# Eiropas Savienības C 180/2012

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2012.180.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 180 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 55. sējums2012. gada 21. jūnijs |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2012.180.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 180

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

55. sējums2012. gada 21. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 180/01 | Euro maiņas kurss | 1 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2012/C 180/02 | To valsts dienestu saraksta atjaunināšana, kuri ir atbildīgi par robežkontroli, atbilstīgi 15. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV C 247, 13.10.2006., 17. lpp.; OV C 77, 5.4.2007., 11. lpp.; OV C 153, 6.7.2007., 21. lpp.; OV C 331, 31.12.2008., 15. lpp.; OV C 87, 1.4.2010., 15. lpp.) | 2 |
| | INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU |
| | EBTA Uzraudzības iestāde |
| 2012/C 180/03 | Atzinums, ko sniegusi EBTA padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos savā sanāksmē par lēmuma projektu saistībā ar lietu 59120 – Color Line – (2011. gada 8. decembris) | 3 |
| 2012/C 180/04 | Atzinums, ko sniegusi EBTA padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos par pagaidu lēmuma projektu saistībā ar lietu 59120 – Color Line – (2011. gada 13. decembris) (Otrā sanāksme) | 4 |
| 2012/C 180/05 | Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums Lietā 59120 – Color Line | 5 |
| 2012/C 180/06 | Kopsavilkums – EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 387/11/COL (2011. gada 14. decembris) par procedūru saskaņā ar EEZ līguma 53. un 54. pantu pret uzņēmumiem Color Group AS un Color Line AS (Lieta 59120 – Color Line) | 8 |
| 2012/C 180/07 | Norvēģijas paziņojums par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei – Paziņojums par uzaicinājumu iesniegt pieteikumus licenču saņemšanai naftas ieguvei Norvēģijas kontinentālajā šelfā – piešķīrumi iepriekšnoteiktos apgabalos 2012. gadā | 11 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2012/C 180/01

Euro maiņas kurss

1

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2012/C 180/02

To valsts dienestu saraksta atjaunināšana, kuri ir atbildīgi par robežkontroli, atbilstīgi 15. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV C 247, 13.10.2006., 17. lpp.; OV C 77, 5.4.2007., 11. lpp.; OV C 153, 6.7.2007., 21. lpp.; OV C 331, 31.12.2008., 15. lpp.; OV C 87, 1.4.2010., 15. lpp.)

2

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

2012/C 180/03

Atzinums, ko sniegusi EBTA padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos savā sanāksmē par lēmuma projektu saistībā ar lietu 59120 – Color Line – (2011. gada 8. decembris)

Color Line

3

2012/C 180/04

Atzinums, ko sniegusi EBTA padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos par pagaidu lēmuma projektu saistībā ar lietu 59120 – Color Line – (2011. gada 13. decembris) (Otrā sanāksme)

Color Line

4

2012/C 180/05

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums Lietā 59120 – Color Line

Color Line

5

2012/C 180/06

Kopsavilkums – EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 387/11/COL (2011. gada 14. decembris) par procedūru saskaņā ar EEZ līguma 53. un 54. pantu pret uzņēmumiem Color Group AS un Color Line AS (Lieta 59120 – Color Line)

Color Group AS

Color Line AS

Color Line

8

2012/C 180/07

Norvēģijas paziņojums par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei – Paziņojums par uzaicinājumu iesniegt pieteikumus licenču saņemšanai naftas ieguvei Norvēģijas kontinentālajā šelfā – piešķīrumi iepriekšnoteiktos apgabalos 2012. gadā

11

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO) |
| 2012/C 180/08 | Paziņojums par atklātiem konkursiem | 13 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 180/09 | Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu termiņa beigām | 14 |
| 2012/C 180/10 | Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām | 15 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 180/11 | Reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 8. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 509/2006 par lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem kā garantētām tradicionālām īpatnībām | 16 |
| 2012/C 180/12 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 22 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO)

2012/C 180/08

Paziņojums par atklātiem konkursiem

13

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2012/C 180/09

Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu termiņa beigām

14

2012/C 180/10

Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām

15

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2012/C 180/11

Reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 8. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 509/2006 par lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem kā garantētām tradicionālām īpatnībām

16

2012/C 180/12

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

22

| | Labojumi |
| --- | --- |
| 2012/C 180/13 | Labojums paziņojumā par atklātu konkursu 2012/C 168/06 (OV C 168, 14.6.2012.) | 27 |

Labojumi

2012/C 180/13

Labojums paziņojumā par atklātu konkursu 2012/C 168/06 (OV C 168, 14.6.2012.)

27

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 21.6.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2012. gada 20. jūnijs

2012/C 180/01

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2704 |
| JPY | Japānas jena | 100,24 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4334 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,80600 |
| SEK | Zviedrijas krona | 8,8434 |
| CHF | Šveices franks | 1,2009 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,5060 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,453 |
| HUF | Ungārijas forints | 286,95 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6968 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2393 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4636 |
| TRY | Turcijas lira | 2,2797 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,2456 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,2919 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,8569 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5928 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6105 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 462,35 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 10,4198 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,0809 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5420 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 997,41 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,0101 |
| PHP | Filipīnu peso | 53,592 |
| RUB | Krievijas rublis | 41,3462 |
| THB | Taizemes bāts | 40,018 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,5702 |
| MXN | Meksikas peso | 17,3916 |
| INR | Indijas rūpija | 71,3390 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2704

JPY

Japānas jena

100,24

DKK

Dānijas krona

7,4334

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,80600

SEK

Zviedrijas krona

8,8434

CHF

Šveices franks

1,2009

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,5060

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,453

HUF

Ungārijas forints

286,95

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6968

PLN

Polijas zlots

4,2393

RON

Rumānijas leja

4,4636

TRY

Turcijas lira

2,2797

AUD

Austrālijas dolārs

1,2456

CAD

Kanādas dolārs

1,2919

HKD

Hongkongas dolārs

9,8569

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5928

SGD

Singapūras dolārs

1,6105

KRW

Dienvidkorejas vona

1 462,35

ZAR

Dienvidāfrikas rands

10,4198

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,0809

HRK

Horvātijas kuna

7,5420

IDR

Indonēzijas rūpija

11 997,41

MYR

Malaizijas ringits

4,0101

PHP

Filipīnu peso

53,592

RUB

Krievijas rublis

41,3462

THB

Taizemes bāts

40,018

BRL

Brazīlijas reāls

2,5702

MXN

Meksikas peso

17,3916

INR

Indijas rūpija

71,3390

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 21.6.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/2

---

To valsts dienestu saraksta atjaunināšana, kuri ir atbildīgi par robežkontroli, atbilstīgi 15. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV C 247, 13.10.2006., 17. lpp.; OV C 77, 5.4.2007., 11. lpp.; OV C 153, 6.7.2007., 21. lpp.; OV C 331, 31.12.2008., 15. lpp.; OV C 87, 1.4.2010., 15. lpp.)

2012/C 180/02

To valsts dienestu saraksta publicēšana, kuri ir atbildīgi par robežkontroli, atbilstīgi 15. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), pamatojas uz informāciju, ko dalībvalstis dara zināmu Komisijai saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 34. pantu.

Papildus publikācijai Oficiālajā Vēstnesī Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē ir pieejams ikmēneša atjauninājums.

LIHTENŠTEINA

OV C 247, 13.10.2006. publicētās informācijas grozījumi

Tā kā Lihtenšteinai nav ārējās robežas ar valsti, kas nav Šengenas līguma dalībniece, tai nav valsts dienesta, kas būtu atbildīgs par robežkontroli.

---

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

| 21.6.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/3

---

Atzinums, ko sniegusi EBTA padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos savā sanāksmē par lēmuma projektu saistībā ar lietu 59120 – Color Line

(2011. gada 8. decembris)

2012/C 180/03

| 1. | Padomdevēja komiteja piekrīt EBTA Uzraudzības iestādes definīcijai par konkrēto tirgu. |
| --- | --- |

1.

Padomdevēja komiteja piekrīt EBTA Uzraudzības iestādes definīcijai par konkrēto tirgu.

| 2. | Padomdevēja komiteja piekrīt EBTA Uzraudzības iestādei, ka no 1994. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 20. decembrim ilgtermiņa ekskluzīvo tiesību, kas piederēja Color Line saskaņā ar 1991. gada ostas līgumu par ostas objektu izmantošanu Torskholmen, Strömstad [ostā], rezultātā tika kavēta, ierobežota vai izkropļota konkurence EEZ līguma 53. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

2.

Padomdevēja komiteja piekrīt EBTA Uzraudzības iestādei, ka no 1994. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 20. decembrim ilgtermiņa ekskluzīvo tiesību, kas piederēja Color Line saskaņā ar 1991. gada ostas līgumu par ostas objektu izmantošanu Torskholmen, Strömstad [ostā], rezultātā tika kavēta, ierobežota vai izkropļota konkurence EEZ līguma 53. panta 1. punkta nozīmē.

| 3. | Padomdevēja komiteja piekrīt EBTA Uzraudzības iestādei, ka Color Line nav pierādījis, ka šajā lietā ir izpildīti EEZ līguma 53. panta 3. punkta nosacījumi. |
| --- | --- |

3.

Padomdevēja komiteja piekrīt EBTA Uzraudzības iestādei, ka Color Line nav pierādījis, ka šajā lietā ir izpildīti EEZ līguma 53. panta 3. punkta nosacījumi.

| 4. | Padomdevēja komiteja piekrīt EBTA Uzraudzības iestādei, ka no 1994. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 20. decembrimColor Line bija dominējošs stāvoklis konkrētajā tirgū. |
| --- | --- |

4.

Padomdevēja komiteja piekrīt EBTA Uzraudzības iestādei, ka no 1994. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 20. decembrimColor Line bija dominējošs stāvoklis konkrētajā tirgū.

| 5. | Padomdevēja komiteja piekrīt EBTA Uzraudzības iestādei, ka no 1994. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 20. decembrim ilgtermiņa ekskluzīvo tiesību, kas piederēja Color Line saskaņā ar 1991. gada ostas līgumu par ostas objektu izmantošanu Torskholmen, Strömstad, rezultātā tika ļaunprātīgi izmantots Color Line dominējošais stāvoklis EEZ līguma 54. panta nozīmē. |
| --- | --- |

5.

Padomdevēja komiteja piekrīt EBTA Uzraudzības iestādei, ka no 1994. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 20. decembrim ilgtermiņa ekskluzīvo tiesību, kas piederēja Color Line saskaņā ar 1991. gada ostas līgumu par ostas objektu izmantošanu Torskholmen, Strömstad, rezultātā tika ļaunprātīgi izmantots Color Line dominējošais stāvoklis EEZ līguma 54. panta nozīmē.

| 6. | Padomdevēja komiteja piekrīt, ka pārbaudāmajā laikposmā ostas līgums varēja ietekmēt tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm EEZ līguma 53. un 54. panta nozīmē. |
| --- | --- |

6.

Padomdevēja komiteja piekrīt, ka pārbaudāmajā laikposmā ostas līgums varēja ietekmēt tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm EEZ līguma 53. un 54. panta nozīmē.

| 7. | Padomdevēja komiteja piekrīt EBTA Uzraudzības iestādei, ka lietas izskatīšanu var izbeigt, pieņemot lēmumu saskaņā ar Nolīguma par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 4. protokola II daļas 7. panta 1. punktu un 23. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

7.

Padomdevēja komiteja piekrīt EBTA Uzraudzības iestādei, ka lietas izskatīšanu var izbeigt, pieņemot lēmumu saskaņā ar Nolīguma par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 4. protokola II daļas 7. panta 1. punktu un 23. panta 2. punktu.

| 8. | Padomdevēja komiteja piekrīt EBTA Uzraudzības iestādei, ka lēmuma projekta adresātiem ir jāuzliek naudassods. |
| --- | --- |

8.

Padomdevēja komiteja piekrīt EBTA Uzraudzības iestādei, ka lēmuma projekta adresātiem ir jāuzliek naudassods.

| 9. | Padomdevēja komiteja iesaka publicēt tās atzinumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ papildinājumā. |
| --- | --- |

9.

Padomdevēja komiteja iesaka publicēt tās atzinumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ papildinājumā.

---

| 21.6.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/4

---

Atzinums, ko sniegusi EBTA padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos par pagaidu lēmuma projektu saistībā ar lietu 59120 – Color Line

(2011. gada 13. decembris)

(Otrā sanāksme)

2012/C 180/04

| 1. | Padomdevēja komiteja piekrīt EBTA Uzraudzības iestādei, ka lēmuma projekta adresātiem ir jāuzliek naudassods. |
| --- | --- |

1.

Padomdevēja komiteja piekrīt EBTA Uzraudzības iestādei, ka lēmuma projekta adresātiem ir jāuzliek naudassods.

| 2. | Padomdevēja komiteja piekrīt EBTA Uzraudzības iestādei par naudassoda pamatsummu. |
| --- | --- |

2.

Padomdevēja komiteja piekrīt EBTA Uzraudzības iestādei par naudassoda pamatsummu.

| 3. | Padomdevēja komiteja piekrīt EBTA Uzraudzības iestādei, ka nepastāv atbildību mīkstinoši vai pastiprinoši apstākļi, kas jāņem vērā. |
| --- | --- |

3.

Padomdevēja komiteja piekrīt EBTA Uzraudzības iestādei, ka nepastāv atbildību mīkstinoši vai pastiprinoši apstākļi, kas jāņem vērā.

| 4. | Padomdevēja komiteja piekrīt EBTA Uzraudzības iestādei par naudassoda galīgo apmēru. |
| --- | --- |

4.

Padomdevēja komiteja piekrīt EBTA Uzraudzības iestādei par naudassoda galīgo apmēru.

| 5. | Padomdevēja komiteja iesaka publicēt tās atzinumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ papildinājumā. |
| --- | --- |

5.

Padomdevēja komiteja iesaka publicēt tās atzinumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ papildinājumā.

---

| 21.6.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/5

---

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums Lietā 59120 – Color Line

2012/C 180/05

Šis uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums Lietā 59120 – Color Line – ir iesniegts saskaņā ar EBTA Uzraudzības iestādes Lēmuma Nr. 177/02/COL 15. pantu par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažās procedūrās par konkurenci.

Procedūras un lēmuma projekta izskatīšanas rezultātā radās šādi apsvērumi.

1.   Procedūras sākšana

2005. gada 20. decembrī uzņēmums Kystlink AS iesniedza Norvēģijas Konkurences iestādei sūdzību par ostas līgumiem, ko uzņēmums Color Line AS noslēdzis ar Strömstad un Sandefjord pašvaldībām. EBTA Uzraudzības iestādei (turpmāk “Iestāde”) valsts konkurences iestāde par šo lietu paziņoja 2005. gada 14. decembrī, un turpmāk šo lietu pārņēma Iestāde saskaņā ar paziņojumu par sadarbību EBTA Konkurences iestāžu tīklā (1).

No 2006. gada 4. aprīļa līdz 6. aprīlim tika veiktas pārbaudes uzņēmumu Color Line AS (turpmāk “Color Line”), Color Group ASA un O.N. Sunde AS telpās.

2.   Rakstiskā procedūra

2.1.   Paziņojums par iebildumiem

2009. gada 16. decembrī Iestāde pieņēma Paziņojumu par iebildumiem (turpmāk “paziņojums”). Paziņojums tika izstrādāts angļu valodā, taču, ievērojot Color Line2009. gada 17. decembra lūgumu, tika sagatavots teksts norvēģu valodā un nosūtīts Color Line2010. gada 5. februārī.

Color Line savu atbildi uz paziņojumu nosūtīja 2010. gada 12. aprīlī norvēģu valodā.

