unge medlemmer af disse mindretal til at vælge at udvandre; fordømmer i særdeleshed den systematiske forfølgelse af bahá'i-samfundet, bølgen af anholdelser af kristne i 2009 og chikaneringen af religiøse systemkritikere samt sufi- og sunnimuslimer; gentager sin opfordring om løsladelse af de syv bahá'i-ledere og opfordrer det iranske parlament til at ændre den iranske lovgivning for at sikre, at alle tilhængere af forskellige trosretninger i Iran, uanset om disse trosretninger er anerkendt i forfatningen, kan følge deres overbevisning uden forfølgelse og være sikret lige rettigheder i lovgivningen og i praksis; |
| --- | --- |

24.

beklager, at medlemmer af religiøse mindretal i modstrid med forfatningen må finde sig i at blive diskrimineret på bolig- og uddannelsesområdet samt med hensyn til regulære job, hvilket får unge medlemmer af disse mindretal til at vælge at udvandre; fordømmer i særdeleshed den systematiske forfølgelse af bahá'i-samfundet, bølgen af anholdelser af kristne i 2009 og chikaneringen af religiøse systemkritikere samt sufi- og sunnimuslimer; gentager sin opfordring om løsladelse af de syv bahá'i-ledere og opfordrer det iranske parlament til at ændre den iranske lovgivning for at sikre, at alle tilhængere af forskellige trosretninger i Iran, uanset om disse trosretninger er anerkendt i forfatningen, kan følge deres overbevisning uden forfølgelse og være sikret lige rettigheder i lovgivningen og i praksis;

| 25. | noterer sig, at de iranske ngo'ers position er blevet betydeligt forværret efter de protester, der fulgte i kølvandet på det kontroversielle præsidentvalg den 12. juni 2009; kritiserer på det kraftigste, at alle internationale kontakter og al finansiel støtte til ngo'er i Iran systematisk udnyttes af myndighederne i et forsøg på at bringe disse organisationer og deres arbejde i miskredit; |
| --- | --- |

25.

noterer sig, at de iranske ngo'ers position er blevet betydeligt forværret efter de protester, der fulgte i kølvandet på det kontroversielle præsidentvalg den 12. juni 2009; kritiserer på det kraftigste, at alle internationale kontakter og al finansiel støtte til ngo'er i Iran systematisk udnyttes af myndighederne i et forsøg på at bringe disse organisationer og deres arbejde i miskredit;

| 26. | udtrykker sin alvorlige bekymring over de talrige henrettelser af mindreårige og de offentlige steninger af kvinder, der finder sted hvert år trods internationale appeller om at overholde menneskerettighedsstandarderne; |
| --- | --- |

26.

udtrykker sin alvorlige bekymring over de talrige henrettelser af mindreårige og de offentlige steninger af kvinder, der finder sted hvert år trods internationale appeller om at overholde menneskerettighedsstandarderne;

| 27. | slår til lyd for, at der genetableres et FN-mandat til en særlig rapportør, som skal undersøge krænkelser af menneskerettighederne og forsøge at sikre, at personer, som begår brud på menneskerettighederne i Iran, drages til ansvar; henstiller indtrængende til de iranske myndigheder om at reagere positivt på de anmodninger om tilladelse til at aflægge officielle besøg i Iran, som flere af FN's særlige rapportører (f.eks. på områderne udenretlige, summariske og vilkårlige henrettelser, tortur, religions- og trosfrihed og uafhængige dommere og advokater) har rettet til dem; |
| --- | --- |

27.

slår til lyd for, at der genetableres et FN-mandat til en særlig rapportør, som skal undersøge krænkelser af menneskerettighederne og forsøge at sikre, at personer, som begår brud på menneskerettighederne i Iran, drages til ansvar; henstiller indtrængende til de iranske myndigheder om at reagere positivt på de anmodninger om tilladelse til at aflægge officielle besøg i Iran, som flere af FN's særlige rapportører (f.eks. på områderne udenretlige, summariske og vilkårlige henrettelser, tortur, religions- og trosfrihed og uafhængige dommere og advokater) har rettet til dem;

| 28. | beklager dybt, at situationen for advokater i Iran i strid med FN's grundprincipper om advokaters rolle er blevet betydeligt forværret siden præsidentvalget i juni 2009, eftersom de iranske myndigheder griber til undertrykkende metoder (f.eks. anholdelser, fratagelse af beskikkelse, brud på ytringsfriheden, uretmæssige skatteundersøgelser og andre former for økonomisk pres) for at forhindre advokaterne i frit at praktisere deres profession; |
| --- | --- |

28.

beklager dybt, at situationen for advokater i Iran i strid med FN's grundprincipper om advokaters rolle er blevet betydeligt forværret siden præsidentvalget i juni 2009, eftersom de iranske myndigheder griber til undertrykkende metoder (f.eks. anholdelser, fratagelse af beskikkelse, brud på ytringsfriheden, uretmæssige skatteundersøgelser og andre former for økonomisk pres) for at forhindre advokaterne i frit at praktisere deres profession;

| 29. | beklager, at situationen for menneskerettighedsforkæmpere, herunder menneskerettighedsadvokater og kvinderettighedsforkæmpere, som er særligt udsatte, forværres; er dybt bekymret over, at menneskerettighedsforkæmpere har været udsat for forskellige angreb og for en uretfærdig rettergang og afholdes fra at udøve deres forfatningsmæssige rettigheder; opfordrer til omgående løsladelse af alle de menneskerettighedsforkæmpere og samvittighedsfanger, der fortsat er fængslet; |
| --- | --- |

29.

beklager, at situationen for menneskerettighedsforkæmpere, herunder menneskerettighedsadvokater og kvinderettighedsforkæmpere, som er særligt udsatte, forværres; er dybt bekymret over, at menneskerettighedsforkæmpere har været udsat for forskellige angreb og for en uretfærdig rettergang og afholdes fra at udøve deres forfatningsmæssige rettigheder; opfordrer til omgående løsladelse af alle de menneskerettighedsforkæmpere og samvittighedsfanger, der fortsat er fængslet;

| 30. | opfordrer Den Islamiske Republik Iran til at undertegne, ratificere og gennemføre FN's konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder (CEDAW); |
| --- | --- |

30.

opfordrer Den Islamiske Republik Iran til at undertegne, ratificere og gennemføre FN's konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder (CEDAW);

| 31. | støtter kampagnen »One Million Signatures Demanding Changes to Discriminatory Laws«, som har til formål at indsamle en million underskrifter som opbakning bag kravet om at få ændret de love, der diskriminerer mod kvinder i Iran; opfordrer indtrængende de iranske myndigheder til at standse chikane, herunder på retsligt niveau, af deltagerne i denne kampagne; |
| --- | --- |

31.

støtter kampagnen »One Million Signatures Demanding Changes to Discriminatory Laws«, som har til formål at indsamle en million underskrifter som opbakning bag kravet om at få ændret de love, der diskriminerer mod kvinder i Iran; opfordrer indtrængende de iranske myndigheder til at standse chikane, herunder på retsligt niveau, af deltagerne i denne kampagne;

| 32. | opfordrer indtrængende den iranske regering til at forbedre kvinders rettigheder som en anerkendelse af den centrale rolle, kvinder spiller i samfundet, og til at respektere Irans forpligtelser inden for rammerne af den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; gentager sin opfordring til det iranske parlament om at vedtage lovgivning, der forbyder den grusomme og umenneskelige praksis med stening; opfordrer den højtstående repræsentant til at være særlig opmærksom på kvinders rettigheder i Iran og til at tage sagerne vedrørende Sakineh Mohammadi Ashtiani og Zahra Bahrami op med de iranske myndigheder; |
| --- | --- |

32.

opfordrer indtrængende den iranske regering til at forbedre kvinders rettigheder som en anerkendelse af den centrale rolle, kvinder spiller i samfundet, og til at respektere Irans forpligtelser inden for rammerne af den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; gentager sin opfordring til det iranske parlament om at vedtage lovgivning, der forbyder den grusomme og umenneskelige praksis med stening; opfordrer den højtstående repræsentant til at være særlig opmærksom på kvinders rettigheder i Iran og til at tage sagerne vedrørende Sakineh Mohammadi Ashtiani og Zahra Bahrami op med de iranske myndigheder;

| 33. | understreger, at repræsentanter for EU-institutionerne bør skabe kontakter til repræsentanter fra et bredt spektrum af de iranske politiske og sociale organisationer, herunder fremtrædende iranske menneskerettighedsforkæmpere; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge støtten til græsrodsaktiviteter og mellemfolkelige kontakter; |
| --- | --- |

33.

understreger, at repræsentanter for EU-institutionerne bør skabe kontakter til repræsentanter fra et bredt spektrum af de iranske politiske og sociale organisationer, herunder fremtrædende iranske menneskerettighedsforkæmpere; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge støtten til græsrodsaktiviteter og mellemfolkelige kontakter;

| 34. | fordømmer de iranske myndigheders undertrykkelse af de uafhængige medier, herunder censurvirksomhed over for videomateriale og fotografisk materiale, som har til formål at begrænse adgangen til og den frie formidling af kommunikation og information; er yderst bekymret over, at den vilkårlige retspleje i Iran medfører en omfattende (selv)censur i medierne; henstiller indtrængende til officielle repræsentanter for EU og medlemsstaterne, at de minder Iran om landets internationale forpligtelse til at opretholde mediefriheden; opfordrer EU og medlemsstaterne til, når de mødes med deres iranske samtalepartnere, at insistere på genåbning af de mange dagblade, der er blevet tvangslukket i de seneste år, samt frigivelse af politiske fanger, og til i begge tilfælde at forelægge navnelister; fordømmer den iranske regerings praksis med at udvise udenlandske korrespondenter, herunder journalister fra større europæiske dagblade; bifalder lanceringen af en Euronews-tjeneste på farsi; |
| --- | --- |

34.

fordømmer de iranske myndigheders undertrykkelse af de uafhængige medier, herunder censurvirksomhed over for videomateriale og fotografisk materiale, som har til formål at begrænse adgangen til og den frie formidling af kommunikation og information; er yderst bekymret over, at den vilkårlige retspleje i Iran medfører en omfattende (selv)censur i medierne; henstiller indtrængende til officielle repræsentanter for EU og medlemsstaterne, at de minder Iran om landets internationale forpligtelse til at opretholde mediefriheden; opfordrer EU og medlemsstaterne til, når de mødes med deres iranske samtalepartnere, at insistere på genåbning af de mange dagblade, der er blevet tvangslukket i de seneste år, samt frigivelse af politiske fanger, og til i begge tilfælde at forelægge navnelister; fordømmer den iranske regerings praksis med at udvise udenlandske korrespondenter, herunder journalister fra større europæiske dagblade; bifalder lanceringen af en Euronews-tjeneste på farsi;

| 35. | udtrykker bekymring over undertrykkelsen af kulturelle, musikalske og kunstneriske udtryksformer gennem censur og forbud samt undertrykkelsen af kunstnere, musikere, filminstruktører, forfattere og digtere; |
| --- | --- |

35.

udtrykker bekymring over undertrykkelsen af kulturelle, musikalske og kunstneriske udtryksformer gennem censur og forbud samt undertrykkelsen af kunstnere, musikere, filminstruktører, forfattere og digtere;

| 36. | opfordrer til at afskaffe straffriheden i Iran ved at indføre uafhængig domstolsprøvelse i Iran eller ved henvisning gennem FN's Sikkerhedsråd til institutioner, som opererer i henhold til folkeretten, såsom Den Internationale Straffedomstol; |
| --- | --- |

36.

opfordrer til at afskaffe straffriheden i Iran ved at indføre uafhængig domstolsprøvelse i Iran eller ved henvisning gennem FN's Sikkerhedsråd til institutioner, som opererer i henhold til folkeretten, såsom Den Internationale Straffedomstol;

| 37. | glæder sig over de skridt, som flere medlemsstater har taget for at give beskyttelse til de iranske menneskerettighedsforkæmpere, systemkritikere, journalister, studerende, kvinder, børn og kunstnere, som forfølges på grund af deres religiøse overbevisning, ytringer, seksuelle orientering eller andre aspekter af udøvelsen af deres menneskerettigheder; |
| --- | --- |

37.

glæder sig over de skridt, som flere medlemsstater har taget for at give beskyttelse til de iranske menneskerettighedsforkæmpere, systemkritikere, journalister, studerende, kvinder, børn og kunstnere, som forfølges på grund af deres religiøse overbevisning, ytringer, seksuelle orientering eller andre aspekter af udøvelsen af deres menneskerettigheder;

Det nukleare dossier

| 38. | gentager - uanset Irans ret til at udvikle atomkraft til fredelige formål i henhold til reglerne i ikke-spredningssystemet - at risikoen for spredning i forbindelse med Irans atomprogram fortsat er en kilde til alvorlig bekymring i EU og det internationale samfund, som det også er beskrevet meget tydeligt i mange resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd; |
| --- | --- |

38.

gentager - uanset Irans ret til at udvikle atomkraft til fredelige formål i henhold til reglerne i ikke-spredningssystemet - at risikoen for spredning i forbindelse med Irans atomprogram fortsat er en kilde til alvorlig bekymring i EU og det internationale samfund, som det også er beskrevet meget tydeligt i mange resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd;

| 39. | opfordrer de iranske myndigheder til at opfylde Irans forpligtelser i henhold til NPT; forlanger, at Teheran ratificerer og gennemfører tillægsprotokollen til overenskomsten vedrørende kontrolforanstaltninger; fordømmer, at Iran fortsat afslår at samarbejde fuldt ud med IAEA ved at obstruere for organisationens arbejde, nægte at give fuld og ubetinget adgang til landets vigtigste faciliteter og gøre indsigelse mod udnævnelsen af inspektører; |
| --- | --- |

39.

opfordrer de iranske myndigheder til at opfylde Irans forpligtelser i henhold til NPT; forlanger, at Teheran ratificerer og gennemfører tillægsprotokollen til overenskomsten vedrørende kontrolforanstaltninger; fordømmer, at Iran fortsat afslår at samarbejde fuldt ud med IAEA ved at obstruere for organisationens arbejde, nægte at give fuld og ubetinget adgang til landets vigtigste faciliteter og gøre indsigelse mod udnævnelsen af inspektører;

| 40. | understreger desuden, at Iran ifølge en central grundsætning i NPT har ret til at berige uran til fredelige formål og til at modtage teknisk assistance med samme formål; |
| --- | --- |

40.

understreger desuden, at Iran ifølge en central grundsætning i NPT har ret til at berige uran til fredelige formål og til at modtage teknisk assistance med samme formål;

| 41. | støtter Rådets tostrengede strategi, der tager sigte på at finde frem til en fredelig forhandlingsløsning på den fastlåste situation i forbindelse med atomproblematikken, og påskønner Rådets nylige afgørelse af 26. juli 2010, der har til formål at iværksætte nye og vidtrækkende, målrettede og uafhængige foranstaltninger over for Iran; beklager, at Iran ikke var indstillet på at acceptere de tilbud, der blev fremsat under den seneste P5+1-forhandlingsrunde med Iran i Istanbul, og beklager ligeledes det efterfølgende sammenbrud i disse forhandlinger; er imidlertid fortsat overbevist om, at EU bør udvikle en bredere Iran-strategi, der rækker ud over det nukleare spørgsmål og også omfatter menneskerettighedssituationen i Iran og landets regionale rolle; |
| --- | --- |

41.

støtter Rådets tostrengede strategi, der tager sigte på at finde frem til en fredelig forhandlingsløsning på den fastlåste situation i forbindelse med atomproblematikken, og påskønner Rådets nylige afgørelse af 26. juli 2010, der har til formål at iværksætte nye og vidtrækkende, målrettede og uafhængige foranstaltninger over for Iran; beklager, at Iran ikke var indstillet på at acceptere de tilbud, der blev fremsat under den seneste P5+1-forhandlingsrunde med Iran i Istanbul, og beklager ligeledes det efterfølgende sammenbrud i disse forhandlinger; er imidlertid fortsat overbevist om, at EU bør udvikle en bredere Iran-strategi, der rækker ud over det nukleare spørgsmål og også omfatter menneskerettighedssituationen i Iran og landets regionale rolle;

| 42. | minder om, at spørgsmålet om det iranske atomprogram skaber uenighed mellem Iran og hele FN og ikke blot mellem Iran og »Vesten«; |
| --- | --- |

42.

minder om, at spørgsmålet om det iranske atomprogram skaber uenighed mellem Iran og hele FN og ikke blot mellem Iran og »Vesten«;

| 43. | bemærker, at yderligere sanktioner må være en logisk konsekvens af Irans manglende vilje til at samarbejde fuldt ud med IAEA; opfordrer den højtstående repræsentant og EU-medlemsstaterne til at vurdere alle mekanismer, der kan anvendes til at håndhæve EU's afgørelse - navnlig hvad angår eksportlicenser, told- og grænsekontrol, luftfragt og skibsfart - for at kunne forhindre Iran i at omgå sanktionerne og for at kunne foretage en realistisk vurdering af, hvorvidt sanktionerne giver de ønskede resultater; gentager sin opfattelse af, at sådanne foranstaltninger ikke bør få negativ indvirkning på befolkningen i almindelighed; glæder sig i denne forbindelse over USA's beslutning om at indføre målrettede sanktioner mod iranske embedsmænd, som vurderes at være ansvarlige for eller meddelagtige i alvorlige brud på menneskerettighederne i Iran siden det omstridte præsidentvalg i juni 2009; opfordrer Rådet til at vedtage lignende foranstaltninger; |
| --- | --- |

43.

bemærker, at yderligere sanktioner må være en logisk konsekvens af Irans manglende vilje til at samarbejde fuldt ud med IAEA; opfordrer den højtstående repræsentant og EU-medlemsstaterne til at vurdere alle mekanismer, der kan anvendes til at håndhæve EU's afgørelse - navnlig hvad angår eksportlicenser, told- og grænsekontrol, luftfragt og skibsfart - for at kunne forhindre Iran i at omgå sanktionerne og for at kunne foretage en realistisk vurdering af, hvorvidt sanktionerne giver de ønskede resultater; gentager sin opfattelse af, at sådanne foranstaltninger ikke bør få negativ indvirkning på befolkningen i almindelighed; glæder sig i denne forbindelse over USA's beslutning om at indføre målrettede sanktioner mod iranske embedsmænd, som vurderes at være ansvarlige for eller meddelagtige i alvorlige brud på menneskerettighederne i Iran siden det omstridte præsidentvalg i juni 2009; opfordrer Rådet til at vedtage lignende foranstaltninger;

| 44. | mener, at der er behov for en fornyet indsats på verdensplan for at fjerne truslen fra atomvåben helt; glæder sig over præsident Obamas appel om atomvåbennedrustning, og opfordrer den højtstående repræsentant til at gøre dette emne til en af sine prioriteter, både i sit arbejde med medlemsstaterne og i sine kontakter med regeringerne i Mellemøsten og Asien; |
| --- | --- |

44.

mener, at der er behov for en fornyet indsats på verdensplan for at fjerne truslen fra atomvåben helt; glæder sig over præsident Obamas appel om atomvåbennedrustning, og opfordrer den højtstående repræsentant til at gøre dette emne til en af sine prioriteter, både i sit arbejde med medlemsstaterne og i sine kontakter med regeringerne i Mellemøsten og Asien;

| 45. | opfordrer Kommissionen, Rådet og EU-medlemsstaterne til at vurdere handelsforbindelserne med Iran - ud over sanktionerne - med det formål at begrænse omfanget af menneskerettighedskrænkelser, der skyldes eksport til Iran af teknologier, der er udviklet efter europæiske standarder, herunder mobiltelefoner, kommunikationsnetværk, teknologier (med dobbelt anvendelse), overvågningsteknologier og software til scanning og censur af internettet samt dataminering, bl.a. af personoplysninger; anmoder Kommissionen om at forelægge et forslag til forordning om et nyt licenssystem, hvis denne gennemgang viser, at der er behov for lovgivning; |
| --- | --- |

45.

opfordrer Kommissionen, Rådet og EU-medlemsstaterne til at vurdere handelsforbindelserne med Iran - ud over sanktionerne - med det formål at begrænse omfanget af menneskerettighedskrænkelser, der skyldes eksport til Iran af teknologier, der er udviklet efter europæiske standarder, herunder mobiltelefoner, kommunikationsnetværk, teknologier (med dobbelt anvendelse), overvågningsteknologier og software til scanning og censur af internettet samt dataminering, bl.a. af personoplysninger; anmoder Kommissionen om at forelægge et forslag til forordning om et nyt licenssystem, hvis denne gennemgang viser, at der er behov for lovgivning;

| 46. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at træffe omgående foranstaltninger til at forbyde EU-virksomheders eksport af overvågningsteknologi (særligt overvågningscentre) til Iran; |
| --- | --- |

46.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at træffe omgående foranstaltninger til at forbyde EU-virksomheders eksport af overvågningsteknologi (særligt overvågningscentre) til Iran;

| 47. | opfordrer Det Europæiske Råd til at udvide listen over iranske personer med forbindelse til Irans atomprogram og ballistiske program samt landets indkøbsnetværk; opfordrer de relevante myndigheder til at handle hurtigt for at fastfryse disse personers aktiver og forhindre dem i at komme ind på EU's område og anvende EU's jurisdiktioner til aktiviteter, der har forbindelse til disse programmer; |
| --- | --- |

47.

opfordrer Det Europæiske Råd til at udvide listen over iranske personer med forbindelse til Irans atomprogram og ballistiske program samt landets indkøbsnetværk; opfordrer de relevante myndigheder til at handle hurtigt for at fastfryse disse personers aktiver og forhindre dem i at komme ind på EU's område og anvende EU's jurisdiktioner til aktiviteter, der har forbindelse til disse programmer;

| 48. | opfordrer den højtstående repræsentant til fortsat at sætte det iranske atomspørgsmål højt på dagsordenen og opfordrer Iran til at gå ind i seriøse forhandlinger med henblik på at nå frem til en omfattende og langsigtet afklaring af atomspørgsmålet; |
| --- | --- |

48.

opfordrer den højtstående repræsentant til fortsat at sætte det iranske atomspørgsmål højt på dagsordenen og opfordrer Iran til at gå ind i seriøse forhandlinger med henblik på at nå frem til en omfattende og langsigtet afklaring af atomspørgsmålet;

Eksterne forbindelser

| 49. | fordømmer i de skarpest mulige vendinger den iranske præsident Ahmadinejads erklærede ønske om at »udslette« Israel og hans antisemitiske retorik, særlig hans benægtelse af holocaust og hans underliggende dagsorden, der går ud på at benægte den israelske stats eksistensberettigelse; bekræfter sin fulde opbakning til Israels eksistens og en tostatsløsning for Palæstina; |
| --- | --- |

49.

fordømmer i de skarpest mulige vendinger den iranske præsident Ahmadinejads erklærede ønske om at »udslette« Israel og hans antisemitiske retorik, særlig hans benægtelse af holocaust og hans underliggende dagsorden, der går ud på at benægte den israelske stats eksistensberettigelse; bekræfter sin fulde opbakning til Israels eksistens og en tostatsløsning for Palæstina;

| 50. | henstiller til Rådet og Kommissionen at følge situationen i Golfregionen på nært hold og gøre deres yderste for at fremme fred og stabilitet i denne region; |
| --- | --- |

50.

henstiller til Rådet og Kommissionen at følge situationen i Golfregionen på nært hold og gøre deres yderste for at fremme fred og stabilitet i denne region;

| 51. | anerkender Tyrkiets rolle som en indflydelsesrig regional aktør og bifalder Tyrkiets og Brasiliens fælles indsats for at tilvejebringe en forhandlingsløsning vedrørende det iranske atomspørgsmål; beklager imidlertid, at bestemmelserne i trepartsaftalen af 17. maj 2010 kun delvist opfylder IAEA's krav; opfordrer endvidere de tyrkiske myndigheder til at følge EU i holdningen til den nukleare trussel fra iransk side; opfordrer Tyrkiet til at medtage menneskerettighedssituationen i sin dialog med Iran; |
| --- | --- |

51.

anerkender Tyrkiets rolle som en indflydelsesrig regional aktør og bifalder Tyrkiets og Brasiliens fælles indsats for at tilvejebringe en forhandlingsløsning vedrørende det iranske atomspørgsmål; beklager imidlertid, at bestemmelserne i trepartsaftalen af 17. maj 2010 kun delvist opfylder IAEA's krav; opfordrer endvidere de tyrkiske myndigheder til at følge EU i holdningen til den nukleare trussel fra iransk side; opfordrer Tyrkiet til at medtage menneskerettighedssituationen i sin dialog med Iran;

| 52. | understreger, at Rusland har været en af Irans største leverandører af moderne våben og beriget uran; glæder sig over Den Russiske Føderations beslutning i år om at indstille salget af S-300 til Iran samt den russiske støtte til FN's sanktioner mod Iran på grund af det iranske atomprogram; opfordrer indstændigt Rusland til at standse al spredning af våben og eksport af uran til Iran, således at effekten af sanktionerne mod Iran og opfyldelsen af NPT sikres; |
| --- | --- |

52.

understreger, at Rusland har været en af Irans største leverandører af moderne våben og beriget uran; glæder sig over Den Russiske Føderations beslutning i år om at indstille salget af S-300 til Iran samt den russiske støtte til FN's sanktioner mod Iran på grund af det iranske atomprogram; opfordrer indstændigt Rusland til at standse al spredning af våben og eksport af uran til Iran, således at effekten af sanktionerne mod Iran og opfyldelsen af NPT sikres;

| 53. | opfordrer den højtstående repræsentant til at forbedre transatlantisk koordinering og komplementaritet med hensyn til Iran og til - hvad angår tiltag over for Iran - at rådføre sig med de permanente medlemmer af FN's Sikkerhedsråd og alle relevante globale og regionale partnere, hos hvem situationen i Iran giver anledning til bekymring; |
| --- | --- |

53.

opfordrer den højtstående repræsentant til at forbedre transatlantisk koordinering og komplementaritet med hensyn til Iran og til - hvad angår tiltag over for Iran - at rådføre sig med de permanente medlemmer af FN's Sikkerhedsråd og alle relevante globale og regionale partnere, hos hvem situationen i Iran giver anledning til bekymring;

| 54. | noterer sig, at både EU og Iran har interesse i at sikre fred og stabilitet i Afghanistan; glæder sig over, at Iran spiller en konstruktiv rolle ved at forbedre infrastrukturen og give nyt liv til økonomien samt ved at forebygge narkotikahandel fra Afghanistan; understreger dog, at varig fred og stabilitet i Afghanistan vil kræve, at alle nabolande afstår fra politisk indblanding i landet; |
| --- | --- |

54.

noterer sig, at både EU og Iran har interesse i at sikre fred og stabilitet i Afghanistan; glæder sig over, at Iran spiller en konstruktiv rolle ved at forbedre infrastrukturen og give nyt liv til økonomien samt ved at forebygge narkotikahandel fra Afghanistan; understreger dog, at varig fred og stabilitet i Afghanistan vil kræve, at alle nabolande afstår fra politisk indblanding i landet;

| 55. | opfordrer den højtstående repræsentant til at åbne en EU-delegation i Teheran, nu hvor Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil har overtaget ansvaret for at repræsentere EU i tredjelande fra det roterende formandskab; |
| --- | --- |

55.

opfordrer den højtstående repræsentant til at åbne en EU-delegation i Teheran, nu hvor Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil har overtaget ansvaret for at repræsentere EU i tredjelande fra det roterende formandskab;

| 56. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at anspore Iran til at spille en konstruktiv rolle i forhold til den fremtidige udvikling af Afghanistan og understreger, at EU og Iran har fælles mål for så vidt angår stabiliteten i Afghanistan samt en effektiv bekæmpelse af opiumproduktion og narkotikahandel; |
| --- | --- |

56.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at anspore Iran til at spille en konstruktiv rolle i forhold til den fremtidige udvikling af Afghanistan og understreger, at EU og Iran har fælles mål for så vidt angår stabiliteten i Afghanistan samt en effektiv bekæmpelse af opiumproduktion og narkotikahandel;

*

* *

| 57. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, EU-medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Islamiske Republik Irans regering og parlament. |
| --- | --- |

57.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, EU-medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Islamiske Republik Irans regering og parlament.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0310.

(2)  EUT C 341 E af 16.12.2010, s. 9.

(3)  EUT C 265 E af 30.9.2010, s. 26.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0351.

