# Úradný vestník C 225/2012

| | ISSN 1977-1037
  doi:10.3000/19771037.C_2012.225.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 225 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5527. júla 2012 |

ISSN 1977-1037

doi:10.3000/19771037.C_2012.225.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 225

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5527. júla 2012

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Výbor regiónov |
| | 95. plenárne zasadnutie v dňoch 3. a 4. mája 2012 |
| 2012/C 225/01 | Stanovisko Výboru regiónov Stratégia rozširovania a hlavné výzvy v rokoch 2011 – 2012 | 1 |
| 2012/C 225/02 | Stanovisko Výboru regiónov Zelená kniha o práve na zlúčenie rodiny | 7 |
| 2012/C 225/03 | Stanovisko Výboru regiónov Revízia stratégie EÚ v oblasti kvality ovzdušia a emisií | 11 |
| 2012/C 225/04 | Stanovisko Výboru regiónov Legislatívne návrhy v súvislosti s reformou spoločnej rybárskej politiky | 20 |
| 2012/C 225/05 | Stanovisko Výboru regiónov Aktívne starnutie: inovácia – inteligentné zdravie – lepšia kvalita života | 46 |
| 2012/C 225/06 | Stanovisko Výboru regiónov Energetická účinnosť v mestách a regiónoch – zameranie na rozdiely medzi vidieckymi okresmi a mestami | 52 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Výbor regiónov

95. plenárne zasadnutie v dňoch 3. a 4. mája 2012

2012/C 225/01

Stanovisko Výboru regiónov Stratégia rozširovania a hlavné výzvy v rokoch 2011 – 2012

1

2012/C 225/02

Stanovisko Výboru regiónov Zelená kniha o práve na zlúčenie rodiny

7

2012/C 225/03

Stanovisko Výboru regiónov Revízia stratégie EÚ v oblasti kvality ovzdušia a emisií

11

2012/C 225/04

Stanovisko Výboru regiónov Legislatívne návrhy v súvislosti s reformou spoločnej rybárskej politiky

20

2012/C 225/05

Stanovisko Výboru regiónov Aktívne starnutie: inovácia – inteligentné zdravie – lepšia kvalita života

46

2012/C 225/06

Stanovisko Výboru regiónov Energetická účinnosť v mestách a regiónoch – zameranie na rozdiely medzi vidieckymi okresmi a mestami

52

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | VÝBOR REGIÓNOV |
| | 95. plenárne zasadnutie v dňoch 3. a 4. mája 2012 |
| 2012/C 225/07 | Stanovisko Výboru regiónov Všeobecné ustanovenia o fondoch spoločného strategického rámca | 58 |
| 2012/C 225/08 | Stanovisko Výboru regiónov Návrh nariadenia o EFRR | 114 |
| 2012/C 225/09 | Stanovisko Výboru regiónov Návrh nariadenia o Európskom sociálnom fonde | 127 |
| 2012/C 225/10 | Stanovisko Výboru regiónov Návrh nariadenia o Kohéznom fonde | 143 |
| 2012/C 225/11 | Stanovisko Výboru regiónov Revízia legislatívneho rámca TEN-T | 150 |
| 2012/C 225/12 | Stanovisko Výboru regiónov Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii na obdobie rokov 2014 – 2020 | 159 |
| 2012/C 225/13 | Stanovisko Výboru regiónov Program Európskej únie v oblasti sociálnej zmeny a inovácie | 167 |
| 2012/C 225/14 | Stanovisko Výboru regiónov Legislatívne návrhy k reforme spoločnej poľnohospodárskej politiky a rozvoju vidieka po roku 2013 | 174 |
| 2012/C 225/15 | Stanovisko Výboru regiónov Erasmus pre všetkých | 200 |
| 2012/C 225/16 | Stanovisko Výboru regiónov Transeurópske telekomunikačné siete | 211 |
| 2012/C 225/17 | Stanovisko Výboru regiónov Program Spotrebitelia na obdobie 2014 – 2020 | 217 |
| 2012/C 225/18 | Stanovisko Výboru regiónov Zdravie pre rast – tretí viacročný akčný program EÚ na obdobie rokov 2014 – 2020 | 223 |

III   Prípravné akty

VÝBOR REGIÓNOV

95. plenárne zasadnutie v dňoch 3. a 4. mája 2012

2012/C 225/07

Stanovisko Výboru regiónov Všeobecné ustanovenia o fondoch spoločného strategického rámca

58

2012/C 225/08

Stanovisko Výboru regiónov Návrh nariadenia o EFRR

114

2012/C 225/09

Stanovisko Výboru regiónov Návrh nariadenia o Európskom sociálnom fonde

127

2012/C 225/10

Stanovisko Výboru regiónov Návrh nariadenia o Kohéznom fonde

143

2012/C 225/11

Stanovisko Výboru regiónov Revízia legislatívneho rámca TEN-T

150

2012/C 225/12

Stanovisko Výboru regiónov Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii na obdobie rokov 2014 – 2020

159

2012/C 225/13

Stanovisko Výboru regiónov Program Európskej únie v oblasti sociálnej zmeny a inovácie

167

2012/C 225/14

Stanovisko Výboru regiónov Legislatívne návrhy k reforme spoločnej poľnohospodárskej politiky a rozvoju vidieka po roku 2013

174

2012/C 225/15

Stanovisko Výboru regiónov Erasmus pre všetkých

200

2012/C 225/16

Stanovisko Výboru regiónov Transeurópske telekomunikačné siete

211

2012/C 225/17

Stanovisko Výboru regiónov Program Spotrebitelia na obdobie 2014 – 2020

217

2012/C 225/18

Stanovisko Výboru regiónov Zdravie pre rast – tretí viacročný akčný program EÚ na obdobie rokov 2014 – 2020

223

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Výbor regiónov

95. plenárne zasadnutie v dňoch 3. a 4. mája 2012

| 27.7.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 225/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 225/1

---

Stanovisko Výboru regiónov „Stratégia rozširovania a hlavné výzvy v rokoch 2011 – 2012“

2012/C 225/01

VÝBOR REGIÓNOV

| — | poukazuje na to, že všetky krajiny, s ktorými sa počíta v stratégii rozširovania (1), formálne ratifikovali Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd a Európsku chartu miestnej samosprávy, a chcel by ich vyzvať, aby svoje záväzky plnili a dodržiavali; |
| --- | --- |

—

poukazuje na to, že všetky krajiny, s ktorými sa počíta v stratégii rozširovania (1), formálne ratifikovali Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd a Európsku chartu miestnej samosprávy, a chcel by ich vyzvať, aby svoje záväzky plnili a dodržiavali;

| — | upozorňuje, že je nesmierne dôležité formovať a rozvíjať viacúrovňové riadenie, nezávislé médiá a občiansku spoločnosť v kandidátskych krajinách, ktoré nabáda, aby podporovali dodržiavanie občianskych slobôd a demokratické postupy v politickom živote; |
| --- | --- |

—

upozorňuje, že je nesmierne dôležité formovať a rozvíjať viacúrovňové riadenie, nezávislé médiá a občiansku spoločnosť v kandidátskych krajinách, ktoré nabáda, aby podporovali dodržiavanie občianskych slobôd a demokratické postupy v politickom živote;

| — | zdôrazňuje význam formálnych konzultácií medzi príslušnými štátnymi orgánmi a miestnymi a regionálnymi samosprávami v každej fáze rozširovania EÚ. Takýto prístup vedie k rozsiahlejšiemu zapojeniu verejnosti, pomáha uplatňovať zásadu subsidiarity a zabezpečuje bližší kontakt s občanmi. Ak sú miestni a regionálni zástupcovia dobre informovaní o integračnom procese, uľahčuje to aj uplatňovanie právnych predpisov a pomáha lepšie využívať nástroj predvstupovej pomoci; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje význam formálnych konzultácií medzi príslušnými štátnymi orgánmi a miestnymi a regionálnymi samosprávami v každej fáze rozširovania EÚ. Takýto prístup vedie k rozsiahlejšiemu zapojeniu verejnosti, pomáha uplatňovať zásadu subsidiarity a zabezpečuje bližší kontakt s občanmi. Ak sú miestni a regionálni zástupcovia dobre informovaní o integračnom procese, uľahčuje to aj uplatňovanie právnych predpisov a pomáha lepšie využívať nástroj predvstupovej pomoci;

| — | nabáda, aby sa miestne a regionálne samosprávy združovali do organizácií, resp. aby sa posilňovali už existujúce organizácie tohto druhu, a aby spolupracovali so svojimi partnermi v členských krajinách EÚ, čo môže viesť k výmene skúseností a pomôcť procesu integrácie; |
| --- | --- |

—

nabáda, aby sa miestne a regionálne samosprávy združovali do organizácií, resp. aby sa posilňovali už existujúce organizácie tohto druhu, a aby spolupracovali so svojimi partnermi v členských krajinách EÚ, čo môže viesť k výmene skúseností a pomôcť procesu integrácie;

| — | kladne hodnotí integračný proces prebiehajúci v kandidátskych krajinách, ktorý by sa takisto mal využiť ako jeden z prvkov v procese decentralizácie založenom na transparentnej implementácii; |
| --- | --- |

—

kladne hodnotí integračný proces prebiehajúci v kandidátskych krajinách, ktorý by sa takisto mal využiť ako jeden z prvkov v procese decentralizácie založenom na transparentnej implementácii;

| — | zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby sa dodržiavali zásady dobrých susedských vzťahov medzi členskými štátmi EÚ, kandidátskymi krajinami a ostatnými krajinami, a vyzdvihuje úlohu a význam rozvoja cezhraničnej a regionálnej spolupráce medzi týmito krajinami. |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby sa dodržiavali zásady dobrých susedských vzťahov medzi členskými štátmi EÚ, kandidátskymi krajinami a ostatnými krajinami, a vyzdvihuje úlohu a význam rozvoja cezhraničnej a regionálnej spolupráce medzi týmito krajinami.

| Spravodajca | Stanisław SZWABSKI (EA/PL), predseda mestskej rady mesta Gdynia |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade: Stratégia rozširovania a hlavné výzvy v rokoch 2011 – 2012
  COM(2011) 666 final |

Spravodajca

Stanisław SZWABSKI (EA/PL), predseda mestskej rady mesta Gdynia

Referenčný dokument

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade: Stratégia rozširovania a hlavné výzvy v rokoch 2011 – 2012

COM(2011) 666 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné odporúčania

| 1. | poukazuje na to, že cieľom rozširovania EÚ je zväčšiť oblasť mierového rozvoja a spolupráce v Európe; Európska únia je preto otvorená pre všetky európske krajiny, ktoré majú záujem o vstup, rešpektujú a presadzujú demokratické hodnoty a spĺňajú kritériá členstva. Poukazuje na to, že rozšírenie je možné len pod podmienkou, že sa súčasne zaručí úspešná integrácia pristupujúcej krajiny do Európskej únie. |
| --- | --- |

1.

poukazuje na to, že cieľom rozširovania EÚ je zväčšiť oblasť mierového rozvoja a spolupráce v Európe; Európska únia je preto otvorená pre všetky európske krajiny, ktoré majú záujem o vstup, rešpektujú a presadzujú demokratické hodnoty a spĺňajú kritériá členstva. Poukazuje na to, že rozšírenie je možné len pod podmienkou, že sa súčasne zaručí úspešná integrácia pristupujúcej krajiny do Európskej únie.

| 2. | Chcel by poukázať na to, že všetky krajiny, s ktorými sa počíta v stratégii rozširovania (2), formálne ratifikovali Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd a Európsku chartu miestnej samosprávy, a chcel by ich vyzvať, aby svoje záväzky plnili a dodržiavali. |
| --- | --- |

2.

Chcel by poukázať na to, že všetky krajiny, s ktorými sa počíta v stratégii rozširovania (2), formálne ratifikovali Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd a Európsku chartu miestnej samosprávy, a chcel by ich vyzvať, aby svoje záväzky plnili a dodržiavali.

| 3. | Víta návrh Komisie viac využívať nástroj predvstupovej pomoci na podporu a urýchlenie reformného úsilia zameraného na výsledky. Prípadným zapojením miestnych a regionálnych orgánov sa prispeje k rozvoju absorpčných kapacít a budovaniu kapacít v prijímajúcej krajine, čím sa dosiahne efektívnejšie využívanie prostriedkov tohto nástroja. |
| --- | --- |

3.

Víta návrh Komisie viac využívať nástroj predvstupovej pomoci na podporu a urýchlenie reformného úsilia zameraného na výsledky. Prípadným zapojením miestnych a regionálnych orgánov sa prispeje k rozvoju absorpčných kapacít a budovaniu kapacít v prijímajúcej krajine, čím sa dosiahne efektívnejšie využívanie prostriedkov tohto nástroja.

| 4. | Zdôrazňuje, že cieľom procesu rozširovania je zaručiť občanom EÚ a kandidátskych krajín stabilitu a zvýšenú prosperitu a zaručiť spoločnú zodpovednosť za rozvoj čoraz väčšieho priestoru mieru, slobody, bezpečnosti a spravodlivosti s vlastným vnútorným trhom, a pokračovať v úsilí o dosiahnutie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, nediskriminácie, tolerancie, spravodlivosti, solidarity a rovnosti medzi ženami a mužmi. |
| --- | --- |

4.

Zdôrazňuje, že cieľom procesu rozširovania je zaručiť občanom EÚ a kandidátskych krajín stabilitu a zvýšenú prosperitu a zaručiť spoločnú zodpovednosť za rozvoj čoraz väčšieho priestoru mieru, slobody, bezpečnosti a spravodlivosti s vlastným vnútorným trhom, a pokračovať v úsilí o dosiahnutie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, nediskriminácie, tolerancie, spravodlivosti, solidarity a rovnosti medzi ženami a mužmi.

| 5. | Zdôrazňuje, že úspešné a vytrvalé reformné úsilie by mali vynakladať všetky úrovne spoločnosti. Dobrá správa vecí verejných, vrátane modernizácie verejného sektora s koordináciou na štátnej, regionálnej a miestnej úrovni, vytvára lepšie podmienky pre širokú a silnejšiu demokraciu, zvýšenú transparentnosť a systémy, ktoré menej ovplyvňuje korupcia a protekcionizmus. Decentralizovaný systém zvyšuje zodpovednosť voči verejnosti a uľahčuje občanom zúčastňovať sa na rozhodovacích procesoch. |
| --- | --- |

5.

Zdôrazňuje, že úspešné a vytrvalé reformné úsilie by mali vynakladať všetky úrovne spoločnosti. Dobrá správa vecí verejných, vrátane modernizácie verejného sektora s koordináciou na štátnej, regionálnej a miestnej úrovni, vytvára lepšie podmienky pre širokú a silnejšiu demokraciu, zvýšenú transparentnosť a systémy, ktoré menej ovplyvňuje korupcia a protekcionizmus. Decentralizovaný systém zvyšuje zodpovednosť voči verejnosti a uľahčuje občanom zúčastňovať sa na rozhodovacích procesoch.

| 6. | Upozorňuje, že je nesmierne dôležité formovať a rozvíjať viacúrovňové riadenie, nezávislé médiá a občiansku spoločnosť v kandidátskych krajinách, ktoré nabáda, aby podporovali dodržiavanie občianskych slobôd a demokratické postupy v politickom živote. |
| --- | --- |

6.

Upozorňuje, že je nesmierne dôležité formovať a rozvíjať viacúrovňové riadenie, nezávislé médiá a občiansku spoločnosť v kandidátskych krajinách, ktoré nabáda, aby podporovali dodržiavanie občianskych slobôd a demokratické postupy v politickom živote.

| 7. | Zdôrazňuje význam formálnych konzultácií medzi príslušnými štátnymi orgánmi a miestnymi a regionálnymi samosprávami v každej fáze rozširovania EÚ. Takýto prístup vedie k rozsiahlejšiemu zapojeniu verejnosti, pomáha uplatňovať zásadu subsidiarity a zabezpečuje bližší kontakt s občanmi. Ak sú miestni a regionálni zástupcovia dobre informovaní o integračnom procese, uľahčuje to aj uplatňovanie právnych predpisov a pomáha lepšie využívať nástroj predvstupovej pomoci. |
| --- | --- |

7.

Zdôrazňuje význam formálnych konzultácií medzi príslušnými štátnymi orgánmi a miestnymi a regionálnymi samosprávami v každej fáze rozširovania EÚ. Takýto prístup vedie k rozsiahlejšiemu zapojeniu verejnosti, pomáha uplatňovať zásadu subsidiarity a zabezpečuje bližší kontakt s občanmi. Ak sú miestni a regionálni zástupcovia dobre informovaní o integračnom procese, uľahčuje to aj uplatňovanie právnych predpisov a pomáha lepšie využívať nástroj predvstupovej pomoci.

| 8. | Nabáda, aby sa miestne a regionálne samosprávy združovali do organizácií, resp. aby sa posilňovali už existujúce organizácie tohto druhu, a aby spolupracovali so svojimi partnermi v členských krajinách EÚ, čo môže viesť k výmene skúseností a pomôcť procesu integrácie. |
| --- | --- |

8.

Nabáda, aby sa miestne a regionálne samosprávy združovali do organizácií, resp. aby sa posilňovali už existujúce organizácie tohto druhu, a aby spolupracovali so svojimi partnermi v členských krajinách EÚ, čo môže viesť k výmene skúseností a pomôcť procesu integrácie.

| 9. | Kladne hodnotí integračný proces prebiehajúci v kandidátskych krajinách, ktorý by sa takisto mal využiť ako jeden z prvkov v procese decentralizácie založenom na transparentnej implementácii. |
| --- | --- |

9.

Kladne hodnotí integračný proces prebiehajúci v kandidátskych krajinách, ktorý by sa takisto mal využiť ako jeden z prvkov v procese decentralizácie založenom na transparentnej implementácii.

| 10. | Vyzdvihuje skutočnosť, že pokrok a úspech procesu rozširovania vo veľkej miere závisí od toho, či kandidátska krajina dosahuje skutočný pokrok pri zavádzaní reforiem zameraných na splnenie kodanských kritérií. |
| --- | --- |

10.

Vyzdvihuje skutočnosť, že pokrok a úspech procesu rozširovania vo veľkej miere závisí od toho, či kandidátska krajina dosahuje skutočný pokrok pri zavádzaní reforiem zameraných na splnenie kodanských kritérií.

| 11. | Zdôrazňuje, že Európska rada by mala urýchliť postup schvaľovania jadransko-iónskej makroregionálnej stratégie, ktorej prínosom by bolo uľahčenie a posilnenie procesov vstupu kandidátskych krajín alebo potenciálnych kandidátskych krajín zapojených do programu „Juhovýchodná Európa“ do Európskej únie, a okrem toho ponúka príležitosť presadzovať na územiach, ktoré sa nachádzajú v rozsiahlejšej oblasti Stredozemného mora, konsolidáciu demokratických procesov. |
| --- | --- |

11.

Zdôrazňuje, že Európska rada by mala urýchliť postup schvaľovania jadransko-iónskej makroregionálnej stratégie, ktorej prínosom by bolo uľahčenie a posilnenie procesov vstupu kandidátskych krajín alebo potenciálnych kandidátskych krajín zapojených do programu „Juhovýchodná Európa“ do Európskej únie, a okrem toho ponúka príležitosť presadzovať na územiach, ktoré sa nachádzajú v rozsiahlejšej oblasti Stredozemného mora, konsolidáciu demokratických procesov.

| 12. | Zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby sa dodržiavali zásady dobrých susedských vzťahov medzi členskými štátmi EÚ, kandidátskymi krajinami a ostatnými krajinami, a vyzdvihuje úlohu a význam rozvoja cezhraničnej a regionálnej spolupráce medzi týmito krajinami. |
| --- | --- |

12.

Zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby sa dodržiavali zásady dobrých susedských vzťahov medzi členskými štátmi EÚ, kandidátskymi krajinami a ostatnými krajinami, a vyzdvihuje úlohu a význam rozvoja cezhraničnej a regionálnej spolupráce medzi týmito krajinami.

| 13. | Žiada, aby orgány krajín, ktoré sa uchádzajú o členstvo v EÚ, zaviedli konzistentné predpisy a národné stratégie v spolupráci s orgánmi verejnej správy na miestnej a regionálnej úrovni a aby sa miestnym a regionálnym orgánom poskytli potrebné zdroje na vykonávanie stratégií na integráciu skupín na okraji spoločnosti. |
| --- | --- |

13.

Žiada, aby orgány krajín, ktoré sa uchádzajú o členstvo v EÚ, zaviedli konzistentné predpisy a národné stratégie v spolupráci s orgánmi verejnej správy na miestnej a regionálnej úrovni a aby sa miestnym a regionálnym orgánom poskytli potrebné zdroje na vykonávanie stratégií na integráciu skupín na okraji spoločnosti.

| 14. | Zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa v kandidátskych krajinách poskytovali komplexné a vyvážené informácie o EÚ, jej inštitúciách, procese integrácie a zmenách, ktoré tento proces prináša pre jednotlivé krajiny, ako aj o výzvach a príležitostiach pre občanov. Tieto informácie, ktorých podstatnú časť by mali poskytovať orgány pristupujúcich krajín, sú nevyhnutné, aby sa občanom umožnilo aktívne sa zapájať do procesu integrácie svojej krajiny do EÚ a aby uznali prínos potenciálneho členstva. |
| --- | --- |

14.

Zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa v kandidátskych krajinách poskytovali komplexné a vyvážené informácie o EÚ, jej inštitúciách, procese integrácie a zmenách, ktoré tento proces prináša pre jednotlivé krajiny, ako aj o výzvach a príležitostiach pre občanov. Tieto informácie, ktorých podstatnú časť by mali poskytovať orgány pristupujúcich krajín, sú nevyhnutné, aby sa občanom umožnilo aktívne sa zapájať do procesu integrácie svojej krajiny do EÚ a aby uznali prínos potenciálneho členstva.

| 15. | Vyzýva všetky kandidátske krajiny, aby sa podieľali na rozvoji a posilňovaní EÚ a jej inštitúcií v rámci svojich formálnych možností. |
| --- | --- |

15.

Vyzýva všetky kandidátske krajiny, aby sa podieľali na rozvoji a posilňovaní EÚ a jej inštitúcií v rámci svojich formálnych možností.

| 16. | Zdôrazňuje, že je potrebné a dôležité, aby EÚ jasne a jednoznačne potvrdila svoj záväzok v rámci procesu rozširovania integrovať všetky kandidátske krajiny, ktoré splnia kritériá členstva. |
| --- | --- |

16.