2.2.   Trešās personas

Divi uzņēmumi lūdza oficiālu līdzdalību tiesvedībā kā ieinteresētās trešās personas. Atbildot uz šiem lūgumiem, uzklausīšanas amatpersonas 2010. gada 9. februārī deva atļauju uzņēmumam Fjord Line un 2010. gada 18. maijā – uzņēmumam Bastø Fosen. Abas trešās personas saņēma paziņojuma un Color Line atbildes uz paziņojumu nekonfidenciālo versiju. Abas trešās personas iesniedza rakstiskus komentārus. Tomēr līdzdalību uzklausīšanā lūdza tikai Bastø Fosen.

2.3.   Piekļuve lietas materiāliem

2010. gada 11. janvārīColor Line tika dota piekļuve tai Iestādes lietas materiālu daļai, kurā nebija konfidenciālas informācijas. Pēc tam, kad bija noskaidroti pārējie jautājumi saistība ar konfidencialitāti, 2010. gada 29. janvārī Iestādes Konkurences un valsts atbalsta direktorāts (turpmāk “KVA direktorāts”) atļāva piekļuvi pārējiem dokumentiem. 2010. gada 11. martāColor Line nosūtīja pamatotu lūgumu par plašāku piekļuvi uzklausīšanas amatpersonu lietas materiāliem.

Uzklausīšanas amatpersonas sniedza atbildi 2010. gada 26. martā, piešķirot pilnu vai daļēju piekļuvi lielākai daļai lūgumā minēto dokumentu.

2010. gada 21. maijāColor Line iesniedza papildu pamatotu lūgumu par plašāku piekļuvi dokumentiem. Uzņēmums lūdza piekļuvi visiem dokumentiem, ko iesniegušas trešās personas, kā arī uzklausīšanas amatpersonu lēmumam piešķirt trešās personas statusu uzņēmumam Fjord Line. Ar 2010. gada 26. maija vēstuli uzklausīšanas amatpersonas norādīja, ka 2010. gada 25. maijāColor Line jau ir saņēmis uzņēmuma Fjord Line komentārus par paziņojumu un atbildi uz paziņojumu. Uzklausīšanas amatpersonas arī informēja Color Line par to, ka pārējā sarakstē starp Fjord Line un Iestādi, kā arī uzklausīšanas amatpersonu lēmumā nav jaunu pierādījumu lietā. Tādēļ Color Line nebija tiesību uz piekļuvi šiem dokumentiem. Uzņēmuma Bastø Fosen komentāri par paziņojumu un atbilde uz paziņojumu KVA direktorāts nosūtīja Color Line2010. gada 4. jūnijā, jo tajos varēja būt jauni pierādījumi lietā.

3.   Mutiskā procedūra

Mutiskā uzklausīšana notika 2010. gada 14. jūnijā. Uzklausīšanā piedalījās uzklausīšanas amatpersonas, Color Line, KVA direktorāta, Iestādes Juridisko un administratīvo lietu departamenta pārstāvji un atbildīgais kolēģijas loceklis, kā arī Komisijas, Norvēģijas un Francijas Konkurences iestāžu un trešās personas Bastø Fosen pārstāvji.

KVA direktorāts iepazīstināja ar savu viedokli par lietu, kā tas izklāstīts paziņojumā. Bastø Fosen īsā mutiskā izklāstā arī sniedza savu viedokli. Atlikušais runas laiks bija atvēlēts Color Line, kura pārstāvji uzstājās norvēģu valodā, tika nodrošināts tulkojums angļu valodā.

Dažu daļu izklāstā trešā persona nepiedalījās, konkrēti, kad notika Color Line darbības modeļa izklāsts, iepazīstināšana ar klientu aptaujas rezultātiem un iespējama konkurenta ekonomiskās analīzes un veiksmes faktoru prezentācija.

Pēc Color Line lūguma 2011. gada 4. maijā tam izsniedza uzklausīšanas protokolus.

4.   Procedūra pēc uzklausīšanas

Otrā uzklausīšanas amatpersona šajā lietā – Ida Hauger – pārtrauca strādāt Iestādē 2010. gada jūlijā.

Ar 2011. gada 12. janvāra vēstuli Color Line lūdza noorganizēt situācijas novērtēšanas sanāksmi.

Sanāksme notika Iestādes telpās 2011. gada 15. februārī.

Ar 2011. gada 6. maija elektronisko vēstuli Color Line nosūtīja Iestādei dokumentu par nostāju, kurā izklāstīja savu viedokli par juridiskajiem jautājumiem, ko Iestāde iesniedza situācijas novērtēšanas sanāksmē. Savu dokumentu un viedokli par lietu Color Line izklāstīja sanāksmē, kas Iestādes telpās 2011. gada 11. maijā.

5.   Lēmuma projekts

Pārkāpumu apjoms, kas noteikts Padomdevējai komitejai iesniegtajā lēmuma projektā, ir šaurāks nekā paziņojumā minēto pārkāpumu apjoms. Turklāt pārkāpumu ilgums ir mazāks un lēmuma projekts ir adresēts diviem uzņēmumiem, savukārt paziņojumam bija četri adresāti.

Paziņojumā Iestādes sākotnējais konstatējums bija, ka ostas līgumu, kas noslēgti ar Strömstad un Sandefjord pašvaldībām, priekšmets un mērķis bija kavēt, ierobežot vai izkropļot konkurenci pretrunā ar EEZ līguma 53. panta 1. punktu, un tas neizpildīja EEZ līguma 53. panta 3. punkta nosacījumus. Tāpat Iestādes sākotnējais uzskats bija, ka Color Line ir ļaunprātīgi izmantojis savu dominējošo stāvokli konkrētajā tirgū. Iestāde uzskatīja, ka šie pārkāpumi ir sākušies 1994. gada 1. janvārī un ka tie joprojām turpinās. Paziņojums bija adresēts uzņēmumiem Color Line AS, Color line transport AS, Color Group ASA un O.N. Sunde AS.

Lēmuma projektā, kas tagad ir adresēts uzņēmumiem Color Line AS un Color Group AS, Iestāde uzskata, ka Color Line ir pārkāpis EEZ līguma 53. un 54. pantu, laikposmā no 1994. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 20. decembrim izmantojot ilgtermiņa ekskluzīvās tiesības saskaņā ar ostas līgumu, kas noslēgts ar Strömstad pašvaldību. Attiecībā uz 53. pantu lēmuma projektā vairs netiek konstatēts, ka līguma mērķis ir bijis ierobežot konkurenci. Lēmuma projekts ir adresēts arī uzņēmumam Color Group AS, ņemot vērā tā izšķirošo ietekmi uz tam pilnībā piederošo meitasuzņēmumu Color Line AS laikposmā no 1998. gada 1. oktobra līdz 2005. gada 20. decembrim.

Manuprāt, lēmuma projektā ir tikai iebildumi, attiecībā uz kuriem Color Line tika dota iespēja izklāstīt uzņēmuma viedokli.

Es secinu, ka minētajā lietā ir ievērotas Color Line tiesības tikt uzklausītam.

6.   Secinājums

Es uzskatu, ka adresātu tiesības tikt uzklausītiem ir pienācīgi ievērotas.

Uzklausīšanas amatpersona

Florence SIMONETTI

---

(1)  EBTA Uzraudzības iestādes paziņojums par sadarbību EBTA Konkurences iestāžu tīklā, OV C 227, 21.9.2006., 10. lpp., un Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājums 47, 21.9.2006., 1. lpp.

1

Oficiālā Vēstneša

---

| 21.6.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/8

---

KOPSAVILKUMS – EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 387/11/COL

(2011. gada 14. decembris)

par procedūru saskaņā ar EEZ līguma 53. un 54. pantu pret uzņēmumiem Color Group AS un Color Line AS

(Lieta 59120 – Color Line)

(Autentisks ir tikai teksts angļu un norvēģu valodā)

2012/C 180/06

1.   Ievads

| 1. | EBTA Uzraudzības iestāde (“Iestāde”) 2011. gada 14. decembrī pieņēma lēmumu par procedūru saskaņā ar EEZ līguma 53. un 54. pantu. Saskaņā ar Līguma par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 4. protokola II nodaļas 30. pantu Iestāde ar šo publicē pušu nosaukumus un lēmuma galveno saturu, ievērojot uzņēmumu likumīgās intereses savu komercnoslēpumu aizsargāšanā. Lēmuma nekonfidenciālās versijas pilns teksts lietas autentiskajās valodās ir pieejams Iestādes tīmekļa vietnē:
  http://www.eftasurv.int/competition/competition-cases/ |
| --- | --- |

1.

EBTA Uzraudzības iestāde (“Iestāde”) 2011. gada 14. decembrī pieņēma lēmumu par procedūru saskaņā ar EEZ līguma 53. un 54. pantu. Saskaņā ar Līguma par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 4. protokola II nodaļas 30. pantu Iestāde ar šo publicē pušu nosaukumus un lēmuma galveno saturu, ievērojot uzņēmumu likumīgās intereses savu komercnoslēpumu aizsargāšanā. Lēmuma nekonfidenciālās versijas pilns teksts lietas autentiskajās valodās ir pieejams Iestādes tīmekļa vietnē:

http://www.eftasurv.int/competition/competition-cases/

| 2. | Lēmums ir adresēts prāmju uzņēmumam Color Line AS par tā tiešu iesaistīšanos EEZ līguma 53. un 54. panta pārkāpumos. Lēmums ir adresēts arī uzņēmumam Color Group AS, kas laikposmā no 1998. gada 1. oktobra līdz 2005. gada 20. decembrim bija Color Line AS mātesuzņēmums. Par laikposmu no 1999. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 20. decembrim tika piemērots naudassods, par kura nomaksu ir solidāri atbildīgi Color Line AS un Color Group AS. |
| --- | --- |

2.

Lēmums ir adresēts prāmju uzņēmumam Color Line AS par tā tiešu iesaistīšanos EEZ līguma 53. un 54. panta pārkāpumos. Lēmums ir adresēts arī uzņēmumam Color Group AS, kas laikposmā no 1998. gada 1. oktobra līdz 2005. gada 20. decembrim bija Color Line AS mātesuzņēmums. Par laikposmu no 1999. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 20. decembrim tika piemērots naudassods, par kura nomaksu ir solidāri atbildīgi Color Line AS un Color Group AS.

2.   Pamats un procedūra

| 3. | 2005. gada 20. decembrī uzņēmums Kystlink AS, kas tobrīd bija Color Line konkurents, iesniedza sūdzību Norvēģijas Konkurences iestādei. Lieta tālāk tika nodota Iestādei saskaņā ar Līguma par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 4. protokola II daļas 11. pantu un paziņojuma par sadarbību EBTA Konkurences iestāžu tīklā (1) noteikumiem. |
| --- | --- |

3.

2005. gada 20. decembrī uzņēmums Kystlink AS, kas tobrīd bija Color Line konkurents, iesniedza sūdzību Norvēģijas Konkurences iestādei. Lieta tālāk tika nodota Iestādei saskaņā ar Līguma par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 4. protokola II daļas 11. pantu un paziņojuma par sadarbību EBTA Konkurences iestāžu tīklā (1) noteikumiem.

| 4. | No 2006. gada 4. līdz 6. aprīlim Iestāde veica pārbaudes uzņēmumu Color Line AS, Color Group ASA un O.N. Sunde AS (Color Group ASA mātesuzņēmuma) telpās Oslo, Norvēģijā. |
| --- | --- |

4.

No 2006. gada 4. līdz 6. aprīlim Iestāde veica pārbaudes uzņēmumu Color Line AS, Color Group ASA un O.N. Sunde AS (Color Group ASA mātesuzņēmuma) telpās Oslo, Norvēģijā.

| 5. | Iestāde 2009. gada 16. decembrī nosūtīja Color Line Paziņojumu par iebildumiem (paziņojums). Iestāde izteica sākotnējo viedokli, ka: i) pretēji EEZ līguma 53. pantam, Color Line ekskluzīvais līgums ar Strömstad ostu aizsargāja Color Line pret efektīvu konkurenci tirgū, kurā sniedz pasažieru pārvadājumu pakalpojumus tuvos maršrutos starp Norvēģijas piekrastes ostām starp Sandefjord un Langesund pilsētām, un Zviedrijas piekrastes ostām Strömstad pašvaldībā, reisu laikā veicot preču beznodokļu pārdošanu; un, ii) pretēji EEZ līguma 54. pantam, saglabājot šos līgumus spēkā arī pēc EEZ līguma stāšanās spēkā, Color Line ir ļaunprātīgi izmantojis savu dominējošo stāvokli minētajā tirgū. |
| --- | --- |

5.

Iestāde 2009. gada 16. decembrī nosūtīja Color Line Paziņojumu par iebildumiem (paziņojums). Iestāde izteica sākotnējo viedokli, ka: i) pretēji EEZ līguma 53. pantam, Color Line ekskluzīvais līgums ar Strömstad ostu aizsargāja Color Line pret efektīvu konkurenci tirgū, kurā sniedz pasažieru pārvadājumu pakalpojumus tuvos maršrutos starp Norvēģijas piekrastes ostām starp Sandefjord un Langesund pilsētām, un Zviedrijas piekrastes ostām Strömstad pašvaldībā, reisu laikā veicot preču beznodokļu pārdošanu; un, ii) pretēji EEZ līguma 54. pantam, saglabājot šos līgumus spēkā arī pēc EEZ līguma stāšanās spēkā, Color Line ir ļaunprātīgi izmantojis savu dominējošo stāvokli minētajā tirgū.

3.   Uzņēmums Color Line

| 6. | Color Group AS darbojas transporta un tūrisma jomā, tostarp prāmju pakalpojumu jomā. Color Line AS, kas ir uzņēmumam Colour Group AS pilnībā piederošs meitasuzņēmums, bija atbildīgs (kopā ar tā priekšteci) par grupas darbībām prāmju pakalpojumu jomā pārbaudāmajā laikposmā, tostarp konkrētajā maršrutā starp Sandefjord un Strömstad ostām. |
| --- | --- |

6.

Color Group AS darbojas transporta un tūrisma jomā, tostarp prāmju pakalpojumu jomā. Color Line AS, kas ir uzņēmumam Colour Group AS pilnībā piederošs meitasuzņēmums, bija atbildīgs (kopā ar tā priekšteci) par grupas darbībām prāmju pakalpojumu jomā pārbaudāmajā laikposmā, tostarp konkrētajā maršrutā starp Sandefjord un Strömstad ostām.

| 7. | Sākotnēji maršrutu apkalpoja uzņēmums ar nosaukumu Scandi Line AS. Color Line AS ir minētā uzņēmuma tiešs tiesību un saistību pārņēmējs. Color Line AS pilnībā pieder Color Group AS kopš 1998. gada 30. septembra. |
| --- | --- |

7.

Sākotnēji maršrutu apkalpoja uzņēmums ar nosaukumu Scandi Line AS. Color Line AS ir minētā uzņēmuma tiešs tiesību un saistību pārņēmējs. Color Line AS pilnībā pieder Color Group AS kopš 1998. gada 30. septembra.

4.   Ostas līgums

| 8. | Color Line un tā priekštecis kopš 1986. gada apkalpoja prāmju maršrutu no Strömstad ostas uz Sandefjord ostu Norvēģijā. Vispirms 1989. gada jūlijā Color Line noslēdza līgumu ar Strömstad pašvaldību. Minēto līgumu 1991. gada 26. martā aizstāja līgums (“ostas līgums”), kas ir šā lēmuma priekšmets. Ostas līgums bija spēkā 15 gadus (no 1991. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 30. decembrim). Pēc tam Color Line tika dotas tiesības pagarināt līgumu par vēl 10 gadiem. |
| --- | --- |

8.