---

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/172 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/172

---

Torsdag den 10. marts 201116. samling i Menneskerettighedsrådet (Genève, 28. februar - 25. marts 2011)

P7_TA(2011)0097

Europa-Parlamentets beslutning af 10. marts 2011 om prioriteringerne med henblik på den 16. samling i Menneskerettighedsrådet og revisionen i 2011

2012/C 199 E/20

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne, den europæiske menneskehedskonvention og EU's charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne, den europæiske menneskehedskonvention og EU's charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger vedrørende FN's Menneskerettighedsråd (UNHRC), navnlig beslutningen af 25. februar 2010 om den 13. samling i FN's Menneskerettighedsråd (1) og af 14. januar 2009 om udvikling af FN's Menneskerettighedsråd, herunder EU's rolle (2), samt af 16. marts 2006 om Menneskerettighedsrådet og om den 62. samling i FN's Menneskerettighedskommission (3), af 29. januar 2004 om forbindelserne mellem Den Europæiske Union og De Forenede Nationer (4), af 9. juni 2005 om reformen af FN (5), af 29. september 2005 om resultatet af FN-Verdenstopmødet den 14.-16. september 2005 (6) og af 16. december 2010 om årsberetningen om menneskerettighederne i verden 2008 og EU's menneskerettighedspolitik (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger vedrørende FN's Menneskerettighedsråd (UNHRC), navnlig beslutningen af 25. februar 2010 om den 13. samling i FN's Menneskerettighedsråd (1) og af 14. januar 2009 om udvikling af FN's Menneskerettighedsråd, herunder EU's rolle (2), samt af 16. marts 2006 om Menneskerettighedsrådet og om den 62. samling i FN's Menneskerettighedskommission (3), af 29. januar 2004 om forbindelserne mellem Den Europæiske Union og De Forenede Nationer (4), af 9. juni 2005 om reformen af FN (5), af 29. september 2005 om resultatet af FN-Verdenstopmødet den 14.-16. september 2005 (6) og af 16. december 2010 om årsberetningen om menneskerettighederne i verden 2008 og EU's menneskerettighedspolitik (7),

| — | der henviser til sine uopsættelige beslutninger om menneskerettigheder og demokrati, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine uopsættelige beslutninger om menneskerettigheder og demokrati,

| — | der henviser til resolution A/RES/60/251 fra FN's Generalforsamling om oprettelse af Menneskerettighedsrådet, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution A/RES/60/251 fra FN's Generalforsamling om oprettelse af Menneskerettighedsrådet,

| — | der henviser til de foregående ordinære og særlige samlinger i UNHRC samt til tidligere runder af den universelle regelmæssige gennemgang (UPR), |
| --- | --- |

—

der henviser til de foregående ordinære og særlige samlinger i UNHRC samt til tidligere runder af den universelle regelmæssige gennemgang (UPR),

| — | der henviser til UNHRC's 16. samling i UNHRC og 11. runde af UPR, der finder sted den 2.-13. maj 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNHRC's 16. samling i UNHRC og 11. runde af UPR, der finder sted den 2.-13. maj 2011,

| — | der henviser til revisionen af UNHRC, der finder sted i løbet af 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til revisionen af UNHRC, der finder sted i løbet af 2011,

| — | der henviser til de institutionelle ændringer, der er sket som følge af Lissabontraktatens ikrafttræden, navnlig etableringen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til de institutionelle ændringer, der er sket som følge af Lissabontraktatens ikrafttræden, navnlig etableringen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik,

| — | der henviser til artikel 2, artikel 3, stk. 5, og artikel 18, 21, 27 og 47 i traktaten om Den Europæiske Union i den udgave, der følger af Lissabontraktaten, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, artikel 3, stk. 5, og artikel 18, 21, 27 og 47 i traktaten om Den Europæiske Union i den udgave, der følger af Lissabontraktaten,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at respekt for og fremme og sikring af menneskerettighedernes universalitet er en del af EU's etiske og juridiske regelværk og en af hjørnestenene i europæisk enhed og integritet (8), |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at respekt for og fremme og sikring af menneskerettighedernes universalitet er en del af EU's etiske og juridiske regelværk og en af hjørnestenene i europæisk enhed og integritet (8),

| B. | der henviser til, at Den Europæiske Union og dens medlemsstater bør sikre, at menneskerettighederne overholdes i deres egne politikker, for at Den Europæiske Unions position i UNHRC styrkes og gøres troværdig, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Den Europæiske Union og dens medlemsstater bør sikre, at menneskerettighederne overholdes i deres egne politikker, for at Den Europæiske Unions position i UNHRC styrkes og gøres troværdig,

| C. | der henviser til, at UNHRC er en unik platform, som specifikt beskæftiger sig med de universelle menneskerettigheder, og et særligt forum for menneskerettigheder inden for FN-systemet; der henviser til, at det er pålagt den vigtige opgave og det vigtige ansvar, der består i at styrke og fremme beskyttelsen af og respekten for menneskerettighederne overalt på kloden, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at UNHRC er en unik platform, som specifikt beskæftiger sig med de universelle menneskerettigheder, og et særligt forum for menneskerettigheder inden for FN-systemet; der henviser til, at det er pålagt den vigtige opgave og det vigtige ansvar, der består i at styrke og fremme beskyttelsen af og respekten for menneskerettighederne overalt på kloden,

| D. | der henviser til, at revisionen af UNHRC følger to spor, således at organets status og procedurer drøftes i henholdsvis New York og Genève; der henviser til, at samtlige internationale aktører samtidig skal bestræbe sig på at fjerne dobbeltstandarder og undgå selektiv praksis i behandlingen af menneskerettighedsspørgsmål eller at denne behandling politiseres, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at revisionen af UNHRC følger to spor, således at organets status og procedurer drøftes i henholdsvis New York og Genève; der henviser til, at samtlige internationale aktører samtidig skal bestræbe sig på at fjerne dobbeltstandarder og undgå selektiv praksis i behandlingen af menneskerettighedsspørgsmål eller at denne behandling politiseres,

| E. | der henviser til, at suverænitet og national jurisdiktion ikke længere kan påberåbes for at forhindre, at stater underkastes kontrol af deres menneskerettighedsforhold, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at suverænitet og national jurisdiktion ikke længere kan påberåbes for at forhindre, at stater underkastes kontrol af deres menneskerettighedsforhold,

| F. | der henviser til, at EU bør optræde som global aktør i forbindelse med FN i almindelighed og UNHRC i særdeleshed, og at den nye tilgang, der følger med den nye Tjeneste for EU's Optræden Udadtil, bør bidrage til at gøre det muligt for EU til at gøre en mere effektiv og synlig indsats for at imødegå globale udfordringer på en sammenhængende, konsekvent og effektiv måde, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU bør optræde som global aktør i forbindelse med FN i almindelighed og UNHRC i særdeleshed, og at den nye tilgang, der følger med den nye Tjeneste for EU's Optræden Udadtil, bør bidrage til at gøre det muligt for EU til at gøre en mere effektiv og synlig indsats for at imødegå globale udfordringer på en sammenhængende, konsekvent og effektiv måde,

| G. | der henviser til etableringen af et direktorat for menneskerettigheder og demokrati under EU-Udenrigstjenesten, |
| --- | --- |

G.

der henviser til etableringen af et direktorat for menneskerettigheder og demokrati under EU-Udenrigstjenesten,

| H. | der henviser til, at en delegation fra Europa-Parlamentets Underudvalg om Menneskerettigheder rejser til Genève under den 16. samling i UNHRC, ligesom det har været tilfældet i tidligere år med UNHRC's samlinger og tidligere endnu med UNHRC's forgænger, FN's Menneskerettighedskommissions, samlinger, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at en delegation fra Europa-Parlamentets Underudvalg om Menneskerettigheder rejser til Genève under den 16. samling i UNHRC, ligesom det har været tilfældet i tidligere år med UNHRC's samlinger og tidligere endnu med UNHRC's forgænger, FN's Menneskerettighedskommissions, samlinger,

| 1. | understreger betydningen af UNHRC's 16. samling og især af UNHRC-revisionsprocessen, som er en enestående mulighed for at vurdere, hvordan dette råd har forvaltet sit mandat og for rådet til at forbedre sine arbejdsmetoder med henblik på at kunne imødegå menneskerettighedskrænkelser på mere effektiv og systematisk vis; glæder sig over, at der i forbindelse med UNHRC-revisionen er udpeget to medfacilitatorer, Marokko og Liechtenstein, til at bistå processen; |
| --- | --- |

1.

understreger betydningen af UNHRC's 16. samling og især af UNHRC-revisionsprocessen, som er en enestående mulighed for at vurdere, hvordan dette råd har forvaltet sit mandat og for rådet til at forbedre sine arbejdsmetoder med henblik på at kunne imødegå menneskerettighedskrænkelser på mere effektiv og systematisk vis; glæder sig over, at der i forbindelse med UNHRC-revisionen er udpeget to medfacilitatorer, Marokko og Liechtenstein, til at bistå processen;

| 2. | glæder sig over, at dagsordenen for den 16. ordinære samling blandt andet omfatter rapporter om »rettigheder for personer tilhørende nationale eller etniske, religiøse eller sproglige mindretal« og »fremme og beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder i forbindelse med terrorbekæmpelse« samt omfattende møder om børns rettigheder; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over, at dagsordenen for den 16. ordinære samling blandt andet omfatter rapporter om »rettigheder for personer tilhørende nationale eller etniske, religiøse eller sproglige mindretal« og »fremme og beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder i forbindelse med terrorbekæmpelse« samt omfattende møder om børns rettigheder;

| 3. | glæder sig over, at der i år er blevet udpeget særlige ordførere for disse centrale emner, og noterer sig de rapporter, som vil blive fremlagt af de særlige ordførere om tortur og anden grusom, umenneskelig og nedværdigende behandling eller straf, om religions- eller trosfrihed og om situationen for menneskerettighedsforkæmpere; opfordrer EU's medlemsstater til aktivt at bidrage til disse drøftelser; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over, at der i år er blevet udpeget særlige ordførere for disse centrale emner, og noterer sig de rapporter, som vil blive fremlagt af de særlige ordførere om tortur og anden grusom, umenneskelig og nedværdigende behandling eller straf, om religions- eller trosfrihed og om situationen for menneskerettighedsforkæmpere; opfordrer EU's medlemsstater til aktivt at bidrage til disse drøftelser;

| 4. | glæder sig over det nye direktorat for menneskerettigheder og demokrati og støtter etableringen af en arbejdsgruppe om menneskerettigheder under Rådet (COHOM) med hjemsted i Bruxelles, som skal bestå af menneskerettighedseksperter fra alle 27 EU-medlemsstater og bidrage til at organisere den multilaterale indsats i forhold til den bilaterale indsats, i betragtning af at Bruxelles er en mere hensigtsmæssig placering for tilsynet med EU-politikker; |
| --- | --- |

4.

glæder sig over det nye direktorat for menneskerettigheder og demokrati og støtter etableringen af en arbejdsgruppe om menneskerettigheder under Rådet (COHOM) med hjemsted i Bruxelles, som skal bestå af menneskerettighedseksperter fra alle 27 EU-medlemsstater og bidrage til at organisere den multilaterale indsats i forhold til den bilaterale indsats, i betragtning af at Bruxelles er en mere hensigtsmæssig placering for tilsynet med EU-politikker;

| 5. | støtter udnævnelsen af en højtstående særlig EU-repræsentant for menneskerettigheder og fremhæver atter nødvendigheden af landestrategierne for menneskerettigheder og demokrati; |
| --- | --- |

5.

støtter udnævnelsen af en højtstående særlig EU-repræsentant for menneskerettigheder og fremhæver atter nødvendigheden af landestrategierne for menneskerettigheder og demokrati;

| 6. | fremhæver betydningen af, at EU indtager en fælles holdning til de emner, der skal drøftes under den 16. samling, og opfordrer EU-medlemsstaterne til at forstærke EU's praksis med at levere »ét budskab, men med mange stemmer«, som har fungeret godt i de seneste år, f.eks. i forbindelse med EU's initiativer mod dødsstraf; |
| --- | --- |

6.

fremhæver betydningen af, at EU indtager en fælles holdning til de emner, der skal drøftes under den 16. samling, og opfordrer EU-medlemsstaterne til at forstærke EU's praksis med at levere »ét budskab, men med mange stemmer«, som har fungeret godt i de seneste år, f.eks. i forbindelse med EU's initiativer mod dødsstraf;

UNHRC's arbejde

| 7. | gentager sin opfordring til EU's medlemsstater om aktivt at modarbejde ethvert forsøg på at underminere princippet om, at menneskerettighederne er universelle, udelelige og indbyrdes afhængige, og aktivt at tilskynde UNHRC til at være lige opmærksom på alle former for forskelsbehandling, herunder forskelsbehandling på grund af køn, handicap, race eller etnisk oprindelse, alder, seksuel orientering og religion eller tro; |
| --- | --- |

7.

gentager sin opfordring til EU's medlemsstater om aktivt at modarbejde ethvert forsøg på at underminere princippet om, at menneskerettighederne er universelle, udelelige og indbyrdes afhængige, og aktivt at tilskynde UNHRC til at være lige opmærksom på alle former for forskelsbehandling, herunder forskelsbehandling på grund af køn, handicap, race eller etnisk oprindelse, alder, seksuel orientering og religion eller tro;

| 8. | minder om betydningen af den indbyrdes afhængighed mellem borgerlige/politiske, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder; anmoder om, at vand og sanitet anses for grundlæggende rettigheder til forbedring af levevilkårene for mennesker; |
| --- | --- |

8.

minder om betydningen af den indbyrdes afhængighed mellem borgerlige/politiske, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder; anmoder om, at vand og sanitet anses for grundlæggende rettigheder til forbedring af levevilkårene for mennesker;

| 9. | finder det foruroligende, at den største hindring for, at UNHRC kan forvalte sit mandat mere effektivt, er den blokpolitik, der ofte er dominerende, og dens indvirkning på udvælgelsen af de lande og situationer, UNHRC beskæftiger sig med; gentager det synspunkt, at UNHRC's evne til at imødegå situationen i forskellige lande på effektiv og fyldestgørende vis og i tide er af afgørende betydning for rådets autoritet og troværdighed; |
| --- | --- |

9.

finder det foruroligende, at den største hindring for, at UNHRC kan forvalte sit mandat mere effektivt, er den blokpolitik, der ofte er dominerende, og dens indvirkning på udvælgelsen af de lande og situationer, UNHRC beskæftiger sig med; gentager det synspunkt, at UNHRC's evne til at imødegå situationen i forskellige lande på effektiv og fyldestgørende vis og i tide er af afgørende betydning for rådets autoritet og troværdighed;

| 10. | mener, at UNHRC bør udrustes bedre til at håndtere både kroniske situationer og nødsituationer, eventuelt ved at »værktøjskassen« for menneskerettigheder udvides, ved at der gøres brug af paneler ikke blot under men også mellem samlingerne, og ved at samlingerne afholdes andre steder end i Genève; beklager, at UNHRC i adskillige tilfælde ikke har været i stand til at håndtere alvorlige situationer med menneskerettighedskrænkelser hurtigt og i tide på grund af manglen på tilstrækkelige instrumenter, og støtter ideen om uafhængige iværksættelsesmekanismer; gør en aktiv indsats for at skabe specifikke UNHRC-mekanismer til øjeblikkelig reaktion på menneskerettighedskriser som dem i Mellemøsten og Nordafrika, Iran og Hviderusland; |
| --- | --- |

10.

mener, at UNHRC bør udrustes bedre til at håndtere både kroniske situationer og nødsituationer, eventuelt ved at »værktøjskassen« for menneskerettigheder udvides, ved at der gøres brug af paneler ikke blot under men også mellem samlingerne, og ved at samlingerne afholdes andre steder end i Genève; beklager, at UNHRC i adskillige tilfælde ikke har været i stand til at håndtere alvorlige situationer med menneskerettighedskrænkelser hurtigt og i tide på grund af manglen på tilstrækkelige instrumenter, og støtter ideen om uafhængige iværksættelsesmekanismer; gør en aktiv indsats for at skabe specifikke UNHRC-mekanismer til øjeblikkelig reaktion på menneskerettighedskriser som dem i Mellemøsten og Nordafrika, Iran og Hviderusland;

| 11. | glæder sig over de forsøg, der er gjort i UNHRC på at sammensætte en tværregional arbejdsgruppe om situationen i Hviderusland; opfordrer indtrængende UNHRC til at udsende en erklæring, hvori det på det kraftigste fordømmer de alvorlige menneskerettighedskrænkelser i landet og undertrykkelsen af den demokratiske opposition og af almindelige borgere efter præsidentvalget den 19. december 2010, og vedtage en resolution herom; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over de forsøg, der er gjort i UNHRC på at sammensætte en tværregional arbejdsgruppe om situationen i Hviderusland; opfordrer indtrængende UNHRC til at udsende en erklæring, hvori det på det kraftigste fordømmer de alvorlige menneskerettighedskrænkelser i landet og undertrykkelsen af den demokratiske opposition og af almindelige borgere efter præsidentvalget den 19. december 2010, og vedtage en resolution herom;

| 12. | glæder sig over det amerikanske initiativ til at fremlægge en landeresolution om Iran; opfordrer EU-medlemsstaterne til at støtte kraftigt op om etableringen af en særlig Iran-mekanisme; anmoder den højtstående repræsentant og EU-Udenrigstjenesten om at koordinere samarbejdet mellem EU og USA om menneskerettighedsspørgsmål af fælles interesse, samtidig med at EU bør optræde helt uafhængigt for at være effektivt og troværdigt; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over det amerikanske initiativ til at fremlægge en landeresolution om Iran; opfordrer EU-medlemsstaterne til at støtte kraftigt op om etableringen af en særlig Iran-mekanisme; anmoder den højtstående repræsentant og EU-Udenrigstjenesten om at koordinere samarbejdet mellem EU og USA om menneskerettighedsspørgsmål af fælles interesse, samtidig med at EU bør optræde helt uafhængigt for at være effektivt og troværdigt;

| 13. | glæder sig over, at der var udsendt en FN-menneskerettighedsmission på højt niveau til Tunesien fra den 27. januar til den 2. februar 2011, og tilskynder kraftigt til, at missionens anbefalinger efterkommes i fuldt omfang; gentager sin opfordring til, at der nedsættes et uafhængigt internationalt undersøgelsesudvalg til efterforskning af de menneskerettighedsovertrædelser, der angivelig fandt sted i forbindelse med begivenhederne efter den 17. december 2010; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over, at der var udsendt en FN-menneskerettighedsmission på højt niveau til Tunesien fra den 27. januar til den 2. februar 2011, og tilskynder kraftigt til, at missionens anbefalinger efterkommes i fuldt omfang; gentager sin opfordring til, at der nedsættes et uafhængigt internationalt undersøgelsesudvalg til efterforskning af de menneskerettighedsovertrædelser, der angivelig fandt sted i forbindelse med begivenhederne efter den 17. december 2010;

| 14. | finder det på sin plads, at der fra Kontoret for FN’s Højkommissær for Menneskerettigheder (OHCHR) sendes en mission til Egypten for at vurdere den generelle menneskerettighedssituation, efter at landet har fået ny ledelse; |
| --- | --- |

14.

finder det på sin plads, at der fra Kontoret for FN’s Højkommissær for Menneskerettigheder (OHCHR) sendes en mission til Egypten for at vurdere den generelle menneskerettighedssituation, efter at landet har fået ny ledelse;

| 15. | glæder sig over den enstemmige vedtagelse på den 15. ekstraordinære samling den 25. februar 2011 af en resolution om menneskerettighedssituationen i Libyen, som fordømmer de alvorlige og systematiske menneskerettighedskrænkelser i Libyen, og påpeger, at nogle af disse krænkelser muligvis udgør forbrydelser mod menneskeheden; opfordrer til, at der udsendes en uafhængig international undersøgelseskommission til Libyen for at efterforske alle angivelige krænkelser af internationale menneskerettighedsbestemmelser i landet, og støtter kraftigt op om dens henstilling om at suspendere Libyens medlemskab af UNHRC; glæder sig i den sammenhæng over FN's Generalforsamlings afgørelse af 1. marts 2011 om at suspendere Libyens medlemskab af UNHRC; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over den enstemmige vedtagelse på den 15. ekstraordinære samling den 25. februar 2011 af en resolution om menneskerettighedssituationen i Libyen, som fordømmer de alvorlige og systematiske menneskerettighedskrænkelser i Libyen, og påpeger, at nogle af disse krænkelser muligvis udgør forbrydelser mod menneskeheden; opfordrer til, at der udsendes en uafhængig international undersøgelseskommission til Libyen for at efterforske alle angivelige krænkelser af internationale menneskerettighedsbestemmelser i landet, og støtter kraftigt op om dens henstilling om at suspendere Libyens medlemskab af UNHRC; glæder sig i den sammenhæng over FN's Generalforsamlings afgørelse af 1. marts 2011 om at suspendere Libyens medlemskab af UNHRC;

| 16. | støtter åbningen af OHCHR's regionale kontor i Middelhavsregionen; |
| --- | --- |

16.

støtter åbningen af OHCHR's regionale kontor i Middelhavsregionen;

| 17. | glæder sig over den 14. ekstraordinære samling om menneskerettighedssituationen i Elfenbenskysten i forbindelse med afslutningen på præsidentvalget i 2010, som blev afholdt på initiativ af Nigeria og USA, og som fordømte menneskerettighedsovertrædelserne og opfordrede alle parter til fuldt ud at respektere menneskerettighederne, de grundlæggende frihedsrettigheder og retsstatsprincippet; udtrykker atter sin tilslutning til valgresultatet som anerkendt af FN og opfordrer alle aktører til at anerkende Alassane Ouattara som den retmæssige præsident; støtter op om Den Afrikanske Unions beslutning om at etablere et panel af statsoverhoveder, der skal udvirke en fredelig og forhandlingsbaseret løsning på krisen efter valget i Elfenbenskysten; |
| --- | --- |

17.

glæder sig over den 14. ekstraordinære samling om menneskerettighedssituationen i Elfenbenskysten i forbindelse med afslutningen på præsidentvalget i 2010, som blev afholdt på initiativ af Nigeria og USA, og som fordømte menneskerettighedsovertrædelserne og opfordrede alle parter til fuldt ud at respektere menneskerettighederne, de grundlæggende frihedsrettigheder og retsstatsprincippet; udtrykker atter sin tilslutning til valgresultatet som anerkendt af FN og opfordrer alle aktører til at anerkende Alassane Ouattara som den retmæssige præsident; støtter op om Den Afrikanske Unions beslutning om at etablere et panel af statsoverhoveder, der skal udvirke en fredelig og forhandlingsbaseret løsning på krisen efter valget i Elfenbenskysten;

| 18. | gentager på baggrund af rapporterne fra de særlige ordførere om menneskerettighedssituationen i Den Demokratiske Folkerepublik Korea og menneskerettighedssituationen i Myanmar/Burma sin opfordring til EU til offentligt at støtte nedsættelsen af FN-undersøgelseskommissioner til at se på menneskerettighedskrænkelserne i disse lande og tage stilling til, i hvilket omfang der er tale om forbrydelser mod menneskeheden; beklager, at Den Demokratiske Folkerepublik Korea ikke samarbejder med den særlige ordfører, og anmoder om udvidelse af mandatet for den særlige ordfører for Myanmar/Burma; |
| --- | --- |

18.

gentager på baggrund af rapporterne fra de særlige ordførere om menneskerettighedssituationen i Den Demokratiske Folkerepublik Korea og menneskerettighedssituationen i Myanmar/Burma sin opfordring til EU til offentligt at støtte nedsættelsen af FN-undersøgelseskommissioner til at se på menneskerettighedskrænkelserne i disse lande og tage stilling til, i hvilket omfang der er tale om forbrydelser mod menneskeheden; beklager, at Den Demokratiske Folkerepublik Korea ikke samarbejder med den særlige ordfører, og anmoder om udvidelse af mandatet for den særlige ordfører for Myanmar/Burma;

| 19. | opfordrer indtrængende EU til under den kommende UNHRC-samling at bidrage proaktivt til og støtte en resolution vedrørende rapporten om udvalget af uafhængige eksperters opfølgning på den internationale undersøgelsesmission om Gaza-konflikten med henblik på at sikre, at der placeres et ansvar for overtrædelserne af international ret, og støtte en forelæggelse af sagen for Generalforsamlingen og for internationale retsinstanser, såfremt Israel og de palæstinensiske parter ikke har efterlevet deres forpligtelse til at foretage efterforskninger i overensstemmelse med internationale standarder; anmoder endvidere den højtstående repræsentant om aktivt at overvåge efterlevelsen af undersøgelsesresultaterne fra opfølgningen på rapporten fra den internationale undersøgelsesmission om episoden med den humanitære flotille og sikre, at principperne om ansvarsplacering og strafansvar holdes i hævd; understreger i denne forbindelse, at menneskerettighedsaspekter først skal drøftes i Associeringsrådet EU-Israel og Det Blandede Udvalg EU-PA; er særlig bekymret over, at konklusionerne fra mødet i Associeringsrådet EU-Israel den 21. februar 2011 ikke afspejler EU's holdning i sagen; |
| --- | --- |

19.

opfordrer indtrængende EU til under den kommende UNHRC-samling at bidrage proaktivt til og støtte en resolution vedrørende rapporten om udvalget af uafhængige eksperters opfølgning på den internationale undersøgelsesmission om Gaza-konflikten med henblik på at sikre, at der placeres et ansvar for overtrædelserne af international ret, og støtte en forelæggelse af sagen for Generalforsamlingen og for internationale retsinstanser, såfremt Israel og de palæstinensiske parter ikke har efterlevet deres forpligtelse til at foretage efterforskninger i overensstemmelse med internationale standarder; anmoder endvidere den højtstående repræsentant om aktivt at overvåge efterlevelsen af undersøgelsesresultaterne fra opfølgningen på rapporten fra den internationale undersøgelsesmission om episoden med den humanitære flotille og sikre, at principperne om ansvarsplacering og strafansvar holdes i hævd; understreger i denne forbindelse, at menneskerettighedsaspekter først skal drøftes i Associeringsrådet EU-Israel og Det Blandede Udvalg EU-PA; er særlig bekymret over, at konklusionerne fra mødet i Associeringsrådet EU-Israel den 21. februar 2011 ikke afspejler EU's holdning i sagen;

| 20. | glæder sig over de udtalelser, som FN's højkommissær for menneskerettigheder fremsatte under sit første besøg i de besatte palæstinensiske områder og Israel, og navnlig hendes stærke budskab, som hun fremsatte sammen med sin kritik af den israelske bosættelsespolitik, om, at internationale menneskerettighedsbestemmelser og humanitær folkeret ikke er til forhandling; understreger vigtigheden af en fredelig demokratisering af Mellemøsten; |
| --- | --- |

20.

glæder sig over de udtalelser, som FN's højkommissær for menneskerettigheder fremsatte under sit første besøg i de besatte palæstinensiske områder og Israel, og navnlig hendes stærke budskab, som hun fremsatte sammen med sin kritik af den israelske bosættelsespolitik, om, at internationale menneskerettighedsbestemmelser og humanitær folkeret ikke er til forhandling; understreger vigtigheden af en fredelig demokratisering af Mellemøsten;

| 21. | beklager, at den nuværende praksis med frivillige løfter giver yderst uensartede og utilstrækkelige resultater til trods for, at kriterierne for medlemskab af UNHRC som fastsat i Generalforsamlingens resolution 60/251 omfatter fuldt samarbejde med organet; gentager derfor, at alle medlemmer bør have gyldige, stående invitationer til de særlige procedurer som et minimumskriterium for medlemskab, ud over at have gjort en massiv indsats på menneskerettighedsområdet; fremhæver betydningen af et virkelig konkurrencebetonet klima i forbindelse med valgprocessen; opfordrer til at afskaffe muligheden for, at regionale grupper fremlægger en forud fastsat liste over kandidater til medlemskab af UNHRC; |
| --- | --- |

21.

beklager, at den nuværende praksis med frivillige løfter giver yderst uensartede og utilstrækkelige resultater til trods for, at kriterierne for medlemskab af UNHRC som fastsat i Generalforsamlingens resolution 60/251 omfatter fuldt samarbejde med organet; gentager derfor, at alle medlemmer bør have gyldige, stående invitationer til de særlige procedurer som et minimumskriterium for medlemskab, ud over at have gjort en massiv indsats på menneskerettighedsområdet; fremhæver betydningen af et virkelig konkurrencebetonet klima i forbindelse med valgprocessen; opfordrer til at afskaffe muligheden for, at regionale grupper fremlægger en forud fastsat liste over kandidater til medlemskab af UNHRC;

| 22. | opfordrer EU's medlemsstater og EU-Udenrigstjenesten til aktivt at deltage i revisionen af UNHRC i 2011 for at styrke efterlevelsen af rådets mandat; betoner, at UNHRC i højere grad bør være en mekanisme til tidlig varsling og forebyggelse, og at ekspertisen i forbindelse med de særlige procedurer bør anvendes i dette øjemed; understreger behovet for en gennemsigtig og altomfattende revisionsproces, som tager hensyn til ngo'ers, civilsamfundets og alle andre relevante aktørers synspunkter; anmoder EU-Udenrigstjeneste om at holde Parlamentets Underudvalg om Menneskerettigheder underrettet om status i processens forløb; |
| --- | --- |

22.

opfordrer EU's medlemsstater og EU-Udenrigstjenesten til aktivt at deltage i revisionen af UNHRC i 2011 for at styrke efterlevelsen af rådets mandat; betoner, at UNHRC i højere grad bør være en mekanisme til tidlig varsling og forebyggelse, og at ekspertisen i forbindelse med de særlige procedurer bør anvendes i dette øjemed; understreger behovet for en gennemsigtig og altomfattende revisionsproces, som tager hensyn til ngo'ers, civilsamfundets og alle andre relevante aktørers synspunkter; anmoder EU-Udenrigstjeneste om at holde Parlamentets Underudvalg om Menneskerettigheder underrettet om status i processens forløb;

| 23. | fastholder, at revisionen bør opretholde OHCHR’s uafhængighed, og modsætter sig ethvert forsøg på at ændre OHCHR’s status, som kunne få betydelig negativ indvirkning på kontorets finansiering og dermed på dets uafhængighed; glæder sig over den nylige udnævnelse af en FN-vicegeneralsekretær for menneskerettigheder, som leder OHCHR's kontor i New York; mener, at dette nye embede vil bidrage til at styrke kontakten, dialogen og gennemsigtigheden mellem FN's Generalforsamling og de andre FN-enheder, herunder Sikkerhedsrådet og OHCHR; understreger behovet for at sikre tilstrækkelig finansiering til driften af OHCHR's regionale kontorer og lokalafdelinger, således at de fortsat kan udføre deres arbejde i felten; |
| --- | --- |

23.

fastholder, at revisionen bør opretholde OHCHR’s uafhængighed, og modsætter sig ethvert forsøg på at ændre OHCHR’s status, som kunne få betydelig negativ indvirkning på kontorets finansiering og dermed på dets uafhængighed; glæder sig over den nylige udnævnelse af en FN-vicegeneralsekretær for menneskerettigheder, som leder OHCHR's kontor i New York; mener, at dette nye embede vil bidrage til at styrke kontakten, dialogen og gennemsigtigheden mellem FN's Generalforsamling og de andre FN-enheder, herunder Sikkerhedsrådet og OHCHR; understreger behovet for at sikre tilstrækkelig finansiering til driften af OHCHR's regionale kontorer og lokalafdelinger, således at de fortsat kan udføre deres arbejde i felten;

| 24. | slår kraftigt til lyd for sikring og styrkelse af de særlige procedurer og for bevarelse af UNHRC's mulighed for at behandle specifikke menneskerettighedskrænkelser gennem landeresolutioner og landemandater; understreger betydningen af menneskerettighedernes udelelighed, uanset om der er tale om sociale, økonomiske, kulturelle, borgerlige eller politiske rettigheder; konstaterer med bekymring, at den enestående, universelle offerorienterede klagemekanisme ikke har givet nogen større resultater i forhold til det store antal klager, der er blevet indgivet; understreger behovet for, at dette emne behandles i forbindelse med UNHRC-revisionen; |
| --- | --- |

