# Europos Sąjungos C 153/2012

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.C_2012.153.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 153 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 55 tomas2012m. gegužės 30d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.C_2012.153.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 153

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

55 tomas2012m. gegužės 30d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Euronest parlamentinė asamblėja |
| 2012/C 153/01 | Rezoliucija dėl energetinio saugumo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos, energijos vartojimo efektyvumo, energetikos infrastruktūros. Pokyčiai Rytų partnerystės ir ES šalyse | 1 |
| 2012/C 153/02 | Rezoliucija dėl ES ir Rytų Europos šalių partnerių prekybos susitarimų, įskaitant glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiškos laisvosios prekybos zonos (angl. DCFTA) susitarimus, ir ES pagalbos šioje srityje | 5 |
| 2012/C 153/03 | Rezoliucija dėl sunkumų siekiant užtikrinti demokratiją ateityje, įskaitant laisvos ir nepriklausomos žiniasklaidos Rytų partnerystės ir ES valstybėse klausimą | 9 |
| 2012/C 153/04 | Rezoliucija dėl pilietinės visuomenės stiprinimo Rytų partnerystės šalyse, įskaitant vyriausybės ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimo ir reformų, susijusių su pilietinės visuomenės įgalinimu, klausimus | 16 |
| 2012/C 153/05 | Rezoliucija dėl Julijos Tymošenko padėties | 21 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Euronest parlamentinė asamblėja

Euronest

2012/C 153/01

Rezoliucija dėl energetinio saugumo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos, energijos vartojimo efektyvumo, energetikos infrastruktūros. Pokyčiai Rytų partnerystės ir ES šalyse

1

2012/C 153/02

Rezoliucija dėl ES ir Rytų Europos šalių partnerių prekybos susitarimų, įskaitant glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiškos laisvosios prekybos zonos (angl. DCFTA) susitarimus, ir ES pagalbos šioje srityje

5

2012/C 153/03

Rezoliucija dėl sunkumų siekiant užtikrinti demokratiją ateityje, įskaitant laisvos ir nepriklausomos žiniasklaidos Rytų partnerystės ir ES valstybėse klausimą

9

2012/C 153/04

Rezoliucija dėl pilietinės visuomenės stiprinimo Rytų partnerystės šalyse, įskaitant vyriausybės ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimo ir reformų, susijusių su pilietinės visuomenės įgalinimu, klausimus

16

2012/C 153/05

Rezoliucija dėl Julijos Tymošenko padėties

21

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Euronest parlamentinė asamblėja |
| 2012/C 153/06 | Darbo tvarkos taisyklės, priimtos 2011 m. gegužės 3 d. Briuselyje ir iš dalies pakeistos 2012 m. balandžio 3 d. Baku | 23 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Euronest parlamentinė asamblėja

Euronest

2012/C 153/06

Darbo tvarkos taisyklės, priimtos 2011 m. gegužės 3 d. Briuselyje ir iš dalies pakeistos 2012 m. balandžio 3 d. Baku

23

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Euronest parlamentinė asamblėja

| 30.5.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 153/1

---

REZOLIUCIJA (1)

dėl energetinio saugumo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos, energijos vartojimo efektyvumo, energetikos infrastruktūros. Pokyčiai Rytų partnerystės ir ES šalyse

2012/C 153/01

EURONEST PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos steigiamąjį aktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos steigiamąjį aktą,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. rugsėjo 29–30 d. įvykusiame Varšuvos Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime padarytas išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. rugsėjo 29–30 d. įvykusiame Varšuvos Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime padarytas išvadas,

| — | atsižvelgdama į ankstesnes Europos Parlamento rezoliucijas dėl Europos kaimynystės politikos rytinės dimensijos, taip pat dėl Armėnijos Respublikos, Azerbaidžano Respublikos, Baltarusijos Respublikos, Gruzijos, Moldovos Respublikos ir Ukrainos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ankstesnes Europos Parlamento rezoliucijas dėl Europos kaimynystės politikos rytinės dimensijos, taip pat dėl Armėnijos Respublikos, Azerbaidžano Respublikos, Baltarusijos Respublikos, Gruzijos, Moldovos Respublikos ir Ukrainos,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 25 d. bendrą Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos komunikatą „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 25 d. bendrą Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos komunikatą „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. rugsėjo 7 d. Komisijos komunikatą dėl energijos tiekimo saugumo ir tarptautinio bendradarbiavimo „ES energetikos politika. Bendradarbiavimas su užsienio partneriais“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. rugsėjo 7 d. Komisijos komunikatą dėl energijos tiekimo saugumo ir tarptautinio bendradarbiavimo „ES energetikos politika. Bendradarbiavimas su užsienio partneriais“,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 24 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl ES energetikos politikos išorės aspekto stiprinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 24 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl ES energetikos politikos išorės aspekto stiprinimo,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. vasario 28 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl Energetikos 2020 m. Konkurencingos, darnios ir saugios energetikos strategijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. vasario 28 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl Energetikos 2020 m. Konkurencingos, darnios ir saugios energetikos strategijos,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. birželio 23 d. bendrą Komisijos nario G. Oettingerio, energetikos ministrų pavaduotojų ir vyresniųjų energetikos ministerijų bei nacionalinių valdžios institucijų, atsakingų už Armėnijos Respublikos, Baltarusijos Respublikos, Kroatijos Respublikos, Rusijos Federacijos, Šveicarijos Konfederacijos, Turkijos Respublikos ir Ukrainos branduolinę energiją, atstovų deklaraciją dėl išsamaus branduolinių jėgainių rizikos ir saugos vertinimo (bandymų ekstremaliomis sąlygomis), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 23 d. bendrą Komisijos nario G. Oettingerio, energetikos ministrų pavaduotojų ir vyresniųjų energetikos ministerijų bei nacionalinių valdžios institucijų, atsakingų už Armėnijos Respublikos, Baltarusijos Respublikos, Kroatijos Respublikos, Rusijos Federacijos, Šveicarijos Konfederacijos, Turkijos Respublikos ir Ukrainos branduolinę energiją, atstovų deklaraciją dėl išsamaus branduolinių jėgainių rizikos ir saugos vertinimo (bandymų ekstremaliomis sąlygomis),

| A. | kadangi saugi, tvari ir konkurencinga energetika yra labai svarbi ES ir Rytų Europos partnerių piliečiams, ekonomikai bei aplinkai; kadangi ES iškėlė plataus užmojo tikslus iki 2020 m. sumažinti išmetamo anglies dioksido kiekį, plėtoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir padidinti energijos vartojimo efektyvumą; kadangi bendras ES ir Rytų Europos partnerių interesas yra pasiekti šiuos tikslus, atsižvelgiant į savo tarpusavio priklausomybę energijos tiekimo ir transporto srityse; |
| --- | --- |

A.

kadangi saugi, tvari ir konkurencinga energetika yra labai svarbi ES ir Rytų Europos partnerių piliečiams, ekonomikai bei aplinkai; kadangi ES iškėlė plataus užmojo tikslus iki 2020 m. sumažinti išmetamo anglies dioksido kiekį, plėtoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir padidinti energijos vartojimo efektyvumą; kadangi bendras ES ir Rytų Europos partnerių interesas yra pasiekti šiuos tikslus, atsižvelgiant į savo tarpusavio priklausomybę energijos tiekimo ir transporto srityse;

| B. | kadangi bendradarbiavimas energetikos srityje pagal Rytų partnerystės iniciatyvą grindžiamas politiniu dialogu, kuriuo siekiama užtikrinti tolesnę rinkos integraciją, didesnį energetinį saugumą ir branduolinę saugą ir plėtoti naują atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo partnerystę; |
| --- | --- |

B.

kadangi bendradarbiavimas energetikos srityje pagal Rytų partnerystės iniciatyvą grindžiamas politiniu dialogu, kuriuo siekiama užtikrinti tolesnę rinkos integraciją, didesnį energetinį saugumą ir branduolinę saugą ir plėtoti naują atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo partnerystę;

| C. | kadangi bendradarbiavimas taikant reguliavimo priemones ir konvergencija yra būtini siekiant sukurti gerai veikiančią, sąveikią ir integruotą ES ir Rytų Europos partnerių energijos rinką; kadangi Energijos bendrijos sutartimi nustatytas veiksmingas regioninis bendradarbiavimas, kuriam įgyvendinti ES ir kitos susitariančios šalys sukūrė stabilią tvariam augimui ir investicijoms energetikos sektoriuje palankią reglamentavimo sistemą; kadangi Moldovos Respublikai ir Ukrainai prisijungus prie Energijos bendrijos ir suteikus stebėtojos statusą Armėnijai ir Gruzijai suteiktas pagrindas ir institucinis pamatas stiprinti bendradarbiavimą energetikos srityje bei ES ir šių šalių partnerių partnerystę; |
| --- | --- |

C.

kadangi bendradarbiavimas taikant reguliavimo priemones ir konvergencija yra būtini siekiant sukurti gerai veikiančią, sąveikią ir integruotą ES ir Rytų Europos partnerių energijos rinką; kadangi Energijos bendrijos sutartimi nustatytas veiksmingas regioninis bendradarbiavimas, kuriam įgyvendinti ES ir kitos susitariančios šalys sukūrė stabilią tvariam augimui ir investicijoms energetikos sektoriuje palankią reglamentavimo sistemą; kadangi Moldovos Respublikai ir Ukrainai prisijungus prie Energijos bendrijos ir suteikus stebėtojos statusą Armėnijai ir Gruzijai suteiktas pagrindas ir institucinis pamatas stiprinti bendradarbiavimą energetikos srityje bei ES ir šių šalių partnerių partnerystę;

| D. | kadangi konkurencingos energijos rinkos, energijos gamybos ir gabenimo įrangos plėtra bei kūrimas, stabilus energijos tiekimas ir tranzito maršrutai, tolesnis energijos vartojimo efektyvumo didinimas ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtojimas bei saugus branduolinės energijos vartojimas yra svarbiausi aspektai siekiant didinti ir ES, ir Rytų Europos partnerių energetinį saugumą; |
| --- | --- |

D.

kadangi konkurencingos energijos rinkos, energijos gamybos ir gabenimo įrangos plėtra bei kūrimas, stabilus energijos tiekimas ir tranzito maršrutai, tolesnis energijos vartojimo efektyvumo didinimas ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtojimas bei saugus branduolinės energijos vartojimas yra svarbiausi aspektai siekiant didinti ir ES, ir Rytų Europos partnerių energetinį saugumą;

| E. | kadangi pagal 2004 m. pradėtą įgyvendinti Baku iniciatyvą ES ir Rytų Europos partneriai, taip pat kitos Juodosios ir Kaspijos jūrų pakrantės valstybės pripažino savo bendrą interesą plėtoti regionines energijos rinkas ir pritraukti naujų investicijų Kaspijos jūros regione; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal 2004 m. pradėtą įgyvendinti Baku iniciatyvą ES ir Rytų Europos partneriai, taip pat kitos Juodosios ir Kaspijos jūrų pakrantės valstybės pripažino savo bendrą interesą plėtoti regionines energijos rinkas ir pritraukti naujų investicijų Kaspijos jūros regione;

| F. | kadangi ES tiekėjų, maršrutų ir energijos šaltinių įvairinimas yra prioritetinis ES tikslas; kadangi kurti pietinį dujų koridorių, apimantį įvairius maršrutus ir įvairių tipų infrastruktūrą, yra labai svarbu tiek ES dujų tiekimo įvairinimo strategijos, tiek ES, Kaspijos jūros regiono ir Centrinės Azijos vykdomos prekybos energija atžvilgiu; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES tiekėjų, maršrutų ir energijos šaltinių įvairinimas yra prioritetinis ES tikslas; kadangi kurti pietinį dujų koridorių, apimantį įvairius maršrutus ir įvairių tipų infrastruktūrą, yra labai svarbu tiek ES dujų tiekimo įvairinimo strategijos, tiek ES, Kaspijos jūros regiono ir Centrinės Azijos vykdomos prekybos energija atžvilgiu;

| G. | kadangi finansiškai naudingiausias būdas sumažinti priklausomybę energetikos srityje yra skatinti energijos taupymą, atsinaujinančiosios energijos ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, o tai taip pat padės kurti darbo vietas, kovoti su klimato kaita ir siekti pažangos kuriant tausiai išteklius naudojančią ekonomiką, |
| --- | --- |

G.

kadangi finansiškai naudingiausias būdas sumažinti priklausomybę energetikos srityje yra skatinti energijos taupymą, atsinaujinančiosios energijos ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, o tai taip pat padės kurti darbo vietas, kovoti su klimato kaita ir siekti pažangos kuriant tausiai išteklius naudojančią ekonomiką,

| H. | kadangi bendras ES ir Rytų Europos partnerių tikslas yra didinti branduolinės energijos saugą; kadangi siekiant užtikrinti veiksmingą ES ir Rytų Europos partnerių bendradarbiavimą šioje srityje būtina didinti skaidrumą, suteikti galimybę gauti informacijos ir visapusiškai laikytis tarptautinių branduolinės saugos ir aplinkos susitarimų; kadangi ES ir nacionalinės valdžios institucijos, atsakingos už Armėnijos Respublikos, Baltarusijos Respublikos ir Ukrainos branduolinę energiją, susitarė, kad reikia įvertinti branduolinių elektrinių saugą, pirmiausia savanoriškai atliekant išsamų rizikos ir saugos vertinimą (bandymus ekstremaliomis sąlygomis); |
| --- | --- |

H.

kadangi bendras ES ir Rytų Europos partnerių tikslas yra didinti branduolinės energijos saugą; kadangi siekiant užtikrinti veiksmingą ES ir Rytų Europos partnerių bendradarbiavimą šioje srityje būtina didinti skaidrumą, suteikti galimybę gauti informacijos ir visapusiškai laikytis tarptautinių branduolinės saugos ir aplinkos susitarimų; kadangi ES ir nacionalinės valdžios institucijos, atsakingos už Armėnijos Respublikos, Baltarusijos Respublikos ir Ukrainos branduolinę energiją, susitarė, kad reikia įvertinti branduolinių elektrinių saugą, pirmiausia savanoriškai atliekant išsamų rizikos ir saugos vertinimą (bandymus ekstremaliomis sąlygomis);

| 1. | rekomenduoja remti ir stiprinti ES ir Rytų Europos partnerių dialogą energetinio saugumo klausimais, remiantis ES išorės energetikos politika, Baku iniciatyva bei Energijos bendrijos sutartimi ir atsižvelgiant į bendrus ES energetikos politikos konkurencingumo, energijos tiekimo saugumo ir tausumo tikslus, taip pat į 2050 m. ES energetikos ir klimato kaitos tikslus; |
| --- | --- |

1.

rekomenduoja remti ir stiprinti ES ir Rytų Europos partnerių dialogą energetinio saugumo klausimais, remiantis ES išorės energetikos politika, Baku iniciatyva bei Energijos bendrijos sutartimi ir atsižvelgiant į bendrus ES energetikos politikos konkurencingumo, energijos tiekimo saugumo ir tausumo tikslus, taip pat į 2050 m. ES energetikos ir klimato kaitos tikslus;

| 2. | pabrėžia, kad šiuo skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės laikotarpiu, kai vis labiau didėja priklausomybė nuo nuolatinio ir patikimo elektros energijos tiekimo, ypač reikia didinti ES ir jos kaimyninių šalių energetinį saugumą; primena, kad, siekiant patenkinti šį poreikį, reikia kurti iš tiesų konkurencingą energijos rinką ir visiškai integruoti energetikos infrastruktūros tinklus, taip pat derinti reglamentavimo priemones; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad šiuo skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės laikotarpiu, kai vis labiau didėja priklausomybė nuo nuolatinio ir patikimo elektros energijos tiekimo, ypač reikia didinti ES ir jos kaimyninių šalių energetinį saugumą; primena, kad, siekiant patenkinti šį poreikį, reikia kurti iš tiesų konkurencingą energijos rinką ir visiškai integruoti energetikos infrastruktūros tinklus, taip pat derinti reglamentavimo priemones;

| 3. | pabrėžia, kad, siekiant didinti energijos vartojimo efektyvumą ir skatinti naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, svarbu užtikrinti ES pagalbą, bendradarbiavimą ir paramą, atsižvelgiant į ES ir Rytų Europos partnerių įgyvendintas priemones; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad, siekiant didinti energijos vartojimo efektyvumą ir skatinti naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, svarbu užtikrinti ES pagalbą, bendradarbiavimą ir paramą, atsižvelgiant į ES ir Rytų Europos partnerių įgyvendintas priemones;

| 4. | pabrėžia būtinybę skatinti sudaryti ES ir Rytų Europos partnerių strateginės partnerystės susitarimus dėl ekologiškos technologijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų, energijos vartojimo efektyvumo ir taupymo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų taikymo, taip pat energijos saugojimo, pažangiųjų elektros energijos tinklų ir energijos sistemų derinimo srityse; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia būtinybę skatinti sudaryti ES ir Rytų Europos partnerių strateginės partnerystės susitarimus dėl ekologiškos technologijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų, energijos vartojimo efektyvumo ir taupymo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų taikymo, taip pat energijos saugojimo, pažangiųjų elektros energijos tinklų ir energijos sistemų derinimo srityse;

| 5. | rekomenduoja padidinti Europos investicijas į energijos išteklių gamybą ir jų tiekimą rinkoms, taip pat padidinti bendrą Rytų Europos partnerių angliavandenilių išteklių plėtrą, ypač Kaspijos jūros baseine; rekomenduoja padidinti finansinę ir politinę paramą esamoms dujotiekių sistemoms, tarp jų ir Transkaspijos dujotiekio sistemai; |
| --- | --- |

5.

rekomenduoja padidinti Europos investicijas į energijos išteklių gamybą ir jų tiekimą rinkoms, taip pat padidinti bendrą Rytų Europos partnerių angliavandenilių išteklių plėtrą, ypač Kaspijos jūros baseine; rekomenduoja padidinti finansinę ir politinę paramą esamoms dujotiekių sistemoms, tarp jų ir Transkaspijos dujotiekio sistemai;

| 6. | ragina nustatyti sąlygas, kurių reikia, kad Rytų Europos partnerės galėtų daugiau dalyvauti bendrojoje energijos išteklių rinkoje, prieinamoje visiems gamintojams; rekomenduoja remti Rytų Europos partnerių energijos gamybos ir energijos tiekimo struktūrų privatizavimą, atskyrimą ir komercinimą, laikantis trečiojo ES dujų ir elektros energijos vidaus rinkos teisės aktų paketo nuostatų; |
| --- | --- |

6.

ragina nustatyti sąlygas, kurių reikia, kad Rytų Europos partnerės galėtų daugiau dalyvauti bendrojoje energijos išteklių rinkoje, prieinamoje visiems gamintojams; rekomenduoja remti Rytų Europos partnerių energijos gamybos ir energijos tiekimo struktūrų privatizavimą, atskyrimą ir komercinimą, laikantis trečiojo ES dujų ir elektros energijos vidaus rinkos teisės aktų paketo nuostatų;

| 7. | skatina daugiau dėmesio skirti Rytų Europos partnerių energijos gamybos ir vartojimo aplinkos aspektams, siekiant sumažinti išmetamo anglies dioksido kiekį; rekomenduoja toliau remti atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos ir energijos taupymo technologijų plėtrą; |
| --- | --- |

7.

skatina daugiau dėmesio skirti Rytų Europos partnerių energijos gamybos ir vartojimo aplinkos aspektams, siekiant sumažinti išmetamo anglies dioksido kiekį; rekomenduoja toliau remti atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos ir energijos taupymo technologijų plėtrą;

| 8. | skatina Rytų Europos partneres įgyvendinant savo nacionalinę energetikos politiką nusistatyti aiškius tvarios atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtros tikslus; |
| --- | --- |

8.

skatina Rytų Europos partneres įgyvendinant savo nacionalinę energetikos politiką nusistatyti aiškius tvarios atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtros tikslus;

| 9. | ragina remti Rytų Europos partnerių elektros energijos ir dujų infrastruktūrų pajėgumų bei tinklų sujungimą ir pažangių suskystintų gamtinių dujų (LNG) gabenimo ir naudojimo technologijų plėtrą; |
| --- | --- |

9.

ragina remti Rytų Europos partnerių elektros energijos ir dujų infrastruktūrų pajėgumų bei tinklų sujungimą ir pažangių suskystintų gamtinių dujų (LNG) gabenimo ir naudojimo technologijų plėtrą;

| 10. | rekomenduoja kuriant atitinkamų institucijų tinklą sutvirtinti ES ir Rytų Europos partnerių ekspertų bendruomenės ryšius su energetiniu saugumu susijusiais klausimais; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl energijos tiekimo saugumo ir tarptautinio bendradarbiavimo; rekomenduoja įsteigti darbo grupes (ekspertų grupes), kurias sudarytų energetinio saugumo ekspertai iš Rytų Europos partnerių ir ES; rekomenduoja naudoti tokius ekspertų tinklus, kad per seminarus ir konferencijas būtų galima dalytis geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

10.

rekomenduoja kuriant atitinkamų institucijų tinklą sutvirtinti ES ir Rytų Europos partnerių ekspertų bendruomenės ryšius su energetiniu saugumu susijusiais klausimais; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl energijos tiekimo saugumo ir tarptautinio bendradarbiavimo; rekomenduoja įsteigti darbo grupes (ekspertų grupes), kurias sudarytų energetinio saugumo ekspertai iš Rytų Europos partnerių ir ES; rekomenduoja naudoti tokius ekspertų tinklus, kad per seminarus ir konferencijas būtų galima dalytis geriausia patirtimi;

| 11. | pabrėžia naudą, susijusią su energetiniu saugumu, kurią galima gauti iš energijos tiekimo šaltinių ir maršrutų įvairinimo; primena, kad ES ir Rytų Europos partneriams artimiausioje ateityje reikės daug investicijų esamai energetikos infrastruktūrai statyti ir modernizuoti; palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros ir pabrėžia būtinybę koordinuoti ES ir Rytų Europos partnerių politiką bei plėtrą; pabrėžia būtinybę užtikrinti energijos tiekimo maršrutų įvairovę; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad taikant uždarų sienų politiką dirbtinai didinamos energijos tinklų sąnaudos ir trukdoma veiksmingai bendradarbiauti siekiant įvairinti energijos tiekimo šaltinius ir maršrutus; primena, kad pietinio dujų koridoriaus atidarymas turi likti tarp politinės darbotvarkės prioritetų; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia naudą, susijusią su energetiniu saugumu, kurią galima gauti iš energijos tiekimo šaltinių ir maršrutų įvairinimo; primena, kad ES ir Rytų Europos partneriams artimiausioje ateityje reikės daug investicijų esamai energetikos infrastruktūrai statyti ir modernizuoti; palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros ir pabrėžia būtinybę koordinuoti ES ir Rytų Europos partnerių politiką bei plėtrą; pabrėžia būtinybę užtikrinti energijos tiekimo maršrutų įvairovę; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad taikant uždarų sienų politiką dirbtinai didinamos energijos tinklų sąnaudos ir trukdoma veiksmingai bendradarbiauti siekiant įvairinti energijos tiekimo šaltinius ir maršrutus; primena, kad pietinio dujų koridoriaus atidarymas turi likti tarp politinės darbotvarkės prioritetų;

| 12. | ragina siekti didesnio tarpvyriausybinių energijos sutarčių skaidrumo, siekiant užtikrinti visapusišką bendradarbiavimą energetinio saugumo srityje ir išvengti tiekimo sutrikimų bei galimų krizių; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl sprendimo, kuriuo tarpvyriausybiniams valstybių narių energetikos susitarimams su trečiosiomis šalimis nustatomas keitimosi informacija mechanizmas, ir laiko jį pirmu būtinu žingsniu siekiant šių tikslų; rekomenduoja Rytų Europos partneriams prisijungti prie tokių iniciatyvų, siekiant sukurti stabilią ir patikimą bendradarbiavimo aplinką; |
| --- | --- |

12.

ragina siekti didesnio tarpvyriausybinių energijos sutarčių skaidrumo, siekiant užtikrinti visapusišką bendradarbiavimą energetinio saugumo srityje ir išvengti tiekimo sutrikimų bei galimų krizių; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl sprendimo, kuriuo tarpvyriausybiniams valstybių narių energetikos susitarimams su trečiosiomis šalimis nustatomas keitimosi informacija mechanizmas, ir laiko jį pirmu būtinu žingsniu siekiant šių tikslų; rekomenduoja Rytų Europos partneriams prisijungti prie tokių iniciatyvų, siekiant sukurti stabilią ir patikimą bendradarbiavimo aplinką;

| 13. | pripažįsta, kad Juodosios jūros regionas yra geostrategiškai svarbus ES energetiniam saugumui, ypač atsižvelgiant į energijos tiekimo įvairinimą, Europos sujungimą su Kaspijos jūros zona, Artimaisiais Rytais ir Centrine Azija; pabrėžia, kad būtina stiprinti daugiašalį bendradarbiavimą energetikos srityje Juodosios jūros regione ir vystyti šio regiono energetikos infrastruktūrą; |
| --- | --- |

13.

pripažįsta, kad Juodosios jūros regionas yra geostrategiškai svarbus ES energetiniam saugumui, ypač atsižvelgiant į energijos tiekimo įvairinimą, Europos sujungimą su Kaspijos jūros zona, Artimaisiais Rytais ir Centrine Azija; pabrėžia, kad būtina stiprinti daugiašalį bendradarbiavimą energetikos srityje Juodosios jūros regione ir vystyti šio regiono energetikos infrastruktūrą;

| 14. | rekomenduoja užtikrinti patikimą, veiksmingą ir stabilią abipusiškai veiksmingų garantijų sistemą, siekiant užtikrinti gamybos įrenginių ir energijos išteklių gabenimo saugumą; pareiškia, kad bet kokia visiems žinoma Rytų Europos partnerių energijos gamybos įrenginiams (branduolinėms elektrinėms, užtvankoms, naftos platformoms, vamzdynams ir terminalams, naftos perdirbimo įmonėms ir chemijos gamykloms) keliama grėsmė laikytina visiškai nepriimtina ir neleistina. Bet kokie tokių įrenginių atžvilgiu priešiški veiksmai laikomi nukreiptais prieš ES ir Rytų Europos partnerių interesus; |
| --- | --- |

14.

rekomenduoja užtikrinti patikimą, veiksmingą ir stabilią abipusiškai veiksmingų garantijų sistemą, siekiant užtikrinti gamybos įrenginių ir energijos išteklių gabenimo saugumą; pareiškia, kad bet kokia visiems žinoma Rytų Europos partnerių energijos gamybos įrenginiams (branduolinėms elektrinėms, užtvankoms, naftos platformoms, vamzdynams ir terminalams, naftos perdirbimo įmonėms ir chemijos gamykloms) keliama grėsmė laikytina visiškai nepriimtina ir neleistina. Bet kokie tokių įrenginių atžvilgiu priešiški veiksmai laikomi nukreiptais prieš ES ir Rytų Europos partnerių interesus;

| 15. | pabrėžia būtinybę ES ir atitinkamose Rytų Europos partnerėse užtikrinti aukščiausius branduolinės saugos ir saugumo standartus, taikytinus rengiant, statant ir eksploatuojant branduolines elektrines; palankiai vertina tai, kad atliekant bandymus ekstremaliomis sąlygomis dalyvauja Ukraina ir Armėnija, ir ragina kitas atitinkamas Rytų Europos partneres patvirtinti savo įsipareigojimą dalyvauti atliekant šiuos bandymus; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia būtinybę ES ir atitinkamose Rytų Europos partnerėse užtikrinti aukščiausius branduolinės saugos ir saugumo standartus, taikytinus rengiant, statant ir eksploatuojant branduolines elektrines; palankiai vertina tai, kad atliekant bandymus ekstremaliomis sąlygomis dalyvauja Ukraina ir Armėnija, ir ragina kitas atitinkamas Rytų Europos partneres patvirtinti savo įsipareigojimą dalyvauti atliekant šiuos bandymus;

| 16. | pabrėžia, jog Rytų Europos partnerės turi užtikrinti, kad naudojant, statant ir eksploatuojant energetikos infrastruktūrą bei elektrines būtų laikomasi aukščiausių aplinkos apsaugos, socialinių, veiksmingumo ir saugos standartų; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, jog Rytų Europos partnerės turi užtikrinti, kad naudojant, statant ir eksploatuojant energetikos infrastruktūrą bei elektrines būtų laikomasi aukščiausių aplinkos apsaugos, socialinių, veiksmingumo ir saugos standartų;

| 17. | pabrėžia, kad ES ir visi pagrindiniai energijos tiekėjai bei strategiškai svarbios tranzito šalys turi parengti bendrus energetikos veiksmų planus, siekiant skatinti dalytis praktine patirtimi plėtojant technologijas, atliekant mokslinius tyrimus ir bendradarbiaujant pramonės srityje; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad ES ir visi pagrindiniai energijos tiekėjai bei strategiškai svarbios tranzito šalys turi parengti bendrus energetikos veiksmų planus, siekiant skatinti dalytis praktine patirtimi plėtojant technologijas, atliekant mokslinius tyrimus ir bendradarbiaujant pramonės srityje;

| 18. | primena energetikos sektoriaus mokslo darbuotojų tarptautinio bendradarbiavimo svarbą; skatina Rytų Europos partneres aktyviai dalyvauti specialiose energetikai skirtose programose pagal Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą; |
| --- | --- |

18.

primena energetikos sektoriaus mokslo darbuotojų tarptautinio bendradarbiavimo svarbą; skatina Rytų Europos partneres aktyviai dalyvauti specialiose energetikai skirtose programose pagal Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą;

| 19. | rekomenduoja Rytų Europos partnerėms skatinti tam tikras energetikos iniciatyvas, pvz., Pažangių miestų ir gyvenviečių iniciatyvą ir Merų pakto iniciatyvą, ir dalyvauti jas įgyvendinant; |
| --- | --- |

19.

rekomenduoja Rytų Europos partnerėms skatinti tam tikras energetikos iniciatyvas, pvz., Pažangių miestų ir gyvenviečių iniciatyvą ir Merų pakto iniciatyvą, ir dalyvauti jas įgyvendinant;

| 20. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamento Pirmininkui, Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Europos išorės veiksmų tarnybai, valstybių narių ir Rytų Europos partnerių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

20.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamento Pirmininkui, Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Europos išorės veiksmų tarnybai, valstybių narių ir Rytų Europos partnerių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  Priimta 2012 m. balandžio 3 d. Baku, Azerbaidžane.