Color Line un tā priekštecis kopš 1986. gada apkalpoja prāmju maršrutu no Strömstad ostas uz Sandefjord ostu Norvēģijā. Vispirms 1989. gada jūlijā Color Line noslēdza līgumu ar Strömstad pašvaldību. Minēto līgumu 1991. gada 26. martā aizstāja līgums (“ostas līgums”), kas ir šā lēmuma priekšmets. Ostas līgums bija spēkā 15 gadus (no 1991. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 30. decembrim). Pēc tam Color Line tika dotas tiesības pagarināt līgumu par vēl 10 gadiem.

| 9. | Saskaņā ar ostas līgumu, Strömstad pašvaldība Color Line iznomāja noteiktu ostas teritoriju – ar nosaukumu Torskholmen –, tostarp tiesības izmantot piestātni un tai pieguļošo platību automašīnu novietošanai. |
| --- | --- |

9.

Saskaņā ar ostas līgumu, Strömstad pašvaldība Color Line iznomāja noteiktu ostas teritoriju – ar nosaukumu Torskholmen –, tostarp tiesības izmantot piestātni un tai pieguļošo platību automašīnu novietošanai.

| 10. | Color Line ekskluzīvās tiesības izmantot Torskholmen teritoriju bija noteiktas ostas līguma 7. punktā, kas neļāva pašvaldībai piešķirt piekļuvi Torskholmen teritorijai konkurējošiem prāmju uzņēmumiem. |
| --- | --- |

10.

Color Line ekskluzīvās tiesības izmantot Torskholmen teritoriju bija noteiktas ostas līguma 7. punktā, kas neļāva pašvaldībai piešķirt piekļuvi Torskholmen teritorijai konkurējošiem prāmju uzņēmumiem.

5.   Maršruts Sandefjord – Strömstad

| 11. | Maršruts Sandefjord – Strömstad savieno Sandefjord pilsētu, kas atrodas Norvēģijas apgabalā Vestfold, Oslo fjorda rietumu daļā, apmēram divu stundu brauciena ar automašīnu attālumā uz dienvidiem no Oslo, un Strömstad pilsētu, kas atrodas Zviedrijas rietumu piekrastē, netālu no robežas ar Norvēģiju. |
| --- | --- |

11.

Maršruts Sandefjord – Strömstad savieno Sandefjord pilsētu, kas atrodas Norvēģijas apgabalā Vestfold, Oslo fjorda rietumu daļā, apmēram divu stundu brauciena ar automašīnu attālumā uz dienvidiem no Oslo, un Strömstad pilsētu, kas atrodas Zviedrijas rietumu piekrastē, netālu no robežas ar Norvēģiju.

| 12. | Brauciens ar prāmi starp Sandefjord un Strömstad ilgst apmēram 2,5 stundas. Kopumā kopš 1994. gada šajā maršrutā Color Line bija pieci reisi dienā un seši reisi dienā aktīvajā sezonā. Liela daļa pasažieru uz prāmja ieradās ar automašīnu Sandefjord ostā un atgriezās Norvēģijā, izmantojot robežšķērsošanas punktu Svinesund uz ziemeļiem no Strömstad. |
| --- | --- |

12.

Brauciens ar prāmi starp Sandefjord un Strömstad ilgst apmēram 2,5 stundas. Kopumā kopš 1994. gada šajā maršrutā Color Line bija pieci reisi dienā un seši reisi dienā aktīvajā sezonā. Liela daļa pasažieru uz prāmja ieradās ar automašīnu Sandefjord ostā un atgriezās Norvēģijā, izmantojot robežšķērsošanas punktu Svinesund uz ziemeļiem no Strömstad.

| 13. | Preču beznodokļu pārdošana uz Color Line prāmjiem reisu laikā ir bijusi un ir joprojām nozīmīga maršruta veiksmīgai darbībai. Lai veiktu preču beznodokļu pārdošanu uz prāmjiem reisu laikā Norvēģijā, ir nepieciešama licence, un Color Line kopš 1987. gada bija licence preču beznodokļu pārdošanai maršrutā Sandefjord – Strömstad. |
| --- | --- |

13.

Preču beznodokļu pārdošana uz Color Line prāmjiem reisu laikā ir bijusi un ir joprojām nozīmīga maršruta veiksmīgai darbībai. Lai veiktu preču beznodokļu pārdošanu uz prāmjiem reisu laikā Norvēģijā, ir nepieciešama licence, un Color Line kopš 1987. gada bija licence preču beznodokļu pārdošanai maršrutā Sandefjord – Strömstad.

6.   Konkrētais tirgus

| 14. | Iestāde kā konkrēto produktu tirgu ir definējusi pasažieru pārvadājumu pakalpojumu tuvos maršrutos sniegšanu, reisu laikā veicot preču beznodokļu pārdošanu. Konkrētā tirgus ģeogrāfiskā teritorija šķita ierobežota ar to, ka šādi pakalpojumi tika sniegti starp ostām Sandefjord un Strömstad pašvaldībās; tomēr lēmuma nolūkos ģeogrāfiskā tirgus definīcija var palikt atvērta, jo pārbaudāmajā laikposmā Color Line jebkurā gadījumā bija vienīgais uzņēmums, kas sniedza pasažieru pārvadājumu pakalpojumus tuvos maršrutos starp Norvēģiju un Zviedriju, reisu laikā veicot preču beznodokļu pārdošanu. |
| --- | --- |

14.

Iestāde kā konkrēto produktu tirgu ir definējusi pasažieru pārvadājumu pakalpojumu tuvos maršrutos sniegšanu, reisu laikā veicot preču beznodokļu pārdošanu. Konkrētā tirgus ģeogrāfiskā teritorija šķita ierobežota ar to, ka šādi pakalpojumi tika sniegti starp ostām Sandefjord un Strömstad pašvaldībās; tomēr lēmuma nolūkos ģeogrāfiskā tirgus definīcija var palikt atvērta, jo pārbaudāmajā laikposmā Color Line jebkurā gadījumā bija vienīgais uzņēmums, kas sniedza pasažieru pārvadājumu pakalpojumus tuvos maršrutos starp Norvēģiju un Zviedriju, reisu laikā veicot preču beznodokļu pārdošanu.

7.   Konkurences ierobežojumi EEZ līguma 53. panta 1. punkta nozīmē

| 15. | Ostas līgums Strömstad pilsētā piešķīra Color Line ekskluzīvu piekļuvi Torskholmen teritorijai Strömstad ostā uz 25 gadiem (sākotnēji uz 15 gadiem, paredzot tiesības pagarināt šo laikposmu par vēl 10 gadiem). Visā minētajā laikposmā tas neļāva Strömstad pašvaldībai piešķirt piekļuvi Torskholmen teritorijai nevienam citam uzņēmumam, izņemot Color Line. |
| --- | --- |

15.

Ostas līgums Strömstad pilsētā piešķīra Color Line ekskluzīvu piekļuvi Torskholmen teritorijai Strömstad ostā uz 25 gadiem (sākotnēji uz 15 gadiem, paredzot tiesības pagarināt šo laikposmu par vēl 10 gadiem). Visā minētajā laikposmā tas neļāva Strömstad pašvaldībai piešķirt piekļuvi Torskholmen teritorijai nevienam citam uzņēmumam, izņemot Color Line.

| 16. | Color Line uz 25 gadiem ieguva ekskluzīvas tiesības izmantot šīs stratēģiski izdevīgi novietotās ostas visu pieejamo kapacitāti, neatkarīgi no tā, vai uzņēmums faktiski izmanto šo kapacitāti un vai tam šī kapacitāte vispār būs nepieciešama. Ostas līgums ar šo uz būtisku laikposmu liedza pieeju konkrētajam tirgum. |
| --- | --- |

16.

Color Line uz 25 gadiem ieguva ekskluzīvas tiesības izmantot šīs stratēģiski izdevīgi novietotās ostas visu pieejamo kapacitāti, neatkarīgi no tā, vai uzņēmums faktiski izmanto šo kapacitāti un vai tam šī kapacitāte vispār būs nepieciešama. Ostas līgums ar šo uz būtisku laikposmu liedza pieeju konkrētajam tirgum.

| 17. | Vēl citi šķēršļi piekļuvei tirgum bija preču beznodokļu pārdošana, kas bija Color Line kā "pirmienācēja" priekšrocība (uzņēmumam bija monopols konkrētajā maršrutā no tā atklāšanas brīža līdz 2006. gadam) un klientu uzticība firmas zīmei. Turklāt Color Line bija nostādījis sevi kā agresīvu konkurentu, kurš vēlas un spēj aizsargāt savas pozīcijas un šim nolūkam izmanto savu tirgus stāvokli. |
| --- | --- |

17.

Vēl citi šķēršļi piekļuvei tirgum bija preču beznodokļu pārdošana, kas bija Color Line kā "pirmienācēja" priekšrocība (uzņēmumam bija monopols konkrētajā maršrutā no tā atklāšanas brīža līdz 2006. gadam) un klientu uzticība firmas zīmei. Turklāt Color Line bija nostādījis sevi kā agresīvu konkurentu, kurš vēlas un spēj aizsargāt savas pozīcijas un šim nolūkam izmanto savu tirgus stāvokli.

| 18. | Attiecīgajā laikposmā iespējamie konkurenti vismaz trīs reizes nopietni mēģināja iekļūt konkrētajā tirgū un konkurēt ar Color Line Sandefjord – Strömstad maršrutā. Divi no šiem mēģinājumiem bija neveiksmīgi; trešais – ko veica uzņēmums Kystlink – izdevās tikai pēc tam, kad bija beidzies sākotnējais 15 gadu laikposms ekskluzīvajām tiesībām saskaņā ar ostas līgumu, un pašvaldība atteicās piešķirt 10 gadu pagarinājumu, uz kuru Color Line bija tiesības saskaņā ar līgumu. 2005. gada 21. decembrīStrömstad pašvaldība piešķīra piekļuves tiesības uzņēmumam Kystlink. |
| --- | --- |

18.

Attiecīgajā laikposmā iespējamie konkurenti vismaz trīs reizes nopietni mēģināja iekļūt konkrētajā tirgū un konkurēt ar Color Line Sandefjord – Strömstad maršrutā. Divi no šiem mēģinājumiem bija neveiksmīgi; trešais – ko veica uzņēmums Kystlink – izdevās tikai pēc tam, kad bija beidzies sākotnējais 15 gadu laikposms ekskluzīvajām tiesībām saskaņā ar ostas līgumu, un pašvaldība atteicās piešķirt 10 gadu pagarinājumu, uz kuru Color Line bija tiesības saskaņā ar līgumu. 2005. gada 21. decembrīStrömstad pašvaldība piešķīra piekļuves tiesības uzņēmumam Kystlink.

| 19. | Iespējamo alternatīvo ostu apskats parādīja, ka tehnisku, komerciālu, ģeogrāfisku un reglamentējošu iemeslu dēļ neviena no apskatā minētajām ostām nepiedāvāja patiesas iespējas saprātīgā laikposmā ienākt tirgū iespējamam jaunam kandidātam, kurš pārbaudāmajā laikposmā mēģinātu konkurēt ar Color Line maršrutu. |
| --- | --- |

19.

Iespējamo alternatīvo ostu apskats parādīja, ka tehnisku, komerciālu, ģeogrāfisku un reglamentējošu iemeslu dēļ neviena no apskatā minētajām ostām nepiedāvāja patiesas iespējas saprātīgā laikposmā ienākt tirgū iespējamam jaunam kandidātam, kurš pārbaudāmajā laikposmā mēģinātu konkurēt ar Color Line maršrutu.

| 20. | Pamatojoties uz iepriekš izklāstītajiem faktiem, ilgtermiņa ekskluzīvais ostas līgums ierobežoja konkurenci EEZ līguma 53. panta 1. punkta nozīmē no brīža, kad 1994. gada 1. janvārī stājās spēkā EEZ līgums, līdz vismaz 2005. gada 20. decembrim. |
| --- | --- |

20.

Pamatojoties uz iepriekš izklāstītajiem faktiem, ilgtermiņa ekskluzīvais ostas līgums ierobežoja konkurenci EEZ līguma 53. panta 1. punkta nozīmē no brīža, kad 1994. gada 1. janvārī stājās spēkā EEZ līgums, līdz vismaz 2005. gada 20. decembrim.

8.   Ietekme uz tirdzniecību

| 21. | Starptautiskie prāmju pakalpojumi pēc savas būtības ir pārrobežu pakalpojumi. Turklāt Color Line apgrozījums minētajā maršrutā bija ievērojams un konkrētajā laikposmā palielinājās gadu no gada. Attiecīgajā laikposmā palielinājās arī pasažieru skaits maršrutā, sasniedzot 1,2 miljonus pasažieru 1999. gadā un līdz 2005. gadam pamatā saglabājoties tajā pašā līmenī vai pat pārsniedzot to. |
| --- | --- |

21.

Starptautiskie prāmju pakalpojumi pēc savas būtības ir pārrobežu pakalpojumi. Turklāt Color Line apgrozījums minētajā maršrutā bija ievērojams un konkrētajā laikposmā palielinājās gadu no gada. Attiecīgajā laikposmā palielinājās arī pasažieru skaits maršrutā, sasniedzot 1,2 miljonus pasažieru 1999. gadā un līdz 2005. gadam pamatā saglabājoties tajā pašā līmenī vai pat pārsniedzot to.

| 22. | Ņemot vērā iepriekš minēto, ostas līguma ietekme uz konkurentu iespējām sniegt pakalpojumus, konkurējot ar Color Line konkrētajā tirgū maršrutā starp Zviedriju un Norvēģiju, bija pietiekama, lai konstatētu, ka ostas līgums varēja būtiski ietekmēt tirdzniecību EEZ iekšienē EEZ līguma 53. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

22.

Ņemot vērā iepriekš minēto, ostas līguma ietekme uz konkurentu iespējām sniegt pakalpojumus, konkurējot ar Color Line konkrētajā tirgū maršrutā starp Zviedriju un Norvēģiju, bija pietiekama, lai konstatētu, ka ostas līgums varēja būtiski ietekmēt tirdzniecību EEZ iekšienē EEZ līguma 53. panta 1. punkta nozīmē.

9.   Pamatojuma neesamība atbilstoši EEZ līguma 53. panta 3. punktam

| 23. | Color Line apgalvoja, ka tā ir veikusi būtiskas sākotnējās investīcijas, kuru rezultātā Sandefjord – Strömstad maršrutā ir veikti būtiski uzlabojumi klientu interesēs. Taču visi efektivitātes uzlabojumi, kas atbilstoši Color Line apgalvojumiem tika panākti, pateicoties ilgtermiņa ekskluzīvajam ostas līgumam, bija vai nu nepietiekami pamatoti vai labākajā gadījumā ierobežoti. Color Line nevarēja pierādīt, ka jebkādi efektivitātes uzlabojumi, kas it kā varētu būt radušies, pateicoties līgumam, varētu atsvērt kaitējumu, kas nodarīts patērētājiem ilgtermiņa privilēģiju rezultātā. Turklāt Color Line privilēģiju ilgums – 25 gadi – ievērojami pārsniedz jebkādas pieņemamības normas un savā būtībā ir neproporcionālas ar jebkādiem efektivitātes uzlabojumiem. |
| --- | --- |

23.

Color Line apgalvoja, ka tā ir veikusi būtiskas sākotnējās investīcijas, kuru rezultātā Sandefjord – Strömstad maršrutā ir veikti būtiski uzlabojumi klientu interesēs. Taču visi efektivitātes uzlabojumi, kas atbilstoši Color Line apgalvojumiem tika panākti, pateicoties ilgtermiņa ekskluzīvajam ostas līgumam, bija vai nu nepietiekami pamatoti vai labākajā gadījumā ierobežoti. Color Line nevarēja pierādīt, ka jebkādi efektivitātes uzlabojumi, kas it kā varētu būt radušies, pateicoties līgumam, varētu atsvērt kaitējumu, kas nodarīts patērētājiem ilgtermiņa privilēģiju rezultātā. Turklāt Color Line privilēģiju ilgums – 25 gadi – ievērojami pārsniedz jebkādas pieņemamības normas un savā būtībā ir neproporcionālas ar jebkādiem efektivitātes uzlabojumiem.

| 24. | Tādējādi var secināt, ka Color Line nav pierādījis, ka būtu izpildīti EEZ līguma 53. panta 3. punkta nosacījumi. |
| --- | --- |

24.