24.

slår kraftigt til lyd for sikring og styrkelse af de særlige procedurer og for bevarelse af UNHRC's mulighed for at behandle specifikke menneskerettighedskrænkelser gennem landeresolutioner og landemandater; understreger betydningen af menneskerettighedernes udelelighed, uanset om der er tale om sociale, økonomiske, kulturelle, borgerlige eller politiske rettigheder; konstaterer med bekymring, at den enestående, universelle offerorienterede klagemekanisme ikke har givet nogen større resultater i forhold til det store antal klager, der er blevet indgivet; understreger behovet for, at dette emne behandles i forbindelse med UNHRC-revisionen;

Den universelle regelmæssige gennemgang

| 25. | anerkender merværdien af den universelle regelmæssige gennemgang som en fælles erfaring for alle regeringer, idet alle FN-medlemmer bliver genstand for samme behandling og kontrol på trods af, at landene frivilligt skal acceptere at blive underkastet og følge op på anbefalingerne; understreger, at alle FN's medlemsstater vil være blevet gennemgået under denne mekanisme pr. december 2011; |
| --- | --- |

25.

anerkender merværdien af den universelle regelmæssige gennemgang som en fælles erfaring for alle regeringer, idet alle FN-medlemmer bliver genstand for samme behandling og kontrol på trods af, at landene frivilligt skal acceptere at blive underkastet og følge op på anbefalingerne; understreger, at alle FN's medlemsstater vil være blevet gennemgået under denne mekanisme pr. december 2011;

| 26. | fastholder, at det er af afgørende betydning, at der fortsat er plads til civilsamfundet inden for UNHRC med henblik på at øge civilsamfundets deltagelse i dialogen, så der skabes nye muligheder for, at ngo'er kan gå i dialog med individuelle stater; |
| --- | --- |

26.

fastholder, at det er af afgørende betydning, at der fortsat er plads til civilsamfundet inden for UNHRC med henblik på at øge civilsamfundets deltagelse i dialogen, så der skabes nye muligheder for, at ngo'er kan gå i dialog med individuelle stater;

| 27. | støtter yderligere inddragelse af ngo'er i den universelle regelmæssige gennemgang ved, at de får tilladelse til at forelægge arbejdsgruppen skriftlige anbefalinger og til at deltage i dens drøftelser; |
| --- | --- |

27.

støtter yderligere inddragelse af ngo'er i den universelle regelmæssige gennemgang ved, at de får tilladelse til at forelægge arbejdsgruppen skriftlige anbefalinger og til at deltage i dens drøftelser;

| 28. | tager til efterretning, at den universelle regelmæssige gennemgang giver staterne mulighed for at forpligte sig til at opfylde deres menneskerettighedsforpligtelser og følge op på konklusioner vedtaget af traktatorganer og ved de særlige procedurer; |
| --- | --- |

28.

tager til efterretning, at den universelle regelmæssige gennemgang giver staterne mulighed for at forpligte sig til at opfylde deres menneskerettighedsforpligtelser og følge op på konklusioner vedtaget af traktatorganer og ved de særlige procedurer;

| 29. | fastslår atter, at anbefalingerne bør være mere resultatorienterede, og opfordrer til øget inddragelse af uafhængige eksperter og nationale menneskerettighedsinstitutioner i den universelle regelmæssige gennemgang med henblik på at sikre en effektiv opfølgningsmekanisme; mener, at uafhængig ekspertise kan inddrages i gennemgangsprocessen ved, at eksperter observerer processen og fremlægger et sammendrag og en analyse af gennemgangen i forbindelse med vedtagelsen af den endelige rapport; |
| --- | --- |

29.

fastslår atter, at anbefalingerne bør være mere resultatorienterede, og opfordrer til øget inddragelse af uafhængige eksperter og nationale menneskerettighedsinstitutioner i den universelle regelmæssige gennemgang med henblik på at sikre en effektiv opfølgningsmekanisme; mener, at uafhængig ekspertise kan inddrages i gennemgangsprocessen ved, at eksperter observerer processen og fremlægger et sammendrag og en analyse af gennemgangen i forbindelse med vedtagelsen af den endelige rapport;

| 30. | beklager, at den første runde af gennemgangen af visse lande ikke har indfriet forventningerne om en gennemsigtig, ikke-selektiv og ikke-konfrontatorisk proces; anerkender i denne sammenhæng den rolle, som EU's medlemsstater har spillet i forsøget på at bryde bloktænkningen; tilskynder EU's medlemsstater til at yde teknisk bistand til at fremme, at anbefalingerne efterkommes; |
| --- | --- |

30.

beklager, at den første runde af gennemgangen af visse lande ikke har indfriet forventningerne om en gennemsigtig, ikke-selektiv og ikke-konfrontatorisk proces; anerkender i denne sammenhæng den rolle, som EU's medlemsstater har spillet i forsøget på at bryde bloktænkningen; tilskynder EU's medlemsstater til at yde teknisk bistand til at fremme, at anbefalingerne efterkommes;

| 31. | opfordrer EU's medlemsstater til fortsat at involvere sig i revisionen af UNHRC og sikre, at der ikke er nogen kløft mellem første og anden runde af den universelle regelmæssige gennemgang, og at anden runde fokuserer på gennemførelse af og opfølgning på anbefalingerne; tilslutter sig den holdning, at stater underkastet den universelle regelmæssige gennemgang bør fremkomme med såvel klare svar på hver enkelt anbefaling som tidsfrister for gennemførelsen af arbejdsgruppens anbefalinger; bemærker, at fremlæggelsen af midtvejsrapporter om status for gennemførelsen kan bidrage til denne proces; |
| --- | --- |

31.

opfordrer EU's medlemsstater til fortsat at involvere sig i revisionen af UNHRC og sikre, at der ikke er nogen kløft mellem første og anden runde af den universelle regelmæssige gennemgang, og at anden runde fokuserer på gennemførelse af og opfølgning på anbefalingerne; tilslutter sig den holdning, at stater underkastet den universelle regelmæssige gennemgang bør fremkomme med såvel klare svar på hver enkelt anbefaling som tidsfrister for gennemførelsen af arbejdsgruppens anbefalinger; bemærker, at fremlæggelsen af midtvejsrapporter om status for gennemførelsen kan bidrage til denne proces;

Særlige procedurer

| 32. | gentager, at de særlige procedurer udgør krumtappen i FN's menneskerettighedsmaskineri, og at UNHRC's troværdighed og effektivitet i forbindelse med beskyttelsen af menneskerettighederne hviler på samarbejdet med de særlige procedurer og den fulde gennemførelse heraf; fremhæver i denne forbindelse, at styrkelsen af de særlige procedurers uafhængighed og deres samspil med rådet er af afgørende betydning; |
| --- | --- |

32.

gentager, at de særlige procedurer udgør krumtappen i FN's menneskerettighedsmaskineri, og at UNHRC's troværdighed og effektivitet i forbindelse med beskyttelsen af menneskerettighederne hviler på samarbejdet med de særlige procedurer og den fulde gennemførelse heraf; fremhæver i denne forbindelse, at styrkelsen af de særlige procedurers uafhængighed og deres samspil med rådet er af afgørende betydning;

| 33. | fordømmer forsøgene på at undergrave de særlige procedurers uafhængighed ved at give regeringer en tilsynsrolle i forhold til de særlige procedurer; fastslår, at enhver form for kontrol vil politisere systemet og skade dets effektivitet; |
| --- | --- |

33.

fordømmer forsøgene på at undergrave de særlige procedurers uafhængighed ved at give regeringer en tilsynsrolle i forhold til de særlige procedurer; fastslår, at enhver form for kontrol vil politisere systemet og skade dets effektivitet;

| 34. | gentager, at de særlige procedurer i forbindelse med situationen i forskellige lande er et væsentligt instrument til forbedring af menneskerettighederne på stedet; understreger, at landemandater på grund af nøgleelementer såsom de tidsintervaller og den ekspertise, de er baseret på, ikke kan erstattes af den universelle regelmæssige gennemgang; |
| --- | --- |

34.

gentager, at de særlige procedurer i forbindelse med situationen i forskellige lande er et væsentligt instrument til forbedring af menneskerettighederne på stedet; understreger, at landemandater på grund af nøgleelementer såsom de tidsintervaller og den ekspertise, de er baseret på, ikke kan erstattes af den universelle regelmæssige gennemgang;

| 35. | opfordrer EU's medlemsstater til at forsvare UNHRC's integritet og ansvarlighed i forbindelse med revisionen ved at støtte etableringen af en opfølgningsmekanisme for implementeringen af anbefalingerne fra de særlige procedurer såvel som indførelsen af udvælgelseskriterier og en mere gennemsigtig udnævnelsesproces, der skal være baseret på kandidaternes baggrund, kompetencer, kvalifikationer og erfaring; bifalder ngo'ers forslag om at styrke de særlige procedurers tidlige varslingskapacitet gennem en mekanisme, der gør det muligt for dem at udløse UNHRC's automatiske behandling af en situation; |
| --- | --- |

35.

opfordrer EU's medlemsstater til at forsvare UNHRC's integritet og ansvarlighed i forbindelse med revisionen ved at støtte etableringen af en opfølgningsmekanisme for implementeringen af anbefalingerne fra de særlige procedurer såvel som indførelsen af udvælgelseskriterier og en mere gennemsigtig udnævnelsesproces, der skal være baseret på kandidaternes baggrund, kompetencer, kvalifikationer og erfaring; bifalder ngo'ers forslag om at styrke de særlige procedurers tidlige varslingskapacitet gennem en mekanisme, der gør det muligt for dem at udløse UNHRC's automatiske behandling af en situation;

EU's engagement

| 36. | glæder sig over, at Unionens højtstående repræsentant/næstformand i Kommissionen deltager i UNHRC's 16. samling; |
| --- | --- |

36.

glæder sig over, at Unionens højtstående repræsentant/næstformand i Kommissionen deltager i UNHRC's 16. samling;

| 37. | slår til lyd for, at EU-Udenrigstjenesten, og især EU-delegationerne i Genève og New York, øger sammenhængen, synligheden og troværdigheden af EU's indsats inden for UNHRC ved at videreudvikle det tværnationale opsøgende arbejde og samarbejde og navnlig ved at føre lobbyvirksomhed over for de moderate stater i alle grupper; |
| --- | --- |

37.

slår til lyd for, at EU-Udenrigstjenesten, og især EU-delegationerne i Genève og New York, øger sammenhængen, synligheden og troværdigheden af EU's indsats inden for UNHRC ved at videreudvikle det tværnationale opsøgende arbejde og samarbejde og navnlig ved at føre lobbyvirksomhed over for de moderate stater i alle grupper;

| 38. | gentager i denne sammenhæng på ny sin holdning til begrebet »religionskrænkelse« og mener ikke, at det er hensigtsmæssigt at medtage dette begreb i protokollen om supplerende standarder vedrørende racisme, racediskrimination, fremmedhad og alle former for forskelsbehandling, skønt det erkender, at det er nødvendigt at tage grundigt fat på problemet med forskelsbehandling af religiøse mindretal; glæder sig over den sideløbende begivenhed, som EU-delegationen har organiseret for at markere 25-årsdagen for etableringen af mandatet for den særlige ordfører om religions- eller trosfrihed; anmoder EU om at træde i forbindelse med hovedkræfterne bag resolutionen og andre aktører for at finde et alternativ til den resolution om religionskrænkelse, der vil blive fremlagt; |
| --- | --- |

38.

gentager i denne sammenhæng på ny sin holdning til begrebet »religionskrænkelse« og mener ikke, at det er hensigtsmæssigt at medtage dette begreb i protokollen om supplerende standarder vedrørende racisme, racediskrimination, fremmedhad og alle former for forskelsbehandling, skønt det erkender, at det er nødvendigt at tage grundigt fat på problemet med forskelsbehandling af religiøse mindretal; glæder sig over den sideløbende begivenhed, som EU-delegationen har organiseret for at markere 25-årsdagen for etableringen af mandatet for den særlige ordfører om religions- eller trosfrihed; anmoder EU om at træde i forbindelse med hovedkræfterne bag resolutionen og andre aktører for at finde et alternativ til den resolution om religionskrænkelse, der vil blive fremlagt;

| 39. | tilslutter sig den tværregionale erklæring, der vil blive fremsat om rettigheder for lesbiske, bøsser, biseksuelle og transseksuelle; |
| --- | --- |

39.

tilslutter sig den tværregionale erklæring, der vil blive fremsat om rettigheder for lesbiske, bøsser, biseksuelle og transseksuelle;

| 40. | gentager sin støtte til EU's aktive deltagelse i UNHRC's arbejde siden rådets oprettelse, navnlig ved at støtte eller være med til at støtte resolutioner, komme med udtalelser og deltage i interaktive drøftelser og debatter; anerkender de tilsagn, EU har givet om at tage hånd om landesituationer i UNHRC, og understreger betydningen af, at disse tilsagn efterleves i massivt omfang; |
| --- | --- |

40.

gentager sin støtte til EU's aktive deltagelse i UNHRC's arbejde siden rådets oprettelse, navnlig ved at støtte eller være med til at støtte resolutioner, komme med udtalelser og deltage i interaktive drøftelser og debatter; anerkender de tilsagn, EU har givet om at tage hånd om landesituationer i UNHRC, og understreger betydningen af, at disse tilsagn efterleves i massivt omfang;

| 41. | støtter det fælles initiativ fra EU og Grulac (Gruppen af Latinamerikanske og Caribiske Lande) til en resolution om børn, der lever og arbejder på gaden; |
| --- | --- |

41.

støtter det fælles initiativ fra EU og Grulac (Gruppen af Latinamerikanske og Caribiske Lande) til en resolution om børn, der lever og arbejder på gaden;

| 42. | opfordrer EU's medlemsstater til at gøre deres yderste for at bevare alle mandaterne vedrørende de særlige procedurer og opfordrer navnlig til fornyelse af mandatet til FN's særlige rapportør om situationen for menneskerettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

42.

opfordrer EU's medlemsstater til at gøre deres yderste for at bevare alle mandaterne vedrørende de særlige procedurer og opfordrer navnlig til fornyelse af mandatet til FN's særlige rapportør om situationen for menneskerettighedsforkæmpere;

| 43. | beklager, at EU som en sideeffekt af bestræbelserne på at opnå enighed tilsyneladende ofte sænker sit ambitionsniveau, og er af den opfattelse, at EU bør udvise langt større selvsikkerhed, når det fremlægger og/eller støtter landeresolutioner; |
| --- | --- |

43.

beklager, at EU som en sideeffekt af bestræbelserne på at opnå enighed tilsyneladende ofte sænker sit ambitionsniveau, og er af den opfattelse, at EU bør udvise langt større selvsikkerhed, når det fremlægger og/eller støtter landeresolutioner;

| 44. | konstaterer med bekymring, at EU ikke har været i stand til effektivt at gøre sin indflydelse gældende i det bredere FN-system; understreger nødvendigheden af, at EU giver UNHRC høj prioritet og på bedre vis foretager koordinering medlemsstaterne imellem, og opfordrer Rådet til at vedtage retningslinjer med henblik på at lette koordineringen og beslutningstagningen i denne forbindelse, og at det søger at indgå koalitioner/alliancer med centrale regionale partnere og alle moderate stater i et forsøg på at overvinde bloktænkningen i UNHRC; |
| --- | --- |

44.

konstaterer med bekymring, at EU ikke har været i stand til effektivt at gøre sin indflydelse gældende i det bredere FN-system; understreger nødvendigheden af, at EU giver UNHRC høj prioritet og på bedre vis foretager koordinering medlemsstaterne imellem, og opfordrer Rådet til at vedtage retningslinjer med henblik på at lette koordineringen og beslutningstagningen i denne forbindelse, og at det søger at indgå koalitioner/alliancer med centrale regionale partnere og alle moderate stater i et forsøg på at overvinde bloktænkningen i UNHRC;

| 45. | henleder på det praktiske plan opmærksomheden på betydningen af, at EU har en større, veludrustet delegation i Genève og New York; understreger, at det, der sker i Genève og New York, skal være en integrerende del af EU's eksterne politik med fokus på forbedring af den interne koordinering, og understreger endvidere nødvendigheden af, at der er et godt samspil mellem de bilaterale og de multilaterale niveauer; |
| --- | --- |

45.

henleder på det praktiske plan opmærksomheden på betydningen af, at EU har en større, veludrustet delegation i Genève og New York; understreger, at det, der sker i Genève og New York, skal være en integrerende del af EU's eksterne politik med fokus på forbedring af den interne koordinering, og understreger endvidere nødvendigheden af, at der er et godt samspil mellem de bilaterale og de multilaterale niveauer;

| 46. | beklager, at den resolution, EU indgav til FN's Generalforsamling i september 2010 med det formål at styrke sin »status« for at skabe overensstemmelse med de nye institutionelle ordninger, der er en følge af Lissabontraktaten, er blevet udsat; gør opmærksom på, at en sådan styrket status ville give EU mulighed for at lade sig repræsentere af en fast person (Det Europæiske Råds formand og/eller den højtstående repræsentant) og tale med én stemme, og at den styrkede status også ville øge EU's synlighed og indflydelse som global aktør; understreger, at det er nødvendigt at videreføre den indsats, som EU-Udenrigstjenestens »særlige task force« har påbegyndt, for at fremme vedtagelsen af resolutionen i nært samarbejde med EU-medlemsstaterne; |
| --- | --- |

46.

beklager, at den resolution, EU indgav til FN's Generalforsamling i september 2010 med det formål at styrke sin »status« for at skabe overensstemmelse med de nye institutionelle ordninger, der er en følge af Lissabontraktaten, er blevet udsat; gør opmærksom på, at en sådan styrket status ville give EU mulighed for at lade sig repræsentere af en fast person (Det Europæiske Råds formand og/eller den højtstående repræsentant) og tale med én stemme, og at den styrkede status også ville øge EU's synlighed og indflydelse som global aktør; understreger, at det er nødvendigt at videreføre den indsats, som EU-Udenrigstjenestens »særlige task force« har påbegyndt, for at fremme vedtagelsen af resolutionen i nært samarbejde med EU-medlemsstaterne;

| 47. | giver sin delegation mandat til at fremføre de bekymringer, der er kommet til udtryk i denne beslutning, under den 16. UNHRC-samling; opfordrer delegationen til at aflægge rapport til Underudvalget om Menneskerettigheder om sit besøg og anser det for absolut nødvendigt, at Europa-Parlamentet fortsat sender en delegation til relevante samlinger i UNHRC; |
| --- | --- |

47.

giver sin delegation mandat til at fremføre de bekymringer, der er kommet til udtryk i denne beslutning, under den 16. UNHRC-samling; opfordrer delegationen til at aflægge rapport til Underudvalget om Menneskerettigheder om sit besøg og anser det for absolut nødvendigt, at Europa-Parlamentet fortsat sender en delegation til relevante samlinger i UNHRC;

| 48. | gentager sin opfordring til EU's medlemsstater om at sikre, at menneskerettighederne respekteres i deres egne interne politikker for at undgå dobbeltstandarder og af hensyn til den igangværende proces for EU's tiltrædelse af den europæiske menneskerettighedskonvention, da det kunne indebære en alvorlig svækkelse af EU's stilling i UNHRC, hvis det ikke var tilfældet; |
| --- | --- |

48.

gentager sin opfordring til EU's medlemsstater om at sikre, at menneskerettighederne respekteres i deres egne interne politikker for at undgå dobbeltstandarder og af hensyn til den igangværende proces for EU's tiltrædelse af den europæiske menneskerettighedskonvention, da det kunne indebære en alvorlig svækkelse af EU's stilling i UNHRC, hvis det ikke var tilfældet;

*

* *

| 49. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Unionens højtstående repræsentant/næstformand i Kommissionen, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's Sikkerhedsråd, FN's generalsekretær, formanden for FN's 64. Generalforsamling, formanden for FN's Menneskerettighedsråd, FN's højkommissær for menneskerettigheder og EU-FN-Arbejdsgruppen nedsat af Udenrigsudvalget. |
| --- | --- |

49.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Unionens højtstående repræsentant/næstformand i Kommissionen, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's Sikkerhedsråd, FN's generalsekretær, formanden for FN's 64. Generalforsamling, formanden for FN's Menneskerettighedsråd, FN's højkommissær for menneskerettigheder og EU-FN-Arbejdsgruppen nedsat af Udenrigsudvalget.

---

(1)  EUT C 348 E af 21.12.2010, s. 6.

(2)  EUT C 46 E af 24.2.2010, s. 71.

(3)  EUT C 291 E af 30.11.2006, s. 409.

(4)  EUT C 96 E af 21.4.2004, s. 79.

(5)  EUT C 124 E af 25.5.2006, s. 549.

(6)  EUT C 227 E af 21.9.2006, s. 582.

(7)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0489.

(8)  Artikel 2, artikel 3, stk. 5, og artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union.

---

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/179 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/179

---

Torsdag den 10. marts 2011Pakistan - mordet på Shahbaz Bhatti, minister for minoriteter

P7_TA(2011)0098

Europa-Parlamentets beslutning af 10. marts 2011 om Pakistan, navnlig mordet på Shahbaz Bhatti

2012/C 199 E/21

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om menneskerettigheder og demokrati i Pakistan, navnlig den af 20. januar 2011 (1) samt dem af 20. maj 2010 (2), 12. juli 2007 (3), 25. oktober 2007 (4) og 15. november 2007 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om menneskerettigheder og demokrati i Pakistan, navnlig den af 20. januar 2011 (1) samt dem af 20. maj 2010 (2), 12. juli 2007 (3), 25. oktober 2007 (4) og 15. november 2007 (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. december 2010 om årsberetningen om menneskerettighederne i verden 2009 og EU's menneskerettighedspolitik (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. december 2010 om årsberetningen om menneskerettighederne i verden 2009 og EU's menneskerettighedspolitik (6),

| — | der henviser til Rådets konklusioner om intolerance, forskelsbehandling og vold på grundlag af religion eller tro, der blev vedtaget den 21. februar 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om intolerance, forskelsbehandling og vold på grundlag af religion eller tro, der blev vedtaget den 21. februar 2011,

| — | der henviser til erklæringen af 2. marts 2011 fra EU's højtstående repræsentant, Catherine Ashton, om det politiske attentat mod den pakistanske regerings minister for mindretalsspørgsmål, Shahbaz Bhatti, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 2. marts 2011 fra EU's højtstående repræsentant, Catherine Ashton, om det politiske attentat mod den pakistanske regerings minister for mindretalsspørgsmål, Shahbaz Bhatti,

| — | der henviser til erklæringen af 2. marts 2011 fra formanden for Europa-Parlamentet, Jerzy Buzek, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 2. marts 2011 fra formanden for Europa-Parlamentet, Jerzy Buzek,

| — | der henviser til artikel 18 i FN's menneskerettighedserklæring fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 18 i FN's menneskerettighedserklæring fra 1948,

| — | der henviser til FN's internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (ICCPR), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (ICCPR),

| — | der henviser til FN-erklæringen fra 1981om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion og tro, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-erklæringen fra 1981om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion og tro,

| — | der henviser til artikel 19 i Pakistans forfatning om ytringsfrihed, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 19 i Pakistans forfatning om ytringsfrihed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5,

| A. | der henviser til, at den pakistanske minister for mindretalsspørgsmål, Shahbaz Bhatti, den 2. marts 2011 blev snigmyrdet af bevæbnede mænd, der åbnede ild mod hans bil, da han var på vej til arbejde i hovedstaden Islamabad; der henviser til, at en gruppe, der kalder sig Tehreek-e-Taliban Punjab (Taliban Bevægelsen Punjab) har taget ansvaret for mordet og udtalt, at ministeren blev myrdet på grund af sin holdning til blasfemilovgivningen, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den pakistanske minister for mindretalsspørgsmål, Shahbaz Bhatti, den 2. marts 2011 blev snigmyrdet af bevæbnede mænd, der åbnede ild mod hans bil, da han var på vej til arbejde i hovedstaden Islamabad; der henviser til, at en gruppe, der kalder sig Tehreek-e-Taliban Punjab (Taliban Bevægelsen Punjab) har taget ansvaret for mordet og udtalt, at ministeren blev myrdet på grund af sin holdning til blasfemilovgivningen,

| B. | der henviser til, at minister Bhatti - på trods af gentagne dødstrusler mod ham fra islamistiske grupperinger - fik afslag af de pakistanske myndigheder på sin specifikke anmodning om at måtte benytte en skudsikker ministerbil og selv at måtte vælge bodyguards, som han stolede på, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at minister Bhatti - på trods af gentagne dødstrusler mod ham fra islamistiske grupperinger - fik afslag af de pakistanske myndigheder på sin specifikke anmodning om at måtte benytte en skudsikker ministerbil og selv at måtte vælge bodyguards, som han stolede på,

| C. | der henviser til, at Shahbaz Bhatti var det eneste kristne medlem af den pakistanske regering og en af landets få ledende politikere, der havde mod til at kæmpe imod disse love og de uretfærdigheder, de har givet anledning til, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Shahbaz Bhatti var det eneste kristne medlem af den pakistanske regering og en af landets få ledende politikere, der havde mod til at kæmpe imod disse love og de uretfærdigheder, de har givet anledning til,

| D. | der henviser til, at dette mord fandt sted blot to måneder efter, at Salman Taseer, guvernøren i provinsen Punjab, blev myrdet af en af sine egne sikkerhedsvagter, som var uenig i Taseers modstand mod Pakistans blasfemilove, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at dette mord fandt sted blot to måneder efter, at Salman Taseer, guvernøren i provinsen Punjab, blev myrdet af en af sine egne sikkerhedsvagter, som var uenig i Taseers modstand mod Pakistans blasfemilove,

| E. | der henviser til, at en tredje fremtrædende pakistansk menneskerettighedsforkæmper, Naeem Sabir Jamaldini, koordinatoren for Pakistans menneskerettighedskommission, som var særligt aktiv i bekæmpelsen af menneskerettighedskrænkelser i Baluchistan-regionen, blev myrdet den 1. marts 2011, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en tredje fremtrædende pakistansk menneskerettighedsforkæmper, Naeem Sabir Jamaldini, koordinatoren for Pakistans menneskerettighedskommission, som var særligt aktiv i bekæmpelsen af menneskerettighedskrænkelser i Baluchistan-regionen, blev myrdet den 1. marts 2011,

| F. | der henviser til, at der efter sigende er blevet udstedt en fatwa mod Sherry Rehman, en tidligere pakistansk minister, reformpolitiker og velkendt journalist, som kalder hende den næste kandidat til at blive myrdet, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der efter sigende er blevet udstedt en fatwa mod Sherry Rehman, en tidligere pakistansk minister, reformpolitiker og velkendt journalist, som kalder hende den næste kandidat til at blive myrdet,

| G. | der henviser til, at minister Bhatti og guvernør Taseer blot gengav det regerende parti, Pakistan People's Party’s, erklærede standpunkt; der henviser til, at Gilani-regeringen, da den den 30. december 2010 offentligt løb fra sit valgløfte om at kigge nærmere på blasfemilovene, lod reformfortalerne stå alene tilbage, isolerede og sårbare over for vedvarende trusler fra radikale religiøse ledere og militante ekstremistgrupper, der intimiderer, truer og dræber dem med andre meninger, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at minister Bhatti og guvernør Taseer blot gengav det regerende parti, Pakistan People's Party’s, erklærede standpunkt; der henviser til, at Gilani-regeringen, da den den 30. december 2010 offentligt løb fra sit valgløfte om at kigge nærmere på blasfemilovene, lod reformfortalerne stå alene tilbage, isolerede og sårbare over for vedvarende trusler fra radikale religiøse ledere og militante ekstremistgrupper, der intimiderer, truer og dræber dem med andre meninger,

| H. | der henviser til, at politikere, politiske partier og repræsentanter for medierne og civilsamfundet, såsom kvindesags- og menneskerettighedsaktivister, hele tiden intimideres og sågar myrdes, og til, at den offentlige debat om blasfemilovene derfor i stigende grad bliver undertrykt, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at politikere, politiske partier og repræsentanter for medierne og civilsamfundet, såsom kvindesags- og menneskerettighedsaktivister, hele tiden intimideres og sågar myrdes, og til, at den offentlige debat om blasfemilovene derfor i stigende grad bliver undertrykt,

| I. | der henviser til, at det af artikel 3, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Union fremgår, at fremme af demokrati og respekt for menneskerettighederne og de civile frihedsrettigheder er grundlæggende principper og mål for Den Europæiske Union og udgør et fælles grundlag for dens forbindelser med tredjelande; der henviser til, at EU’s udviklingsbistand er betinget af respekt for menneskerettighederne og mindretalsrettighederne, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det af artikel 3, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Union fremgår, at fremme af demokrati og respekt for menneskerettighederne og de civile frihedsrettigheder er grundlæggende principper og mål for Den Europæiske Union og udgør et fælles grundlag for dens forbindelser med tredjelande; der henviser til, at EU’s udviklingsbistand er betinget af respekt for menneskerettighederne og mindretalsrettighederne,

| 1. | fordømmer på det kraftigste det brutale mord på Shahbaz Bhatti, minister for mindretalsspørgsmål i Pakistans regering, den 2. marts 2011 og udtrykker sin dybeste medfølelse med ofrets familie og venner og befolkningen i Pakistan samt sin solidaritet med alle dem, der fortsat udsættes for trusler og alligevel vover at udtale sig; |
| --- | --- |