Zdôrazňuje, že je potrebné a dôležité, aby EÚ jasne a jednoznačne potvrdila svoj záväzok v rámci procesu rozširovania integrovať všetky kandidátske krajiny, ktoré splnia kritériá členstva.

CHORVÁTSKO

Pokrok dosiahnutý v Chorvátsku v rámci prístupového procesu

| 17. | S uspokojením víta podpísanie Zmluvy o pristúpení s Chorvátskom, ktoré je pre európsku integráciu významným okamihom. Ak sa úspešne uzavrú ratifikačné postupy, Výbor regiónov s radosťou privíta Chorvátsko ako nového člena od 1. júla 2013. |
| --- | --- |

17.

S uspokojením víta podpísanie Zmluvy o pristúpení s Chorvátskom, ktoré je pre európsku integráciu významným okamihom. Ak sa úspešne uzavrú ratifikačné postupy, Výbor regiónov s radosťou privíta Chorvátsko ako nového člena od 1. júla 2013.

| 18. | Vyjadruje potešenie nad pokrokom, ktorý Chorvátsko dosiahlo pri plnení kritérií členstva v EÚ od predloženia žiadosti o členstvo v roku 2003 až po úspešné ukončenie rokovaní v júni 2011 a kladné stanovisko Komisie k pristúpeniu Chorvátska k EÚ z októbra 2011. |
| --- | --- |

18.

Vyjadruje potešenie nad pokrokom, ktorý Chorvátsko dosiahlo pri plnení kritérií členstva v EÚ od predloženia žiadosti o členstvo v roku 2003 až po úspešné ukončenie rokovaní v júni 2011 a kladné stanovisko Komisie k pristúpeniu Chorvátska k EÚ z októbra 2011.

| 19. | víta skutočnosť, že Slovinsko a Chorvátsko súhlasili s tým, že sa v nedoriešenej otázke hraníc obrátia na arbitrážny súd, a s potešením očakáva uplatňovanie bilaterálnej dohody o arbitrážnom vymedzení spoločnej hranice. |
| --- | --- |

19.

víta skutočnosť, že Slovinsko a Chorvátsko súhlasili s tým, že sa v nedoriešenej otázke hraníc obrátia na arbitrážny súd, a s potešením očakáva uplatňovanie bilaterálnej dohody o arbitrážnom vymedzení spoločnej hranice.

| 20. | Zdôrazňuje, že Chorvátsko preukazuje vysoký stupeň pripravenosti na členstvo, zároveň ho však vyzýva, aby pokračovalo v konsolidácii acquis EÚ a začalo ich plne uplatňovať, najmä pokiaľ ide o súdnictvo, politiku boja proti korupcii, implementáciu antidiskriminačných právnych predpisov, politiku hospodárskej súťaže a pluralitu a slobodu médií. |
| --- | --- |

20.

Zdôrazňuje, že Chorvátsko preukazuje vysoký stupeň pripravenosti na členstvo, zároveň ho však vyzýva, aby pokračovalo v konsolidácii acquis EÚ a začalo ich plne uplatňovať, najmä pokiaľ ide o súdnictvo, politiku boja proti korupcii, implementáciu antidiskriminačných právnych predpisov, politiku hospodárskej súťaže a pluralitu a slobodu médií.

| 21. | Víta pozitívny výsledok referenda o vstupe Chorvátska do EÚ, ktoré sa uskutočnilo v januári 2012. |
| --- | --- |

21.

Víta pozitívny výsledok referenda o vstupe Chorvátska do EÚ, ktoré sa uskutočnilo v januári 2012.

ISLAND

Pokrok kandidátskej krajiny

| 22. | Víta pokrok dosiahnutý v rámci prístupových rokovaní s Islandom a vyzdvihuje vysoko konštruktívnu spoluprácu medzi Islandom a EÚ v rámci EHP a schengenského priestoru. |
| --- | --- |

22.

Víta pokrok dosiahnutý v rámci prístupových rokovaní s Islandom a vyzdvihuje vysoko konštruktívnu spoluprácu medzi Islandom a EÚ v rámci EHP a schengenského priestoru.

| 23. | Je presvedčený o tom, že Island by mohol vstúpiť do EÚ už v blízkej budúcnosti, v súlade so zásadou, že každá krajina je posudzovaná podľa vlastných zásluh, a nabáda Island, aby včas zosúladil právne predpisy v zostávajúcich oblastiach politiky. |
| --- | --- |

23.

Je presvedčený o tom, že Island by mohol vstúpiť do EÚ už v blízkej budúcnosti, v súlade so zásadou, že každá krajina je posudzovaná podľa vlastných zásluh, a nabáda Island, aby včas zosúladil právne predpisy v zostávajúcich oblastiach politiky.

| 24. | Oceňuje skutočnosť, že Island do istej miery úspešne prekonal svoje hospodárske ťažkosti a vytrvalo presadzuje potrebné reformy. |
| --- | --- |

24.

Oceňuje skutočnosť, že Island do istej miery úspešne prekonal svoje hospodárske ťažkosti a vytrvalo presadzuje potrebné reformy.

| 25. | Je znepokojený tým, že proces integrácie nemá rozsiahlu podporu verejnosti. |
| --- | --- |

25.

Je znepokojený tým, že proces integrácie nemá rozsiahlu podporu verejnosti.

BÝVALÁ JUHOSLOVANSKÁ REPUBLIKA MACEDÓNSKO

Pokrok kandidátskej krajiny z oblasti západného Balkánu

| 26. | Kladne hodnotí úsilie, ktoré vynakladá Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko v prístupovom procese. |
| --- | --- |

26.

Kladne hodnotí úsilie, ktoré vynakladá Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko v prístupovom procese.

| 27. | Víta opatrenia, ktoré prijala vláda Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko na podporu členstva svojej krajiny v EÚ, ale so znepokojením konštatuje, že úsilie uspokojivým spôsobom vyriešiť otázku oficiálneho názvu krajiny nie je dosť efektívne. Zásadný význam má zachovanie dobrých susedských vzťahov, vrátane rokovaní pod záštitou OSN v snahe vyriešiť otázku názvu krajiny tak, aby to bolo prijateľné pre všetky strany. |
| --- | --- |

27.

Víta opatrenia, ktoré prijala vláda Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko na podporu členstva svojej krajiny v EÚ, ale so znepokojením konštatuje, že úsilie uspokojivým spôsobom vyriešiť otázku oficiálneho názvu krajiny nie je dosť efektívne. Zásadný význam má zachovanie dobrých susedských vzťahov, vrátane rokovaní pod záštitou OSN v snahe vyriešiť otázku názvu krajiny tak, aby to bolo prijateľné pre všetky strany.

| 28. | Kladne hodnotí postupné opatrenia, ktorých cieľom je prispôsobiť vnútroštátny právny systém legislatíve EÚ, avšak upozorňuje, že je potrebné pokračovať v zavádzaní reforiem v oblasti súdnictva, základných práv žien a menšín, ako aj verejnej správy. |
| --- | --- |

28.

Kladne hodnotí postupné opatrenia, ktorých cieľom je prispôsobiť vnútroštátny právny systém legislatíve EÚ, avšak upozorňuje, že je potrebné pokračovať v zavádzaní reforiem v oblasti súdnictva, základných práv žien a menšín, ako aj verejnej správy.

| 29. | Upozorňuje, že je potrebné bojovať proti korupcii na vysokej úrovni a zaručiť slobodu prejavu v médiách. |
| --- | --- |

29.

Upozorňuje, že je potrebné bojovať proti korupcii na vysokej úrovni a zaručiť slobodu prejavu v médiách.

| 30. | Oceňuje pokrok dosiahnutý v oblasti spolupráce medzi vládnymi inštitúciami, samosprávnymi orgánmi na rôznych úrovniach riadenia ako aj mimovládnymi organizáciami. |
| --- | --- |

30.

Oceňuje pokrok dosiahnutý v oblasti spolupráce medzi vládnymi inštitúciami, samosprávnymi orgánmi na rôznych úrovniach riadenia ako aj mimovládnymi organizáciami.

| 31. | Víta pokrok, ktorý sa dosiahol v oblasti uplatňovania zákona o jazykoch, decentralizácii a spravodlivom zastúpení a nabáda ďalej sa usilovať o riešenie pretrvávajúcich problémov, ako sú vzdelávanie a harmonické vzťahy medzi všetkými spoločenstvami. |
| --- | --- |

31.

Víta pokrok, ktorý sa dosiahol v oblasti uplatňovania zákona o jazykoch, decentralizácii a spravodlivom zastúpení a nabáda ďalej sa usilovať o riešenie pretrvávajúcich problémov, ako sú vzdelávanie a harmonické vzťahy medzi všetkými spoločenstvami.

ČIERNA HORA

Pokrok kandidátskej krajiny z oblasti západného Balkánu

| 32. | So zreteľom na zámer Rady otvoriť v júni 2012 prístupové rokovania víta opatrenia, ktorých cieľom je zmena a prispôsobenie legislatívy Čiernej Hory, pokiaľ ide o reformu verejnej správy, zhromažďovanie štatistických údajov o krajine, slobodu médií ako aj boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti. K istému zlepšeniu došlo v oblasti dodržiavania ľudských práv, rovnosti pohlaví a dodržiavania práv menšín. |
| --- | --- |

32.

So zreteľom na zámer Rady otvoriť v júni 2012 prístupové rokovania víta opatrenia, ktorých cieľom je zmena a prispôsobenie legislatívy Čiernej Hory, pokiaľ ide o reformu verejnej správy, zhromažďovanie štatistických údajov o krajine, slobodu médií ako aj boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti. K istému zlepšeniu došlo v oblasti dodržiavania ľudských práv, rovnosti pohlaví a dodržiavania práv menšín.

| 33. | Víta iniciatívy, ktorých cieľom je znížiť mieru korupcie a odporúča podniknúť viac v boji proti korupcii, predovšetkým v oblastiach privatizácie, územného plánovania, vzdelávania a zdravotníctva ako aj v miestnych a regionálnych orgánoch. |
| --- | --- |

33.

Víta iniciatívy, ktorých cieľom je znížiť mieru korupcie a odporúča podniknúť viac v boji proti korupcii, predovšetkým v oblastiach privatizácie, územného plánovania, vzdelávania a zdravotníctva ako aj v miestnych a regionálnych orgánoch.

| 34. | Vysoko oceňuje dosiahnutý pokrok, pokiaľ ide o ochranu práv menšinového obyvateľstva a jeho zastúpenie v štatutárnych a samosprávnych orgánoch. |
| --- | --- |

34.

Vysoko oceňuje dosiahnutý pokrok, pokiaľ ide o ochranu práv menšinového obyvateľstva a jeho zastúpenie v štatutárnych a samosprávnych orgánoch.

| 35. | Víta rozhodnutie vytvoriť spoločný poradný výbor (SPV) ako fórum pre dialóg medzi Výborom regiónov EÚ a miestnymi orgánmi v Čiernej Hore. |
| --- | --- |

35.

Víta rozhodnutie vytvoriť spoločný poradný výbor (SPV) ako fórum pre dialóg medzi Výborom regiónov EÚ a miestnymi orgánmi v Čiernej Hore.

TURECKO

Pokrok kandidátskej krajiny

| 36. | Víta zmeny, ktoré viedli k demokratizácii politického života a spoločnosti v Turecku. Pripomína záväzok Turecka udržiavať dobré susedské vzťahy a vyzýva Turecko, aby zabránilo akýmkoľvek krokom, ktoré by boli namierené proti členským štátom EÚ a ohrozovali by ich právo na zvrchovanosť, ako to stanovujú kodanské kritériá a rokovací rámec EÚ a Turecka z 3. októbra 2005. Vyjadruje nespokojnosť v súvislosti s vyhláseniami Turecka o zmrazení svojich vzťahov s predsedníctvom EÚ v druhom polroku 2012 a dúfa, že sa bude ďalej rozvíjať regionálna spolupráca. |
| --- | --- |

36.

Víta zmeny, ktoré viedli k demokratizácii politického života a spoločnosti v Turecku. Pripomína záväzok Turecka udržiavať dobré susedské vzťahy a vyzýva Turecko, aby zabránilo akýmkoľvek krokom, ktoré by boli namierené proti členským štátom EÚ a ohrozovali by ich právo na zvrchovanosť, ako to stanovujú kodanské kritériá a rokovací rámec EÚ a Turecka z 3. októbra 2005. Vyjadruje nespokojnosť v súvislosti s vyhláseniami Turecka o zmrazení svojich vzťahov s predsedníctvom EÚ v druhom polroku 2012 a dúfa, že sa bude ďalej rozvíjať regionálna spolupráca.

| 37. | Vyjadruje sklamanie z toho, že Turecko si neplní svoje záväzky vyplývajúce z dodatkového protokolu k dohode o pridružení medzi EÚ a Tureckom, a vyzýva Turecko, aby si tieto záväzky plnilo v celom rozsahu. |
| --- | --- |

37.

Vyjadruje sklamanie z toho, že Turecko si neplní svoje záväzky vyplývajúce z dodatkového protokolu k dohode o pridružení medzi EÚ a Tureckom, a vyzýva Turecko, aby si tieto záväzky plnilo v celom rozsahu.

| 38. | So znepokojením konštatuje, že presadzovanie právnych predpisov prijatých v súlade s kodanskými kritériami je v Turecku na nízkej úrovni, a vyjadruje poľutovanie nad tým, že nedošlo k jednoznačnému pokroku pri rozvoji riadenia na miestnej úrovni a občianskej spoločnosti. Dúfa však, že súčasný proces ústavnej reformy umožní vykonať výrazný pokrok. Zdôrazňuje, že vytvorenie spoločného poradného výboru zloženého zo zástupcov Výboru regiónov a tureckých miestnych a regionálnych orgánov by mohlo prispieť k zohľadneniu požiadaviek EÚ v oblasti decentralizácie. |
| --- | --- |

38.

So znepokojením konštatuje, že presadzovanie právnych predpisov prijatých v súlade s kodanskými kritériami je v Turecku na nízkej úrovni, a vyjadruje poľutovanie nad tým, že nedošlo k jednoznačnému pokroku pri rozvoji riadenia na miestnej úrovni a občianskej spoločnosti. Dúfa však, že súčasný proces ústavnej reformy umožní vykonať výrazný pokrok. Zdôrazňuje, že vytvorenie spoločného poradného výboru zloženého zo zástupcov Výboru regiónov a tureckých miestnych a regionálnych orgánov by mohlo prispieť k zohľadneniu požiadaviek EÚ v oblasti decentralizácie.

| 39. | Je znepokojený nedostatočným pokrokom, pokiaľ ide o slobodu prejavu, médií, náboženského vyznania, práva žien a dodržiavanie ľudských práv menšín a pokiaľ ide o spravodlivé vyriešenie cyperskej otázky. Vyzýva tureckú vládu, aby aktívne podporovala prebiehajúce rokovania a prijala opatrenia zamerané na celkové vyriešenie cyperskej otázky. |
| --- | --- |

39.

Je znepokojený nedostatočným pokrokom, pokiaľ ide o slobodu prejavu, médií, náboženského vyznania, práva žien a dodržiavanie ľudských práv menšín a pokiaľ ide o spravodlivé vyriešenie cyperskej otázky. Vyzýva tureckú vládu, aby aktívne podporovala prebiehajúce rokovania a prijala opatrenia zamerané na celkové vyriešenie cyperskej otázky.

| 40. | Je veľmi znepokojený nedostatočným rešpektovaním základných práv a slobôd v legislatíve i v praxi a vyzýva Turecko, aby podniklo nápravné opatrenia v tejto súvislosti. Obmedzovanie slobody médií, ku ktorému v praxi dochádza, súdne konania začaté proti spisovateľom, novinárom, akademickým pracovníkom, demokraticky zvoleným zástupcom a obhajcom ľudských práv, ako aj časté zákazy webových stránok vyvolávajú vážne obavy, ktorými by sa turecká vláda mala zaoberať. |
| --- | --- |

40.

Je veľmi znepokojený nedostatočným rešpektovaním základných práv a slobôd v legislatíve i v praxi a vyzýva Turecko, aby podniklo nápravné opatrenia v tejto súvislosti. Obmedzovanie slobody médií, ku ktorému v praxi dochádza, súdne konania začaté proti spisovateľom, novinárom, akademickým pracovníkom, demokraticky zvoleným zástupcom a obhajcom ľudských práv, ako aj časté zákazy webových stránok vyvolávajú vážne obavy, ktorými by sa turecká vláda mala zaoberať.

| 41. | Vyzýva Turecko, aby urýchlilo reformu miestnej správy s dôrazom na ďalšiu decentralizáciu a účinnejšie využívanie miestnej a regionálnej samosprávy. Medzi kľúčové činitele patrí viac prostriedkov pre miestnu úroveň, ktoré budú spravodlivejšie rozdeľované, mechanizmy konzultácií medzi rôznymi úrovňami v súlade so zásadami viacúrovňového riadenia a väčšia podpora integrácie miestnej úrovne do EÚ. |
| --- | --- |

41.

Vyzýva Turecko, aby urýchlilo reformu miestnej správy s dôrazom na ďalšiu decentralizáciu a účinnejšie využívanie miestnej a regionálnej samosprávy. Medzi kľúčové činitele patrí viac prostriedkov pre miestnu úroveň, ktoré budú spravodlivejšie rozdeľované, mechanizmy konzultácií medzi rôznymi úrovňami v súlade so zásadami viacúrovňového riadenia a väčšia podpora integrácie miestnej úrovne do EÚ.

| 42. | Znepokojuje ho prudký pokles záujmu a dôveryhodnosti v očiach verejnosti a médií, pokiaľ ide o členstvo Turecka v EÚ. Preto žiada Európsku úniu, aby pokračovala v procese rokovaní najmä prostredníctvom „pozitívnej agendy“, ktorá sa začne uplatňovať, hneď ako Turecko začne plniť prístupové kritériá. |
| --- | --- |

42.

Znepokojuje ho prudký pokles záujmu a dôveryhodnosti v očiach verejnosti a médií, pokiaľ ide o členstvo Turecka v EÚ. Preto žiada Európsku úniu, aby pokračovala v procese rokovaní najmä prostredníctvom „pozitívnej agendy“, ktorá sa začne uplatňovať, hneď ako Turecko začne plniť prístupové kritériá.

| 43. | Kladne hodnotí návrh Komisie rozšíriť spoluprácu medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi členských štátov EÚ a ich tureckými partnermi. |
| --- | --- |

43.

Kladne hodnotí návrh Komisie rozšíriť spoluprácu medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi členských štátov EÚ a ich tureckými partnermi.

| 44. | Zdôrazňuje záujem VR využívať existujúce mechanizmy spolupráce medzi EÚ a Tureckom, cezhraničné programy, regionálnu spoluprácu a spoluprácu samosprávnych inštitúcií na rozvoj miestnej samosprávy a rozšírenie oblastí uplatňovania zásady subsidiarity a demokratizácie života. |
| --- | --- |

44.

Zdôrazňuje záujem VR využívať existujúce mechanizmy spolupráce medzi EÚ a Tureckom, cezhraničné programy, regionálnu spoluprácu a spoluprácu samosprávnych inštitúcií na rozvoj miestnej samosprávy a rozšírenie oblastí uplatňovania zásady subsidiarity a demokratizácie života.

ALBÁNSKO

Pokrok potenciálnej kandidátskej krajiny

| 45. | Vyzýva albánske orgány, aby pokračovali v reformách, keďže doteraz uskutočnené reformy len do istej miery približujú krajinu k splneniu kodanských kritérií. |
| --- | --- |

45.

Vyzýva albánske orgány, aby pokračovali v reformách, keďže doteraz uskutočnené reformy len do istej miery približujú krajinu k splneniu kodanských kritérií.

| 46. | Upozorňuje, že nevyhnutným predpokladom procesu integrácie je uplatňovanie zásady dobrých susedských vzťahov a regionálnej spolupráce ako aj rozvoja demokratických postupov, miestnej samosprávy a občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

46.

Upozorňuje, že nevyhnutným predpokladom procesu integrácie je uplatňovanie zásady dobrých susedských vzťahov a regionálnej spolupráce ako aj rozvoja demokratických postupov, miestnej samosprávy a občianskej spoločnosti.

| 47. | Nabáda albánsku vládu a zástupcov opozície, aby obnovili a udržiavali konštruktívny politický dialóg s cieľom posilniť dobré fungovanie a nezávislosť základných demokratických inštitúcií; vyzýva albánske verejné orgány, aby zintenzívnili svoje úsilie v snahe podporiť a realizovať potrebné reformy v rámci predvstupového procesu, najmä pokiaľ ide o ľudské práva, rovnosť pohlaví, ochranu menšín a vlastníckych práv, boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti ako aj uplatňovanie konštruktívnej emigračnej politiky. |
| --- | --- |

47.

Nabáda albánsku vládu a zástupcov opozície, aby obnovili a udržiavali konštruktívny politický dialóg s cieľom posilniť dobré fungovanie a nezávislosť základných demokratických inštitúcií; vyzýva albánske verejné orgány, aby zintenzívnili svoje úsilie v snahe podporiť a realizovať potrebné reformy v rámci predvstupového procesu, najmä pokiaľ ide o ľudské práva, rovnosť pohlaví, ochranu menšín a vlastníckych práv, boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti ako aj uplatňovanie konštruktívnej emigračnej politiky.

| 48. | So znepokojením konštatuje, že sa nepodnikajú rozhodné opatrenia na boj proti korupcii, ktorá zasahuje mnohé oblasti verejného života a ktorá sa v budúcnosti môže stať vážnym problémom pre ďalší rozvoj krajiny. |
| --- | --- |

48.

So znepokojením konštatuje, že sa nepodnikajú rozhodné opatrenia na boj proti korupcii, ktorá zasahuje mnohé oblasti verejného života a ktorá sa v budúcnosti môže stať vážnym problémom pre ďalší rozvoj krajiny.

| 49. | Vyzýva albánsku vládu, aby spolu so všetkými zainteresovanými stranami aktívne pracovala na podpore decentralizácie a integrácie do EÚ. |
| --- | --- |

49.

Vyzýva albánsku vládu, aby spolu so všetkými zainteresovanými stranami aktívne pracovala na podpore decentralizácie a integrácie do EÚ.