---

| 30.5.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 153/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 153/5

---

REZOLIUCIJA (1)

dėl ES ir Rytų Europos šalių partnerių prekybos susitarimų, įskaitant glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiškos laisvosios prekybos zonos (angl. DCFTA) susitarimus, ir ES pagalbos šioje srityje

2012/C 153/02

EURONEST PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 25 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą dėl naujo požiūrio į kintančią kaimynystę (COM(2011) 0303), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 25 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą dėl naujo požiūrio į kintančią kaimynystę (COM(2011) 0303),

| — | atsižvelgdama į Europos kaimynystės politikos (EKP) plėtrą nuo 2004 m. ir visų pirma į Komisijos pažangos ataskaitas dėl EKP įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos kaimynystės politikos (EKP) plėtrą nuo 2004 m. ir visų pirma į Komisijos pažangos ataskaitas dėl EKP įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdama į kartu su Armėnija, Azerbaidžanu, Gruzija ir Moldova priimtus veiksmų planus ir į kartu su Ukraina sudarytą asociacijos darbotvarkę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į kartu su Armėnija, Azerbaidžanu, Gruzija ir Moldova priimtus veiksmų planus ir į kartu su Ukraina sudarytą asociacijos darbotvarkę,

| — | atsižvelgdama į EP rekomendacijas dėl derybų dėl asociacijos susitarimų su Ukraina, Moldova, Gruzija, Armėnija bei Azerbaidžanu ir į 2011 m. balandžio 7 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos kaimynystės politikos peržiūros rytų aspekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į EP rekomendacijas dėl derybų dėl asociacijos susitarimų su Ukraina, Moldova, Gruzija, Armėnija bei Azerbaidžanu ir į 2011 m. balandžio 7 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos kaimynystės politikos peržiūros rytų aspekto,

| — | atsižvelgdama į 2010 m. gruodžio 13 d. Rytų partnerystės užsienio reikalų ministrų susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2010 m. gruodžio 13 d. Rytų partnerystės užsienio reikalų ministrų susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 7 d. Prahoje vykusiame Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime ir 2011 m. rugsėjo 29–30 d. Varšuvoje vykusiame Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime paskelbtas bendras deklaracijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 7 d. Prahoje vykusiame Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime ir 2011 m. rugsėjo 29–30 d. Varšuvoje vykusiame Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime paskelbtas bendras deklaracijas,

| — | atsižvelgdama į 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1638/2006, išdėstantį bendrąsias nuostatas, kurios nustato Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1638/2006, išdėstantį bendrąsias nuostatas, kurios nustato Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP) (2),

| — | atsižvelgdama į savo 2011 m. gegužės 3 d. Steigiamąjį aktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo 2011 m. gegužės 3 d. Steigiamąjį aktą,

| A. | kadangi bendradarbiaujant EURONEST parlamentinėje asamblėjoje siekiama teigiamo poveikio keičiantis požiūriais, surandant bendrą poziciją dėl tokių mūsų laikų pasaulinių iššūkių, kurie susiję su demokratija, politika, ekonomika, energetiniu saugumu ir socialiniais reikalais, taip pat stiprinant šio regiono šalių ryšius su ES; |
| --- | --- |

A.

kadangi bendradarbiaujant EURONEST parlamentinėje asamblėjoje siekiama teigiamo poveikio keičiantis požiūriais, surandant bendrą poziciją dėl tokių mūsų laikų pasaulinių iššūkių, kurie susiję su demokratija, politika, ekonomika, energetiniu saugumu ir socialiniais reikalais, taip pat stiprinant šio regiono šalių ryšius su ES;

| B. | kadangi pagal EKP remiant politines, socialines bei ekonomines reformas ir palengvinant derinimą su ES acquis Rytų partnerystė padėjo sukurti tikslingą santykiams stiprinti, politiniam bendravimui spartinti ir tolesnei ekonominei integracijai vykdyti palankią politinę aplinką, kurią sieja tvirti geografiniai, istoriniai ir kultūriniai ryšiai; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal EKP remiant politines, socialines bei ekonomines reformas ir palengvinant derinimą su ES acquis Rytų partnerystė padėjo sukurti tikslingą santykiams stiprinti, politiniam bendravimui spartinti ir tolesnei ekonominei integracijai vykdyti palankią politinę aplinką, kurią sieja tvirti geografiniai, istoriniai ir kultūriniai ryšiai;

| C. | kadangi įgyvendinant Rytų partnerystės iniciatyvą stiprinami dalyvaujančių šalių daugiašaliai santykiai, padedama keistis informacija ir patirtimi pereinamųjų laikotarpių, reformų ir modernizavimo klausimais ir Europos Sąjungai suteikiama papildomų priemonių šiems procesams remti; |
| --- | --- |

C.

kadangi įgyvendinant Rytų partnerystės iniciatyvą stiprinami dalyvaujančių šalių daugiašaliai santykiai, padedama keistis informacija ir patirtimi pereinamųjų laikotarpių, reformų ir modernizavimo klausimais ir Europos Sąjungai suteikiama papildomų priemonių šiems procesams remti;

| D. | kadangi pagal Rytų partnerystės iniciatyvą dvišalius santykius numatoma stiprinti sudarant naujus asociacijos susitarimus, atsižvelgiant į konkrečią šalies partnerės padėtį bei siekius ir į jos gebėjimą vykdyti su susitarimu susijusius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal Rytų partnerystės iniciatyvą dvišalius santykius numatoma stiprinti sudarant naujus asociacijos susitarimus, atsižvelgiant į konkrečią šalies partnerės padėtį bei siekius ir į jos gebėjimą vykdyti su susitarimu susijusius įsipareigojimus;

| E. | kadangi Europos Sąjungos ir Rytų Europos šalių partnerių prekyba jau kurį laiką dinamiškai plėtojama ir apima vis daugiau bendradarbiavimo sričių, o ekonominė integracija vis labiau laipsniškai stiprėja ir kadangi, siekdamos suvaldyti vis artimesnių prekybos santykių kontūrus, tiek ES, tiek Rytų partnerystės šalys pripažino, kad tarpusavyje reikia sudaryti glaudesnę sutartinę sistemą, kuria būtų siekiama patobulinti esamus prekybos susitarimus; |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos Sąjungos ir Rytų Europos šalių partnerių prekyba jau kurį laiką dinamiškai plėtojama ir apima vis daugiau bendradarbiavimo sričių, o ekonominė integracija vis labiau laipsniškai stiprėja ir kadangi, siekdamos suvaldyti vis artimesnių prekybos santykių kontūrus, tiek ES, tiek Rytų partnerystės šalys pripažino, kad tarpusavyje reikia sudaryti glaudesnę sutartinę sistemą, kuria būtų siekiama patobulinti esamus prekybos susitarimus;

| F. | kadangi naujieji laisvosios prekybos susitarimai (DCFTA susitarimai) pagal pobūdį, taikymo sritį ir aprėptį bus glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiški, taigi pranoks įprastus laisvosios prekybos susitarimus ir apims prekių ir paslaugų prekybos, taip pat investicijų liberalizavimą pagal atitinkamus Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) principus, be to, apims kitas su prekyba susijusias sritis, įskaitant intelektinės nuosavybės teises, muitus, viešuosius pirkimus, energetikos klausimus, konkurenciją, skaidrumą, energetiką ir tvarų vystymąsi; |
| --- | --- |

F.

kadangi naujieji laisvosios prekybos susitarimai (DCFTA susitarimai) pagal pobūdį, taikymo sritį ir aprėptį bus glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiški, taigi pranoks įprastus laisvosios prekybos susitarimus ir apims prekių ir paslaugų prekybos, taip pat investicijų liberalizavimą pagal atitinkamus Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) principus, be to, apims kitas su prekyba susijusias sritis, įskaitant intelektinės nuosavybės teises, muitus, viešuosius pirkimus, energetikos klausimus, konkurenciją, skaidrumą, energetiką ir tvarų vystymąsi;

| G. | kadangi sukūrus glaudaus bendradarbiavimo ir visapusišką laisvosios prekybos zoną (angl. DCFTA) susitariančiosios šalys gaus daug įvairios naudos; kadangi vis dėlto dauguma naudingų aspektų atsiras dėl DCFTA susitarimo nuostatų ir asociacijos susitarime numatyto derinimo proceso sąveikos; |
| --- | --- |

G.

kadangi sukūrus glaudaus bendradarbiavimo ir visapusišką laisvosios prekybos zoną (angl. DCFTA) susitariančiosios šalys gaus daug įvairios naudos; kadangi vis dėlto dauguma naudingų aspektų atsiras dėl DCFTA susitarimo nuostatų ir asociacijos susitarime numatyto derinimo proceso sąveikos;

| H. | kadangi prekyba su ES sudaro didelę tarptautinių prekybos srautų dalį ir kadangi Rytų partnerystės šalių ekonomika yra nuo jos priklausoma; |
| --- | --- |

H.

kadangi prekyba su ES sudaro didelę tarptautinių prekybos srautų dalį ir kadangi Rytų partnerystės šalių ekonomika yra nuo jos priklausoma;

| 1. | mano, kad Rytų partnerystės šalys kultūriniu ir istoriniu požiūriu yra artimai susijusios su Europos Sąjunga, turi Europos paveldą bei vertybes, ir pripažįsta jų valią ekonomikos srityje integruotis į ES; |
| --- | --- |

1.

mano, kad Rytų partnerystės šalys kultūriniu ir istoriniu požiūriu yra artimai susijusios su Europos Sąjunga, turi Europos paveldą bei vertybes, ir pripažįsta jų valią ekonomikos srityje integruotis į ES;

| 2. | pabrėžia bendrų standartų, taikomų prekėms ir paslaugoms Europos Sąjungos vidaus rinkoje, kurie yra Europos integracijos pagrindas, svarbą; todėl mano, kad Rytų partnerytės šalys, siekdamos glaudžiau bendradarbiauti prekybos santykių srityje, būtinai turi stengtis su šiais bendrais standartais suderinti savuosius; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia bendrų standartų, taikomų prekėms ir paslaugoms Europos Sąjungos vidaus rinkoje, kurie yra Europos integracijos pagrindas, svarbą; todėl mano, kad Rytų partnerytės šalys, siekdamos glaudžiau bendradarbiauti prekybos santykių srityje, būtinai turi stengtis su šiais bendrais standartais suderinti savuosius;

| 3. | teigiamai vertina naujausius ES sprendimus pradėti derybas dėl DCFTA su Armėnija, Gruzija ir Moldova; pabrėžia, kad DCFTA susitarimai yra puiki ES ir Rytų partnerystės šalių ekonominės integracijos pažangos priemonė, jeigu šie susitarimai bus tinkamai taikomi, o jų nuostatos bus deramai vykdomos, jie gali lemti tolesnę politinę Rytų partnerystės šalių integraciją į ES; todėl ragina ES ir Rytų partnerystės šalis intensyviau bendradarbiauti siekiant paspartinti derybas dėl DCFTA susitarimų, pradėti derybas su tam pasirengusiomis šalimis, kartu parafuojant, pasirašant ir ratifikuojant susitarimus su tomis, kurios derybas dėl DCFTA susitarimų jau baigė; |
| --- | --- |

3.

teigiamai vertina naujausius ES sprendimus pradėti derybas dėl DCFTA su Armėnija, Gruzija ir Moldova; pabrėžia, kad DCFTA susitarimai yra puiki ES ir Rytų partnerystės šalių ekonominės integracijos pažangos priemonė, jeigu šie susitarimai bus tinkamai taikomi, o jų nuostatos bus deramai vykdomos, jie gali lemti tolesnę politinę Rytų partnerystės šalių integraciją į ES; todėl ragina ES ir Rytų partnerystės šalis intensyviau bendradarbiauti siekiant paspartinti derybas dėl DCFTA susitarimų, pradėti derybas su tam pasirengusiomis šalimis, kartu parafuojant, pasirašant ir ratifikuojant susitarimus su tomis, kurios derybas dėl DCFTA susitarimų jau baigė;

| 4. | siūlo Rytų partnerystės šalims, kurios nėra Pasaulio prekybos organizacijos narės, užbaigti derybas ir įstoti į PPO, nes tai – būtinas žingsnis siekiant labiau suartėti su ES rinkomis sudarant DCFTA susitarimus; |
| --- | --- |

4.

siūlo Rytų partnerystės šalims, kurios nėra Pasaulio prekybos organizacijos narės, užbaigti derybas ir įstoti į PPO, nes tai – būtinas žingsnis siekiant labiau suartėti su ES rinkomis sudarant DCFTA susitarimus;

| 5. | primygtinai ragina Pasaulio prekybos organizaciją paspartinti ir greitai užbaigti derybų su Rytų Europos šalimis partnerėmis, kurios nėra PPO narės, procesą, pabrėžia šios narystės svarbą artimiausioje ateityje nustatant bendrus Rytų Europos šalių partnerių ir ES valstybių narių prekybos principus; |
| --- | --- |

5.

primygtinai ragina Pasaulio prekybos organizaciją paspartinti ir greitai užbaigti derybų su Rytų Europos šalimis partnerėmis, kurios nėra PPO narės, procesą, pabrėžia šios narystės svarbą artimiausioje ateityje nustatant bendrus Rytų Europos šalių partnerių ir ES valstybių narių prekybos principus;

| 6. | pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad neseniai su Rytų Europos šalimis partnerėmis pradėtos derybos dėl DCFTA būtų vykdomos sąžiningai ir skaidriai, deramai pabrėžiant ilgalaikius tvaraus vystymosi tikslus, įskaitant didesnę konkurenciją ir mažesnę korupciją; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad neseniai su Rytų Europos šalimis partnerėmis pradėtos derybos dėl DCFTA būtų vykdomos sąžiningai ir skaidriai, deramai pabrėžiant ilgalaikius tvaraus vystymosi tikslus, įskaitant didesnę konkurenciją ir mažesnę korupciją;

| 7. | atkreipia dėmesį į bendrą Europos Sąjungos interesą padėti Rytų partnerystės šalims siekti ilgalaikio stabilumo ir patikimo ekonomikos augimo, taip pat sukurti modernią ekonomikos valdyseną, kurią būtų galima įtvirtinti DCFTA susitarimais susiejant Rytų partnerystės šalių ekonomiką su Europos Sąjungos bendrąja rinka; pabrėžia, kad DCFTA itin svarbi ir būtina siekiant modernios, skaidrios ir prognozuojamos prekybos, taip pat tiesioginių užsienio investicijų, lemiančių darbo vietų kūrimą ir ilgalaikį ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į bendrą Europos Sąjungos interesą padėti Rytų partnerystės šalims siekti ilgalaikio stabilumo ir patikimo ekonomikos augimo, taip pat sukurti modernią ekonomikos valdyseną, kurią būtų galima įtvirtinti DCFTA susitarimais susiejant Rytų partnerystės šalių ekonomiką su Europos Sąjungos bendrąja rinka; pabrėžia, kad DCFTA itin svarbi ir būtina siekiant modernios, skaidrios ir prognozuojamos prekybos, taip pat tiesioginių užsienio investicijų, lemiančių darbo vietų kūrimą ir ilgalaikį ekonomikos augimą;

| 8. | apgailestauja, kad Rytų partnerystės šalims skiriama nepakankamai lėšų ir, palyginti su kitomis Europos kaimynystės politikos sritimis, vis dar nesuformuojama nuosekli ES politika Rytų partnerystės šalių atžvilgiu; atkreipia dėmesį, kad pastaruosius du dešimtmečius tokia nuosekli politika kai kurių buvusios Ekonominės savitarpio pagalbos tarybos narių atžvilgiu davė labai gerų rezultatų, o kai kurios iš jų jau yra ES narės; šiuo klausimu atkreipia dėmesį į neigiamus šios politikos nebuvimo aspektus, dėl kurių didėja migracija, korupcija ir silpsta demokratinės institucijos Rytų partnerystės šalyse; |
| --- | --- |

8.

apgailestauja, kad Rytų partnerystės šalims skiriama nepakankamai lėšų ir, palyginti su kitomis Europos kaimynystės politikos sritimis, vis dar nesuformuojama nuosekli ES politika Rytų partnerystės šalių atžvilgiu; atkreipia dėmesį, kad pastaruosius du dešimtmečius tokia nuosekli politika kai kurių buvusios Ekonominės savitarpio pagalbos tarybos narių atžvilgiu davė labai gerų rezultatų, o kai kurios iš jų jau yra ES narės; šiuo klausimu atkreipia dėmesį į neigiamus šios politikos nebuvimo aspektus, dėl kurių didėja migracija, korupcija ir silpsta demokratinės institucijos Rytų partnerystės šalyse;

| 9. | ragina ES ir Rytų partnerystės šalis palaikyti glaudesnį dialogą, apimantį techninės ir finansinės paramos aspektus svarbiuose su prekyba susijusiuose sektoriuose, ypač dėl techninių prekybos kliūčių, įskaitant maisto saugos ir fitosanitarijos priemonių klausimus, muitų klausimus, standartizavimą, atitikties vertinimą, su prekyba susijusius intelektinės nuosavybės teisių aspektus ir kt.; |
| --- | --- |

9.

ragina ES ir Rytų partnerystės šalis palaikyti glaudesnį dialogą, apimantį techninės ir finansinės paramos aspektus svarbiuose su prekyba susijusiuose sektoriuose, ypač dėl techninių prekybos kliūčių, įskaitant maisto saugos ir fitosanitarijos priemonių klausimus, muitų klausimus, standartizavimą, atitikties vertinimą, su prekyba susijusius intelektinės nuosavybės teisių aspektus ir kt.;

| 10. | ragina Rytų partnerystės šalis integruoti savo ekonomiką į Europos Sąjungos ekonomiką; pabrėžia, kad tai gali palengvinti tolesnę politinę integraciją į ES; |
| --- | --- |

10.

ragina Rytų partnerystės šalis integruoti savo ekonomiką į Europos Sąjungos ekonomiką; pabrėžia, kad tai gali palengvinti tolesnę politinę integraciją į ES;

| 11. | pabrėžia, kad DCFTA susitarimai turėtų tapti platesnių asociacijos susitarimų, apimančių nuostatas dėl politinio dialogo žmogaus teisių, demokratijos vertybių ir teisinės valstybės klausimais, sudedamąja dalimi; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad DCFTA susitarimai turėtų tapti platesnių asociacijos susitarimų, apimančių nuostatas dėl politinio dialogo žmogaus teisių, demokratijos vertybių ir teisinės valstybės klausimais, sudedamąja dalimi;

| 12. | pabrėžia, kad didesnė ES ir Rytų partnerystės šalių rinkos integracija galėtų padėti skatinti ekonomikos augimą abiejuose regionuose, taip būtų panaikinamas regioninis ekonominis nesubalansavimas ir socialinė nelygybė šiose šalyse, taigi pakeliama tų šalių atitinkamų gyventojų gerovė, o tai – geras rezultatas, ypač pasaulinės ekonomikos krizės laikotarpiu; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad didesnė ES ir Rytų partnerystės šalių rinkos integracija galėtų padėti skatinti ekonomikos augimą abiejuose regionuose, taip būtų panaikinamas regioninis ekonominis nesubalansavimas ir socialinė nelygybė šiose šalyse, taigi pakeliama tų šalių atitinkamų gyventojų gerovė, o tai – geras rezultatas, ypač pasaulinės ekonomikos krizės laikotarpiu;

| 13. | pabrėžia, kad derybos su Europos Sąjunga dėl DCFTA tiesiogiai susijusios su plačia šalių ekonominių reformų programa, kuri kurį laiką gali būti nemaloni tam tikriems jų ekonomikos sektoriams, tačiau jeigu ji bus gerai įgyvendinta, ja ketinama sukurti tinkamai veikiančią rinką, kurioje būtų sudarytos tvirto, ilgalaikio ekonomikos augimo sąlygos; primygtinai ragina Rytų partnerystės šalių valdžios institucijas daryti pažangą siekiant atitikti Komisijos pateiktus asociacijos susitarimo reikalavimus ir užtikrinti, kad reikiama pažanga būtų pasiekta ir naikinant monopolijas, liberalizuojant rinką bei stiprinant teisinę valstybę; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad derybos su Europos Sąjunga dėl DCFTA tiesiogiai susijusios su plačia šalių ekonominių reformų programa, kuri kurį laiką gali būti nemaloni tam tikriems jų ekonomikos sektoriams, tačiau jeigu ji bus gerai įgyvendinta, ja ketinama sukurti tinkamai veikiančią rinką, kurioje būtų sudarytos tvirto, ilgalaikio ekonomikos augimo sąlygos; primygtinai ragina Rytų partnerystės šalių valdžios institucijas daryti pažangą siekiant atitikti Komisijos pateiktus asociacijos susitarimo reikalavimus ir užtikrinti, kad reikiama pažanga būtų pasiekta ir naikinant monopolijas, liberalizuojant rinką bei stiprinant teisinę valstybę;

| 14. | pabrėžia, kad siekiant teisės aktus suderinti su ES acquis, o tai – svarbi priemonė, kad laisvosios prekybos zona taptų „glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiška“, reikia gerokai pakeisti pačius Rytų partnerystės valstybių ir jų visuomenės pagrindus, taip pat jų teisinės ir ekonominės kultūros braižą; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad siekiant teisės aktus suderinti su ES acquis, o tai – svarbi priemonė, kad laisvosios prekybos zona taptų „glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiška“, reikia gerokai pakeisti pačius Rytų partnerystės valstybių ir jų visuomenės pagrindus, taip pat jų teisinės ir ekonominės kultūros braižą;

| 15. | atkreipia dėmesį į dėl atitinkamų Rytų partnerystės šalių rinkų dydžio ir ES rinkos dydžio bei jų išsivystymo lygio susidarančią DCFTA susitarimų su Rytų partnerystės šalimis asimetriją; todėl pabrėžia, kad derybų dėl DCFTA pažangos pagrindas turėtų būti principas „daugiau už daugiau“; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį į dėl atitinkamų Rytų partnerystės šalių rinkų dydžio ir ES rinkos dydžio bei jų išsivystymo lygio susidarančią DCFTA susitarimų su Rytų partnerystės šalimis asimetriją; todėl pabrėžia, kad derybų dėl DCFTA pažangos pagrindas turėtų būti principas „daugiau už daugiau“;

| 16. | ragina sukurti patikimą sistemą per derybas dėl DCFTA Rytų partnerystės šalių prisiimtų techninių įsipareigojimų įgyvendinimui ir atitinkamoje šalyje, ir ES institucijose tikrinti; pabrėžia galimybę Rytų partnerystės šalims keistis su geriausia techninių standartų diegimo patirtimi susijusia informacija; |
| --- | --- |

16.

ragina sukurti patikimą sistemą per derybas dėl DCFTA Rytų partnerystės šalių prisiimtų techninių įsipareigojimų įgyvendinimui ir atitinkamoje šalyje, ir ES institucijose tikrinti; pabrėžia galimybę Rytų partnerystės šalims keistis su geriausia techninių standartų diegimo patirtimi susijusia informacija;

| 17. | ragina Europos Sąjungą finansiškai ir teikiant techninę pagalbą padėti Rytų partnerystės šalims pertvarkyti ekonomiką, kad ji derėtų su ES standartais; šiuo klausimu ji siūlo įvairiems ES valstybių narių subjektams ir jų partneriams Rytų partnerystės šalyse tinkamai pasinaudoti porinėmis programomis ir Techninės pagalbos ir informacijos mainų programa (angl. TAIEX), kad galėtų skleisti praktinę patirtį; |
| --- | --- |

17.

ragina Europos Sąjungą finansiškai ir teikiant techninę pagalbą padėti Rytų partnerystės šalims pertvarkyti ekonomiką, kad ji derėtų su ES standartais; šiuo klausimu ji siūlo įvairiems ES valstybių narių subjektams ir jų partneriams Rytų partnerystės šalyse tinkamai pasinaudoti porinėmis programomis ir Techninės pagalbos ir informacijos mainų programa (angl. TAIEX), kad galėtų skleisti praktinę patirtį;

| 18. | atkreipia dėmesį, kad įgyvendinant Rytų partnerystės programą į Rytų partnerystės šalis skleidžiama geroji patirtis gali daryti šalutinį poveikį ir ES nepriklausančioms jų kaimynėms; |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį, kad įgyvendinant Rytų partnerystės programą į Rytų partnerystės šalis skleidžiama geroji patirtis gali daryti šalutinį poveikį ir ES nepriklausančioms jų kaimynėms;

| 19. | rekomenduoja siekti toliau gerinti teisinių ir techninių standartų lygį Rytų partnerystės šalyse, kuris reikalingas siekiant sudaryti sąlygas stiprinti ekonominį Rytų partnerystės šalių ir ES valstybių narių bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