1.

fordømmer på det kraftigste det brutale mord på Shahbaz Bhatti, minister for mindretalsspørgsmål i Pakistans regering, den 2. marts 2011 og udtrykker sin dybeste medfølelse med ofrets familie og venner og befolkningen i Pakistan samt sin solidaritet med alle dem, der fortsat udsættes for trusler og alligevel vover at udtale sig;

| 2. | roser minister Shahbaz Bhattis mod og hans demonstrerede vilje til retfærdighed, dialog mellem trosretningerne og religions- og trosfrihed i Pakistan, såvel som hans omsorg for Asia Bibi, den kristne kvinde og mor til fem, der er blevet dømt til døden for blasfemi, på trods af de vedvarende trusler og den enorme personlige risiko, der var forbundet hermed; |
| --- | --- |

2.

roser minister Shahbaz Bhattis mod og hans demonstrerede vilje til retfærdighed, dialog mellem trosretningerne og religions- og trosfrihed i Pakistan, såvel som hans omsorg for Asia Bibi, den kristne kvinde og mor til fem, der er blevet dømt til døden for blasfemi, på trods af de vedvarende trusler og den enorme personlige risiko, der var forbundet hermed;

| 3. | påskønner minister Shahbaz Bhattis målrettethed i bekæmpelsen af blasfemilovene og de uretfærdigheder, de har givet anledning til; påskønner de fremskridt, der blev gjort i hans ministertid, herunder væsentlige diskrete forhandlinger om mulige ændringer af disse love; |
| --- | --- |

3.

påskønner minister Shahbaz Bhattis målrettethed i bekæmpelsen af blasfemilovene og de uretfærdigheder, de har givet anledning til; påskønner de fremskridt, der blev gjort i hans ministertid, herunder væsentlige diskrete forhandlinger om mulige ændringer af disse love;

| 4. | bemærker, at der til forskel fra den begrænsede offentlige reaktion på mordet på guvernør Salman Taseer har været bred offentlig fordømmelse af mordet på minister Shahbaz Bhatti på tværs af den relevante politiske skillelinje, i medierne og i det religiøse og etniske spektrum af det pakistanske samfund; håber, at denne forargelse vil bidrage til større sammenhold blandt alle dem, der forsvarer de demokratiske værdier i Pakistans forfatning; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at der til forskel fra den begrænsede offentlige reaktion på mordet på guvernør Salman Taseer har været bred offentlig fordømmelse af mordet på minister Shahbaz Bhatti på tværs af den relevante politiske skillelinje, i medierne og i det religiøse og etniske spektrum af det pakistanske samfund; håber, at denne forargelse vil bidrage til større sammenhold blandt alle dem, der forsvarer de demokratiske værdier i Pakistans forfatning;

| 5. | opfordrer indtrængende de pakistanske myndigheder til at foretage en grundig efterforskning af alle aspekter af mordet på Shahbaz Bhatti og hurtigt retsforfølge alle gerningsmændene bag denne forbrydelse under streng overholdelse af loven og til at sikre en hurtig og retfærdig retsforfølgelse af afdøde guvernør Salman Taseers drabsmand; |
| --- | --- |

5.

opfordrer indtrængende de pakistanske myndigheder til at foretage en grundig efterforskning af alle aspekter af mordet på Shahbaz Bhatti og hurtigt retsforfølge alle gerningsmændene bag denne forbrydelse under streng overholdelse af loven og til at sikre en hurtig og retfærdig retsforfølgelse af afdøde guvernør Salman Taseers drabsmand;

| 6. | opfordrer den pakistanske regering til at intensivere indsatsen for at garantere sikkerheden for ministre og personer, der er udsat for konkrete trusler fra religiøse ekstremister og terrorister, som f.eks. den tidligere informationsminister, Sherry Rehman, og advokater, der fungerer som forsvarere i sager, der handler om beskyldninger om blasfemi; |
| --- | --- |

6.

opfordrer den pakistanske regering til at intensivere indsatsen for at garantere sikkerheden for ministre og personer, der er udsat for konkrete trusler fra religiøse ekstremister og terrorister, som f.eks. den tidligere informationsminister, Sherry Rehman, og advokater, der fungerer som forsvarere i sager, der handler om beskyldninger om blasfemi;

| 7. | opfordrer Pakistans regering til hurtigst muligt at udnævne en ny minister for mindretalsspørgsmål og bekræfter sit synspunkt om, at denne person bør være en stærk og upartisk mindretalsrepræsentant; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Pakistans regering til hurtigst muligt at udnævne en ny minister for mindretalsspørgsmål og bekræfter sit synspunkt om, at denne person bør være en stærk og upartisk mindretalsrepræsentant;

| 8. | opfordrer den pakistanske regering til at støtte ministeriet for mindretal i at videreføre Shahbaz Bhattis arbejde og visioner, navnlig den nationale dialog mellem de religiøse ledere og græsrodsprojektet om tværreligiøse distriktsudvalg om harmoni; |
| --- | --- |

8.

opfordrer den pakistanske regering til at støtte ministeriet for mindretal i at videreføre Shahbaz Bhattis arbejde og visioner, navnlig den nationale dialog mellem de religiøse ledere og græsrodsprojektet om tværreligiøse distriktsudvalg om harmoni;

| 9. | gentager indtrængende sin opfordring til Pakistans regering, alle politiske partier, civilsamfundet og medierne om at stå sammen og bekæmpe ekstremisternes stormløb; håber, at Pakistans regering både i sin sammensætning og i sine handlinger vil repræsentere den multietniske og multireligiøse sammensætning af det pakistanske samfund; |
| --- | --- |

9.

gentager indtrængende sin opfordring til Pakistans regering, alle politiske partier, civilsamfundet og medierne om at stå sammen og bekæmpe ekstremisternes stormløb; håber, at Pakistans regering både i sin sammensætning og i sine handlinger vil repræsentere den multietniske og multireligiøse sammensætning af det pakistanske samfund;

| 10. | opfordrer til et hurtigt og meningsfyldt politisk skifte væk fra eftergivenhed over for sådanne ekstremister, som både skal støttes af militæret, domstolene, medierne og den politiske klasse, i betragtning af de dramatiske konsekvenser af status quo; opfordrer den pakistanske regering til ikke at lade ekstremister bringe fortalerne for religiøs tolerance og respekt for de universelle menneskerettighedsprincipper i landet til tavshed; |
| --- | --- |

10.

opfordrer til et hurtigt og meningsfyldt politisk skifte væk fra eftergivenhed over for sådanne ekstremister, som både skal støttes af militæret, domstolene, medierne og den politiske klasse, i betragtning af de dramatiske konsekvenser af status quo; opfordrer den pakistanske regering til ikke at lade ekstremister bringe fortalerne for religiøs tolerance og respekt for de universelle menneskerettighedsprincipper i landet til tavshed;

| 11. | er dybt foruroliget over den intolerante og voldelige atmosfære og opfordrer indtrængende den pakistanske regering til at retsforfølge dem, der opildner til vold i Pakistan, navnlig dem der opfordrer til, og i nogle tilfælde tilbyder dusør for, drab på enkeltpersoner og grupper, som de er uenige med; opfordrer endvidere til, at der træffes yderligere foranstaltninger for at fremme debatten om dette emne; |
| --- | --- |

11.

er dybt foruroliget over den intolerante og voldelige atmosfære og opfordrer indtrængende den pakistanske regering til at retsforfølge dem, der opildner til vold i Pakistan, navnlig dem der opfordrer til, og i nogle tilfælde tilbyder dusør for, drab på enkeltpersoner og grupper, som de er uenige med; opfordrer endvidere til, at der træffes yderligere foranstaltninger for at fremme debatten om dette emne;

| 12. | roser navnlig tidligere minister Sherry Rehmans og afdøde minister for mindretalsspørgsmål Shahbaz Bhattis bestræbelser på at ændre blasfemilovene for at undgå, at de bliver misbrugt, og opfordrer regeringen til at ophæve disse love i lighed med andre diskriminerende love, bl.a. sektion 295 B og C i straffeloven, som er levn fra fortiden; opfordrer ligeledes indtrængende den pakistanske regering til at håndhæve lovgivning såsom artikel 137 i straffeloven, der kriminaliserer hadsk tale; |
| --- | --- |

12.

roser navnlig tidligere minister Sherry Rehmans og afdøde minister for mindretalsspørgsmål Shahbaz Bhattis bestræbelser på at ændre blasfemilovene for at undgå, at de bliver misbrugt, og opfordrer regeringen til at ophæve disse love i lighed med andre diskriminerende love, bl.a. sektion 295 B og C i straffeloven, som er levn fra fortiden; opfordrer ligeledes indtrængende den pakistanske regering til at håndhæve lovgivning såsom artikel 137 i straffeloven, der kriminaliserer hadsk tale;

| 13. | opfordrer de kompetente EU-institutioner til at medtage spørgsmålet om religiøs tolerance i samfundet i sin politiske dialog med Pakistan, idet dette spørgsmål er af central betydning for kampen mod religiøs ekstremisme på lang sigt; |
| --- | --- |

13.

opfordrer de kompetente EU-institutioner til at medtage spørgsmålet om religiøs tolerance i samfundet i sin politiske dialog med Pakistan, idet dette spørgsmål er af central betydning for kampen mod religiøs ekstremisme på lang sigt;

| 14. | foreslår, at EU indbyder den pakistanske regering til en årlig fælles rundbordskonference om situationen for Pakistans mindretal, og at Europa-Parlamentet inddrages i forberedelsen og gennemførelsen af et sådant arrangement; |
| --- | --- |

14.

foreslår, at EU indbyder den pakistanske regering til en årlig fælles rundbordskonference om situationen for Pakistans mindretal, og at Europa-Parlamentet inddrages i forberedelsen og gennemførelsen af et sådant arrangement;

| 15. | opfordrer de kompetente EU-institutioner til at fortsætte deres økonomiske støtte til menneskerettighedsorganisationer og -forkæmpere og til at udarbejde praktiske foranstaltninger til at støtte civilsamfundsbevægelsen i Pakistan mod blasfemilovene og anden diskriminerende lovgivning; |
| --- | --- |

15.

opfordrer de kompetente EU-institutioner til at fortsætte deres økonomiske støtte til menneskerettighedsorganisationer og -forkæmpere og til at udarbejde praktiske foranstaltninger til at støtte civilsamfundsbevægelsen i Pakistan mod blasfemilovene og anden diskriminerende lovgivning;

| 16. | glæder sig over Rådets nylige konklusioner om intolerance, forskelsbehandling og vold på grundlag af religion eller tro, der henviser til en styrkelse af EU’s indsats på dette område; opfordrer de kompetente EU-institutioner til aktivt at forfølge spørgsmålet om religiøs forfølgelse i verden; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over Rådets nylige konklusioner om intolerance, forskelsbehandling og vold på grundlag af religion eller tro, der henviser til en styrkelse af EU’s indsats på dette område; opfordrer de kompetente EU-institutioner til aktivt at forfølge spørgsmålet om religiøs forfølgelse i verden;

| 17. | opfordrer de kompetente EU-institutioner til at undersøge muligheden for at anvende Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR) til at finansiere aktiviteter til støtte for bekæmpelsen af religiøs intolerance, ekstremisme og diskriminerende lovgivning i hele verden; gentager sin opfordring til EU's højtstående repræsentant om at udvikle en permanent kapacitet i menneskerettighedsdirektoratet i Tjenesten for EU's Optræden Udadtil med henblik på at overvåge situationen med hensyn til statslige og samfundsmæssige begrænsninger af samvittighedsfriheden og beslægtede rettigheder; |
| --- | --- |

17.

opfordrer de kompetente EU-institutioner til at undersøge muligheden for at anvende Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR) til at finansiere aktiviteter til støtte for bekæmpelsen af religiøs intolerance, ekstremisme og diskriminerende lovgivning i hele verden; gentager sin opfordring til EU's højtstående repræsentant om at udvikle en permanent kapacitet i menneskerettighedsdirektoratet i Tjenesten for EU's Optræden Udadtil med henblik på at overvåge situationen med hensyn til statslige og samfundsmæssige begrænsninger af samvittighedsfriheden og beslægtede rettigheder;

| 18. | opfordrer de kompetente EU-institutioner til at tilskynde den pakistanske regering til igen at oprette et selvstændigt ministerium for menneskerettigheder og en meningsfyldt, uafhængig og upartisk national menneskerettighedskommission; |
| --- | --- |

18.

opfordrer de kompetente EU-institutioner til at tilskynde den pakistanske regering til igen at oprette et selvstændigt ministerium for menneskerettigheder og en meningsfyldt, uafhængig og upartisk national menneskerettighedskommission;

| 19. | opfordrer de kompetente EU-institutioner til at insistere på, at Pakistans regering overholder bestemmelsen om demokrati og menneskerettigheder, der er sikret i samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Den Islamiske Republik Pakistan; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at forelægge en beretning om gennemførelsen af samarbejdsaftalen og bestemmelsen om demokrati og menneskerettigheder; |
| --- | --- |

19.

opfordrer de kompetente EU-institutioner til at insistere på, at Pakistans regering overholder bestemmelsen om demokrati og menneskerettigheder, der er sikret i samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Den Islamiske Republik Pakistan; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at forelægge en beretning om gennemførelsen af samarbejdsaftalen og bestemmelsen om demokrati og menneskerettigheder;

| 20. | minder om, at Pakistan har visse forpligtelser som en stat, der har undertegnet FN’s internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, og opfordrer de relevante myndigheder i Pakistan til at gøre en indsats for at revidere omfanget af de generelle forbehold, der er taget i forbindelse med ICCPR, hvoraf nogle begrænser de rettigheder, der er fastsat i forfatningen, eller er i modstrid med princippet om, at international lovgivning står over national lovgivning; mener, at den måde, hvorpå blasfemilovene i øjeblikket anvendes, er i klar modstrid med disse forpligtelser, og anmoder EU-Udenrigstjenesten om at tage højde for dette i forbindelse med sin undersøgelse af en eventuel anvendelse af GSPplus-ordningen over for Pakistan fra 2013 og frem og til at aflægge beretning for Parlamentet om dette spørgsmål; |
| --- | --- |

20.

minder om, at Pakistan har visse forpligtelser som en stat, der har undertegnet FN’s internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, og opfordrer de relevante myndigheder i Pakistan til at gøre en indsats for at revidere omfanget af de generelle forbehold, der er taget i forbindelse med ICCPR, hvoraf nogle begrænser de rettigheder, der er fastsat i forfatningen, eller er i modstrid med princippet om, at international lovgivning står over national lovgivning; mener, at den måde, hvorpå blasfemilovene i øjeblikket anvendes, er i klar modstrid med disse forpligtelser, og anmoder EU-Udenrigstjenesten om at tage højde for dette i forbindelse med sin undersøgelse af en eventuel anvendelse af GSPplus-ordningen over for Pakistan fra 2013 og frem og til at aflægge beretning for Parlamentet om dette spørgsmål;

| 21. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt Pakistans regering og parlament. |
| --- | --- |

21.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt Pakistans regering og parlament.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0026.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0194.

(3)  EUT C 175 E af 10.7.2008, s. 583.

(4)  EUT C 263 E af 16.10.2008, s. 666.

(5)  EUT C 282 E af 6.11.2008, s. 432.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0489.

---

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/182 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/182

---

Torsdag den 10. marts 2011Hviderusland, navnlig sagerne omkring Ales Mikhalevic og Natalia Radina

P7_TA(2011)0099

Europa-Parlamentets beslutning af 10. marts 2011 om Hviderusland (navnlig sagerne vedrørende Ales Mikhalevic og Natalia Radina)

2012/C 199 E/22

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Hviderusland, navnlig af 20. januar 2011 (1), 17. december 2009 (2) og 22. maj 2008 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Hviderusland, navnlig af 20. januar 2011 (1), 17. december 2009 (2) og 22. maj 2008 (3),

| — | der henviser til erklæringen, der blev udfærdiget af Unionens højtstående repræsentant Catherine Ashton den 18. februar 2011 i Bruxelles, om dommen mod en hviderussisk repræsentant for oppositionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen, der blev udfærdiget af Unionens højtstående repræsentant Catherine Ashton den 18. februar 2011 i Bruxelles, om dommen mod en hviderussisk repræsentant for oppositionen,

| — | der henviser til Rådets konklusioner om Hviderusland, der blev vedtaget på den 3065. samling i Rådet (udenrigsanliggender) i Bruxelles den 31. januar 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om Hviderusland, der blev vedtaget på den 3065. samling i Rådet (udenrigsanliggender) i Bruxelles den 31. januar 2011,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2011/69/FUSP af 31. januar 2011 om ændring af Rådets afgørelse 2010/639/FUSP om restriktive foranstaltninger over for visse embedsmænd i Belarus, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2011/69/FUSP af 31. januar 2011 om ændring af Rådets afgørelse 2010/639/FUSP om restriktive foranstaltninger over for visse embedsmænd i Belarus,

| — | der henviser til FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf (konventionen mod tortur), som Hviderusland er part i, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf (konventionen mod tortur), som Hviderusland er part i,

| — | der henviser til FN's anbefalede minimumsregler for behandling af fængslede, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's anbefalede minimumsregler for behandling af fængslede,

| — | der henviser til retningslinjerne for en EU-politik over for tredjelande med hensyn til tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, der vedtoges i 2001 og ajourførtes i 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til retningslinjerne for en EU-politik over for tredjelande med hensyn til tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, der vedtoges i 2001 og ajourførtes i 2008,

| — | der henviser til Europarådets parlamentariske forsamlings resolution 1790 (2011) af 27. januar 2011 om situationen i Belarus i forbindelse med følgerne efter præsidentvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets parlamentariske forsamlings resolution 1790 (2011) af 27. januar 2011 om situationen i Belarus i forbindelse med følgerne efter præsidentvalget,

| — | der henviser til Amnesty Internationals rapport af 2. februar 2011 med titlen »Security, Peace and Order? Violations in the wake of elections in Belarus«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Amnesty Internationals rapport af 2. februar 2011 med titlen »Security, Peace and Order? Violations in the wake of elections in Belarus«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5,

| A. | der henviser til, at en lang række medlemmer af oppositionen, herunder tidligere præsidentkandidater, journalister og menneskerettighedsforkæmpere, blev anholdt efter begivenhederne den 19. december 2010 i Minsk og har været holdt fængslet siden i KGB's tilbageholdelsescenter; der henviser til, at undertrykkelse af og politisk motiverede retssager mod medlemmer af oppositionen og menneskerettighedsforkæmpere stadig finder sted, og at over 40 personer nu er anklaget og står til fængselsdomme på op til 15 år, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at en lang række medlemmer af oppositionen, herunder tidligere præsidentkandidater, journalister og menneskerettighedsforkæmpere, blev anholdt efter begivenhederne den 19. december 2010 i Minsk og har været holdt fængslet siden i KGB's tilbageholdelsescenter; der henviser til, at undertrykkelse af og politisk motiverede retssager mod medlemmer af oppositionen og menneskerettighedsforkæmpere stadig finder sted, og at over 40 personer nu er anklaget og står til fængselsdomme på op til 15 år,

| B. | der henviser til, at Minsks anklagemyndighed har forlænget perioden for undersøgelsen af en sag om såkaldte »masseoptøjer« i forbindelse med begivenheder, der fandt sted den 19. december 2010, til fem måneder; der henviser til, at de retssager mod præsidentkandidater, oppositionsaktivister, menneskerettighedsforkæmpere og journalister, der er blevet indledt i tilknytning til denne sag, har været politisk motiverede, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Minsks anklagemyndighed har forlænget perioden for undersøgelsen af en sag om såkaldte »masseoptøjer« i forbindelse med begivenheder, der fandt sted den 19. december 2010, til fem måneder; der henviser til, at de retssager mod præsidentkandidater, oppositionsaktivister, menneskerettighedsforkæmpere og journalister, der er blevet indledt i tilknytning til denne sag, har været politisk motiverede,

| C. | der henviser til, at Aliaksandr Atroshchankau, Aliaksandr Malchanau, Dzmitry Novik og Vasil Parfiankou, der var medlemmer af teamet bag valgkampagnen for de demokratiske oppositionskandidater Uladzimir Niakliayeu og Andrei Sannikau, blev dømt til tre til fire års fængsel i en højsikret straffekoloni i forbindelse med demonstrationerne den 19. december 2010; der henviser til, som deres advokater har udtalt, at myndighederne ikke har bevist deres skyld, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Aliaksandr Atroshchankau, Aliaksandr Malchanau, Dzmitry Novik og Vasil Parfiankou, der var medlemmer af teamet bag valgkampagnen for de demokratiske oppositionskandidater Uladzimir Niakliayeu og Andrei Sannikau, blev dømt til tre til fire års fængsel i en højsikret straffekoloni i forbindelse med demonstrationerne den 19. december 2010; der henviser til, som deres advokater har udtalt, at myndighederne ikke har bevist deres skyld,

| D. | der henviser til, at deres advokater gentagne gange er blevet nægtet møder med dem; der henviser til, at advokaterne som følge af trusler fra KGB blev tvunget til at trække sig fra deres sager, og til, at justitsministeriet efterfølgende fratog dem deres bestalling, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at deres advokater gentagne gange er blevet nægtet møder med dem; der henviser til, at advokaterne som følge af trusler fra KGB blev tvunget til at trække sig fra deres sager, og til, at justitsministeriet efterfølgende fratog dem deres bestalling,

| E. | der henviser til, at Ales Mikhalevich, en tidligere præsidentkandidat, der blev fængslet i forbindelse med efterspillet efter protesterne som følge af valget, først blev løsladt den 26. februar 2011 efter at have underskrevet et tilsagn om at samarbejde med det hviderussiske KGB, hvilket han efterfølgende offentligt har frasagt sig, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Ales Mikhalevich, en tidligere præsidentkandidat, der blev fængslet i forbindelse med efterspillet efter protesterne som følge af valget, først blev løsladt den 26. februar 2011 efter at have underskrevet et tilsagn om at samarbejde med det hviderussiske KGB, hvilket han efterfølgende offentligt har frasagt sig,

| F. | der henviser til, at Ales Mikhalevich den 28. februar 2011 afgav en erklæring, hvori han redegjorde for den psykiske og fysiske tortur, som de politiske fanger blev udsat for med henblik på at tvinge dem til at tilstå og acceptere beviset på deres skyld, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Ales Mikhalevich den 28. februar 2011 afgav en erklæring, hvori han redegjorde for den psykiske og fysiske tortur, som de politiske fanger blev udsat for med henblik på at tvinge dem til at tilstå og acceptere beviset på deres skyld,

| G. | der henviser til, at Natalia Radina, udgiveren af oppositionens websted Charter 97, også blev anholdt i december 2010 og anklaget for at organisere og deltage i masseurolighederne efter præsidentvalget; der henviser til, at Radina blev løsladt fra KGB's varetægtsfængsel og derefter fik forbud mod at forlade sin hjemby, indtil undersøgelsen af hendes sag er afsluttet, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Natalia Radina, udgiveren af oppositionens websted Charter 97, også blev anholdt i december 2010 og anklaget for at organisere og deltage i masseurolighederne efter præsidentvalget; der henviser til, at Radina blev løsladt fra KGB's varetægtsfængsel og derefter fik forbud mod at forlade sin hjemby, indtil undersøgelsen af hendes sag er afsluttet,

| H. | der henviser til, at Natalia Radina efter sin løsladelse erklærede, at KGB-officerer havde udsat hende for psykologisk pres og forsøgt at rekruttere hende som KGB-informant under hendes fængsling; der henviser til, at hendes udtalelse bekræfter rapporterne om tortur mod politiske fanger i KGB's tilbageholdelsescenter i Minsk, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Natalia Radina efter sin løsladelse erklærede, at KGB-officerer havde udsat hende for psykologisk pres og forsøgt at rekruttere hende som KGB-informant under hendes fængsling; der henviser til, at hendes udtalelse bekræfter rapporterne om tortur mod politiske fanger i KGB's tilbageholdelsescenter i Minsk,

| I. | der henviser til, at den hviderussiske Komité for Statssikkerhed har nægtet enhver brug af tortur mod fanger i KGB's tilbageholdelsescenter, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den hviderussiske Komité for Statssikkerhed har nægtet enhver brug af tortur mod fanger i KGB's tilbageholdelsescenter,

| 1. | fordømmer de hviderussiske myndigheders manglende overholdelse af de grundlæggende rettigheder til forsamlingsfrihed og ytringsfrihed og opfordrer til, at alle tilbageholdte protesterende løslades omgående og betingelsesløst, og at alle politisk motiverede anklager mod dem frafaldes; |
| --- | --- |

1.

fordømmer de hviderussiske myndigheders manglende overholdelse af de grundlæggende rettigheder til forsamlingsfrihed og ytringsfrihed og opfordrer til, at alle tilbageholdte protesterende løslades omgående og betingelsesløst, og at alle politisk motiverede anklager mod dem frafaldes;

| 2. | fordømmer på det kraftigste anvendelsen af tortur mod fanger som en form for umenneskelig behandling, der uigenkaldeligt er forbudt i international lov og er absolut uacceptabel i et europæisk land, der er en af EU's nærmeste naboer; |
| --- | --- |

2.

fordømmer på det kraftigste anvendelsen af tortur mod fanger som en form for umenneskelig behandling, der uigenkaldeligt er forbudt i international lov og er absolut uacceptabel i et europæisk land, der er en af EU's nærmeste naboer;

| 3. | fordømmer de seneste strenge domme mod unge oppositionsaktivister på det ene grundlag, at de har deltaget i demonstrationerne den 19. december 2010, som et groft og alvorligt brud på deres politiske og borgerlige rettigheder og en åbenlys krænkelse af internationale konventioner, som Hviderusland er part i; |
| --- | --- |

3.

fordømmer de seneste strenge domme mod unge oppositionsaktivister på det ene grundlag, at de har deltaget i demonstrationerne den 19. december 2010, som et groft og alvorligt brud på deres politiske og borgerlige rettigheder og en åbenlys krænkelse af internationale konventioner, som Hviderusland er part i;

| 4. | fordømmer det klima af frygt og trusler, som politiske modstandere står overfor i Hviderusland; fordømmer den undertrykkelse og chikane af civilsamfundsaktivister og de frie medier, der fulgte efter valgdagen, herunder masseransagninger i private lejligheder, kontorer tilhørende medieforetagender og civilsamfundsorganisationer samt udvisninger fra universiteter og arbejdspladser; opfordrer de hviderussiske myndigheder til at opretholde ytringsfriheden og mediepluralismen i Hviderusland; |
| --- | --- |

4.

fordømmer det klima af frygt og trusler, som politiske modstandere står overfor i Hviderusland; fordømmer den undertrykkelse og chikane af civilsamfundsaktivister og de frie medier, der fulgte efter valgdagen, herunder masseransagninger i private lejligheder, kontorer tilhørende medieforetagender og civilsamfundsorganisationer samt udvisninger fra universiteter og arbejdspladser; opfordrer de hviderussiske myndigheder til at opretholde ytringsfriheden og mediepluralismen i Hviderusland;

| 5. | opfordrer indtrængende Hviderusland til at respektere retsstatsprincippet, internationale konventioner og nationale love, der garanterer en hensigtsmæssig behandling af fanger og sikrer dem uhindret adgang til slægtninge, juridisk bistand og lægehjælp, og til at bringe den aktuelle chikane af politiske modstandere, menneskerettighedsaktivister og uafhængige medier til ophør; |
| --- | --- |

5.

opfordrer indtrængende Hviderusland til at respektere retsstatsprincippet, internationale konventioner og nationale love, der garanterer en hensigtsmæssig behandling af fanger og sikrer dem uhindret adgang til slægtninge, juridisk bistand og lægehjælp, og til at bringe den aktuelle chikane af politiske modstandere, menneskerettighedsaktivister og uafhængige medier til ophør;

| 6. | fordømmer den beslutning, som advokatsammenslutningen i Minsk traf om at fratage bestallingen fra nogle af advokaterne for de tiltalte i den retssag, der blev indledt i forbindelse med anklagerne om masseoptøjer, herunder Aleh Ahiejev, Pavel Sapelko, Tatiana Ahijeva, Uladzimir Touscik og Tamata Harajeva, og opfordrer advokatsammenslutningen i Minsk til at tilbagekalde denne beslutning; |
| --- | --- |

6.

fordømmer den beslutning, som advokatsammenslutningen i Minsk traf om at fratage bestallingen fra nogle af advokaterne for de tiltalte i den retssag, der blev indledt i forbindelse med anklagerne om masseoptøjer, herunder Aleh Ahiejev, Pavel Sapelko, Tatiana Ahijeva, Uladzimir Touscik og Tamata Harajeva, og opfordrer advokatsammenslutningen i Minsk til at tilbagekalde denne beslutning;

| 7. | fordømmer justitsministerens afskedigelse af Alyaksandr Pylchanka, formanden for Minsks advokatsamfund, fordi han gav udtryk for sin bekymring om ministeriets beslutning om at fratage bestallingen fra fire advokater, der var involveret i en sag om såkaldte optøjer, som grundløs og et bevis på, at der foreligger en reel trussel mod den dømmende magt og mod hver enkelt advokats uafhængighed; |
| --- | --- |

7.

fordømmer justitsministerens afskedigelse af Alyaksandr Pylchanka, formanden for Minsks advokatsamfund, fordi han gav udtryk for sin bekymring om ministeriets beslutning om at fratage bestallingen fra fire advokater, der var involveret i en sag om såkaldte optøjer, som grundløs og et bevis på, at der foreligger en reel trussel mod den dømmende magt og mod hver enkelt advokats uafhængighed;

| 8. | opfordrer indtrængende de hviderussiske myndigheder til at gennemføre en grundig og upartisk undersøgelse af påstande om tortur mod politiske fanger og til at identificere og forfølge personer, der er involveret i sådanne praksisser; |
| --- | --- |

8.

opfordrer indtrængende de hviderussiske myndigheder til at gennemføre en grundig og upartisk undersøgelse af påstande om tortur mod politiske fanger og til at identificere og forfølge personer, der er involveret i sådanne praksisser;

| 9. | opfordrer de hviderussiske myndigheder til at revidere loven om offentlige begivenheder og bringe den i overensstemmelse med kravene i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; |
| --- | --- |

9.

opfordrer de hviderussiske myndigheder til at revidere loven om offentlige begivenheder og bringe den i overensstemmelse med kravene i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder;

| 10. | opfordrer Rådet, Kommissionen, Unionens højtstående repræsentant og andre af EU's partnerlande til at overveje at udvide de restriktive foranstaltninger til at omfatte anklagere, dommere og KGB-repræsentanter, der står i forbindelse med krænkelser af menneskerettighederne i Hviderusland, medmindre undertrykkelsen i landet omgående bringes til ophør, og der sker betydelige fremskridt på området menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder; mener, at Rådet bør undersøge muligheden for at indføre intelligente og målrettede økonomiske sanktioner mod statsejede, hviderussiske virksomheder; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Rådet, Kommissionen, Unionens højtstående repræsentant og andre af EU's partnerlande til at overveje at udvide de restriktive foranstaltninger til at omfatte anklagere, dommere og KGB-repræsentanter, der står i forbindelse med krænkelser af menneskerettighederne i Hviderusland, medmindre undertrykkelsen i landet omgående bringes til ophør, og der sker betydelige fremskridt på området menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder; mener, at Rådet bør undersøge muligheden for at indføre intelligente og målrettede økonomiske sanktioner mod statsejede, hviderussiske virksomheder;

| 11. | glæder sig over tilsagnet fra yderligere ni lande - navnlig Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro, Albanien, Bosnien-Herzegovina, Serbien, Island, Liechtenstein og Norge - om at gennemføre restriktive foranstaltninger mod visse tjenestemænd i Hviderusland; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over tilsagnet fra yderligere ni lande - navnlig Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro, Albanien, Bosnien-Herzegovina, Serbien, Island, Liechtenstein og Norge - om at gennemføre restriktive foranstaltninger mod visse tjenestemænd i Hviderusland;

| 12. | gentager, at medmindre den hviderussiske regering tager omgående skridt i retning af demokratisering og opretholdelse af menneskerettighederne, vil tilnærmelsesprocessen mellem EU og Hviderusland blive stillet i bero, herunder Hvideruslands deltagelse i det østlige partnerskab; |
| --- | --- |

12.

gentager, at medmindre den hviderussiske regering tager omgående skridt i retning af demokratisering og opretholdelse af menneskerettighederne, vil tilnærmelsesprocessen mellem EU og Hviderusland blive stillet i bero, herunder Hvideruslands deltagelse i det østlige partnerskab;

| 13. | understreger, at EU på trods af de politiske konsekvenser af den skærpede indsats mod oppositionen i kølvandet på valget for forbindelserne mellem EU og Hviderusland må styrke sin bistand til det hviderussiske civilsamfund, herunder i form af visumlempelse; |
| --- | --- |

13.

understreger, at EU på trods af de politiske konsekvenser af den skærpede indsats mod oppositionen i kølvandet på valget for forbindelserne mellem EU og Hviderusland må styrke sin bistand til det hviderussiske civilsamfund, herunder i form af visumlempelse;

| 14. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter og regeringer, OSCE's og Europarådets Parlamentariske Forsamlinger og parlamentet og regeringen i Hviderusland. |
| --- | --- |

14.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter og regeringer, OSCE's og Europarådets Parlamentariske Forsamlinger og parlamentet og regeringen i Hviderusland.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0022.