BOSNA A HERCEGOVINA

Pokrok potenciálnej kandidátskej krajiny

| 50. | Víta reformy, ktoré zavádzajú orgány Bosny a Hercegoviny, upozorňuje však na potrebu rozšíriť mieru koordinácie medzi všetkými úrovňami riadenia, vrátane federácie Bosny a Hercegoviny a Srbskej republiky. |
| --- | --- |

50.

Víta reformy, ktoré zavádzajú orgány Bosny a Hercegoviny, upozorňuje však na potrebu rozšíriť mieru koordinácie medzi všetkými úrovňami riadenia, vrátane federácie Bosny a Hercegoviny a Srbskej republiky.

| 51. | Nazdáva sa, že orgány Bosny a Hercegoviny musia zintenzívniť svoje úsilie o zavedenie týchto reforiem, a upozorňuje, že v strednodobom časovom horizonte sa reformy v súlade s kodanskými kritériami podarí zaviesť jedine s výrazným zapojením týchto orgánov, zatiaľ čo reformy v environmentálnej oblasti budú možné len v dlhodobom časovom horizonte. |
| --- | --- |

51.

Nazdáva sa, že orgány Bosny a Hercegoviny musia zintenzívniť svoje úsilie o zavedenie týchto reforiem, a upozorňuje, že v strednodobom časovom horizonte sa reformy v súlade s kodanskými kritériami podarí zaviesť jedine s výrazným zapojením týchto orgánov, zatiaľ čo reformy v environmentálnej oblasti budú možné len v dlhodobom časovom horizonte.

| 52. | Znepokojuje ho politická patová situácia v krajine a neschopnosť prekonať špecifické úzke záujmy jednotlivých politických skupín, čo vedie k značným oneskoreniam v prístupovom procese Bosny a Hercegoviny. Rozsiahlejším a intenzívnejším zapojením zainteresovaných aktérov, najmä miestnych orgánov, možno dosiahnuť efektívnejšie využívanie prostriedkov nástroja predvstupovej pomoci, čo väčšmi prospeje aj občanom. Tým bude aj jasné, aký úžitok bude mať pre jednotlivcov priblíženie sa k EÚ. |
| --- | --- |

52.

Znepokojuje ho politická patová situácia v krajine a neschopnosť prekonať špecifické úzke záujmy jednotlivých politických skupín, čo vedie k značným oneskoreniam v prístupovom procese Bosny a Hercegoviny. Rozsiahlejším a intenzívnejším zapojením zainteresovaných aktérov, najmä miestnych orgánov, možno dosiahnuť efektívnejšie využívanie prostriedkov nástroja predvstupovej pomoci, čo väčšmi prospeje aj občanom. Tým bude aj jasné, aký úžitok bude mať pre jednotlivcov priblíženie sa k EÚ.

| 53. | Súhlasí s rozborom situácie, ktorý urobila Komisia, pokiaľ ide o konflikty, rokovania stojace na mŕtvom bode a politické ochromenie v Bosne a Hercegovine, a chcel by preto upozorniť na svoje pripomienky z roku 2010 (3). Ako rozdelená krajina potrebuje Bosna vedenie, ktoré je schopné urovnať spory a dospieť k spoločným riešeniam. EÚ musí dať jasne najavo, že jedinou skutočnou možnosťou je politika, ktorá krajinu otvorí štyrom slobodám vnútorného trhu. |
| --- | --- |

53.

Súhlasí s rozborom situácie, ktorý urobila Komisia, pokiaľ ide o konflikty, rokovania stojace na mŕtvom bode a politické ochromenie v Bosne a Hercegovine, a chcel by preto upozorniť na svoje pripomienky z roku 2010 (3). Ako rozdelená krajina potrebuje Bosna vedenie, ktoré je schopné urovnať spory a dospieť k spoločným riešeniam. EÚ musí dať jasne najavo, že jedinou skutočnou možnosťou je politika, ktorá krajinu otvorí štyrom slobodám vnútorného trhu.

| 54. | Poukazuje na slabú spoluprácu medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy v krajine. Náprava by sa mala dosiahnuť prostredníctvom jednoznačnej podpory všetkých politických síl v krajine. |
| --- | --- |

54.

Poukazuje na slabú spoluprácu medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy v krajine. Náprava by sa mala dosiahnuť prostredníctvom jednoznačnej podpory všetkých politických síl v krajine.

| 55. | Konštatuje, že na to, aby sa v krajine rozvinula konštruktívna spolupráca je potrebná funkčná štruktúra správy, v rámci ktorej sa rozličné politické úrovne dopĺňajú a prekonávajú svoje názorové rozdiely. Výbor opakuje, že ústredná vláda Bosny a Hercegoviny sa musí upevniť v niekoľkých oblastiach a že sa musia podporovať reformné hnacie sily, ktoré sa zasadzujú jednak za silný štát, a jednak za proces decentralizácie s upevňovaním postavenia miestnych samospráv. |
| --- | --- |

55.

Konštatuje, že na to, aby sa v krajine rozvinula konštruktívna spolupráca je potrebná funkčná štruktúra správy, v rámci ktorej sa rozličné politické úrovne dopĺňajú a prekonávajú svoje názorové rozdiely. Výbor opakuje, že ústredná vláda Bosny a Hercegoviny sa musí upevniť v niekoľkých oblastiach a že sa musia podporovať reformné hnacie sily, ktoré sa zasadzujú jednak za silný štát, a jednak za proces decentralizácie s upevňovaním postavenia miestnych samospráv.

| 56. | Je presvedčený, že je potrebné prehĺbiť v praxi cezhraničnú spoluprácu ako aj spoluprácu medzi ústrednými, regionálnymi a miestnymi orgánmi. |
| --- | --- |

56.

Je presvedčený, že je potrebné prehĺbiť v praxi cezhraničnú spoluprácu ako aj spoluprácu medzi ústrednými, regionálnymi a miestnymi orgánmi.

KOSOVO
   (4)

Pokrok potenciálnej kandidátskej krajiny

| 57. | Víta záväzok Kosova v súvislosti s jeho snahou o európske smerovanie v rámci procesu integrácie do EÚ. |
| --- | --- |

57.

Víta záväzok Kosova v súvislosti s jeho snahou o európske smerovanie v rámci procesu integrácie do EÚ.

| 58. | Dúfa, že skutočnosť, že členské štáty EÚ nedospeli ku konsenzu o oficiálnom postavení Kosova, nebude brániť rozvoju vzťahov vo forme dohody medzi EÚ a Kosovom a domnieva sa, že v súvislosti s postavením Kosova by bolo vhodné hľadať a podporovať praktické ad hoc riešenia založené na neutrálnom prístupe. |
| --- | --- |

58.

Dúfa, že skutočnosť, že členské štáty EÚ nedospeli ku konsenzu o oficiálnom postavení Kosova, nebude brániť rozvoju vzťahov vo forme dohody medzi EÚ a Kosovom a domnieva sa, že v súvislosti s postavením Kosova by bolo vhodné hľadať a podporovať praktické ad hoc riešenia založené na neutrálnom prístupe.

| 59. | Zdôrazňuje, že EÚ je v súlade so zásadami, ktoré prijala, jednoznačne odhodlaná podporovať európske vyhliadky krajín západného Balkánu vrátane Kosova. |
| --- | --- |

59.

Zdôrazňuje, že EÚ je v súlade so zásadami, ktoré prijala, jednoznačne odhodlaná podporovať európske vyhliadky krajín západného Balkánu vrátane Kosova.

SRBSKO

Pokrok kandidátskej krajiny

| 60. | Víta odporúčanie Komisie udeliť Srbsku status kandidátskej krajiny EÚ. |
| --- | --- |

60.

Víta odporúčanie Komisie udeliť Srbsku status kandidátskej krajiny EÚ.

| 61. | Víta rozhodnutie Európskej rady udeliť Srbsku štatút kandidátskej krajiny na vstup do EÚ a vyzýva Srbsko, aby pokračovalo v zavádzaní systémových a štrukturálnych reforiem, a zdôrazňuje potrebu podniknúť ďalšie kroky v snahe o normalizáciu vzťahov s Kosovom v súlade s podmienkami procesu stabilizácie a pridruženia prostredníctvom úplného dodržiavania princípov regionálnej spolupráce, do ktorej by boli zapojené všetky zainteresované strany. Zároveň dúfa, že nebudú podniknuté žiadne kroky, ktoré by mohli ohroziť európske vyhliadky týchto krajín. |
| --- | --- |

61.

Víta rozhodnutie Európskej rady udeliť Srbsku štatút kandidátskej krajiny na vstup do EÚ a vyzýva Srbsko, aby pokračovalo v zavádzaní systémových a štrukturálnych reforiem, a zdôrazňuje potrebu podniknúť ďalšie kroky v snahe o normalizáciu vzťahov s Kosovom v súlade s podmienkami procesu stabilizácie a pridruženia prostredníctvom úplného dodržiavania princípov regionálnej spolupráce, do ktorej by boli zapojené všetky zainteresované strany. Zároveň dúfa, že nebudú podniknuté žiadne kroky, ktoré by mohli ohroziť európske vyhliadky týchto krajín.

| 62. | Nabáda srbské orgány, aby pokračovali v konštruktívnych krokoch, ktoré podnikli na podporu spolupráce a stability v regióne. |
| --- | --- |

62.

Nabáda srbské orgány, aby pokračovali v konštruktívnych krokoch, ktoré podnikli na podporu spolupráce a stability v regióne.

| 63. | Oceňuje pokrok, ktorý Srbsko dosiahlo v rámci predvstupového procesu a ktorý zahŕňa zmeny v mnohých oblastiach, vrátane ľudských práv, súdnictva, slobody médií a helsinských kritérií. |
| --- | --- |

63.

Oceňuje pokrok, ktorý Srbsko dosiahlo v rámci predvstupového procesu a ktorý zahŕňa zmeny v mnohých oblastiach, vrátane ľudských práv, súdnictva, slobody médií a helsinských kritérií.

| 64. | Upozorňuje, že pre proces integrácie je obzvlášť dôležité uplatňovanie zásady dobrých susedských vzťahov a regionálnej spolupráce ako aj rozvoja demokratických postupov, práv menšín a miestnej samosprávy a tiež rozvoj občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

64.

Upozorňuje, že pre proces integrácie je obzvlášť dôležité uplatňovanie zásady dobrých susedských vzťahov a regionálnej spolupráce ako aj rozvoja demokratických postupov, práv menšín a miestnej samosprávy a tiež rozvoj občianskej spoločnosti.

| 65. | Kladne hodnotí ochranu práv pôvodného menšinového obyvateľstva na vlastný jazyk a prijatie zákona (v septembri 2011) o verejnom vlastníctve a presune niektorých právomocí na oblasť Vojvodina a miestne orgány. |
| --- | --- |

65.

Kladne hodnotí ochranu práv pôvodného menšinového obyvateľstva na vlastný jazyk a prijatie zákona (v septembri 2011) o verejnom vlastníctve a presune niektorých právomocí na oblasť Vojvodina a miestne orgány.

V Bruseli 3. mája 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  S výnimkou Kosova v súlade s rezolúciou OSN č. 1244/1999.

1

(2)  S výnimkou Kosova v súlade s rezolúciou OSN č. 1244/1999.

2

(3)  CdR 345/2009.

3

(4)  Podľa rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1244/1999.

4

---

| 27.7.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 225/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 225/7

---

Stanovisko Výboru regiónov „Zelená kniha o práve na zlúčenie rodiny“

2012/C 225/02

VÝBOR REGIÓNOV

| — | zdôrazňuje, že potreba podrobnejšie sa zaoberať problematikou zlúčenia rodiny sa objavuje v čase, keď sa zároveň venuje pozornosť aj „Novej európskej agende v oblasti integrácie“ (CdR 199/2011), ako aj „európskej kultúre viacúrovňového riadenia“ (CdR 273/2011), ktorá si obzvlášť vyžaduje zapojenie Výboru regiónov; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že potreba podrobnejšie sa zaoberať problematikou zlúčenia rodiny sa objavuje v čase, keď sa zároveň venuje pozornosť aj „Novej európskej agende v oblasti integrácie“ (CdR 199/2011), ako aj „európskej kultúre viacúrovňového riadenia“ (CdR 273/2011), ktorá si obzvlášť vyžaduje zapojenie Výboru regiónov;

| — | konštatuje, že v zelenej knihe sa poukazuje na skutočnosť, že uplatňovanie smernice sa v niektorých prípadoch používa ako odstrašujúci prostriedok, a v tejto súvislosti zdôrazňuje, že právny rámec pre zlúčenie rodiny nemožno chápať ako nástroj kontroly prisťahovaleckých tokov. Špecifickým účelom zlúčenia rodiny je lepšia integrácia legálnych prisťahovalcov a dodržiavanie práva na rodinu; |
| --- | --- |

—

konštatuje, že v zelenej knihe sa poukazuje na skutočnosť, že uplatňovanie smernice sa v niektorých prípadoch používa ako odstrašujúci prostriedok, a v tejto súvislosti zdôrazňuje, že právny rámec pre zlúčenie rodiny nemožno chápať ako nástroj kontroly prisťahovaleckých tokov. Špecifickým účelom zlúčenia rodiny je lepšia integrácia legálnych prisťahovalcov a dodržiavanie práva na rodinu;

| — | zdôrazňuje, že právo jednotlivcov žiť spoločne v duchu jednoty rodiny a právo a tiež povinnosť živiť, vychovávať a vzdelávať deti, a preto ich mať pri sebe, patria medzi základné práva a povinnosti, ktoré sú nezávislé od občianstva, a pripomína, že to potvrdzujú aj mnohé vyhlásenia na národnej i medzinárodnej úrovni, ktoré sa v tejto otázke zhodujú; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že právo jednotlivcov žiť spoločne v duchu jednoty rodiny a právo a tiež povinnosť živiť, vychovávať a vzdelávať deti, a preto ich mať pri sebe, patria medzi základné práva a povinnosti, ktoré sú nezávislé od občianstva, a pripomína, že to potvrdzujú aj mnohé vyhlásenia na národnej i medzinárodnej úrovni, ktoré sa v tejto otázke zhodujú;

| — | pripomína, že praktické kroky štátov musia prebiehať v súlade so zásadou proporcionality a subsidiarity, či už v snahe rozhodnejšie presadiť iniciatívu regiónov a miestnych komunít pri uplatňovaní integračných opatrení, alebo v snahe poskytnúť im stabilný referenčný rámec s pevným právnym základom; |
| --- | --- |

—

pripomína, že praktické kroky štátov musia prebiehať v súlade so zásadou proporcionality a subsidiarity, či už v snahe rozhodnejšie presadiť iniciatívu regiónov a miestnych komunít pri uplatňovaní integračných opatrení, alebo v snahe poskytnúť im stabilný referenčný rámec s pevným právnym základom;

| — | VR žiada, aby bola miestna úroveň viac zapojená do viacúrovňového riadenia, čo je nevyhnutnou podmienkou koherentnej prisťahovaleckej politiky, ktorá rešpektuje základné práva a prospieva hostiteľskej komunite a prisťahovalcom. |
| --- | --- |

—

VR žiada, aby bola miestna úroveň viac zapojená do viacúrovňového riadenia, čo je nevyhnutnou podmienkou koherentnej prisťahovaleckej politiky, ktorá rešpektuje základné práva a prospieva hostiteľskej komunite a prisťahovalcom.

| Spravodajca | Sergio SOAVE (IT/SES), starosta mesta Savigliano (CN) |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Zelená kniha o práve na zlúčenie rodiny štátnych príslušníkov tretích krajín žijúcich na území Európskej únie (Smernica 2003/86/ES)
  COM(2011) 735 final |

Spravodajca

Sergio SOAVE (IT/SES), starosta mesta Savigliano (CN)

Referenčný dokument

Zelená kniha o práve na zlúčenie rodiny štátnych príslušníkov tretích krajín žijúcich na území Európskej únie (Smernica 2003/86/ES)

COM(2011) 735 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Referenčný rámec

| 1. | víta iniciatívu Komisie otvoriť diskusiu o téme zlučovania rodín, ktorá je už predmetom osobitnej smernice 2003/86/ES, s cieľom posúdiť niektoré problematické aspekty uplatňovania tejto smernice a podrobnejšie preskúmať pripomienky, ktoré vyjadrili viaceré zainteresované strany (MVO, miestne komunity, akademická obec); |
| --- | --- |

1.

víta iniciatívu Komisie otvoriť diskusiu o téme zlučovania rodín, ktorá je už predmetom osobitnej smernice 2003/86/ES, s cieľom posúdiť niektoré problematické aspekty uplatňovania tejto smernice a podrobnejšie preskúmať pripomienky, ktoré vyjadrili viaceré zainteresované strany (MVO, miestne komunity, akademická obec);

| 2. | považuje za vhodné rozhodnutie vychádzať pri diskusii zo zelenej knihy, ktorá zdôrazňuje niektoré hlavné aspekty smernice a zároveň nastoľuje niekoľko otázok. Schvaľuje, že o prípadných konkrétnych opatreniach, ktoré by mali byť prijaté, rozhodne Komisia až na základe výsledkov konzultácie; |
| --- | --- |

2.

považuje za vhodné rozhodnutie vychádzať pri diskusii zo zelenej knihy, ktorá zdôrazňuje niektoré hlavné aspekty smernice a zároveň nastoľuje niekoľko otázok. Schvaľuje, že o prípadných konkrétnych opatreniach, ktoré by mali byť prijaté, rozhodne Komisia až na základe výsledkov konzultácie;

| 3. | pripomína, že miestne a regionálne orgány majú dôležitú úlohu pri riadení integračnej politiky a politiky sociálnej súdržnosti, a preto by mali byť plne zapojené do diskusie o uplatňovaní predpisov týkajúcich sa zlučovania rodín, s cieľom pomôcť prisťahovalcom plne sa začleniť do spoločnosti v hostiteľských krajinách a tiež navrhnúť prípadnú reformu spomínanej smernice; |
| --- | --- |

3.

pripomína, že miestne a regionálne orgány majú dôležitú úlohu pri riadení integračnej politiky a politiky sociálnej súdržnosti, a preto by mali byť plne zapojené do diskusie o uplatňovaní predpisov týkajúcich sa zlučovania rodín, s cieľom pomôcť prisťahovalcom plne sa začleniť do spoločnosti v hostiteľských krajinách a tiež navrhnúť prípadnú reformu spomínanej smernice;

| 4. | zdôrazňuje, že táto iniciatíva musí byť v súlade s usmerneniami Štokholmského programu z decembra 2009, ako aj Európskeho paktu o prisťahovalectve a azyle zo septembra 2008; |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje, že táto iniciatíva musí byť v súlade s usmerneniami Štokholmského programu z decembra 2009, ako aj Európskeho paktu o prisťahovalectve a azyle zo septembra 2008;

| 5. | zdôrazňuje, že potreba podrobnejšie sa zaoberať problematikou zlúčenia rodiny sa objavuje v čase, keď sa zároveň venuje pozornosť aj „Novej európskej agende v oblasti integrácie“ (CdR 199/2011), ako aj „európskej kultúre viacúrovňového riadenia“ (CdR 273/2011), ktorá si obzvlášť vyžaduje zapojenie Výboru regiónov; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje, že potreba podrobnejšie sa zaoberať problematikou zlúčenia rodiny sa objavuje v čase, keď sa zároveň venuje pozornosť aj „Novej európskej agende v oblasti integrácie“ (CdR 199/2011), ako aj „európskej kultúre viacúrovňového riadenia“ (CdR 273/2011), ktorá si obzvlášť vyžaduje zapojenie Výboru regiónov;

Politický kontext stanoviska

| 6. | plne si uvedomuje, že hospodárska kríza, ktorá tak silno otriasa Európou, by mohla skresliť pohľad na túto smernicu. Mohol by k tomu prispieť aj prílev nových prisťahovalcov do Európy, napríklad v dôsledku účinkov politického hnutia – ktoré je pritom dôležité a pozitívne – nazvaného „arabská jar“, ktoré sa rozšírilo v mnohých krajinách na južnom brehu Stredozemného mora; |
| --- | --- |

6.

plne si uvedomuje, že hospodárska kríza, ktorá tak silno otriasa Európou, by mohla skresliť pohľad na túto smernicu. Mohol by k tomu prispieť aj prílev nových prisťahovalcov do Európy, napríklad v dôsledku účinkov politického hnutia – ktoré je pritom dôležité a pozitívne – nazvaného „arabská jar“, ktoré sa rozšírilo v mnohých krajinách na južnom brehu Stredozemného mora;

Zásady a hodnotenia

| 7. | konštatuje, že v zelenej knihe sa poukazuje na skutočnosť, že uplatňovanie smernice sa v niektorých prípadoch používa ako odstrašujúci prostriedok, a v tejto súvislosti zdôrazňuje, že právny rámec pre zlúčenie rodiny nemožno chápať ako nástroj kontroly prisťahovaleckých tokov, čo je problémom, ktorý treba riešiť pri zdroji a inak. Špecifickým účelom zlúčenia rodiny je naopak lepšia integrácia legálnych prisťahovalcov a dodržiavanie práva na rodinu, ktoré je zakotvené vo všetkých chartách ľudských práv; |
| --- | --- |

7.

konštatuje, že v zelenej knihe sa poukazuje na skutočnosť, že uplatňovanie smernice sa v niektorých prípadoch používa ako odstrašujúci prostriedok, a v tejto súvislosti zdôrazňuje, že právny rámec pre zlúčenie rodiny nemožno chápať ako nástroj kontroly prisťahovaleckých tokov, čo je problémom, ktorý treba riešiť pri zdroji a inak. Špecifickým účelom zlúčenia rodiny je naopak lepšia integrácia legálnych prisťahovalcov a dodržiavanie práva na rodinu, ktoré je zakotvené vo všetkých chartách ľudských práv;

| 8. | zdôrazňuje, že právo jednotlivcov žiť spoločne v duchu jednoty rodiny a právo a tiež povinnosť živiť, vychovávať a vzdelávať deti, a preto ich mať pri sebe, patria medzi základné práva a povinnosti, ktoré sú nezávislé od občianstva, a pripomína, že to potvrdzujú aj mnohé vyhlásenia na národnej i medzinárodnej úrovni, ktoré sa v tejto otázke zhodujú. Konkrétne v článku 16 Všeobecnej deklarácie ľudských práv z roku 1948 sa uvádza, že „rodina je prirodzenou a základnou jednotkou spoločnosti a má nárok na ochranu zo strany spoločnosti a štátu“. V článku 9 Charty základných práv Európskej únie sa medzi základné práva jednotlivca oprávnene zaraďuje právo na rodinu; |
| --- | --- |