Tādējādi var secināt, ka Color Line nav pierādījis, ka būtu izpildīti EEZ līguma 53. panta 3. punkta nosacījumi.

10.   Dominējoša stāvokļa ļaunprātīga izmantošana EEZ līguma 54. panta nozīmē

| 25. | Laikposmā no 1986. gada līdz 2006. gadam, kad tirgū ienāca Kystlink, Color Line bija vienīgais pakalpojumu sniedzējs konkrētajā prāmju pakalpojumu tirgū, t. i., tam bija monopolstāvoklis un piederēja tirgus daļa 100 % apmērā. Uzņēmuma klienti galvenokārt bija fiziskas personas, kuru pirktspēja bija ierobežota vai nebija kompensējoša. Turklāt tirgu raksturoja būtiski šķēršļi iekļūšanai tajā, tostarp Color Line tirgus stāvoklis, tā klientu uzticība firmas zīmei, citu dzīvotspējīgu alternatīvu trūkums un reglamentējoši šķēršļi. Šo iemeslu dēļ Color Line bija dominējošs stāvoklis konkrētajā tirgū vismaz visā pārbaudāmajā laikposmā. |
| --- | --- |

25.

Laikposmā no 1986. gada līdz 2006. gadam, kad tirgū ienāca Kystlink, Color Line bija vienīgais pakalpojumu sniedzējs konkrētajā prāmju pakalpojumu tirgū, t. i., tam bija monopolstāvoklis un piederēja tirgus daļa 100 % apmērā. Uzņēmuma klienti galvenokārt bija fiziskas personas, kuru pirktspēja bija ierobežota vai nebija kompensējoša. Turklāt tirgu raksturoja būtiski šķēršļi iekļūšanai tajā, tostarp Color Line tirgus stāvoklis, tā klientu uzticība firmas zīmei, citu dzīvotspējīgu alternatīvu trūkums un reglamentējoši šķēršļi. Šo iemeslu dēļ Color Line bija dominējošs stāvoklis konkrētajā tirgū vismaz visā pārbaudāmajā laikposmā.

| 26. | No 1994. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 20. decembrim ilgtermiņa ekskluzīvās tiesības, ko Color Line izmantoja saskaņā ar ostas līgumu attiecībā uz ostas objektiem Torskholmen teritorijā Strömstad ostā, kas liedza pieeju konkrētajam tirgum, varēja vismaz ierobežot konkurenci EEZ līguma 54. panta nozīmē. |
| --- | --- |

26.

No 1994. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 20. decembrim ilgtermiņa ekskluzīvās tiesības, ko Color Line izmantoja saskaņā ar ostas līgumu attiecībā uz ostas objektiem Torskholmen teritorijā Strömstad ostā, kas liedza pieeju konkrētajam tirgum, varēja vismaz ierobežot konkurenci EEZ līguma 54. panta nozīmē.

| 27. | Color Line nav pierādījis, ka būtu bijis jebkāds objektīvs pamatojums tam, ka tas turpināja darboties saskaņā ar minēto līgumu un saglabāja savas ekskluzīvās tiesības no brīža, kad 1994. gada 1. janvārī stājās spēkā EEZ līgums, līdz 2005. gada 20. decembrim. Tādēļ Color Line ļaunprātīgi izmantoja savu dominējošo stāvokli konkrētajā tirgū. |
| --- | --- |

27.

Color Line nav pierādījis, ka būtu bijis jebkāds objektīvs pamatojums tam, ka tas turpināja darboties saskaņā ar minēto līgumu un saglabāja savas ekskluzīvās tiesības no brīža, kad 1994. gada 1. janvārī stājās spēkā EEZ līgums, līdz 2005. gada 20. decembrim. Tādēļ Color Line ļaunprātīgi izmantoja savu dominējošo stāvokli konkrētajā tirgū.

| 28. | Starptautiskie prāmju pakalpojumi pēc savas būtības ir pārrobežu pakalpojumi, un šajā lietā prāmju pakalpojumu konkrētais tirgus veido būtisku daļu no kopējā tirgus. Ņemot to vērā, apstāklis, ka Color Line ļaunprātīgi izmantoja savu dominējošo stāvokli konkrētajā tirgū, varēja ievērojami ietekmēt tirdzniecību EEZ iekšienē EEZ līguma 54. panta nozīmē. |
| --- | --- |

28.

Starptautiskie prāmju pakalpojumi pēc savas būtības ir pārrobežu pakalpojumi, un šajā lietā prāmju pakalpojumu konkrētais tirgus veido būtisku daļu no kopējā tirgus. Ņemot to vērā, apstāklis, ka Color Line ļaunprātīgi izmantoja savu dominējošo stāvokli konkrētajā tirgū, varēja ievērojami ietekmēt tirdzniecību EEZ iekšienē EEZ līguma 54. panta nozīmē.

11.   Lēmuma adresāti

| 29. | Lēmumā noteikts, ka uzņēmumi Color Line AS un Color Group AS ir pārkāpuši EEZ līguma 53. un 54. pantu, uzņēmumam Color Line AS izmantojot ilgtermiņa ekskluzīvās tiesības saskaņā ar ostas līgumu, kas noslēgts ar Strömstad pašvaldību 1991. gadā:






  a) | Color Line AS – tieši piedaloties pārkāpumos laikposmā 1994. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 20. decembrim; |
| --- | --- | --- |

29.

Lēmumā noteikts, ka uzņēmumi Color Line AS un Color Group AS ir pārkāpuši EEZ līguma 53. un 54. pantu, uzņēmumam Color Line AS izmantojot ilgtermiņa ekskluzīvās tiesības saskaņā ar ostas līgumu, kas noslēgts ar Strömstad pašvaldību 1991. gadā:

a)

Color Line AS – tieši piedaloties pārkāpumos laikposmā 1994. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 20. decembrim;

| b) | Color Group AS – izmantojot tā izšķirošo ietekmi uz tam pilnībā piederošo meitasuzņēmumu Color Line AS laikposmā no 1998. gada 1. oktobra līdz 2005. gada 20. decembrim. |
| --- | --- |

b)

Color Group AS – izmantojot tā izšķirošo ietekmi uz tam pilnībā piederošo meitasuzņēmumu Color Line AS laikposmā no 1998. gada 1. oktobra līdz 2005. gada 20. decembrim.

12.   Naudassods

| 30. | Saskaņā ar Iestādes Pamatnostādnēm naudassoda aprēķināšanai (2) naudassoda pamatsumma ir atkarīga no daļas, kas nepārsniedz 30 % no to preču vai pakalpojumu pārdošanas vērtības, uz kuriem pārkāpums tieši vai netieši attiecas konkrētajā ģeogrāfiskajā teritorijā EEZ ietvaros, atkarībā no pārkāpuma smaguma pakāpes, reizinot to ar gadu skaitu, kuru laikā izdarīts pārkāpums. |
| --- | --- |

30.

Saskaņā ar Iestādes Pamatnostādnēm naudassoda aprēķināšanai (2) naudassoda pamatsumma ir atkarīga no daļas, kas nepārsniedz 30 % no to preču vai pakalpojumu pārdošanas vērtības, uz kuriem pārkāpums tieši vai netieši attiecas konkrētajā ģeogrāfiskajā teritorijā EEZ ietvaros, atkarībā no pārkāpuma smaguma pakāpes, reizinot to ar gadu skaitu, kuru laikā izdarīts pārkāpums.

| 31. | Parasti Iestāde ņem vērā uzņēmuma pārdošanas rādītājus tā pēdējā pilnā finanšu gada laikā, kad uzņēmums bijis iesaistīts pārkāpumā. Šajā lietā tas atbilst uzņēmuma Color Line apgrozījumam Sandefjord – Strömstad maršrutā 2004. gadā. |
| --- | --- |

31.

Parasti Iestāde ņem vērā uzņēmuma pārdošanas rādītājus tā pēdējā pilnā finanšu gada laikā, kad uzņēmums bijis iesaistīts pārkāpumā. Šajā lietā tas atbilst uzņēmuma Color Line apgrozījumam Sandefjord – Strömstad maršrutā 2004. gadā.

| 32. | Izvērtējot pārkāpuma smaguma pakāpi, lai izlemtu, vai konkrētajā gadījumā pārdošanas vērtības daļai jāatrodas minētā diapazona sākumā vai beigās, Iestāde katru konkrēto gadījumu vērtē atsevišķi, ņemot vērā visus būtiskos lietas apstākļus. Iestāde ņem vērā vairākus faktorus, piemēram, pārkāpuma veidu, attiecīgo dalībnieku tirgus daļu un pārkāpuma izdarīšanas ģeogrāfisko teritoriju. |
| --- | --- |

32.

Izvērtējot pārkāpuma smaguma pakāpi, lai izlemtu, vai konkrētajā gadījumā pārdošanas vērtības daļai jāatrodas minētā diapazona sākumā vai beigās, Iestāde katru konkrēto gadījumu vērtē atsevišķi, ņemot vērā visus būtiskos lietas apstākļus. Iestāde ņem vērā vairākus faktorus, piemēram, pārkāpuma veidu, attiecīgo dalībnieku tirgus daļu un pārkāpuma izdarīšanas ģeogrāfisko teritoriju.

| 33. | Šajā lietā Iestāde ir nolēmusi, ka pārdošanas vērtības daļai, kas jāizmanto naudassoda pamatsummu, jābūt 2,5 %. |
| --- | --- |

33.

Šajā lietā Iestāde ir nolēmusi, ka pārdošanas vērtības daļai, kas jāizmanto naudassoda pamatsummu, jābūt 2,5 %.

| 34. | Lai arī Iestāde ir konstatējusi EEZ līguma konkurences noteikumu pārkāpumu no 1994. gada 1. janvāra, ņemot vērā to, ka iestādei ir dota liela rīcības brīvība, kad tā izmanto savas pilnvaras uzlikt šādus naudassodus (3), un ņemot vērā konkrētās lietas īpatnības, Iestāde ir nolēmusi izņēmuma kārtā uzlikt naudassodu tikai par laikposmu no 1999. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 20. decembrim. Tādējādi laikposms, kas tiek ņemts vērā, ir septiņi gadi. |
| --- | --- |

34.

Lai arī Iestāde ir konstatējusi EEZ līguma konkurences noteikumu pārkāpumu no 1994. gada 1. janvāra, ņemot vērā to, ka iestādei ir dota liela rīcības brīvība, kad tā izmanto savas pilnvaras uzlikt šādus naudassodus (3), un ņemot vērā konkrētās lietas īpatnības, Iestāde ir nolēmusi izņēmuma kārtā uzlikt naudassodu tikai par laikposmu no 1999. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 20. decembrim. Tādējādi laikposms, kas tiek ņemts vērā, ir septiņi gadi.

| 35. | Ņemot vērā iepriekš minēto, naudassods tiek noteikts EUR 18,811 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

35.

Ņemot vērā iepriekš minēto, naudassods tiek noteikts EUR 18,811 miljonu apmērā.

| 36. | Šajā lietā nav atbildību pastiprinošu vai mīkstinošu apstākļu. |
| --- | --- |

36.

Šajā lietā nav atbildību pastiprinošu vai mīkstinošu apstākļu.

| 37. | Naudassods nepārsniedz 10 % no pārkāpumā iesaistītā uzņēmuma kopējā apgrozījuma finanšu gadā pirms lēmuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

37.

Naudassods nepārsniedz 10 % no pārkāpumā iesaistītā uzņēmuma kopējā apgrozījuma finanšu gadā pirms lēmuma pieņemšanas.

13.   Lēmums

| 38. | Uzņēmumi Color Line AS un Color Group AS ir pārkāpuši EEZ līguma 53. un 54. pantu, uzņēmumam Color Line AS izmantojot ilgtermiņa ekskluzīvās tiesības saskaņā ar ostas līgumu, kas noslēgts ar Strömstad pašvaldību 1991. gadā:






  a) | Color Line AS – tieši piedaloties pārkāpumā laikposmā 1994. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 20. decembrim; |
| --- | --- | --- |

38.

Uzņēmumi Color Line AS un Color Group AS ir pārkāpuši EEZ līguma 53. un 54. pantu, uzņēmumam Color Line AS izmantojot ilgtermiņa ekskluzīvās tiesības saskaņā ar ostas līgumu, kas noslēgts ar Strömstad pašvaldību 1991. gadā:

a)

Color Line AS – tieši piedaloties pārkāpumā laikposmā 1994. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 20. decembrim;

| b) | Color Group AS – izmantojot tā izšķirošo ietekmi uz tam pilnībā piederošo meitasuzņēmumu Color Line AS laikposmā no 1998. gada 1. oktobra līdz 2005. gada 20. decembrim. |
| --- | --- |

b)

Color Group AS – izmantojot tā izšķirošo ietekmi uz tam pilnībā piederošo meitasuzņēmumu Color Line AS laikposmā no 1998. gada 1. oktobra līdz 2005. gada 20. decembrim.

| 39. | Lai arī, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, Iestāde ir secinājusi, ka pārkāpums tika pārtraukts 2005. gada 20. decembrī, lai izvairītos no šaubām, uzņēmumiem, kuri turpina darboties konkrētajā tirgū un kuriem lēmums ir adresēts, ir jāpārtrauc pārkāpums – ja tas jau nav izdarīts –, un turpmāk jāatturas no jebkādas darbības vai uzvedības, kam varētu būt tas pats vai līdzīgs mērķis vai rezultāts. |
| --- | --- |

39.

Lai arī, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, Iestāde ir secinājusi, ka pārkāpums tika pārtraukts 2005. gada 20. decembrī, lai izvairītos no šaubām, uzņēmumiem, kuri turpina darboties konkrētajā tirgū un kuriem lēmums ir adresēts, ir jāpārtrauc pārkāpums – ja tas jau nav izdarīts –, un turpmāk jāatturas no jebkādas darbības vai uzvedības, kam varētu būt tas pats vai līdzīgs mērķis vai rezultāts.

| 40. | Par laikposmu no 1999. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 20. decembrimColor Line AS un Color Group AS tiek piemērots naudassods EUR 18,811 miljonu apmērā, par kura nomaksu tie ir solidāri atbildīgi. |
| --- | --- |

40.

Par laikposmu no 1999. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 20. decembrimColor Line AS un Color Group AS tiek piemērots naudassods EUR 18,811 miljonu apmērā, par kura nomaksu tie ir solidāri atbildīgi.

---

(1)  OV C 227, 21.9.2006., 10. lpp., un Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājums 47, 21.9.2006., 1. lpp.

(2)  OV C 314, 21.12.2006., 84. lpp., un Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājums 63, 21.12.2006., 44. lpp.

(3)  Pamatnostādnes naudassoda aprēķināšanai, 37. punkts.

---

| 21.6.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/11

---

Norvēģijas paziņojums par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei

Paziņojums par uzaicinājumu iesniegt pieteikumus licenču saņemšanai naftas ieguvei Norvēģijas kontinentālajā šelfā – piešķīrumi iepriekšnoteiktos apgabalos 2012. gadā

2012/C 180/07

Norvēģijas Naftas un enerģētikas ministrija saskaņā ar 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei ar šo paziņo par uzaicinājumu pieteikties licenču saņemšanai naftas ieguvei.

Naftas ieguves licences piešķirs akciju sabiedrībām, kas reģistrētas Norvēģijā vai kādā citā Eiropas Ekonomikas zonas līguma (EEZ līguma) dalībvalstī, vai fiziskām personām, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir kāda no EEZ līguma dalībvalstīm. Akciju sabiedrības minimālais akciju kapitāls ir NOK 1 miljons vai līdzvērtīga summa reģistrācijas valsts valūtā.