(2)  EUT C 286 E af 22.10.2010, s. 16.

(3)  EUT C 279 E af 19.11.2009, s. 113.

---

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/185 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/185

---

Torsdag den 10. marts 2011Situationen og kulturarv i Kashgar (den autonome region Xinjiang Uyghur, Kina)

P7_TA(2011)0100

Europa-Parlamentets beslutning af 10. marts 2011 om situationen og kulturarven i Kashgar (Den Autonome Uygur-region Xinjiang, Kina)

2012/C 199 E/23

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Kina, særlig beslutningerne om menneskerettigheder og mindretalsrettigheder og navnlig beslutningerne af 26. november 2009 (1) og 25. november 2010 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Kina, særlig beslutningerne om menneskerettigheder og mindretalsrettigheder og navnlig beslutningerne af 26. november 2009 (1) og 25. november 2010 (2),

| — | der henviser til det 13. topmøde mellem EU og Kina, der fandt sted den 6. oktober 2010 i Bruxelles og omfattede det første kulturelle forum på højt niveau mellem EU og Kina, som havde til formål at styrke den kulturelle dialog og det kulturelle samarbejde mellem EU og Kina, |
| --- | --- |

—

der henviser til det 13. topmøde mellem EU og Kina, der fandt sted den 6. oktober 2010 i Bruxelles og omfattede det første kulturelle forum på højt niveau mellem EU og Kina, som havde til formål at styrke den kulturelle dialog og det kulturelle samarbejde mellem EU og Kina,

| — | der henviser til FN’s erklæring om personer, der tilhører nationale eller etniske, religiøse og sproglige mindretal, som blev vedtaget ved FN’s Generalforsamlings resolution 47/135 af 18. december 1992, og som fastslår, at staterne på deres respektive territorier skal beskytte mindretallene og deres nationale eller etniske, kulturelle, religiøse og sproglige identitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s erklæring om personer, der tilhører nationale eller etniske, religiøse og sproglige mindretal, som blev vedtaget ved FN’s Generalforsamlings resolution 47/135 af 18. december 1992, og som fastslår, at staterne på deres respektive territorier skal beskytte mindretallene og deres nationale eller etniske, kulturelle, religiøse og sproglige identitet,

| — | der henviser til artikel 4, 22 og 119 i Folkerepublikken Kinas forfatning, som indeholder bestemmelser om statslig bistand til den kulturelle udvikling i regioner, hvis indbyggere tilhører mindretalsnationaliteter, om statslig beskyttelse af værdifulde kulturmonumenter og -mindesmærker samt om beskyttelse af nationaliteternes kulturarv, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 4, 22 og 119 i Folkerepublikken Kinas forfatning, som indeholder bestemmelser om statslig bistand til den kulturelle udvikling i regioner, hvis indbyggere tilhører mindretalsnationaliteter, om statslig beskyttelse af værdifulde kulturmonumenter og -mindesmærker samt om beskyttelse af nationaliteternes kulturarv,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5,

| A. | der henviser til, at den kinesiske regering i 2009 gav meddelelse om et byudviklingsprogram til en værdi af 500 millioner USD vedrørende sanering af faldefærdige huse i Kashgar - et program, som siden 2009 har medført en gradvis ødelæggelse af den ældgamle by Kashgar, der ligger på Silkevejen, eftersom formålet er at nedrive 85 % af den traditionsrige gamle bydel og i stedet opføre moderne beboelsesejendomme og forvandle de resterende gamle kvarterer til kinesisk-uyguriske turistattraktioner, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den kinesiske regering i 2009 gav meddelelse om et byudviklingsprogram til en værdi af 500 millioner USD vedrørende sanering af faldefærdige huse i Kashgar - et program, som siden 2009 har medført en gradvis ødelæggelse af den ældgamle by Kashgar, der ligger på Silkevejen, eftersom formålet er at nedrive 85 % af den traditionsrige gamle bydel og i stedet opføre moderne beboelsesejendomme og forvandle de resterende gamle kvarterer til kinesisk-uyguriske turistattraktioner,

| B. | der henviser til, at Beijing fortsat forhindrer byen Kashgar i at ansøge hos De Forenede Nationers Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (UNESCO) om optagelse på verdensarvslisten, f.eks. som led i den planlagte tværnationale ansøgning om beskyttelse af en række kulturhistoriske steder langs Silkevejen i Centralasien, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Beijing fortsat forhindrer byen Kashgar i at ansøge hos De Forenede Nationers Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (UNESCO) om optagelse på verdensarvslisten, f.eks. som led i den planlagte tværnationale ansøgning om beskyttelse af en række kulturhistoriske steder langs Silkevejen i Centralasien,

| C. | der henviser til, at byen Kashgar har international betydning på grund af sin enestående arkitektoniske arv og byens historiske og geografiske rolle som et ældgammelt center for handel og turisme, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at byen Kashgar har international betydning på grund af sin enestående arkitektoniske arv og byens historiske og geografiske rolle som et ældgammelt center for handel og turisme,

| D. | der henviser til, at byen Kashgar fortsat har stor symbolværdi for regionens uygur- og hui-befolkningsgrupper med hensyn til deres kulturelle identitet samt for Kinas kulturelle mangfoldighed, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at byen Kashgar fortsat har stor symbolværdi for regionens uygur- og hui-befolkningsgrupper med hensyn til deres kulturelle identitet samt for Kinas kulturelle mangfoldighed,

| E. | der henviser til, at den officielle begrundelse for byudviklingsprogrammet er, at byen skal jordskælvssikres, men at dette formål ikke berettiger en fuldstændig nedrivning af traditionelle bygninger, eftersom en alternativ løsning kunne bestå at foretage en skånsom renovering under hensyntagen til de kulturelle værdier, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den officielle begrundelse for byudviklingsprogrammet er, at byen skal jordskælvssikres, men at dette formål ikke berettiger en fuldstændig nedrivning af traditionelle bygninger, eftersom en alternativ løsning kunne bestå at foretage en skånsom renovering under hensyntagen til de kulturelle værdier,

| F. | der henviser til, at Beijing har foretaget destruktive moderniseringer i andre dele af Kina via sine forskellige lokale »udviklingsplaner«, hvor historiske bygninger er blevet nedrevet, og at de lokale beboere er blevet tvangsflyttet, uden at der er taget hensyn til det uerstattelige historiske og kulturelle arvegods, og uden at der er lagt vægt på at redde mindesmærker eller væsentlige kulturgenstande og arkitektur i beskyttede områder eller på museer for at bevare disse værdier, der illustrerer den historiske og kulturelle udvikling i Kina gennem årtusinder, for de kommende generationer og for hele verden, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Beijing har foretaget destruktive moderniseringer i andre dele af Kina via sine forskellige lokale »udviklingsplaner«, hvor historiske bygninger er blevet nedrevet, og at de lokale beboere er blevet tvangsflyttet, uden at der er taget hensyn til det uerstattelige historiske og kulturelle arvegods, og uden at der er lagt vægt på at redde mindesmærker eller væsentlige kulturgenstande og arkitektur i beskyttede områder eller på museer for at bevare disse værdier, der illustrerer den historiske og kulturelle udvikling i Kina gennem årtusinder, for de kommende generationer og for hele verden,

| G. | der henviser til, at Beijing til stadighed fører en undertrykkende etnisk-kulturel politik i Den Autonome Uygur-region Xinjiang, og at denne politik nåede et trist højdepunkt i forbindelse med den voldelige undertrykkelse af uygur-demonstranter under urolighederne i Urumqi i 2009, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Beijing til stadighed fører en undertrykkende etnisk-kulturel politik i Den Autonome Uygur-region Xinjiang, og at denne politik nåede et trist højdepunkt i forbindelse med den voldelige undertrykkelse af uygur-demonstranter under urolighederne i Urumqi i 2009,

| H. | der henviser til, at uygur- og hui-befolkningsgrupperne vedvarende bliver udsat for menneskerettighedskrænkelser, og at mange nægtes adgang til politisk repræsentation og kulturel selvbestemmelse, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at uygur- og hui-befolkningsgrupperne vedvarende bliver udsat for menneskerettighedskrænkelser, og at mange nægtes adgang til politisk repræsentation og kulturel selvbestemmelse,

| 1. | opfordrer den kinesiske regering til omgående at standse den kulturødelæggelse, der truer Kashgars arkitekturarv, og til at gennemføre en omfattende ekspertundersøgelse af mulighederne for en skånsom renovering under hensyntagen til de kulturelle værdier; |
| --- | --- |

1.

opfordrer den kinesiske regering til omgående at standse den kulturødelæggelse, der truer Kashgars arkitekturarv, og til at gennemføre en omfattende ekspertundersøgelse af mulighederne for en skånsom renovering under hensyntagen til de kulturelle værdier;

| 2. | opfordrer den kinesiske regering til at standse enhver form for tvangsmæssig genhusning og social marginalisering af Kashgars uygur-befolkning - en udvikling, der skyldes ødelæggelsen af boligområder - og til at yde alle de hidtidige ofre passende kompensation for de tab, som de har lidt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer den kinesiske regering til at standse enhver form for tvangsmæssig genhusning og social marginalisering af Kashgars uygur-befolkning - en udvikling, der skyldes ødelæggelsen af boligområder - og til at yde alle de hidtidige ofre passende kompensation for de tab, som de har lidt;

| 3. | opfordrer de kinesiske myndigheder til at gøre deres yderste for at iværksætte en reel dialog mellem han-kineserne og uygurerne, til at vedtage en mere inklusiv og omfattende økonomisk politik i Xinjiang med henblik på at styrke ejerskab på lokalt plan og til at beskytte den uyguriske befolknings kulturelle identitet; |
| --- | --- |

3.

opfordrer de kinesiske myndigheder til at gøre deres yderste for at iværksætte en reel dialog mellem han-kineserne og uygurerne, til at vedtage en mere inklusiv og omfattende økonomisk politik i Xinjiang med henblik på at styrke ejerskab på lokalt plan og til at beskytte den uyguriske befolknings kulturelle identitet;

| 4. | opfordrer indtrængende den kinesiske regering til at overholde sin forfatningsmæssige forpligtelse til på passende vis at støtte Kashgars og Den Autonome Uygur-region Xinjiangs kulturtraditioner, som er stærkt prægede af den uyguriske identitet; |
| --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende den kinesiske regering til at overholde sin forfatningsmæssige forpligtelse til på passende vis at støtte Kashgars og Den Autonome Uygur-region Xinjiangs kulturtraditioner, som er stærkt prægede af den uyguriske identitet;

| 5. | opfordrer de kinesiske myndigheder til at træffe flere foranstaltninger til at forhindre ulovlige handels- og smugleraktiviteter, som bidrager til at ødelægge arven fra de kinesiske civilisationer; |
| --- | --- |

5.

opfordrer de kinesiske myndigheder til at træffe flere foranstaltninger til at forhindre ulovlige handels- og smugleraktiviteter, som bidrager til at ødelægge arven fra de kinesiske civilisationer;

| 6. | opfordrer den kinesiske kulturminister til at tage de gældende retsregler om beskyttelse af kulturelle mindesmærker op til revision for at påvirke de igangværende livsstilsændringer hos det etniske mindretal, som til tider - uden at kende til sine skatte - udnytter sin kulturarv på en upassende måde eller nægte at beskytte denne kulturarv; konstaterer, at det vil være hensigtsmæssigt at fremme en uddannelseskampagne på nationalt plan på dette punkt; |
| --- | --- |

6.

opfordrer den kinesiske kulturminister til at tage de gældende retsregler om beskyttelse af kulturelle mindesmærker op til revision for at påvirke de igangværende livsstilsændringer hos det etniske mindretal, som til tider - uden at kende til sine skatte - udnytter sin kulturarv på en upassende måde eller nægte at beskytte denne kulturarv; konstaterer, at det vil være hensigtsmæssigt at fremme en uddannelseskampagne på nationalt plan på dette punkt;

| 7. | opfordrer indtrængende den kinesiske regering til at overveje mulighederne for at medtage byen Kashgar i den fælles ansøgning fra Kasakhstan, Kirgisistan, Tadsjikistan og Usbekistan om at få optaget Silkevejen på UNESCO's verdensarvsliste; |
| --- | --- |

7.

opfordrer indtrængende den kinesiske regering til at overveje mulighederne for at medtage byen Kashgar i den fælles ansøgning fra Kasakhstan, Kirgisistan, Tadsjikistan og Usbekistan om at få optaget Silkevejen på UNESCO's verdensarvsliste;

| 8. | opfordrer den kinesiske regering til at standse enhver form for diskrimination og undertrykkelse af uygur- og hui-befolkningsgrupperne og til at respektere deres grundlæggende ret til frit at give udtryk for deres kultur under særlig henvisning til Tursunjan Hezim, en tidligere historielærer, der efter en hemmelig rettergang er blevet idømt syv års fængsel, samt andre aktivister, der er blevet dømt i de seneste måneder; |
| --- | --- |

8.

opfordrer den kinesiske regering til at standse enhver form for diskrimination og undertrykkelse af uygur- og hui-befolkningsgrupperne og til at respektere deres grundlæggende ret til frit at give udtryk for deres kultur under særlig henvisning til Tursunjan Hezim, en tidligere historielærer, der efter en hemmelig rettergang er blevet idømt syv års fængsel, samt andre aktivister, der er blevet dømt i de seneste måneder;

| 9. | opfordrer Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil til at udforme supplerende foranstaltninger som led i Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder for at beskytte menneskerettigheder og kulturelle rettigheder blandt Kinas etniske, religiøse og sproglige mindretal; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil til at udforme supplerende foranstaltninger som led i Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder for at beskytte menneskerettigheder og kulturelle rettigheder blandt Kinas etniske, religiøse og sproglige mindretal;

| 10. | opfordrer EU’s repræsentanter og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at udbygge og intensivere drøftelser om menneskerettigheder og mindretalsrettigheder med Folkerepublikken Kina og til at gøre menneskerettighedsdialogen mere effektiv og resultatorienteret; |
| --- | --- |

10.

opfordrer EU’s repræsentanter og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at udbygge og intensivere drøftelser om menneskerettigheder og mindretalsrettigheder med Folkerepublikken Kina og til at gøre menneskerettighedsdialogen mere effektiv og resultatorienteret;

| 11. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN’s generalsekretær, FN’s Menneskerettighedsråd, UNESCO, Folkerepublikken Kinas Nationale Folkekongres (og dens Stående Komité) og Den Stående Komité for Den Autonome Uygur-region Xinjiangs Regionale Parti. |
| --- | --- |

11.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN’s generalsekretær, FN’s Menneskerettighedsråd, UNESCO, Folkerepublikken Kinas Nationale Folkekongres (og dens Stående Komité) og Den Stående Komité for Den Autonome Uygur-region Xinjiangs Regionale Parti.

---

(1)  EUT C 285 E af 21.10.2010, s. 80.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0449.

---

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/187 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/187

---

Torsdag den 10. marts 2011Etablering af en europæisk statut for gensidige selskaber, foreninger og fonde

P7_TA(2011)0101

Europa-Parlamentets erklæring af 10. marts 2011 om etablering af en europæisk statut for gensidige selskaber, foreninger og fonde

2012/C 199 E/24

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 19. februar 2009 om socialøkonomi (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. februar 2009 om socialøkonomi (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. maj 2010 om realisering af et indre marked for forbrugere og borgere (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2010 om realisering af et indre marked for forbrugere og borgere (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123,

| A. | der henviser til, at et samfunds velfærd og ligevægt bygger på mangfoldigheden i dets iværksætterkultur, og at foreninger, gensidige selskaber og fonde bidrager til denne med en særlig virksomhedsmodel baseret på kerneværdier som solidaritet, demokratisk kontrol og sociale målsætningers forrang over fortjeneste, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at et samfunds velfærd og ligevægt bygger på mangfoldigheden i dets iværksætterkultur, og at foreninger, gensidige selskaber og fonde bidrager til denne med en særlig virksomhedsmodel baseret på kerneværdier som solidaritet, demokratisk kontrol og sociale målsætningers forrang over fortjeneste,

| B. | der henviser til, at mens foreninger, gensidige selskaber og fonde hidtil først og fremmest har udviklet sig i en national sammenhæng, har de brug for at forbedre adgangen på tværs af grænser for at udnytte deres iværksætterpotentiale maksimalt i EU, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at mens foreninger, gensidige selskaber og fonde hidtil først og fremmest har udviklet sig i en national sammenhæng, har de brug for at forbedre adgangen på tværs af grænser for at udnytte deres iværksætterpotentiale maksimalt i EU,

| 1. | bemærker, at der er behov for at skabe ensartede betingelser, som kan give foreninger, gensidige selskaber og fonde redskaber og muligheder svarende til dem, der er til rådighed for andre organisatoriske og retlige strukturer, og derved give deres organisation og aktiviteter en europæisk dimension; |
| --- | --- |

1.

bemærker, at der er behov for at skabe ensartede betingelser, som kan give foreninger, gensidige selskaber og fonde redskaber og muligheder svarende til dem, der er til rådighed for andre organisatoriske og retlige strukturer, og derved give deres organisation og aktiviteter en europæisk dimension;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at fremlægge forslag til europæiske statutter for foreninger, gensidige selskaber og fonde, at foreslå en feasibility-undersøgelse og en konsekvensanalyse for statutterne for foreninger og gensidige selskaber samt på et senere tidspunkt at udføre en konsekvensanalyse for fondsstatutten; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at fremlægge forslag til europæiske statutter for foreninger, gensidige selskaber og fonde, at foreslå en feasibility-undersøgelse og en konsekvensanalyse for statutterne for foreninger og gensidige selskaber samt på et senere tidspunkt at udføre en konsekvensanalyse for fondsstatutten;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskrivernes navne (3) til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskrivernes navne (3) til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 76 E af 25.3.2010, s. 16.

(2)  Vedtagne tekster; P7_TA(2010)0186.

(3)  Listen over underskriverne er offentliggjort i bilag 1 til mødeprotokollen af 10. marts 2011 (P7_PV(2011)03-10(ANN1)).

---

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/188 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/188

---

Torsdag den 10. marts 2011Påkørsel af tunge lastvogne

P7_TA(2011)0102

Europa-Parlamentets erklæring af 10. marts 2011 om påkørsel af tunge lastvogne

2012/C 199 E/25

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123,

| A. | der henviser til, at tunge lastvogne udgør 3 % af EU's vognpark, men er årsag til 14 % af de dødelige påkørsler, hvilket beløber sig til mere end 4 000 årlige dødsulykker i EU's 27 medlemsstater, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at tunge lastvogne udgør 3 % af EU's vognpark, men er årsag til 14 % af de dødelige påkørsler, hvilket beløber sig til mere end 4 000 årlige dødsulykker i EU's 27 medlemsstater,

| B. | der henviser til, at der hvert år i Europa dræbes omkring 400 personer, primært ubeskyttede trafikanter såsom cyklister, motorcyklister og fodgængere, på grund af tunge lastvognes blinde vinkler, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der hvert år i Europa dræbes omkring 400 personer, primært ubeskyttede trafikanter såsom cyklister, motorcyklister og fodgængere, på grund af tunge lastvognes blinde vinkler,

| C. | der henviser til, at mange af disse dødsulykker kunne være undgået ved komplet montering af spejle eller mere og mere billige kameraovervågningsenheder, aktive advarselssystemer, avancerede nødbremsesystemer og advarselssystemer ved vognbaneskift, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at mange af disse dødsulykker kunne være undgået ved komplet montering af spejle eller mere og mere billige kameraovervågningsenheder, aktive advarselssystemer, avancerede nødbremsesystemer og advarselssystemer ved vognbaneskift,

| D. | der henviser til, at der stadig er betydelige og farlige blinde vinkler omkring tunge lastvogne på trods af de øgede synlighedskrav i direktiverne 2003/97/EF og 2007/38/EF for henholdsvis nyindregistrerede tunge lastvogne og tunge lastvogne, der kører i øjeblikket, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der stadig er betydelige og farlige blinde vinkler omkring tunge lastvogne på trods af de øgede synlighedskrav i direktiverne 2003/97/EF og 2007/38/EF for henholdsvis nyindregistrerede tunge lastvogne og tunge lastvogne, der kører i øjeblikket,

| E. | der henviser til, at 2007-kravene er mindre strenge end kravene fra 2003 og er blevet utilstrækkeligt gennemført af medlemsstaterne på trods af EU's ønske om at halvere dødsulykker i trafikken, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at 2007-kravene er mindre strenge end kravene fra 2003 og er blevet utilstrækkeligt gennemført af medlemsstaterne på trods af EU's ønske om at halvere dødsulykker i trafikken,

| 1. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremskynde sin evaluering af direktiv 2007/38/EF og til at revidere det med henblik på at bringe det i overensstemmelse med den teknologiske udvikling og med de seneste indirekte krav til udsynsudstyr for nyregistrerede lastvogne for at sikre et optimalt sikkerhedsniveau; |
| --- | --- |

1.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremskynde sin evaluering af direktiv 2007/38/EF og til at revidere det med henblik på at bringe det i overensstemmelse med den teknologiske udvikling og med de seneste indirekte krav til udsynsudstyr for nyregistrerede lastvogne for at sikre et optimalt sikkerhedsniveau;

| 2. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at der ikke dispenseres for den obligatoriske montering af avancerede nødbremsesystemer og advarselssystemer ved vognbaneskift i henhold til den generelle sikkerhedsforordning (EF) nr. 661/2009; |
| --- | --- |

2.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at der ikke dispenseres for den obligatoriske montering af avancerede nødbremsesystemer og advarselssystemer ved vognbaneskift i henhold til den generelle sikkerhedsforordning (EF) nr. 661/2009;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskrivernes navne (1) til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskrivernes navne (1) til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Listen over underskriverne er offentliggjort i bilag 2 til mødeprotokollen af 10. marts 2011 (P7_PV(2011)03-10(ANN2)).

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 8. marts 2011

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/190 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/190

---

Tirsdag den 8. marts 2011Anmodning om ophævelse af Elmar Broks parlamentariske immunitet

P7_TA(2011)0075

Europa-Parlamentets afgørelse af 8. marts 2011 om anmodning om ophævelse af Elmar Broks immunitet (2010/2283(IMM))

2012/C 199 E/26

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til anmodning af 28. september 2010 fra de tyske myndigheder om ophævelse af Elmar Broks immunitet, hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 22. november 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til anmodning af 28. september 2010 fra de tyske myndigheder om ophævelse af Elmar Broks immunitet, hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 22. november 2010,

| — | der har hørt Elmar Brok, jf. forretningsordenens artikel 7, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der har hørt Elmar Brok, jf. forretningsordenens artikel 7, stk. 3,

| — | der henviser til artikel 8 og 9 i protokollen af 8. april 1965 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8 og 9 i protokollen af 8. april 1965 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Domstols domme af 12. maj 1964 og 10. juli 1986 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Domstols domme af 12. maj 1964 og 10. juli 1986 (1),

| — | der henviser til artikel 46 i den tyske grundlov (Grundgesetz), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 46 i den tyske grundlov (Grundgesetz),

| — | der henviser til den tyske skattelov (Abgabenordnung), særlig afsnit 370, |
| --- | --- |

—

der henviser til den tyske skattelov (Abgabenordnung), særlig afsnit 370,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 6, stk. 2, og artikel 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 6, stk. 2, og artikel 7,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A7-0047/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A7-0047/2011),

| A. | der henviser til, at de kendsgerninger, der er anført i begrundelsen, udgør et klart tilfælde af tendentiøs forfølgelse (fumus persecutionis), |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at de kendsgerninger, der er anført i begrundelsen, udgør et klart tilfælde af tendentiøs forfølgelse (fumus persecutionis),

| B. | der henviser til, at der er rejst sigtelse mod en kendt politiker i forbindelse med et beløb og under omstændigheder, der i en almindelig borgers tilfælde ville have givet anledning til rent administrative procedurer, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der er rejst sigtelse mod en kendt politiker i forbindelse med et beløb og under omstændigheder, der i en almindelig borgers tilfælde ville have givet anledning til rent administrative procedurer,

| C. | der endvidere henviser til, at statsadvokaten ikke blot har forsøgt at tilbageholde viden om sigtelsen fra Elmar Brok på et falsk og stærkt nedsættende grundlag uden nogen gyldig grund, men også har sørget for, at sagen har fået stor omtale i medierne, hvilket har påført det pågældende medlem størst mulige skade, |
| --- | --- |

C.

der endvidere henviser til, at statsadvokaten ikke blot har forsøgt at tilbageholde viden om sigtelsen fra Elmar Brok på et falsk og stærkt nedsættende grundlag uden nogen gyldig grund, men også har sørget for, at sagen har fået stor omtale i medierne, hvilket har påført det pågældende medlem størst mulige skade,

| D. | der henviser til, at det dermed er klart, at der i denne sag er tale om et tilfælde af fumus persecutionis, i og med at det lader til, at sagen blev anlagt med det ene formål at skade det pågældende medlems omdømme, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det dermed er klart, at der i denne sag er tale om et tilfælde af fumus persecutionis, i og med at det lader til, at sagen blev anlagt med det ene formål at skade det pågældende medlems omdømme,

| E. | der henviser til, at det derfor ville være helt urimeligt at ophæve medlemmets immunitet, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det derfor ville være helt urimeligt at ophæve medlemmets immunitet,

| 1. | vedtager ikke at ophæve Elmar Broks immunitet; |
| --- | --- |

1.

vedtager ikke at ophæve Elmar Broks immunitet;

| 2. | pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til de kompetente myndigheder i Forbundsrepublikken Tyskland. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til de kompetente myndigheder i Forbundsrepublikken Tyskland.

---

(1)  Sag 101/63 Wagner v Fohrmann and Krier [1964] ECR 195 og sag 149/85 Wybot v Faure [1986] ECR 2391.