19.

rekomenduoja siekti toliau gerinti teisinių ir techninių standartų lygį Rytų partnerystės šalyse, kuris reikalingas siekiant sudaryti sąlygas stiprinti ekonominį Rytų partnerystės šalių ir ES valstybių narių bendradarbiavimą;

| 20. | ragina laikytis drąsaus požiūrio ir platesnės ES ir Rytų partnerystės šalių ekonomikos integravimo DCFTA susitarimais vizijos, įtraukiant ne tik įvairius su laisvąja prekyba susijusius aspektus, pvz., fitosanitarijos priemones ir prekių ženklinimą, bet ir teisinio derinimo, aplinkos apsaugos ir tvaraus vystymosi aspektus; šiuo požiūriu pabrėžia, kaip svarbu į DCFTA susitarimus įtraukti privalomus tvaraus vystymosi skyrius, įskaitant aplinkos apsaugos ir tarptautinių darbo teisių nuostatas, ir pabrėžia, kaip svarbu parengti lydimuosius asociacijos susitarimus, susietus su politine atitinkamų šalių tikrove; |
| --- | --- |

20.

ragina laikytis drąsaus požiūrio ir platesnės ES ir Rytų partnerystės šalių ekonomikos integravimo DCFTA susitarimais vizijos, įtraukiant ne tik įvairius su laisvąja prekyba susijusius aspektus, pvz., fitosanitarijos priemones ir prekių ženklinimą, bet ir teisinio derinimo, aplinkos apsaugos ir tvaraus vystymosi aspektus; šiuo požiūriu pabrėžia, kaip svarbu į DCFTA susitarimus įtraukti privalomus tvaraus vystymosi skyrius, įskaitant aplinkos apsaugos ir tarptautinių darbo teisių nuostatas, ir pabrėžia, kaip svarbu parengti lydimuosius asociacijos susitarimus, susietus su politine atitinkamų šalių tikrove;

| 21. | atkreipia dėmesį į sėkmingus Vidurio ir Rytų Europos, taip pat Vakarų Balkanų šalių ekonominės integracijos pavyzdžius, kuriais ES galėtų plačiai vadovautis palaikydama santykius su Rytų partnerystės šalimis; kartu pabrėžia, jog reikia suvokti, kad Viduržemio jūros regiono ir rytinės dimensijos šalims taikytini skirtingi metodai, taip pat skiriasi jų poreikiai, perspektyvos ir galimybės; |
| --- | --- |

21.

atkreipia dėmesį į sėkmingus Vidurio ir Rytų Europos, taip pat Vakarų Balkanų šalių ekonominės integracijos pavyzdžius, kuriais ES galėtų plačiai vadovautis palaikydama santykius su Rytų partnerystės šalimis; kartu pabrėžia, jog reikia suvokti, kad Viduržemio jūros regiono ir rytinės dimensijos šalims taikytini skirtingi metodai, taip pat skiriasi jų poreikiai, perspektyvos ir galimybės;

| 22. | mano, kad europiniai konkrečios Rytų partnerystės šalies užmojai turėtų būti vertinami remiantis diferencijavimu ir principu „daugiau už daugiau“, o galiausiai pateikta narystės paraiška turėtų būti vertinama individualiai, remiantis Europos Sąjungos sutarties 49 straipsniu; |
| --- | --- |

22.

mano, kad europiniai konkrečios Rytų partnerystės šalies užmojai turėtų būti vertinami remiantis diferencijavimu ir principu „daugiau už daugiau“, o galiausiai pateikta narystės paraiška turėtų būti vertinama individualiai, remiantis Europos Sąjungos sutarties 49 straipsniu;

| 23. | rekomenduoja į DCFTA susitarimus įtraukti galimybę Rytų partnerystės šalims eksportuoti savo žemės ūkio produktus, nes daugumos Rytų partnerystės šalių žemės ūkis jų ekonomikos struktūroje labai svarbus, o geresnė galimybė žemės ūkio produktams patekti į ES rinką Rytų Europos šalims partnerėms tebėra svarbus prioritetas; |
| --- | --- |

23.

rekomenduoja į DCFTA susitarimus įtraukti galimybę Rytų partnerystės šalims eksportuoti savo žemės ūkio produktus, nes daugumos Rytų partnerystės šalių žemės ūkis jų ekonomikos struktūroje labai svarbus, o geresnė galimybė žemės ūkio produktams patekti į ES rinką Rytų Europos šalims partnerėms tebėra svarbus prioritetas;

| 24. | pritaria idėjai sukurti Europos kaimynystės programą žemės ūkiui ir kaimo plėtrai remti (angl. ENPARD), kurią būtų galima rengti remiantis SAPARD programos, ankstyvu etapu pasiūlytos Vidurio ir Pietryčių Europos šalims, įgyvendinimo patirtimi; |
| --- | --- |

24.

pritaria idėjai sukurti Europos kaimynystės programą žemės ūkiui ir kaimo plėtrai remti (angl. ENPARD), kurią būtų galima rengti remiantis SAPARD programos, ankstyvu etapu pasiūlytos Vidurio ir Pietryčių Europos šalims, įgyvendinimo patirtimi;

| 25. | teigiamai vertina nuolatinius šalių atstovų tarpusavio ryšius EURONEST parlamentinėje asamblėjoje (siekiant aptarti su prekyba susijusias problemas ir rengti bendras pozicijas) ir EURONEST komitetuose (dėl konkrečių pokyčių, susijusių su ES ir Rytų Europos šalių partnerių prekyba); teigiamai vertina keitimąsi patirtimi pasitelkiant EURONEST asamblėjos veiklą, tai turėjo teigiamą poveikį Rytų partnerystės narių bendradarbiavimo vidaus ir išorės aspektams; |
| --- | --- |

25.

teigiamai vertina nuolatinius šalių atstovų tarpusavio ryšius EURONEST parlamentinėje asamblėjoje (siekiant aptarti su prekyba susijusias problemas ir rengti bendras pozicijas) ir EURONEST komitetuose (dėl konkrečių pokyčių, susijusių su ES ir Rytų Europos šalių partnerių prekyba); teigiamai vertina keitimąsi patirtimi pasitelkiant EURONEST asamblėjos veiklą, tai turėjo teigiamą poveikį Rytų partnerystės narių bendradarbiavimo vidaus ir išorės aspektams;

| 26. | ragina Rytų Europos šalių partnerių nacionalinius parlamentus paspartinti nacionalinių ekonomikos teisės aktų derinimo su aquis communitaire procesą ir pritaria, kad nacionaliniai parlamentai patvirtintų su DCFTA susijusias reformas priimdami atitinkamas rekomendacijas; ragina sudaryti daugiašales darbo grupes, kurios viena kitai padėtų derinti teisės aktus, patenkančius į platų su prekyba susijusių ES acquis nuostatų spektrą; |
| --- | --- |

26.

ragina Rytų Europos šalių partnerių nacionalinius parlamentus paspartinti nacionalinių ekonomikos teisės aktų derinimo su aquis communitaire procesą ir pritaria, kad nacionaliniai parlamentai patvirtintų su DCFTA susijusias reformas priimdami atitinkamas rekomendacijas; ragina sudaryti daugiašales darbo grupes, kurios viena kitai padėtų derinti teisės aktus, patenkančius į platų su prekyba susijusių ES acquis nuostatų spektrą;

| 27. | mano, kad pagrindinės ES prekybos politikos priemonės Rytų partnerystės šalių atžvilgiu turėtų būti taikomos tikslingai ir siekiant rezultatų; |
| --- | --- |

27.

mano, kad pagrindinės ES prekybos politikos priemonės Rytų partnerystės šalių atžvilgiu turėtų būti taikomos tikslingai ir siekiant rezultatų;

| 28. | pritaria, kad būtų sukurta sistema, kurią pasitelkiant būtų galima stebėti ES išorės prekybos politikos poveikį DCFTA partnerių nacionalinėms prekybos politikos priemonėms, kuriomis turėtų būti suteikta galių pilietinei visuomenei ir užtikrinta, kad būtų išklausyti verslo atstovai; |
| --- | --- |

28.

pritaria, kad būtų sukurta sistema, kurią pasitelkiant būtų galima stebėti ES išorės prekybos politikos poveikį DCFTA partnerių nacionalinėms prekybos politikos priemonėms, kuriomis turėtų būti suteikta galių pilietinei visuomenei ir užtikrinta, kad būtų išklausyti verslo atstovai;

| 29. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamento pirmininkui, Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Europos išorės veiksmų tarnybai, ES valstybių narių ir Rytų partnerystės šalių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

29.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamento pirmininkui, Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Europos išorės veiksmų tarnybai, ES valstybių narių ir Rytų partnerystės šalių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Priimta 2012 m. balandžio 3 d. Baku (Azerbaidžanas).

(2)  OL L 310, 2006 11 9, p. 1.

---

| 30.5.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 153/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 153/9

---

REZOLIUCIJA (1)

dėl sunkumų siekiant užtikrinti demokratiją ateityje, įskaitant laisvos ir nepriklausomos žiniasklaidos Rytų partnerystės ir ES valstybėse klausimą

2012/C 153/03

EURONEST PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA,

| — | atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 12 d. Strasbūre paskelbtą Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 12 d. Strasbūre paskelbtą Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį,

| — | atsižvelgdama į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos steigiamąjį aktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos steigiamąjį aktą,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 7 d. Prahoje ir 2011 m. rugsėjo 29-30 d. Varšuvoje įvykusių Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimų išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 7 d. Prahoje ir 2011 m. rugsėjo 29-30 d. Varšuvoje įvykusių Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimų išvadas,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. spalio 22 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl demokratijos stiprinimo ES išorės santykiuose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. spalio 22 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl demokratijos stiprinimo ES išorės santykiuose,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 25 d. Europos spaudos laisvės chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 25 d. Europos spaudos laisvės chartiją,

| — | atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas dėl Europos kaimynystės politikos peržiūros rytų aspekto, taip pat dėl Armėnijos Respublikos, Azerbaidžano Respublikos, Baltarusijos Respublikos, Gruzijos, Moldovos Respublikos ir Ukrainos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas dėl Europos kaimynystės politikos peržiūros rytų aspekto, taip pat dėl Armėnijos Respublikos, Azerbaidžano Respublikos, Baltarusijos Respublikos, Gruzijos, Moldovos Respublikos ir Ukrainos,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 25 d. bendrą Europos Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos komunikatą „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 25 d. bendrą Europos Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos komunikatą „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“,

| — | atsižvelgdama į 2010 ir 2011 m. Europos Tarybos Venecijos komisijos priimtas nuomones, susijusias su konstituciniais klausimais, rinkimų kodeksu, sąžinės ir religijos laisvėmis, politinėmis partijomis, žmogaus teisių standartais, nevyriausybinėmis organizacijomis, piliečių politinėmis sąjungomis, įstatymu dėl susirinkimų ir manifestacijų bei Rytų partnerystės valstybių teisėjų nepriklausomumu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2010 ir 2011 m. Europos Tarybos Venecijos komisijos priimtas nuomones, susijusias su konstituciniais klausimais, rinkimų kodeksu, sąžinės ir religijos laisvėmis, politinėmis partijomis, žmogaus teisių standartais, nevyriausybinėmis organizacijomis, piliečių politinėmis sąjungomis, įstatymu dėl susirinkimų ir manifestacijų bei Rytų partnerystės valstybių teisėjų nepriklausomumu,

| — | atsižvelgdama į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) atstovo žiniasklaidos laisvei įprastines ataskaitas ESBO Nuolatinei tarybai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) atstovo žiniasklaidos laisvei įprastines ataskaitas ESBO Nuolatinei tarybai,

| — | atsižvelgdama į Europos Tarybos Ministrų komiteto deklaraciją dėl priemonių, kurios skatintų laikytis Europos žmogaus teisių konvencijos 10 straipsnio (priimtą 2010 m. sausio 13 d.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Tarybos Ministrų komiteto deklaraciją dėl priemonių, kurios skatintų laikytis Europos žmogaus teisių konvencijos 10 straipsnio (priimtą 2010 m. sausio 13 d.),

| — | atsižvelgdama į savo Darbo tvarkos taisykles, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo Darbo tvarkos taisykles,

| A. | kadangi demokratija yra visuotinė vertybė ir tokia valdymo forma, kuriai esant piliečiai turi vienodas teises dalyvauti politiniame gyvenime ir vienodas galimybes naudotis teisėkūros procedūromis; |
| --- | --- |

A.

kadangi demokratija yra visuotinė vertybė ir tokia valdymo forma, kuriai esant piliečiai turi vienodas teises dalyvauti politiniame gyvenime ir vienodas galimybes naudotis teisėkūros procedūromis;

| B. | kadangi 2011 m. rugsėjo 29-30 d. Varšuvoje įvykusio Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo bendroje deklaracijoje teigiama, kad Rytų partnerystė grindžiama laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms ir teisinės valstybės vertybių ir principų bendrumu ir kad visos Rytų partnerytės ryšiais susijusios šalys pasirengusios puoselėti šias vertybes atitinkamomis tarptautinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2011 m. rugsėjo 29-30 d. Varšuvoje įvykusio Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo bendroje deklaracijoje teigiama, kad Rytų partnerystė grindžiama laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms ir teisinės valstybės vertybių ir principų bendrumu ir kad visos Rytų partnerytės ryšiais susijusios šalys pasirengusios puoselėti šias vertybes atitinkamomis tarptautinėmis priemonėmis;

| C. | kadangi Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje demokratija nurodyta kaip viena pagrindinių Sąjungos vertybių, kurią puoselėja visos ES valstybės narės; kadangi visų šių valstybių narių valdymo forma ta pati – atstovaujamoji demokratija; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje demokratija nurodyta kaip viena pagrindinių Sąjungos vertybių, kurią puoselėja visos ES valstybės narės; kadangi visų šių valstybių narių valdymo forma ta pati – atstovaujamoji demokratija;

| D. | kadangi Europos Sąjungos sutarties 49 straipsnyje nurodyta, kad kiekviena Europos valstybė, gerbianti ES demokratines vertybes ir įsipareigojusi jas remti, turi teisę prašyti tapti Sąjungos nare; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Sąjungos sutarties 49 straipsnyje nurodyta, kad kiekviena Europos valstybė, gerbianti ES demokratines vertybes ir įsipareigojusi jas remti, turi teisę prašyti tapti Sąjungos nare;

| E. | kadangi demokratinės sistemos gali skirtis savo forma ir modeliu dėl skirtingos istorijos, kultūros ir aplinkybių, tačiau žmonių suverenumas, lygybė ir laisvė, valdžios galių atskyrimas ir teisėjų nepriklausomumas bei skaidrumas ir atskaitomybė sprendžiant viešuosius klausimus visuotinai priskiriami prie pagrindinių demokratijos bruožų; kadangi pagarba žmogaus teisėms ir teisinė valstybė itin svarbios kuriant demokratines sistemas, kurios suteikia galimybę piliečiams apsaugoti savo teises ir naudotis pagrindinėmis laisvėmis; |
| --- | --- |

E.

kadangi demokratinės sistemos gali skirtis savo forma ir modeliu dėl skirtingos istorijos, kultūros ir aplinkybių, tačiau žmonių suverenumas, lygybė ir laisvė, valdžios galių atskyrimas ir teisėjų nepriklausomumas bei skaidrumas ir atskaitomybė sprendžiant viešuosius klausimus visuotinai priskiriami prie pagrindinių demokratijos bruožų; kadangi pagarba žmogaus teisėms ir teisinė valstybė itin svarbios kuriant demokratines sistemas, kurios suteikia galimybę piliečiams apsaugoti savo teises ir naudotis pagrindinėmis laisvėmis;

| F. | kadangi demokratija užtikrina lygybę prieš įstatymą ir kad nebūtų jokios diskriminacijos; kadangi pagal demokratijos principus reikalaujama, kad vyrai ir moterys turėtų vienodas sąlygas dalyvauti politiniame gyvenime ir kad visi piliečiai, įskaitant prie mažumų ar pažeidžiamų grupių priskiriamus piliečius, turėtų vienodas teises; |
| --- | --- |

F.

kadangi demokratija užtikrina lygybę prieš įstatymą ir kad nebūtų jokios diskriminacijos; kadangi pagal demokratijos principus reikalaujama, kad vyrai ir moterys turėtų vienodas sąlygas dalyvauti politiniame gyvenime ir kad visi piliečiai, įskaitant prie mažumų ar pažeidžiamų grupių priskiriamus piliečius, turėtų vienodas teises;

| G. | kadangi dėl politikų atskaitomybės ir gebėjimo siekti kompromisų stokos, ilgalaikio nestabilumo bei menko ekonomikos augimo ir plėtros gali įsivyrauti visuotinis nusivylimas ir sustiprėti demokratijos vertybes neigiamai veikiančio populizmo poveikis; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl politikų atskaitomybės ir gebėjimo siekti kompromisų stokos, ilgalaikio nestabilumo bei menko ekonomikos augimo ir plėtros gali įsivyrauti visuotinis nusivylimas ir sustiprėti demokratijos vertybes neigiamai veikiančio populizmo poveikis;

| H. | kadangi atstovaujamoji demokratija grindžiama renkamų asmenų atstovavimo žmonių valiai principu ir vadovaujantis jos principais būtina nuolat rengti konkurencingus, laisvus ir sąžiningus rinkimus; kadangi renkant atstovaujamųjų institucijų narius, būtinas aktyvus ir gausus rinkėjų dalyvavimas; |
| --- | --- |

H.

kadangi atstovaujamoji demokratija grindžiama renkamų asmenų atstovavimo žmonių valiai principu ir vadovaujantis jos principais būtina nuolat rengti konkurencingus, laisvus ir sąžiningus rinkimus; kadangi renkant atstovaujamųjų institucijų narius, būtinas aktyvus ir gausus rinkėjų dalyvavimas;

| I. | kadangi savarankiškos, skirtingus įgaliojimus turinčios įstatymų leidžiamosios, vykdomosios ir teisminės institucijos yra demokratinių sistemų ir valdymo pagrindas; kadangi, vadovaujantis demokratijos principais, tarptautinio, nacionalinio ar subnacionalinio lygmens vyriausybės ir parlamentai atsakingi už vykdomą viešąją politiką ir valdymą ir užtikrina savo sprendimų aiškumą piliečiams; |
| --- | --- |

I.

kadangi savarankiškos, skirtingus įgaliojimus turinčios įstatymų leidžiamosios, vykdomosios ir teisminės institucijos yra demokratinių sistemų ir valdymo pagrindas; kadangi, vadovaujantis demokratijos principais, tarptautinio, nacionalinio ar subnacionalinio lygmens vyriausybės ir parlamentai atsakingi už vykdomą viešąją politiką ir valdymą ir užtikrina savo sprendimų aiškumą piliečiams;

| J. | kadangi stiprios parlamentinės institucijos yra visų demokratinių valdymo sistemų pagrindas; kadangi Europos Parlamentas Rytų Europos šalių partnerių parlamentams teikdamas jų palankiai vertinamą pagalbą padeda stiprinti šių institucijų gebėjimus; |
| --- | --- |

J.

kadangi stiprios parlamentinės institucijos yra visų demokratinių valdymo sistemų pagrindas; kadangi Europos Parlamentas Rytų Europos šalių partnerių parlamentams teikdamas jų palankiai vertinamą pagalbą padeda stiprinti šių institucijų gebėjimus;

| K. | kadangi demokratinėje valstybėje piliečiams galinčių atstovauti politinių partijų įvairovė užtikrina įvairias politikos krypčių, politinių idėjų ir programų bei kandidatų eiti pareigas vykdomosios ir įstatymų leidžiamosios valdžios institucijose pasirinkimo galimybes; kadangi politinės partijos siūlo ir suteikia piliečiams galimybę atvirai ir skaidriai aptarti visuomenės siekius ir reikalavimus bei paversti juos politiniais pasiūlymais ir alternatyvomis; |
| --- | --- |

K.

kadangi demokratinėje valstybėje piliečiams galinčių atstovauti politinių partijų įvairovė užtikrina įvairias politikos krypčių, politinių idėjų ir programų bei kandidatų eiti pareigas vykdomosios ir įstatymų leidžiamosios valdžios institucijose pasirinkimo galimybes; kadangi politinės partijos siūlo ir suteikia piliečiams galimybę atvirai ir skaidriai aptarti visuomenės siekius ir reikalavimus bei paversti juos politiniais pasiūlymais ir alternatyvomis;

| L. | kadangi nuomonės ir saviraiškos laisvė, susirinkimų laisvė, teisė steigti nepriklausomas politines partijas, nevyriausybines organizacijas ir asociacijas yra esminiai demokratijos aspektai; kadangi būtina užtikrinti, kad piliečiams būtų leidžiama naudotis savo teisėmis šiose srityse ir dėl to jiems neiškiltų teismo proceso ar įkalinimo grėsmė; |
| --- | --- |

L.

kadangi nuomonės ir saviraiškos laisvė, susirinkimų laisvė, teisė steigti nepriklausomas politines partijas, nevyriausybines organizacijas ir asociacijas yra esminiai demokratijos aspektai; kadangi būtina užtikrinti, kad piliečiams būtų leidžiama naudotis savo teisėmis šiose srityse ir dėl to jiems neiškiltų teismo proceso ar įkalinimo grėsmė;

| M. | kadangi žiniasklaidos bei spaudos laisvė ir pliuralizmas itin svarbūs, kad piliečiai galėtų susiformuoti savo nuomonę ir priimti sprendimus, naudodamiesi įvairiais informacijos šaltiniais; kadangi demokratinėje politinėje aplinkoje būtina užtikrinti galimybę piliečiams laisvai ir įvairiais ryšių kanalais – nuo spaudos iki elektroninių priemonių, įskaitant internetą ir socialinę žiniasklaidą, - gauti necenzūruojamos informacijos bei užtikrinti patikimas ir saugias sąlygas užsiimti tiriamąja žurnalistika; |
| --- | --- |

M.

kadangi žiniasklaidos bei spaudos laisvė ir pliuralizmas itin svarbūs, kad piliečiai galėtų susiformuoti savo nuomonę ir priimti sprendimus, naudodamiesi įvairiais informacijos šaltiniais; kadangi demokratinėje politinėje aplinkoje būtina užtikrinti galimybę piliečiams laisvai ir įvairiais ryšių kanalais – nuo spaudos iki elektroninių priemonių, įskaitant internetą ir socialinę žiniasklaidą, - gauti necenzūruojamos informacijos bei užtikrinti patikimas ir saugias sąlygas užsiimti tiriamąja žurnalistika;

| N. | kadangi visoms valstybėms nuolat kyla sunkumų siekiant sukurti arba pakoreguoti žiniasklaidą reglamentuojančių teisės aktų sistemas taip, kad jos užkirstų kelią monopolių formavimuisi ir skatintų žiniasklaidos pliuralizmą; kadangi į tokias sistemas turėtų būti įtraukti atitinkami internetui, elektroninėms ryšių technologijoms ir socialiniams tinklams taikytini teisės aktai, kurie suteiktų naujų galimybių gilinti piliečių politines žinias ir skatinti jų dalyvavimą politiniame gyvenime bei domėjimąsi dalyvavimu pilietinės visuomenės gyvenime; |
| --- | --- |

N.

kadangi visoms valstybėms nuolat kyla sunkumų siekiant sukurti arba pakoreguoti žiniasklaidą reglamentuojančių teisės aktų sistemas taip, kad jos užkirstų kelią monopolių formavimuisi ir skatintų žiniasklaidos pliuralizmą; kadangi į tokias sistemas turėtų būti įtraukti atitinkami internetui, elektroninėms ryšių technologijoms ir socialiniams tinklams taikytini teisės aktai, kurie suteiktų naujų galimybių gilinti piliečių politines žinias ir skatinti jų dalyvavimą politiniame gyvenime bei domėjimąsi dalyvavimu pilietinės visuomenės gyvenime;

| O. | kadangi demokratinėje sistemoje pilietinės visuomenės organizacijos, kurios skiriasi nuo valstybinių institucijų ir su jomis nėra susijusios, atlieka svarbų vaidmenį; kadangi informuodamos piliečius, skatindamos juos dalyvauti politinėse diskusijose ir laikydamos vyriausybes atsakingomis už viešąją politiką, jos padeda visuomenėje kurti demokratinę kultūrą; |
| --- | --- |

O.

kadangi demokratinėje sistemoje pilietinės visuomenės organizacijos, kurios skiriasi nuo valstybinių institucijų ir su jomis nėra susijusios, atlieka svarbų vaidmenį; kadangi informuodamos piliečius, skatindamos juos dalyvauti politinėse diskusijose ir laikydamos vyriausybes atsakingomis už viešąją politiką, jos padeda visuomenėje kurti demokratinę kultūrą;

| P. | kadangi plėtojant demokratiją iškyla daug sunkumų, susijusių su piliečių dalyvavimu politiniame gyvenime ir diskusijose, politiką formuojančių institucijų, įskaitant parlamentus, noru plėtoti dialogą su visuomene bei žiniasklaidos laisve ir jos nepriklausomumu nuo politinę ir ekonominę įtaką turinčių subjektų; |
| --- | --- |

P.

kadangi plėtojant demokratiją iškyla daug sunkumų, susijusių su piliečių dalyvavimu politiniame gyvenime ir diskusijose, politiką formuojančių institucijų, įskaitant parlamentus, noru plėtoti dialogą su visuomene bei žiniasklaidos laisve ir jos nepriklausomumu nuo politinę ir ekonominę įtaką turinčių subjektų;

| Q. | kadangi dėl korupcijos mažėja pasitikėjimas demokratinėmis institucijomis ir silpnėja politinių lyderių atskaitingumas, mažėja pasitikėjimo jais pagrįstumas ir jų patikimumas; kadangi panaikinti korupciją nelengva ir tai yra būtina visų visuomenių demokratizacijos sąlyga, o siekiant įgyvendinti šį tikslą būtina užtikrinti politinei aplinkai taikytinų atitinkamų teisės aktų vykdymą bei etikos, deontologijos ir elgesio taisyklių paisymą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi dėl korupcijos mažėja pasitikėjimas demokratinėmis institucijomis ir silpnėja politinių lyderių atskaitingumas, mažėja pasitikėjimo jais pagrįstumas ir jų patikimumas; kadangi panaikinti korupciją nelengva ir tai yra būtina visų visuomenių demokratizacijos sąlyga, o siekiant įgyvendinti šį tikslą būtina užtikrinti politinei aplinkai taikytinų atitinkamų teisės aktų vykdymą bei etikos, deontologijos ir elgesio taisyklių paisymą;

| R. | kadangi Rytų Europos šalių partnerių demokratinės reformos būtų labai naudingos pagal Rytų partnerytės susitarimus plėtojamam bendradarbiavimui ir dialogui su ES valstybėmis narėmis; kadangi, esant šioms aplinkybėmis, tokiomis demokratinėmis reformomis visų pirma reikėtų spręsti su teisine valstybe, teisėjų nepriklausomumu, pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms ir jų apsauga bei laisvais ir sąžiningais rinkimais susijusius klausimus; kadangi šios demokratinės reformos labai priklauso nuo kiekvienos šalies partnerės valdančiojo elito politinės valios ir skirtingų politinių ketinimų; |
| --- | --- |