8.

zdôrazňuje, že právo jednotlivcov žiť spoločne v duchu jednoty rodiny a právo a tiež povinnosť živiť, vychovávať a vzdelávať deti, a preto ich mať pri sebe, patria medzi základné práva a povinnosti, ktoré sú nezávislé od občianstva, a pripomína, že to potvrdzujú aj mnohé vyhlásenia na národnej i medzinárodnej úrovni, ktoré sa v tejto otázke zhodujú. Konkrétne v článku 16 Všeobecnej deklarácie ľudských práv z roku 1948 sa uvádza, že „rodina je prirodzenou a základnou jednotkou spoločnosti a má nárok na ochranu zo strany spoločnosti a štátu“. V článku 9 Charty základných práv Európskej únie sa medzi základné práva jednotlivca oprávnene zaraďuje právo na rodinu;

| 9. | dúfa, že opatrenia v záujme riadenia prisťahovalectva budú plne rešpektovať tieto základné práva v súlade s rozhodnutiami súdu v Štrasburgu a Luxemburgu, ktoré sa k tejto otázke jasne a opakovane vyslovili; |
| --- | --- |

9.

dúfa, že opatrenia v záujme riadenia prisťahovalectva budú plne rešpektovať tieto základné práva v súlade s rozhodnutiami súdu v Štrasburgu a Luxemburgu, ktoré sa k tejto otázke jasne a opakovane vyslovili;

| 10. | okrem toho z praktického hľadiska žiada, aby sa vyhodnotili účinky zlúčenia rodiny. Už smernica potvrdzuje, že zlúčenie rodiny prispieva k vytvoreniu sociálno-kultúrnej stability, ktorá uľahčuje integráciu a umožňuje podporovať hospodársku a sociálnu súdržnosť, čo je len prospešné pre hostiteľské miestne orgány. Treba dokonca uznať, že uplatňovanie práva na zlúčenie rodiny predstavuje obrovský kvalitatívny krok vpred z hľadiska opatrení migračnej politiky, ktoré sú teraz uváženejšie, pokiaľ ide o pozornosť venovanú stabilizácii situácie prisťahovalcov ako nevyhnutného nástroja skutočnej sociálno-hospodárskej integrácie v hostiteľskej krajine. Zdá sa, že je to aj rozhodujúci krok – s praktickými účinkami – v záujme potlačenia nelegálneho prisťahovalectva a obmedzenia nebezpečných foriem sociálneho vylúčenia; |
| --- | --- |

10.

okrem toho z praktického hľadiska žiada, aby sa vyhodnotili účinky zlúčenia rodiny. Už smernica potvrdzuje, že zlúčenie rodiny prispieva k vytvoreniu sociálno-kultúrnej stability, ktorá uľahčuje integráciu a umožňuje podporovať hospodársku a sociálnu súdržnosť, čo je len prospešné pre hostiteľské miestne orgány. Treba dokonca uznať, že uplatňovanie práva na zlúčenie rodiny predstavuje obrovský kvalitatívny krok vpred z hľadiska opatrení migračnej politiky, ktoré sú teraz uváženejšie, pokiaľ ide o pozornosť venovanú stabilizácii situácie prisťahovalcov ako nevyhnutného nástroja skutočnej sociálno-hospodárskej integrácie v hostiteľskej krajine. Zdá sa, že je to aj rozhodujúci krok – s praktickými účinkami – v záujme potlačenia nelegálneho prisťahovalectva a obmedzenia nebezpečných foriem sociálneho vylúčenia;

| 11. | zdôrazňuje, že vo všetkých európskych ústavných predpisoch sa rodinné puto považuje za zdroj špecifických povinností z hľadiska hospodárskej a sociálnej solidarity. Vyzdvihnúť toto puto v prípade rodín prisťahovalcov prostredníctvom väčšieho uznania práva na zlúčenie rodiny je preto konkrétnym nástrojom, ktorý môže pomôcť cudzincom pochopiť, že mnohoraké povinnosti, ktoré musia splniť (administratívneho či organizačného charakteru) nie sú len prejavom represívnych opatrení alebo nástrojmi polície, ale aj súčasťou všeobecnejšieho projektu zameraného na celkový rozvoj spoločnosti, do ktorého by sa aj oni mali aktívne zapojiť, pričom by sa nemali len dožadovať svojich práv, no mali by tiež uznať svoje povinnosti, na ktorých stoja zásady občianskej lojálnosti a zodpovednosti voči ostatným; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje, že vo všetkých európskych ústavných predpisoch sa rodinné puto považuje za zdroj špecifických povinností z hľadiska hospodárskej a sociálnej solidarity. Vyzdvihnúť toto puto v prípade rodín prisťahovalcov prostredníctvom väčšieho uznania práva na zlúčenie rodiny je preto konkrétnym nástrojom, ktorý môže pomôcť cudzincom pochopiť, že mnohoraké povinnosti, ktoré musia splniť (administratívneho či organizačného charakteru) nie sú len prejavom represívnych opatrení alebo nástrojmi polície, ale aj súčasťou všeobecnejšieho projektu zameraného na celkový rozvoj spoločnosti, do ktorého by sa aj oni mali aktívne zapojiť, pričom by sa nemali len dožadovať svojich práv, no mali by tiež uznať svoje povinnosti, na ktorých stoja zásady občianskej lojálnosti a zodpovednosti voči ostatným;

| 12. | so zreteľom na to si želá, aby sa mimoriadny dôraz kládol na ochranu tzv. užšej rodiny, ktorej sa už v smernici venuje maximálna pozornosť, a v tomto referenčnom rámci na právo zlúčenia rodiny v prípade maloletých detí, ktoré si zasluhujú osobitnú a väčšiu ochranu. Pokiaľ ide o ostatné typy rodiny, aj z hľadiska predpisov a zvykov štátu, z ktorého migrant pochádza, považuje za vhodné, aby sa posudzovanie jednotlivých prípadov alebo všeobecných situácií prenechalo členským štátom. Ak však Komisia po konzultáciách dospeje k záveru, že je potrebné prijať spoločnú definíciu „rodiny“ na európskej úrovni, táto definícia musí byť v súlade s definíciami uvedenými v ostatných nástrojoch EÚ; |
| --- | --- |

12.

so zreteľom na to si želá, aby sa mimoriadny dôraz kládol na ochranu tzv. užšej rodiny, ktorej sa už v smernici venuje maximálna pozornosť, a v tomto referenčnom rámci na právo zlúčenia rodiny v prípade maloletých detí, ktoré si zasluhujú osobitnú a väčšiu ochranu. Pokiaľ ide o ostatné typy rodiny, aj z hľadiska predpisov a zvykov štátu, z ktorého migrant pochádza, považuje za vhodné, aby sa posudzovanie jednotlivých prípadov alebo všeobecných situácií prenechalo členským štátom. Ak však Komisia po konzultáciách dospeje k záveru, že je potrebné prijať spoločnú definíciu „rodiny“ na európskej úrovni, táto definícia musí byť v súlade s definíciami uvedenými v ostatných nástrojoch EÚ;

| 13. | vzhľadom na význam týchto všeobecných zásad a hodnotení si nemyslí, že by sa mal značne obmedziť priestor ponechaný jednotlivým štátom, ktorý je v smernici uznaný a ktorý potvrdzuje aj Lisabonská zmluva. Pripomína však, že praktické kroky štátov musia prebiehať v súlade so zásadou proporcionality a subsidiarity, či už v snahe rozhodnejšie presadiť iniciatívu regiónov a miestnych komunít pri uplatňovaní integračných opatrení, alebo v snahe poskytnúť im stabilný referenčný rámec s pevným právnym základom. |
| --- | --- |

13.

vzhľadom na význam týchto všeobecných zásad a hodnotení si nemyslí, že by sa mal značne obmedziť priestor ponechaný jednotlivým štátom, ktorý je v smernici uznaný a ktorý potvrdzuje aj Lisabonská zmluva. Pripomína však, že praktické kroky štátov musia prebiehať v súlade so zásadou proporcionality a subsidiarity, či už v snahe rozhodnejšie presadiť iniciatívu regiónov a miestnych komunít pri uplatňovaní integračných opatrení, alebo v snahe poskytnúť im stabilný referenčný rámec s pevným právnym základom.

II.   OTÁZKY NASTOLENÉ V ZELENEJ KNIHE

VÝBOR REGIÓNOV

Pojem rodiny a požiadavky príbuzenského vzťahu

| 14. | zastáva názor, že napriek tomu, že všetci štátni príslušníci tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú na území EÚ, majú právo na zlúčenie rodiny, je pochopiteľné, že toto právo by malo podliehať určitým podmienkam, aby zostal zachovaný duch smernice, ktorej cieľom je uľahčenie integrácie a stabilizácia; |
| --- | --- |

14.

zastáva názor, že napriek tomu, že všetci štátni príslušníci tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú na území EÚ, majú právo na zlúčenie rodiny, je pochopiteľné, že toto právo by malo podliehať určitým podmienkam, aby zostal zachovaný duch smernice, ktorej cieľom je uľahčenie integrácie a stabilizácia;

| 15. | sa domnieva, že súčasné znenie smernice môže v tejto súvislosti vyvolať právnu a interpretačnú neistotu, a žiada, aby sa zvážila možnosť stanoviť na európskej úrovni minimálnu dĺžku pobytu, ktorá zosúladí požiadavku stability s rešpektovaním práva na rodinný život, a uplatniť modely podobné tým, ktoré sa uplatňujú pri kyvadlovej migrácii v prípade, že sa prisťahovalec prihlási do programu dobrovoľného návratu; |
| --- | --- |

15.

sa domnieva, že súčasné znenie smernice môže v tejto súvislosti vyvolať právnu a interpretačnú neistotu, a žiada, aby sa zvážila možnosť stanoviť na európskej úrovni minimálnu dĺžku pobytu, ktorá zosúladí požiadavku stability s rešpektovaním práva na rodinný život, a uplatniť modely podobné tým, ktoré sa uplatňujú pri kyvadlovej migrácii v prípade, že sa prisťahovalec prihlási do programu dobrovoľného návratu;

| 16. | odporúča, aby minimálna veková hranica manželského partnera stanovená v prípade zlúčenia rodiny spravidla zodpovedala veku plnoletosti podľa právnych predpisov hostiteľskej krajiny, pričom o znížení vekovej hranice by sa malo uvažovať len vo výnimočných prípadoch. Cieľom je zabezpečiť čo najväčšiu jednotnosť a zabrániť možnej diskriminácii na základe veku; |
| --- | --- |

16.

odporúča, aby minimálna veková hranica manželského partnera stanovená v prípade zlúčenia rodiny spravidla zodpovedala veku plnoletosti podľa právnych predpisov hostiteľskej krajiny, pričom o znížení vekovej hranice by sa malo uvažovať len vo výnimočných prípadoch. Cieľom je zabezpečiť čo najväčšiu jednotnosť a zabrániť možnej diskriminácii na základe veku;

| 17. | upozorňuje na skutočnosť, že dve výnimky z práva na zlúčenie rodiny, ktoré sa týkajú maloletých detí (článok 4 ods. 1, posledná zarážka a ods. 6), boli tak málo využité v praxi, že by sa mohli aj zrušiť. V každom prípade odporúča, aby sa rozhodnutia v tejto súvislosti vždy prijímali so zreteľom na to, čo je pre dieťa najlepšie, a v snahe posilniť ochranu práv maloletých osôb. Okrem toho odporúča, aby sa z tých istých dôvodov právo na zlúčenie rodiny zaručilo pre maloleté deti aj v prípade, že rodičia nie sú manželmi, okrem iného v snahe zabrániť akejkoľvek forme diskriminácie medzi deťmi narodenými v manželstve a deťmi narodenými mimo manželstva; |
| --- | --- |

17.

upozorňuje na skutočnosť, že dve výnimky z práva na zlúčenie rodiny, ktoré sa týkajú maloletých detí (článok 4 ods. 1, posledná zarážka a ods. 6), boli tak málo využité v praxi, že by sa mohli aj zrušiť. V každom prípade odporúča, aby sa rozhodnutia v tejto súvislosti vždy prijímali so zreteľom na to, čo je pre dieťa najlepšie, a v snahe posilniť ochranu práv maloletých osôb. Okrem toho odporúča, aby sa z tých istých dôvodov právo na zlúčenie rodiny zaručilo pre maloleté deti aj v prípade, že rodičia nie sú manželmi, okrem iného v snahe zabrániť akejkoľvek forme diskriminácie medzi deťmi narodenými v manželstve a deťmi narodenými mimo manželstva;

| 18. | pokiaľ ide o nepovinné ustanovenie týkajúce sa ostatných rodinných príslušníkov, iných ako sú manželskí partneri či registrovaní partneri alebo deti, zastáva názor, že jednotlivým štátom by sa mala ponechať možnosť definovať kritériá rozhodovania. Upozorňuje, že v súčasnosti platná smernica nevyjasňuje – a mala by – dôsledky pre rodinných príslušníkov v prípade úmrtia garanta, neplatnosti manželstva, rozvodu či odchodu garanta z členského štátu alebo úspešného spochybnenia otcovstva; |
| --- | --- |

18.

pokiaľ ide o nepovinné ustanovenie týkajúce sa ostatných rodinných príslušníkov, iných ako sú manželskí partneri či registrovaní partneri alebo deti, zastáva názor, že jednotlivým štátom by sa mala ponechať možnosť definovať kritériá rozhodovania. Upozorňuje, že v súčasnosti platná smernica nevyjasňuje – a mala by – dôsledky pre rodinných príslušníkov v prípade úmrtia garanta, neplatnosti manželstva, rozvodu či odchodu garanta z členského štátu alebo úspešného spochybnenia otcovstva;

Integračné opatrenia

| 19. | odporúča preventívne monitorovať účinnosť rôznych opatrení, ktoré už boli zavedené (opatrenia „pred odchodom“ a opatrenia uplatňované v hostiteľskej krajine. Na základe tohto prvého preskúmania odporúča vyhnúť sa jednako opatreniam pred odchodom, ktoré rodinní príslušníci garanta nedokážu uplatniť v praxi z dôvodu analfabetizmu, materiálnych nákladov, vzdialenosti od miest a iných dôvodov, ktoré by im znemožnili uplatniť právo na zlúčenie rodiny. Ďalej považuje za vhodné, aby v prípade, že sa od žiadateľov požaduje, aby po príchode do prijímajúcej krajiny absolvovali jazykové kurzy a/alebo kurzy občianskej náuky a/alebo poznatkov o dejinách a kultúre spoločnosti v hostiteľskej krajine, takéto kurzy boli poskytované bezplatne, čím sa zabráni diskriminácii na základe majetku, a aby sa pri tom, okrem iného, uplatnili európske moduly pre integráciu (European Integration Modules); |
| --- | --- |

19.

odporúča preventívne monitorovať účinnosť rôznych opatrení, ktoré už boli zavedené (opatrenia „pred odchodom“ a opatrenia uplatňované v hostiteľskej krajine. Na základe tohto prvého preskúmania odporúča vyhnúť sa jednako opatreniam pred odchodom, ktoré rodinní príslušníci garanta nedokážu uplatniť v praxi z dôvodu analfabetizmu, materiálnych nákladov, vzdialenosti od miest a iných dôvodov, ktoré by im znemožnili uplatniť právo na zlúčenie rodiny. Ďalej považuje za vhodné, aby v prípade, že sa od žiadateľov požaduje, aby po príchode do prijímajúcej krajiny absolvovali jazykové kurzy a/alebo kurzy občianskej náuky a/alebo poznatkov o dejinách a kultúre spoločnosti v hostiteľskej krajine, takéto kurzy boli poskytované bezplatne, čím sa zabráni diskriminácii na základe majetku, a aby sa pri tom, okrem iného, uplatnili európske moduly pre integráciu (European Integration Modules);

Čakacia doba vo vzťahu k prijímacej kapacite

| 20. | pokiaľ ide o posudzovane splnenia ostatných materiálnych podmienok, ktoré garantovi ukladá členský štát (mať ubytovanie, zdravotné poistenie, stále a postačujúce príjmy), odporúča, aby tieto podmienky boli v súlade so zásadou proporcionality a aby nešlo o svojvoľné obmedzenia. Predovšetkým dúfa, že v rámci uplatňovania smernice v praxi členské štáty prijmú také predpisy, ktoré zabezpečia, že pri kontrole splnenia týchto podmienok sa bude vychádzať z objektívnych a overiteľných kritérií, a nie zo všeobecných ustanovení, ktoré je možné svojvoľne interpretovať reštriktívne; |
| --- | --- |

20.

pokiaľ ide o posudzovane splnenia ostatných materiálnych podmienok, ktoré garantovi ukladá členský štát (mať ubytovanie, zdravotné poistenie, stále a postačujúce príjmy), odporúča, aby tieto podmienky boli v súlade so zásadou proporcionality a aby nešlo o svojvoľné obmedzenia. Predovšetkým dúfa, že v rámci uplatňovania smernice v praxi členské štáty prijmú také predpisy, ktoré zabezpečia, že pri kontrole splnenia týchto podmienok sa bude vychádzať z objektívnych a overiteľných kritérií, a nie zo všeobecných ustanovení, ktoré je možné svojvoľne interpretovať reštriktívne;

| 21. | navrhuje vylúčiť kritérium „prijímacej kapacity“ členského štátu spomedzi prvkov, na základe ktorých sa posudzuje možnosť dosiahnuť zlúčenie rodiny, pretože tento prvok sa javí ako ďalší nástroj kontroly nad migračnými tokmi, v rozpore s právnymi zásadami Európskej únie; |
| --- | --- |

21.

navrhuje vylúčiť kritérium „prijímacej kapacity“ členského štátu spomedzi prvkov, na základe ktorých sa posudzuje možnosť dosiahnuť zlúčenie rodiny, pretože tento prvok sa javí ako ďalší nástroj kontroly nad migračnými tokmi, v rozpore s právnymi zásadami Európskej únie;

| 22. | sa domnieva, že dĺžka povolenia na pobyt rodinných príslušníkov garanta by sa mala zosúladiť s dĺžkou povolenia na pobyt samotného garanta, pričom by sa mala zvážiť možnosť prijať riešenia v súlade s modelmi uplatňovanými pri kyvadlovej migrácii v prípade, že sa prisťahovalec prihlási do programu dobrovoľného návratu; |
| --- | --- |

22.

sa domnieva, že dĺžka povolenia na pobyt rodinných príslušníkov garanta by sa mala zosúladiť s dĺžkou povolenia na pobyt samotného garanta, pričom by sa mala zvážiť možnosť prijať riešenia v súlade s modelmi uplatňovanými pri kyvadlovej migrácii v prípade, že sa prisťahovalec prihlási do programu dobrovoľného návratu;

Otázky súvisiace s azylom

| 23. | pokiaľ ide o zlúčenie rodín štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorým sa poskytujú osobitné formy ochrany (azyl, štatút utečenca, doplnková ochrana), zastáva názor, že v súlade s požiadavkami Štokholmského programu by sa k rôznym štatútom malo pristupovať prostredníctvom špecifických a samostatných predpisov, ktoré zohľadnia konkrétnu situáciu (aj z hľadiska praktických problémov s poskytnutím žiadaných informácií a predložením dokumentov), v akej sa nachádzajú osoby, ktorým sa poskytuje takáto forma ochrany. Smernica týkajúca sa všeobecného režimu pre zlúčenie rodiny by sa teda nemala vzťahovať na rodinných príslušníkov cudzincov, ktorým sa poskytujú určité formy ochrany. Zlúčenie rodiny týchto občanov by malo byť predmetom osobitného režimu, s prihliadnutím na prípadné rodinné putá, ktoré vznikli po vstupe na územie hostiteľskej krajiny; |
| --- | --- |

23.

pokiaľ ide o zlúčenie rodín štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorým sa poskytujú osobitné formy ochrany (azyl, štatút utečenca, doplnková ochrana), zastáva názor, že v súlade s požiadavkami Štokholmského programu by sa k rôznym štatútom malo pristupovať prostredníctvom špecifických a samostatných predpisov, ktoré zohľadnia konkrétnu situáciu (aj z hľadiska praktických problémov s poskytnutím žiadaných informácií a predložením dokumentov), v akej sa nachádzajú osoby, ktorým sa poskytuje takáto forma ochrany. Smernica týkajúca sa všeobecného režimu pre zlúčenie rodiny by sa teda nemala vzťahovať na rodinných príslušníkov cudzincov, ktorým sa poskytujú určité formy ochrany. Zlúčenie rodiny týchto občanov by malo byť predmetom osobitného režimu, s prihliadnutím na prípadné rodinné putá, ktoré vznikli po vstupe na územie hostiteľskej krajiny;

Podvod, zneužitie a procedurálne otázky

| 24. | zastáva názor, že ak sa rozhodnutie niektorých štátov zaviesť test DNA na identifikáciu detí nebude uplatňovať ako posledná možnosť, mohlo by ísť o porušenie zásady proporcionality, ako aj základných práv, najmä práva na rešpektovanie súkromného a rodinného života (článok 8 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd); |
| --- | --- |

24.

zastáva názor, že ak sa rozhodnutie niektorých štátov zaviesť test DNA na identifikáciu detí nebude uplatňovať ako posledná možnosť, mohlo by ísť o porušenie zásady proporcionality, ako aj základných práv, najmä práva na rešpektovanie súkromného a rodinného života (článok 8 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd);

| 25. | pokiaľ ide o obavy z podvodov, ktoré by sa mohli páchať prostredníctvom účelových manželstiev, žiada Komisiu a/alebo členské štáty, aby zhromaždili údaje o skutočnom rozsahu tohto javu. Pokiaľ nebudú k dispozícii konkrétne dôkazy, domnieva sa, že by bolo vhodné realizovať cielené štúdie vo všetkých členských štátoch v záujme toho, aby sa získal presnejší obraz o skutočných okolnostiach tohto javu a takisto by sa mali podporovať osvedčené postupy týkajúce sa boja proti týmto problémom; |
| --- | --- |

25.