---

III Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 8. marts 2011

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/192 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/192

---

Tirsdag den 8. marts 2011Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (Harald Wögerbauer - AT)

P7_TA(2011)0078

Europa-Parlamentets afgørelse af 8. marts 2011 om den foreslåede udnævnelse af Harald Wögerbauer til medlem af Revisionsretten (C7-0029/2011 - 2011/0801(NLE))

2012/C 199 E/27

(Høring)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EUF-traktatens artikel 286, stk. 2, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0029/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til EUF-traktatens artikel 286, stk. 2, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0029/2011),

| — | der henviser til, at Budgetkontroludvalget på sit møde den 3. marts 2011 foretog en høring af den af Rådet foreslåede kandidat til hvervet som medlem af Revisionsretten, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Budgetkontroludvalget på sit møde den 3. marts 2011 foretog en høring af den af Rådet foreslåede kandidat til hvervet som medlem af Revisionsretten,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 108, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 108,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0048/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0048/2011),

| A. | der henviser til, at Harald Wögerbauer opfylder de i EUF-traktatens artikel 286, stk. 1, fastsatte krav, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Harald Wögerbauer opfylder de i EUF-traktatens artikel 286, stk. 1, fastsatte krav,

| 1. | afgiver positiv udtalelse om Rådets forslag om udnævnelse af Harald Wögerbauer til medlem af Revisionsretten; |
| --- | --- |

1.

afgiver positiv udtalelse om Rådets forslag om udnævnelse af Harald Wögerbauer til medlem af Revisionsretten;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og til orientering til Revisionsretten samt til Den Europæiske Unions øvrige institutioner og medlemsstaternes revisionsinstitutioner. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og til orientering til Revisionsretten samt til Den Europæiske Unions øvrige institutioner og medlemsstaternes revisionsinstitutioner.

---

| 7.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 199/193 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 199/193

---

Tirsdag den 8. marts 2011Aftaleområdet for Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet ***I

P7_TA(2011)0079

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. marts 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse bestemmelser for fiskeri i aftaleområdet for GFCM (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet) (KOM(2009)0477 - C7-0204/2009 - 2009/0129(COD))

2012/C 199 E/28

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2009)0477), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2009)0477),

| — | der henviser til artikel 37 i EF-traktaten, der dannede grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0204/2009), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 37 i EF-traktaten, der dannede grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0204/2009),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om følgerne af Lissabontraktatens ikrafttræden for de igangværende interinstitutionelle beslutningsprocedurer (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om følgerne af Lissabontraktatens ikrafttræden for de igangværende interinstitutionelle beslutningsprocedurer (KOM(2009)0665),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 17. marts 2010 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 17. marts 2010 (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A7-0023/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A7-0023/2011),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 354 af 28.12.2010, s. 71.

---

Tirsdag den 8. marts 2011P7_TC1-COD(2009)0129

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 8. marts 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om visse bestemmelser for fiskeri i aftaleområdet for GFCM (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet) [Ændring 1]

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om
  Den Europæiske Unions funktionsmåde
  , særlig
  artikel 43
  ,
  stk. 2, [Ændring 2]

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

▐ [Ændring 3]

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), [Ændring 4]

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og [Ændring 5]

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Aftalen om oprettelse af Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (»GFCM«) (herefter »GFCM-aftalen«) blev godkendt ved Rådets afgørelse 98/416/EF af 16. juni 1998 om Det Europæiske Fællesskabs tiltrædelse af Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (3). |
| --- | --- |

(1)

Aftalen om oprettelse af Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (»GFCM«) (herefter »GFCM-aftalen«) blev godkendt ved Rådets afgørelse 98/416/EF af 16. juni 1998 om Det Europæiske Fællesskabs tiltrædelse af Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (3).

| (2) | Med GFCM-aftalen skabes der en passende ramme for multilateralt samarbejde med henblik på at fremme udvikling, bevarelse, rationel forvaltning og bedste udnyttelse af bestande af levende akvatiske ressourcer i Middelhavet og Sortehavet i et omfang, der betragtes som bæredygtigt og giver lav risiko for sammenbrud. |
| --- | --- |

(2)

Med GFCM-aftalen skabes der en passende ramme for multilateralt samarbejde med henblik på at fremme udvikling, bevarelse, rationel forvaltning og bedste udnyttelse af bestande af levende akvatiske ressourcer i Middelhavet og Sortehavet i et omfang, der betragtes som bæredygtigt og giver lav risiko for sammenbrud.

| (3) | Den Europæiske Union
  såvel som Bulgarien, Grækenland, Italien, Frankrig, Cypern, Malta, Rumænien og Slovenien er kontraherende parter i GFCM. [Ændring 6] |
| --- | --- |

(3)

Den Europæiske Union
  såvel som Bulgarien, Grækenland, Italien, Frankrig, Cypern, Malta, Rumænien og Slovenien er kontraherende parter i GFCM. [Ændring 6]

| (4) | Henstillinger vedtaget af GFCM er bindende for de kontraherende parter. Eftersom
  Unionen
  er kontraherende part i GFCM, er sådanne henstillinger bindende for
  Unionen
  og bør derfor gennemføres i
  EU-retten
  i det omfang, deres indhold ikke allerede er omfattet
  heraf
  . [Ændring 7] |
| --- | --- |

(4)

Henstillinger vedtaget af GFCM er bindende for de kontraherende parter. Eftersom
  Unionen
  er kontraherende part i GFCM, er sådanne henstillinger bindende for
  Unionen
  og bør derfor gennemføres i
  EU-retten
  i det omfang, deres indhold ikke allerede er omfattet
  heraf
  . [Ændring 7]

| (5) | GFCM vedtog på sit årsmøde i 2005, 2006, 2007 og 2008 en række henstillinger og resolutioner for visse fiskerier i GFCM-aftaleområdet, som er blevet midlertidigt gennemført i
  EU-retten
  ved de årlige forordninger om fiskerimuligheder (4) og, for så vidt angår GFCM-henstilling 2005/1 og 2005/2, ved artikel 4, stk. 3, og artikel 24 i Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 af 21. december 2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet (5). [Ændring 8] |
| --- | --- |

(5)

GFCM vedtog på sit årsmøde i 2005, 2006, 2007 og 2008 en række henstillinger og resolutioner for visse fiskerier i GFCM-aftaleområdet, som er blevet midlertidigt gennemført i
  EU-retten
  ved de årlige forordninger om fiskerimuligheder (4) og, for så vidt angår GFCM-henstilling 2005/1 og 2005/2, ved artikel 4, stk. 3, og artikel 24 i Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 af 21. december 2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet (5). [Ændring 8]

| (6) | Af klarheds-, forenklings- og retssikkerhedsgrunde, og fordi henstillingers permanente karakter også kræver et permanent juridisk instrument til gennemførelse af henstillingerne i
  EU-retten
  , bør sådanne henstillinger gennemføres i
  EU-retten
  ved én retsakt, hvor fremtidige henstillinger kan tilføjes gennem ændring af den pågældende retsakt. [Ændring 9] |
| --- | --- |

(6)

Af klarheds-, forenklings- og retssikkerhedsgrunde, og fordi henstillingers permanente karakter også kræver et permanent juridisk instrument til gennemførelse af henstillingerne i
  EU-retten
  , bør sådanne henstillinger gennemføres i
  EU-retten
  ved én retsakt, hvor fremtidige henstillinger kan tilføjes gennem ændring af den pågældende retsakt. [Ændring 9]

| (7) | GFCM-henstillinger gælder for hele GFCM-aftaleområdet, dvs. Middelhavet, Sortehavet og tilstødende farvande, jf. bilag II til afgørelse 98/416/EF, og derfor bør sådanne henstillinger af hensyn til
  EU-lovgivningens
  klarhed gennemføres ved én særskilt forordning i stedet for forordning (EF) nr. 1967/2006, der kun vedrører Middelhavet. [Ændring 10] |
| --- | --- |

(7)

GFCM-henstillinger gælder for hele GFCM-aftaleområdet, dvs. Middelhavet, Sortehavet og tilstødende farvande, jf. bilag II til afgørelse 98/416/EF, og derfor bør sådanne henstillinger af hensyn til
  EU-lovgivningens
  klarhed gennemføres ved én særskilt forordning i stedet for forordning (EF) nr. 1967/2006, der kun vedrører Middelhavet. [Ændring 10]

| (8) | Visse bestemmelser i forordning (EF) nr. 1967/2006 bør ikke kun gælde i Middelhavet, men i hele GFCM-aftaleområdet. Disse bestemmelser bør derfor udgå af forordning (EF) nr. 1967/2006 og optages i nærværende forordning. |
| --- | --- |

(8)

Visse bestemmelser i forordning (EF) nr. 1967/2006 bør ikke kun gælde i Middelhavet, men i hele GFCM-aftaleområdet. Disse bestemmelser bør derfor udgå af forordning (EF) nr. 1967/2006 og optages i nærværende forordning.

| (9) | De »områder med fiskeribegrænsninger«, der er oprettet gennem GFCM-henstillinger om områdeforvaltningsforanstaltninger, har samme virkning som »områder, der er beskyttet mod fiskeri« som anvendt i forordning (EF) nr. 1967/2006. |
| --- | --- |

(9)

De »områder med fiskeribegrænsninger«, der er oprettet gennem GFCM-henstillinger om områdeforvaltningsforanstaltninger, har samme virkning som »områder, der er beskyttet mod fiskeri« som anvendt i forordning (EF) nr. 1967/2006.

| (10) | GFCM vedtog på sit årsmøde den 23.-27. marts 2009 en henstilling om oprettelse af et område med fiskeribegrænsninger i Lionbugten på basis af videnskabelig rådgivning fra Den Rådgivende Videnskabelige Komité, jf. rapporten fra komitéens 11. møde (FAO-rapport nr. 890). Denne foranstaltning bør gennemføres ved hjælp af en indsatsforvaltningsordning. |
| --- | --- |

(10)

GFCM vedtog på sit årsmøde den 23.-27. marts 2009 en henstilling om oprettelse af et område med fiskeribegrænsninger i Lionbugten på basis af videnskabelig rådgivning fra Den Rådgivende Videnskabelige Komité, jf. rapporten fra komitéens 11. møde (FAO-rapport nr. 890). Denne foranstaltning bør gennemføres ved hjælp af en indsatsforvaltningsordning.

| (11) | Eftersom der er grænser for, hvor selektive visse fiskeredskaber, der anvendes i blandet fiskeri i Middelhavet, kan gøres, og for også at styre og begrænse fiskeriindsatsen er det af afgørende betydning at begrænse fiskeriindsatsen i områder, hvor der er stor forekomst af voksne fisk af vigtige bestande, så risikoen for en reproduktionsnedgang reduceres mest muligt og bestandene på den måde kan udnyttes bæredygtigt. Først og fremmest bør fiskeriindsatsen i det område, som Den Rådgivende Videnskabelige Komité har undersøgt, derfor begrænses til det tidligere omfang og ikke få lov til stige igen. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom der er grænser for, hvor selektive visse fiskeredskaber, der anvendes i blandet fiskeri i Middelhavet, kan gøres, og for også at styre og begrænse fiskeriindsatsen er det af afgørende betydning at begrænse fiskeriindsatsen i områder, hvor der er stor forekomst af voksne fisk af vigtige bestande, så risikoen for en reproduktionsnedgang reduceres mest muligt og bestandene på den måde kan udnyttes bæredygtigt. Først og fremmest bør fiskeriindsatsen i det område, som Den Rådgivende Videnskabelige Komité har undersøgt, derfor begrænses til det tidligere omfang og ikke få lov til stige igen.

| (12) | Den rådgivning, som forvaltningsforanstaltningerne er baseret på, bør bygge på videnskabelig anvendelse af relevante data om flådekapacitet og -aktivitet, om udnyttede ressourcers biologiske status og om de sociale og økonomiske forhold i fiskeriet. Sådanne data bør indsamles og indsendes tidsnok til, at GFCM's hjælpeorganer kan udarbejde deres rådgivning. |
| --- | --- |

(12)

Den rådgivning, som forvaltningsforanstaltningerne er baseret på, bør bygge på videnskabelig anvendelse af relevante data om flådekapacitet og -aktivitet, om udnyttede ressourcers biologiske status og om de sociale og økonomiske forhold i fiskeriet. Sådanne data bør indsamles og indsendes tidsnok til, at GFCM's hjælpeorganer kan udarbejde deres rådgivning.

| (13) | GFCM vedtog på sit årsmøde i 2008 en henstilling om en regional ordning for havnestatsforanstaltninger til bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri) i GFCM-aftaleområdet. Selv om Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 af 29. september 2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (6), der
  anvendes fra
  den 1. januar 2010, generelt dækker indholdet i den pågældende henstilling, er der dog visse aspekter såsom hyppighed og omfang af og procedurer for inspektion i havn, som skal fastsættes ved nærværende forordning, så foranstaltningen kan tilpasses til de specifikke forhold i GFCM-aftaleområdet. [Ændring 11] |
| --- | --- |

(13)

GFCM vedtog på sit årsmøde i 2008 en henstilling om en regional ordning for havnestatsforanstaltninger til bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri) i GFCM-aftaleområdet. Selv om Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 af 29. september 2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (6), der
  anvendes fra
  den 1. januar 2010, generelt dækker indholdet i den pågældende henstilling, er der dog visse aspekter såsom hyppighed og omfang af og procedurer for inspektion i havn, som skal fastsættes ved nærværende forordning, så foranstaltningen kan tilpasses til de specifikke forhold i GFCM-aftaleområdet. [Ændring 11]

| (14) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen
  af denne forordning bør
  Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser, som ikke bør berøre de bestemmelser
  i
  denne forordning, der vedrører delegerede retsakter, og som ikke bør finde anvendelse på bestemmelserne i denne forordning vedrørende havnestatsforanstaltninger og havnestatsinspektionsprocedurer, bør udøves i
  overensstemmelse med
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (7). [Ændring 47] |
| --- | --- |

(14)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen
  af denne forordning bør
  Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser, som ikke bør berøre de bestemmelser
  i
  denne forordning, der vedrører delegerede retsakter, og som ikke bør finde anvendelse på bestemmelserne i denne forordning vedrørende havnestatsforanstaltninger og havnestatsinspektionsprocedurer, bør udøves i
  overensstemmelse med
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (7). [Ændring 47]

| (15) | Kommissionen bør i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter for så vidt angår inkorporeringen i EU-retten af fremtidige ændringer af GFMC-foranstaltninger vedrørende bevaring, kontrol og håndhævelse, der allerede er omsat i EU-retten, forudsat at disse ændringer vedrører udtrykkeligt definerede ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning som bliver bindende for Den Europæiske Union og dens medlemsstater i overensstemmelse med bestemmelserne i GFCM-aftalen. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. [Ændring 13] |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen bør i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter for så vidt angår inkorporeringen i EU-retten af fremtidige ændringer af GFMC-foranstaltninger vedrørende bevaring, kontrol og håndhævelse, der allerede er omsat i EU-retten, forudsat at disse ændringer vedrører udtrykkeligt definerede ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning som bliver bindende for Den Europæiske Union og dens medlemsstater i overensstemmelse med bestemmelserne i GFCM-aftalen. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. [Ændring 13]

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

AFSNIT I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

Ved denne forordning fastsættes der regler for, hvordan
  Unionen
  skal anvende de bevarelses-, forvaltnings-, udnyttelses-, overvågnings-, afsætnings- og håndhævelsesforanstaltningerne for fiskevarer og akvakulturprodukter, som Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (»GFCM«) vedtager. [Ændring 14]

Artikel 2

Anvendelsesområde

1.   Denne forordning gælder for alle kommercielle fiskeri- og akvakulturaktiviteter, som
  EU-fartøjer
  og medlemsstaternes statsborgere udøver i GFCM-aftaleområdet. [Ændring 15]

Dens anvendelse indskrænker ikke anvendelsen af forordning (EF) nr. 1967/2006.

2.   Uanset stk. 1 gælder bestemmelserne i denne forordning ikke for fiskeri, som udøves udelukkende med henblik på videnskabelige undersøgelser, der udføres med tilladelse fra og under kontrol af den medlemsstat, hvis flag fartøjet fører, og som Kommissionen og den medlemsstat, i hvis farvande undersøgelserne foregår, på forhånd er blevet underrettet om. Medlemsstater, der fisker med henblik på videnskabelige undersøgelser, skal underrette Kommissionen, de medlemsstater, i hvis farvande undersøgelserne foregår, og Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri om alle fangster ved sådant fiskeri.

Artikel 3

Definitioner

Ved anvendelsen af denne forordning gælder følgende definitioner ud over definitionerne i artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (8) og artikel 2 i forordning (EF) nr. 1967/2006:

a)   »GFCM-aftaleområdet«: Middelhavet, Sortehavet og tilstødende farvande, jf. bilag II til afgørelse 98/416/EF

b)   »fiskeriindsats«: produktet af et fiskerfartøjs kapacitet, både i kW og GT, og antallet af havdage

c)   »havdag«: enhver kalenderdag, hvor et fartøj er ude af havn, uanset hvor stor en del af dagen fartøjet tilbringer i et område.

AFSNIT II

TEKNISKE FORANSTALTNINGER

Kapitel I

Områder med fiskeribegrænsninger

Afdeling I

Område med fiskeribegrænsninger i Lionbugten

Artikel 4

Etablering af et område med fiskeribegrænsninger

Der etableres et område med fiskeribegrænsninger i den østlige del af Lionbugten som afgrænset af linjer, der forbinder følgende geografiske koordinater:

| — | 42°40′ N, 4°20′ Ø |
| --- | --- |

—

42°40′ N, 4°20′ Ø

| — | 42°40′ N, 5°00′ Ø |
| --- | --- |

—

42°40′ N, 5°00′ Ø

| — | 43°00′ N, 4°20′ Ø |
| --- | --- |

—

43°00′ N, 4°20′ Ø

| — | 43°00′ N, 5°00′ Ø. |
| --- | --- |

—

43°00′ N, 5°00′ Ø.

Artikel 5

Fiskeriindsats

Fiskeriindsatsen for fartøjer, der fisker efter demersale bestande med trukne redskaber, langliner til bundfiskeri, flydeliner samt bundsatte garn i det område med fiskeribegrænsninger, der er omhandlet i artikel 4, må ikke overstige de enkelte medlemsstaters fiskeriindsats i det pågældende område i 2008.

Artikel 6

Dokumentation af fiskeri

Medlemsstaterne sender senest
  ...

   (9) elektronisk Kommissionen en liste over fartøjer, der fører deres flag, og for hvilke det er dokumenteret, at de i 2008 har fisket i det område, der er omhandlet i artikel 4, og i GFCM's geografiske underområde 7 som defineret i bilag I. Listen skal indeholde fartøjets navn og
  flåderegisternummer
  , som omhandlet i bilag I til Kommissionens forordning (EF) nr. 26/2004 af 30. december 2003 om et EF-fiskerflåderegister (10) samt angivelse af, i hvilken periode fartøjet havde tilladelse til at fiske i det område, der er omhandlet i artikel 4, og hvor mange havdage hvert fartøj tilbragte i 2008 i geografisk underområde 7 og mere specifikt i det område, der er omhandlet i artikel 4. [Ændring 16]

Artikel 7

Fartøjer med tilladelse

1.   Fartøjer med tilladelse til at fiske i det område, der er omhandlet i artikel 4, skal af deres medlemsstat have udstedt en særlig fiskeritilladelse, jf. Rådets forordning (EF) nr. 1627/94 af 27. juni 1994 om generelle bestemmelser for de særlige fiskeritilladelser (11).

2.   Fiskerfartøjer, der ikke kan dokumentere, at de før den 31. december 2008 har fisket i det område, der er omhandlet i artikel 4, må ikke påbegynde fiskeri i det pågældende område.

3.   Medlemsstaterne meddeler senest
  ...

   (12) Kommissionen gældende national lovgivning pr. 31. december 2008 om: [Ændring 17]

| a) | den maksimalt tilladte daglige fisketid pr. fartøj |
| --- | --- |

a)

den maksimalt tilladte daglige fisketid pr. fartøj

| b) | det maksimale antal dage pr. uge, som et fiskerfartøj må være ude af havn |
| --- | --- |

b)

det maksimale antal dage pr. uge, som et fiskerfartøj må være ude af havn

| c) | den tid, som deres fiskerfartøjer har til at komme tilbage til registreringshavnen, efter at de er sejlet ud af området. |
| --- | --- |

c)

den tid, som deres fiskerfartøjer har til at komme tilbage til registreringshavnen, efter at de er sejlet ud af området.

Artikel 8

Beskyttelse af følsomme levesteder

Medlemsstaterne sørger for, at det område, der er omhandlet i artikel 4, beskyttes mod virkninger, der skyldes anden menneskelig aktivitet, som truer opretholdelsen af de karakteristika, der gør området til et gydeområde.

Artikel 9

Oplysninger

Medlemsstaterne sender hvert år inden den 31. januar elektronisk Kommissionen en rapport om fiskeriet i det område, der er omhandlet i artikel 4.

Afdeling II

Områder med fiskeribegrænsninger for at beskytte følsomme dybhavslevesteder

Artikel 10

Etablering af områder med fiskeribegrænsninger

Fiskeri med skrabere og bundtrawl er forbudt i følgende områder:

| a) | dybhavsfiskeriområdet »Lophelia reef off Capo Santa Maria di Leuca«, for hvilket der gælder fiskeribegrænsninger, og som afgrænses af linjer, der forbinder følgende koordinater:






  — | 39°27,72′ N, 18°10,74′ Ø |
| --- | --- | --- |

a)

dybhavsfiskeriområdet »Lophelia reef off Capo Santa Maria di Leuca«, for hvilket der gælder fiskeribegrænsninger, og som afgrænses af linjer, der forbinder følgende koordinater:

—

39°27,72′ N, 18°10,74′ Ø

| — | 39°27,80′ N, 18°26,68′ Ø |
| --- | --- |

—

39°27,80′ N, 18°26,68′ Ø

| — | 39°11,16′ N, 18°32,58′ Ø |
| --- | --- |

—

39°11,16′ N, 18°32,58′ Ø

| — | 39°11,16′ N, 18°04,28′ Ø |
| --- | --- |

—

39°11,16′ N, 18°04,28′ Ø

| b) | dybhavsfiskeriområdet »The Nile delta area cold hydrocarbon seeps«, for hvilket der gælder fiskeribegrænsninger, og som afgrænses af linjer, der forbinder følgende koordinater:






  — | 31°30,00′ N, 33°10,00′ Ø |
| --- | --- | --- |

b)

dybhavsfiskeriområdet »The Nile delta area cold hydrocarbon seeps«, for hvilket der gælder fiskeribegrænsninger, og som afgrænses af linjer, der forbinder følgende koordinater:

—

31°30,00′ N, 33°10,00′ Ø

| — | 31°30,00′ N, 34°00,00′ Ø |
| --- | --- |

—

31°30,00′ N, 34°00,00′ Ø

| — | 32°00,00′ N, 34°00,00′ Ø |
| --- | --- |

—

32°00,00′ N, 34°00,00′ Ø

| — | 32°00,00′ N, 33°10,00′ Ø |
| --- | --- |

—

32°00,00′ N, 33°10,00′ Ø

| c) | dybhavsfiskeriområdet »The Eratosthenes Seamount«, for hvilket der gælder fiskeribegrænsninger, og som afgrænses af linjer, der forbinder følgende koordinater:






  — | 33°00,00′ N, 32°00,00′ Ø |
| --- | --- | --- |

c)

dybhavsfiskeriområdet »The Eratosthenes Seamount«, for hvilket der gælder fiskeribegrænsninger, og som afgrænses af linjer, der forbinder følgende koordinater:

—

33°00,00′ N, 32°00,00′ Ø

| — | 33°00,00′ N, 33°00,00′ Ø |
| --- | --- |

—

33°00,00′ N, 33°00,00′ Ø

| — | 34°00,00′ N, 33°00,00′ Ø |
| --- | --- |

—

34°00,00′ N, 33°00,00′ Ø

| — | 34°00,00′ N, 32°00,00′ Ø. |
| --- | --- |

—

34°00,00′ N, 32°00,00′ Ø.

Artikel 11

Beskyttelse af følsomme levesteder

Medlemsstaterne
  sørger for, at deres kompetente myndigheder
  træffer de nødvendige foranstaltninger til at beskytte de følsomme dybhavslevesteder, der er omhandlet i artikel 10, ▐ navnlig ▐ mod andre aktiviteter end fiskeri, som truer opretholdelsen af sådanne levesteders særlige karakteristika. [Ændring 18]

Kapitel II

Indførelse af en lukket periode for guldmakrelsfiskerier, hvori der anvendes indretninger, der tiltrækker fisk (FAD'er)

Artikel 12

Lukket periode

1.   Fiskerier efter guldmakrel (Coryphaena hippurus), hvori der anvendes indretninger, der tiltrækker fisk (FAD'er), er forbudt i perioden 1. januar - 14. august hver år.

2.   Uanset stk. 1, kan en medlemsstat, som kan dokumentere, at fiskerfartøjer, som fører dens flag, ikke har kunnet udnytte deres normale fiskedage på grund af dårligt vejr, overføre dage, som dens fartøjer har mistet i FAD-fiskerier, indtil den 31. januar i det følgende år. I så fald sender medlemsstaterne før årets udgang Kommissionen en anmodning om det antal dage, som skal overføres.

3.   Stk. 1 og 2 gælder også i det forvaltningsområde, der er omhandlet i artikel 26, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1967/2006.

4.   Den anmodning, der er omhandlet i stk. 2, skal bestå af følgende:

| a) | en rapport med nærmere oplysninger om indstillingen af det pågældende fiskeri, herunder relevant dokumentationsmateriale i form af meteorologiske data |
| --- | --- |

a)

en rapport med nærmere oplysninger om indstillingen af det pågældende fiskeri, herunder relevant dokumentationsmateriale i form af meteorologiske data

| b) | fartøjets navn og
  EU-flåderegisternummer
  . [Ændring 19] |
| --- | --- |

b)

fartøjets navn og
  EU-flåderegisternummer
  . [Ændring 19]

5.   Kommissionen træffer afgørelse om de anmodninger, der er omhandlet i stk. 2, senest 6 uger fra datoen for anmodningens modtagelse og underretter medlemsstaten skriftligt herom.

6.   Kommissionen underretter GFCM's eksekutivsekretariat om alle afgørelser truffet efter stk. 5. Medlemsstaterne sender inden den 1. november hvert år Kommissionen en rapport om overførslen af dage mistet i det foregående år, jf. stk. 2.

Artikel 13

Særlig fiskeritilladelse

Fiskerfartøjer, der har tilladelse til at deltage i guldmakrelfiskeriet, får en særlig fiskeritilladelse, jf. forordning (EF) nr. 1627/94, og opføres på en liste, som Kommissionen hvert år modtager fra den berørte medlemsstat, og som indeholder fartøjets navn og
  EU-flåderegisternummer
  . Uanset artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1627/94 kræves der en særlig fiskeritilladelse for fartøjer med en længde overalt på under 10 m. [Ændring 20]

Dette krav gælder også for det forvaltningsområde, der er omhandlet i artikel 26, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1967/2006.

Artikel 14

Dataindsamling

Uden at det indskrænker anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 199/2008 af 25. februar 2008 om fastlæggelse af en EF-ramme for indsamling, forvaltning og anvendelse af data i fiskerisektoren samt støtte til videnskabelig rådgivning vedrørende den fælles fiskeripolitik (13), opretter medlemsstaterne en passende ordning for indsamling og behandling af fangst- og indsatsdata for fiskeriet.

Medlemsstaterne meddeler senest den 15. januar hvert år Kommissionen, hvor mange fartøjer der har deltaget i guldmakrelfiskeriet, og hvor store mængder guldmakrel de fartøjer, der fører deres flag, har landet og omladet i det foregående år i hvert geografisk underområde i GFCM-aftaleområdet, jf. bilag I.

Kommissionen videresender oplysningerne fra medlemsstaterne til GFCM's eksekutivsekretariat.

Kapitel III

Fiskeredskaber <BR> ▐ <BR>[Ændring 21, 22, 23, 24 + 25]

Artikel 15

Mindstemaskestørrelse i Sortehavet

1.   Mindstemaskestørrelsen for net, der anvendes til trawlfiskeri efter demersale bestande i Sortehavet, er 40 mm, og netpaneler med en maskestørrelse på under 40 mm må ikke anvendes eller medføres om bord.

2.   Senest pr. 31. januar 2012 erstattes net som omhandlet i stk. 1 af kvadratmaskenet med en maskestørrelse på 40 mm i fangstposen eller, ved behørigt begrundet anmodning fra fartøjsejeren, af diagonalmaskenet med en maskestørrelse på 50 mm, som skal have en godkendt størrelsesselektivitet, der mindst er lig med selektiviteten i kvadratmaskenet med en maskestørrelse på 40 mm i fangstposen.

3.   Medlemsstater, hvis fiskerfartøjer driver trawlfiskeri efter demersale bestande i Sortehavet, sender første gang senest den
  1. oktober 2011
  og derefter hver sjette måned Kommissionen en liste over deres fiskerfartøjer, idet de angiver, hvor stor en procentdel af deres samlede nationale bundtrawlsflåde der er udstyret med kvadratmaskenet med en maskestørrelse på mindst 40 mm i fangstposen eller diagonalmaskenet med en maskestørrelse på mindst 50 mm. [Ændring 26]

4.   Kommissionen videresender oplysningerne omhandlet i stk. 2 til GFCM's eksekutivsekretariat.

Artikel 16

Anvendelse af skrabere og trawl

Det er forbudt at fiske med skrabere og trawl på vanddybder over 1 000 m.

AFSNIT III

KONTROLFORANSTALTNINGER

Kapitel I

Fartøjsregister

Artikel 17

Register over fartøjer med tilladelse

1.   Hver medlemsstat sender inden den
  1. december hvert år
  på sædvanlig elektronisk databærer Kommissionen en ajourført liste over de fartøjer med en længde overalt på over 15 m, der fører dens flag og er registreret på dens område, og som den giver tilladelse til at fiske i GFCM-aftaleområdet ved at udstede en fiskeritilladelse. [Ændring 27]

2.   Listen omhandlet i stk. 1, skal indeholde følgende oplysninger:

| a) | fartøjets
  EU-flåderegisternummer
  og udvendige mærkning, jf. bilag I til forordning (EF) nr. 26/2004 [Ændring 28] |
| --- | --- |

a)

fartøjets
  EU-flåderegisternummer
  og udvendige mærkning, jf. bilag I til forordning (EF) nr. 26/2004 [Ændring 28]

| b) | for hvilken periode der er givet tilladelse til fiskeri og/eller omladning |
| --- | --- |

b)

for hvilken periode der er givet tilladelse til fiskeri og/eller omladning

| c) | hvilke fiskeredskaber der anvendes. |
| --- | --- |

c)

hvilke fiskeredskaber der anvendes.