Uzņēmumi, kuri šobrīd nav licencēti naftas ieguvei Norvēģijas kontinentālajā šelfā, var šīs licences saņemt, ja tie ir atzīti par tiesīgiem saņemt licences naftas ieguvei Norvēģijas kontinentālajā šelfā.

Ministrija nodrošinās vienlīdzīgu attieksmi pret uzņēmumiem, kuri piesakās individuāli, un uzņēmumiem, kuri pievienojas kādas grupas iesniegtam kopīgam pieteikumam. Kandidāti, kuri sniedz individuālu pieteikumu, vai kandidāti, kuri ir kopīga pieteikuma iesniedzēju grupas daļa, tiks uzskatīti par ieguves licenču pieprasītājiem. Pamatojoties uz grupu vai atsevišķu kandidātu iesniegtajiem pieteikumiem, ministrija var noteikt licencēto grupu sastāvu un iecelt šādu grupu operatoru.

Līdzdalības piešķiršana attiecībā uz ieguves licenci būs atkarīga no tā, vai licenciāti ir pievienojušies nolīgumam par naftas ieguves darbībām, tostarp nolīgumam par kopīgajām darbībām un nolīgumam par grāmatvedību. Ja ieguves licence tiek stratigrāfiski sadalīta, divu stratigrāfiski sadalīto licenču saņēmējiem būs jāpievienojas arī īpašam nolīgumam par kopīgajām darbībām, kas regulē attiecības starp minētajiem licenciātiem.

Parakstot minētos nolīgumus, licenciāti veidos kopuzņēmumu, kurā to līdzdalības apjoms vienmēr būs līdzvērtīgs līdzdalības apjomam attiecībā uz ieguves licenci.

Licences dokumentu pamatā galvenokārt būs attiecīgie dokumenti par piešķīrumiem iepriekšnoteiktos apgabalos 2011. gadā. Mērķis ir jebkura pamatnoteikumu pielāgojuma galvenos elementus darīt pieejamus nozares uzņēmumiem pirms pieteikumu iesniegšanas.

Ieguves licenču piešķiršanas kritēriji

Lai veicinātu resursu pareizu pārvaldību un ātru un efektīvu naftas izpēti un ieguvi Norvēģijas kontinentālajā šelfā, tostarp licenču grupu sastāva noteikšanu šim nolūkam, līdzdalības piešķiršanai attiecībā uz ieguves licencēm un operatora iecelšanai piemēro šādus kritērijus:

| a) | kandidāta atbilstoša tehniskā zinātība, tostarp pieredze saistībā ar izstrādi, izpēti, drošību un vidi, kā arī tas, kā šī pieredze var aktīvi sekmēt izmaksu ziņā efektīvu izpēti un, pēc vajadzības, naftas ieguvi attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā; |
| --- | --- |

a)

kandidāta atbilstoša tehniskā zinātība, tostarp pieredze saistībā ar izstrādi, izpēti, drošību un vidi, kā arī tas, kā šī pieredze var aktīvi sekmēt izmaksu ziņā efektīvu izpēti un, pēc vajadzības, naftas ieguvi attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā;

| b) | kandidātam ir pietiekams finansiālais nodrošinājums, lai veiktu izpēti un, atbilstošā gadījumā, iegūtu naftu attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā; |
| --- | --- |

b)

kandidātam ir pietiekams finansiālais nodrošinājums, lai veiktu izpēti un, atbilstošā gadījumā, iegūtu naftu attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā;

| c) | kandidāta ģeoloģiskās zināšanas par attiecīgo ģeogrāfisko apgabalu un tas, kādā veidā licenciāti paredzējuši veikt efektīvu naftas izpēti; |
| --- | --- |

c)

kandidāta ģeoloģiskās zināšanas par attiecīgo ģeogrāfisko apgabalu un tas, kādā veidā licenciāti paredzējuši veikt efektīvu naftas izpēti;

| d) | kandidāta iepriekšējā pieredze saistībā ar Norvēģijas kontinentālo šelfu vai līdzvērtīga atbilstošā pieredze saistībā ar citiem apgabaliem; |
| --- | --- |

d)

kandidāta iepriekšējā pieredze saistībā ar Norvēģijas kontinentālo šelfu vai līdzvērtīga atbilstošā pieredze saistībā ar citiem apgabaliem;

| e) | pieredze, kas saistīta ar kandidāta darbību; |
| --- | --- |

e)

pieredze, kas saistīta ar kandidāta darbību;

| f) | ja kandidāti piesakās kā grupas daļa, tiks ņemts vērā grupas sastāvs, ieteiktais operators un grupas kopīgā kompetence; |
| --- | --- |

f)

ja kandidāti piesakās kā grupas daļa, tiks ņemts vērā grupas sastāvs, ieteiktais operators un grupas kopīgā kompetence;

| g) | ieguves licences galvenokārt piešķirs kopuzņēmumiem, kur vismaz viens dalībnieks, darbojoties kā operators, būs veicis vismaz vienu urbumu Norvēģijas kontinentālajā šelfā vai ja tam būs līdzvērtīga praktiska pieredze ārpus Norvēģijas kontinentālā šelfa; |
| --- | --- |

g)

ieguves licences galvenokārt piešķirs kopuzņēmumiem, kur vismaz viens dalībnieks, darbojoties kā operators, būs veicis vismaz vienu urbumu Norvēģijas kontinentālajā šelfā vai ja tam būs līdzvērtīga praktiska pieredze ārpus Norvēģijas kontinentālā šelfa;

| h) | ieguves licences galvenokārt piešķirs diviem vai vairākiem dalībniekiem, ja vismaz vienam no tiem būs pieredze, kas minēta g) punktā; |
| --- | --- |

h)

ieguves licences galvenokārt piešķirs diviem vai vairākiem dalībniekiem, ja vismaz vienam no tiem būs pieredze, kas minēta g) punktā;

| i) | ieceltajam operatoram, kuram piešķirta ieguves licence Barenca jūrā, jābūt veikušam vismaz vienu urbumu Norvēģijas kontinentālajā šelfā, darbojoties kā operatoram, vai ieguvušam līdzvērtīgu praktisko pieredzi ārpus Norvēģijas kontinentālā šelfa; |
| --- | --- |

i)

ieceltajam operatoram, kuram piešķirta ieguves licence Barenca jūrā, jābūt veikušam vismaz vienu urbumu Norvēģijas kontinentālajā šelfā, darbojoties kā operatoram, vai ieguvušam līdzvērtīgu praktisko pieredzi ārpus Norvēģijas kontinentālā šelfa;

| j) | ieguves licence dziļūdeņos paredz, ka ieceltajam operatoram un vēl vismaz vienam licenciātam jābūt veikušam vismaz vienu urbumu Norvēģijas kontinentālajā šelfā, darbojoties kā operatoram, vai ieguvušam līdzvērtīgu praktisko pieredzi ārpus Norvēģijas kontinentālā šelfa. Ieguves licences saņemšanai vismaz vienam licenciātam jābūt veikušam urbumu dziļūdeņos, darbojoties kā operatoram; |
| --- | --- |

j)

ieguves licence dziļūdeņos paredz, ka ieceltajam operatoram un vēl vismaz vienam licenciātam jābūt veikušam vismaz vienu urbumu Norvēģijas kontinentālajā šelfā, darbojoties kā operatoram, vai ieguvušam līdzvērtīgu praktisko pieredzi ārpus Norvēģijas kontinentālā šelfa. Ieguves licences saņemšanai vismaz vienam licenciātam jābūt veikušam urbumu dziļūdeņos, darbojoties kā operatoram;

| k) | ieguves licences saņemšanai, kas paredz izpētes urbumu veikšanu augsta spiediena un/vai augstas temperatūras apstākļos, ieceltajam operatoram un vēl vismaz vienam licenciātam jābūt veikušam vismaz vienu izpētes urbumu Norvēģijas kontinentālajā šelfā, darbojoties kā operatoram, vai ieguvušam līdzvērtīgu praktisko pieredzi ārpus Norvēģijas kontinentālā šelfa. Ieguves licence paredz, ka vismaz vienam licenciātam jābūt veikušam urbumu augsta spiediena un/vai augstas temperatūras apstākļos, darbojoties kā operatoram. |
| --- | --- |

k)

ieguves licences saņemšanai, kas paredz izpētes urbumu veikšanu augsta spiediena un/vai augstas temperatūras apstākļos, ieceltajam operatoram un vēl vismaz vienam licenciātam jābūt veikušam vismaz vienu izpētes urbumu Norvēģijas kontinentālajā šelfā, darbojoties kā operatoram, vai ieguvušam līdzvērtīgu praktisko pieredzi ārpus Norvēģijas kontinentālā šelfa. Ieguves licence paredz, ka vismaz vienam licenciātam jābūt veikušam urbumu augsta spiediena un/vai augstas temperatūras apstākļos, darbojoties kā operatoram.

Pieteikumu iesniegšanai pieejamie bloki

Ģeogrāfiskais apgabals, attiecībā uz kuru var iesniegt pieteikumus, ir šai licenču izsniegšanas kārtai iepriekš noteiktais apgabals Norvēģijas kontinentālajā šelfā. Pieteikumus līdzdalībai ieguves licencēs var iesniegt attiecībā uz blokiem, kas nav licencēti iepriekš noteiktajā apgabalā, un attiecībā uz blokiem vai bloku daļām iepriekš noteiktajā apgabalā, no kurām uzņēmumi atteikušies pirms pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām.

Paziņojuma pilnu tekstu, tostarp sīki izstrādātas pieejamo apgabalu kartes, var iegūt, apmeklējot Norvēģijas Naftas direktorāta tīmekļa vietni http://www.npd.no/apa2012 vai sazinoties ar Norvēģijas Naftas un enerģētikas ministriju, tālr: +47 22246209.

Pieteikumi naftas ieguves licenču saņemšanai iesniedzami:

| Naftas un enerģētikas ministrija |
| --- |
| PO Box 8148 Dep. |
| 0033 Oslo |
| NORWAY |

Naftas un enerģētikas ministrija

PO Box 8148 Dep.

0033 Oslo

NORWAY

Termiņš: 2012. gada 6. septembris plkst. 12.00.

Naftas ieguves licences iepriekšnoteiktos apgabalos Norvēģijas kontinentālajā šelfā 2012. gadā piešķirs ne ātrāk kā 90 dienas pēc dienas, kad publicēts uzaicinājums iesniegt pieteikumus; plānots, ka tas notiks 2012. gada beigās / 2013. gada sākumā, bet ne vēlāk kā 2013. gada 30. janvārī.

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO)

| 21.6.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/13

---

PAZIŅOJUMS PAR ATKLĀTIEM KONKURSIEM

2012/C 180/08

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO) rīko atklātus konkursus:

| | EPSO/AD/233/12 – Tulkotāji (AD 5), kuru galvenā valoda ir horvātu valoda (HR) |
| --- | --- |

EPSO/AD/233/12 – Tulkotāji (AD 5), kuru galvenā valoda ir horvātu valoda (HR)

| | EPSO/AD/234/12 – Tulki (AD 5/AD 7), darbam ar horvātu valodu (HR) |
| --- | --- |

EPSO/AD/234/12 – Tulki (AD 5/AD 7), darbam ar horvātu valodu (HR)

| | EPSO/AD/235/12 – Juristi lingvisti (AD 7), kuru galvenā valoda ir horvātu valoda (HR) |
| --- | --- |

EPSO/AD/235/12 – Juristi lingvisti (AD 7), kuru galvenā valoda ir horvātu valoda (HR)

Paziņojumi par konkursiem ir publicēti tikai angļu, franču un vācu valodā
  Oficiālā Vēstneša C sērijā 180 A 2012. gada 21. jūnijā.

Sīkāka informācija atrodama EPSO tīmekļa vietnē http://eu-careers.eu

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 21.6.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/14

---

Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu termiņa beigām

2012/C 180/09

Tā kā pēc publicētā paziņojuma par gaidāmajām termiņa beigām (1) netika iesniegts neviens pienācīgi pamatots pārskatīšanas pieprasījums, Komisija paziņo, ka drīz beigsies turpmāk minētā antidempinga pasākuma piemērošanas termiņš.

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar 11. panta 2. punktu Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (2).

| Ražojums | Izcelsmes vai eksportētāja(-s) valsts(-is) | Pasākumi | Atsauce | Piemērošanas termiņš (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Velosipēdu sēdekļi | Ķīnas Tautas Republika | Antidempinga maksājums | Padomes Regula (EK) Nr. 691/2007 (OV L 160, 21.6.2007., 1. lpp.) | 22.6.2012. |

Ražojums

Izcelsmes vai eksportētāja(-s) valsts(-is)

Pasākumi

Atsauce

Piemērošanas termiņš (3)

Velosipēdu sēdekļi

Ķīnas Tautas Republika

Antidempinga maksājums

Padomes Regula (EK) Nr. 691/2007 (OV L 160, 21.6.2007., 1. lpp.)

22.6.2012.

---

(1)  OV C 257, 1.9.2011., 7. lpp.

(2)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

(3)  Pasākuma piemērošanas termiņš beidzas šajā slejā minētās dienas pusnaktī.

---

| 21.6.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/15

---

Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām

2012/C 180/10

1.   Saskaņā ar 11. panta 2. punktu Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), Komisija paziņo, ka turpmāk minēto antidempinga pasākumu termiņš beigsies tabulā norādītajā dienā, ja vien netiks sākta to pārskatīšana saskaņā ar turpmāk izklāstīto procedūru.

2.   Procedūra

Savienības ražotāji var iesniegt rakstisku pārskatīšanas pieprasījumu. Tajā jābūt pietiekamiem pierādījumiem par to, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums varētu turpināties vai atkārtoties.

Ja Komisija nolems pārskatīt attiecīgos pasākumus, tad importētājiem, eksportētājiem, eksportētājas valsts pārstāvjiem un Savienības ražotājiem tiks dota iespēja izvērst, atspēkot un komentēt pārskatīšanas pieprasījumā izklāstītos jautājumus.

3.   Termiņš

Savienības ražotāji, pamatojoties uz iepriekš minēto, jebkurā laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas var iesniegt rakstisku pārskatīšanas pieprasījumu, kas Eiropas Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorātam – European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 4/92, 1049, Brussels, Belgium
   (2) – jāsaņem ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms tabulā norādītās dienas.

4.   Šo paziņojumu publicē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu.

| Ražojums | Izcelsmes vai eksportētāja(-s) valsts(-is) | Pasākumi | Atsauce | Termiņa beigas (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Konkrētu veidu mangāna dioksīds | Dienvidāfrika | Antidempinga maksājums | Padomes Regula (EK) Nr. 221/2008 (OV L 69, 13.3.2008., 1. lpp.) | 14.3.2013. |

Ražojums

Izcelsmes vai eksportētāja(-s) valsts(-is)

Pasākumi

Atsauce

Termiņa beigas (3)

Konkrētu veidu mangāna dioksīds

Dienvidāfrika

Antidempinga maksājums

Padomes Regula (EK) Nr. 221/2008 (OV L 69, 13.3.2008., 1. lpp.)

14.3.2013.

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

(2)  Fakss +32 22956505.

(3)  Pasākuma piemērošanas termiņš beidzas šajā kolonnā minētās dienas pusnaktī.

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 21.6.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/16

---

Reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 8. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 509/2006 par lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem kā garantētām tradicionālām īpatnībām

2012/C 180/11

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 509/2006 (1) 9. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

PIETEIKUMS ĢTĪ REĢISTRĀCIJAI

PADOMES REGULA (EK) Nr. 509/2006

“TEPERTŐS POGÁCSA”

EK Nr.: HU-TSG-0007-0060-27.09.2010

1.   Pieteikuma iesniedzējas grupas nosaukums un adrese:

| Nosaukums: | Magyar Pékek Fejedelmi Rendje (Ungārijas Maiznieku ģilde) |
| --- | --- |
| Adrese: | Komárom |
| Dunapart u. 1. |
| 2900 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Nosaukums:

Magyar Pékek Fejedelmi Rendje (Ungārijas Maiznieku ģilde)

Adrese:

Komárom

Dunapart u. 1.