pokiaľ ide o obavy z podvodov, ktoré by sa mohli páchať prostredníctvom účelových manželstiev, žiada Komisiu a/alebo členské štáty, aby zhromaždili údaje o skutočnom rozsahu tohto javu. Pokiaľ nebudú k dispozícii konkrétne dôkazy, domnieva sa, že by bolo vhodné realizovať cielené štúdie vo všetkých členských štátoch v záujme toho, aby sa získal presnejší obraz o skutočných okolnostiach tohto javu a takisto by sa mali podporovať osvedčené postupy týkajúce sa boja proti týmto problémom;

| 26. | v súvislosti s nákladmi na zlúčenie rodiny, ktoré znáša žiadateľ, upozorňuje na to, že niektoré štáty by mohli umelo zvýšiť administratívne náklady a využiť ich ako nástroj na svojvoľné obmedzovanie vstupu imigrantov do krajiny, čo je jednoznačne v rozpore so zásadou proporcionality, ktorá si vyžaduje, aby použité prostriedky zodpovedali účelu: účelom je uľahčiť uplatňovanie práva na zlúčenie rodiny, a nie mu brániť. Bolo by preto vhodné, keby členské štáty stanovili výšku nákladov tak, aby neznemožňovala uplatňovanie smernice v praxi; |
| --- | --- |

26.

v súvislosti s nákladmi na zlúčenie rodiny, ktoré znáša žiadateľ, upozorňuje na to, že niektoré štáty by mohli umelo zvýšiť administratívne náklady a využiť ich ako nástroj na svojvoľné obmedzovanie vstupu imigrantov do krajiny, čo je jednoznačne v rozpore so zásadou proporcionality, ktorá si vyžaduje, aby použité prostriedky zodpovedali účelu: účelom je uľahčiť uplatňovanie práva na zlúčenie rodiny, a nie mu brániť. Bolo by preto vhodné, keby členské štáty stanovili výšku nákladov tak, aby neznemožňovala uplatňovanie smernice v praxi;

| 27. | zastáva názor, že členským štátom by sa malo odporučiť, aby dodržiavali konečnú lehotu stanovenú v smernici, v ktorej musia rozhodnúť o žiadosti o zlúčenie rodiny. Akýkoľvek výnimočný postup stanovený príslušným štátom s cieľom predĺžiť túto lehotu viac, ako je rozumné, predstavuje prekážku, ktorá bráni tomu, aby sa smernica mohla v plnej miere uplatňovať; |
| --- | --- |

27.

zastáva názor, že členským štátom by sa malo odporučiť, aby dodržiavali konečnú lehotu stanovenú v smernici, v ktorej musia rozhodnúť o žiadosti o zlúčenie rodiny. Akýkoľvek výnimočný postup stanovený príslušným štátom s cieľom predĺžiť túto lehotu viac, ako je rozumné, predstavuje prekážku, ktorá bráni tomu, aby sa smernica mohla v plnej miere uplatňovať;

Rešpektovanie horizontálnych ustanovení

| 28. | pokiaľ ide o údajné ťažkosti s rešpektovaním dvoch povinných horizontálnych ustanovení uvedených v smernici, dúfa, že Európska komisia zavedie všetky nástroje a opatrenia, ktoré sú stanovené v zmluvách a ktorých cieľom je zabezpečiť, aby členské štáty plne rešpektovali právne predpisy Spoločenstva. |
| --- | --- |

28.

pokiaľ ide o údajné ťažkosti s rešpektovaním dvoch povinných horizontálnych ustanovení uvedených v smernici, dúfa, že Európska komisia zavedie všetky nástroje a opatrenia, ktoré sú stanovené v zmluvách a ktorých cieľom je zabezpečiť, aby členské štáty plne rešpektovali právne predpisy Spoločenstva.

III.   ZÁVEREČNÉ PRIPOMIENKY

| 29. | Výbor žiada, aby bola miestna úroveň viac zapojená do viacúrovňového riadenia, čo je nevyhnutnou podmienkou koherentnej prisťahovaleckej politiky, ktorá rešpektuje základné práva a prospieva hostiteľskej komunite a prisťahovalcom. V mnohých európskych regiónoch a komunitách boli zaznamenané pozitívne prípady integrácie a množstvo nejasností v právnych predpisoch jednotlivých štátov z hľadiska konkrétneho výkladu smernice bolo pozitívne vyriešených práve vďaka praktickým skúsenostiam miestnych inštitúcií. VR zdôrazňuje, že je nevyhnutné získať čo najviac informácií v tejto oblasti a navrhuje, že bude plne spolupracovať s členskými štátmi a ostatnými európskymi inštitúciami pri zbere a šírení informácií a osvedčených postupov tam, kde sú tieto údaje dostupné na miestnej a regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

29.

Výbor žiada, aby bola miestna úroveň viac zapojená do viacúrovňového riadenia, čo je nevyhnutnou podmienkou koherentnej prisťahovaleckej politiky, ktorá rešpektuje základné práva a prospieva hostiteľskej komunite a prisťahovalcom. V mnohých európskych regiónoch a komunitách boli zaznamenané pozitívne prípady integrácie a množstvo nejasností v právnych predpisoch jednotlivých štátov z hľadiska konkrétneho výkladu smernice bolo pozitívne vyriešených práve vďaka praktickým skúsenostiam miestnych inštitúcií. VR zdôrazňuje, že je nevyhnutné získať čo najviac informácií v tejto oblasti a navrhuje, že bude plne spolupracovať s členskými štátmi a ostatnými európskymi inštitúciami pri zbere a šírení informácií a osvedčených postupov tam, kde sú tieto údaje dostupné na miestnej a regionálnej úrovni.

V Bruseli 3. mája 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

| 27.7.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 225/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 225/11

---

Stanovisko Výboru regiónov „Revízia stratégie EÚ v oblasti kvality ovzdušia a emisií“

2012/C 225/03

VÝBOR REGIÓNOV

| — | konštatuje, že trend potvrdzujúci spomalenie v oblasti zlepšovania kvality ovzdušia je v rozsiahlej miere dôsledkom nedostatočne ambicióznej politiky EÚ týkajúcej sa znižovania emisií pri zdroji, ako aj nepostačujúcich opatrení prijímaných na celoštátnej úrovni. Na územné samosprávy sa v súvislosti s riešením týchto problémov kladie veľká záťaž a zodpovednosť; je potrebné, aby sa uplatňoval prístup na viacerých úrovniach, kde sa každá úroveň vlády (európska, národná, regionálna a miestna) ujme svojej zodpovednosti a schváli opatrenia, ktoré môžu a musia byť prijaté na jej úrovni; |
| --- | --- |

—

konštatuje, že trend potvrdzujúci spomalenie v oblasti zlepšovania kvality ovzdušia je v rozsiahlej miere dôsledkom nedostatočne ambicióznej politiky EÚ týkajúcej sa znižovania emisií pri zdroji, ako aj nepostačujúcich opatrení prijímaných na celoštátnej úrovni. Na územné samosprávy sa v súvislosti s riešením týchto problémov kladie veľká záťaž a zodpovednosť; je potrebné, aby sa uplatňoval prístup na viacerých úrovniach, kde sa každá úroveň vlády (európska, národná, regionálna a miestna) ujme svojej zodpovednosti a schváli opatrenia, ktoré môžu a musia byť prijaté na jej úrovni;

| — | trvá na tom, že politika EÚ v oblasti imisií a emisií musí byť prepojená. Na to je potrebné, aby sa počas vypracovávania politiky vychádzalo z rovnakej úrovne ambícií a zo zosúladených časových plánov politiky EÚ v oblasti znižovania emisií pri zdroji a imisií; |
| --- | --- |

—

trvá na tom, že politika EÚ v oblasti imisií a emisií musí byť prepojená. Na to je potrebné, aby sa počas vypracovávania politiky vychádzalo z rovnakej úrovne ambícií a zo zosúladených časových plánov politiky EÚ v oblasti znižovania emisií pri zdroji a imisií;

| — | odporúča posilniť politiku EÚ v oblasti emisií, a to najmä tým, že revízia smernice NEC bude dostatočne ambiciózna, v záujme toho, aby sa znížila úroveň koncentrácií pozadia; že sa urýchlene sprísnia normy EURO pre vozidlá, pokiaľ ide o NO2/NOx a tuhé častice a tiež emisné normy pre ostatné mobilné zdroje; že sa odstráni rozdiel medzi emisnými normami EÚ a skutočnými emisiami vozidiel; a že sa znížia emisie z námornej a leteckej dopravy a emisie čpavku v poľnohospodárstve; |
| --- | --- |

—

odporúča posilniť politiku EÚ v oblasti emisií, a to najmä tým, že revízia smernice NEC bude dostatočne ambiciózna, v záujme toho, aby sa znížila úroveň koncentrácií pozadia; že sa urýchlene sprísnia normy EURO pre vozidlá, pokiaľ ide o NO2/NOx a tuhé častice a tiež emisné normy pre ostatné mobilné zdroje; že sa odstráni rozdiel medzi emisnými normami EÚ a skutočnými emisiami vozidiel; a že sa znížia emisie z námornej a leteckej dopravy a emisie čpavku v poľnohospodárstve;

| — | odporúča, aby sa v rámci revízie smerníc v oblasti kvality ovzdušia (2008/50/ES a 2004/107/ES) predovšetkým znížil počet látok a cieľových a limitných hodnôt tým, že sa pozornosť sústredí na najznečisťujúcejšie látky a na ukazovatele, ktoré najlepšie odzrkadľujú aspekty zdravia obyvateľov; skúma, či koncentrácia tuhých častíc a elementárny uhlík/sadza sú vhodnejšími ukazovateľmi a v akej forme ich možno prevziať do smernice; preskúmava využívanie priemernej ročnej limitnej hodnoty pre PM10 na základe viacročnej priemernej hodnoty koncentrácií; rozširuje možnosť ďalších odchýlok v spojitosti so znížením úrovní NO2 za špecifických podmienok; zavádza presnejšie pravidlá umiestňovania meracích staníc, aby sa tak zabezpečila porovnateľnosť nameraných hodnôt. |
| --- | --- |

—

odporúča, aby sa v rámci revízie smerníc v oblasti kvality ovzdušia (2008/50/ES a 2004/107/ES) predovšetkým znížil počet látok a cieľových a limitných hodnôt tým, že sa pozornosť sústredí na najznečisťujúcejšie látky a na ukazovatele, ktoré najlepšie odzrkadľujú aspekty zdravia obyvateľov; skúma, či koncentrácia tuhých častíc a elementárny uhlík/sadza sú vhodnejšími ukazovateľmi a v akej forme ich možno prevziať do smernice; preskúmava využívanie priemernej ročnej limitnej hodnoty pre PM10 na základe viacročnej priemernej hodnoty koncentrácií; rozširuje možnosť ďalších odchýlok v spojitosti so znížením úrovní NO2 za špecifických podmienok; zavádza presnejšie pravidlá umiestňovania meracích staníc, aby sa tak zabezpečila porovnateľnosť nameraných hodnôt.

| Spravodajca | Cor LAMERS (NL/EĽS), primátor mesta Houten |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | List podpredsedu Európskej komisie z 19. júla 2011 |

Spravodajca

Cor LAMERS (NL/EĽS), primátor mesta Houten

Referenčný dokument

List podpredsedu Európskej komisie z 19. júla 2011

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

A.   
  Všeobecné pripomienky

| 1. | berie na vedomie zámer Komisie navrhnúť v roku 2013 celkovú revíziu európskej politiky v oblasti kvality ovzdušia, súčasťou ktorej budú nové dlhodobé ciele na obdobie po roku 2020. Ide o veľmi rozsiahlu revíziu, ktorá zahŕňa tieto prvky:






  — | revízia tematickej stratégie o znečistení ovzdušia (COM(2005) 446 final), |
| --- | --- | --- |

1.

berie na vedomie zámer Komisie navrhnúť v roku 2013 celkovú revíziu európskej politiky v oblasti kvality ovzdušia, súčasťou ktorej budú nové dlhodobé ciele na obdobie po roku 2020. Ide o veľmi rozsiahlu revíziu, ktorá zahŕňa tieto prvky:

—

revízia tematickej stratégie o znečistení ovzdušia (COM(2005) 446 final),

| — | posilnenie politiky EÚ zameranej na zníženie emisií pri zdroji, |
| --- | --- |

—

posilnenie politiky EÚ zameranej na zníženie emisií pri zdroji,

| — | spojenie týchto dvoch smerníc do jednej smernice:






  — | revidované znenie smerníc o kvalite okolitého ovzdušia a čistejšom ovzduší v Európe (2008/50/ES a 2004/107/ES); |
| --- | --- | --- |

—

spojenie týchto dvoch smerníc do jednej smernice:

—

revidované znenie smerníc o kvalite okolitého ovzdušia a čistejšom ovzduší v Európe (2008/50/ES a 2004/107/ES);

| — | revidované znenie smernice o národných emisných stropoch pre určité látky znečisťujúce ovzdušie (smernica 2001/81/ES); |
| --- | --- |

—

revidované znenie smernice o národných emisných stropoch pre určité látky znečisťujúce ovzdušie (smernica 2001/81/ES);

| 2. | oceňuje, že Komisia požiadala Výbor regiónov o vypracovanie výhľadového stanoviska o budúcnosti politiky EÚ v oblasti kvality ovzdušia; |
| --- | --- |

2.

oceňuje, že Komisia požiadala Výbor regiónov o vypracovanie výhľadového stanoviska o budúcnosti politiky EÚ v oblasti kvality ovzdušia;

| 3. | konštatuje, že vzhľadom na to, že ide o výhľadové stanovisko (1) vo fáze zhromažďovania expertízy v rámci rozhodovacieho procesu EÚ, výbor sa v ňom zaoberá politicko-administratívnymi, aj technickými hľadiskami (odporúčania týkajúce sa právnych predpisov a návrhov na postup); |
| --- | --- |

3.

konštatuje, že vzhľadom na to, že ide o výhľadové stanovisko (1) vo fáze zhromažďovania expertízy v rámci rozhodovacieho procesu EÚ, výbor sa v ňom zaoberá politicko-administratívnymi, aj technickými hľadiskami (odporúčania týkajúce sa právnych predpisov a návrhov na postup);

| 4. | konštatuje, že kvalita ovzdušia má vplyv na každodenný život a zdravie občanov v mestských aj vidieckych oblastiach. Pokiaľ ide o zlepšenie kvality ovzdušia, prioritne sa treba venovať zdraviu obyvateľstva a životnému prostrediu. Zároveň je potrebné usilovať o dosiahnutie rovnováhy medzi hospodárskym rozvojom a bojom proti znečisteniu ovzdušia. Zlepšenie ochrany životného prostredia a zdravia môže súčasne poskytnúť aj hospodárske stimuly a znížiť hospodárske náklady spojené so zdravotnými problémami a ujmou na zdraví; |
| --- | --- |

4.

konštatuje, že kvalita ovzdušia má vplyv na každodenný život a zdravie občanov v mestských aj vidieckych oblastiach. Pokiaľ ide o zlepšenie kvality ovzdušia, prioritne sa treba venovať zdraviu obyvateľstva a životnému prostrediu. Zároveň je potrebné usilovať o dosiahnutie rovnováhy medzi hospodárskym rozvojom a bojom proti znečisteniu ovzdušia. Zlepšenie ochrany životného prostredia a zdravia môže súčasne poskytnúť aj hospodárske stimuly a znížiť hospodárske náklady spojené so zdravotnými problémami a ujmou na zdraví;

| 5. | vyjadruje radosť z toho, že kvalita ovzdušia sa v Európe výrazne zlepšila vďaka spojeným účinkom politiky EÚ v danej oblasti a opatreniam, ktoré prijali členské štáty (na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni). V posledných dvoch desaťročiach bolo možné pozorovať sústavné zlepšovanie. Výbor však vyjadruje znepokojenie nad nedávnym spomalením tohto pokroku; |
| --- | --- |

5.

vyjadruje radosť z toho, že kvalita ovzdušia sa v Európe výrazne zlepšila vďaka spojeným účinkom politiky EÚ v danej oblasti a opatreniam, ktoré prijali členské štáty (na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni). V posledných dvoch desaťročiach bolo možné pozorovať sústavné zlepšovanie. Výbor však vyjadruje znepokojenie nad nedávnym spomalením tohto pokroku;

| 6. | poukazuje na to, že znečistenie ovzdušia spôsobuje najväčšie problémy a ťažkosti v mestských aglomeráciách. Napriek všetkým opatreniam prijatým na miestnej a regionálnej úrovni, mnohé európske mestá a regióny nie sú schopné v určenej lehote dodržať limitné hodnoty stanovené pre tuhé častice (PM10, PM2,5) a oxid dusičitý (NO2). V dôsledku toho žije mnoho Európanov v oblastiach s nebezpečnou koncentráciou znečisťujúcich látok v ovzduší; |
| --- | --- |

6.

poukazuje na to, že znečistenie ovzdušia spôsobuje najväčšie problémy a ťažkosti v mestských aglomeráciách. Napriek všetkým opatreniam prijatým na miestnej a regionálnej úrovni, mnohé európske mestá a regióny nie sú schopné v určenej lehote dodržať limitné hodnoty stanovené pre tuhé častice (PM10, PM2,5) a oxid dusičitý (NO2). V dôsledku toho žije mnoho Európanov v oblastiach s nebezpečnou koncentráciou znečisťujúcich látok v ovzduší;

| 7. | okrem toho konštatuje, že znečistenie ovzdušia sa týka aj vidieckych oblastí a oblastí na okraji miest, pričom jeho dosah na životné prostredie, pestované plodiny a prírodu sa nesmie zanedbávať; |
| --- | --- |

7.

okrem toho konštatuje, že znečistenie ovzdušia sa týka aj vidieckych oblastí a oblastí na okraji miest, pričom jeho dosah na životné prostredie, pestované plodiny a prírodu sa nesmie zanedbávať;

| 8. | potvrdzuje, že znečistenie ovzdušia je potrebné znižovať, zároveň je však potrebné zaručiť riadne fungovanie našich miest zo sociálneho a hospodárskeho hľadiska. Vo väčšine členských štátov je osobná a nákladná motorizovaná cestná doprava (založená v prvom rade na využití nafty a benzínu) jednou z hlavných príčin priameho znečisťovania ovzdušia NO2, a preto je nevyhnutné postupovať účinnejšie ako doteraz, či už z hľadiska emisných noriem alebo z hľadiska regulácie dopravy; |
| --- | --- |

8.

potvrdzuje, že znečistenie ovzdušia je potrebné znižovať, zároveň je však potrebné zaručiť riadne fungovanie našich miest zo sociálneho a hospodárskeho hľadiska. Vo väčšine členských štátov je osobná a nákladná motorizovaná cestná doprava (založená v prvom rade na využití nafty a benzínu) jednou z hlavných príčin priameho znečisťovania ovzdušia NO2, a preto je nevyhnutné postupovať účinnejšie ako doteraz, či už z hľadiska emisných noriem alebo z hľadiska regulácie dopravy;

| 9. | zastáva názor, že ústrednou otázkou v rámci revízie politiky EÚ v oblasti kvality ovzdušia musí byť hľadanie možností ako (teda prostredníctvom akého typu právnych predpisov a opatrení) môžu európske právne predpisy prispieť k zlepšeniu situácie. V tejto súvislosti je potrebné zohľadniť minimálne tieto aspekty: prístup založený na viacúrovňovom riadení, komplexný prístup a účinná implementácia právnych predpisov EÚ v európskych mestách. Prioritou musí byť aplikovateľnosť európskej smernice a riešenie problémov spojených s implementáciou v mestách a regiónoch; |
| --- | --- |

9.

zastáva názor, že ústrednou otázkou v rámci revízie politiky EÚ v oblasti kvality ovzdušia musí byť hľadanie možností ako (teda prostredníctvom akého typu právnych predpisov a opatrení) môžu európske právne predpisy prispieť k zlepšeniu situácie. V tejto súvislosti je potrebné zohľadniť minimálne tieto aspekty: prístup založený na viacúrovňovom riadení, komplexný prístup a účinná implementácia právnych predpisov EÚ v európskych mestách. Prioritou musí byť aplikovateľnosť európskej smernice a riešenie problémov spojených s implementáciou v mestách a regiónoch;

| 10. | pripomína, že riadenie musí byť významným aspektom pri vzniku novej legislatívy EÚ o kvalite ovzdušia. Znečisťovanie ovzdušia má cezhraničný aj národný rozmer, a preto si vyžaduje činnosť na všetkých úrovniach správy (európskej, štátnej, regionálnej a miestnej). Výbor odporúča použiť viacúrovňový prístup, pri ktorom každá úroveň správy prevezme svoju zodpovednosť a prijme také opatrenia, ktoré ako príslušná úroveň môže a musí prijať; |
| --- | --- |

10.

pripomína, že riadenie musí byť významným aspektom pri vzniku novej legislatívy EÚ o kvalite ovzdušia. Znečisťovanie ovzdušia má cezhraničný aj národný rozmer, a preto si vyžaduje činnosť na všetkých úrovniach správy (európskej, štátnej, regionálnej a miestnej). Výbor odporúča použiť viacúrovňový prístup, pri ktorom každá úroveň správy prevezme svoju zodpovednosť a prijme také opatrenia, ktoré ako príslušná úroveň môže a musí prijať;

| 11. | zdôrazňuje, že v rámci vypracovania nových európskych právnych predpisov je potrebné uplatniť komplexný prístup. V čo najväčšej miere je potrebné predchádzať znečisťovaniu. Je nevyhnutné zistiť príčiny znečistenia a znižovať emisie pri zdroji takým spôsobom, ktorý je ekonomicky najefektívnejší a z hľadiska ochrany životného prostredia najvhodnejší; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje, že v rámci vypracovania nových európskych právnych predpisov je potrebné uplatniť komplexný prístup. V čo najväčšej miere je potrebné predchádzať znečisťovaniu. Je nevyhnutné zistiť príčiny znečistenia a znižovať emisie pri zdroji takým spôsobom, ktorý je ekonomicky najefektívnejší a z hľadiska ochrany životného prostredia najvhodnejší;

| 12. | pripomína, že zlepšenie zdravia obyvateľstva si v EÚ vyžaduje ambicióznu politiku kvality ovzdušia. Politika obmedzovania imisií s limitnými hodnotami EÚ pre znečisťujúce látky sa samozrejme nezaobíde bez účinnej politiky obmedzovania emisií s opatreniami EÚ na ich obmedzovanie pri zdroji. Úroveň ambícií revidovanej smernice preto musí byť starostlivo zosúladená s úrovňou ambícií, pokiaľ ide o národné emisné stropy, a politikou EÚ na obmedzovanie emisií (pri zdroji). V tejto súvislosti výbor zastáva názor, že spojenie smerníc o kvalite ovzdušia (2008/50/ES a 2004/107/ES) s revíziou smernice o národných emisných stropoch (2001/81/ES) prispeje k zosúladeniu rozdielnych úrovní ambícií; |
| --- | --- |