R.

kadangi Rytų Europos šalių partnerių demokratinės reformos būtų labai naudingos pagal Rytų partnerytės susitarimus plėtojamam bendradarbiavimui ir dialogui su ES valstybėmis narėmis; kadangi, esant šioms aplinkybėmis, tokiomis demokratinėmis reformomis visų pirma reikėtų spręsti su teisine valstybe, teisėjų nepriklausomumu, pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms ir jų apsauga bei laisvais ir sąžiningais rinkimais susijusius klausimus; kadangi šios demokratinės reformos labai priklauso nuo kiekvienos šalies partnerės valdančiojo elito politinės valios ir skirtingų politinių ketinimų;

| S. | kadangi siekdamos suteikti piliečiams galimybę susipažinti su sprendimais ir su politiką lemiančių sprendimų priėmimo procedūromis, juos svartyti ir aptarti, skaidrios ir atsakingos viešojo administravimo institucijos susiduria su naujais organizaciniais sunkumais; kadangi piliečiams turi būti suteikta galimybė išsakyti savo reikalavimus ir pristatyti savo pasiūlymus, į kuriuos viešojo administravimo institucijos turi atsižvelgti; |
| --- | --- |

S.

kadangi siekdamos suteikti piliečiams galimybę susipažinti su sprendimais ir su politiką lemiančių sprendimų priėmimo procedūromis, juos svartyti ir aptarti, skaidrios ir atsakingos viešojo administravimo institucijos susiduria su naujais organizaciniais sunkumais; kadangi piliečiams turi būti suteikta galimybė išsakyti savo reikalavimus ir pristatyti savo pasiūlymus, į kuriuos viešojo administravimo institucijos turi atsižvelgti;

| T. | kadangi siekiant įveikti visuotinius ekonominius, socialinius ir su aplinka susijusius sunkumus, būtini pasaulinio masto sprendimai, tarptautiniu lygmeniu priimama vis daugiau politinių sprendimų; kadangi kartu tarptautinės organizacijos atlieka lemiamą vaidmenį siekiant sutelkti visus partnerius pasauliniu mastu, kad šie parengtų bendrus standartus, atsižvelgdami į demokratinio valdymo principus; |
| --- | --- |

T.

kadangi siekiant įveikti visuotinius ekonominius, socialinius ir su aplinka susijusius sunkumus, būtini pasaulinio masto sprendimai, tarptautiniu lygmeniu priimama vis daugiau politinių sprendimų; kadangi kartu tarptautinės organizacijos atlieka lemiamą vaidmenį siekiant sutelkti visus partnerius pasauliniu mastu, kad šie parengtų bendrus standartus, atsižvelgdami į demokratinio valdymo principus;

| U. | kadangi žmonių ir ypač jaunimo demokratinių vertybių ugdymas ir pilietinės visuomenės kūrimas itin svarbūs demokratijos ateičiai, siekiant išvengti pernelyg pasyvaus rinkėjų dalyvavimo, dėl kurio mažėja pasitikėjimo atstovaujamosiomis institucijomis ir įstaigomis pagrįstumas; |
| --- | --- |

U.

kadangi žmonių ir ypač jaunimo demokratinių vertybių ugdymas ir pilietinės visuomenės kūrimas itin svarbūs demokratijos ateičiai, siekiant išvengti pernelyg pasyvaus rinkėjų dalyvavimo, dėl kurio mažėja pasitikėjimo atstovaujamosiomis institucijomis ir įstaigomis pagrįstumas;

Pirmenybė esminiams demokratijos aspektams

| 1. | mano, kad su demokratija, pagarba žmogaus teisėms ir teisine valstybe susijusi pažanga itin svarbi ir ES valstybėms narėms bei Rytų Europos šalims partnerėms, ir jų bendradarbiavimo, ekonominės integracijos ir politinių ryšių plėtrai; |
| --- | --- |

1.

mano, kad su demokratija, pagarba žmogaus teisėms ir teisine valstybe susijusi pažanga itin svarbi ir ES valstybėms narėms bei Rytų Europos šalims partnerėms, ir jų bendradarbiavimo, ekonominės integracijos ir politinių ryšių plėtrai;

| 2. | laikosi nuomonės, kad valdžios galių atskyrimas ir tinkama valstybinių institucijų pusiausvyra yra būtini demokratinių institucijų stabilumui, nepriklausomumui ir veiksmingumui, o tai yra vienintelė garantija siekiant didesnio piliečių pasitikėjimo šiomis institucijomis; |
| --- | --- |

2.

laikosi nuomonės, kad valdžios galių atskyrimas ir tinkama valstybinių institucijų pusiausvyra yra būtini demokratinių institucijų stabilumui, nepriklausomumui ir veiksmingumui, o tai yra vienintelė garantija siekiant didesnio piliečių pasitikėjimo šiomis institucijomis;

| 3. | pabrėžia, kad vykdant demokratizaciją, visų pirma reikėtų imtis su pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei jų apsauga susijusių klausimų, stiprinti teisinę valstybę, didinti teisėjų nepriklausomumą, viešųjų pirkimų skaidrumą, atskirti politiką nuo verslo, užtikrinti teismo procedūrų patikimumą bei rinkimų sąžiningumą ir skaidrumą; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vykdant demokratizaciją, visų pirma reikėtų imtis su pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei jų apsauga susijusių klausimų, stiprinti teisinę valstybę, didinti teisėjų nepriklausomumą, viešųjų pirkimų skaidrumą, atskirti politiką nuo verslo, užtikrinti teismo procedūrų patikimumą bei rinkimų sąžiningumą ir skaidrumą;

| 4. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti piliečių laisvę remti renkamas pareigas einančius asmenis; pabrėžia, kad svarbu skatinti piliečių teisę burtis į politines partijas, laisvai deklaruoti savo narystę ir dalyvauti rinkiminėse kampanijose; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad reikia užtikrinti piliečių laisvę remti renkamas pareigas einančius asmenis; pabrėžia, kad svarbu skatinti piliečių teisę burtis į politines partijas, laisvai deklaruoti savo narystę ir dalyvauti rinkiminėse kampanijose;

| 5. | ragina atitinkamas vyriausybes užtikrinti, kad rinkimai, visų pirma artėjantys parlamento ir prezidento rinkimai Rytų Europos šalyse partnerėse, būtų sąžiningi, skaidrūs ir visiškai atitiktų tarptautinius demokratinių rinkimų standartus bei Europos Tarybos Venecijos komisijos ir ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rekomendacijas; pabrėžia, jog svarbu, kad rinkiminės kampanijos metu visoms besivaržančioms šalims būtų užtikrinamos sąžiningos sąlygos, įskaitant nevaržomą galimybę naudotis žiniasklaidos priemonėmis; ragina kritiškai persvarstyti ir prireikus pakoreguoti nacionalines rinkimų sistemas ir kodeksus; šiuo požiūriu palankiai vertina naujausius Armėnijos rinkimų kodekso pakeitimus; mano, kad tarptautiniai rinkimų stebėtojai atlieka svarbų vaidmenį skatinant visuomenės pasitikėjimą visomis rinkimų procedūromis ir ragina tarptautinę bendruomenę užtikrinti, kad tarptautiniai stebėtojai dalyvautų Rytų Europos šalyse partnerėse vyksiančiuose rinkimuose, ir pateikti objektyvų viso rinkimų proceso vertinimą, kuris visų Rytų Europos šalių partnerių atveju būtų vienodai paviešintas ir grindžiamas tais pačiais standartais; |
| --- | --- |

5.

ragina atitinkamas vyriausybes užtikrinti, kad rinkimai, visų pirma artėjantys parlamento ir prezidento rinkimai Rytų Europos šalyse partnerėse, būtų sąžiningi, skaidrūs ir visiškai atitiktų tarptautinius demokratinių rinkimų standartus bei Europos Tarybos Venecijos komisijos ir ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rekomendacijas; pabrėžia, jog svarbu, kad rinkiminės kampanijos metu visoms besivaržančioms šalims būtų užtikrinamos sąžiningos sąlygos, įskaitant nevaržomą galimybę naudotis žiniasklaidos priemonėmis; ragina kritiškai persvarstyti ir prireikus pakoreguoti nacionalines rinkimų sistemas ir kodeksus; šiuo požiūriu palankiai vertina naujausius Armėnijos rinkimų kodekso pakeitimus; mano, kad tarptautiniai rinkimų stebėtojai atlieka svarbų vaidmenį skatinant visuomenės pasitikėjimą visomis rinkimų procedūromis ir ragina tarptautinę bendruomenę užtikrinti, kad tarptautiniai stebėtojai dalyvautų Rytų Europos šalyse partnerėse vyksiančiuose rinkimuose, ir pateikti objektyvų viso rinkimų proceso vertinimą, kuris visų Rytų Europos šalių partnerių atveju būtų vienodai paviešintas ir grindžiamas tais pačiais standartais;

| 6. | ragina Rytų Europos šalis partneres užtikrinti, kad netrukus įvyksiantys būsimi parlamento ir prezidento rinkimai būtų laisvi, sąžiningi ir demokratiniai - kaip rinkimai, rengiami pagal ESBO standartus; |
| --- | --- |

6.

ragina Rytų Europos šalis partneres užtikrinti, kad netrukus įvyksiantys būsimi parlamento ir prezidento rinkimai būtų laisvi, sąžiningi ir demokratiniai - kaip rinkimai, rengiami pagal ESBO standartus;

| 7. | pabrėžia, kad skatinant demokratijos pažangą atvirose, daugiatautėse ir daugiakultūrėse visuomenėse, itin svarbu priimti ir įgyvendinti diskriminaciją draudžiančius teisės aktus; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad skatinant demokratijos pažangą atvirose, daugiatautėse ir daugiakultūrėse visuomenėse, itin svarbu priimti ir įgyvendinti diskriminaciją draudžiančius teisės aktus;

| 8. | ragina priimti arba tobulinti politinio gyvenimo elgesio kodeksus, apimančius etinius principus ir standartus, kurie turėtų būti taikomi nacionalinėse vyriausybinėse įstaigose ir parlamentuose, ir užtikrinti jų vykdymą; pabrėžia, kad reikėtų padėti nacionaliniams parlamentams tinkamai atlikti savo vaidmenį nustatant nacionalinę politiką, užtikrinant vyriausybių atskaitomybę bei stebint ir vertinant ankstesnės veiklos rodiklius ir pasiektus rezultatus; ragina priimant sprendimus aiškiai atskirti ekonomines ir politines sritis, siekiant išvengti interesų konflikto, be kita ko, ir politinių partijų finansavimo srityje; pabrėžia, jog svarbu nustatyti aiškią teisės aktų sistemą ir nuostatas dėl politinių partijų ir kampanijų finansavimo, kuriomis būtų užtikrintas reglamentavimo skaidrumas, politinių partijų finansavimo priežiūra ir visoms politinėms partijoms vienodos galimybės; |
| --- | --- |

8.

ragina priimti arba tobulinti politinio gyvenimo elgesio kodeksus, apimančius etinius principus ir standartus, kurie turėtų būti taikomi nacionalinėse vyriausybinėse įstaigose ir parlamentuose, ir užtikrinti jų vykdymą; pabrėžia, kad reikėtų padėti nacionaliniams parlamentams tinkamai atlikti savo vaidmenį nustatant nacionalinę politiką, užtikrinant vyriausybių atskaitomybę bei stebint ir vertinant ankstesnės veiklos rodiklius ir pasiektus rezultatus; ragina priimant sprendimus aiškiai atskirti ekonomines ir politines sritis, siekiant išvengti interesų konflikto, be kita ko, ir politinių partijų finansavimo srityje; pabrėžia, jog svarbu nustatyti aiškią teisės aktų sistemą ir nuostatas dėl politinių partijų ir kampanijų finansavimo, kuriomis būtų užtikrintas reglamentavimo skaidrumas, politinių partijų finansavimo priežiūra ir visoms politinėms partijoms vienodos galimybės;

| 9. | ragina ES, ES valstybes nares ir Rytų Europos šalis partneres prisiimti tvirtą politinį įsipareigojimą kovoti su visų formų korupcija bei stiprinti ir veiksmingai įgyvendinti kovos su korupcija teisės aktus, kadangi korupcija ne tik stabdo ilgalaikį ekonomikos augimą ir mažina piliečių pasitikėjimą politinių įvykių raida, bet ir neigiamai veikia visuomenės socialinį pagrindą ir plėtojamas perspektyvas; |
| --- | --- |

9.

ragina ES, ES valstybes nares ir Rytų Europos šalis partneres prisiimti tvirtą politinį įsipareigojimą kovoti su visų formų korupcija bei stiprinti ir veiksmingai įgyvendinti kovos su korupcija teisės aktus, kadangi korupcija ne tik stabdo ilgalaikį ekonomikos augimą ir mažina piliečių pasitikėjimą politinių įvykių raida, bet ir neigiamai veikia visuomenės socialinį pagrindą ir plėtojamas perspektyvas;

| 10. | ragina stiprinti bendrą ES ir Europos Tarybos Rytų Europos šalių partnerių teisminės reformos programą; rekomenduoja į ją įtraukti bendrą ES valstybių narių ir Rytų Europos šalių partnerių teisėjų mokymo ir keitimosi patirtimi veiklą; |
| --- | --- |

10.

ragina stiprinti bendrą ES ir Europos Tarybos Rytų Europos šalių partnerių teisminės reformos programą; rekomenduoja į ją įtraukti bendrą ES valstybių narių ir Rytų Europos šalių partnerių teisėjų mokymo ir keitimosi patirtimi veiklą;

Intensyvesnis Rytų partnerystės valstybių politinis dialogas ir bendradarbiavimas kuriant demokratiją

| 11. | ragina ES ir Rytų Europos šalis partneres plėtoti išsamesnį politinį dialogą demokratijos kūrimo ir demokratinių reformų įgyvendinimo klausimais; įsipareigoja intensyviau dalyvauti šiame dialoge su politinėmis institucijomis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma plėtodama savo narių ir vyriausybinių įstaigų, parlamentinių ir neparlamentinių politinių partijų, pilietinės visuomenės, žiniasklaidos ir nevyriausybinių organizacijų atstovų mainus ir diskusijas; |
| --- | --- |

11.

ragina ES ir Rytų Europos šalis partneres plėtoti išsamesnį politinį dialogą demokratijos kūrimo ir demokratinių reformų įgyvendinimo klausimais; įsipareigoja intensyviau dalyvauti šiame dialoge su politinėmis institucijomis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma plėtodama savo narių ir vyriausybinių įstaigų, parlamentinių ir neparlamentinių politinių partijų, pilietinės visuomenės, žiniasklaidos ir nevyriausybinių organizacijų atstovų mainus ir diskusijas;

| 12. | ragina ES valstybes nares, kurios perėjo nuo autoritarinio režimo prie demokratinės valdymo formos, duoti patarimų Rytų Europos šalims partnerėms, remiantis per pastaruosius dvidešimt metų sukaupta sėkmingo reformų įgyvendinimo ir problemų sprendimo patirtimi; rekomenduoja šalims partnerėms pereinant prie brandesnės demokratijos ir glaudesnių politinių ryšių su ES priimti teisėkūros ir konkrečias priemones, kurios užtikrintų galimybę jų piliečiams naudotis nacionaliniais archyvais, susijusiais su buvusių autoritarinių režimų vykdyta sekimo veikla; |
| --- | --- |

12.

ragina ES valstybes nares, kurios perėjo nuo autoritarinio režimo prie demokratinės valdymo formos, duoti patarimų Rytų Europos šalims partnerėms, remiantis per pastaruosius dvidešimt metų sukaupta sėkmingo reformų įgyvendinimo ir problemų sprendimo patirtimi; rekomenduoja šalims partnerėms pereinant prie brandesnės demokratijos ir glaudesnių politinių ryšių su ES priimti teisėkūros ir konkrečias priemones, kurios užtikrintų galimybę jų piliečiams naudotis nacionaliniais archyvais, susijusiais su buvusių autoritarinių režimų vykdyta sekimo veikla;

| 13. | rekomenduoja solidarizuotis su Rytų Europos šalimis partnerėmis ir didinti joms skiriamą ES pagalbą įgyvendinant demokratines reformas, visų pirma susijusias su teisėjais ir teismų sistemomis bei užtikrinančias teisėjų ir teismų nepriklausomumą, nešališkumą, atskaitomybę ir profesionalumą; |
| --- | --- |

13.

rekomenduoja solidarizuotis su Rytų Europos šalimis partnerėmis ir didinti joms skiriamą ES pagalbą įgyvendinant demokratines reformas, visų pirma susijusias su teisėjais ir teismų sistemomis bei užtikrinančias teisėjų ir teismų nepriklausomumą, nešališkumą, atskaitomybę ir profesionalumą;

| 14. | ragina Europos Komisiją teikti didesnę finansinę, techninę ir praktinę pagalbą Rytų Europos šalių partnerių nacionalinių parlamentų administracijai, įgyvendinant išsamią institucijų stiprinimo programą, kad padidėtų jų veiksmingumas, skaidrumas ir atskaitomybė, kurie itin svarbūs, jei parlamentai ketina tinkamai atlikti savo vaidmenį demokratiniuose sprendimų priėmimo procesuose; |
| --- | --- |

14.

ragina Europos Komisiją teikti didesnę finansinę, techninę ir praktinę pagalbą Rytų Europos šalių partnerių nacionalinių parlamentų administracijai, įgyvendinant išsamią institucijų stiprinimo programą, kad padidėtų jų veiksmingumas, skaidrumas ir atskaitomybė, kurie itin svarbūs, jei parlamentai ketina tinkamai atlikti savo vaidmenį demokratiniuose sprendimų priėmimo procesuose;

| 15. | rekomenduoja stipriai remti šiuo metu plėtojamą ES ir Baltarusijos dialogą žmogaus teisių klausimais ir kitų formų bendradarbiavimą dėl žmogaus teisių su kitomis Rytų Europos šalimis partnerėmis; ragina ES ir partnerius šiuo tikslu skirti papildomą finansavimą ir žmogiškųjų išteklių; |
| --- | --- |

15.

rekomenduoja stipriai remti šiuo metu plėtojamą ES ir Baltarusijos dialogą žmogaus teisių klausimais ir kitų formų bendradarbiavimą dėl žmogaus teisių su kitomis Rytų Europos šalimis partnerėmis; ragina ES ir partnerius šiuo tikslu skirti papildomą finansavimą ir žmogiškųjų išteklių;

| 16. | ragina sukurti Europos demokratijos rėmimo fondą (EDF), kuris remtų politinius veikėjus, kaip antai politines partijas, neregistruotas nevyriausybines organizacijas ir profesines sąjungas, siekiančias demokratinių pokyčių; rekomenduoja Rytų Europos šalyse partnerėse naudotis EDF kaip nepriklausoma, lanksčia ir praktine priemone; |
| --- | --- |

16.

ragina sukurti Europos demokratijos rėmimo fondą (EDF), kuris remtų politinius veikėjus, kaip antai politines partijas, neregistruotas nevyriausybines organizacijas ir profesines sąjungas, siekiančias demokratinių pokyčių; rekomenduoja Rytų Europos šalyse partnerėse naudotis EDF kaip nepriklausoma, lanksčia ir praktine priemone;

| 17. | pabrėžia, kad būsimu EDF reikėtų naudotis kaip papildoma priemone, šalia esamų demokratijos paramos priemonių, ir kad, visų pirma, iš šio fondo remiama veikla nereikėtų keisti pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę vykdomos veiklos, taip pat reikėtų vengti pagal šias priemones vykdomos veiklos dubliavimo; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad būsimu EDF reikėtų naudotis kaip papildoma priemone, šalia esamų demokratijos paramos priemonių, ir kad, visų pirma, iš šio fondo remiama veikla nereikėtų keisti pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę vykdomos veiklos, taip pat reikėtų vengti pagal šias priemones vykdomos veiklos dubliavimo;

| 18. | ragina ES valstybių narių politines partijas kartu su kolegomis Rytų Europos šalyse partnerėse parengti bendradarbiavimo programas ir ragina kitus ES demokratinius subjektus, kaip antai profesines sąjungas, nevyriausybines organizacijas, darbdavių, ūkininkų ir moterų organizacijas, religinio ir kultūrinio dialogo įstaigas, vartotojų, jaunimo, žurnalistų ir mokytojų organizacijas, vietos valdžios įstaigas ir universitetas kartu su panašiomis Rytų Europos šalių partnerių organizacijomis, įgyvendinti porinius projektus; |
| --- | --- |

18.

ragina ES valstybių narių politines partijas kartu su kolegomis Rytų Europos šalyse partnerėse parengti bendradarbiavimo programas ir ragina kitus ES demokratinius subjektus, kaip antai profesines sąjungas, nevyriausybines organizacijas, darbdavių, ūkininkų ir moterų organizacijas, religinio ir kultūrinio dialogo įstaigas, vartotojų, jaunimo, žurnalistų ir mokytojų organizacijas, vietos valdžios įstaigas ir universitetas kartu su panašiomis Rytų Europos šalių partnerių organizacijomis, įgyvendinti porinius projektus;

| 19. | ragina aktyviau kovoti su korupcija, didinant kovos su korupcija planų ir priemonių finansavimą ir stiprinant ES valstybių narių ir Rytų Europos šalių partnerių bendradarbiavimą vykdant Europos Tarybos Valstybių prieš korupciją grupės (GRECO) veiklą; ragina Rytų Europos šalis partneres parengti išsamias daugiametes kovos su korupcija strategijas ir veiksmų planus su konkrečiomis priemonėmis ir terminais ir iš biudžeto paskirti būtinas lėšas jiems įgyvendinti; |
| --- | --- |

19.

ragina aktyviau kovoti su korupcija, didinant kovos su korupcija planų ir priemonių finansavimą ir stiprinant ES valstybių narių ir Rytų Europos šalių partnerių bendradarbiavimą vykdant Europos Tarybos Valstybių prieš korupciją grupės (GRECO) veiklą; ragina Rytų Europos šalis partneres parengti išsamias daugiametes kovos su korupcija strategijas ir veiksmų planus su konkrečiomis priemonėmis ir terminais ir iš biudžeto paskirti būtinas lėšas jiems įgyvendinti;

| 20. | rekomenduoja stiprinti ES ir Rytų Europos šalių partnerių dialogą dėl geriausios patirties, susijusios su pažeidžiamų žmonių ir mažumų apsaugos nuo diskriminacijos priemonėmis; atkreipia ES ir Rytų Partnerystės šalių partnerių dėmesį į tai, kad kuriant nacionalinę priemonę pagal Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, institucijai, kuri bus pasirinkta šiems įgaliojimams vykdyti, reikės skirti pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių; |
| --- | --- |

20.

rekomenduoja stiprinti ES ir Rytų Europos šalių partnerių dialogą dėl geriausios patirties, susijusios su pažeidžiamų žmonių ir mažumų apsaugos nuo diskriminacijos priemonėmis; atkreipia ES ir Rytų Partnerystės šalių partnerių dėmesį į tai, kad kuriant nacionalinę priemonę pagal Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, institucijai, kuri bus pasirinkta šiems įgaliojimams vykdyti, reikės skirti pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių;

Išraiškos laisvės rėmimas bei laisvos ir nepriklausomos žiniasklaidos kūrimas

| 21. | pabrėžia, kad nepriklausoma ir laisva žiniasklaida itin svarbi demokratijai ir jos veikimui visose ES valstybėse narėse ir Rytų Europos šalyse partnerėse, kadangi ji užtikrina pilietinės visuomenės dalyvavimą sprendžiant visuomenės klausimus ir suteikia didesnes galias piliečiams; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad nepriklausoma ir laisva žiniasklaida itin svarbi demokratijai ir jos veikimui visose ES valstybėse narėse ir Rytų Europos šalyse partnerėse, kadangi ji užtikrina pilietinės visuomenės dalyvavimą sprendžiant visuomenės klausimus ir suteikia didesnes galias piliečiams;

| 22. | ragina ES valstybes nares ir Rytų Europos šalis partneres užtikrinti pagrindinę piliečių teisę gauti ir skleisti informaciją, vadovaujantis Europos pagrindinių teisių chartijos 11 straipsniu, visapusiškai laikantis žiniasklaidos nepriklausomumo ir pliuralizmo principo ir stebint, kaip jo laikomasi, siekiant užkirsti kelią monopolizacijai ir nepagrįstam kišimuisi į žiniasklaidos veiklą; |
| --- | --- |

22.

ragina ES valstybes nares ir Rytų Europos šalis partneres užtikrinti pagrindinę piliečių teisę gauti ir skleisti informaciją, vadovaujantis Europos pagrindinių teisių chartijos 11 straipsniu, visapusiškai laikantis žiniasklaidos nepriklausomumo ir pliuralizmo principo ir stebint, kaip jo laikomasi, siekiant užkirsti kelią monopolizacijai ir nepagrįstam kišimuisi į žiniasklaidos veiklą;

| 23. | apgailestauja dėl to, kad daug žurnalistų dėl drąsiai ir objektyviai atliekamo darbo buvo gąsdinami ir užpuldinėjami arba tapo agresijos ir išpuolių aukomis bei ragina atitinkamas institucijas išsamiai ištirti šiuos faktus ir patraukti atsakingus asmenis baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

23.

apgailestauja dėl to, kad daug žurnalistų dėl drąsiai ir objektyviai atliekamo darbo buvo gąsdinami ir užpuldinėjami arba tapo agresijos ir išpuolių aukomis bei ragina atitinkamas institucijas išsamiai ištirti šiuos faktus ir patraukti atsakingus asmenis baudžiamojon atsakomybėn;

| 24. | rekomenduoja, vadovaujantis ESBO tarptautiniais standartais, nustatyti arba patobulinti transliavimui viešaisiais ir privačiais tinklais taikytinas teisių aktų sistemas; mano, kad naujais arba iš dalies pakeistais teisės aktais reikėtų siekti užkirsti kelią žiniasklaidos nuosavybės teisių sutelkimui vienose rankose, užtikrinant transliacijos licencijų konkursų sąžiningumą ir apsaugant transliuojamą žiniasklaidos turinį nuo politinės ir komercinės įtakos, ypač vykstant rinkimams, kad nė vienai besivaržančiai šaliai nebūtų sudarytos nesąžiningos sąlygos ar atmestos tam tikros politinės galimybės ir apribojimai; |
| --- | --- |

24.

rekomenduoja, vadovaujantis ESBO tarptautiniais standartais, nustatyti arba patobulinti transliavimui viešaisiais ir privačiais tinklais taikytinas teisių aktų sistemas; mano, kad naujais arba iš dalies pakeistais teisės aktais reikėtų siekti užkirsti kelią žiniasklaidos nuosavybės teisių sutelkimui vienose rankose, užtikrinant transliacijos licencijų konkursų sąžiningumą ir apsaugant transliuojamą žiniasklaidos turinį nuo politinės ir komercinės įtakos, ypač vykstant rinkimams, kad nė vienai besivaržančiai šaliai nebūtų sudarytos nesąžiningos sąlygos ar atmestos tam tikros politinės galimybės ir apribojimai;

| 25. | rekomenduoja skatinti naudotis laisvai prieinamu internetu, kuris užtikrina išraiškos laisvę ir žiniasklaidos pliuralizmą ir kuriuo galima naudotis kaip priemone politinėms diskusijoms, demokratinėms iniciatyvoms remti ir politinei kultūrai bei žinioms skleisti; |
| --- | --- |