2900

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tālr.

+36 302604274

Fakss

—

E-pasts:

nardaianita@gmail.com

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Ungārija

3.   Produkta specifikācija:

3.1.   Reģistrējamais nosaukums:

“Tepertős pogácsa”

Laižot produktu tirgū, uz etiķetes var norādīt šādu informāciju: “ražots pēc ungāru tradīcijām”. Šo informāciju tulko pārējās oficiālajās valodās.

3.2.   Vai nosaukums:

|  | ir specifisks pats par sevi, |
| --- | --- |
| ☒ | izsaka lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifiskās iezīmes |



ir specifisks pats par sevi,

☒

izsaka lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifiskās iezīmes

Apzīmētājs “tepertős” nosaukumā ir cēlies no lietvārda “tepertő” (cūkas dradži) un nozīmē pārpalikumus pēc trekna cūkas speķa izkausēšanas, kurus sasmalcina un kuri krēmveida konsistencē ir tipiskā izejviela, ko izmanto, gatavojot “pogácsa” jeb tradicionālās sāļās apaļmaizītes.

3.3.   Vai ir lūgta nosaukuma rezervēšana atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 509/2006 13. panta 2. punktam:

|  | Reģistrācija ar nosaukuma rezervēšanu |
| --- | --- |
| ☒ | Reģistrācija bez nosaukuma rezervēšanas |



Reģistrācija ar nosaukuma rezervēšanu

☒

Reģistrācija bez nosaukuma rezervēšanas

3.4.   Produkta veids:

| 2.3. grupa. | Konditorejas izstrādājumi, maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi konditorejas izstrādājumi |
| --- | --- |

2.3. grupa.

Konditorejas izstrādājumi, maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi konditorejas izstrādājumi

3.5.   Tā lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums atbilstīgi 3.1. punktam:

“Tepertős pogácsa” ir apaļa vai drīzāk cilindriskas formas sāļa maizīte, kuras diametrs ir 3–5 cm, bet svars 25–50 g. To gatavo no rauga mīklas, kurai pievieno sāli, piparus, sasmalcinātus cūkas dradžus un cūku taukus; apaļmaizīšu konsistence var būt stingra vai gaisīga kā kārtainajai mīklai. Virspuse ir sarkanbrūna, tajā ar nazi ievilkts režģveida rotājums. Apakšpuse ir gluda, sarkanbrūna. Cūkas dradžu sadalījums apaļmaizītē ir vienmērīgs. Stingrās konsistences apaļmaizītes ir laužamas gabalos, kamēr gaisīgajām ir viegla, daudzkārtaina struktūra. Tās garšo pēc kraukšķētiem dradžiem, un tām ir patīkama sāļa, nedaudz piparota smarža. Tauku saturs sausnā ir 20–30 masas %, un cūkas dradžu saturs produktā ir 25–40 masas %. Cūkas dradži nodrošina vismaz 60 % no kopējā tauku satura.

Organoleptiskās īpašības

| | Stingrās “tepertős pogácsa” | Gaisīgās “tepertős pogácsa” |
| --- | --- | --- |
| Forma | Apaļa, pareizi cilindriska | Apaļa, cilindriska (iespējams, nedaudz neregulāra) |
| Garoziņa | Virspusē apaļmaizīte ir spīdīgi sarkanbrūna ar blīvu režģveida rakstu. Sānos tā ir nespodrā smilškrāsā, bet apakšpusē – nespodri sarkanbrūna |
| Mīkstums | Stingra, bet ne graudaina konsistence. Iebrūnas krāsas dradžu sadalījums vienmērīgs | Daudzkārtaina struktūra, kārtas ir atdalāmas viena no otras, tajās redzami iebrūnas krāsas dradži |
| Garša | Raksturīgā dradžu garša, patīkami sāļa, viegli piparota |
| Smarža | Raksturīgā dradžu un cūkas tauku smarža, piparota |

Stingrās “tepertős pogácsa”

Gaisīgās “tepertős pogácsa”

Forma

Apaļa, pareizi cilindriska

Apaļa, cilindriska (iespējams, nedaudz neregulāra)

Garoziņa

Virspusē apaļmaizīte ir spīdīgi sarkanbrūna ar blīvu režģveida rakstu. Sānos tā ir nespodrā smilškrāsā, bet apakšpusē – nespodri sarkanbrūna

Mīkstums

Stingra, bet ne graudaina konsistence. Iebrūnas krāsas dradžu sadalījums vienmērīgs

Daudzkārtaina struktūra, kārtas ir atdalāmas viena no otras, tajās redzami iebrūnas krāsas dradži

Garša

Raksturīgā dradžu garša, patīkami sāļa, viegli piparota

Smarža

Raksturīgā dradžu un cūkas tauku smarža, piparota

Fizikālās un ķīmiskās īpašības

| — | Tauku saturs: gatavajā produktā sausnā tas ir 20–30 masas %. |
| --- | --- |

—

Tauku saturs: gatavajā produktā sausnā tas ir 20–30 masas %.

| — | Sāls saturs: produkta sausnā tas ir ne vairāk kā 4,0 masas %. |
| --- | --- |

—

Sāls saturs: produkta sausnā tas ir ne vairāk kā 4,0 masas %.

3.6.   Tā lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta ražošanas metodes apraksts, uz kuru attiecas nosaukums atbilstīgi 3.1. punktam:

Izejvielas

Dradžu masai:

| — | cūkas dradži bez ādas: pārpalikums pēc speķa tauku iztecināšanas, veido 70–75 % no dradžu masas, |
| --- | --- |

—

cūkas dradži bez ādas: pārpalikums pēc speķa tauku iztecināšanas, veido 70–75 % no dradžu masas,

| — | cūku tauki: iztecinātie speķa tauki, veido 25–30 % no dradžu masas. |
| --- | --- |

—

cūku tauki: iztecinātie speķa tauki, veido 25–30 % no dradžu masas.

Mīklai: kviešu milti (BL55 vai BL80 tips) vai speltas kviešu milti, olas, olas dzeltenums, piens, raugs, baltvīns vai etiķis, skābais krējums, sāls un pipari.

“Tepertős pogácsa” gatavošanā aizliegts izmantot jebkādas pārtikas piedevas (piemēram, irdinātājus vai konservantus).

Ražošanas metode

Atkarībā no izmantotā paņēmiena “Tepertős pogácsa” var būt gaisīgas vai stingras.

Stingro “tepertős pogácsa” ražošana

I posms:   dradžu masas sagatavošana

Svaigus dradžus (bez ādas) saplacina ar mīklas rulli, lai sasmalcinātu lielākos gabalus un lai šādi iegūtos gabaliņus varētu vienmērīgi iestrādāt dradžu masā. Dradžus var arī samalt gaļas mašīnā; malumam jābūt smalkam.

Dradžiem pievieno cūku taukus un ar koka karoti vai mikseri iemaisa dradžu masu. Atļauti ir vienīgi svaigi cūkas dradži bez ādas; nekādā gadījumā nedrīkst pievienot pārtikas piedevas, konservantus, zosu taukus, augu taukus vai margarīnu.

Arī rūpnieciski ražotai dradžu masai ir jāatbilst šīm prasībām.

II posms:   mīklas sagatavošana

Uz vienu kilogramu kviešu miltu ņem 250–400 g dradžu masas, kuru ieplucina miltos tā, lai veidotos viendabīga masa. Dradžu masai pilnībā jānoklāj miltu daļiņas – tas ir stingrās konsistences iegūšanas priekšnoteikums. Visas sastāvdaļas, proti, miltu un dradžu masas maisījumu un (uz vienu kilogramu miltu) 5 % ar pienu aktivēta rauga, vienu olu, vienu olas dzeltenumu, 0,02 % baltvīna vai etiķa, 2,5 % sāls, 0,001 % maltu piparu un – pēc vajadzības – skābo krējumu, samīca relatīvi stingrā mīklā. Mīca tik ilgi, līdz mīkla salīp kamolā. Ja mīkla būs pārmīcīta, neveidosies vajadzīgā stingrā konsistence.

Tā kā produkta tauku saturs ir ļoti augsts, mīklas sastāvdaļas nesilda un gatavo mīklu novieto vēsā vietā, kur tai jāpaliek tik ilgi, līdz mīklas iekšējā temperatūra sasniedz 26 °C. Šī īpatnība ļauj mīklu ievietot ledusskapī uz vismaz trim stundām no + 5 līdz + 8 °C temperatūrā.

Uzrūgušo un atdzisušo mīklu izveltnē pirksta biezumā; tās virspusē ievelk dziļas perpendikulāras līnijas. To var darīt ar vairākiem naža asmeņiem, kas sastiprināti kopā 3 mm attālumā viens no otra. Ar apaļu formu, kuras diametrs ir 3–6 cm, izspiež maizītes. To formai jābūt regulārai un, ciktāl iespējams, cilindriskai. Apaļmaizīšu galīgo formu izveido, ar plaukstas pamatni izdarot vieglas apļveida kustības. Cepampannas piepildīšanai vajadzīgo skaitu apaļmaizīšu izvieto uz dēļa cieši blakus vienu otrai un apziež ar sakultu olu, neļaujot tai notecēt gar malām. Kad pārziestā ola ir nedaudz apžuvusi, apaļmaizītes vienmērīgi izvieto uz cepampannas. Lai izmantotu mīklas atlikumu, to iespējami maigi un uzmanīgi samīca kopā, bet ne vairāk kā vēl divas reizes; pirms atkārtotas izmantošanas ļauj mīklai atpūsties.

Apaļmaizītes 50–55 minūtes raudzē uz pannas, tad šauj sakarsētā cepeškrāsnī un 12–15 minūtes cep 220–240 °C temperatūrā.

Gatavās apaļmaizītes var tirgot uz svara vai iepriekš safasētas.

Gaisīgo “tepertős pogácsa” ražošana

I posms:   dradžu masas sagatavošana

Dradžu masas gatavošana ir līdzīga kā stingrajām apaļmaizītēm. Vienīgā atšķirība: cūku taukiem un svaigajiem cūkas dradžiem (bez ādas) pievieno arī 1,5 % sāls (rēķinot pēc miltu masas) un smalki maltus piparus (0,001 % no miltu masas). Sāli šajā stadijā pievieno tādēļ, lai veidotos mīklas kārtainā struktūra. Raksturīgās sāļās garšas iegūšanai vajadzīgs salīdzinoši liels daudzums sāls, bet, ja to visu pievienos mīklai, kārtainā struktūra nevarēs izveidoties.

Gatavojot pēc šī paņēmiena, dradžu masai pievieno tikai pusi jeb 50 % no vajadzīgā tauku daudzuma, bet otru pusi pievieno mīklai.

II posms:   mīklas sagatavošana

Tā saucamo pamata mīklu gatavo no dradžu masā neizmantotajiem taukiem, sāls (aptuveni 1 % no miltu masas) 5 % ar pienu aktivēta rauga (uz vienu kilogramu miltu), 0,02 % baltvīna vai etiķa, (ne obligāti) vienas olas, viena olas dzeltenuma un – pēc vajadzības – skābā krējuma, rezultātā iegūstot blīvu, vidēji elastīgu, viegli veltnējamu mīklu.

Strādājot ar šā tipa mīklu, ir svarīgi, lai izejvielu un dradžu masas temperatūra nebūtu pārāk augsta un lai, mīklu veltnējot un lokot, dradžu masa atdalītu plānās mīklas kārtas vienu no otras. Cepšanas laikā tauki starp plāni izveltnētajām mīklas kārtām izkūst un mīklas kārtas nesalīp kopā. Turklāt mīklā un taukos esošais ūdens iztvaikodams rada spiedienu, kas atbīda mīklas kārtas vienu no otras, un tā izveidojas gatavajam produktam raksturīgais kārtainums.

Ir divi paņēmieni, ar kuriem var panākt mīklas kārtainību:

| a) | uz plāni izveltnētas mīklas vienmērīgi uzziež dradžu masu, tad mīklu satin veltnī. Veltnim ļauj 15–30 minūtes pastāvēt, tad to attin un vēlreiz satin, bet šoreiz 90 grādu leņķī no iepriekšējā tinuma virziena. Virziens ir jānomaina tāpēc, ka citādi apaļmaizītes cepšanas laikā sašķiebsies; |
| --- | --- |

a)

uz plāni izveltnētas mīklas vienmērīgi uzziež dradžu masu, tad mīklu satin veltnī. Veltnim ļauj 15–30 minūtes pastāvēt, tad to attin un vēlreiz satin, bet šoreiz 90 grādu leņķī no iepriekšējā tinuma virziena. Virziens ir jānomaina tāpēc, ka citādi apaļmaizītes cepšanas laikā sašķiebsies;

| b) | gatavo pamata mīklu plāni izveltnē, un ar dradžu masu apziež redzamo mīklas daļu; šo darbību atkārto ikreiz pēc mīklas pārlocīšanas. Šādā gadījumā mīklu nesatin, bet loka (vismaz trīs reizes). |
| --- | --- |

b)

gatavo pamata mīklu plāni izveltnē, un ar dradžu masu apziež redzamo mīklas daļu; šo darbību atkārto ikreiz pēc mīklas pārlocīšanas. Šādā gadījumā mīklu nesatin, bet loka (vismaz trīs reizes).

Pirms pēdējās attīšanas mīklai ļauj vismaz 15 minūtes atpūsties, tad to izveltnē pirksta biezumā (1–2 cm), virspusē iegriež blīvu perpendikulāru līniju rakstu un ar apaļu formu, kuras diametrs ir 3–6 cm, izspiež maizītes. Cepampannas piepildīšanai vajadzīgo skaitu apaļmaizīšu izvieto uz dēļa cieši blakus vienu otrai un ar otiņas palīdzību apziež ar sakultu olu, neļaujot tai notecēt gar malām.

Kad ar olu pārsmērētā virsma ir nožuvusi, apaļmaizītes vienmērīgi izvieto uz cepampannas, kur tās 40–45 minūtes raudzē, tad šauj sakarsētā cepeškrāsnī un 8–10 minūtes cep 220–240 °C temperatūrā.

Gatavās apaļmaizītes var tirgot uz svara vai iepriekš safasētas.

3.7.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifiskums:

“Tepertős pogácsa” specifiskumu nodrošina:

| — | produkta izejvielas: cūkas dradži un cūku tauki, |
| --- | --- |

—

produkta izejvielas: cūkas dradži un cūku tauki,

| — | īpašā mīklas gatavošanas metode, |
| --- | --- |

—

īpašā mīklas gatavošanas metode,

| — | produkta fizikālās, ķīmiskās un organoleptiskās īpašības. |
| --- | --- |

—

produkta fizikālās, ķīmiskās un organoleptiskās īpašības.

Cūkas dradži kā specifiskumu nodrošinošā izejviela

“Tepertős pogácsa” specifiskumu piešķir cūkas dradži jeb pārpalikums pēc trekna cūkas speķa izkausēšanas. Dradžu sastāvā ir 12–13 % proteīnu un 82–84 % tauku; vismaz 60 % no produkta kopējā tauku satura dod tieši dradži.

Īpašā mīklas gatavošanas metode

Dradžu izmantošana ļauj gatavot divu veidu mīklu, stingro un kārtaino, un augstā tauku satura dēļ šī mīkla jāgatavo zemā temperatūrā: 24–26 °C.

Produkta fizikālās, ķīmiskās un organoleptiskās īpašības

Cūkas dradžu un cūku tauku izmantošanas rezultātā paaugstinātā tauku satura (20–30 %) dēļ “Tepertős pogácsa” ir augstāka uzturvērtība nekā citiem šīs kategorijas produktiem, turklāt tas tik ātri nesakalst un tāpēc ir ilgāk uzglabājams.