12.

pripomína, že zlepšenie zdravia obyvateľstva si v EÚ vyžaduje ambicióznu politiku kvality ovzdušia. Politika obmedzovania imisií s limitnými hodnotami EÚ pre znečisťujúce látky sa samozrejme nezaobíde bez účinnej politiky obmedzovania emisií s opatreniami EÚ na ich obmedzovanie pri zdroji. Úroveň ambícií revidovanej smernice preto musí byť starostlivo zosúladená s úrovňou ambícií, pokiaľ ide o národné emisné stropy, a politikou EÚ na obmedzovanie emisií (pri zdroji). V tejto súvislosti výbor zastáva názor, že spojenie smerníc o kvalite ovzdušia (2008/50/ES a 2004/107/ES) s revíziou smernice o národných emisných stropoch (2001/81/ES) prispeje k zosúladeniu rozdielnych úrovní ambícií;

B.   
  Tematická stratégia o znečistení ovzdušia a jej implementácia v členských štátoch

Tematická stratégia

| 13. | domnieva sa, že tematická stratégia o znečistení ovzdušia prispela k tomu, že občania sú menej vystavení znečisťujúcim látkam v ovzduší a že sa zlepšila kvalita životného prostredia; |
| --- | --- |

13.

domnieva sa, že tematická stratégia o znečistení ovzdušia prispela k tomu, že občania sú menej vystavení znečisťujúcim látkam v ovzduší a že sa zlepšila kvalita životného prostredia;

| 14. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že nie všetky opatrenia na zníženie emisií pri zdroji, ktoré boli oznámené v tematickej stratégií, boli účinne implementované. Najvýraznejšie nedostatky v súvislosti s uvedenými európskymi opatreniami na zníženie emisií pri zdroji boli zaznamenané v súvislosti s:






  — | zavedením integrovaného prístupu k dusíkovému cyklu; |
| --- | --- | --- |

14.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že nie všetky opatrenia na zníženie emisií pri zdroji, ktoré boli oznámené v tematickej stratégií, boli účinne implementované. Najvýraznejšie nedostatky v súvislosti s uvedenými európskymi opatreniami na zníženie emisií pri zdroji boli zaznamenané v súvislosti s:

—

zavedením integrovaného prístupu k dusíkovému cyklu;

| — | revíziou smernice o národných emisných stropoch (smernica 2001/81/ES, národný emisný strop), ktorá je dôležitá pre boj proti koncentrácii pozadia, ktorá však bola žiaľ opakovane odložená; |
| --- | --- |

—

revíziou smernice o národných emisných stropoch (smernica 2001/81/ES, národný emisný strop), ktorá je dôležitá pre boj proti koncentrácii pozadia, ktorá však bola žiaľ opakovane odložená;

Implementácia na miestnej a regionálnej úrovni

| 15. | poukazuje na to, že obce a regióny vyvíjajú značné úsilie na zlepšenie kvality ovzdušia prostredníctvom opatrení, ako napr.:






  — | podpora udržateľnejších druhov dopravy, ako je efektívna a príťažlivá verejná doprava, cestičky pre cyklistov, obmedzenie vjazdu (najviac znečisťujúcich) osobných a/alebo nákladných vozidiel (environmentálne zóny) a podpora čistých (čistejších) automobilov, napríklad uprednostňovaním vjazdu a/alebo usmerňovaným parkovaním, |
| --- | --- | --- |

15.

poukazuje na to, že obce a regióny vyvíjajú značné úsilie na zlepšenie kvality ovzdušia prostredníctvom opatrení, ako napr.:

—

podpora udržateľnejších druhov dopravy, ako je efektívna a príťažlivá verejná doprava, cestičky pre cyklistov, obmedzenie vjazdu (najviac znečisťujúcich) osobných a/alebo nákladných vozidiel (environmentálne zóny) a podpora čistých (čistejších) automobilov, napríklad uprednostňovaním vjazdu a/alebo usmerňovaným parkovaním,

| — | zlepšenie riadenia dopravy, zvýšenie dopravnej priepustnosti obmedzovaním rýchlosti alebo vypracovaním inovatívnych logistických koncepcií zásobovania tovarom v centrách miest, |
| --- | --- |

—

zlepšenie riadenia dopravy, zvýšenie dopravnej priepustnosti obmedzovaním rýchlosti alebo vypracovaním inovatívnych logistických koncepcií zásobovania tovarom v centrách miest,

| — | predchádzanie tvorbe vírivého prachu, zlepšením cestného povrchu a zákazom používania pneumatík s hrotmi na cestách v centre miest, |
| --- | --- |

—

predchádzanie tvorbe vírivého prachu, zlepšením cestného povrchu a zákazom používania pneumatík s hrotmi na cestách v centre miest,

| — | zlepšenie infraštruktúry a výstavby, napr. miestne nariadenia o vykurovaní (pokiaľ to národná legislatíva dovoľuje), znižovanie emisií z výroby tepla na vykurovanie, podpora diaľkového vykurovania, modernizácia vykurovacích sústav, vytvorenie väčšieho priestoru medzi cestami a obytnými budovami, zvýšenie objemu priestorov zelene. Pri tomto poslednom bode treba spomenúť, že zeleň pozdĺž ciest a medzi vozovkami (izolačná zeleň) má malý účinok. Iba veľké plochy zelene, ako sú parky a lesy, majú dokázateľný prínos; |
| --- | --- |

—

zlepšenie infraštruktúry a výstavby, napr. miestne nariadenia o vykurovaní (pokiaľ to národná legislatíva dovoľuje), znižovanie emisií z výroby tepla na vykurovanie, podpora diaľkového vykurovania, modernizácia vykurovacích sústav, vytvorenie väčšieho priestoru medzi cestami a obytnými budovami, zvýšenie objemu priestorov zelene. Pri tomto poslednom bode treba spomenúť, že zeleň pozdĺž ciest a medzi vozovkami (izolačná zeleň) má malý účinok. Iba veľké plochy zelene, ako sú parky a lesy, majú dokázateľný prínos;

| 16. | konštatuje, že európska politika by mala byť naďalej na všetkých úrovniach a vo zvýšenej miere podnecovaná najmä k znižovaniu objemu osobnej a nákladnej cestnej dopravy a k jej územnému a odvetvovému presunu. Je však treba poukázať na to, že dodržiavanie noriem stanovených pre PM10 a PM2,5, ako aj NO2, nie je možné zabezpečiť iba týmito opatreniami. Za tento stav sú vo veľkej miere zodpovedné tri hlavné dôvody: obmedzený vplyv, obmedzené možnosti konania a úzky manévrovací priestor (pozri body 17, 19 a 22); |
| --- | --- |

16.

konštatuje, že európska politika by mala byť naďalej na všetkých úrovniach a vo zvýšenej miere podnecovaná najmä k znižovaniu objemu osobnej a nákladnej cestnej dopravy a k jej územnému a odvetvovému presunu. Je však treba poukázať na to, že dodržiavanie noriem stanovených pre PM10 a PM2,5, ako aj NO2, nie je možné zabezpečiť iba týmito opatreniami. Za tento stav sú vo veľkej miere zodpovedné tri hlavné dôvody: obmedzený vplyv, obmedzené možnosti konania a úzky manévrovací priestor (pozri body 17, 19 a 22);

| 17. | domnieva sa, že územné samosprávy majú z priestorového hľadiska jednotlivo len obmedzený vplyv na zlepšenie kvality ovzdušia na svojom území (prvá prekážka). Miestne a regionálne politiky sú zamerané na znižovanie emisií pochádzajúcich z miestnych zdrojov, pričom najmä koncentrácia jemných prachových častíc PM10, PM2,5 a koncentrácia ozónu v ovzduší zaznamenaných na danom území pochádza z veľkej časti práve z cezhraničných emisií a/alebo z emisií na vyššej ako regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

17.

domnieva sa, že územné samosprávy majú z priestorového hľadiska jednotlivo len obmedzený vplyv na zlepšenie kvality ovzdušia na svojom území (prvá prekážka). Miestne a regionálne politiky sú zamerané na znižovanie emisií pochádzajúcich z miestnych zdrojov, pričom najmä koncentrácia jemných prachových častíc PM10, PM2,5 a koncentrácia ozónu v ovzduší zaznamenaných na danom území pochádza z veľkej časti práve z cezhraničných emisií a/alebo z emisií na vyššej ako regionálnej úrovni;

| 18. | konštatuje, že zistené vysoké koncentrácie pozadia spôsobené znečisťujúcimi látkami a v mnohých prípadoch nedostatočná implementácia a revízia smernice o národných emisných stropoch (smernica 2001/81/ES) môže obmedziť úspešnosť opatrení územných samospráv na dodržiavanie noriem EÚ v oblasti kvality ovzdušia. Všetky emisie spolu (miestne, regionálne, národné a medzinárodné) prispievajú k takzvaným koncentráciám pozadia. Tieto koncentrácie pozadia môžu byť také vysoké, že aj malé miestne znečistenie dokáže spôsobiť priblíženie sa limitným hodnotám alebo ich prekročenie. V takýchto prípadoch majú príslušné mestá a regióny samozrejme len veľmi obmedzený vplyv; |
| --- | --- |

18.

konštatuje, že zistené vysoké koncentrácie pozadia spôsobené znečisťujúcimi látkami a v mnohých prípadoch nedostatočná implementácia a revízia smernice o národných emisných stropoch (smernica 2001/81/ES) môže obmedziť úspešnosť opatrení územných samospráv na dodržiavanie noriem EÚ v oblasti kvality ovzdušia. Všetky emisie spolu (miestne, regionálne, národné a medzinárodné) prispievajú k takzvaným koncentráciám pozadia. Tieto koncentrácie pozadia môžu byť také vysoké, že aj malé miestne znečistenie dokáže spôsobiť priblíženie sa limitným hodnotám alebo ich prekročenie. V takýchto prípadoch majú príslušné mestá a regióny samozrejme len veľmi obmedzený vplyv;

| 19. | usudzuje, že miestne a regionálne orgány majú k dispozícii len obmedzené možnosti na prijímanie príslušných opatrení (druhá prekážka). Politiky realizované mestami sú zamerané na mobilitu, územné plánovanie a prijímanie osobitných opatrení zameraných na odstraňovanie neuralgických bodov. Územné samosprávy nemôžu prijímať takmer žiadne účinné opatrenia založené na charakteristických znakoch zdroja; |
| --- | --- |

19.

usudzuje, že miestne a regionálne orgány majú k dispozícii len obmedzené možnosti na prijímanie príslušných opatrení (druhá prekážka). Politiky realizované mestami sú zamerané na mobilitu, územné plánovanie a prijímanie osobitných opatrení zameraných na odstraňovanie neuralgických bodov. Územné samosprávy nemôžu prijímať takmer žiadne účinné opatrenia založené na charakteristických znakoch zdroja;

| 20. | oceňuje, že územné samosprávy pri vypracovaní svojich politík v oblasti kvality ovzdušia predvídali výhody, ktoré by mohli vyplývať z prijatia opatrení na zníženie emisií pri zdroji na úrovni EÚ. Pri spätnom pohľade je potrebné konštatovať, že málo ambiciózna politika na zníženie emisií pri zdroji, ktorá okrem iného neumožnila vždy dosiahnuť plánované výsledky v európskej cestnej doprave (pozri časť D), je jedným z hlavných faktorov, ktoré sú zodpovedné za prekračovanie limitných hodnôt na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

20.

oceňuje, že územné samosprávy pri vypracovaní svojich politík v oblasti kvality ovzdušia predvídali výhody, ktoré by mohli vyplývať z prijatia opatrení na zníženie emisií pri zdroji na úrovni EÚ. Pri spätnom pohľade je potrebné konštatovať, že málo ambiciózna politika na zníženie emisií pri zdroji, ktorá okrem iného neumožnila vždy dosiahnuť plánované výsledky v európskej cestnej doprave (pozri časť D), je jedným z hlavných faktorov, ktoré sú zodpovedné za prekračovanie limitných hodnôt na miestnej a regionálnej úrovni;

| 21. | konštatuje, že ďalšie znižovanie koncentrácie na miestnej úrovni prijímaním opatrení výlučne na miestnej úrovni môže mať veľký vplyv na každodenný život a je spojené so značnými nákladmi. Obce a regióny však veľmi často nemajú k dispozícii prostriedky, ktoré sú na to potrebné, a nie vo všetkých členských štátoch majú na to formálnu právomoc. Okrem toho je medzinárodná a európska politika obmedzovania emisií pri zdroji nákladovo oveľa efektívnejšia; |
| --- | --- |

21.

konštatuje, že ďalšie znižovanie koncentrácie na miestnej úrovni prijímaním opatrení výlučne na miestnej úrovni môže mať veľký vplyv na každodenný život a je spojené so značnými nákladmi. Obce a regióny však veľmi často nemajú k dispozícii prostriedky, ktoré sú na to potrebné, a nie vo všetkých členských štátoch majú na to formálnu právomoc. Okrem toho je medzinárodná a európska politika obmedzovania emisií pri zdroji nákladovo oveľa efektívnejšia;

| 22. | konštatuje, že územné samosprávy majú obmedzené právomoci (tretia prekážka). V mnohých členských štátoch žiaľ neexistujú žiadne podporné opatrenia na celoštátnej úrovni alebo sú tieto opatrenia nepostačujúce, čo ešte viac oslabuje činnosť miestnych a regionálnych samospráv. Nie všetky členské štáty napr. vypracovali národný plán pre kvalitu ovzdušia a vo všeobecnosti v tejto oblasti neuplatňujú integrovaný prístup záväzný pre všetky úrovne verejnej správy. V niektorých prípadoch vnútroštátne orgány odrádzajú, ba dokonca jednoducho zakazujú, aby miestne a regionálne správy prijímali doplnkové alebo prísnejšie opatrenia. Vo viacerých členských štátoch miestne samosprávy nemajú oprávnenie zriaďovať zóny s nízkymi emisiami, pretože táto právomoc je vyhradená pre celoštátne orgány. Aj pravidlá vnútorného trhu EÚ zužujú manévrovací priestor, pokiaľ ide o opatrenia, ktoré sa dajú využiť v miestnych a regionálnych politikách. Vytváranie rozľahlých environmentálnych zón (napr. regionálnych) a uzatváranie ciest a mostov neustále bráni voľnému pohybu tovaru a služieb. Preto nie je možné ani zakázať na celoštátnej úrovni znečisťujúce vozidlá; |
| --- | --- |

22.

konštatuje, že územné samosprávy majú obmedzené právomoci (tretia prekážka). V mnohých členských štátoch žiaľ neexistujú žiadne podporné opatrenia na celoštátnej úrovni alebo sú tieto opatrenia nepostačujúce, čo ešte viac oslabuje činnosť miestnych a regionálnych samospráv. Nie všetky členské štáty napr. vypracovali národný plán pre kvalitu ovzdušia a vo všeobecnosti v tejto oblasti neuplatňujú integrovaný prístup záväzný pre všetky úrovne verejnej správy. V niektorých prípadoch vnútroštátne orgány odrádzajú, ba dokonca jednoducho zakazujú, aby miestne a regionálne správy prijímali doplnkové alebo prísnejšie opatrenia. Vo viacerých členských štátoch miestne samosprávy nemajú oprávnenie zriaďovať zóny s nízkymi emisiami, pretože táto právomoc je vyhradená pre celoštátne orgány. Aj pravidlá vnútorného trhu EÚ zužujú manévrovací priestor, pokiaľ ide o opatrenia, ktoré sa dajú využiť v miestnych a regionálnych politikách. Vytváranie rozľahlých environmentálnych zón (napr. regionálnych) a uzatváranie ciest a mostov neustále bráni voľnému pohybu tovaru a služieb. Preto nie je možné ani zakázať na celoštátnej úrovni znečisťujúce vozidlá;

| 23. | poukazuje na to, že v jednotlivých členských štátoch sa pripravujú vnútroštátne právne predpisy, ktoré umožnia presunúť finančné postihy za nedodržanie predpisov EÚ na obce a regióny. Od územných samospráv sa vyžaduje, aby dodržiavali limitné hodnoty s obmedzenými možnosťami a prostriedkami, ktoré majú k dispozícii. Orgány na európskej a celoštátnej úrovni majú k dispozícii oveľa rozsiahlejšie a účinnejšie nástroje. V prípade nedodržania limitných hodnôt musia preto členské štáty naďalej niesť zodpovednosť za platenie pokút. Výbor považuje za nespravodlivý akýkoľvek „presun“ finančných postihov na územné samosprávy a vyslovuje sa proti takémuto postupu; |
| --- | --- |

23.

poukazuje na to, že v jednotlivých členských štátoch sa pripravujú vnútroštátne právne predpisy, ktoré umožnia presunúť finančné postihy za nedodržanie predpisov EÚ na obce a regióny. Od územných samospráv sa vyžaduje, aby dodržiavali limitné hodnoty s obmedzenými možnosťami a prostriedkami, ktoré majú k dispozícii. Orgány na európskej a celoštátnej úrovni majú k dispozícii oveľa rozsiahlejšie a účinnejšie nástroje. V prípade nedodržania limitných hodnôt musia preto členské štáty naďalej niesť zodpovednosť za platenie pokút. Výbor považuje za nespravodlivý akýkoľvek „presun“ finančných postihov na územné samosprávy a vyslovuje sa proti takémuto postupu;

Prístup založený na viacúrovňovom riadení

| 24. | konštatuje, že trend potvrdzujúci spomalenie v oblasti zlepšovania kvality ovzdušia je v rozsiahlej miere dôsledkom nedostatočne ambicióznej politiky EÚ týkajúcej sa znižovania emisií pri zdroji, ako aj nepostačujúcich opatrení prijímaných na celoštátnej úrovni. Na územné samosprávy sa v súvislosti s riešením problémov kladie veľká záťaž a zodpovednosť; |
| --- | --- |

24.

konštatuje, že trend potvrdzujúci spomalenie v oblasti zlepšovania kvality ovzdušia je v rozsiahlej miere dôsledkom nedostatočne ambicióznej politiky EÚ týkajúcej sa znižovania emisií pri zdroji, ako aj nepostačujúcich opatrení prijímaných na celoštátnej úrovni. Na územné samosprávy sa v súvislosti s riešením problémov kladie veľká záťaž a zodpovednosť;

| 25. | okrem toho konštatuje, že členské štáty nepostupujú v boji proti znečisteniu ovzdušia dostatočne koordinovane. Informačné a výstražné prahy sú v susediacich krajinách rôzne, v prípade veľkého znečistenia výmena informácií medzi členskými štátmi v reálnom čase neprebieha organizovane a akčné plány vo veľkých oblastiach znečistenia, ktoré sú pre viaceré štáty spoločné, nie sú vzájomne skoordinované; |
| --- | --- |

25.

okrem toho konštatuje, že členské štáty nepostupujú v boji proti znečisteniu ovzdušia dostatočne koordinovane. Informačné a výstražné prahy sú v susediacich krajinách rôzne, v prípade veľkého znečistenia výmena informácií medzi členskými štátmi v reálnom čase neprebieha organizovane a akčné plány vo veľkých oblastiach znečistenia, ktoré sú pre viaceré štáty spoločné, nie sú vzájomne skoordinované;

| 26. | zdôrazňuje, že žiadna úroveň správy nemôže sama vyriešiť problémy týkajúce sa kvality ovzdušia, ani realizovať politiku EÚ. Je potrebné, aby sa uplatňoval prístup na viacerých úrovniach, kde sa každá úroveň vlády (európska, národná, regionálna a miestna) ujme svojej zodpovednosti a schváli opatrenia, ktoré môžu a musia byť prijaté na jej úrovni; |
| --- | --- |

26.

zdôrazňuje, že žiadna úroveň správy nemôže sama vyriešiť problémy týkajúce sa kvality ovzdušia, ani realizovať politiku EÚ. Je potrebné, aby sa uplatňoval prístup na viacerých úrovniach, kde sa každá úroveň vlády (európska, národná, regionálna a miestna) ujme svojej zodpovednosti a schváli opatrenia, ktoré môžu a musia byť prijaté na jej úrovni;

| 27. | poukazuje na to, že miestne a regionálne samosprávy sú čiastočne závislé od opatrení na zníženie emisií pri zdroji prijímaných na celoštátnej a medzinárodnej úrovni, ktoré znižovaním emisií v zásadnej miere prispievajú k znižovaniu koncentrácie pozadia. Na základe takýchto ustanovení budú môcť územné samosprávy nanovo formulovať svoje vlastné politiky v danej oblasti, napr. sprísnením podmienok prístupu k chráneným prírodným oblastiam; |
| --- | --- |

27.

poukazuje na to, že miestne a regionálne samosprávy sú čiastočne závislé od opatrení na zníženie emisií pri zdroji prijímaných na celoštátnej a medzinárodnej úrovni, ktoré znižovaním emisií v zásadnej miere prispievajú k znižovaniu koncentrácie pozadia. Na základe takýchto ustanovení budú môcť územné samosprávy nanovo formulovať svoje vlastné politiky v danej oblasti, napr. sprísnením podmienok prístupu k chráneným prírodným oblastiam;

| 28. | zastáva názor, že uplatňovanie právnych predpisov v oblasti kvality ovzdušia nie je len otázkou právnej implementácie (transpozície do právnych predpisov členských štátov). Výbor odporúča, pokiaľ to umožňujú verejné orgány príslušného členského štátu, vypracovať národné a/alebo federálne plány kvality ovzdušia a/alebo programy znižovania emisií, ktoré by boli založené na integrovanom a koordinovanom prístupe a zohľadňovali nadnárodné aspekty tohto problému, ktorý treba riešiť. Výbor podporuje viacúrovňový prístup a poukazuje na vytváranie spoločných tímov viacerých správ v členských štátoch, v ktorých odborníci z viacerých úrovní správy spoločne vypracúvajú národné plány a programy (2). Podporuje sa tým synergia a zosúladenie národných, regionálnych a miestnych opatrení; |
| --- | --- |