25.

rekomenduoja skatinti naudotis laisvai prieinamu internetu, kuris užtikrina išraiškos laisvę ir žiniasklaidos pliuralizmą ir kuriuo galima naudotis kaip priemone politinėms diskusijoms, demokratinėms iniciatyvoms remti ir politinei kultūrai bei žinioms skleisti;

| 26. | ragina ES ir Rytų Europos šalis partneres organizuoti mainų ir mokymo programas siekiant parengti profesionalius žurnalistus, nustatyti žurnalistikos gerąją patirtį ir skatinti laikytis etinių ir profesinių žurnalistikos standartų, taip pat plėtoti tiriamąją žurnalistiką; pabrėžia, kad žiniasklaidoje pateikiant tinkamesnių žinių ir aktyviau skatinant informuotumą apie Rytų partnerytę, Rytų Europos šalių partnerių gyventojai daug geriau suprastų ES remiamas ir skatinamas demokratinių reformų programas ir kas už jas atsakingi; |
| --- | --- |

26.

ragina ES ir Rytų Europos šalis partneres organizuoti mainų ir mokymo programas siekiant parengti profesionalius žurnalistus, nustatyti žurnalistikos gerąją patirtį ir skatinti laikytis etinių ir profesinių žurnalistikos standartų, taip pat plėtoti tiriamąją žurnalistiką; pabrėžia, kad žiniasklaidoje pateikiant tinkamesnių žinių ir aktyviau skatinant informuotumą apie Rytų partnerytę, Rytų Europos šalių partnerių gyventojai daug geriau suprastų ES remiamas ir skatinamas demokratinių reformų programas ir kas už jas atsakingi;

Piliečių pasitikėjimo demokratinėmis institucijomis ir domėjimosi politika didinimas

| 27. | ragina ES, ES valstybes nares ir Rytų Europos šalis partneres užtikrinti su politikos formavimu susijusių sprendimų skaidrumą, suteikiant suinteresuotiesiems subjektams informaciją ir įtraukiant juos į viešas atviras diskusijas ir konsultacijas; rekomenduoja ugdyti piliečių domėjimąsi politinėmis diskusijomis, dar labiau atveriant parlamentų ir demokratinių asamblėjų duris konsultacijoms ir keitimuisi nuomonėmis su piliečiais, visų pirma įtraukiant į diskusijas moteris ir jaunimo atstovus; |
| --- | --- |

27.

ragina ES, ES valstybes nares ir Rytų Europos šalis partneres užtikrinti su politikos formavimu susijusių sprendimų skaidrumą, suteikiant suinteresuotiesiems subjektams informaciją ir įtraukiant juos į viešas atviras diskusijas ir konsultacijas; rekomenduoja ugdyti piliečių domėjimąsi politinėmis diskusijomis, dar labiau atveriant parlamentų ir demokratinių asamblėjų duris konsultacijoms ir keitimuisi nuomonėmis su piliečiais, visų pirma įtraukiant į diskusijas moteris ir jaunimo atstovus;

| 28. | taip pat ragina ES, ES valstybes nares ir Rytų Europos šalis partneres remti politinių partijų ir judėjimų demokratinį vaidmenį tarpininkaujant tarp valstybinių institucijų ir piliečių, formuojant viešąją nuomonę, sutelkiant interesus, taip pat iškeliant įvairias politines pasirinkimo galimybes ir suteikiant galimybę rinktis iš kelių galimybių; |
| --- | --- |

28.

taip pat ragina ES, ES valstybes nares ir Rytų Europos šalis partneres remti politinių partijų ir judėjimų demokratinį vaidmenį tarpininkaujant tarp valstybinių institucijų ir piliečių, formuojant viešąją nuomonę, sutelkiant interesus, taip pat iškeliant įvairias politines pasirinkimo galimybes ir suteikiant galimybę rinktis iš kelių galimybių;

| 29. | rekomenduoja dar kartą paraginti politines partijas užtikrinti, kad vyrams ir moterims būtų vienodai atstovaujama politinių partijų rinkimuose dalyvausiančių kandidatų skyrimo procedūrose; |
| --- | --- |

29.

rekomenduoja dar kartą paraginti politines partijas užtikrinti, kad vyrams ir moterims būtų vienodai atstovaujama politinių partijų rinkimuose dalyvausiančių kandidatų skyrimo procedūrose;

| 30. | pabrėžia, kad siekiant įgyvendinti tvarias demokratines reformas, būtina jas geriau suprasti ir joms pritarti; todėl ragina ES valstybes nares ir Rytų Europos šalis partneres, prieš pradedant reformų programas, pasitarti su pilietine visuomene siekiant užtikrinti kuo didesnę visuotinę paramą; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad siekiant įgyvendinti tvarias demokratines reformas, būtina jas geriau suprasti ir joms pritarti; todėl ragina ES valstybes nares ir Rytų Europos šalis partneres, prieš pradedant reformų programas, pasitarti su pilietine visuomene siekiant užtikrinti kuo didesnę visuotinę paramą;

Pilietinės visuomenės stiprinimas

| 31. | pabrėžia stiprios, aktyvios ir tikrai nepriklausomos pilietinės visuomenės, kuri yra pagrindinė veikėja kuriant demokratiją, svarbą; šiuo požiūriu ragina ES ir Rytų Europos šalis partneres didinti techninę ir finansinę paramą pilietinės visuomenės organizacijoms arba institucijoms ir užtikrinti šios paramos skaidrumą ir veiksmingumą; taip pat ragina nustatyti atitinkamas žmogaus teisių gynėjams skirtas garantijas ir užtikrinti jų apsaugą; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia stiprios, aktyvios ir tikrai nepriklausomos pilietinės visuomenės, kuri yra pagrindinė veikėja kuriant demokratiją, svarbą; šiuo požiūriu ragina ES ir Rytų Europos šalis partneres didinti techninę ir finansinę paramą pilietinės visuomenės organizacijoms arba institucijoms ir užtikrinti šios paramos skaidrumą ir veiksmingumą; taip pat ragina nustatyti atitinkamas žmogaus teisių gynėjams skirtas garantijas ir užtikrinti jų apsaugą;

| 32. | pabrėžia, kad Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumas – labai svarbi priemonė, skatinanti pilietinės visuomenės įtaką demokratijos plėtrai; ragina Pilietinės visuomenės forumą aktyviau dalyvauti įgyvendinant Rytų partnerystės programą; rekomenduoja Pilietinės visuomenės forumo delegatams aktyviau dalyvauti ES ir Rytų Europos šalių partnerių atstovų susitikimuose; atkreipia dėmesį ir atsižvelgia į forumo veiklą ir rekomendacijas, susijusias su tiesioginiais žmonių ryšiais; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumas – labai svarbi priemonė, skatinanti pilietinės visuomenės įtaką demokratijos plėtrai; ragina Pilietinės visuomenės forumą aktyviau dalyvauti įgyvendinant Rytų partnerystės programą; rekomenduoja Pilietinės visuomenės forumo delegatams aktyviau dalyvauti ES ir Rytų Europos šalių partnerių atstovų susitikimuose; atkreipia dėmesį ir atsižvelgia į forumo veiklą ir rekomendacijas, susijusias su tiesioginiais žmonių ryšiais;

| 33. | pabrėžia, jog būtina užtikrinti nevyriausybinių organizacijų, kurios skatina aktyvesnes viešąsias diskusijas ir padeda skleisti informaciją visuomenėje, nepriklausomumą; šiuo požiūriu primygtinai reikalauja, kad valstybinės institucijos, ypač nacionaliniai parlamentai ir vyriausybės, skatintų bendravimą su pilietine visuomene, organizuodamos klausymus parlamente ir viešąsias konsultacijas; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, jog būtina užtikrinti nevyriausybinių organizacijų, kurios skatina aktyvesnes viešąsias diskusijas ir padeda skleisti informaciją visuomenėje, nepriklausomumą; šiuo požiūriu primygtinai reikalauja, kad valstybinės institucijos, ypač nacionaliniai parlamentai ir vyriausybės, skatintų bendravimą su pilietine visuomene, organizuodamos klausymus parlamente ir viešąsias konsultacijas;

| 34. | pažymi, kad Rytų partnerystės iniciatyvos jaunimo aspekto stiprinimas yra svarbi investicija į ES ateitį – įgyvendinant Europos kaimynystės politiką plėtojamus santykius, kurie per ateinančius kelerius metus gali atverti daug naujų galimybių, bei tų partnerių demokratizaciją ir jų teisės aktų derinimą su Europos standartais; |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad Rytų partnerystės iniciatyvos jaunimo aspekto stiprinimas yra svarbi investicija į ES ateitį – įgyvendinant Europos kaimynystės politiką plėtojamus santykius, kurie per ateinančius kelerius metus gali atverti daug naujų galimybių, bei tų partnerių demokratizaciją ir jų teisės aktų derinimą su Europos standartais;

| 35. | pabrėžia, kad visos iniciatyvos, kuriomis siekiama ugdyti jaunimą ir gerinti jų įgūdžius demokratinių procesų ir bendrai plėtojamos pilietinės visuomenės srityje, atlieka itin svarbų vaidmenį; todėl palankiai vertina ES valstybių narių ir Rytų Europos šalių partnerių pastangas organizuojant jaunimo parlamentų veiklą. ragina ES pradėti programas, kuriomis būtų remiamos šios pastangos, pvz., įkurti Europos jaunimo parlamento ir Rytų Europos šalių partnerių nacionalinių jaunimo parlamentų tarpparlamentines jaunimo draugystės grupes; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad visos iniciatyvos, kuriomis siekiama ugdyti jaunimą ir gerinti jų įgūdžius demokratinių procesų ir bendrai plėtojamos pilietinės visuomenės srityje, atlieka itin svarbų vaidmenį; todėl palankiai vertina ES valstybių narių ir Rytų Europos šalių partnerių pastangas organizuojant jaunimo parlamentų veiklą. ragina ES pradėti programas, kuriomis būtų remiamos šios pastangos, pvz., įkurti Europos jaunimo parlamento ir Rytų Europos šalių partnerių nacionalinių jaunimo parlamentų tarpparlamentines jaunimo draugystės grupes;

| 36. | ragina ES didinti jaunimo mainų programų skaičių, nes tai yra veiksmingiausias būdas keistis ir dalytis sukaupta patirtimi bendrai plėtojamos demokratijos ir pilietinės visuomenės srityje; |
| --- | --- |

36.

ragina ES didinti jaunimo mainų programų skaičių, nes tai yra veiksmingiausias būdas keistis ir dalytis sukaupta patirtimi bendrai plėtojamos demokratijos ir pilietinės visuomenės srityje;

| 37. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamento pirmininkui, Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Europos išorės veiksmų tarnybai, valstybių narių ir Rytų Europos šalių partnerių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

37.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamento pirmininkui, Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Europos išorės veiksmų tarnybai, valstybių narių ir Rytų Europos šalių partnerių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  Priimta 2012 m. balandžio 3 d. Baku (Azerbaidžanas).

---

| 30.5.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 153/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 153/16

---

REZOLIUCIJA (1)

dėl pilietinės visuomenės stiprinimo Rytų partnerystės šalyse, įskaitant vyriausybės ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimo ir reformų, susijusių su pilietinės visuomenės įgalinimu, klausimus

2012/C 153/04

EURONEST PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 7 d. Prahoje vykusiame Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime ir 2011 m. rugsėjo 29–30 d. Varšuvoje vykusiame Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime priimtą bendrą deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 7 d. Prahoje vykusiame Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime ir 2011 m. rugsėjo 29–30 d. Varšuvoje vykusiame Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime priimtą bendrą deklaraciją,

| — | atsižvelgdama į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos steigiamąjį aktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos steigiamąjį aktą,

| — | atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutarties 8 ir 49 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutarties 8 ir 49 straipsnius,

| — | atsižvelgdama į 2008 m. gruodžio 3 d. Europos Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Rytų partnerystė“ (COM(2008) 0823), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2008 m. gruodžio 3 d. Europos Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Rytų partnerystė“ (COM(2008) 0823),

| — | atsižvelgdama į 2010 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl būtinybės parengti ES Pietų Kaukazo strategiją (2009/2216(INI)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2010 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl būtinybės parengti ES Pietų Kaukazo strategiją (2009/2216(INI)),

| — | atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 25 d. bendrą komunikatą „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 25 d. bendrą komunikatą „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“,

| — | atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 5 d. Komisijos komunikatą „Ryžtinga Europos kaimynystės politika“, 2006 m. gruodžio 4 d. komunikatą dėl Europos kaimynystės politikos stiprinimo, 2004 m. gegužės 12 d. komunikatą „Europos kaimynystės politika – strategijos dokumentas“ ir 2003 m. kovo 1 d. komunikatą „Platesnė Europos kaimynystė: nauja santykių su mūsų rytiniais ir pietiniais kaimynais struktūra“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 5 d. Komisijos komunikatą „Ryžtinga Europos kaimynystės politika“, 2006 m. gruodžio 4 d. komunikatą dėl Europos kaimynystės politikos stiprinimo, 2004 m. gegužės 12 d. komunikatą „Europos kaimynystės politika – strategijos dokumentas“ ir 2003 m. kovo 1 d. komunikatą „Platesnė Europos kaimynystė: nauja santykių su mūsų rytiniais ir pietiniais kaimynais struktūra“,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 13 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl pilietinės visuomenės įtraukimo į Rytų partnerystę (tiriamoji nuomonė), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 13 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl pilietinės visuomenės įtraukimo į Rytų partnerystę (tiriamoji nuomonė),

| — | atsižvelgdama į 2011 m. rugpjūčio 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl pilietinės visuomenės indėlio į Rytų partnerystę (tiriamoji nuomonė), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. rugpjūčio 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl pilietinės visuomenės indėlio į Rytų partnerystę (tiriamoji nuomonė),

| — | atsižvelgdama į ankstesnes Europos Parlamento rezoliucijas dėl Europos kaimynystės politikos (EKP) rytų aspekto, taip pat į rezoliucijas dėl Armėnijos, Azerbaidžano, Baltarusijos, Gruzijos, Moldovos Respublikos ir Ukrainos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ankstesnes Europos Parlamento rezoliucijas dėl Europos kaimynystės politikos (EKP) rytų aspekto, taip pat į rezoliucijas dėl Armėnijos, Azerbaidžano, Baltarusijos, Gruzijos, Moldovos Respublikos ir Ukrainos,

| — | atsižvelgdama į pasibaigusias ES ir Ukrainos derybas dėl asociacijos susitarimo, vykstančias dvišales derybas su Armėnija, Azerbaidžanu, Gruzija ir Moldovos Respublika, taip pat 1995 m. pasirašytą, bet neratifikuotą ES ir Baltarusijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į pasibaigusias ES ir Ukrainos derybas dėl asociacijos susitarimo, vykstančias dvišales derybas su Armėnija, Azerbaidžanu, Gruzija ir Moldovos Respublika, taip pat 1995 m. pasirašytą, bet neratifikuotą ES ir Baltarusijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą,

| — | atsižvelgdama į Europos vietos savivaldos chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos vietos savivaldos chartiją,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. rugsėjo 14 d. Socialinių reikalų, švietimo, kultūros ir pilietinės visuomenės komiteto nuomonę apie pranešimą dėl rekomendacijų, skirtų Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. rugsėjo 14 d. Socialinių reikalų, švietimo, kultūros ir pilietinės visuomenės komiteto nuomonę apie pranešimą dėl rekomendacijų, skirtų Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimui,

| — | atsižvelgdama į savo Darbo tvarkos taisykles, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo Darbo tvarkos taisykles,

| A. | kadangi Rytų partnerystė, kaip specifinis Europos kaimynystės politikos (EKP) aspektas, grindžiama tokiomis bendromis vertybėmis kaip demokratija, teisinė valstybė, gera valdysena ir pagarba žmogaus teisėms ir kadangi pripažįstama socialinio ir civilinio dialogo svarba, taip pat esminis pilietinės visuomenės organizacijų vaidmuo vystant ir įtvirtinant demokratines visuomenes; kadangi vyrų ir moterų vienodos galimybės dalyvauti politiniame gyvenime ir sprendimų priėmimo procese yra būtina tikros demokratijos sąlyga; kadangi būtinas aktyvus įsipareigojimas laikytis bendrų vertybių ir principų siekiant plėtoti šį procesą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Rytų partnerystė, kaip specifinis Europos kaimynystės politikos (EKP) aspektas, grindžiama tokiomis bendromis vertybėmis kaip demokratija, teisinė valstybė, gera valdysena ir pagarba žmogaus teisėms ir kadangi pripažįstama socialinio ir civilinio dialogo svarba, taip pat esminis pilietinės visuomenės organizacijų vaidmuo vystant ir įtvirtinant demokratines visuomenes; kadangi vyrų ir moterų vienodos galimybės dalyvauti politiniame gyvenime ir sprendimų priėmimo procese yra būtina tikros demokratijos sąlyga; kadangi būtinas aktyvus įsipareigojimas laikytis bendrų vertybių ir principų siekiant plėtoti šį procesą;

| B. | kadangi pilietinės visuomenės organizacijos ir nevalstybiniai veikėjai yra gyvybiškai svarbi gerai veikiančios demokratijos dalis ir yra būtini siekiant sukurti demokratinę kultūrą, kuri giliai įsitvirtintų visuomenėje; |
| --- | --- |

B.

kadangi pilietinės visuomenės organizacijos ir nevalstybiniai veikėjai yra gyvybiškai svarbi gerai veikiančios demokratijos dalis ir yra būtini siekiant sukurti demokratinę kultūrą, kuri giliai įsitvirtintų visuomenėje;

| C. | kadangi Rytų partnerystės tikslas – remti Rytų Europos šalių partnerių pastangas įgyvendinant tvarius reformų procesus siekiant paspartinti šių šalių politinę asociaciją ir ekonominę integraciją santykiuose su ES; |
| --- | --- |

C.

kadangi Rytų partnerystės tikslas – remti Rytų Europos šalių partnerių pastangas įgyvendinant tvarius reformų procesus siekiant paspartinti šių šalių politinę asociaciją ir ekonominę integraciją santykiuose su ES;

| D. | kadangi 2011 m. rugsėjo 29–30 d. Varšuvoje vykusiame antrajame Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime Armėnijos, Azerbaidžano, Gruzijos, Moldovos Respublikos ir Ukrainos valstybių ar vyriausybių vadovai ir atstovai ir ES atnaujino įsipareigojimus siekti nustatytų tikslų ir toliau įgyvendinti Rytų partnerystę; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2011 m. rugsėjo 29–30 d. Varšuvoje vykusiame antrajame Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime Armėnijos, Azerbaidžano, Gruzijos, Moldovos Respublikos ir Ukrainos valstybių ar vyriausybių vadovai ir atstovai ir ES atnaujino įsipareigojimus siekti nustatytų tikslų ir toliau įgyvendinti Rytų partnerystę;

| E. | kadangi Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumas ir jo nacionalinės platformos yra labai gera priemonė Rytų partnerystės tikslams siekti įtraukiant pilietinę visuomenę; |
| --- | --- |

E.

kadangi Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumas ir jo nacionalinės platformos yra labai gera priemonė Rytų partnerystės tikslams siekti įtraukiant pilietinę visuomenę;

| 1. | pabrėžia labai svarbų ir nepakeičiamą tikrai nepriklausomos pilietinės visuomenės vaidmenį stiprinant demokratiją ir teisinę valstybę, taip pat užtikrinant vyriausybių atskaitomybę; pabrėžia, kad siekiant suteikti daugiau galių pilietinės visuomenės organizacijoms ir dalyviams, kad jie galėtų atlikti šį vaidmenį, turi būti garantuotos pagrindinės laisvės, įskaitant asociacijų, susirinkimų, išraiškos, spaudos ir žiniasklaidos laisves, taip pat galimybė naudotis internetu; mano, kad reikėtų dėti visas pastangas siekiant palengvinti pilietinės visuomenės organizacijų darbą sukuriant aiškią teisinę sistemą, kuria būtų vengiama nereikalingos administracinės naštos ir savavališkų biurokratinių reikalavimų; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia labai svarbų ir nepakeičiamą tikrai nepriklausomos pilietinės visuomenės vaidmenį stiprinant demokratiją ir teisinę valstybę, taip pat užtikrinant vyriausybių atskaitomybę; pabrėžia, kad siekiant suteikti daugiau galių pilietinės visuomenės organizacijoms ir dalyviams, kad jie galėtų atlikti šį vaidmenį, turi būti garantuotos pagrindinės laisvės, įskaitant asociacijų, susirinkimų, išraiškos, spaudos ir žiniasklaidos laisves, taip pat galimybė naudotis internetu; mano, kad reikėtų dėti visas pastangas siekiant palengvinti pilietinės visuomenės organizacijų darbą sukuriant aiškią teisinę sistemą, kuria būtų vengiama nereikalingos administracinės naštos ir savavališkų biurokratinių reikalavimų;

| 2. | pabrėžia, kad svarbu sukurti ir stiprinti ES, Rytų partnerystės šalių ir atitinkamų pilietinių visuomenių partnerystes, pabrėžiant, kad šios partnerystės turi būti įtraukios; ragina Rytų partnerystės šalis įtraukti pilietinę visuomenę į regioninį dialogą ir bendradarbiavimą, siekiant pateikti naują požiūrį diskutuojant įvairiomis temomis, įskaitant demokratijos, ekonominių reformų skatinimą, prekybos, sektorinio bendradarbiavimo, lyčių lygybės, ekonominės ir socialinės jaunimo padėties, tvaraus vystymosi iniciatyvų ir kovos su korupcija klausimus; pažymi, kad šiuo metu pasiekta įvairių rezultatų užmezgant nacionalinių vyriausybių ir pilietinės visuomenės dialogą; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad svarbu sukurti ir stiprinti ES, Rytų partnerystės šalių ir atitinkamų pilietinių visuomenių partnerystes, pabrėžiant, kad šios partnerystės turi būti įtraukios; ragina Rytų partnerystės šalis įtraukti pilietinę visuomenę į regioninį dialogą ir bendradarbiavimą, siekiant pateikti naują požiūrį diskutuojant įvairiomis temomis, įskaitant demokratijos, ekonominių reformų skatinimą, prekybos, sektorinio bendradarbiavimo, lyčių lygybės, ekonominės ir socialinės jaunimo padėties, tvaraus vystymosi iniciatyvų ir kovos su korupcija klausimus; pažymi, kad šiuo metu pasiekta įvairių rezultatų užmezgant nacionalinių vyriausybių ir pilietinės visuomenės dialogą;

| 3. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti visišką teisėtumą ir įtvirtinti gyventojų valią bet kokia demokratijos rėmimo strategija turi būti grindžiama dialogu su kuo daugiau vietos veikėjų; todėl ragina stiprinti demokratinius standartus, sudarant sąlygas pilietinei visuomenei dalyvauti politiniame dialoge ir sprendimų priėmimo procesuose; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad siekiant užtikrinti visišką teisėtumą ir įtvirtinti gyventojų valią bet kokia demokratijos rėmimo strategija turi būti grindžiama dialogu su kuo daugiau vietos veikėjų; todėl ragina stiprinti demokratinius standartus, sudarant sąlygas pilietinei visuomenei dalyvauti politiniame dialoge ir sprendimų priėmimo procesuose;

| 4. | atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį atlieka teisėtos demokratinės politinės partijos, tikrieji socialiniai judėjimai ir laisva spauda saugodami visuomenės interesus, prižiūrėdami, kad vyriausybės būtų skaidrios ir atskaitingos, ir taip valstybėms padėdami ginti žmogaus teises ir skatinti socialinę ir ekonominę plėtrą; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį atlieka teisėtos demokratinės politinės partijos, tikrieji socialiniai judėjimai ir laisva spauda saugodami visuomenės interesus, prižiūrėdami, kad vyriausybės būtų skaidrios ir atskaitingos, ir taip valstybėms padėdami ginti žmogaus teises ir skatinti socialinę ir ekonominę plėtrą;

| 5. | ragina ES ir Rytų partnerystės šalis keistis geriausia patirtimi dėl pabėgėlių ir šalies viduje perkeltų asmenų teisių gynimo, jų socialinių problemų sprendimo ir dalyvavimo kuriant pilietinę visuomenę; |
| --- | --- |

5.

ragina ES ir Rytų partnerystės šalis keistis geriausia patirtimi dėl pabėgėlių ir šalies viduje perkeltų asmenų teisių gynimo, jų socialinių problemų sprendimo ir dalyvavimo kuriant pilietinę visuomenę;

| 6. | palankiai vertina Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumo ir jo nacionalinių platformų darbą; remia jų indėlį plėtojant pilietinės visuomenės dialogą skirtingais lygmenimis – ir regioniniu, ir vietos lygmeniu – ir įvairiuose sektoriuose; primygtinai reikalauja, kad Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumo dalyviai dalyvautų Rytų partnerystės tarpvyriausybinių platformų susitikimuose; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumo ir jo nacionalinių platformų darbą; remia jų indėlį plėtojant pilietinės visuomenės dialogą skirtingais lygmenimis – ir regioniniu, ir vietos lygmeniu – ir įvairiuose sektoriuose; primygtinai reikalauja, kad Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumo dalyviai dalyvautų Rytų partnerystės tarpvyriausybinių platformų susitikimuose;

| 7. | palankiai vertina EKP persvarstymą, kurį atliekant pabrėžiama partnerysčių su visuomenėmis kūrimo svarba ir numatoma įgyvendinti Pilietinės visuomenės programą, taip pat įkurti Europos demokratijos rėmimo fondą; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina EKP persvarstymą, kurį atliekant pabrėžiama partnerysčių su visuomenėmis kūrimo svarba ir numatoma įgyvendinti Pilietinės visuomenės programą, taip pat įkurti Europos demokratijos rėmimo fondą;

| 8. | ragina Rytų partnerystės šalis užtikrinti visos žiniasklaidos, ypač visuomeninės, nepriklausomumą ir skatina pilietinę visuomenę stebėti žiniasklaidos agentūrų nuosavybės skaidrumą; toliau pabrėžia nepriklausomų žurnalistų poreikį ir ragina sustabdyti bet kokį politinį kišimąsi, spaudimą, bauginimą, priekabiavimą ir politiniais motyvais grindžiamus teismo procesus prieš žurnalistus; pabrėžia, kad būtina užtikrinti visuomeninių transliuotojų nepriklausomybę ir nacionalinės bei užsienio žiniasklaidos galimybes transliuoti programas; |
| --- | --- |

8.