3.8.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta tradicionālās iezīmes:

Nosaukums “pogácsa” pirmoreiz manīts ap 1395. gadu, un sākotnēji tas apzīmēja apaļas, karstos pelnos ceptas maizītes. Ungāru tautas pasakās tās bieži pieminētas kā “hamuban sült pogácsa” jeb pelnkūkas. Līdz XVIII gadsimtam tās dēvēja par apaļmaizi un arī ēda tāpat kā maizi. Mūsdienās pazīstamās cilindriskās formas, ar režģa rakstu rotātās apaļmaizītes, kas ir mazākas nekā to priekšgājējas, atzinību iemantoja un izplatītas kļuva vēlajos viduslaikos. Tās bija zināmākais no ungāru zemnieku ķēķa krāsns labumiem, tika ceptas vairākos paveidos, un to popularitāte nekad nav mazinājusies.

“Tepertős pogácsa” rašanos ietekmēja divi faktori: izplatījās speķa tauku tecināšanas paraža, un dradži kļuva par ikdienas ēdienu. Kā vēsta liecības par kādas vidēji augstai kārtai piederīgas XVII gadsimta 70. gadu Somoģas meģes muižnieku ģimenes ikdienu, speķa tauku tecināšana un dradžu gatavošana kopš XVIII gadsimta kļuva par ierastu lietu arī augstāko aprindu virtuvenēm. Turklāt augstmaņu mājsaimniecības reģistri liecina, ka no XVIII gadsimta Vidusdonavas līdzenuma mājsaimniecībās sāka parādīties īpaši tauku glabāšanai paredzētas muciņas (Cegléd 1850-1900. Ceglédi Kossuth Múzeum kiadása (muzeja publikācija) Cegléd, 1988., p.: 28., 30. Szűcs). Var pieņemt, ka zemnieku un pilsētnieku vidū speķa tauku tecināšanas paraža sāka izplatīties un cūku tauki ikdienas pusdienu galdā aizvien biežāk nonāca, sākot ar XIX gadsimta vidu; šādi vedina domāt tas, ka XIX gadsimta 50. gados tauku muciņas jau bija minētas starp Donavas un Tisas upi atrodošos lauku apgabalu reģistros.

XIX un XX gadsimta mijas mutvārdu folkloras pieraksti liecina, ka Vidustisas apgabala zemnieku saimniecībās no dradžiem vārīja ziepes un ka pamazām tos sāka novērtēt arī kā pārtikas produktu. Pēc cūku bērēm parasti cepa apaļmaizītes, kurām pievienoja mazus kraukšķīgus sacepta svaigā speķa gabaliņus bez ādas. XX gadsimta 30. gados sagatavotā etnogrāfiskā apskatā minētas raudzētas vai neraudzētas mīklas apaļmaizītes ar dažādām, tostarp dradžu, piedevām (Bátky Zs.: Táplálkozás (Ēdiens). In: A magyarság néprajza (Ungāru etnogrāfija). Budapest, 1933. p.: 100), tāpēc var teikt, ka dradžu pievienošana rauga mīklai vispārpieņemta kļuva XX gadsimta sākumā.

Līdz pat šai dienai “Tepertős pogácsának” saglabā nozīmīgu vietu ikdienas kulinārajā tradīcijā. Apaļmaizītes pasniedz kopā ar sātīgo gulaša vai pupiņu zupu un piedāvā kā uzkodu sanāksmju un konferenču pārtraukumos. Bieži tās ceļ ģimenes svētku galdā kāzās vai kristībās un Ziemsvētku vai Lieldienu mielastā; lauku tūrisma saimniecībās tos piedāvā kā uzkodu pie vīna (Hagyományok Ízek Régiók, I. kötet (Tradīcijas, garšas, reģioni: 1. sējums) p.: 145–147.).

Kopš XIX gadsimta 80. gadiem to labo slavu stiprina virkne pavārgrāmatu: Dobos C. József: Magyar-Franczia szakácskönyv (Ungāru–franču pavārgrāmata) 784-785. oldal, 1881; Rozsnyai Károly: Legújabb nagy házi cukrászat (Jaunā mājas cepumu grāmata) 350. oldal, 1905; Kincses Váncza receptkönyv (Vanco: manas receptes) 21. oldal, 1920; Az Új idők második receptkönyve (Otrā mūslaiku pavārgrāmata) 182. oldal, 1934; Hajdú ernőné: Jaj, mit főzzek (Ko man tagad pagatavot?) 73. oldal, 1941; Rudnay János: A magyar cukrászat remekei (Ungāru kulinārijas meistarstiķi) 89. oldal, 1973.

3.9.   Minimālās prasības un procedūra specifiskuma kontroles jomā:

| Specifiskās īpašības | Minimālās prasības | Kontroles metode un biežums |
| --- | --- | --- |
| Tauku saturs | — | sausnā 20–30 masas %, |

Specifiskās īpašības

Minimālās prasības

Kontroles metode un biežums

Tauku saturs

—

sausnā 20–30 masas %,

| — | drīkst izmantot tikai cūku taukus |
| --- | --- |

—

drīkst izmantot tikai cūku taukus

Saskaņā ar aprakstu 3.5. punktā; laboratorijā reizi sešos mēnešos

Dradži (sasmalcināti)

| — | jāizmanto cūkas dradži, |
| --- | --- |

—

jāizmanto cūkas dradži,

| — | jāizmanto dradži bez ādas |
| --- | --- |

—

jāizmanto dradži bez ādas

Pamatojoties uz produktu dokumentāciju vai produkcijas lapām; par katru produkcijas partiju

Sastāvdaļas

| — | saskaņā ar aprakstu 3.6. punktā (cūkas dradži, cūku tauki, kviešu milti, olas, olas dzeltenums, piens, raugs, baltvīns vai etiķis, skābais krējums, sāls un pipari) |
| --- | --- |

—

saskaņā ar aprakstu 3.6. punktā (cūkas dradži, cūku tauki, kviešu milti, olas, olas dzeltenums, piens, raugs, baltvīns vai etiķis, skābais krējums, sāls un pipari)

Pamatojoties uz produktu dokumentāciju vai produkcijas lapām; par katru produkcijas partiju

Produkta organoleptiskās īpašības (sastāvdaļas, garša, smarža)

| — | stingra vai gaisīga konsistence, |
| --- | --- |

—

stingra vai gaisīga konsistence,

| — | viegli piparota garša un raksturīgā dradžu smarža un garša |
| --- | --- |

—

viegli piparota garša un raksturīgā dradžu smarža un garša

Organoleptisko īpašību pārbaude; katrā maiņā

4.   Iestādes vai institūcijas, kuras pārbauda atbilstību produkta specifikācijai:

4.1.   Nosaukums un adrese:

| Nosaukums: | Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság (Centrālā lauksaimniecības administrācija, Pārtikas un dzīvnieku barības nekaitīguma direktorāts) |
| --- | --- |
| Adrese: | Budapest |
| Mester u. 81. |
| 1095 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Nosaukums:

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság (Centrālā lauksaimniecības administrācija, Pārtikas un dzīvnieku barības nekaitīguma direktorāts)

Adrese:

Budapest

Mester u. 81.

1095

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tālr.

+36 4563010

Fakss

—

E-pasts:

oevi@oai.hu

| ☒ publiska iestāde |  privāta institūcija |
| --- | --- |

☒ publiska iestāde

 privāta institūcija

4.2.   Iestādes vai institūcijas konkrētie uzdevumi:

Pārbaudīt produkta atbilstību produkta specifikācijas prasībām.

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---

| 21.6.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/22 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/22

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2012/C 180/12

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“FIN GRAS”/“FIN GRAS DU MÉZENC”

EK Nr. FR-PDO-0005-0545-30.03.2006

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1.   Nosaukums:

„Fin gras”/„Fin gras du Mézenc”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1.   Produkta veids:

| 1.1. grupa. | Svaiga gaļa (un subprodukti) |
| --- | --- |

1.1. grupa.

Svaiga gaļa (un subprodukti)

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Ar cilmes vietas nosaukumu “Fin gras”/“Fin gras du Mézenc” drīkst apzīmēt vienīgi liellopu gaļu, kas iegūta no vismaz 24 mēnešu vecām telēm vai vismaz 30 mēnešu veciem vīriešu kārtas kastrētiem liellopiem.

Tas ir sezonas produkts. Pēc tam kad dzīvnieki ziemā kūtī lēni nobaroti galvenokārt ar sienu, tie laikposmā no 1. februāra līdz 31. maijam ieskaitot tiek nokauti.

Dzīvniekus dažādos to dzīves posmos, jo īpaši pirms nobarošanas posma un nobarošanas beigās, stingri atlasa, pamatojoties uz kritērijiem, kas saistīti ar to skeleta un muskuļu attīstību, nobarojumu, ko konstatē uzspiežot, funkcionālām spējām un ārieni kopumā.

Liemeņu un gaļas īpašības saistītas ar ilgu un pakāpenisku nobarošanu ar Mezenka (Mézenc) sienu un dzīvnieku stingru atlasi dažādos to dzīves posmos.

Liemeņiem ir jābūt ar šādām īpašībām:

| — | muskuļaudu klase atbilst E, U vai R, bet nobarojums atbilst 2., 3. vai 4. taukaudu klasei pēc Kopienas liellopu liemeņu klasifikācijas skalas EUROP, |
| --- | --- |

—

muskuļaudu klase atbilst E, U vai R, bet nobarojums atbilst 2., 3. vai 4. taukaudu klasei pēc Kopienas liellopu liemeņu klasifikācijas skalas EUROP,

| — | telēm liemeņa svars (atdzesēta liemeņa svars, ko norāda arī fiskālām vajadzībām) ir vismaz 280 kg, bet vēršiem – vismaz 320 kg, |
| --- | --- |

—

telēm liemeņa svars (atdzesēta liemeņa svars, ko norāda arī fiskālām vajadzībām) ir vismaz 280 kg, bet vēršiem – vismaz 320 kg,

| — | liemeņi klāti ar taukainu vaskojumu vai plānu tauku slāni bez tauku sabiezējumiem, |
| --- | --- |

—

liemeņi klāti ar taukainu vaskojumu vai plānu tauku slāni bez tauku sabiezējumiem,

| — | ārējais tauku slānis balts vai krēmkrāsā. |
| --- | --- |

—

ārējais tauku slānis balts vai krēmkrāsā.

Gaļa ir koši sarkanā vai purpursarkanā krāsā. Gaļa ir ar marmorējumu (resp., ar cauraugušiem taukiem). Gaļu realizē atdzesētu, izņemot atsaldētu atdzesētu gaļu.

Atkarībā no tā, vai gaļu piedāvā jēlu, sautētu vai ceptu, tā ir maiga vai ļoti maiga, eļļaina, samērā sulīga un ēdot aromātiska un garda, ar stipru un paliekošu garšu.

Gaļas izcirtņus mazumtirdzniecībai veido, kad to pārdod galīgajam patērētājam.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

Nepiemēro

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

Saskaņā ar piemērojamo lopkopības sistēmu, liellopi barojas galvenokārt ar zālaugiem; tas nozīmē, ka liellopu skaits saimniecībā ir ierobežots un katram dzīvniekam ir vismaz 70 āru pļaujamo un noganāmo pļavu platības.

Audzējot liellopus pēc minētās lopkopības sistēmas, dzīvnieki tiek turēti pārmaiņus ganībās vai kūtī atkarībā no gadalaika, lai gūtu labumu no tās dabas vides sniegtajām iespējām, kurai raksturīgas garas un bargas ziemas. Dzīvnieki uzturas ganībās vismaz laikposmā no 21. jūnija līdz 21. septembrim. Tie izmanto dabīgās ganības, kā arī pļaujamo pļavu atālu. Tie uzturas kūtī vismaz laikā no 30. novembra līdz 30. martam. Šajā laikā dzīvniekiem bagātīgi izēdina sienu saskaņā ar to ēstgribu.

Dzīvnieku pamatbarību veido vienīgi ganību zāle vai siens.

Dzīvnieku barībai izmantojamās pļaujamās pļavas un ganības atrodas noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, un tajās sastopami tikai Mezenkam raksturīgās savvaļas floras augi. Pļavas tiek regulāri koptas, un to mēslošana ir pielāgota floras dažādības saglabāšanai. Izmanto vienīgi pirmā pļāvuma sienu, ko žāvē pļavā un uzglabā atsevišķi no pārējā saimniecībā izmantojamā siena.

Galīgās nobarošanas laikā dzīvniekiem izēdina barību galvenokārt uz tāda siena bāzes, kuru lopkopis izraudzījies tā kvalitātes dēļ. Barību dzīvniekiem dod katram savā silē. Šajā nobarošanas posmā izēdināmo sienu dod vismaz četras reizes dienā, atbrīvojot sili no neapēstā siena. Lai līdzsvarotu barības devu, atļauts ierobežotā daudzumā izēdināt augu valsts izcelsmes papildbarību, ko veido četras izejvielas, no kurām vismaz divas ir graudaugi. Papildbarības daudzums nedrīkst pārsniegt 700 g uz 100 kg liellopu dzīvsvara.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Dzimšana, audzēšana, nobarošana, nokaušana

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

Nepiemēro

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai:

Realizācijas posmos līdz pat galīgajam patērētājam liemeņiem un no tā iegūtajiem izcirtņiem jābūt ar marķējumu, uz kura norādīta vismaz šāda informācija:

| — | aizsargātais nosaukums, |
| --- | --- |

—

aizsargātais nosaukums,

| — | Eiropas Savienības ACVN logotips, |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības ACVN logotips,

| — | dzīvnieka valsts identifikācijas numurs vai kaušanas numurs, |
| --- | --- |

—

dzīvnieka valsts identifikācijas numurs vai kaušanas numurs,

| — | lopkopības saimniecības numurs, |
| --- | --- |

—

lopkopības saimniecības numurs,

| — | lopkautuves nosaukums, adrese un sertifikācijas numurs, |
| --- | --- |

—

lopkautuves nosaukums, adrese un sertifikācijas numurs,

| — | kaušanas datums, |
| --- | --- |

—

kaušanas datums,

| — | uz restēm vai cepeškrāsnī cepamai gaļai, izņemot krūtsgabalu, bifšteka gabalu un fileju, norāde “neatkaulotas gaļas nogatavināšanās laiks no dzīvnieka nokaušanas dienas līdz realizācijai mazumtirdzniecībā galīgajam patērētājam ir vismaz desmit pilnas dienas”. |
| --- | --- |

—

uz restēm vai cepeškrāsnī cepamai gaļai, izņemot krūtsgabalu, bifšteka gabalu un fileju, norāde “neatkaulotas gaļas nogatavināšanās laiks no dzīvnieka nokaušanas dienas līdz realizācijai mazumtirdzniecībā galīgajam patērētājam ir vismaz desmit pilnas dienas”.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst šādu kantonu un pašvaldību teritorija:

| | Ardèche departamentā – |
| --- | --- |

Ardèche departamentā –

| | Antraigues-sur-Volane kantons pilnībā; |
| --- | --- |

Antraigues-sur-Volane kantons pilnībā;

| | Aubenas kantonā: Aubenas un Mercuer pašvaldība; |
| --- | --- |

Aubenas kantonā: Aubenas un Mercuer pašvaldība;

| | Burzet kantonā: Burzet, Péreyres, Sagnes-et-Goudoulet un Sainte-Eulalie pašvaldība, |
| --- | --- |

Burzet kantonā: Burzet, Péreyres, Sagnes-et-Goudoulet un Sainte-Eulalie pašvaldība,

| | Le Cheylard kantonā: Le Chambon un Saint-Andéol-de-Fourchades pašvaldība; |
| --- | --- |