3.   Kommissionen sender inden den
  1. januar hvert år
  den ajourførte liste til GFCM's eksekutivsekretær, så de pågældende fartøjer kan optages i det GFCM-register over fartøjer med en længde overalt på over 15 m, der har tilladelse til at fiske i GFCM-aftaleområdet (herefter »GFCM-registeret«). [Ændring 29]

4.   Enhver ændring af listen omhandlet i stk. 1 meddeles Kommissionen med henblik på videresendelse til GFCM's eksekutivsekretær efter samme procedure mindst 10 arbejdsdage før, at fartøjet påbegynder fiskeri i GFCM-aftaleområdet.

5.   
  EU-fiskerfartøjer
  med en længde overalt på over 15 m, der ikke er opført på listen omhandlet i stk. 1, må ikke fiske efter, medføre, omlade eller lande nogen form for fisk og skaldyr i GFCM-aftaleområdet. [Ændring 30]

6.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre:

| a) | at det kun er fartøjer, der fører deres flag, og som er opført på listen omhandlet i stk. 1, og som om bord medfører en fiskeritilladelse udstedt af medlemsstaterne, der under overholdelse af betingelserne i tilladelsen har lov til at fiske i GFCM-aftaleområdet |
| --- | --- |

a)

at det kun er fartøjer, der fører deres flag, og som er opført på listen omhandlet i stk. 1, og som om bord medfører en fiskeritilladelse udstedt af medlemsstaterne, der under overholdelse af betingelserne i tilladelsen har lov til at fiske i GFCM-aftaleområdet

| b) | at der ikke udstedes fiskeritilladelse til fartøjer, der har udøvet IUU-fiskeri i GFCM-aftaleområdet eller andre steder, medmindre de nye ejere fremlægger behørig dokumentation for, at de tidligere ejere og driftsansvarlige ikke længere har retlig, faktisk eller finansiel interesse i fartøjerne eller kontrol over disse, eller at deres fartøjer hverken deltager i eller har forbindelse med IUU-fiskeri |
| --- | --- |

b)

at der ikke udstedes fiskeritilladelse til fartøjer, der har udøvet IUU-fiskeri i GFCM-aftaleområdet eller andre steder, medmindre de nye ejere fremlægger behørig dokumentation for, at de tidligere ejere og driftsansvarlige ikke længere har retlig, faktisk eller finansiel interesse i fartøjerne eller kontrol over disse, eller at deres fartøjer hverken deltager i eller har forbindelse med IUU-fiskeri

| c) | at det så vidt muligt i deres nationale lovgivning fastsættes, at ejere af og driftsansvarlige for fartøjer, der fører medlemsstaternes flag, og som er opført på listen omhandlet i stk. 1, ikke må deltage i eller have forbindelse med fiskeri i GFCM-aftaleområdet, der udøves af fiskerfartøjer, som ikke optaget i GFCM-registeret |
| --- | --- |

c)

at det så vidt muligt i deres nationale lovgivning fastsættes, at ejere af og driftsansvarlige for fartøjer, der fører medlemsstaternes flag, og som er opført på listen omhandlet i stk. 1, ikke må deltage i eller have forbindelse med fiskeri i GFCM-aftaleområdet, der udøves af fiskerfartøjer, som ikke optaget i GFCM-registeret

| d) | at det så vidt muligt i deres nationale lovgivning fastsættes, at ejerne af fartøjer, der fører deres flag, og som er opført på listen omhandlet i stk. 1, skal være statsborgere eller juridiske personer i flagmedlemsstaten |
| --- | --- |

d)

at det så vidt muligt i deres nationale lovgivning fastsættes, at ejerne af fartøjer, der fører deres flag, og som er opført på listen omhandlet i stk. 1, skal være statsborgere eller juridiske personer i flagmedlemsstaten

| e) | at deres fartøjer overholder alle relevante bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger vedtaget af GFCM. |
| --- | --- |

e)

at deres fartøjer overholder alle relevante bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger vedtaget af GFCM.

7.   Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger til at forbyde fartøjer med en længde overalt på over 15 m, der ikke er optaget i GFCM-registeret, at fiske efter fisk og skaldyr i GFCM-aftaleområdet og at medføre, omlade og lande fisk og skaldyr fanget i GFCM-aftaleområdet.

8.   Medlemsstaterne videreformidler straks til Kommissionen eventuelle oplysninger, som viser, at der er alvorlig grund til at antage, at fartøjer med en længde overalt på over 15 m, som ikke er opført i GFCM-registeret, fisker efter eller omlader fisk og skaldyr i GFCM-aftaleområdet.

Kapitel II

Havnestatsforanstaltninger

Artikel 18

Anvendelsesområde

Dette kapitel gælder for fiskerfartøjer fra tredjelande.

Artikel 19

Forhåndsmeddelelse

Uanset artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1005/2008 ▐ er fristen for forhåndsmeddelelse mindst 72 timer før forventet ankomst i havn. [Ændring 33]

Artikel 20

Havneinspektioner

1.   Uanset artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1005/2008 foretager medlemsstaterne inspektion i de havne, de har udpeget, af mindst 15 % af alle landinger og omladninger hvert år.

2.   Uanset artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1005/2008 foretages der altid inspektion af fiskerfartøjer, der anløber havn i medlemsstaterne uden forhåndstilladelse.

Artikel 21

Inspektionsprocedure

Havneinspektioner skal ud over kravene i artikel 10 i forordning (EF) nr. 1005/2008 også opfylde kravene i bilag II i denne forordning.

Artikel 22

Afslag på at benytte en havn

1.   Medlemsstaterne må ikke give et tredjelandsfartøj lov til at benytte deres havne til landing, omladning eller forarbejdning af fiskevarer fanget i GFCM-aftaleområdet, ligesom de skal nægte det adgang til at benytte deres havnefaciliteter, herunder bl.a. bunkrings- og andre forsyningstjenester, undtagen i tilfælde af force majeure eller i nødsituationer, jf. artikel 18 i De Forenede Nationers havretskonvention, for så vidt angår strengt nødvendige tjenester til afhjælpning af sådanne situationer, hvis:

| a) | fartøjet ikke
  opfylder kravene i denne forordning
  eller [Ændring 35] |
| --- | --- |

a)

fartøjet ikke
  opfylder kravene i denne forordning
  eller [Ændring 35]

| b) | fartøjet er opført på en liste, som en regional fiskeriforvaltningsorganisation har opstillet over fartøjer, der har udøvet eller støttet IUU-fiskeri, eller |
| --- | --- |

b)

fartøjet er opført på en liste, som en regional fiskeriforvaltningsorganisation har opstillet over fartøjer, der har udøvet eller støttet IUU-fiskeri, eller

| c) | fartøjet ikke har en gyldig tilladelse til at fiske eller udøver fiskerirelaterede aktiviteter i GFCM-aftaleområdet. |
| --- | --- |

c)

fartøjet ikke har en gyldig tilladelse til at fiske eller udøver fiskerirelaterede aktiviteter i GFCM-aftaleområdet.

2.   Stk. 1 anvendes foruden bestemmelserne om afslag på at benytte en havn, jf. artikel 4, stk. 2, og artikel 37, stk. 5 og 6, i forordning (EF) nr. 1005/2008.

3.   Hvis en medlemsstat har givet et fartøj afslag på at benytte dens havne, jf. stk. 1 og 2, underretter den straks fartøjsføreren, flagstaten, Kommissionen og GFCM's eksekutivsekretariat herom.

4.   Hvis årsagerne til, at der er givet afslag, jf. stk. 1 og 2, ikke længere består, trækker medlemsstaten sit afslag tilbage og underretter modtagerne af underretningen i henhold til stk. 3 herom.

AFSNIT IV

SAMARBEJDE, INFORMATION OG RAPPORTERING

Artikel 23

Samarbejde og oplysninger

1.   Kommissionen og medlemsstaterne samarbejder og udveksler oplysninger med GFCM's eksekutivsekretariat især ved:

| a) | at anmode om oplysninger fra og levere oplysninger til relevante databaser |
| --- | --- |

a)

at anmode om oplysninger fra og levere oplysninger til relevante databaser

| b) | at anmode om og tilbyde samarbejde med henblik på effektiv anvendelse af denne forordning. |
| --- | --- |

b)

at anmode om og tilbyde samarbejde med henblik på effektiv anvendelse af denne forordning.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at deres nationale fiskerirelaterede informationssystemer giver mulighed for direkte elektronisk udveksling af oplysninger om havnestatsinspektioner, jf. afsnit III, mellem dem og GFCM's sekretariat under behørig hensyntagen til diverse fortrolighedskrav.

3.   Medlemsstaterne træffer foranstaltninger til elektronisk udveksling af oplysninger mellem nationale instanser og til samordning af sådanne instansers aktiviteter i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltningerne i
  afsnit III, kapitel II
  . [Ændring 36]

4.   Med henblik på anvendelsen af denne forordning opstiller medlemsstaterne en liste over kontaktpunkter, som hurtigst muligt sendes elektronisk til Kommissionen, GFCM's eksekutivsekretariat og de kontraherende parter i GFCM.

Artikel 24

Rapportering af statistiske matricer

1.   Medlemsstaterne indsender inden den 1. maj hvert år dataene om opgave 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 og 1.5 i GFCM's statistiske matrix, jf. bilag III, til GFCM's eksekutivsekretariat.

▐ [Ændring 37]

2.   Dataene om opgave 1.3 og 1.5 indsendes første gang inden den 1. februar 2011.

3.   Ved indsendelse af de data, der er omhandlet i stk. 1, anvender medlemsstaterne GFCM's dataregistreringssystem eller en anden relevant standard og protokol for dataindsendelse, som GFCM's sekretariat har fastlagt og stillet til rådighed på følgende websted: http://www.gfcm.org/gfcm/topic/16164.

4.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen, hvilke data de har indsendt efter denne artikel.

AFSNIT V

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 25

Gennemførelsesretsakter [Ændring 48]

Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter for at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen
  af
  denne forordning. Disse gennemførelsesretsakter, som ikke må berøre artikel 28, og som ikke må finde anvendelse på
  bestemmelserne i denne forordning
  om havnestatsforanstaltninger i kapitel II og havnestatsinspektionsprocedurer i bilag II,
  vedtages efter
  undersøgelsesproceduren
  i artikel 26, stk. 2. [Ændring 49]

Artikel 26

Udvalgsprocedure [Ændring 50]

1.   Kommissionen bistås af
  Komitéen for Fiskeri og Akvakultur, der er oprettet ved artikel 30, stk
  .
  1, i forordning (EF) nr. 2371/2002. Denne komité er et udvalg i den i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendte betydning. [Ændring 51]

2.   Når der henvises til dette stykke,
  finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse [Ændring 52]

▐ [Ændring 40]

Artikel 27

Delegation af beføjelser

For så vidt det er nødvendigt for at omsætte ændringer
  i
  ordningens gældende bestemmelser
  , som bliver bindende for
  Unionen, til EU-ret, kan Kommissionen ved hjælp af delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 28 og med forbehold af betingelserne i artikel 29 og 30 ændre bestemmelserne i denne forordning vedrørende:

| — | området med fiskeribegrænsning i Lionbugten som fastsat i artikel 4, 5, 6, 7, 8 og 9 |
| --- | --- |

—

området med fiskeribegrænsning i Lionbugten som fastsat i artikel 4, 5, 6, 7, 8 og 9

| — | områder med fiskeribegrænsning for at beskytte følsomme dybhavslevesteder som fastsat i afsnit II, kapitel 1, afdeling II, artikel 10 og 11 |
| --- | --- |

—

områder med fiskeribegrænsning for at beskytte følsomme dybhavslevesteder som fastsat i afsnit II, kapitel 1, afdeling II, artikel 10 og 11

| — | fastsættelse af en lukket periode for fiskerier efter guldmakrel, hvori der anvendes FAD'er, som fastsat i afsnit II, kapitel II, artikel 12, 13 og 14 |
| --- | --- |

—

fastsættelse af en lukket periode for fiskerier efter guldmakrel, hvori der anvendes FAD'er, som fastsat i afsnit II, kapitel II, artikel 12, 13 og 14

| — | levering af oplysninger til GFCM's eksekutivsekretariat som fastsat i artikel 15, stk. 4 |
| --- | --- |

—

levering af oplysninger til GFCM's eksekutivsekretariat som fastsat i artikel 15, stk. 4

| — | registret over fartøjer med tilladelse som fastsat i artikel 17 |
| --- | --- |

—

registret over fartøjer med tilladelse som fastsat i artikel 17

| — | samarbejde, oplysninger og rapportering som fastsat i artikel 23 og 24 |
| --- | --- |

—

samarbejde, oplysninger og rapportering som fastsat i artikel 23 og 24

| — | tabel, kort og geografiske koordinater for GFCM's geografiske underområder som fastsat i bilag I |
| --- | --- |

—

tabel, kort og geografiske koordinater for GFCM's geografiske underområder som fastsat i bilag I

| — | GFCM's statistiske matrixer som fastsat i bilag III. |
| --- | --- |

—

GFCM's statistiske matrixer som fastsat i bilag III.

[Ændring 41]

Artikel 28

Udøvelse af delegationen

1.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 27 i en periode på tre år fra ... (14). Kommissionen aflægger rapport vedrørende de delegerede beføjelser senest seks måneder inden udløbet af treårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges automatisk for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet tilbagekalder delegationen i overensstemmelse med artikel 29.

2.
     
  Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

3.
     
  Beføjelserne til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i artikel 29 og 30 anførte betingelser.

[Ændring 42]

Artikel 29

Tilbagekaldelse af delegationen

1.
     
  Den i artikel 27 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet.

2.
     
  Den institution, der har indledt en intern procedure med henblik på at afgøre, om delegationen af beføjelser skal tilbagekaldes, bestræber sig på at give den anden institution og Kommissionen meddelelse herom i rimelig tid, inden den endelige afgørelse træffes, med angivelse af, hvilke delegerede beføjelser der kunne være genstand for tilbagekaldelse, samt den mulige begrundelse herfor.

3.
     
  Afgørelsen om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning øjeblikkeligt eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er i kraft. Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

[Ændring 43]

Artikel 30

Indsigelser mod delegerede retsakter

1.
     
  Europa-Parlamentet eller Rådet kan gøre indsigelse mod en delegeret retsakt inden for en frist på to måneder fra datoen for meddelelsen.

Fristen forlænges med to måneder på initiativ af Europa-Parlamentet eller Rådet.

2.
     
  Har hverken Europa-Parlamentet eller Rådet ved udløbet af den frist, der er omhandlet i stk. 1, gjort indsigelse mod den delegerede retsakt, offentliggøres den i Den Europæiske Unions Tidende og træder i kraft på den dato, der er fastsat heri.

Den delegerede retsakt kan offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende og træde i kraft inden fristens udløb, hvis både Europa-Parlamentet og Rådet har meddelt Kommissionen, at de ikke agter at gøre indsigelser.

3.
     
  Gør enten Europa-Parlamentet eller Rådet indsigelse mod en delegeret retsakt inden udløbet af den frist, der er omhandlet i stk. 1, træder denne ikke i kraft. Den institution, der gør indsigelse mod den delegerede retsakt, anfører begrundelsen herfor.

[Ændring 44]

Artikel 31

Ændringer af forordning (EF) nr. 1967/2006

I forordning (EF) nr. 1967/2006 foretages følgende ændringer:

| a) | Artikel 4, stk. 3, udgår. |
| --- | --- |

a)

Artikel 4, stk. 3, udgår.

| b) | Artikel 9, stk. 3, affattes således:




  »3.
     
  For andre trukne netredskaber end dem, der er nævnt i stk. 4, er mindstemaskestørrelse:










  a) | kvadratmaskenet med en maskestørrelse på 40 mm i fangstposen eller |
| --- | --- | --- |

b)

Artikel 9, stk. 3, affattes således:

»3.
     
  For andre trukne netredskaber end dem, der er nævnt i stk. 4, er mindstemaskestørrelse:

a)

kvadratmaskenet med en maskestørrelse på 40 mm i fangstposen eller

| b) | på behørigt begrundet anmodning fra rederen diagonalmaskenet med en maskestørrelse på 50 mm, som skal have en godkendt størrelsesselektivitet, der mindst er lig med selektiviteten i de i litra a) omtalte net. |
| --- | --- |

b)

på behørigt begrundet anmodning fra rederen diagonalmaskenet med en maskestørrelse på 50 mm, som skal have en godkendt størrelsesselektivitet, der mindst er lig med selektiviteten i de i litra a) omtalte net.

Fiskerfartøjer kan kun få tilladelse af at opbevare en af disse to typer net om bord.

Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af dette stykke senest den 30. juni 2012 og fremsætter på grundlag af denne rapport og de oplysninger, som medlemsstaterne har indgivet inden den 31. december 2011, forslag om nødvendige tilpasninger, hvor det er relevant.«

| c) | Artikel 24 udgår. |
| --- | --- |

c)

Artikel 24 udgår.

| d) | Artikel 27, stk. 1 og 4, udgår. |
| --- | --- |

d)

Artikel 27, stk. 1 og 4, udgår.

▐ [Ændring 46]

Artikel 32

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  

  EUT C 354 af 28.12.2010, s. 71.

1

EUT C 354 af 28.12.2010, s. 71.

(2)  
  Europa-Parlamentets holdning af 8.3.2011.

2

Europa-Parlamentets holdning af 8.3.2011.

(3)  EFT L 190 af 4.7.1998, s. 34.

3

(4)  Artikel 28-31 i Rådets forordning (EF) nr. 43/2009, artikel 29-31 i Rådets forordning (EF) nr. 40/2008, artikel 26-27 i Rådets forordning (EF) nr. 41/2007 og bilag III til Rådets forordning (EF) nr. 51/2006.

4

(5)  EUT L 409 af 30.12.2006, s. 11.

5

(6)  EUT L 286 af 29.10.2008, s. 1.

6

(7)  

  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

7

EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(8)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

8

(9)  
  20 arbejdsdage efter denne forordnings ikrafttræden.

9

20 arbejdsdage efter denne forordnings ikrafttræden.

(10)  EUT L 5 af 9.1.2004, s. 25.

10

(11)  EFT L 171 af 6.7.1994, s. 7.

11

(12)  
  20 arbejdsdage efter denne forordnings ikrafttræden.

12

20 arbejdsdage efter denne forordnings ikrafttræden.

(13)  EUT L 60 af 5.3.2008, s. 1.

13

(14)  
  Datoen for denne forordnings ikrafttræden.

14

Datoen for denne forordnings ikrafttræden.

---

Tirsdag den 8. marts 2011BILAG I

A)   Kort over GFCM's geografiske underområder (GSA'er)

| FAO- UNDEROMRÅDE | FAO-STATISTIKOMRÅDE | GSA |
| --- | --- | --- |
| DET VESTLIGE UNDER-OMRÅDE | 1.1 | BALEARERNE | 1 | Det nordlige Alboránhav |
| 2 | Isla de Alborán |
| 3 | Det sydlige Alboránhav |
| 4 | Algeriet |
| 5 | Balearerne |
| 6 | Nordspanien |
| 11.1 | Sardinien (vest) |
| 1.2 | LIONBUGTEN | 7 | Lionbugten |
| 1.3 | SARDINIEN | 8 | Korsika |
| 9 | Det Liguriske Hav og det nordlige Tyrrhenske Hav |
| 10 | Det sydlige Tyrrhenske Hav |
| 11.2 | Sardinien (øst) |
| 12 | Det nordlige Tunesien |
| DET CENTRALE UNDER-OMRÅDE | 2.1 | ADRIATERHAVET | 17 | Det nordlige Adriaterhav |
| 18 | Det sydlige Adriaterhav (delvis) |
| 2.2 | DET JONISKE HAV | 13 | Hammametbugten |
| 14 | Gabèsbugten |
| 15 | Malta |
| 16 | Det sydlige Sicilien |
| 18 | Det sydlige Adriaterhav (delvis) |
| 19 | Det vestlige Joniske Hav |
| 20 | Det østlige Joniske Hav |
| 21 | Det sydlige Joniske Hav |
| DET ØSTLIGE UNDER-OMRÅDE | 3.1 | DET ÆGÆISKE HAV | 22 | Det Ægæiske Hav |
| 23 | Kreta |
| 3.2 | LEVANTEN | 24 | Det nordlige Levanten |
| 25 | Cypern |
| 26 | Det sydlige Levanten |
| 27 | Levanten |
| SORTE-HAVET | 4.1 | MARMARAHAVET | 28 | Marmarahavet |
| 4.2 | SORTEHAVET | 29 | Sortehavet |
| 4.3 | DET ASOVSKE HAV | 30 | Det Asovske Hav |

FAO- UNDEROMRÅDE

FAO-STATISTIKOMRÅDE

GSA

DET VESTLIGE UNDER-OMRÅDE

1.1

BALEARERNE

1

Det nordlige Alboránhav

2

Isla de Alborán

3

Det sydlige Alboránhav

4

Algeriet

5

Balearerne

6

Nordspanien

11.1

Sardinien (vest)

1.2

LIONBUGTEN

7

Lionbugten

1.3

SARDINIEN

8

Korsika

9

Det Liguriske Hav og det nordlige Tyrrhenske Hav

10

Det sydlige Tyrrhenske Hav

11.2

Sardinien (øst)

12

Det nordlige Tunesien

DET CENTRALE UNDER-OMRÅDE

2.1

ADRIATERHAVET

17

Det nordlige Adriaterhav

18

Det sydlige Adriaterhav (delvis)

2.2

DET JONISKE HAV

13

Hammametbugten

14

Gabèsbugten

15

Malta

16

Det sydlige Sicilien

18

Det sydlige Adriaterhav (delvis)

19

Det vestlige Joniske Hav

20

Det østlige Joniske Hav

21

Det sydlige Joniske Hav

DET ØSTLIGE UNDER-OMRÅDE

3.1

DET ÆGÆISKE HAV

22

Det Ægæiske Hav

23

Kreta

3.2

LEVANTEN

24

Det nordlige Levanten

25

Cypern

26

Det sydlige Levanten

27

Levanten

SORTE-HAVET

4.1

MARMARAHAVET

28

Marmarahavet

4.2

SORTEHAVET

29

Sortehavet

4.3

DET ASOVSKE HAV

30

Det Asovske Hav

B)   Kort over GFCM's GSA'er (GFCM, 2009)

Image

C)   Kort over de geografiske koordinater for GFCM's geografiske underområder (GSA'er) (GFCM, 2009)

| GSA | AFGRÆNSNING |
| --- | --- |
| 1 | Kystlinje
  36° N 5° 36′ V
  36° N 3° 20′ V
  36° 05′ N 3° 20′ V
  36° 05′ N 2° 40′ V
  36° N 2° 40′ V
  36° N 1° 30′ V
  36° 30′ N 1° 30′ V
  36° 30′ N 1° V
  37° 36′ N 1° V |
| 2 | 36° 05′ N 3° 20′ V
  36° 05′ N 2° 40′ V
  35° 45′ N 3° 20′ V
  35° 45′ N 2° 40′ V |
| 3 | Kystlinje
  36° N 5° 36′ V
  35° 49′ N 5° 36′ V
  36° N 3° 20′ V
  35° 45′ N 3° 20′ V
  35° 45′ N 2° 40′ V
  36° N 2° 40′ V
  36° N 1° 30′ V
  Grænsen mellem Marokko og Algeriet |
| 4 | Kystlinje
  36° N 2° 13′ V
  36° N 1° 30′ V
  36° 30′ N 1° 30′ V
  36° 30′ N 1° V
  37° N 1° V
  37° N 0° 30′ Ø
  38° N 0° 30′ Ø
  38° N 8° 35′ Ø
  Grænsen mellem Algeriet og Tunesien
  Grænsen mellem Marokko og Algeriet |
| 5 | 38° N 0° 30′ Ø
  39° 30′ N 0° 30′ Ø
  39° 30′ N 1° 30′ V
  40° N 1° 30′ Ø
  40° N 2° Ø
  40° 30′ N 2° Ø
  40° 30′ N 6° Ø
  38° N 6° Ø |
| 6 | Kystlinje
  37° 36′ N 1° V
  37° N 1° V
  37° N 0° 30′ Ø
  39° 30′ N 0° 30′ Ø
  39° 30′ N 1° 30′ V
  40° N 1° 30′ Ø
  40° N 2° Ø
  40° 30′ N 2° Ø
  40° 30′ N 6° Ø
  41° 47′ N 6° Ø
  42° 26′ N 3° 09′ Ø |
| 7 | Kystlinje
  42° 26′ N 3° 09′ Ø
  41° 20′ N 8° Ø
  Grænsen mellem Frankrig og Italien |
| 8 | 43° 15′ N 7° 38′ Ø
  43° 15′ N 9° 45′ Ø
  41° 18′ N 9° 45′ Ø
  41° 20′ N 8° Ø
  41° 18′ N 8° Ø |
| 9 | Kystlinje
  Grænsen mellem Frankrig og Italien
  43° 15′ N 7° 38′ Ø
  43° 15′ N 9° 45′ Ø
  41° 18′ N 9° 45′ Ø
  41° 18′ N 13° Ø |
| 10 | Kystlinje (inkl. det nordlige Sicilien)
  41° 18′ N 13° Ø
  41° 18′ N 11° Ø
  38° N 11° Ø
  38° N 12° 30′ Ø |
| 11 | 41° 47′ N 6° Ø
  41° 18′ N 6° Ø
  41° 18′ N 11° Ø
  38° 30′ N 11° Ø
  38° 30′ N 8° 30′ Ø
  38° N 8° 30′ Ø
  38° N 6° Ø |
| 12 | Kystlinje
  Grænsen mellem Algeriet og Tunesien
  38° N 8° 30′ Ø
  38° 30′ N 8° 30′ Ø
  38° 30′ N 11° Ø
  38° N 11° Ø
  37° N 12° Ø
  37° N 11° 04′ Ø |
| 13 | Kystlinje
  37° N 11° 04′ Ø
  37° N 12° Ø
  35° N 13° 30′ Ø
  35° N 11° Ø |
| 14 | Kystlinje
  35° N 11° Ø
  35° N 15° 18′ Ø
  Grænsen mellem Tunesien og Libyen |
| 15 | 36° 30′ N 13° 30′ Ø
  35° N 13° 30′ Ø
  35° N 15° 18′ Ø
  36° 30′ N 15° 18′ Ø |
| 16 | Kystlinje
  38° N 12° 30′ Ø
  38° N 11° Ø
  37° N 12° Ø
  35° N 13° 30′ Ø
  36° 30′ N 13° 30′ Ø
  36° 30′ N 15° 18′ Ø
  37° N 15° 18′ Ø |
| 17 | Kystlinje
  41° 55′ N 15° 08′ Ø
  Grænsen mellem Kroatien og Montenegro |
| 18 | Kystlinjer (begge sider)
  41° 55′ N 15° 08′ Ø
  40° 04′ N 18° 29′ Ø
  Grænsen mellem Kroatien og Montenegro
  Grænsen mellem Albanien og Grækenland |
| 19 | Kystlinje (inkl. det østlige Sicilien)
  40° 04′ N 18° 29′ Ø
  37° N 15° 18′ Ø
  35° N 15° 18′ Ø
  35° N 19° 10′ Ø
  39° 58′ N 19° 10′ Ø |
| 20 | Kystlinje
  Grænsen mellem Albanien og Grækenland
  39° 58′ N 19° 10′ Ø
  35° N 19° 10′ Ø
  35° N 23° Ø
  36° 30′ N 23° Ø |
| 21 | Kystlinje
  Grænsen mellem Tunesien og Libyen
  35° N 15° 18′ Ø
  35° N 23° Ø
  34° N 23° Ø
  34° N 25° 09′ Ø
  Grænsen mellem Libyen og Egypten |
| 22 | Kystlinje
  36° 30′ N 23° Ø
  36° N 23° Ø
  36° N 26° 30′ Ø
  34° N 26° 30′ Ø
  34° N 29° Ø
  36° 43′ N 29° Ø |
| 23 | 36° N 23° Ø
  36° N 26° 30′ Ø
  34° N 26° 30′ Ø
  34° N 23° Ø |
| 24 | Kystlinje
  36° 43′ N 29° Ø
  34° N 29° Ø
  34° N 32° Ø
  35° 47′ N 32° Ø
  35° 47′ N 35° Ø
  Grænsen mellem Tyrkiet og Syrien |
| 25 | 35° 47′ N 32° Ø
  34° N 32° Ø
  34° N 35° Ø
  35° 47′ N 35° Ø |
| 26 | Kystlinje
  Grænsen mellem Libyen og Egypten
  34° N 25° 09′ Ø
  34° N 34° 13′ Ø
  Grænsen mellem Egypten og Gaza-striben |
| 27 | Kystlinje
  Grænsen mellem Egypten og Gazastriben
  34° N 34° 13′ Ø
  34° N 35° Ø
  35° 47′ N 35° Ø
  Grænsen mellem Tyrkiet og Syrien |
| 28 | |
| 29 | |
| 30 | |