ragina Rytų partnerystės šalis užtikrinti visos žiniasklaidos, ypač visuomeninės, nepriklausomumą ir skatina pilietinę visuomenę stebėti žiniasklaidos agentūrų nuosavybės skaidrumą; toliau pabrėžia nepriklausomų žurnalistų poreikį ir ragina sustabdyti bet kokį politinį kišimąsi, spaudimą, bauginimą, priekabiavimą ir politiniais motyvais grindžiamus teismo procesus prieš žurnalistus; pabrėžia, kad būtina užtikrinti visuomeninių transliuotojų nepriklausomybę ir nacionalinės bei užsienio žiniasklaidos galimybes transliuoti programas;

| 9. | ragina pilietinės visuomenės organizacijas aktyviai įsitraukti ir dalyvauti žmogaus teisių dialoguose, visų pirma dėl mažumų teisių; skatina pilietinės visuomenės organizacijas visapusiškai dalyvauti rinkimų stebėjimo misijose, kad būtų galima laisvai, demokratiškai ir skaidriai vykdyti rinkimus pagal tarptautiniu lygmeniu pripažintus standartus; |
| --- | --- |

9.

ragina pilietinės visuomenės organizacijas aktyviai įsitraukti ir dalyvauti žmogaus teisių dialoguose, visų pirma dėl mažumų teisių; skatina pilietinės visuomenės organizacijas visapusiškai dalyvauti rinkimų stebėjimo misijose, kad būtų galima laisvai, demokratiškai ir skaidriai vykdyti rinkimus pagal tarptautiniu lygmeniu pripažintus standartus;

| 10. | primygtinai ragina Rytų partnerystės šalių ir ES valstybių narių valdžios institucijas kovoti su visų formų smurtu prieš moteris įgyvendinant teisėkūros, institucines ir visuomenės švietimo strategijas; pabrėžia, kad būtina didinti visuomenės informuotumą apie tai, kad prievarta prieš moteris yra nusikaltimas ir žmogaus teisių pažeidimas; pabrėžia, kad svarbu pasiekti visišką lyčių lygybę įgyvendinant lyčių lygybės politiką ir veiksmų planus, kuriais sprendžiama didelio darbo užmokesčio skirtumo problema, kuri išlieka itin svarbi moterims siekiant ekonominio savarankiškumo; tvirtai remia visas pagal ES išorės politiką numatytas iniciatyvas, paskatas ir gebėjimų stiprinimo priemones, kuriomis siekiama skatinti moterų dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose visais lygmenimis ir viešajame, ir privačiajame sektoriuose, taip pat pilietinės visuomenės dalyvavimą sprendžiant lyčių lygybės klausimus; primena apie tarptautinius įsipareigojimus lyčių lygybės srityje; |
| --- | --- |

10.

primygtinai ragina Rytų partnerystės šalių ir ES valstybių narių valdžios institucijas kovoti su visų formų smurtu prieš moteris įgyvendinant teisėkūros, institucines ir visuomenės švietimo strategijas; pabrėžia, kad būtina didinti visuomenės informuotumą apie tai, kad prievarta prieš moteris yra nusikaltimas ir žmogaus teisių pažeidimas; pabrėžia, kad svarbu pasiekti visišką lyčių lygybę įgyvendinant lyčių lygybės politiką ir veiksmų planus, kuriais sprendžiama didelio darbo užmokesčio skirtumo problema, kuri išlieka itin svarbi moterims siekiant ekonominio savarankiškumo; tvirtai remia visas pagal ES išorės politiką numatytas iniciatyvas, paskatas ir gebėjimų stiprinimo priemones, kuriomis siekiama skatinti moterų dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose visais lygmenimis ir viešajame, ir privačiajame sektoriuose, taip pat pilietinės visuomenės dalyvavimą sprendžiant lyčių lygybės klausimus; primena apie tarptautinius įsipareigojimus lyčių lygybės srityje;

| 11. | tvirtina, kad jaunimo vaidmuo visuomenėje yra labai svarbus ir skatina įgyvendinti politiką, kuria siekiama didinti jaunimo užimtumą ir socialinę integraciją; pabrėžia, kad judumo programos yra svarbios kultūrų dialogo ir žinių priemonės; |
| --- | --- |

11.

tvirtina, kad jaunimo vaidmuo visuomenėje yra labai svarbus ir skatina įgyvendinti politiką, kuria siekiama didinti jaunimo užimtumą ir socialinę integraciją; pabrėžia, kad judumo programos yra svarbios kultūrų dialogo ir žinių priemonės;

| 12. | ragina Rytų partnerystės šalis prisidėti prie bendrų Europos socialinių vertybių skatinimo; pabrėžia, kad svarbu teikti informaciją ir didinti informuotumą apie vyriausybių, darbdavių ir darbuotojų socialinį dialogą, visų pirma susijusį su Rytų partnerystės veiklos ir tikslų įgyvendinimo skatinimu, taip pat Europos bendradarbiavimo tinklo kūrimu; ragina suteikti teisę profesinėms sąjungoms ir darbdaviams, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ), dalyvauti socialiniame dialoge; |
| --- | --- |

12.

ragina Rytų partnerystės šalis prisidėti prie bendrų Europos socialinių vertybių skatinimo; pabrėžia, kad svarbu teikti informaciją ir didinti informuotumą apie vyriausybių, darbdavių ir darbuotojų socialinį dialogą, visų pirma susijusį su Rytų partnerystės veiklos ir tikslų įgyvendinimo skatinimu, taip pat Europos bendradarbiavimo tinklo kūrimu; ragina suteikti teisę profesinėms sąjungoms ir darbdaviams, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ), dalyvauti socialiniame dialoge;

| 13. | pripažįsta gyvybiškai svarbų NVO ir kitų nevalstybinių veikėjų vaidmenį skatinant demokratiją, socialinį teisingumą ir žmogaus teises; primygtinai ragina visoms nevyriausybinėms organizacijoms (NVO), kurios nekursto rasinės, etninės, religinės ar kitokios diskriminacijos ar neapykantos, suteikti lygias galimybes registruotis ir teisę laisvai veikti nesikišant vyriausybei ir nejaučiant jokio politinio spaudimo, taip siekiant išsaugoti jų neliečiamybę; |
| --- | --- |

13.

pripažįsta gyvybiškai svarbų NVO ir kitų nevalstybinių veikėjų vaidmenį skatinant demokratiją, socialinį teisingumą ir žmogaus teises; primygtinai ragina visoms nevyriausybinėms organizacijoms (NVO), kurios nekursto rasinės, etninės, religinės ar kitokios diskriminacijos ar neapykantos, suteikti lygias galimybes registruotis ir teisę laisvai veikti nesikišant vyriausybei ir nejaučiant jokio politinio spaudimo, taip siekiant išsaugoti jų neliečiamybę;

| 14. | mano, kad teismų sistemų ir jų nepriklausomumo stiprinimas, kova su korupcija, pagrindinių laisvių ir tarptautinių įsipareigojimų žmogaus teisių srityje užtikrinimas ir įgyvendinimas, taip pat teisinių ir ekonominių sąlygų pilietinės visuomenės organizacijoms sudarymas, kad jos galėtų dirbti nepriklausomai, – tai aspektai, kurie galėtų labai padėti kurti ir stiprinti pilietinę visuomenę šalyse partnerėse; ragina užtikrinti geresnį teisminės ir vykdomosios valdžios atskyrimą; |
| --- | --- |

14.

mano, kad teismų sistemų ir jų nepriklausomumo stiprinimas, kova su korupcija, pagrindinių laisvių ir tarptautinių įsipareigojimų žmogaus teisių srityje užtikrinimas ir įgyvendinimas, taip pat teisinių ir ekonominių sąlygų pilietinės visuomenės organizacijoms sudarymas, kad jos galėtų dirbti nepriklausomai, – tai aspektai, kurie galėtų labai padėti kurti ir stiprinti pilietinę visuomenę šalyse partnerėse; ragina užtikrinti geresnį teisminės ir vykdomosios valdžios atskyrimą;

| 15. | remia kiekvieno piliečio teises dalyvauti visuomeniniame gyvenime ir siekti darbo valstybės tarnyboje; pabrėžia, jog būtina užtikrinti, kad kiekvienas pilietis galėtų visiškai pasinaudoti teise teikti peticijas, ir kad būtina sustiprinti ombudsmeno vaidmenį Rytų partnerystės šalyse, visų pirma rengiant plačias informacines kampanijas apie šių tarnybų veiklą ir stiprinant jų nepriklausomybę nuo vykdomosios valdžios; |
| --- | --- |

15.

remia kiekvieno piliečio teises dalyvauti visuomeniniame gyvenime ir siekti darbo valstybės tarnyboje; pabrėžia, jog būtina užtikrinti, kad kiekvienas pilietis galėtų visiškai pasinaudoti teise teikti peticijas, ir kad būtina sustiprinti ombudsmeno vaidmenį Rytų partnerystės šalyse, visų pirma rengiant plačias informacines kampanijas apie šių tarnybų veiklą ir stiprinant jų nepriklausomybę nuo vykdomosios valdžios;

| 16. | pabrėžia, kad būtinas valdžios ir atsakomybės pasiskirstymas tarp vietos ir centrinės valdžios institucijų siekiant įgyvendinti viešojo administravimo reformą, taip pat būtina sudaryti sąlygas nepriklausomiems kandidatams dalyvauti vietos rinkimuose; skatina užtikrinti didesnę vietos valdžios decentralizaciją ir nepriklausomybę, įskaitant finansinę nepriklausomybę, ir visišką Europos vietos savivaldos chartijos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad būtinas valdžios ir atsakomybės pasiskirstymas tarp vietos ir centrinės valdžios institucijų siekiant įgyvendinti viešojo administravimo reformą, taip pat būtina sudaryti sąlygas nepriklausomiems kandidatams dalyvauti vietos rinkimuose; skatina užtikrinti didesnę vietos valdžios decentralizaciją ir nepriklausomybę, įskaitant finansinę nepriklausomybę, ir visišką Europos vietos savivaldos chartijos įgyvendinimą;

| 17. | ragina ES institucijas ir valstybes nares dalytis patirtimi ir teikti rekomendacijas dėl pilietinės visuomenės konsultavimo ir jo finansavimo, taip pat dėl naujų bendravimo su žmonėmis būdų ir priemonių (naudojant šiuolaikiškas ryšių technologijas); ragina skatinti įgyvendinti elektroninės valdžios ir elektroninės savivaldybės politiką; |
| --- | --- |

17.

ragina ES institucijas ir valstybes nares dalytis patirtimi ir teikti rekomendacijas dėl pilietinės visuomenės konsultavimo ir jo finansavimo, taip pat dėl naujų bendravimo su žmonėmis būdų ir priemonių (naudojant šiuolaikiškas ryšių technologijas); ragina skatinti įgyvendinti elektroninės valdžios ir elektroninės savivaldybės politiką;

| 18. | mano, kad nacionalinės mažumos visuomenei kaip visumai teikia papildomą naudą ir ragina remti mažumų teises ir organizacijas; |
| --- | --- |

18.

mano, kad nacionalinės mažumos visuomenei kaip visumai teikia papildomą naudą ir ragina remti mažumų teises ir organizacijas;

| 19. | primygtinai ragina Rytų partnerystės šalių vyriausybes skatinti pilietinės visuomenės institucijų finansinį tvarumą remiant nepriklausomų ir skaidrių priemonių kūrimą, įskaitant sektorinio metodo taikymą, kaip tvaraus vystymosi prioritetą; |
| --- | --- |

19.

primygtinai ragina Rytų partnerystės šalių vyriausybes skatinti pilietinės visuomenės institucijų finansinį tvarumą remiant nepriklausomų ir skaidrių priemonių kūrimą, įskaitant sektorinio metodo taikymą, kaip tvaraus vystymosi prioritetą;

| 20. | siūlo Rytų partnerystės šalių nacionaliniams parlamentams patobulinti savo teisės aktus, susijusius su pilietinės visuomenės institucijomis, ir suderinti juos su ES standartais; |
| --- | --- |

20.

siūlo Rytų partnerystės šalių nacionaliniams parlamentams patobulinti savo teisės aktus, susijusius su pilietinės visuomenės institucijomis, ir suderinti juos su ES standartais;

| 21. | ragina plėtoti pilietinės visuomenės plotmę esamuose ir planuojamuose regioniniuose ir tarpvalstybiniuose tinkluose ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo programose, taip pat kaip gebėjimų stiprinimo skatinimo priemonę; ragina Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) visapusiškai pasinaudoti turimomis priemonėmis šiam bendradarbiavimui skatinti; pabrėžia kultūrų dialogo svarbą sprendžiant konfliktus ir didinant pasitikėjimą; atsižvelgia į konkrečias geografines, istorines ir politines savybes; |
| --- | --- |

21.

ragina plėtoti pilietinės visuomenės plotmę esamuose ir planuojamuose regioniniuose ir tarpvalstybiniuose tinkluose ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo programose, taip pat kaip gebėjimų stiprinimo skatinimo priemonę; ragina Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) visapusiškai pasinaudoti turimomis priemonėmis šiam bendradarbiavimui skatinti; pabrėžia kultūrų dialogo svarbą sprendžiant konfliktus ir didinant pasitikėjimą; atsižvelgia į konkrečias geografines, istorines ir politines savybes;

| 22. | pabrėžia, kad ES bendradarbiavimo principų laikymasis galėtų daryti teigiamą poveikį regioninei ir tarptautinei taikai ir stabilumui; pabrėžia, kad taika ir stabilumas labai svarbūs kuriant palankią aplinką demokratinėms reformoms ir pilietinės visuomenės plėtrai; pabrėžia ir pritaria NVO vaidmeniui ir iniciatyvoms skatinant taiką, supratimą ir didinant pasitikėjimą; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad ES bendradarbiavimo principų laikymasis galėtų daryti teigiamą poveikį regioninei ir tarptautinei taikai ir stabilumui; pabrėžia, kad taika ir stabilumas labai svarbūs kuriant palankią aplinką demokratinėms reformoms ir pilietinės visuomenės plėtrai; pabrėžia ir pritaria NVO vaidmeniui ir iniciatyvoms skatinant taiką, supratimą ir didinant pasitikėjimą;

| 23. | mano, kad didesnių galių suteikimas asmenims ir pilietinei visuomenei pasitelkiant švietimą, mokymą ir informuotumo didinimą, kartu sudarant geresnes sąlygas veiksmingam visų žmogaus teisių gynimui, įskaitant socialines, ekonomines ir kultūrines teises, yra būtina vystymosi ir demokratizacijos politikos ir programų įgyvendinimo dalis; pabrėžia, kad skatinant demokratijos procesą labai svarbus glaudus viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimas ir galių suteikimas priežiūros institucijoms, įskaitant nacionalinius parlamentus; pažymi, kad bendradarbiavimas kultūros, švietimo, mokymo ir mokslinių tyrimų srityse gali skatinti žmonių tarpusavio ryšius, ir tam turėtų būti užtikrintas tinkamas finansavimas; pabrėžia, kad svarbu stiprinti kultūrų dialogą įgyvendinant esamas ES programas (2); pabrėžia, kad pirmenybės teikimas tokioms politikos sritims ir programoms, kurios susijusios su investicijomis į jaunimą, švietimą, mokymą ir įgūdžių lavinimą gali padėti padidinti darbo vietų kūrimo galimybes ir kurti tvaresnę ekonomiką; šiuo atžvilgiu pažymi, kad judumas skatina kultūrinius bei socialinius mainus ir ES ir Rytų partnerystės šalių integraciją; todėl primygtinai ragina ES ir Rytų partnerystės šalis užbaigti derybas dėl vizų režimo supaprastinimo; |
| --- | --- |

23.

mano, kad didesnių galių suteikimas asmenims ir pilietinei visuomenei pasitelkiant švietimą, mokymą ir informuotumo didinimą, kartu sudarant geresnes sąlygas veiksmingam visų žmogaus teisių gynimui, įskaitant socialines, ekonomines ir kultūrines teises, yra būtina vystymosi ir demokratizacijos politikos ir programų įgyvendinimo dalis; pabrėžia, kad skatinant demokratijos procesą labai svarbus glaudus viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimas ir galių suteikimas priežiūros institucijoms, įskaitant nacionalinius parlamentus; pažymi, kad bendradarbiavimas kultūros, švietimo, mokymo ir mokslinių tyrimų srityse gali skatinti žmonių tarpusavio ryšius, ir tam turėtų būti užtikrintas tinkamas finansavimas; pabrėžia, kad svarbu stiprinti kultūrų dialogą įgyvendinant esamas ES programas (2); pabrėžia, kad pirmenybės teikimas tokioms politikos sritims ir programoms, kurios susijusios su investicijomis į jaunimą, švietimą, mokymą ir įgūdžių lavinimą gali padėti padidinti darbo vietų kūrimo galimybes ir kurti tvaresnę ekonomiką; šiuo atžvilgiu pažymi, kad judumas skatina kultūrinius bei socialinius mainus ir ES ir Rytų partnerystės šalių integraciją; todėl primygtinai ragina ES ir Rytų partnerystės šalis užbaigti derybas dėl vizų režimo supaprastinimo;

| 24. | pabrėžia, kad dialogui su piliečiais ir partnerystei su visuomene visais lygmenimis reikia tinkamų finansinių išteklių; ragina taikyti ilgalaikį suderintą ir tinkamą požiūrį į ES pietų ir rytų kaimynines šalis; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad dialogui su piliečiais ir partnerystei su visuomene visais lygmenimis reikia tinkamų finansinių išteklių; ragina taikyti ilgalaikį suderintą ir tinkamą požiūrį į ES pietų ir rytų kaimynines šalis;

| 25. | pabrėžia svarbų šalių pilietinių visuomenių ir parlamentų vaidmenį vykdant demokratinę biudžetų kontrolę ir yra įsitikinęs, kad su bet kokia Europos Sąjungos parama biudžetui kartu turi būti stiprinami techniniai ir politiniai nacionalinių parlamentų priežiūros gebėjimai; tvirtina, kad Europos Sąjunga turėtų aktyviai informuoti trečiųjų šalių parlamentus apie ES bendradarbiavimo aprėptį; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia svarbų šalių pilietinių visuomenių ir parlamentų vaidmenį vykdant demokratinę biudžetų kontrolę ir yra įsitikinęs, kad su bet kokia Europos Sąjungos parama biudžetui kartu turi būti stiprinami techniniai ir politiniai nacionalinių parlamentų priežiūros gebėjimai; tvirtina, kad Europos Sąjunga turėtų aktyviai informuoti trečiųjų šalių parlamentus apie ES bendradarbiavimo aprėptį;

| 26. | mano, kad derybų procese ir toliau įgyvendinant ES ir Rytų šalių partnerių Asociacijos susitarimus itin reikia stiprinti pilietinės visuomenės vaidmenį, įskaitant konsultacijas ir sustiprintą dialogą su nacionaliniais parlamentais; pažymi, kad reformų, susijusių su pilietinės visuomenės padėtimi Rytų partnerystės šalyse, įgyvendinimo tempas gali daryti tiesioginį poveikį bendradarbiavimo ryšių su ES stiprumui; |
| --- | --- |

26.

mano, kad derybų procese ir toliau įgyvendinant ES ir Rytų šalių partnerių Asociacijos susitarimus itin reikia stiprinti pilietinės visuomenės vaidmenį, įskaitant konsultacijas ir sustiprintą dialogą su nacionaliniais parlamentais; pažymi, kad reformų, susijusių su pilietinės visuomenės padėtimi Rytų partnerystės šalyse, įgyvendinimo tempas gali daryti tiesioginį poveikį bendradarbiavimo ryšių su ES stiprumui;

| 27. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamento pirmininkui, Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Europos išorės veiksmų tarnybai, valstybių narių ir Rytų partnerystės šalių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

27.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamento pirmininkui, Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Europos išorės veiksmų tarnybai, valstybių narių ir Rytų partnerystės šalių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Priimta 2012 m. balandžio 3 d. Baku, Azerbaidžane.

(2)  „Tempus“, „Erasmus Mundus“, „Leonardo de Vinci“ ir kt.

---

| 30.5.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 153/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 153/21

---

REZOLIUCIJA (1)

dėl Julijos Tymošenko padėties

2012/C 153/05

EURONEST PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA,

| — | atsižvelgdama į 2012 m. balandžio 2–4 d. Baku (Azerbaidžanas) vykusį susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2012 m. balandžio 2–4 d. Baku (Azerbaidžanas) vykusį susitikimą,

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 3 dalį,

| A. | kadangi Ukraina, kurdama demokratiją, ėmėsi svarbių priemonių šalies ekonomikos ir politiniam vystymuisi užtikrinti; |
| --- | --- |

A.

kadangi Ukraina, kurdama demokratiją, ėmėsi svarbių priemonių šalies ekonomikos ir politiniam vystymuisi užtikrinti;

| B. | kadangi tai, kad 2011 m. spalio 11 d. buvusi Ministrė Pirmininkė Julija Tymošenko nuteista kalėti septynerius metus apkaltinus ją piktnaudžiavimu įgaliojimais 2009 m. su Rusija pasirašant sutartis dėl dujų, ir priimta nutartis, kad ji turėtų atlyginti tariamą 1,5 mlrd. UAH žalą Ukrainos bendrovei „Naftogaz“, sukėlė susirūpinimą dėl politinių laisvių, teisinės valstybės ir demokratijos padėties Ukrainoje; |
| --- | --- |

B.

kadangi tai, kad 2011 m. spalio 11 d. buvusi Ministrė Pirmininkė Julija Tymošenko nuteista kalėti septynerius metus apkaltinus ją piktnaudžiavimu įgaliojimais 2009 m. su Rusija pasirašant sutartis dėl dujų, ir priimta nutartis, kad ji turėtų atlyginti tariamą 1,5 mlrd. UAH žalą Ukrainos bendrovei „Naftogaz“, sukėlė susirūpinimą dėl politinių laisvių, teisinės valstybės ir demokratijos padėties Ukrainoje;

| C. | kadangi Ukrainos valstybės vadovai, įskaitant Prezidentą V. Janukovičių, ne kartą patvirtino, kad Ukraina, siekdama ateityje tapti ES valstybe nare, yra įsipareigojusi puoselėti Europos vertybes ir vykdyti integracijos procesus; atkreipia dėmesį į V. Janukovičiaus asmeninę atsakomybę už jo įvairių pažadų tarptautiniams ir Europos partneriams tesėjimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi Ukrainos valstybės vadovai, įskaitant Prezidentą V. Janukovičių, ne kartą patvirtino, kad Ukraina, siekdama ateityje tapti ES valstybe nare, yra įsipareigojusi puoselėti Europos vertybes ir vykdyti integracijos procesus; atkreipia dėmesį į V. Janukovičiaus asmeninę atsakomybę už jo įvairių pažadų tarptautiniams ir Europos partneriams tesėjimą;

| D. | kadangi Europos Žmogaus Teisių Teismo penktoji kolegija 2012 m. kovo 15 d. pagal teismo reglamento 391 straipsnį nusprendė nurodyti Ukrainos vyriausybei, jog ji privalo užtikrinti, kad buvusiai Ukrainos Ministrei Pirmininkei Julijai Tymošenko tinkamoje įstaigoje būtų suteiktas tinkamas medicininis gydymas; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Žmogaus Teisių Teismo penktoji kolegija 2012 m. kovo 15 d. pagal teismo reglamento 391 straipsnį nusprendė nurodyti Ukrainos vyriausybei, jog ji privalo užtikrinti, kad buvusiai Ukrainos Ministrei Pirmininkei Julijai Tymošenko tinkamoje įstaigoje būtų suteiktas tinkamas medicininis gydymas;

| E. | kadangi 2012 m. gegužės 15 d. Ukrainos Aukščiausiasis specializuotas civilinių ir baudžiamųjų bylų teismas nagrinės Julijos Tymošenko gynėjų pateiktą kasacinį skundą; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2012 m. gegužės 15 d. Ukrainos Aukščiausiasis specializuotas civilinių ir baudžiamųjų bylų teismas nagrinės Julijos Tymošenko gynėjų pateiktą kasacinį skundą;

| 1. | smerkia bausmės skyrimo buvusiai Ministrei Pirmininkei Julijai Tymošenko faktą; pabrėžia, kad teisinės valstybės ir nepriklausomos teismų sistemos stiprinimas, taip pat griežta kova su korupcija yra labai svarbūs veiksniai ne tik stiprinant ES ir Ukrainos ryšius, bet taip pat įtvirtinant demokratiją Ukrainoje; |
| --- | --- |

1.

smerkia bausmės skyrimo buvusiai Ministrei Pirmininkei Julijai Tymošenko faktą; pabrėžia, kad teisinės valstybės ir nepriklausomos teismų sistemos stiprinimas, taip pat griežta kova su korupcija yra labai svarbūs veiksniai ne tik stiprinant ES ir Ukrainos ryšius, bet taip pat įtvirtinant demokratiją Ukrainoje;

| 2. | primygtinai ragina Ukrainos valdžios institucijas užtikrinti, kad Julijos Tymošenko ir kitų jos vyriausybės narių, kaltinamų įvykdžius ekonominius nusikaltimus, apeliacinis procesas būtų sąžiningas, skaidrus ir nešališkas; |
| --- | --- |

2.

primygtinai ragina Ukrainos valdžios institucijas užtikrinti, kad Julijos Tymošenko ir kitų jos vyriausybės narių, kaltinamų įvykdžius ekonominius nusikaltimus, apeliacinis procesas būtų sąžiningas, skaidrus ir nešališkas;

| 3. | primygtinai ragina Aukščiausiąją Radą nedelsiant persvarstyti ir pakeisti Julijai Tymošenko taikomą baudžiamąjį kodeksą, visų pirma jo 365 straipsnį, kuris nebuvo pakeistas nuo sovietinio baudžiamojo kodekso laikų ir kuriame numatytas baudžiamasis persekiojimas už politinius sprendimus ir kuris iš esmės neatitinka tarptautinių standartų; |
| --- | --- |

3.

primygtinai ragina Aukščiausiąją Radą nedelsiant persvarstyti ir pakeisti Julijai Tymošenko taikomą baudžiamąjį kodeksą, visų pirma jo 365 straipsnį, kuris nebuvo pakeistas nuo sovietinio baudžiamojo kodekso laikų ir kuriame numatytas baudžiamasis persekiojimas už politinius sprendimus ir kuris iš esmės neatitinka tarptautinių standartų;

| 4. | reikalauja, kad Ukrainos valdžios institucijos užtikrintų Julijos Tymošenko, Jurijaus Lutsenko ir Valerijaus Ivaščenko pagrindinę teisę į sveikatą ir gerovę, ir kad jiems būtų suteikta būtina tarptautinius standartus atitinkanti medicininė priežiūra; |
| --- | --- |

4.

reikalauja, kad Ukrainos valdžios institucijos užtikrintų Julijos Tymošenko, Jurijaus Lutsenko ir Valerijaus Ivaščenko pagrindinę teisę į sveikatą ir gerovę, ir kad jiems būtų suteikta būtina tarptautinius standartus atitinkanti medicininė priežiūra;

| 5. | atkreipia dėmesį į neseniai surengtą tarptautinių medicinos ekspertų vizitą ir ragina Ukrainos valdžios institucijas laikytis jų rekomendacijų ir prireikus suteikti medicininį gydymą už kalėjimo sistemos ribų; primygtinai ragina Ukrainos vyriausybę ateityje leisti reguliariai atlikti panašius nepriklausomus tarptautinius sveikatos patikrinimus; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į neseniai surengtą tarptautinių medicinos ekspertų vizitą ir ragina Ukrainos valdžios institucijas laikytis jų rekomendacijų ir prireikus suteikti medicininį gydymą už kalėjimo sistemos ribų; primygtinai ragina Ukrainos vyriausybę ateityje leisti reguliariai atlikti panašius nepriklausomus tarptautinius sveikatos patikrinimus;

| 6. | prašo Ukrainos valdžios institucijų leisti reguliariai atlikti toksikologinius tyrimus nepriklausomose Europos Sąjungos laboratorijose; |
| --- | --- |

6.

prašo Ukrainos valdžios institucijų leisti reguliariai atlikti toksikologinius tyrimus nepriklausomose Europos Sąjungos laboratorijose;

| 7. | paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją ES Tarybai, EIVT, Europos Komisijai ir Europos Parlamentui, taip pat Ukrainos Prezidentui ir Rytų Europos partnerių vyriausybėms bei nacionalinėms asamblėjoms. |
| --- | --- |

7.

paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją ES Tarybai, EIVT, Europos Komisijai ir Europos Parlamentui, taip pat Ukrainos Prezidentui ir Rytų Europos partnerių vyriausybėms bei nacionalinėms asamblėjoms.