Le Cheylard kantonā: Le Chambon un Saint-Andéol-de-Fourchades pašvaldība;

| | Coucouron kantonā: Issanlas, Issarlès, Le Lac-d'Issarlès, Lanarce, Lavillatte un Lespéron pašvaldība; |
| --- | --- |

Coucouron kantonā: Issanlas, Issarlès, Le Lac-d'Issarlès, Lanarce, Lavillatte un Lespéron pašvaldība;

| | Montpezat-sous-Bauzon pašvaldība pilnībā; |
| --- | --- |

Montpezat-sous-Bauzon pašvaldība pilnībā;

| | Privas kantonā: Ajoux, Gourdon, Pourchères, Privas, Saint-Priest un Veyras pašvaldība; |
| --- | --- |

Privas kantonā: Ajoux, Gourdon, Pourchères, Privas, Saint-Priest un Veyras pašvaldība;

| | Saint-Agrève kantonā: Mars pašvaldība; |
| --- | --- |

Saint-Agrève kantonā: Mars pašvaldība;

| | Saint-Etienne-de-Lugdarès kantonā: Le Plagnal un Saint-Alban-en-Montagne pašvaldība; |
| --- | --- |

Saint-Etienne-de-Lugdarès kantonā: Le Plagnal un Saint-Alban-en-Montagne pašvaldība;

| | Saint-Martin-de-Valamas kantonā: Borée, La Rochette, Saint-Clément un Saint-Martial pašvaldība; |
| --- | --- |

Saint-Martin-de-Valamas kantonā: Borée, La Rochette, Saint-Clément un Saint-Martial pašvaldība;

| | Saint-Pierreville kantonā: Issamoulenc, Marcols-les-Eaux un Saint-Julien-du-Gua pašvaldība; |
| --- | --- |

Saint-Pierreville kantonā: Issamoulenc, Marcols-les-Eaux un Saint-Julien-du-Gua pašvaldība;

| | Thueyts kantonā: Astet pašvaldība; |
| --- | --- |

Thueyts kantonā: Astet pašvaldība;

| | Vals-les-Bains kantonā: Labégude, Saint-Julien-du-Serre, Ucel un Vals-les-Bains pašvaldība; |
| --- | --- |

Vals-les-Bains kantonā: Labégude, Saint-Julien-du-Serre, Ucel un Vals-les-Bains pašvaldība;

| | Haute-Loire departamentā – |
| --- | --- |

Haute-Loire departamentā –

| | Fay-sur-Lignon kantons pilnībā; |
| --- | --- |

Fay-sur-Lignon kantons pilnībā;

| | Le Monastier-sur-Gazeille kantonā: Freycenet-la-Cuche, Freycenet-la-Tour, Laussonne, Le Monastier-sur-Gazeille, Moudeyres, Présailles pašvaldība; |
| --- | --- |

Le Monastier-sur-Gazeille kantonā: Freycenet-la-Cuche, Freycenet-la-Tour, Laussonne, Le Monastier-sur-Gazeille, Moudeyres, Présailles pašvaldība;

| | Le Puy-en-Velay kantonā: Le Puy-en-Velay un Vals-près-le-Puy pašvaldība; |
| --- | --- |

Le Puy-en-Velay kantonā: Le Puy-en-Velay un Vals-près-le-Puy pašvaldība;

| | Le Puy-en-Velay Nord kantonā: Aiguilhe, Chadrac, Le Monteil un Polignac pašvaldība; |
| --- | --- |

Le Puy-en-Velay Nord kantonā: Aiguilhe, Chadrac, Le Monteil un Polignac pašvaldība;

| | Le Puy-en-Velay Est kantonā: Brives-Charensac un Saint-Germain-Laprade pašvaldība; |
| --- | --- |

Le Puy-en-Velay Est kantonā: Brives-Charensac un Saint-Germain-Laprade pašvaldība;

| | Le Puy-en-Velay Ouest kantonā: Espaly-Saint-Marcel pašvaldība; |
| --- | --- |

Le Puy-en-Velay Ouest kantonā: Espaly-Saint-Marcel pašvaldība;

| | Le Puy-en-Velay Sud-Est kantonā: Arsac-en-Velay un Coubon pašvaldība; |
| --- | --- |

Le Puy-en-Velay Sud-Est kantonā: Arsac-en-Velay un Coubon pašvaldība;

| | Saint-Julien-Chapteuil kantonā: Lantriac, Montusclat, Queyrières, Saint-Julien-Chapteuil un Saint-Pierre-Eynac pašvaldība; |
| --- | --- |

Saint-Julien-Chapteuil kantonā: Lantriac, Montusclat, Queyrières, Saint-Julien-Chapteuil un Saint-Pierre-Eynac pašvaldība;

| | Tence kantonā: Mazet-Saint-Voy pašvaldība; |
| --- | --- |

Tence kantonā: Mazet-Saint-Voy pašvaldība;

| | Yssingeaux kantonā: Araules un Yssingeaux pašvaldība; |
| --- | --- |

Yssingeaux kantonā: Araules un Yssingeaux pašvaldība;

| | Lozère departamentā – |
| --- | --- |

Lozère departamentā –

| | Langogne kantonā: Langogne pašvaldība. |
| --- | --- |

Langogne kantonā: Langogne pašvaldība.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Ģeogrāfiskais apgabals atrodas Centrālā masīva austrumu pamalē netālu no Pijanvelē (Puy en Velay), un tā centrālajā daļā ir Mezenka (Mézenc) plato.

Šim ģeogrāfiskajam apgabalam liellopu audzēšanas ziņā ir raksturīga Mezenka plato ietekme, kas izpaužas kā īpašu lopkopības ieražu un nobarošanas paņēmienu attīstība, pamatojoties uz ganību un augstkalnu siena izmantošanu, kuru iegūst no zālājiem, kas aug no 1 100 m līdz 1 500 m augstumā virs jūras līmeņa. Turklāt apgabalam raksturīgi „Fin gras” veida gaļas patērēšanas ieradumi un pārdošana tradicionālajos gaļas veikalos, dzīvnieku kaušana “Fin gras” iegūšanai un dzīvnieku nogādāšana uz lopkautuvēm lopkopju pavadībā.

Šajos augstkalnu apvidos plešas paugurainas zemes platības, kuru morfoloģiskajās un ģeoloģiskajās īpašībās saskatāmas senu vulkānu darbības sekas, un augsnes ir dziļas un to reakcija viegli skāba.

Tur valda kontinentāls klimats ar Vidusjūras ietekmi. Jūnija beigās un jūlijā iestājas ūdens apsīkums un augstas temperatūras, tādējādi radot lieliskus apstākļus siena ieguvei un žāvēšanai Mezenka masīva (Massif du Mézenc) pļavās. Šie dabas apstākļi veicina īpašas, šim kalnu masīvam raksturīgas floras attīstību ar samērā lielu sugu dažādību un nosaka to, ka sienu ievāc neierasti lielā augstumā virs jūras līmeņa.

Mezenka zālāji to kvalitātes dēļ ir izslavēti jau kopš XVIII gadsimta. “Mezenka pļaujamo pļavu un ganību floras saraksts”, kas sagatavots 1995. gadā, liecina par ievērojami lielu tādu sugu dažādību, kuras tipiskas vēsam kalnu klimatam (vijolīte, zalkšu sūrene, lāčsaknes (Meum athamanticum), Šeksa skarene (Poa chaixii). Mezenka siena analīze ļāvusi apstiprināt, ka tam ir liela uzturvērtība, kas ir krietni vien augstāka par kalnu sienu vidējo uzturvērtību, kuru noteicis INRA (Institut National de la Recherche Agronomique – Francijas Valsts agronomisko pētījumu institūts). Lāčsaknes (Meum athamanticum Jacq.), kuru vietējais nosaukums ir “cistre”, simbolizē Mezenka pļaujamo pļavu augu valsti. Mezenka īpatnība ir tā, ka tur pļauj zāli pļavās, kuras atrodas līdz pat 1 500 m virs jūras līmeņa un kurās sastopamas lāčsaknes; tādējādi tās nonāk sienā, ko izbaro dzīvniekiem (kas neēd šo augu svaigā veidā). Augs piešķir sienam īpašu garšas tīkamību. Citos kalnu masīvos šis augs ir sastopams vasaras ganībās, un tātad dzīvnieki to nepatērē.

Apgabalā ir izveidojusies oriģināla lauksaimnieciskās ražošanas sistēma, izmantojot pļaujamās pļavas, lai audzētu dzīvniekus platībās, kas ir lielākā augstumā virs jūras līmeņa (vairāk par 1 100 metriem) un ko citviet izmanto tikai ganībām.

Dzīvnieku audzē nevis tā augšanas potenciāla maksimālai izmantošanai, bet gan lai tas varētu gūt lielāku labumu no tā rīcībā esošajiem lopbarības resursiem. Dzīvnieku augšana noris regulāri, jo vasarā ganībās gandrīz nekad nav ilgstošu sausuma periodu izraisīta zāles trūkuma. Tauki dzīvniekiem uzkrājas vienmērīgi, kaut arī straujāk tas notiek beidzamajā posmā.

Apgabala lopkopji ir ieviesuši īpašu siena vākšanas praksi, žāvējot sienu pļavā un atlasot labāko sienu nobarošanas laikam. Šādai nobarošanai izraudzīto dzīvnieku ķermeņa morfoloģiskajām īpašībām jābūt tādām, kas padodas lēnai nobarošanai ziemā ar sienu. Tamdēļ lopkopji visu dzīvnieku audzēšanas laiku šķiro tos atkarībā no muskuļu attīstības, skeleta attīstības, funkcionālo spēju, nobarošanās spēju un ārējā izskata rādītājiem. Dzīvniekus sadzenot atpakaļ kūtī, to nobarojumam jābūt pietiekami vājam, lai ziemā varētu nodrošināt tiem lēnu galīgo nobarošanu ar sienu.

Katrā saimniecībā ik gadu tikai daži dzīvnieki tiek atlasīti “Fin gras” vai “Fin gras du Mézenc” ražošanai. Lēnā nobarošana ziemā ar sienu vismaz 110 dienas pēc dzīvnieku sadzīšanas atpakaļ kūtī, kas notiek vēlākais novembra sākumā, ir posms, kur dzīvniekus aprūpē individuāli un nevis pa partijām, izbarojot tiem atlasītu sienu ēdienreizēs, lai maksimāli veicinātu siena ievadīšanu dzīvnieku kuņģī. Kūtī katram dzīvniekam ēdināšana ir pielāgota atkarībā no tā nobarojuma pakāpes un paredzamā pārdošanas datuma. Nobarojot dzīvniekus tradicionālā veidā “Fin gras” iegūšanai, tiem izveidojas virsējā tauku kārta, kas pasargā liemeņa nogatavināšanos no oksidācijas parādībām. Tas ļauj iegūt liemeņus, kas padodas ilgstošai nogatavināšanai (līdz pat 20 vai 30 dienām) bez bojāšanās.

“Fin gras” izmantojamo dzīvnieku kaušana notiek pēc tradicionāliem paņēmieniem, kas ļauj saglabāt gaļas piemērotību ilgai nogatavināšanai. Īpaši aizliegta ir liemeņa mazgāšana dušā, izņemot nejaušu notraipījumu gadījumus; aizliegta ir arī apgraizīšana (virskārtas tauku noņemšana). Liemeņa atvēsināšanu veic tā, lai nepieļautu strauju to atdzesēšanu.

Šīs īpašās liellopu gaļas apzīmēšanai izmanto gan tradicionālo nosaukumu “Fin gras”, gan arī tradicionālo nosaukumu “Fin gras” kopā ar ģeogrāfisko nosaukumu “Mézenc”.

5.2.   Produkta specifika:

Gaļu iegūst no dzīvniekiem, kas baroti ar zāli un tādu augstkalnu platību sienu, kuras citviet izmanto vasaras ganībām.

Liemeņu virsa var būt ar taukainu vaskojumu, vai arī tie klāti ar vieglu tauku slāni bez tauku sabiezējumiem. Ārējais tauku slānis ir balts vai krēmkrāsā. Gaļa ir koši sarkanā vai purpursarkanā krāsā. Gaļa ir ar marmorējumu (resp., ar cauraugušiem taukiem).

Gaļai ar nosaukumu “Fin gras” vai “Fin gras du Mézenc” piemīt sevišķas īpašības, kas saistītas gan ar kalnu plato augiem, gan arī ar dzīvnieku audzēšanas sistēmu. Šīs īpašības ir pārbaudītas un apstiprinājušās, degustējot jēlu un termiski apstrādātu gaļu, kā arī laboratorijā veiktajās analīzēs.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Mezenka plato ģeoloģiskie un klimatiskie apstākļi, kas raksturīgi augstienei, ir tādi, ka tur aug augi ar lielu sugu dažādību, kuras īpaši piemērotas tam, lai iegūtu izcilas kvalitātes sienu, ko žāvē turpat pļavā. Pētījumi liecina, ka pastāv saikne starp Mezenka plato iegūtā siena (kur lāčsakne ir Mezenku simbolizējošs augs) terpēnu sastāvu un gaļas tauku terpēnu sastāvu.

Šiem gaļas produktiem piemīt īpatnība, kuras pamatā ir lēna nobarošana ziemā galvenokārt ar izcilas kvalitātes un dzīvnieku ēstgribu veicinošu sienu, kas ļauj panākt dzīvniekiem optimālu nobarojumu pēc kūtī pavadītām 110 dienām. Tie patērē lielus daudzums siena, pateicoties ieviestajai ēdināšanas praksei.

Šo dzīvnieku individuāla aprūpe un rūpīga to atlase pēc vajadzīgajām īpašībām visu to dzīves laiku, lai izraudzītos tikai tos dzīvniekus, kas ir vispiemērotākie lēnai nobarošanai ar sienu, ļauj izaudzēt dzīvniekus ar izcilām kvalitātes īpašībām un iegūt gardu gaļu.

Produkta īpašības saistītas vienlaikus gan ar vides apstākļiem un dabisko floru, kas tajā attīstījusies, gan arī ar audzēšanas paņēmieniem, kas izkopti šajā vidē (augstas kvalitātes siena ieguve, dzīvnieku šķirošana, lēna nobarošana ar sienu ziemā utt.). Noteiktu vecumu sasniegušu dzīvnieku lēna nobarošana ar sienu ļauj iegūt baltu virsējo tauku kārtiņu un liemeņus ar labu taukainu vaskojumu vai klātus ar vieglu tauku slāni (bez tauku sabiezējumiem); tas ir cieši saistīts ar šīs gaļas marmorējumu un izteikto garšu.

Īsais laiks, kas vajadzīgs dzīvnieku nogādei lopkautuvēs, un iegūstamā produkta kvalitātes īpatnību ievērošana visā kaušanas posma laikā ļauj saglabāt liemeņu specifiskumu un nogatavināšanās spējas.

Lopkopji, lopkautuves un miesnieki ir savstarpēji saistīti „Fin gras du Mézenc” ražošanas procesa posmi. Šo produktu realizē tradicionālā tirdzniecības apritē: vietējie miesnieki izmanto pārdošanas vietām pašas tuvākās lopkautuves, lai nokautu dzīvniekus, kurus viņi izraudzījušies lopkopības saimniecībās. Gaļas tirgotavu priekšā vēl šodien rīko Lieldienām izgreznotu dzīvnieku izrādīšanu. Augstvērtīgo produktu gadatirgi (t. s. “treknie gadatirgi”), ko joprojām rīko, pulcina dažādos nozares dalībniekus ap šiem sezonas produktiem, kuru reputācija ir neapstrīdama.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/CDC_Fin_gras_du_Mezenc.pdf

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---

Labojumi

| 21.6.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/27

---

Labojums paziņojumā par atklātu konkursu 2012/C 168/06

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” C 168, 2012. gada 14. jūnijs
  )

2012/C 180/13

Paziņojuma par atklātu konkursu 2012/C 168/06 publikāciju uzskata par spēku zaudējušu.

---