GSA

AFGRÆNSNING

1

Kystlinje

36° N 5° 36′ V

36° N 3° 20′ V

36° 05′ N 3° 20′ V

36° 05′ N 2° 40′ V

36° N 2° 40′ V

36° N 1° 30′ V

36° 30′ N 1° 30′ V

36° 30′ N 1° V

37° 36′ N 1° V

2

36° 05′ N 3° 20′ V

36° 05′ N 2° 40′ V

35° 45′ N 3° 20′ V

35° 45′ N 2° 40′ V

3

Kystlinje

36° N 5° 36′ V

35° 49′ N 5° 36′ V

36° N 3° 20′ V

35° 45′ N 3° 20′ V

35° 45′ N 2° 40′ V

36° N 2° 40′ V

36° N 1° 30′ V

Grænsen mellem Marokko og Algeriet

4

Kystlinje

36° N 2° 13′ V

36° N 1° 30′ V

36° 30′ N 1° 30′ V

36° 30′ N 1° V

37° N 1° V

37° N 0° 30′ Ø

38° N 0° 30′ Ø

38° N 8° 35′ Ø

Grænsen mellem Algeriet og Tunesien

Grænsen mellem Marokko og Algeriet

5

38° N 0° 30′ Ø

39° 30′ N 0° 30′ Ø

39° 30′ N 1° 30′ V

40° N 1° 30′ Ø

40° N 2° Ø

40° 30′ N 2° Ø

40° 30′ N 6° Ø

38° N 6° Ø

6

Kystlinje

37° 36′ N 1° V

37° N 1° V

37° N 0° 30′ Ø

39° 30′ N 0° 30′ Ø

39° 30′ N 1° 30′ V

40° N 1° 30′ Ø

40° N 2° Ø

40° 30′ N 2° Ø

40° 30′ N 6° Ø

41° 47′ N 6° Ø

42° 26′ N 3° 09′ Ø

7

Kystlinje

42° 26′ N 3° 09′ Ø

41° 20′ N 8° Ø

Grænsen mellem Frankrig og Italien

8

43° 15′ N 7° 38′ Ø

43° 15′ N 9° 45′ Ø

41° 18′ N 9° 45′ Ø

41° 20′ N 8° Ø

41° 18′ N 8° Ø

9

Kystlinje

Grænsen mellem Frankrig og Italien

43° 15′ N 7° 38′ Ø

43° 15′ N 9° 45′ Ø

41° 18′ N 9° 45′ Ø

41° 18′ N 13° Ø

10

Kystlinje (inkl. det nordlige Sicilien)

41° 18′ N 13° Ø

41° 18′ N 11° Ø

38° N 11° Ø

38° N 12° 30′ Ø

11

41° 47′ N 6° Ø

41° 18′ N 6° Ø

41° 18′ N 11° Ø

38° 30′ N 11° Ø

38° 30′ N 8° 30′ Ø

38° N 8° 30′ Ø

38° N 6° Ø

12

Kystlinje

Grænsen mellem Algeriet og Tunesien

38° N 8° 30′ Ø

38° 30′ N 8° 30′ Ø

38° 30′ N 11° Ø

38° N 11° Ø

37° N 12° Ø

37° N 11° 04′ Ø

13

Kystlinje

37° N 11° 04′ Ø

37° N 12° Ø

35° N 13° 30′ Ø

35° N 11° Ø

14

Kystlinje

35° N 11° Ø

35° N 15° 18′ Ø

Grænsen mellem Tunesien og Libyen

15

36° 30′ N 13° 30′ Ø

35° N 13° 30′ Ø

35° N 15° 18′ Ø

36° 30′ N 15° 18′ Ø

16

Kystlinje

38° N 12° 30′ Ø

38° N 11° Ø

37° N 12° Ø

35° N 13° 30′ Ø

36° 30′ N 13° 30′ Ø

36° 30′ N 15° 18′ Ø

37° N 15° 18′ Ø

17

Kystlinje

41° 55′ N 15° 08′ Ø

Grænsen mellem Kroatien og Montenegro

18

Kystlinjer (begge sider)

41° 55′ N 15° 08′ Ø

40° 04′ N 18° 29′ Ø

Grænsen mellem Kroatien og Montenegro

Grænsen mellem Albanien og Grækenland

19

Kystlinje (inkl. det østlige Sicilien)

40° 04′ N 18° 29′ Ø

37° N 15° 18′ Ø

35° N 15° 18′ Ø

35° N 19° 10′ Ø

39° 58′ N 19° 10′ Ø

20

Kystlinje

Grænsen mellem Albanien og Grækenland

39° 58′ N 19° 10′ Ø

35° N 19° 10′ Ø

35° N 23° Ø

36° 30′ N 23° Ø

21

Kystlinje

Grænsen mellem Tunesien og Libyen

35° N 15° 18′ Ø

35° N 23° Ø

34° N 23° Ø

34° N 25° 09′ Ø

Grænsen mellem Libyen og Egypten

22

Kystlinje

36° 30′ N 23° Ø

36° N 23° Ø

36° N 26° 30′ Ø

34° N 26° 30′ Ø

34° N 29° Ø

36° 43′ N 29° Ø

23

36° N 23° Ø

36° N 26° 30′ Ø

34° N 26° 30′ Ø

34° N 23° Ø

24

Kystlinje

36° 43′ N 29° Ø

34° N 29° Ø

34° N 32° Ø

35° 47′ N 32° Ø

35° 47′ N 35° Ø

Grænsen mellem Tyrkiet og Syrien

25

35° 47′ N 32° Ø

34° N 32° Ø

34° N 35° Ø

35° 47′ N 35° Ø

26

Kystlinje

Grænsen mellem Libyen og Egypten

34° N 25° 09′ Ø

34° N 34° 13′ Ø

Grænsen mellem Egypten og Gaza-striben

27

Kystlinje

Grænsen mellem Egypten og Gazastriben

34° N 34° 13′ Ø

34° N 35° Ø

35° 47′ N 35° Ø

Grænsen mellem Tyrkiet og Syrien

28

29

30

---

Tirsdag den 8. marts 2011BILAG II

Havnestatsinspektionsprocedurer for fartøjer

1)   Fartøjsidentifikation

Havnestatskontrollørerne:

| a) | kontrollerer, at den officielle dokumentation om bord er gyldig, om nødvendigt ved at kontakte flagstaten eller konsultere internationale fartøjsregistre |
| --- | --- |

a)

kontrollerer, at den officielle dokumentation om bord er gyldig, om nødvendigt ved at kontakte flagstaten eller konsultere internationale fartøjsregistre

| b) | sørger om nødvendigt for en officiel oversættelse af den pågældende dokumentation |
| --- | --- |

b)

sørger om nødvendigt for en officiel oversættelse af den pågældende dokumentation

| c) | sikrer sig, at fartøjets navn, flag, havnekendingsbogstaver og –nummer (og i givet fald Den Internationale Søfartsorganisations identifikationsnummer (IMO)) samt det internationale radiokaldesignal er korrekte |
| --- | --- |

c)

sikrer sig, at fartøjets navn, flag, havnekendingsbogstaver og –nummer (og i givet fald Den Internationale Søfartsorganisations identifikationsnummer (IMO)) samt det internationale radiokaldesignal er korrekte

| d) | undersøger så vidt muligt, om fartøjet har ændret navn og/eller flag og anfører i givet fald eventuelle tidligere navn(e) og flag |
| --- | --- |

d)

undersøger så vidt muligt, om fartøjet har ændret navn og/eller flag og anfører i givet fald eventuelle tidligere navn(e) og flag

| e) | anfører registreringshavn, navn og adresse på ejeren (og fartøjets driftsansvarlige og retmæssige ejer, hvis denne ikke er den samme som fartøjets ejer), repræsentanten og fartøjsføreren, herunder i givet fald rederiets og den registrerede ejers identifikationsnummer |
| --- | --- |

e)

anfører registreringshavn, navn og adresse på ejeren (og fartøjets driftsansvarlige og retmæssige ejer, hvis denne ikke er den samme som fartøjets ejer), repræsentanten og fartøjsføreren, herunder i givet fald rederiets og den registrerede ejers identifikationsnummer

| f) | anfører navn og adresse på eventuelle tidligere ejere i de foregående fem år. |
| --- | --- |

f)

anfører navn og adresse på eventuelle tidligere ejere i de foregående fem år.

2)   Tilladelser

Havnestatskontrollørerne undersøger, om tilladelserne til at fiske eller transportere fisk og fiskevarer stemmer overens med de oplysninger, der er indhentet i henhold til punkt 1, og verificerer tilladelsernes gyldighedsperiode samt deres gyldighed, hvad angår områder, arter og fiskeredskaber.

3)   Anden dokumentation

Havnestatskontrollørerne undersøger al relevant dokumentation, også dokumenter i elektronisk format. Relevant dokumentation er bl.a. logbøger, navnlig fiskerilogbogen, såvel som besætningslisten, stuveplaner og tegninger eller beskrivelser af lastrum, hvis sådanne foreligger. Det er tilladt at kontrollere sådanne lastrum eller områder for at verificere, om deres størrelse og indretning svarer til disse tegninger eller beskrivelser, og om fangsten er stuvet efter stuvningsplanerne. Denne dokumentation skal i givet fald også omfatte fangstdokumenter eller handelsdokumenter udstedt af regionale fiskeriforvaltningsorganisationer.

4)   Fiskeredskaber

| a) | havnestatskontrollørerne kontrollerer, at de ombordværende fiskeredskaber opfylder betingelserne i tilladelsen. Fiskeredskaberne kan også kontrolleres for at sikre, at fx maskestørrelse (og eventuelle anordninger), netlængde og krogstørrelse er i overensstemmelse med de gældende forordninger, og at fiskeredskabernes identifikationsnumre svarer til dem, som det pågældende fartøj har tilladelse til at anvende |
| --- | --- |

a)

havnestatskontrollørerne kontrollerer, at de ombordværende fiskeredskaber opfylder betingelserne i tilladelsen. Fiskeredskaberne kan også kontrolleres for at sikre, at fx maskestørrelse (og eventuelle anordninger), netlængde og krogstørrelse er i overensstemmelse med de gældende forordninger, og at fiskeredskabernes identifikationsnumre svarer til dem, som det pågældende fartøj har tilladelse til at anvende

| b) | havnestatskontrollørerne må også undersøge fartøjet for eventuelle fiskeredskaber, der er stuvet af vejen ude af syne, og fiskeredskaber, der generelt er ulovlige. |
| --- | --- |

b)

havnestatskontrollørerne må også undersøge fartøjet for eventuelle fiskeredskaber, der er stuvet af vejen ude af syne, og fiskeredskaber, der generelt er ulovlige.

5)   Fisk og fiskevarer

| a) | havnestatskontrollørerne skal så vidt muligt undersøge, om de fisk og fiskevarer, der opbevares om bord, er fanget i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i de gældende tilladelser. I denne forbindelse bør havnestatskontrollørerne gennemgå fiskerilogbogen og de indsendte rapporter, herunder dem, som fartøjet i givet fald har indsendt via fartøjsovervågningssystemet (FOS) |
| --- | --- |

a)

havnestatskontrollørerne skal så vidt muligt undersøge, om de fisk og fiskevarer, der opbevares om bord, er fanget i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i de gældende tilladelser. I denne forbindelse bør havnestatskontrollørerne gennemgå fiskerilogbogen og de indsendte rapporter, herunder dem, som fartøjet i givet fald har indsendt via fartøjsovervågningssystemet (FOS)

| b) | for at kunne bestemme mængderne og arterne om bord kan havnestatskontrollørerne kontrollere lastens indhold af fisk, også under landing. I forbindelse med denne kontrol kan havnestatskontrollørerne åbne kasser, der er pakket med fisk, og flytte fisk eller kasser for at sikre sig, at lastens indhold er korrekt |
| --- | --- |

b)

for at kunne bestemme mængderne og arterne om bord kan havnestatskontrollørerne kontrollere lastens indhold af fisk, også under landing. I forbindelse med denne kontrol kan havnestatskontrollørerne åbne kasser, der er pakket med fisk, og flytte fisk eller kasser for at sikre sig, at lastens indhold er korrekt

| c) | hvis fartøjet er ved at lande sin fangst, kan havnestatskontrollørerne kontrollere, hvilke arter og mængder der landes. En sådan kontrol kan omfatte produkttype, levende vægt (mængder i henhold til logbogen) og den omregningsfaktor, der er anvendt til at omregne forarbejdet vægt til levende vægt. Havnestatskontrollørerne kan også inspicere eventuelle mængder, der beholdes om bord. |
| --- | --- |

c)

hvis fartøjet er ved at lande sin fangst, kan havnestatskontrollørerne kontrollere, hvilke arter og mængder der landes. En sådan kontrol kan omfatte produkttype, levende vægt (mængder i henhold til logbogen) og den omregningsfaktor, der er anvendt til at omregne forarbejdet vægt til levende vægt. Havnestatskontrollørerne kan også inspicere eventuelle mængder, der beholdes om bord.

| d) | havnestatskontrollørerne kan kontrollere mængden og sammensætningen af hele fangsten om bord, også ved hjælp af stikprøver. |
| --- | --- |

d)

havnestatskontrollørerne kan kontrollere mængden og sammensætningen af hele fangsten om bord, også ved hjælp af stikprøver.

6)   Verificering af IUU-fiskeri

Artikel 11 i forordning (EF) nr. 1005/2008 anvendes.

7)   Rapport

Kontrolløren udarbejder ved inspektionens afslutning en skriftlig rapport, som han underskriver, og hvoraf fartøjsføreren får en kopi.

8)   Resultaterne af havnestatskontrollen

Resultaterne af havnestatsinspektionen skal der mindst indeholde følgende oplysninger:

| 1. | Inspektionsreferencer






  — | inspektionsmyndighed (navnet på inspektionsmyndigheden eller det organ, der er udpeget af inspektionsmyndigheden) |
| --- | --- | --- |

1.

Inspektionsreferencer

—

inspektionsmyndighed (navnet på inspektionsmyndigheden eller det organ, der er udpeget af inspektionsmyndigheden)

| — | kontrollørens navn |
| --- | --- |

—

kontrollørens navn

| — | dato og klokkeslæt for inspektion |
| --- | --- |

—

dato og klokkeslæt for inspektion

| — | inspektionshavn (havn, hvor fartøjet er inspiceret) |
| --- | --- |

—

inspektionshavn (havn, hvor fartøjet er inspiceret)

| — | dato (dato for inspektionsrapportens afslutning). |
| --- | --- |

—

dato (dato for inspektionsrapportens afslutning).

| 2. | Fartøjsidentifikation






  — | fartøjets navn |
| --- | --- | --- |

2.

Fartøjsidentifikation

—

fartøjets navn

| — | fartøjstype |
| --- | --- |

—

fartøjstype

| — | redskabstype |
| --- | --- |

—

redskabstype

| — | udvendig mærkning (fartøjets sidenummer) og eventuelt IMO-nummer eller andre eventuelle numre |
| --- | --- |

—

udvendig mærkning (fartøjets sidenummer) og eventuelt IMO-nummer eller andre eventuelle numre

| — | internationalt radiokaldesignal |
| --- | --- |

—

internationalt radiokaldesignal

| — | eventuelt MMS-identifikationsnummer (identifikationsnummer i den maritime mobiltjeneste - Maritime Mobile Service) |
| --- | --- |

—

eventuelt MMS-identifikationsnummer (identifikationsnummer i den maritime mobiltjeneste - Maritime Mobile Service)

| — | flagstat (stat, hvor fartøjet er registreret) |
| --- | --- |

—

flagstat (stat, hvor fartøjet er registreret)

| — | eventuelle tidligere navne og flagstater |
| --- | --- |

—

eventuelle tidligere navne og flagstater

| — | hjemstedshavn (havn, hvor fartøjet er registreret) og eventuelle tidligere hjemstedshavne |
| --- | --- |

—

hjemstedshavn (havn, hvor fartøjet er registreret) og eventuelle tidligere hjemstedshavne

| — | fartøjsejer (navn, adresse og kontaktoplysninger) |
| --- | --- |

—

fartøjsejer (navn, adresse og kontaktoplysninger)

| — | fartøjets retmæssige ejer for, hvis denne ikke er den samme som fartøjets ejer (navn, adresse og kontaktoplysninger) |
| --- | --- |

—

fartøjets retmæssige ejer for, hvis denne ikke er den samme som fartøjets ejer (navn, adresse og kontaktoplysninger)

| — | fartøjets driftsansvarlige, hvis denne ikke er den samme som fartøjets ejer (navn, adresse og kontaktoplysninger) |
| --- | --- |

—

fartøjets driftsansvarlige, hvis denne ikke er den samme som fartøjets ejer (navn, adresse og kontaktoplysninger)

| — | fartøjsrepræsentant (navn, adresse og kontaktoplysninger) |
| --- | --- |

—

fartøjsrepræsentant (navn, adresse og kontaktoplysninger)

| — | eventuelle tidligere ejers eller ejeres navn og adresse |
| --- | --- |

—

eventuelle tidligere ejers eller ejeres navn og adresse

| — | fartøjsførerens og den fiskeriansvarliges navn, nationalitet og søfartskvalifikationer |
| --- | --- |

—

fartøjsførerens og den fiskeriansvarliges navn, nationalitet og søfartskvalifikationer

| — | besætningsliste. |
| --- | --- |

—

besætningsliste.

| 3. | Fiskeritilladelser (licenser/tilladelser)






  — | fartøjets tilladelse(r) til at fiske eller transportere fisk og fiskevarer |
| --- | --- | --- |

3.

Fiskeritilladelser (licenser/tilladelser)

—

fartøjets tilladelse(r) til at fiske eller transportere fisk og fiskevarer

| — | stat(er), der har udstedt tilladelsen/tilladelserne |
| --- | --- |

—

stat(er), der har udstedt tilladelsen/tilladelserne

| — | tilladelsens/tilladelsernes betingelser, herunder angivelse af områder og gyldighedsperiode |
| --- | --- |

—

tilladelsens/tilladelsernes betingelser, herunder angivelse af områder og gyldighedsperiode

| — | navnet på den relevante regionale fiskeriforvaltningsorganisation |
| --- | --- |

—

navnet på den relevante regionale fiskeriforvaltningsorganisation

| — | tilladelsens/tilladelsernes gyldighedsområde, anvendelsesområde og gyldighedsperiode |
| --- | --- |

—

tilladelsens/tilladelsernes gyldighedsområde, anvendelsesområde og gyldighedsperiode

| — | oplysninger om tildelinger - kvoter, indsats eller andet |
| --- | --- |

—

oplysninger om tildelinger - kvoter, indsats eller andet

| — | tilladte arter, bifangster og fiskeredskaber |
| --- | --- |

—

tilladte arter, bifangster og fiskeredskaber

| — | oplysninger og dokumentation vedrørende eventuel omladning. |
| --- | --- |

—

oplysninger og dokumentation vedrørende eventuel omladning.

| 4. | Oplysninger om fangstrejse






  — | dato, klokkeslæt, fiskeriområde for aktuel fangstrejses begyndelse |
| --- | --- | --- |

4.

Oplysninger om fangstrejse

—

dato, klokkeslæt, fiskeriområde for aktuel fangstrejses begyndelse

| — | områder, som fartøjet har været i (oplysninger om ind- og udsejling af de forskellige områder) |
| --- | --- |

—

områder, som fartøjet har været i (oplysninger om ind- og udsejling af de forskellige områder)

| — | omladninger til havs (dato, arter, sted og omladede mængder) |
| --- | --- |

—

omladninger til havs (dato, arter, sted og omladede mængder)

| — | sidste anløbshavn |
| --- | --- |

—

sidste anløbshavn

| — | dato og klokkeslæt for aktuel fangstrejses afslutning |
| --- | --- |

—

dato og klokkeslæt for aktuel fangstrejses afslutning

| — | næste forventede anløbshavn. |
| --- | --- |

—

næste forventede anløbshavn.

| 5. | Resultater af fangstinspektion






  — | dato og klokkeslæt for påbegyndelse og afslutning af losning |
| --- | --- | --- |

5.

Resultater af fangstinspektion

—

dato og klokkeslæt for påbegyndelse og afslutning af losning

| — | fiskearter |
| --- | --- |

—

fiskearter

| — | produkttype |
| --- | --- |

—

produkttype

| — | levende vægt (mængden bestemmes på grundlag af logbogen) |
| --- | --- |

—

levende vægt (mængden bestemmes på grundlag af logbogen)

| — | anvendt omregningskoefficient |
| --- | --- |

—

anvendt omregningskoefficient

| — | forarbejdet vægt (landede mængder fordelt på arter og behandlingsgrad) |
| --- | --- |

—

forarbejdet vægt (landede mængder fordelt på arter og behandlingsgrad)

| — | ækvivalent levende vægt (landet mængde i ækvivalent levende vægt beregnet som »produktvægt × omregningskoefficient«) |
| --- | --- |

—

ækvivalent levende vægt (landet mængde i ækvivalent levende vægt beregnet som »produktvægt × omregningskoefficient«)

| — | planlagt bestemmelsessted for de fisk og fiskevarer, der er inspiceret. |
| --- | --- |

—

planlagt bestemmelsessted for de fisk og fiskevarer, der er inspiceret.

| — | mængde og art af eventuelle fisk beholdt om bord. |
| --- | --- |

—

mængde og art af eventuelle fisk beholdt om bord.

| 6. | Resultater af redskabsinspektion






  — | nærmere oplysninger om redskabstyper. |
| --- | --- | --- |

6.

Resultater af redskabsinspektion

—

nærmere oplysninger om redskabstyper.

| 7. | Konklusioner






  — | Inspektionskonklusioner, herunder konstatering af formodede overtrædelser og henvisning til de relevante bestemmelser og foranstaltninger. Sådant bevismateriale vedlægges inspektionsrapporten. |
| --- | --- | --- |

7.

Konklusioner

—

Inspektionskonklusioner, herunder konstatering af formodede overtrædelser og henvisning til de relevante bestemmelser og foranstaltninger. Sådant bevismateriale vedlægges inspektionsrapporten.

---

Tirsdag den 8. marts 2011BILAG III

A)   GFCM/SAC-fartøjskategori

| Gruppe | < 6 m | 6-12 m | 12-24 m | Over 24 m |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Polyvalente mindre fartøjer uden motor |

Gruppe

< 6 m

6-12 m

12-24 m

Over 24 m

1.

Polyvalente mindre fartøjer uden motor

A

| 2. | Polyvalente mindre fartøjer med motor |
| --- | --- |

2.

Polyvalente mindre fartøjer med motor

B

C

| 3. | Trawlere |
| --- | --- |

3.

Trawlere

D

E

F

| 4. | Notfartøjer |
| --- | --- |

4.

Notfartøjer

G

H

| 5. | Langlinefartøjer |
| --- | --- |

5.

Langlinefartøjer

I

| 6. | Pelagiske trawlere |
| --- | --- |

6.

Pelagiske trawlere

J

| 7. | Notfartøjer til tunfiskeri |
| --- | --- |

7.

Notfartøjer til tunfiskeri

K

| 8. | Skrabefartøjer |
| --- | --- |

8.

Skrabefartøjer

L

| 9. | Polyvalente fartøjer |
| --- | --- |

9.

Polyvalente fartøjer

M

A.

| A. | - | | - | Alle fartøjer med en længde overalt på under 12 m og uden motor (sejl mv.). |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B. | - | | - | Alle fartøjer med en længde overalt på under 6 m og med motor. |
| C. | - | | - | Alle fartøjer med en længde overalt på 6-12 m med motor, der anvender forskellige redskaber i løbet af året, uden klar overvægt i anvendelsen af en specifik type, eller som anvender redskaber, der ikke indgår i denne klassifikation. |
| D. | - | | - | Alle fartøjer med en længde overalt på under 12 m, som udøver over 50 % af deres indsats med bundtrawl. |
| E. | - | | - | Alle fartøjer med en længde overalt på 12-24 m, som udøver over 50 % af deres indsats med bundtrawl. |
| F. | - | | - | Alle fartøjer med en længde overalt på over 24 m, som udøver over 50 % af deres indsats med bundtrawl. |
| G. | - | | - | Alle fartøjer med en længde overalt på 6-12 m, som udøver over 50 % af deres indsats med not. |
| H. | - | | - | Alle fartøjer med en længde overalt på over 12 m, som udøver over 50 % af deres indsats med not, bortset fra notfartøjer, der anvender tunnot i løbet af året. |
| I. | - | | - | Alle fartøjer med en længde overalt på over 6 m, som udøver over 50 % af deres indsats med langliner. |
| J. | - | | - | Alle fartøjer med en længde overalt på over 6 m, som udøver over 50 % af deres indsats med pelagisk trawl. |
| K. | - | | - | Alle fartøjer, der i løbet af året anvender tunnot, uanset hvor længe. |
| L. | - | | - | Alle fartøjer med en længde overalt på over 6 m, som udøver over 50 % af deres indsats med skaber. |
| M. | - | | - | Alle fartøjer med en længde overalt på over 12 m, der anvender forskellige redskaber i løbet af året, uden klar overvægt i anvendelsen af en specifik type, eller som anvender redskaber, der ikke indgår i denne klassifikation. |

-

-

Alle fartøjer med en længde overalt på under 12 m og uden motor (sejl mv.).

B.

-

-

Alle fartøjer med en længde overalt på under 6 m og med motor.

C.

-

-

Alle fartøjer med en længde overalt på 6-12 m med motor, der anvender forskellige redskaber i løbet af året, uden klar overvægt i anvendelsen af en specifik type, eller som anvender redskaber, der ikke indgår i denne klassifikation.

D.

-

-

Alle fartøjer med en længde overalt på under 12 m, som udøver over 50 % af deres indsats med bundtrawl.

E.

-

-

Alle fartøjer med en længde overalt på 12-24 m, som udøver over 50 % af deres indsats med bundtrawl.

F.

-

-

Alle fartøjer med en længde overalt på over 24 m, som udøver over 50 % af deres indsats med bundtrawl.

G.

-

-

Alle fartøjer med en længde overalt på 6-12 m, som udøver over 50 % af deres indsats med not.

H.

-

-

Alle fartøjer med en længde overalt på over 12 m, som udøver over 50 % af deres indsats med not, bortset fra notfartøjer, der anvender tunnot i løbet af året.

I.

-

-

Alle fartøjer med en længde overalt på over 6 m, som udøver over 50 % af deres indsats med langliner.

J.

-

-

Alle fartøjer med en længde overalt på over 6 m, som udøver over 50 % af deres indsats med pelagisk trawl.

K.

-

-

Alle fartøjer, der i løbet af året anvender tunnot, uanset hvor længe.

L.

-

-

Alle fartøjer med en længde overalt på over 6 m, som udøver over 50 % af deres indsats med skaber.

M.

-

-

Alle fartøjer med en længde overalt på over 12 m, der anvender forskellige redskaber i løbet af året, uden klar overvægt i anvendelsen af en specifik type, eller som anvender redskaber, der ikke indgår i denne klassifikation.

| : | Der kan anføres oplysninger i alle felter. De tomme felter i ovenstående skema skyldes, at der sandsynligvis ikke er ret mange fartøjer i disse fartøjskategorier. Oplysninger i et »tomt felt« bør i givet fald slås sammen med oplysninger i det nærmeste relevante »blå felt«. |
| --- | --- |

:

Der kan anføres oplysninger i alle felter. De tomme felter i ovenstående skema skyldes, at der sandsynligvis ikke er ret mange fartøjer i disse fartøjskategorier. Oplysninger i et »tomt felt« bør i givet fald slås sammen med oplysninger i det nærmeste relevante »blå felt«.

B)   Skema til måling af fiskeriindsats (1)

| Redskab | Antal og mål | Kapacitet | Aktivitet | Nominel indsats (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Skraber (til fiskeri efter bløddyr) | Åbningens bredde | GT | Fisketid | Skrabt havbundsareal (3) |
| Trawl (inkl. skrabere til fiskeri efter fladfisk) | Trawltype (pelagisk trawl eller bundtrawl)
  GT og/eller BRT
  Maskineffekt
  Maskestørrelse
  Netstørrelse (åbningens bredde)
  Fart | GT | Klokkeslæt
  Fiskeri | GT * dage
  GT * timer
  kW * dage |
| Not | Nettets længde og højde
  GT
  Lysstyrke
  Antal mindre fartøjer | GT
  Nettets længde og højde | Sporingstid
  Sæt | GT * sæt (2)

  Netlængde * sæt |
| Garn | Garntype (fx toggegarn, gællegarn osv.)
  Netlængde (jf. forordninger)
  GT
  Netareal
  Maskestørrelse | Netlængde og -højde | Fisketid | Netlængde * dage
  Areal * dage |
| Langliner | Antal kroge
  GT
  Antal langliner
  Krogspecifikationer
  Agn | Antal kroge
  Antal langliner | Fisketid | Antal kroge * timer
  Antal kroge * dage
  Antal langliner * dage/timer |
| Fælder | GT | Antal fælder | Fisketid | Antal fælder * dage |
| Noter/FAD'er | Antal FAD'er | | Antal fangstrejser | Antal FAD'er * antal fangstrejser |

Redskab

Antal og mål

Kapacitet

Aktivitet

Nominel indsats (2)

Skraber (til fiskeri efter bløddyr)

Åbningens bredde

GT

Fisketid

Skrabt havbundsareal (3)

Trawl (inkl. skrabere til fiskeri efter fladfisk)

Trawltype (pelagisk trawl eller bundtrawl)

GT og/eller BRT

Maskineffekt

Maskestørrelse

Netstørrelse (åbningens bredde)

Fart

GT

Klokkeslæt

Fiskeri

GT * dage

GT * timer

kW * dage

Not

Nettets længde og højde

GT

Lysstyrke

Antal mindre fartøjer

GT

Nettets længde og højde

Sporingstid

Sæt

GT * sæt (2)

Netlængde * sæt

Garn

Garntype (fx toggegarn, gællegarn osv.)

Netlængde (jf. forordninger)

GT

Netareal

Maskestørrelse

Netlængde og -højde

Fisketid

Netlængde * dage

Areal * dage

Langliner

Antal kroge

GT

Antal langliner

Krogspecifikationer

Agn

Antal kroge

Antal langliner

Fisketid

Antal kroge * timer

Antal kroge * dage

Antal langliner * dage/timer

Fælder

GT

Antal fælder

Fisketid

Antal fælder * dage

Noter/FAD'er

Antal FAD'er

Antal fangstrejser

Antal FAD'er * antal fangstrejser

C)   CFCM Opgave 1 – Operationelle enheder

Image

---

(1)  Det vedrører nominel indsats.

(2)  Bør gælde et specifikt område (angivelse af areal) med henblik på at anslå fiskeriintensiteten (indsats · km2) og sammenkoble indsatsen med de udnyttede populationer.

(3)  Indsatsforanstaltninger, for hvilke der ikke er fastsat nogen specifik tidsbegrænsning, skal begrænses til et bestemt tidsrum (fx år).

---