---

(1)  Patvirtinta 2012 m. balandžio 3 d. Baku, Azerbaidžane.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Euronest parlamentinė asamblėja

| 30.5.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 153/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 153/23

---

DARBO TVARKOS TAISYKLĖS,

priimtos 2011 m. gegužės 3 d. Briuselyje ir iš dalies pakeistos 2012 m. balandžio 3 d. Baku

2012/C 153/06

1 straipsnis

Pobūdis ir tikslai

1.   EURONEST parlamentinė asamblėja – tai parlamentinė Europos Sąjungos ir jos Rytų Europos partnerių Rytų partnerystės institucija, kuriai iš esmės galėtų būti pritaikytas Europos Sąjungos sutarties 49 straipsnis; ji pagrįsta bendrais interesais ir įsipareigojimais, taip pat diferencijavimo principais, bendra atsakomybe ir atsakingumu.

2.   EURONEST parlamentinė asamblėja yra parlamentinis forumas, kuriuo skatinama sukurti sąlygas, būtinas Europos Sąjungos ir Rytų Europos partnerių politinei asociacijai ir tolesnei ekonominei integracijai spartinti. Asamblėja prisideda prie Rytų partnerystės stiprinimo, plėtojimo ir matomumo kaip parlamentinio konsultavimosi, priežiūros ir stebėsenos institucija.

3.   Jei laikomasi steigiamajame dokumente nustatytų narystės kriterijų, dalyvavimas EURONEST parlamentinėje asamblėjoje, išlaikančioje integracijos ir atvirumo principą, savanoriškas.

4.   EURONEST parlamentinė asamblėja padeda praktiškai palaikyti, skatinti ir stiprinti Rytų partnerystę, daugiausia dėmesio skirdama keturioms teminėms sritims, t. y.:

| a) | klausimams, susijusiems su pagrindinėmis vertybėmis, įskaitant demokratiją, teisinę valstybę, pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, taip pat klausimams, susijusiems su rinkos ekonomika, tvariu vystymusi ir geru valdymu; |
| --- | --- |

a)

klausimams, susijusiems su pagrindinėmis vertybėmis, įskaitant demokratiją, teisinę valstybę, pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, taip pat klausimams, susijusiems su rinkos ekonomika, tvariu vystymusi ir geru valdymu;

| b) | Europos Sąjungos ir jos Rytų Europos partnerių tolesnei ekonominei integracijai, kuria būtų remiamos Rytų Europos partnerių socialinės ir ekonominės reformos, taip pat prekybos ir investicijų liberalizavimui, kuriuo siekiama atitikties ES teisės aktams ir standartams, taip pat norima sukurti glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiškų laisvosios prekybos zonų tinklą; |
| --- | --- |

b)

Europos Sąjungos ir jos Rytų Europos partnerių tolesnei ekonominei integracijai, kuria būtų remiamos Rytų Europos partnerių socialinės ir ekonominės reformos, taip pat prekybos ir investicijų liberalizavimui, kuriuo siekiama atitikties ES teisės aktams ir standartams, taip pat norima sukurti glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiškų laisvosios prekybos zonų tinklą;

| c) | tarpusavio paramai energetikos srityje, saugumo priemonėms ir Rytų Europos partnerių energetikos politikos ir teisėkūros derinimui; |
| --- | --- |

c)

tarpusavio paramai energetikos srityje, saugumo priemonėms ir Rytų Europos partnerių energetikos politikos ir teisėkūros derinimui;

| d) | žmonių tarpusavio ryšių skatinimui, taip pat Europos Sąjungos ir Rytų Europos partnerių piliečių, ypač jaunimo, bendravimui lengvinti; bendradarbiavimo kultūros srityje ir kultūrų dialogo skatinimui, taip pat paramai švietimo, mokslinių tyrimų, informacinės visuomenės ir žiniasklaidos plėtros srityse. |
| --- | --- |

d)

žmonių tarpusavio ryšių skatinimui, taip pat Europos Sąjungos ir Rytų Europos partnerių piliečių, ypač jaunimo, bendravimui lengvinti; bendradarbiavimo kultūros srityje ir kultūrų dialogo skatinimui, taip pat paramai švietimo, mokslinių tyrimų, informacinės visuomenės ir žiniasklaidos plėtros srityse.

2 straipsnis

Sudėtis

1.   EURONEST parlamentinė asamblėja yra jungtinė asamblėja, kurią sudaro:

| a) | 60 Europos Parlamento narių; |
| --- | --- |

a)

60 Europos Parlamento narių;

| b) | po 10 narių iš visų dalyvaujančių Rytų Europos partnerių parlamentų. |
| --- | --- |

b)

po 10 narių iš visų dalyvaujančių Rytų Europos partnerių parlamentų.

2.   Europos Parlamento ir Rytų Europos partnerių parlamentų deleguoti EURONEST parlamentinės asamblėjos nariai turėtų būti atitinkamai skiriami Europos Parlamento ir Rytų Europos partnerių parlamentų nustatyta tvarka, kad įvairių frakcijų ir delegacijų, kurioms atstovaujama EURONEST parlamentinėje asamblėjoje, pasiskirstymas būtų kuo proporcingesnis. Ta pačia tvarka kiekvienas dalyvaujantis parlamentas gali nuspręsti į EURONEST parlamentinę asamblėją paskirti pavaduojančius narius.

3.   EURONEST parlamentinės asamblėjos organizacijos pagrindą sudaro dviejų Asamblėjos dalių sudarytos parlamentinės delegacijos. EURONEST parlamentinės asamblėjos nariai taip pat gali sudaryti savo frakcijas joje.

4.   Skirdami į EURONEST parlamentinę asamblėją ir jos organus narius, dalyvaujantieji parlamentai skatina lyčių lygybę.

5.   EURONEST parlamentinė asamblėja užtikrina, kad skiriant visų jos organų narius būtų vadovaujamasi pusiausvyros ir nešališkumo principais frakcijų ir narių pilietybės požiūriu.

6.   Visos laisvos vietos kiekvienu atveju priklauso parlamentams, kuriems jos yra paskirtos.

3 straipsnis

Atsakomybė

EURONEST parlamentinė asamblėja – tai parlamentinis diskusijų, konsultavimosi, priežiūros ir stebėsenos forumas visais su Rytų partneryste susijusiais klausimais. Todėl EURONEST parlamentinė asamblėja, inter alia, priima rezoliucijas, rekomendacijas ir nuomones, skirtas Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimui, institucijoms ir ministrų konferencijoms, susijusioms su Rytų partnerystės plėtojimu, taip pat su Europos Sąjungos ir Rytų Europos partnerių institucijomis. Jos kompetencijai taip pat priklauso aukščiausiojo lygio susitikimo arba ministrų konferencijos prašymu rengti pranešimus ir pasiūlymus dėl konkrečių priemonių, susijusių su įvairiomis partnerystės veiklos sritimis, tvirtinimo.

4 straipsnis

Pirmininkavimas ir Biuras

1.   Dvi EURONEST parlamentinės asamblėjos dalys iš savo narių renka Biurą, kurį sudaro du vienodą statusą turintys pirmininkai (kurie priklauso kiekvienai iš abiejų EURONEST parlamentinės asamblėjos dalių) ir keletas pirmininkų pavaduotojų (po vieną iš kiekvieno dalyvaujančio Rytų Europos partnerio, kuris yra iš kitos nei atitinkamas pirmininkas šalies, ir vienodo Europos Parlamento narių skaičiaus). Jų rinkimo tvarką ir kadencijos trukmę nustato kiekviena Asamblėjos dalis.

2.   Biuro narį, negalintį dalyvauti kitame Biuro posėdyje, gali pavaduoti EURONEST parlamentinės asamblėjos narys, priklausantis tai pačiai Europos Parlamento frakcijai arba tai pačiai Rytų Europos partnerės delegacijai. Pirmininkams prieš posėdį raštu pranešama apie pavaduojantį narį. Jeigu pavaduojamas pirmininkas, jį pavaduojantis narys eina jo pareigas kaip Biuro narys, bet ne pirmininkas.

3.   Biuras atsakingas už EURONEST parlamentinės asamblėjos darbo koordinavimą, jos veiklos, priimtų rezoliucijų ir rekomendacijų įgyvendinimo stebėseną, santykių su Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimu, ministrų konferencijomis bei aukšto lygio pareigūnų ir ambasadorių grupėmis, taip pat pilietinės visuomenės ir kitų institucijų atstovais užmezgimą. Biuras atstovauja Asamblėjai santykių su kitomis institucijomis srityje.

4.   Biuro posėdžiai jo pirmininkų iniciatyva rengiami ne rečiau kaip du kartus per metus, vienas iš jų turi būti rengiamas EURONEST parlamentinės asamblėjos plenarinės sesijos metu. Biuro kvorumas yra tada, kai posėdyje dalyvauja ne mažiau kaip pusė narių iš Rytų Europos partnerių dalies ir pusė narių iš Europos Parlamento dalies.

5.   Biuras EURONEST parlamentinei asamblėjai sudaro jos darbotvarkės projektą ir nustato Asamblėjos organizavimo darbo tvarką.

6.   Biuras yra atsakingas už reikalus, susijusius su komitetų ir darbo grupių sudėtimi ir funkcijomis. Be to, jis įgalioja komitetus rengti pranešimus, pasiūlymus dėl rezoliucijų ir rekomendacijas. Biuras taip pat gali perduoti svarstyti įvairius klausimus komitetams, kurie konkrečiais klausimais gali parengti pranešimus.

7.   Biuras priima sprendimus dviejų trečdalių dalyvaujančių narių balsų dauguma. Jei Biuro narys ar pavaduojantis narys, atstovaujantis Rytų Europos partnerių delegacijai, savo delegacijos vardu pareiškia, kad sprendimo, kurį Biuras ketina priimti, turinys turėtų įtakos gyvybiškai svarbiems jo šalies interesams ir pateikia raštišką paaiškinimą, kuriame išdėsto tai patvirtinančias aplinkybes, Biuro nariai turi pasiekti susitarimą, kad šis sprendimas būtų priimtas. Šia galimybe galima pasinaudoti tik išskirtiniais atvejais, kai siūlomas sprendimas daro konkretų poveikį šalies išlikimui, saugumui ir gyvybingumui, ir tik dėl tos sprendimo dalies, kuri darytų poveikį gyvybiškai svarbiems tos Rytų Europos šalies partnerės interesams. Šios galimybės negalima taikyti tuo atveju, kai siekiama sutrukdyti Biurui priimti visą sprendimą, arba techninio ar procedūrinio pobūdžio sprendimams.

5 straipsnis

Santykiai su Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimu, Ministrų Taryba, Europos Komisija ir ministrų konferencijomis

1.   Asamblėjos biuras visose srityse užmezga glaudžius ryšius su Rytų partnerystės institucijomis, įstaigomis ir Rytų partnerystės organizacijomis. Praktiniai šio bendradarbiavimo susitarimai tam tikrais atvejais sudaromi pasirašant atitinkamus susitarimo memorandumus ir protokolus.

2.   Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo, Ministrų Tarybos, Europos Komisijos ir ministrų konferencijų atstovai, atsakingi už Rytų partnerystės plėtojimą ir stiprinimą, Biuro kvietimu dalyvauja EURONEST parlamentinės asamblėjos sesijose ir jos organų posėdžiuose.

6 straipsnis

Stebėtojai

1.   Biuro siūlymu, EURONEST parlamentinė asamblėja gali leisti ES trejeto parlamentų atstovams stebėtojų teisėmis dalyvauti EURONEST parlamentinės asamblėjos posėdžiuose.

2.   Be to, Biuras gali pakviesti kitų institucijų ar įstaigų atstovus, taip pat kitus asmenis dalyvauti EURONEST parlamentinės asamblėjos, jos komitetų ir darbo grupių sesijose ir posėdžiuose.

7 straipsnis

EURONEST parlamentinės asamblėjos plenarinės sesijos

1.   EURONEST parlamentinė asamblėja šaukiama jos pirmininkų ir posėdžiauja iš esmės kartą per metus pakaitomis vienoje iš Rytų Europos partnerių šalių ir Europos Parlamente (vienoje iš jo darbo vietų) Europos Parlamento arba Rytų Europos partnerės, kurioje vyksta sesija, parlamento kvietimu.

2.   Biuro prašymu, Asamblėjos pirmininkai gali šaukti neeilinę EURONEST parlamentinės asamblėjos sesiją.

3.   Pirmąjį kiekvienos EURONEST parlamentinės asamblėjos sesijos posėdį pradeda Europos Parlamento Pirmininkas arba Rytų Europos partnerės, kurioje vyksta sesija, parlamento pirmininkas.

8 straipsnis

Pirmininkavimas sesijoms

1.   Pirmininkai bendrai sprendžia, kuris iš jų pirmininkaus kiekvienai EURONEST parlamentinės asamblėjos sesijai. Posėdžio pirmininkas gali nutarti, kad per sesiją vietoj jo pirmininkaus kitas pirmininkas arba pirmininko pavaduotojas.

2.   Posėdžio pirmininkas pradeda, nutraukia ir atideda sesijas. Be to, jis prižiūri, kad būtų laikomasi Darbo tvarkos taisyklių, palaiko tvarką, suteikia žodį kalbėtojams, riboja kalbėjimo laiką, sprendžia, kuriais klausimais bus balsuojama, ir skelbia balsavimo rezultatus.

3.   Posėdžio pirmininkas sprendžia sesijų metu iškylančius klausimus, įskaitant tuos, kurie nenumatyti Darbo tvarkos taisyklėse. Prireikus jis tariasi su Biuru.

4.   Posėdžio pirmininkui leidžiama diskusijose kalbėti tik pristatant svarstomą klausimą arba raginant kalbėtojus laikytis tvarkos. Jei jis nori dalyvauti diskusijose, jis turi perduoti pirmininkavimą kitam pirmininkui arba pirmininko pavaduotojui.

9 straipsnis

Darbotvarkė

1.   EURONEST parlamentinės asamblėjos pirmininkai teikia Asamblėjai tvirtinti Biuro parengtą Asamblėjos plenarinės sesijos darbotvarkės projektą.

2.   Kiekvienos plenarinės sesijos darbotvarkės projekte gali būti svarstomi dviejų kategorijų klausimai:

| a) | nuolatinių komitetų teikiami pranešimai; iš esmės per vieną sesiją vienas komitetas galės pateikti ne daugiau kaip vieną pranešimą. Pasiūlymai dėl rezoliucijų, kurie gali būti pateikiami ir pranešime, teikiami likus keturioms savaitėms iki posėdžio. Pranešimuose pateikiamų pasiūlymų dėl rezoliucijų tekstas yra nurodytas šių Darbo tvarkos taisyklių II priede. Komitetų pirmininkų prašymu Biuras gali nuspręsti, dėl kiek pranešimų bus balsuojama per sesiją, atsižvelgiant į darbą, kuris atliktas juos rengiant. |
| --- | --- |

a)

nuolatinių komitetų teikiami pranešimai; iš esmės per vieną sesiją vienas komitetas galės pateikti ne daugiau kaip vieną pranešimą. Pasiūlymai dėl rezoliucijų, kurie gali būti pateikiami ir pranešime, teikiami likus keturioms savaitėms iki posėdžio. Pranešimuose pateikiamų pasiūlymų dėl rezoliucijų tekstas yra nurodytas šių Darbo tvarkos taisyklių II priede. Komitetų pirmininkų prašymu Biuras gali nuspręsti, dėl kiek pranešimų bus balsuojama per sesiją, atsižvelgiant į darbą, kuris atliktas juos rengiant.

| b) | skubos tvarka svarstomi klausimai, kuriuos siūlo nuolatinis komitetas arba teikia pats Biuras; skubos tvarka svarstomi klausimai į darbotvarkę įtraukiami tik išimties tvarka, ir vienos sesijos darbotvarkėje jų gali būti ne daugiau kaip trys. |
| --- | --- |

b)

skubos tvarka svarstomi klausimai, kuriuos siūlo nuolatinis komitetas arba teikia pats Biuras; skubos tvarka svarstomi klausimai į darbotvarkę įtraukiami tik išimties tvarka, ir vienos sesijos darbotvarkėje jų gali būti ne daugiau kaip trys.

3.   Pasiūlymą dėl rezoliucijos skubos tvarka svarstomu klausimu gali pateikti ne mažiau kaip dešimt EURONEST parlamentinės asamblėjos narių, priklausančių mažiausiai dviem delegacijoms ar Europos Parlamento frakcijai. Sesijoje pasiūlymai dėl rezoliucijų turi būti teikiami tik į sesijos darbotvarkę įtrauktais skubos tvarka svarstomais klausimais, o vieno pasiūlymo dėl rezoliucijos tekstas negali būti ilgesnis kaip tūkstančio žodžių. Pasiūlymai dėl rezoliucijų skubos tvarka svarstomais klausimais teikiami likus keturiasdešimt aštuonioms valandoms iki sesijos, kurioje dėl jų bus diskutuojama ir balsuojama.

4.   Pasiūlymai dėl rezoliucijos skubos tvarka svarstomais klausimais pateikiami Biurui, kuris pasirūpina, kad kiekvienas pasiūlymas atitiktų 3 dalyje nustatytus kriterijus, būtų įtrauktas į darbotvarkę ir išverstas į EURONEST parlamentinės asamblėjos darbo kalbas. Biuro pasiūlymai teikiami tvirtinti EURONEST parlamentinei asamblėjai.

10 straipsnis

Kvorumas

1.   Kvorumas yra tada, kai į EURONEST parlamentinės asamblėjos posėdžių salę susirenka ne mažiau kaip trečdalis jos Rytų Europos partnerių narių dalies ir trečdalis Europos Parlamento narių dalies.

2.   Visi balsai laikomi galiojančiais, kad ir kiek būtų balsuotojų, išskyrus atvejus, kai prieš balsuojant posėdžio pirmininkas išankstiniu ne mažiau kaip penkiolikos dalyvaujančių narių prašymu konstatuoja, kad balsavimo metu kvorumo nėra. Jei balsavimas parodė, kad kvorumo nėra, balsavimas įtraukiamas į kitos sesijos darbotvarkę.

11 straipsnis

Sėdėjimas salėje

1.   Visi Asamblėjos nariai posėdžių salėje susodinami abėcėlės tvarka pagal pavardes neatsižvelgiant į jų pilietybę. Biuro nariai susodinami priekyje.

2.   Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo, Ministrų Tarybos, Europos Komisijos ir ministrų konferencijų atstovai ir stebėtojai susodinami atskirai nuo narių.

12 straipsnis

Oficialios ir darbo kalbos

1.   EURONEST parlamentinės asamblėjos oficialios kalbos yra Europos Sąjungos ir Rytų Europos partnerių oficialios kalbos. Darbo kalbos yra anglų, vokiečių, prancūzų ir rusų. Siekiant užtikrinti, kad kiekvienas EURONEST parlamentinės asamblėjos narys galėtų visapusiškai dalyvauti procedūros eigoje, bet kurioje darbo vietoje atitinkamos Europos Parlamento tarnybos, jų paprašius, gali teikti kalbinę pagalbą, jeigu šalies, kurioje vyksta sesija, parlamentas sutinka.

2.   Šalies, kurioje vyksta posėdis, parlamentas pasirūpina, kad darbo dokumentai EURONEST parlamentinės asamblėjos nariams būtų pateikiami jos darbo kalbomis ir, kai įmanoma, visomis oficialiomis kalbomis.

3.   Iš esmės visi nariai, kiek tai įmanoma, diskusijose gali kalbėti viena iš EURONEST parlamentinės asamblėjos oficialių kalbų. Pranešimai verčiami žodžiu į EURONEST parlamentinės asamblėjos darbo kalbas ir, jeigu tai nepažeidžia Europos Parlamento daugiakalbystės kodekso, į atitinkamas Europos Sąjungos oficialias kalbas, kai EURONEST parlamentinės asamblėjos posėdžiai vyksta Europos Parlamento darbo vietose.

4.   Komitetų ir tam tikrais atvejais – darbo grupių posėdžiai bei klausymai vyksta darbo kalbomis, nepažeidžiant šiose Darbo tvarkos taisyklėse numatytų galimybių.

5.   EURONEST parlamentinės asamblėjos priimti aktai visomis Europos Sąjungos oficialiomis kalbomis skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, o Rytų Europos partnerių parlamentai oficialiomis kalbomis juos skelbia tokia forma, kurią kiekviena partnerė laiko tinkama.

13 straipsnis

Diskusijų viešumas

EURONEST parlamentinės asamblėjos sesijos yra viešos, išskyrus atvejus, kai ji nusprendžia kitaip.

14 straipsnis

Teisė kalbėti

1.   EURONEST parlamentinės asamblėjos narys gali kalbėti, kai posėdžio pirmininkas suteikia žodį.

2.   Gavus posėdžio pirmininko leidimą kalbėti, žodis suteikiamas Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo, Ministrų Tarybos, Europos Komisijos, ministrų konferencijų ir stebėtojų atstovams.

3.   Jei kalbėtojas nukrypsta nuo temos, posėdžio pirmininkas paragina kalbėtoją laikytis tvarkos. Jei kalbėtojas nepaklūsta, posėdžio pirmininkas gali uždrausti kalbėtojui kalbėti tiek laiko, kiek, jo manymu, dera.

15 straipsnis

Pareiškimai dėl darbo tvarkos

1.   Asamblėjos narys gali pateikti pareiškimą dėl darbo tvarkos arba pasiūlymą dėl procedūros ir jis turės pirmumo teisę kalbėti ne ilgiau kaip dvi minutes.

2.   Gavęs prašymą, posėdžio pirmininkas gali suteikti žodį vienam kalbėtojui, norinčiam pasakyti nuomonę dėl pasiūlymo dėl procedūros, ir leisti jam kalbėti ne ilgiau kaip dvi minutes.

3.   Daugiau asmenų kalbėti neleidžiama.

4.   Posėdžio pirmininkas paskelbia savo sprendimą dėl pareiškimų dėl darbo tvarkos ar pasiūlymo dėl procedūros. Prireikus jis tariasi su Biuru.

16 straipsnis

Balsavimo teisės ir balsavimo procedūros

1.   Kiekvienas narys turi vieno asmeninio neperleidžiamo balso teisę.

2.   EURONEST parlamentinėje asamblėjoje balsuojama pakeliant ranką. Jei balsavimo rankų pakėlimu rezultatas kelia abejonių, balsuojama pakartotinai, naudojant spalvotas korteles arba, jei galima, elektroniniu būdu.

3.   Balsus skaičiuoja Balsų skaičiavimo komisija, kurią sudaro vienodas skaičius atstovų iš abiejų EURONEST parlamentinės asamblėjos dalių sekretoriatų. Balsų skaičiavimo komisiją sudaro Biuras prieš prasidedant kiekvienai sesijai, ir ji praneša balsų skaičiavimo rezultatus tiesiogiai pirmininkams.

4.   EURONEST parlamentinė asamblėja gali nuspręsti balsuoti slaptai, jei ne mažiau kaip penkiolika Asamblėjos narių dieną prieš balsavimą iki 18.00 val. pateikia tokį rašytinį prašymą.

5.   EURONEST parlamentinė asamblėja priima sprendimus paprasta dalyvaujančių narių balsų dauguma. Jei prieš prasidedant balsavimui mažiausiai dešimtadalis narių, priklausančių bent dviem Europos Parlamento frakcijoms ar bent dviem EURONEST parlamentinės asamblėjos Rytų Europos partnerių dalies delegacijoms, pateikia prašymą kiekvienai Asamblėjos daliai balsuoti atskirai, Rytų Europos parterių dalies atstovai ir Europos Parlamento dalies atstovai balsuoja atskirai, bet vienu laiku. Svarstomas dokumentas laikomas patvirtintu, jei už jį balsavo dviejų trečdalių balsavusiųjų dauguma atskirai kiekvienoje dalyje.

17 straipsnis

EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliucijos ir rekomendacijos

1.   EURONEST parlamentinė asamblėja gali priimti rezoliucijas ir rekomendacijas, skirtas Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimui, institucijoms, įstaigoms, grupėms ir ministrų konferencijoms Rytų partnerystės stiprinimo klausimais arba skirtas Europos Sąjungos ir Rytų Europos partnerių institucijoms su įvairiomis partnerystės sritimis susijusiais klausimais.

2.   EURONEST parlamentinė asamblėja balsuoja dėl pasiūlymų dėl rezoliucijų, įtrauktų į nuolatinių komitetų pateiktus pranešimus.

3.   EURONEST parlamentinė asamblėja tam tikrais atvejais taip pat balsuoja dėl pasiūlymų dėl rezoliucijų skubos tvarka svarstomais klausimais.

4.   Tam tikrais atvejais posėdžio pirmininkas kviečia autorius, pateikusius panašius pasiūlymus dėl rezoliucijų skubos tvarka svarstomais klausimais, parengti bendrą pasiūlymą dėl rezoliucijos. Pasibaigus diskusijoms, EURONEST parlamentinė asamblėja pirmiausia balsuoja dėl kiekvieno pasiūlymo ir atitinkamų pakeitimų. Pateikus bendrą pasiūlymą dėl rezoliucijos, visi kiti pasiūlymai tuo pačiu klausimu, pateikti tų pačių autorių, nebesvarstomi. Taip pat priėmus bendrą rezoliuciją visi kiti dokumentai tuo pačiu klausimu nebesvarstomi. Jei bendra rezoliucija nepriimama, likę pasiūlymai dėl rezoliucijos teikiami balsuoti ta tvarka, kokia jie buvo pateikti.

18 straipsnis

Pranešimai Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimams

EURONEST parlamentinės asamblėjos biuras pateikia Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimui ar tam tikrais atvejais – Rytų partnerystės ministrų susitikimui skirto pranešimo projektą, parengtą remiantis EURONEST parlamentinėje asamblėjoje priimtomis rezoliucijomis ir rekomendacijomis. Asamblėjos pirmininkai kartu pranešimą perduoda atitinkamoms institucijoms.

19 straipsnis

Pareiškimai

Asamblėjos biuras gali skubos tvarka teikti pareiškimus bet kokiais su Rytų partneryste susijusiais klausimais ir reaguodamas į įvykusią gaivalinę nelaimę, ištikusią krizę ar prasidėjusį konfliktą, dėl kurių manoma, kad yra tinkama ar būtina skubiai oficialiai paraginti susijusias šalis laikytis rimties ir (arba) pradėti politines derybas arba būti solidarioms su nukentėjusiais asmenimis ir šalimis. Tokie pareiškimai turėtų būti grindžiami EURONEST parlamentinės asamblėjos jau priimtomis rezoliucijomis ir rekomendacijomis ir kuo skubiau siunčiami susipažinti visiems EURONEST parlamentinės asamblėjos nariams. Asamblėjos pirmininkai viešai paskelbia šiuos pareiškimus.

20 straipsnis

Pakeitimai

1.   Sesijose svarstomų tekstų pakeitimus gali teikti mažiausiai penki EURONEST parlamentinės asamblėjos nariai arba frakcija, kaip nurodyta 2 straipsnio 3 dalyje. Pakeitimai turi būti susiję su tekstu, kurį norima pakeisti, ir yra teikiami raštu. Vadovaudamasis šiais kriterijais, Biuras gali paskelbti pakeitimus priimtinais.

2.   Galutinė pakeitimų pateikimo data yra skelbiama sesijos pradžioje.

3.   Balsuojant pirmenybė teikiama pakeitimams, o ne tekstui, su kuriuo jie susiję.

4.   Jei buvo pateikta du ar daugiau tos pačios teksto dalies pakeitimų, pirmiausia teikiamas balsuoti tas pakeitimas, kurio turinys labiausiai nukrypsta nuo pirminio teksto. Gali būti patvirtinami tik tie žodiniai pakeitimai, kuriais ištaisomos faktinės ar kalbos klaidos. Jokie kiti žodiniai pakeitimai netvirtinami.

5.   Asamblėja nesvarsto pakeitimų (įskaitant žodinius pakeitimus), dėl kurių buvo pateikti prieštaravimai, susiję su gyvybiškai svarbiais interesais.

21 straipsnis

Klausimai, į kuriuos atsakoma raštu

1.   Kiekvienas EURONEST parlamentinės asamblėjos narys Rytų partnerystės vykdomosioms institucijoms, aukščiausiojo lygio susitikimui pirmininkaujančiai valstybei, Europos Sąjungos Ministrų Tarybai ar Europos Komisijai gali pateikti klausimus, į kuriuos atsakoma raštu.

2.   Šie klausimai turi būti susiję su Rytų partneryste ir visų pirma su jos keturiomis teminėmis sritims. Šie klausimai pateikiami raštu Biurui, kuris sprendžia, ar klausimai priimtini, ir, jeigu taip, perduoda juos atitinkamoms institucijoms ir konkrečiai pareikalauja rašytinį atsakymą pateikti per du mėnesius nuo klausimo pateikimo dienos.

22 straipsnis

Klausimai, į kuriuos atsakoma žodžiu

1.   Laiką, kada kiekvienoje sesijoje teikiami klausimai Rytų partnerystės vykdomosioms institucijoms, aukščiausiojo lygio susitikimui pirmininkaujančiai valstybei, Europos Sąjungos Ministrų Tarybai ir Europos Komisijai, nustato Biuras, kad būtų užtikrintas minėtųjų aukščiausiojo lygio institucijų dalyvavimas.

2.   Kiekvienas EURONEST parlamentinės asamblėjos narys gali pateikti vieną klausimą, į kurį atsakoma žodžiu. Šie klausimai turi būti susiję su Rytų partneryste ir visų pirma su jos keturiomis teminėmis sritims. Jei klausimą pateikia keli nariai, tik vienas iš jų bus kviečiamas išdėstyti klausimą žodžiu. Klausimai, kurių tekstas negali būti ilgesnis kaip šimto žodžių, pateikiami Biurui raštu iki jo nustatyto termino. Biuras sprendžia, ar klausimai priimtini. Visų pirma Biuras paskelbia nepriimtinais tuos klausimus, kurie yra susiję su temomis, jau įtrauktomis į sesijos darbotvarkę. Priimtinais paskelbti klausimai perduodami atitinkamoms institucijoms. Asamblėjos pirmininkai nustato klausimų žodžiu klausymo tvarką ir apie tai praneša klausimų autoriams.

3.   Klausimams, į kuriuos atsakoma žodžiu, kiekvienoje sesijoje EURONEST parlamentinė asamblėja skiria ne daugiau kaip dvi valandas. Į klausimus, į kuriuos dėl laiko stokos nebuvo atsakyta žodžiu, atsakoma raštu, jei klausimo autorius neatsiima savo klausimo. Į klausimą žodžiu atsakoma tik dalyvaujant klausimo autoriui.

4.   Rytų partnerystės vykdomųjų institucijų, aukščiausiojo lygio susitikimui pirmininkaujančios valstybės, Europos Sąjungos Ministrų Tarybos ir Europos Komisijos atstovų prašoma glaustai atsakyti į pateiktus klausimus. Dvidešimt ar daugiau EURONEST parlamentinės asamblėjos narių prašymu gali būti leista diskutuoti apie atsakymus. Šioms diskusijoms skirtą laiką nustato posėdžio pirmininkas.

23 straipsnis

Prašymai pateikti EURONEST parlamentinės asamblėjos nuomonę

Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo, ministrų konferencijų, Europos Komisijos ar kitų atitinkamų ES Rytų partnerystės institucijų prašymu EURONEST parlamentinė asamblėja Biurui rekomendavus gali parengti nuomones ir pasiūlymus dėl konkrečių priemonių, susijusių su įvairiomis Rytų partnerystės veiklos sritimis, patvirtinimo. Tokiais atvejais prašymas pateikiamas Biurui, kuris gali prašymą kartu su rekomendacija perduoti EURONEST parlamentinei asamblėjai.

24 straipsnis

Posėdžių protokolai

Plenarinių sesijų, Biuro, nuolatinių komitetų ir darbo grupių posėdžių protokolų projektai kartu su lankomumo įrašais ir priimtų sprendimų tekstais rengiami ir laikomi delegacijos, kurios šalyje vyksta sesijos ir posėdžiai, sekretoriate. Pasibaigus posėdžiams jų protokolų projektų kopija išsiunčiama kitoms delegacijoms.

25 straipsnis

Nuolatiniai komitetai

1.   Siekdama nuodugniau išnagrinėti konkrečius Rytų partnerystės veiklos aspektus, EURONEST parlamentinė asamblėja įsteigia šiuos keturis nuolatinius komitetus:

| — | Politinių reikalų, žmogaus teisių ir demokratijos komitetą; |
| --- | --- |

—

Politinių reikalų, žmogaus teisių ir demokratijos komitetą;

| — | Ekonominės integracijos, teisinio derinimo ir atitikties ES politikos sritims komitetą; |
| --- | --- |

—

Ekonominės integracijos, teisinio derinimo ir atitikties ES politikos sritims komitetą;

| — | Energetinio saugumo komitetą; |
| --- | --- |

—

Energetinio saugumo komitetą;

| — | Socialinių reikalų, švietimo, kultūros ir pilietinės visuomenės komitetą. |
| --- | --- |

—

Socialinių reikalų, švietimo, kultūros ir pilietinės visuomenės komitetą.

2.   Atsižvelgiant į pagrindinius susitarimus dėl EURONEST parlamentinės asamblėjos veiklos, nuolatiniai komitetai pagal 2 straipsnį sudaromi iš Asamblėjos narių ir veikia griežtai derindami savo veiksmus. Nuolatinių komitetų įgaliojimai, atsakomybė, narystė ir procedūros nustatytos I priede.

3.   Nuolatinių komitetų darbo tvarkos taisykles Biuro siūlymu tvirtina EURONEST parlamentinė asamblėja.

26 straipsnis

Laikinieji ir tyrimo komitetai

Biuro ar Asamblėjos narių, įskaitant ne mažiau kaip trečdalį Rytų Europos partnerių dalies narių ir trečdalį Europos Parlamento dalies narių, siūlymu EURONEST parlamentinė asamblėja bet kuriuo metu gali sudaryti laikinuosius ir tyrimo komitetus; nusprendusi juos sudaryti, Asamblėja nustato jų atsakomybės sritis, sudėtį ir įgaliojimus. Vienu metu negali veikti daugiau negu du tokie komitetai. Tyrimo komitetai savo darbą privalo baigti per vienus metus, išskirtiniais atvejais jų kadencija gali būti pratęsta dar šešiems mėnesiams.

27 straipsnis

Darbo grupės ir klausymai

1.   Biuras gali nutarti sudaryti darbo grupes, atsakingas už konkrečius Rytų partnerystės aspektus, arba, jei nėra biudžeto apribojimų, nusiųsti faktų nustatymo misiją į Rytų Europos partneres ar Europos Sąjungos šalis arba į tarptautines organizacijas. Visais atvejais sprendimą dėl darbo grupių ar misijų organizavimo tvarkos, atsakomybės ir sudėties priima Biuras. Šioms darbo grupėms ar misijoms gali būti pavedama rengti EURONEST parlamentinei asamblėjai skirtus pranešimus, pasiūlymus dėl rezoliucijų ar rekomendacijas. Sudarytos darbo grupės patvirtinamos per kitą EURONEST parlamentinės asamblėjos sesiją. Darbo grupę sudaro dešimt narių (po penkis iš kiekvienos dalies).

2.   Siekdama geresnio Europos Sąjungos ir Rytų Europos partnerių tautų tarpusavio supratimo bei geresnio visuomenės informuotumo su Rytų partneryste susijusiais klausimais, EURONEST parlamentinė asamblėja gali rengti reguliarius klausymus. Šie klausymai, už kurių rengimą atsakingas Biuras, suteikia galimybę kviesti asmenis, galinčius suteikti EURONEST parlamentinei asamblėjai tiesioginę informaciją apie rūpimą politinę, ekonominę, socialinę ir kultūrinę padėtį.

28 straipsnis

Santykiai su parlamentinio bendradarbiavimo komitetais ir delegacijomis

1.   EURONEST parlamentinė asamblėja kviečia su ja bendradarbiauti parlamentinio bendradarbiavimo komitetus ir delegacijas, sudarytas pagal galiojančius susitarimus, taip pat kitus vėliau sudarytus komitetus ir delegacijas.

2.   Tai pasakytina apie esamų parlamentinio bendradarbiavimo komitetų ir delegacijų posėdžius per EURONEST parlamentinės asamblėjos sesiją.

29 straipsnis

Organizavimo, dalyvavimo, vertimo žodžiu ir raštu išlaidų finansavimas

1.   Nepažeisdamas 12 straipsnio 1 dalies, už praktinius sesijos ar posėdžio organizavimo klausimus atsako šalies, kurioje vyksta EURONEST parlamentinės asamblėjos sesija, Biuro, vieno iš komitetų ar darbo grupių posėdis, parlamentas.

2.   Biuro siūlymu, EURONEST parlamentinė asamblėja gali rekomenduoti kitiems parlamentams skirti finansinį indėlį, kuriuo bus padengiamos EURONEST parlamentinės asamblėjos sesijos arba komiteto ar darbo grupės posėdžio organizavimo išlaidos.

3.   Dalyvių kelionės, pragyvenimo ir vietos transporto išlaidas padengia institucija, kurios nariai jie yra.

4.   Organizavimo išlaidas atlygina šalies, kurioje vyksta EURONEST parlamentinės asamblėjos sesija, Biuro arba vieno iš komitetų ar darbo grupių posėdis, parlamentas, laikydamasis tolesnėse dalyse išdėstytų nuostatų.

5.   Kai EURONEST parlamentinės asamblėjos sesija, Biuro arba vieno iš komitetų ar darbo grupės posėdžiai rengiami Europos Parlamento darbo vietose, šis, nepažeisdamas 12 straipsnio 1 dalies nuostatų, dėl savo kalbų įvairovės pasirūpina vertimu žodžiu į Europos Sąjungos oficialias kalbas, atsižvelgdamas į kiekvieno posėdžio reikalavimus ir vadovaudamasis Europos Parlamento daugiakalbystės kodeksu.

6.   Kai EURONEST parlamentinės asamblėjos sesija, Biuro arba vieno iš komitetų ar darbo grupės posėdžiai rengiami ne Europos Parlamento darbo vietose, šis, nepažeisdamas 12 straipsnio 1 dalies, dėl savo kalbų įvairovės pasirūpina vertimu žodžiu tik į EURONEST parlamentinės asamblėjos darbo kalbas ir Europos Sąjungos oficialias kalbas, kuriomis kalbės Europos Parlamento nariai, vadovaudamiesi Europos Parlamento daugiakalbystės kodeksu.

7.   Europos Parlamentas prisiima atsakomybę už EURONEST parlamentinėje asamblėjoje priimtų oficialių dokumentų vertimą į Europos Sąjungos oficialias kalbas. Rytų Europos partnerių parlamentams sutikus, dėl savo kalbų įvairovės ši institucija taip pat pasirūpina EURONEST parlamentinės asamblėjos posėdžiams ar jos institucijų posėdžiams parengtų ar juose priimamų dokumentų vertimu į EURONEST parlamentinės asamblėjos darbo kalbas. Rytų Europos partnerių parlamentai prisiima atsakomybę už EURONEST parlamentinėje asamblėjoje priimtų oficialių dokumentų vertimą į atitinkamas savo šalių oficialias kalbas.

30 straipsnis

Sekretoriatas

1.   Parengti ir sklandžiai atlikti Asamblėjos darbą EURONEST parlamentinei asamblėjai padeda sekretoriatas, kurį sudaro pareigūnai, vienodomis dalimis atstovaujantys abiem EURONEST parlamentinės asamblėjos dalims.

Sekretoriatas teikia pagalbą organizuojant plenarinių sesijų, Biuro, komitetų ir darbo grupių veiklą. Siekiant užtikrinti profesionalią ir nešališką pagalbą Asamblėjai, abi jos dalys skatina glaudų bendradarbiavimą ir gebėjimų stiprinimą, taip pat tarpusavio keitimąsi profesine patirtimi tarp įvairių sekretoriato dalių.

2.   Sekretoriato pareigūnų darbo užmokestį ir kitas išlaidas padengia atitinkami parlamentai.

3.   Šalies, kurioje vyksta EURONEST parlamentinės asamblėjos sesija ar komiteto posėdis, parlamentas teikia pagalbą organizuojant tą sesiją ar posėdį.

31 straipsnis

Darbo tvarkos taisyklių aiškinimas

Pirmininkai arba, jų prašymu, Biuras sprendžia klausimus, susijusius su Darbo tvarkos taisyklių aiškinimu.

32 straipsnis

Darbo tvarkos taisyklių pakeitimas

1.   Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus tvirtina EURONEST parlamentinė asamblėja, remdamasi Biuro pasiūlymais.

2.   Siūlomi pakeitimai tvirtinami dviejų trečdalių dalyvaujančių narių balsų dauguma. Jei prieš prasidedant balsavimui mažiausiai dešimtadalis narių, priklausančių bent dviem Europos Parlamento frakcijoms ar bent dviem EURONEST parlamentinės asamblėjos Rytų Europos partnerių dalies delegacijoms, pateikia prašymą kiekvienai Asamblėjos daliai balsuoti atskirai, Rytų Europos parterių dalies atstovai ir Europos Parlamento dalies atstovai balsuoja atskirai. Svarstomas dokumentas laikomas patvirtintu, jei už jį balsavo dviejų trečdalių balsavusiųjų dauguma atskirai kiekvienoje dalyje.

3.   Jeigu balsuojant nenurodoma kitaip, Darbo tvarkos taisyklių pakeitimai įsigalioja pirmąją sesijos dieną po jų patvirtinimo.

---

I PRIEDAS.

NUOLATINIŲ KOMITETŲ ĮGALIOJIMAI, ATSAKOMYBĖ, NARYSTĖ IR PROCEDŪROS

1 straipsnis

Asamblėja įsteigia keturis nuolatinius parlamentinius komitetus, kuriems suteikiami šie įgaliojimai ir pavedama atsakomybė:

| — | Politinių reikalų, žmogaus teisių ir demokratijos komitetą; |
| --- | --- |

—

Politinių reikalų, žmogaus teisių ir demokratijos komitetą;

| — | Ekonominės integracijos, teisinio derinimo ir atitikties ES politikos sritims komitetą; |
| --- | --- |

—

Ekonominės integracijos, teisinio derinimo ir atitikties ES politikos sritims komitetą;

| — | Energetinio saugumo komitetą; |
| --- | --- |

—

Energetinio saugumo komitetą;

| — | Socialinių reikalų, švietimo, kultūros ir pilietinės visuomenės komitetą. |
| --- | --- |

—

Socialinių reikalų, švietimo, kultūros ir pilietinės visuomenės komitetą.

Šis komitetas yra atsakingas už:

| 1. | stabilių demokratinių institucijų plėtrą, valdymo klausimus ir politinių partijų vaidmenį; |
| --- | --- |

1.

stabilių demokratinių institucijų plėtrą, valdymo klausimus ir politinių partijų vaidmenį;

| 2. | politinio dialogo skatinimą, daugiašales pasitikėjimo stiprinimo priemones ir pagalbą taikiai sprendžiant ginčus; |
| --- | --- |

2.

politinio dialogo skatinimą, daugiašales pasitikėjimo stiprinimo priemones ir pagalbą taikiai sprendžiant ginčus;

| 3. | ryšius su kitomis nacionalinėmis ir tarptautinėmis organizacijomis bei parlamentinėmis asamblėjomis sprendžiant komiteto kompetencijai priskirtus klausimus; |
| --- | --- |

3.

ryšius su kitomis nacionalinėmis ir tarptautinėmis organizacijomis bei parlamentinėmis asamblėjomis sprendžiant komiteto kompetencijai priskirtus klausimus;

| 4. | taiką, saugumą, stabilumą; |
| --- | --- |

4.

taiką, saugumą, stabilumą;

| 5. | rinkimų standartus, žiniasklaidos reguliavimą ir kovą su korupcija. |
| --- | --- |

5.

rinkimų standartus, žiniasklaidos reguliavimą ir kovą su korupcija.

Šis komitetas yra atsakingas už:

| 1. | ekonominių, finansinių ir komercinių ES ir Rytų Europos partnerių santykių, taip pat santykių su trečiosiomis šalimis ir regioninėmis organizacijomis stebėseną; |
| --- | --- |

1.

ekonominių, finansinių ir komercinių ES ir Rytų Europos partnerių santykių, taip pat santykių su trečiosiomis šalimis ir regioninėmis organizacijomis stebėseną;

| 2. | santykius su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis (konkrečiai su Pasaulio prekybos organizacija) ir organizacijomis, regionų lygmeniu skatinančiomis integraciją ekonomikos ir prekybos srityse; |
| --- | --- |

2.

santykius su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis (konkrečiai su Pasaulio prekybos organizacija) ir organizacijomis, regionų lygmeniu skatinančiomis integraciją ekonomikos ir prekybos srityse;

| 3. | tarptautinės teisės dokumentuose numatytų sektorių techninį suderinimą ar standartizavimą; |
| --- | --- |

3.

tarptautinės teisės dokumentuose numatytų sektorių techninį suderinimą ar standartizavimą;

| 4. | klausimus, susijusius su partnerystės finansavimu, įskaitant finansavimą įgyvendinant Europos investicijų banko priemones bei kitas šios rūšies priemones ir sistemas; |
| --- | --- |

4.

klausimus, susijusius su partnerystės finansavimu, įskaitant finansavimą įgyvendinant Europos investicijų banko priemones bei kitas šios rūšies priemones ir sistemas;

| 5. | socialinę ir žmogaus raidą, socialinę infrastruktūrą ir paslaugas, tarp jų sveikatos apsaugą; |
| --- | --- |

5.

socialinę ir žmogaus raidą, socialinę infrastruktūrą ir paslaugas, tarp jų sveikatos apsaugą;

| 6. | migracijos ir žmogiškųjų mainų klausimus; |
| --- | --- |

6.

migracijos ir žmogiškųjų mainų klausimus;

| 7. | tvaraus vystymosi, gamtos išteklių, visuotinio atšilimo ir energetikos politikos priemones; |
| --- | --- |

7.

tvaraus vystymosi, gamtos išteklių, visuotinio atšilimo ir energetikos politikos priemones;

| 8. | aplinkos apsaugos valdymą, investicijas į aplinkos apsaugą regionų lygmeniu, klimato kaitą; |
| --- | --- |

8.

aplinkos apsaugos valdymą, investicijas į aplinkos apsaugą regionų lygmeniu, klimato kaitą;

| 9. | skatinimą sujungti transporto ir telekomunikacijų tinklus; |
| --- | --- |

9.

skatinimą sujungti transporto ir telekomunikacijų tinklus;

| 10. | reguliavimo aplinkos derinimą; |
| --- | --- |

10.

reguliavimo aplinkos derinimą;

| 11. | tarpvalstybinį bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

11.

tarpvalstybinį bendradarbiavimą.

Šis komitetas yra atsakingas už:

| 1. | tarpusavio paramos energetikos srityje ir energetinio saugumo priemonių kūrimo ir diegimo stebėseną; |
| --- | --- |

1.

tarpusavio paramos energetikos srityje ir energetinio saugumo priemonių kūrimo ir diegimo stebėseną;

| 2. | paramą stiprinant ryšius energetinio saugumo klausimais ir gerinant pasirengimą energetinių krizių atvejams; |
| --- | --- |

2.

paramą stiprinant ryšius energetinio saugumo klausimais ir gerinant pasirengimą energetinių krizių atvejams;

| 3. | energetinio saugumo specialistų grupės darbo rėmimą; |
| --- | --- |

3.

energetinio saugumo specialistų grupės darbo rėmimą;

| 4. | partnerių energetikos politikos ir teisėkūros derinimo stebėseną ir energijos tiekimo bei tranzito maršrutų įvairinimą; |
| --- | --- |

4.

partnerių energetikos politikos ir teisėkūros derinimo stebėseną ir energijos tiekimo bei tranzito maršrutų įvairinimą;

| 5. | paramą kuriant tarpusavyje sujungtą ir įvairią partnerių energijos rinką. |
| --- | --- |

5.

paramą kuriant tarpusavyje sujungtą ir įvairią partnerių energijos rinką.

Šis komitetas yra atsakingas už:

| 1. | bendradarbiavimo kultūros ir švietimo srityse skatinimą ir ryšius su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis ir agentūromis; |
| --- | --- |

1.

bendradarbiavimo kultūros ir švietimo srityse skatinimą ir ryšius su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis ir agentūromis;

| 2. | jaunimo ir lyčių lygybės klausimus; |
| --- | --- |

2.

jaunimo ir lyčių lygybės klausimus;

| 3. | žinių visuomenės plėtros ir žiniasklaidos vaidmens stebėseną; |
| --- | --- |

3.

žinių visuomenės plėtros ir žiniasklaidos vaidmens stebėseną;

| 4. | paramą bendradarbiavimui švietimo, kalbų mokymosi, jaunimo ir mokslinių tyrimų srityse; |
| --- | --- |

4.

paramą bendradarbiavimui švietimo, kalbų mokymosi, jaunimo ir mokslinių tyrimų srityse;

| 5. | ryšius su Pilietinės visuomenės forumu, taip pat su ES ir Rytų Europos partnerių nevyriausybinėmis organizacijomis; |
| --- | --- |

5.

ryšius su Pilietinės visuomenės forumu, taip pat su ES ir Rytų Europos partnerių nevyriausybinėmis organizacijomis;

| 6. | bendradarbiavimo kultūros srityje ir kultūrų dialogo skatinimą. |
| --- | --- |

6.

bendradarbiavimo kultūros srityje ir kultūrų dialogo skatinimą.

2 straipsnis

1.   Kiekvienas nuolatinis komitetas turi ne daugiau kaip trisdešimt narių ir, kiek įmanoma, po vienodą narių skaičių iš abiejų dalių; komitetų sudėtis atspindi EURONEST parlamentinės asamblėjos sudėtį. Komitetų dydį ir sudėtį Biuro siūlymu tvirtina EURONEST parlamentinė asamblėja.

2.   Kiekvienas EURONEST parlamentinės asamblėjos narys turi teisę būti vieno iš nuolatinių komitetų nariu. Išskirtiniais atvejais narys gali priklausyti dviem nuolatiniams komitetams.

3.   Nariai skiriami kiekvieno parlamento nustatoma tvarka taip, kad įvairių frakcijų ir delegacijų, kurioms atstovaujama Europos Parlamento ir Rytų Europos partnerių dalyse, pasiskirstymas būtų kuo proporcingesnis.

3 straipsnis

1.   EURONEST parlamentinė asamblėja iš savo narių bendrai renka Biurą, kurį sudaro du vienodą statusą turintys pirmininkai (po vieną iš abiejų EURONEST parlamentinės asamblėjos dalių) ir keturi pirmininko pavaduotojai (po du iš abiejų EURONEST parlamentinės asamblėjos dalių), kurių rinkimo tvarką ir kadencijos trukmę nustato kiekviena dalis.

2.   Abu pirmininkai kartu nusprendžia, kuris iš jų pirmininkaus kiekvienam komiteto posėdžiui.

3.   Komitetai gali paskirti pranešėjus išnagrinėti jų kompetencijai priklausančius konkrečius klausimus ir parengti pranešimus, kurie bus pateikti EURONEST parlamentinei asamblėjai gavus Biuro įgaliojimą pagal Darbo tvarkos taisykles.

4.   Nuolatiniai komitetai gali aptarti savo darbotvarkės klausimus nerengdami pranešimo ir gali Biurui raštu pranešti, kad svarstomi klausimai buvo aptarti.

5.   Komitetai EURONEST parlamentinei asamblėjai atsiskaito apie savo veiklą.

4 straipsnis

1.   Komitetų posėdžiai jų pirmininkų šaukiami daugiausia du kartus per metus, vienas iš jų turi būti rengiamas vykstant EURONEST parlamentinės asamblėjos sesijai.

2.   Kiekvienas narys gali teikti pakeitimus svarstyti komitete.

3.   Dėl procedūros pažymėtina, kad komitetų posėdžiams mutatis mutandis taikomos EURONEST parlamentinės asamblėjos darbo tvarkos taisyklės. Komitete kvorumas yra tada, kai posėdyje dalyvauja ne mažiau kaip trečdalis kiekvienos dalies narių.

4.   Jeigu komitetas nenusprendžia kitaip, visi posėdžiai vyksta viešai.

---

II PRIEDAS

TEKSTŲ ILGUMAS

Versti ir dauginti pateikiamų tekstų ilgumui taikomos šios didžiausios ribos:

| — | aiškinamosios dalys, parengiamieji darbo dokumentai, darbo grupių posėdžių bei tiriamųjų misijų protokolai: 6 puslapiai; |
| --- | --- |

—

aiškinamosios dalys, parengiamieji darbo dokumentai, darbo grupių posėdžių bei tiriamųjų misijų protokolai: 6 puslapiai;

| — | pasiūlymai dėl rezoliucijų, pateikiami pranešimuose, ir pasiūlymai dėl rezoliucijų skubos tvarka svarstomais klausimais: 4 puslapiai, įskaitant konstatuojamąsias dalis, bet neįskaitant nurodomųjų dalių. |
| --- | --- |

—

pasiūlymai dėl rezoliucijų, pateikiami pranešimuose, ir pasiūlymai dėl rezoliucijų skubos tvarka svarstomais klausimais: 4 puslapiai, įskaitant konstatuojamąsias dalis, bet neįskaitant nurodomųjų dalių.

Puslapį sudaro 1 500 spaudos ženklų be tarpų.

Šį priedą Biuras gali keisti.

---