28.

zastáva názor, že uplatňovanie právnych predpisov v oblasti kvality ovzdušia nie je len otázkou právnej implementácie (transpozície do právnych predpisov členských štátov). Výbor odporúča, pokiaľ to umožňujú verejné orgány príslušného členského štátu, vypracovať národné a/alebo federálne plány kvality ovzdušia a/alebo programy znižovania emisií, ktoré by boli založené na integrovanom a koordinovanom prístupe a zohľadňovali nadnárodné aspekty tohto problému, ktorý treba riešiť. Výbor podporuje viacúrovňový prístup a poukazuje na vytváranie spoločných tímov viacerých správ v členských štátoch, v ktorých odborníci z viacerých úrovní správy spoločne vypracúvajú národné plány a programy (2). Podporuje sa tým synergia a zosúladenie národných, regionálnych a miestnych opatrení;

| 29. | oceňuje úsilie Európskej komisie zamerané na to, aby sa pozornosť upriamila na konkrétne osvedčené postupy miestnych a regionálnych orgánov a žiada, aby sa pokračovalo v tejto politike; |
| --- | --- |

29.

oceňuje úsilie Európskej komisie zamerané na to, aby sa pozornosť upriamila na konkrétne osvedčené postupy miestnych a regionálnych orgánov a žiada, aby sa pokračovalo v tejto politike;

| 30. | pripúšťa, že je dôležitá súdržnosť a súčinnosť s rozvojom na medzinárodnej úrovni a zdôrazňuje, že emisné stropy zavedené v rámci revízie protokolu z Göteborgu musia byť doplňujúcim prvkom revízie európskej smernice o národných emisných stropoch (2001/81/ES); |
| --- | --- |

30.

pripúšťa, že je dôležitá súdržnosť a súčinnosť s rozvojom na medzinárodnej úrovni a zdôrazňuje, že emisné stropy zavedené v rámci revízie protokolu z Göteborgu musia byť doplňujúcim prvkom revízie európskej smernice o národných emisných stropoch (2001/81/ES);

C.   
  Súdržnosť a súčinnosť medzi politikami EÚ v oblasti emisií a imisií

Integrovaný prístup
   (3)

| 31. | zastáva názor, že je dôležitá súdržnosť a súčinnosť medzi opatreniami týkajúcimi sa rôznych znečisťujúcich látok. Z tohto pohľadu má kľúčový význam uplatňovanie integrovaného prístupu k politike EÚ v oblasti kvality ovzdušia, pričom je potrebné zohľadniť aj iné oblasti činnosti, ako je klíma, priemysel, doprava, bývanie a energetika. Vytvorenie udržateľnej politiky dopravy a zavedenie udržateľných foriem výroby a spotreby energie môže viesť k výraznému zníženiu znečistenia ovzdušia; |
| --- | --- |

31.

zastáva názor, že je dôležitá súdržnosť a súčinnosť medzi opatreniami týkajúcimi sa rôznych znečisťujúcich látok. Z tohto pohľadu má kľúčový význam uplatňovanie integrovaného prístupu k politike EÚ v oblasti kvality ovzdušia, pričom je potrebné zohľadniť aj iné oblasti činnosti, ako je klíma, priemysel, doprava, bývanie a energetika. Vytvorenie udržateľnej politiky dopravy a zavedenie udržateľných foriem výroby a spotreby energie môže viesť k výraznému zníženiu znečistenia ovzdušia;

| 32. | vyslovuje poľutovanie nad tým, že pravidelne chýba synergia jednotlivých opatrení. Opatrenia, ktoré majú pozitívny vplyv v jednej oblasti, môžu v inej oblasti pôsobiť negatívne. Pribúdajúce využívanie biomasy, napríklad bionafty v malých zariadeniach, môže spôsobiť vyššie emisie sadzí, čo je rizikom pre kvalitu ovzdušia a zdravie obyvateľstva. Pribúdanie vozidiel poháňaných motorovou naftou môže spôsobiť zníženie emisií CO2, ale má negatívny vplyv na emisie tuhých častíc. Techniky na znižovanie emisií tuhých častíc môžu mať zasa negatívny vplyv na emisie NO2 vozidiel poháňaných motorovou naftou, čím sa spomalí klesajúci trend pri koncentráciách NO2. Zintenzívnená integrácia jednotlivých oblastí politiky musí takýmto negatívnym účinkom predchádzať a treba sa snažiť o to, aby v každej oblasti politiky nastala situácia, pri ktorej získajú všetci, alebo aspoň stanoviť kritériá, na základe ktorých by bolo možné uprednostňovať jeden cieľ pred druhým; |
| --- | --- |

32.

vyslovuje poľutovanie nad tým, že pravidelne chýba synergia jednotlivých opatrení. Opatrenia, ktoré majú pozitívny vplyv v jednej oblasti, môžu v inej oblasti pôsobiť negatívne. Pribúdajúce využívanie biomasy, napríklad bionafty v malých zariadeniach, môže spôsobiť vyššie emisie sadzí, čo je rizikom pre kvalitu ovzdušia a zdravie obyvateľstva. Pribúdanie vozidiel poháňaných motorovou naftou môže spôsobiť zníženie emisií CO2, ale má negatívny vplyv na emisie tuhých častíc. Techniky na znižovanie emisií tuhých častíc môžu mať zasa negatívny vplyv na emisie NO2 vozidiel poháňaných motorovou naftou, čím sa spomalí klesajúci trend pri koncentráciách NO2. Zintenzívnená integrácia jednotlivých oblastí politiky musí takýmto negatívnym účinkom predchádzať a treba sa snažiť o to, aby v každej oblasti politiky nastala situácia, pri ktorej získajú všetci, alebo aspoň stanoviť kritériá, na základe ktorých by bolo možné uprednostňovať jeden cieľ pred druhým;

| 33. | konštatuje, že by bolo účelné spojiť politiku na zlepšovanie kvality ovzdušia s politikou na podporu využívania alternatívnych zdrojov energie. Využitie alternatívnych zdrojov energie (napr. zariadenia na využívanie geotermálnej energie, slnečné kolektory a pod.) by v zásadnej miere prispelo k zlepšeniu kvality ovzdušia; |
| --- | --- |

33.

konštatuje, že by bolo účelné spojiť politiku na zlepšovanie kvality ovzdušia s politikou na podporu využívania alternatívnych zdrojov energie. Využitie alternatívnych zdrojov energie (napr. zariadenia na využívanie geotermálnej energie, slnečné kolektory a pod.) by v zásadnej miere prispelo k zlepšeniu kvality ovzdušia;

| 34. | upozorňuje na to, že nedošlo k integrácii politických opatrení na boj proti klimatickým zmenám a opatrení na zlepšenie kvality ovzdušia. Kvalita ovzdušia má vo všeobecnosti pozitívny vplyv na riešenie problému zmeny klímy. Vplyv klimatickej politiky na znečistenie ovzdušia je však obmedzený, pretože klimatická politika má vlastnú dynamiku a takisto vlastné načasovanie. Klimatická politika je viac zameraná dlhodobo, kým politika kvality ovzdušia je zameraná krátkodobo a strednodobo; |
| --- | --- |

34.

upozorňuje na to, že nedošlo k integrácii politických opatrení na boj proti klimatickým zmenám a opatrení na zlepšenie kvality ovzdušia. Kvalita ovzdušia má vo všeobecnosti pozitívny vplyv na riešenie problému zmeny klímy. Vplyv klimatickej politiky na znečistenie ovzdušia je však obmedzený, pretože klimatická politika má vlastnú dynamiku a takisto vlastné načasovanie. Klimatická politika je viac zameraná dlhodobo, kým politika kvality ovzdušia je zameraná krátkodobo a strednodobo;

| 35. | zastáva názor, že kvalita ovzdušia a politika týkajúca sa environmentálneho hluku majú veľký synergický potenciál, predovšetkým keď sa dá dosiahnuť zníženie premávky, a že aj tu sa treba snažiť o to, aby v oboch oblastiach politiky nastala situácia, pri ktorej získajú všetci (4); |
| --- | --- |

35.

zastáva názor, že kvalita ovzdušia a politika týkajúca sa environmentálneho hluku majú veľký synergický potenciál, predovšetkým keď sa dá dosiahnuť zníženie premávky, a že aj tu sa treba snažiť o to, aby v oboch oblastiach politiky nastala situácia, pri ktorej získajú všetci (4);

| 36. | požaduje, aby sa zaznamenávanie emisií a imisií rozšírilo prostredníctvom tzv. integrovaného monitorovania, ktoré bude zahŕňať navzájom zosúladené zaznamenávanie a vyhodnocovanie emisií, rozšírenie škály látok, a to vždy, ak sa riadne dokáže, že skutočne majú vplyv na zdravie ľudí alebo na životné prostredie, alebo, v prípade vyhodnocovania, aby sa obmedzilo na sledovanie modelovaním, a vytváranie modelov šírenia, ako aj zaznamenávanie znečistenia a pôsobenia v čase a priestore, avšak výslovne len vtedy, ak to nepovedie k príliš veľkému zvýšeniu administratívneho zaťaženia; |
| --- | --- |

36.

požaduje, aby sa zaznamenávanie emisií a imisií rozšírilo prostredníctvom tzv. integrovaného monitorovania, ktoré bude zahŕňať navzájom zosúladené zaznamenávanie a vyhodnocovanie emisií, rozšírenie škály látok, a to vždy, ak sa riadne dokáže, že skutočne majú vplyv na zdravie ľudí alebo na životné prostredie, alebo, v prípade vyhodnocovania, aby sa obmedzilo na sledovanie modelovaním, a vytváranie modelov šírenia, ako aj zaznamenávanie znečistenia a pôsobenia v čase a priestore, avšak výslovne len vtedy, ak to nepovedie k príliš veľkému zvýšeniu administratívneho zaťaženia;

Väzba medzi politikami EÚ v oblasti emisií a imisií

| 37. | zdôrazňuje, že súdržnosť a súčinnosť politík v oblasti imisií (limitné hodnoty EÚ) a emisií (opatrenia prijaté Európskou úniou na zníženie emisií pri zdroji) majú zásadný význam. Imisie sú totiž dôsledkom úrovní emisií, ich lokalizácie, prenosu a prípadne podmienok ich šírenia. Ambiciózna politika zameraná na zníženie emisií môže byť okrem toho najúčinnejším nástrojom na zníženie imisií (úrovne koncentrácie); |
| --- | --- |

37.

zdôrazňuje, že súdržnosť a súčinnosť politík v oblasti imisií (limitné hodnoty EÚ) a emisií (opatrenia prijaté Európskou úniou na zníženie emisií pri zdroji) majú zásadný význam. Imisie sú totiž dôsledkom úrovní emisií, ich lokalizácie, prenosu a prípadne podmienok ich šírenia. Ambiciózna politika zameraná na zníženie emisií môže byť okrem toho najúčinnejším nástrojom na zníženie imisií (úrovne koncentrácie);

| 38. | konštatuje, že ambiciózna politika EÚ realizovaná v oblasti imisií nebola automaticky spojená s ambicióznou politikou v oblasti emisií, v dôsledku čoho medzi obidvomi politikami vznikla nerovnováha, a preto problémy so zavádzaním v mnohých európskych veľkých mestách (pozri časť B) a meškania v oblasti zlepšovania kvality ovzdušia sú v rozsiahlej miere spôsobené nesúladom medzi politikami EÚ v oblasti imisií a emisií, ktorými by sa preto bolo potrebné zaoberať pri koncipovaní všetkých budúcich politík a opatrení v tejto oblasti s cieľom dosiahnuť ich vyváženosť:






  a) | ambície smernice v oblasti kvality ovzdušia zatiaľ nezodpovedajú ambíciám týkajúcim sa opatrení prijatých Európskou úniou na zníženie emisií pri zdroji, ani ich konkrétnym výsledkom (pozri časť D), a preto treba zosúladiť tieto dva ciele; |
| --- | --- | --- |

38.

konštatuje, že ambiciózna politika EÚ realizovaná v oblasti imisií nebola automaticky spojená s ambicióznou politikou v oblasti emisií, v dôsledku čoho medzi obidvomi politikami vznikla nerovnováha, a preto problémy so zavádzaním v mnohých európskych veľkých mestách (pozri časť B) a meškania v oblasti zlepšovania kvality ovzdušia sú v rozsiahlej miere spôsobené nesúladom medzi politikami EÚ v oblasti imisií a emisií, ktorými by sa preto bolo potrebné zaoberať pri koncipovaní všetkých budúcich politík a opatrení v tejto oblasti s cieľom dosiahnuť ich vyváženosť:

a)

ambície smernice v oblasti kvality ovzdušia zatiaľ nezodpovedajú ambíciám týkajúcim sa opatrení prijatých Európskou úniou na zníženie emisií pri zdroji, ani ich konkrétnym výsledkom (pozri časť D), a preto treba zosúladiť tieto dva ciele;

| b) | časové plány politík EÚ týkajúcich sa emisií a imisií nie sú koordinované. Členské štáty musia do stanoveného termínu splniť normy v oblasti kvality ovzdušia, napr. pokiaľ ide uplatnenie noriem EURO na európskych cestách. Účinky noriem EURO (emisné hodnoty) sa dajú pozorovať a merať až po uplynutí niekoľkých rokov. Tieto normy sa, vyplývajúc zo svojej podstaty, uplatňujú len na malú časť vozového parku, konkrétne na nové vozidlá. Nové emisné normy môžu byť účinné len vtedy, ak sa nahradia staré vozidlá, pričom výmena vozového parku (a teda aj účinky nových noriem) si vyžaduje niekoľko rokov (zlepšenia týkajúce sa „reálneho sveta“); |
| --- | --- |

b)

časové plány politík EÚ týkajúcich sa emisií a imisií nie sú koordinované. Členské štáty musia do stanoveného termínu splniť normy v oblasti kvality ovzdušia, napr. pokiaľ ide uplatnenie noriem EURO na európskych cestách. Účinky noriem EURO (emisné hodnoty) sa dajú pozorovať a merať až po uplynutí niekoľkých rokov. Tieto normy sa, vyplývajúc zo svojej podstaty, uplatňujú len na malú časť vozového parku, konkrétne na nové vozidlá. Nové emisné normy môžu byť účinné len vtedy, ak sa nahradia staré vozidlá, pričom výmena vozového parku (a teda aj účinky nových noriem) si vyžaduje niekoľko rokov (zlepšenia týkajúce sa „reálneho sveta“);

| c) | výbor žiada Európsku komisiu, aby v revidovanej tematickej stratégii uviedla časové obdobie potrebné na cyklus obnovy ohlásených opatrení na zníženie emisií pri zdroji, tzn. uviesť, kedy sa v reálnych podmienkach po zavedení opatrení na zníženie emisií pri zdroji dosiahnu limitné hodnoty. Rovnako dôležité je odhadnúť, aké časové obdobie bude potrebné na nahradenie vozového parku ekologickejšími vozidlami. Zmeny politiky v oblasti imisií sa musia zosúladiť s cyklom obnovy. |
| --- | --- |

c)

výbor žiada Európsku komisiu, aby v revidovanej tematickej stratégii uviedla časové obdobie potrebné na cyklus obnovy ohlásených opatrení na zníženie emisií pri zdroji, tzn. uviesť, kedy sa v reálnych podmienkach po zavedení opatrení na zníženie emisií pri zdroji dosiahnu limitné hodnoty. Rovnako dôležité je odhadnúť, aké časové obdobie bude potrebné na nahradenie vozového parku ekologickejšími vozidlami. Zmeny politiky v oblasti imisií sa musia zosúladiť s cyklom obnovy.

| 39. | potvrdzuje, že nové ciele týkajúce sa želanej kvality ovzdušia (posilnenie limitných hodnôt) musia byť realistické a realizovateľné, to znamená, že ich musia dopĺňať opatrenia (na zníženie emisií pri zdroji), pomocou ktorých dôjde k účinnému zníženiu emisií v celej Únii. Politika EÚ v oblasti imisií a emisií musí byť prepojená. Na to je potrebné, aby sa počas vypracovávania politiky vychádzalo z rovnakej úrovne ambícií a zo zosúladených časových plánov politiky EÚ v oblasti znižovania emisií pri zdroji a imisií (pozri predchádzajúci bod). Výbor takisto žiada, aby sa venovala pozornosť fáze implementácie, počas ktorej môže vzniknúť situácia, že sa neprijmú niektoré opatrenia na zníženie emisií pri zdroji oznámené v revidovanej tematickej stratégii, alebo ak tieto opatrenia v praxi nevedú k cielenému zníženiu emisií (v súlade s ustanoveniami politiky v oblasti emisií). Výbor navrhuje, aby v takej situácii urobila Európska komisia kompenzačné opatrenia, ktorými sa môže predísť tomu, že opäť vznikne dnešný nesúlad medzi politikou v oblasti emisií a imisií, pre ktorý by regionálne a miestne orgány znova stáli pred nesplniteľnými úlohami; |
| --- | --- |

39.

potvrdzuje, že nové ciele týkajúce sa želanej kvality ovzdušia (posilnenie limitných hodnôt) musia byť realistické a realizovateľné, to znamená, že ich musia dopĺňať opatrenia (na zníženie emisií pri zdroji), pomocou ktorých dôjde k účinnému zníženiu emisií v celej Únii. Politika EÚ v oblasti imisií a emisií musí byť prepojená. Na to je potrebné, aby sa počas vypracovávania politiky vychádzalo z rovnakej úrovne ambícií a zo zosúladených časových plánov politiky EÚ v oblasti znižovania emisií pri zdroji a imisií (pozri predchádzajúci bod). Výbor takisto žiada, aby sa venovala pozornosť fáze implementácie, počas ktorej môže vzniknúť situácia, že sa neprijmú niektoré opatrenia na zníženie emisií pri zdroji oznámené v revidovanej tematickej stratégii, alebo ak tieto opatrenia v praxi nevedú k cielenému zníženiu emisií (v súlade s ustanoveniami politiky v oblasti emisií). Výbor navrhuje, aby v takej situácii urobila Európska komisia kompenzačné opatrenia, ktorými sa môže predísť tomu, že opäť vznikne dnešný nesúlad medzi politikou v oblasti emisií a imisií, pre ktorý by regionálne a miestne orgány znova stáli pred nesplniteľnými úlohami;

| 40. | v súlade s požadovanou väzbou medzi obomi politikami navrhuje tento časový plán na vypracovanie európskej politiky v oblasti kvality ovzdušia:






  a) | na začiatku roka 2013 bude predstavená revidovaná tematická stratégia v oblasti kvality ovzdušia, ktorá sa v roku 2013 môže stať predmetom európskeho rozhodovacieho postupu; |
| --- | --- | --- |

40.

v súlade s požadovanou väzbou medzi obomi politikami navrhuje tento časový plán na vypracovanie európskej politiky v oblasti kvality ovzdušia:

a)

na začiatku roka 2013 bude predstavená revidovaná tematická stratégia v oblasti kvality ovzdušia, ktorá sa v roku 2013 môže stať predmetom európskeho rozhodovacieho postupu;

| b) | na konci roka 2013 bude predložená revízia smernice v oblasti kvality ovzdušia a opatrenia EÚ na zníženie emisií pri zdroji; |
| --- | --- |

b)

na konci roka 2013 bude predložená revízia smernice v oblasti kvality ovzdušia a opatrenia EÚ na zníženie emisií pri zdroji;

| c) | priebežné hodnotenie a možnosti prispôsobenia v roku 2017 na základe nových ukazovateľov (pozri časť E); |
| --- | --- |

c)

priebežné hodnotenie a možnosti prispôsobenia v roku 2017 na základe nových ukazovateľov (pozri časť E);

D.   
  Politika v oblasti emisií

Politika EÚ na zníženie emisií pri zdroji

| 41. | konštatuje, že znečistenie ovzdušia je v prvom rade spôsobené cestnou a leteckou dopravou, lodnou dopravou, vykurovaním, domácnosťami, priemyslom a veľkochovmi. Ambiciózna politika na zníženie emisií pri zdroji je teda nevyhnutná (5). V tejto súvislosti treba zohľadniť skutočnosť, že motorizovaná cestná doprava je jedným z najväčších priamych zdrojov znečistenia v mestských oblastiach; |
| --- | --- |

41.

konštatuje, že znečistenie ovzdušia je v prvom rade spôsobené cestnou a leteckou dopravou, lodnou dopravou, vykurovaním, domácnosťami, priemyslom a veľkochovmi. Ambiciózna politika na zníženie emisií pri zdroji je teda nevyhnutná (5). V tejto súvislosti treba zohľadniť skutočnosť, že motorizovaná cestná doprava je jedným z najväčších priamych zdrojov znečistenia v mestských oblastiach;

| 42. | pokiaľ ide o kvalitu ovzdušia, pozitívne hodnotí ambíciu uvedenú v bielej knihe Komisie s názvom „Plán jednotného európskeho dopravného priestoru – Vytvorenie konkurencieschopného dopravného systému efektívne využívajúceho zdroje“ – COM(2011) 144 final. V záujme toho, aby sa dosiahla úroveň kvality ovzdušia, o ktorú je potrebné sa usilovať, však Výbor podporuje vypracovanie európskeho akčného plánu s priebežnými cieľmi, konkrétnymi opatreniami (ako sú napr. opatrenia EÚ na zníženie emisií pri zdroji) a časovým plánom pre hodnotenie (6); |
| --- | --- |

42.

pokiaľ ide o kvalitu ovzdušia, pozitívne hodnotí ambíciu uvedenú v bielej knihe Komisie s názvom „Plán jednotného európskeho dopravného priestoru – Vytvorenie konkurencieschopného dopravného systému efektívne využívajúceho zdroje“ – COM(2011) 144 final. V záujme toho, aby sa dosiahla úroveň kvality ovzdušia, o ktorú je potrebné sa usilovať, však Výbor podporuje vypracovanie európskeho akčného plánu s priebežnými cieľmi, konkrétnymi opatreniami (ako sú napr. opatrenia EÚ na zníženie emisií pri zdroji) a časovým plánom pre hodnotenie (6);

| 43. | vyzýva EÚ, aby sa okrem zníženia emisií z každého jednotlivého mobilného alebo stacionárneho zdroja systematickejšie ako doteraz venovala aj zníženiu celkového množstva jednotlivých zdrojov. Takéto opatrenia súvisiace s množstvom boli doteraz vo veľkej miere ponechané na obce a regióny. Príspevok EÚ by sa najprv mohol týkať nasledujúcich opatrení:






  — | uprednostňovanie hromadnej dopravy pred individuálnou dopravou pri plánovaní a podpore budovania transeurópskych sietí, |
| --- | --- | --- |

43.

vyzýva EÚ, aby sa okrem zníženia emisií z každého jednotlivého mobilného alebo stacionárneho zdroja systematickejšie ako doteraz venovala aj zníženiu celkového množstva jednotlivých zdrojov. Takéto opatrenia súvisiace s množstvom boli doteraz vo veľkej miere ponechané na obce a regióny. Príspevok EÚ by sa najprv mohol týkať nasledujúcich opatrení:

—

uprednostňovanie hromadnej dopravy pred individuálnou dopravou pri plánovaní a podpore budovania transeurópskych sietí,

| — | rozšírenie koncepcie kvality výrobkov EÚ, ktorá sa zatiaľ sústredí na vplyv produktov na zdravie a životné prostredie („ekodizajn“), o prvok znižovania materiálovej a energetickej náročnosti; |
| --- | --- |

—

rozšírenie koncepcie kvality výrobkov EÚ, ktorá sa zatiaľ sústredí na vplyv produktov na zdravie a životné prostredie („ekodizajn“), o prvok znižovania materiálovej a energetickej náročnosti;

| 44. | zastáva názor, že základom politiky EÚ v oblasti emisií musia byť normy (a činnosti zamerané na ciele, doplnené o príslušné právne predpisy), aby sa nebránilo ďalším technologickým inováciám; |
| --- | --- |

44.

zastáva názor, že základom politiky EÚ v oblasti emisií musia byť normy (a činnosti zamerané na ciele, doplnené o príslušné právne predpisy), aby sa nebránilo ďalším technologickým inováciám;

| 45. | odporúča zaviesť princíp prevencie podobný rámcovým predpisom v oblasti odpadu, ktorý umožní zodpovedajúcim spôsobom hospodáriť so zdrojmi, ktoré sú k dispozícii; |
| --- | --- |

45.

odporúča zaviesť princíp prevencie podobný rámcovým predpisom v oblasti odpadu, ktorý umožní zodpovedajúcim spôsobom hospodáriť so zdrojmi, ktoré sú k dispozícii;

| 46. | poukazuje na to, že rozšírené prekračovanie limitných hodnôt emisií NO2 do veľkej miery vyplýva z toho, že EÚ nedostatočne alebo neskoro zaviedla obmedzenia emisií (pre motorové vozidlá), a odporúča preto, aby sa urýchlene sprísnili normy EURO pre vozidlá, pokiaľ ide o NO2/NOx a tuhé častice. Je dôležité, aby sa dôsledne dodržiavali lehoty stanovené pri zavedení noriem EURO 6; |
| --- | --- |

46.

poukazuje na to, že rozšírené prekračovanie limitných hodnôt emisií NO2 do veľkej miery vyplýva z toho, že EÚ nedostatočne alebo neskoro zaviedla obmedzenia emisií (pre motorové vozidlá), a odporúča preto, aby sa urýchlene sprísnili normy EURO pre vozidlá, pokiaľ ide o NO2/NOx a tuhé častice. Je dôležité, aby sa dôsledne dodržiavali lehoty stanovené pri zavedení noriem EURO 6;

| 47. | takisto odporúča, aby sa sprísnili emisné normy pre ostatné mobilné zdroje, ako sú okrem iného terénne zariadenia (off-road), inštalácia filtrov do vozidiel už v premávke (retrofit) alebo aktualizácia európskych noriem pre motocykle; |
| --- | --- |

47.

takisto odporúča, aby sa sprísnili emisné normy pre ostatné mobilné zdroje, ako sú okrem iného terénne zariadenia (off-road), inštalácia filtrov do vozidiel už v premávke (retrofit) alebo aktualizácia európskych noriem pre motocykle;

| 48. | zdôrazňuje rozdiel medzi právnymi predpismi EÚ a skutočnými emisiami vozidiel. Normy EURO 5 boli (a sú) ambiciózne. Napriek tomu sa táto skutočnosť neprejavila vo výraznom znížení znečistenia ovzdušia. Hlavným dôvodom tohto stavu je rozdiel, ktorý existuje medzi právnou realitou právnych predpisov EÚ a skutočnými emisiami vozidiel na cestách. Od zavedenia normy EURO 3 pre nákladné vozidlá sa jasne preukázalo, že emisie vznikajúce v reálnych dopravných podmienkach sú vyššie, ako sa očakávalo, a že tieto normy nezabezpečili predpokladané zníženie emisií. Rovnaký problém sa konštatoval v súvislosti s normou EURO 4 pre nákladné vozidlá so vznetovým motorom, normou EURO 5 pre osobné vozidlá so vznetovým motorom a, aj keď v menšom rozsahu, v súvislosti s emisiami oxidov dusíka pri osobných vozidlách. Aby tieto ambiciózne právne predpisy EÚ priniesli výsledky, musí norma EURO 6, ktorá sa vzťahuje na emisie vozidiel počas skúšobného cyklu, vo väčšej miere zodpovedať skutočným emisiám počas priemernej jazdy v meste; |
| --- | --- |

48.

zdôrazňuje rozdiel medzi právnymi predpismi EÚ a skutočnými emisiami vozidiel. Normy EURO 5 boli (a sú) ambiciózne. Napriek tomu sa táto skutočnosť neprejavila vo výraznom znížení znečistenia ovzdušia. Hlavným dôvodom tohto stavu je rozdiel, ktorý existuje medzi právnou realitou právnych predpisov EÚ a skutočnými emisiami vozidiel na cestách. Od zavedenia normy EURO 3 pre nákladné vozidlá sa jasne preukázalo, že emisie vznikajúce v reálnych dopravných podmienkach sú vyššie, ako sa očakávalo, a že tieto normy nezabezpečili predpokladané zníženie emisií. Rovnaký problém sa konštatoval v súvislosti s normou EURO 4 pre nákladné vozidlá so vznetovým motorom, normou EURO 5 pre osobné vozidlá so vznetovým motorom a, aj keď v menšom rozsahu, v súvislosti s emisiami oxidov dusíka pri osobných vozidlách. Aby tieto ambiciózne právne predpisy EÚ priniesli výsledky, musí norma EURO 6, ktorá sa vzťahuje na emisie vozidiel počas skúšobného cyklu, vo väčšej miere zodpovedať skutočným emisiám počas priemernej jazdy v meste;

| 49. | upozorňuje tiež na skutočnosť, že novo dodávané nákladné vozidlá sa v praxi pravidelne technicky upravujú, čo znamená, že v reálnych podmienkach dochádza k vyšším emisiám oxidov dusíka a tuhých častíc, než by sa dalo očakávať na základe testu typového schvaľovania. Pri zavedení noriem EURO 6 pre nákladné vozidlá je potrebné takémuto postupu v maximálnej možnej miere zabrániť a postihovať ho. S cieľom predísť tomuto problému výbor žiada Európsku komisiu a členské štáty, aby sprísnili právne predpisy, schvaľovanie nákladných vozidiel a príslušné inšpekcie. Rovnako je nevyhnuté preskúmať, či by v budúcnosti nebolo možné podobné úpravy technicky znemožniť; |
| --- | --- |

49.

upozorňuje tiež na skutočnosť, že novo dodávané nákladné vozidlá sa v praxi pravidelne technicky upravujú, čo znamená, že v reálnych podmienkach dochádza k vyšším emisiám oxidov dusíka a tuhých častíc, než by sa dalo očakávať na základe testu typového schvaľovania. Pri zavedení noriem EURO 6 pre nákladné vozidlá je potrebné takémuto postupu v maximálnej možnej miere zabrániť a postihovať ho. S cieľom predísť tomuto problému výbor žiada Európsku komisiu a členské štáty, aby sprísnili právne predpisy, schvaľovanie nákladných vozidiel a príslušné inšpekcie. Rovnako je nevyhnuté preskúmať, či by v budúcnosti nebolo možné podobné úpravy technicky znemožniť;

| 50. | žiada, aby sa venovala osobitná pozornosť ťažkým vozidlám (autobusy a nákladné vozidlá), ktoré vo všeobecnosti spôsobujú najväčšie znečistenie. Aj vozidlá strednej triedy (najmä zásobovacie vozidlá) produkujú jednoznačne viac oxidov dusíka ako priemerné vozidlá. V rámci politiky EÚ v oblasti emisií by sa preto mala venovať zvláštna pozornosť sprísneniu emisných noriem pre ťažké vozidlá a vozidlá strednej triedy, ale aj pre osobné vozidlá so vznetovým motorom, ktoré by mali sprevádzať vhodné opatrenia v oblasti riadenia obchodnej logistiky a na podporu a skvalitnenie miestnej verejnej dopravy; |
| --- | --- |

50.

žiada, aby sa venovala osobitná pozornosť ťažkým vozidlám (autobusy a nákladné vozidlá), ktoré vo všeobecnosti spôsobujú najväčšie znečistenie. Aj vozidlá strednej triedy (najmä zásobovacie vozidlá) produkujú jednoznačne viac oxidov dusíka ako priemerné vozidlá. V rámci politiky EÚ v oblasti emisií by sa preto mala venovať zvláštna pozornosť sprísneniu emisných noriem pre ťažké vozidlá a vozidlá strednej triedy, ale aj pre osobné vozidlá so vznetovým motorom, ktoré by mali sprevádzať vhodné opatrenia v oblasti riadenia obchodnej logistiky a na podporu a skvalitnenie miestnej verejnej dopravy;

| 51. | konštatuje, že opotrebovanie pneumatík, brzdových kotúčov a vozovky, ako aj opätovný rozptyl vznášajúcich sa jemných častíc prispieva k vysokej koncentrácii tuhých častíc a odporúča, aby sa v rámci európskeho rámcového programu pre výskum vypracovali štúdie o možnostiach zníženia tohto typu emisií. Okrem toho navrhuje, aby sa zostavila príručka osvedčených postupov, ktorá bude obsahovať odporúčania, ako viazať prach, aby sa predišlo opätovnému rozptylu znečisťujúcich látok v ovzduší; |
| --- | --- |

51.

konštatuje, že opotrebovanie pneumatík, brzdových kotúčov a vozovky, ako aj opätovný rozptyl vznášajúcich sa jemných častíc prispieva k vysokej koncentrácii tuhých častíc a odporúča, aby sa v rámci európskeho rámcového programu pre výskum vypracovali štúdie o možnostiach zníženia tohto typu emisií. Okrem toho navrhuje, aby sa zostavila príručka osvedčených postupov, ktorá bude obsahovať odporúčania, ako viazať prach, aby sa predišlo opätovnému rozptylu znečisťujúcich látok v ovzduší;

| 52. | konštatuje, že priemysel sa ešte stále veľkou mierou podieľa na celkových emisiách v Európe. Znižovanie týchto emisií stanovuje smernica o priemyselných emisiách (2010/75/EÚ). Ambiciózne technické referenčné dokumenty (BREF) a závery z nich sú vynikajúce nástroje na znižovanie koncentrácií pozadia. Aby sa aj v budúcnosti dalo pracovať s najlepšími dostupnými technológiami (BAT), je potrebné pravidelne aktualizovať BREF vrátane záverov z nich, pričom musia byť dostatočne ambiciózne na to, aby sa znížili koncentrácie pozadia v celej Európe. Okrem toho je potrebné čo najviac obmedziť udeľovanie výnimiek (7); |
| --- | --- |

52.

konštatuje, že priemysel sa ešte stále veľkou mierou podieľa na celkových emisiách v Európe. Znižovanie týchto emisií stanovuje smernica o priemyselných emisiách (2010/75/EÚ). Ambiciózne technické referenčné dokumenty (BREF) a závery z nich sú vynikajúce nástroje na znižovanie koncentrácií pozadia. Aby sa aj v budúcnosti dalo pracovať s najlepšími dostupnými technológiami (BAT), je potrebné pravidelne aktualizovať BREF vrátane záverov z nich, pričom musia byť dostatočne ambiciózne na to, aby sa znížili koncentrácie pozadia v celej Európe. Okrem toho je potrebné čo najviac obmedziť udeľovanie výnimiek (7);

| 53. | konštatuje, že poľnohospodárske podniky prispievajú k znečisťovaniu ovzdušia. Emisie čpavku výrazne prispievajú k acidifikácii a eutrofizácii pôdy. Na dosiahnutie cieľov v oblasti ochrany prírody, najmä na ochranu lokalít Natura 2000, je potrebné ešte viacej znížiť úroveň NH3. Zníženie týchto emisií je stanovené v smernici o priemyselných emisiách (2010/75/EÚ). Aj pre veľké poľnohospodárske podniky s výrobou podobnou priemyselnej je dôležité, aby mohli pracovať aj v budúcnosti s najlepšími dostupnými technológiami, a preto je potrebné pravidelne aktualizovať technické referenčné dokumenty o najlepších dostupných technológiách (BREF); |
| --- | --- |

53.

konštatuje, že poľnohospodárske podniky prispievajú k znečisťovaniu ovzdušia. Emisie čpavku výrazne prispievajú k acidifikácii a eutrofizácii pôdy. Na dosiahnutie cieľov v oblasti ochrany prírody, najmä na ochranu lokalít Natura 2000, je potrebné ešte viacej znížiť úroveň NH3. Zníženie týchto emisií je stanovené v smernici o priemyselných emisiách (2010/75/EÚ). Aj pre veľké poľnohospodárske podniky s výrobou podobnou priemyselnej je dôležité, aby mohli pracovať aj v budúcnosti s najlepšími dostupnými technológiami, a preto je potrebné pravidelne aktualizovať technické referenčné dokumenty o najlepších dostupných technológiách (BREF);

| 54. | konštatuje, že vplyv emisií z námornej dopravy na koncentráciu látok znečisťujúcich ovzdušie sa môže výrazne prejaviť v prístavných mestách a oblastiach a pozdĺž často využívaných vnútrozemských vodných ciest, ako aj v mestách a regiónoch, ktoré ležia na pobreží. Výbor vyzýva celoštátne verejné orgány, aby sa postarali o uplatňovanie usmernení Medzinárodnej námornej organizácie (OMI) vo všetkých európskych pobrežných vodách. Pre vnútrozemské plavidlá by mali byť stanovené pravidlá na znižovanie emisií tak tuhých častíc, ako aj NOX; |
| --- | --- |

54.

konštatuje, že vplyv emisií z námornej dopravy na koncentráciu látok znečisťujúcich ovzdušie sa môže výrazne prejaviť v prístavných mestách a oblastiach a pozdĺž často využívaných vnútrozemských vodných ciest, ako aj v mestách a regiónoch, ktoré ležia na pobreží. Výbor vyzýva celoštátne verejné orgány, aby sa postarali o uplatňovanie usmernení Medzinárodnej námornej organizácie (OMI) vo všetkých európskych pobrežných vodách. Pre vnútrozemské plavidlá by mali byť stanovené pravidlá na znižovanie emisií tak tuhých častíc, ako aj NOX;

| 55. | konštatuje, že emisie z leteckej dopravy prispievajú k zvyšovaniu koncentrácií pozadia spôsobených látkami znečisťujúcimi ovzdušie. Vyzýva EÚ a štátne orgány, aby prijali potrebné opatrenia a sprísnili predpisy týkajúce sa emisií z lietadiel; |
| --- | --- |

55.

konštatuje, že emisie z leteckej dopravy prispievajú k zvyšovaniu koncentrácií pozadia spôsobených látkami znečisťujúcimi ovzdušie. Vyzýva EÚ a štátne orgány, aby prijali potrebné opatrenia a sprísnili predpisy týkajúce sa emisií z lietadiel;

Revízia smernice o národných emisných stropoch (2001/81/ES)

| 56. | zdôrazňuje že smernica o národných emisných stropoch (NEC) je vynikajúcim nástrojom na znižovanie koncentrácií pozadia. Cezhraničné znečistenie ovzdušia predstavuje veľkú časť koncentrácie pozadia v mnohých členských štátoch. Táto úroveň môže v prípade niektorých znečisťujúcich látok presiahnuť 50 % (priemernej hodnoty príslušnej krajiny). Výbor sa domnieva, že je veľmi dôležité, aby revízia tejto smernice bola dostatočne ambiciózna, v záujme toho, aby sa znížila úroveň týchto koncentrácií v celej Európe. To zabezpečí, aby boli miestne a regionálne politiky v oblasti kvality ovzdušia realistické a realizovateľné; |
| --- | --- |

56.

zdôrazňuje že smernica o národných emisných stropoch (NEC) je vynikajúcim nástrojom na znižovanie koncentrácií pozadia. Cezhraničné znečistenie ovzdušia predstavuje veľkú časť koncentrácie pozadia v mnohých členských štátoch. Táto úroveň môže v prípade niektorých znečisťujúcich látok presiahnuť 50 % (priemernej hodnoty príslušnej krajiny). Výbor sa domnieva, že je veľmi dôležité, aby revízia tejto smernice bola dostatočne ambiciózna, v záujme toho, aby sa znížila úroveň týchto koncentrácií v celej Európe. To zabezpečí, aby boli miestne a regionálne politiky v oblasti kvality ovzdušia realistické a realizovateľné;

| 57. | konštatuje, že smernica o národných emisných stropoch je dôležitým nástrojom, ktorý má prinútiť členské štáty, aby prijímali opatrenia pri zdroji. Na tento účel je však nevyhnutné zosúladiť úrovne stanovené v smernici NEC a politiku v oblasti zníženia emisií pri zdroji s ambíciami smerníc o kvalite ovzdušia (2008/50/ES a 2004/107/ES). Tieto ambície sa môžu zvýšiť len vtedy, ak sa zvýšia aj ambície prvých dvoch uvedených prvkov. V tejto súvislosti si Výbor myslí, že zlúčením smernice NEC a smerníc v oblasti kvality ovzdušia sa podporí zosúladenie jednotlivých úrovní; |
| --- | --- |

57.

konštatuje, že smernica o národných emisných stropoch je dôležitým nástrojom, ktorý má prinútiť členské štáty, aby prijímali opatrenia pri zdroji. Na tento účel je však nevyhnutné zosúladiť úrovne stanovené v smernici NEC a politiku v oblasti zníženia emisií pri zdroji s ambíciami smerníc o kvalite ovzdušia (2008/50/ES a 2004/107/ES). Tieto ambície sa môžu zvýšiť len vtedy, ak sa zvýšia aj ambície prvých dvoch uvedených prvkov. V tejto súvislosti si Výbor myslí, že zlúčením smernice NEC a smerníc v oblasti kvality ovzdušia sa podporí zosúladenie jednotlivých úrovní;

| 58. | vyjadruje znepokojenie nad nízkou úrovňou ambícií členských štátov, pokiaľ ide o nadchádzajúcu revíziu protokolu z Göteborgu (ktorého súčasťou sú medzinárodné dohody týkajúce sa emisných stropov). Táto revízia má vplyv na revíziu smernice NEC, a teda aj na úroveň ambícií právnych predpisov o kvalite ovzdušia. Výbor apeluje na členské štáty, aby v rámci revízie protokolu z Göteborgu zvolili vyššiu úroveň ambícií. |
| --- | --- |

58.

vyjadruje znepokojenie nad nízkou úrovňou ambícií členských štátov, pokiaľ ide o nadchádzajúcu revíziu protokolu z Göteborgu (ktorého súčasťou sú medzinárodné dohody týkajúce sa emisných stropov). Táto revízia má vplyv na revíziu smernice NEC, a teda aj na úroveň ambícií právnych predpisov o kvalite ovzdušia. Výbor apeluje na členské štáty, aby v rámci revízie protokolu z Göteborgu zvolili vyššiu úroveň ambícií.

| 59. | žiada, aby sa urobil aspoň inventár emisií elementárneho uhlíka alebo sadzí a aby sa zabezpečil dohľad s cieľom identifikovať nové látky znečisťujúce ovzdušie, na ktoré by sa v budúcnosti mohol tento protokol vzťahovať; |
| --- | --- |

59.

žiada, aby sa urobil aspoň inventár emisií elementárneho uhlíka alebo sadzí a aby sa zabezpečil dohľad s cieľom identifikovať nové látky znečisťujúce ovzdušie, na ktoré by sa v budúcnosti mohol tento protokol vzťahovať;

E.   
  Politika v oblasti imisií: revízia smerníc v oblasti kvality ovzdušia (2008/50/ES a 2004/107/ES)

Všeobecné zásady týkajúce sa revízie smerníc

| 60. | konštatuje, že smernice v oblasti kvality ovzdušia (2008/50/ES a 2004/107/ES) sú dôležitými nástrojmi na to, aby občania a životné prostredie boli menej vystavení znečisťovaniu ovzdušia. Stanovenie minimálnych úrovní ochrany viedlo vo všetkých krajinách k opatreniam na zníženie emisií a zníženie koncentrácie škodlivín v okolí kritických lokalít. Zníženie emisií v príslušnej krajine vedie zároveň k zníženiu cezhraničného znečistenia ovzdušia, čo znamená, že susedné krajiny si takto pomáhajú dodržiavať limitné hodnoty; |
| --- | --- |

60.

konštatuje, že smernice v oblasti kvality ovzdušia (2008/50/ES a 2004/107/ES) sú dôležitými nástrojmi na to, aby občania a životné prostredie boli menej vystavení znečisťovaniu ovzdušia. Stanovenie minimálnych úrovní ochrany viedlo vo všetkých krajinách k opatreniam na zníženie emisií a zníženie koncentrácie škodlivín v okolí kritických lokalít. Zníženie emisií v príslušnej krajine vedie zároveň k zníženiu cezhraničného znečistenia ovzdušia, čo znamená, že susedné krajiny si takto pomáhajú dodržiavať limitné hodnoty;

| 61. | zastáva názor, že východiskovým bodom pri revízii smerníc v oblasti kvality ovzdušia musí byť zdravie obyvateľov a ochrana životného prostredia. V záujme zlepšenia zdravia obyvateľov by sa mala zvážiť vyššia úroveň ambícií. Výbor si však v tomto smere kladie podmienku, aby úroveň ambície revidovanej smernice bola dôsledne zosúladená s ambíciami národných emisných stropov a s ambíciami politiky EÚ v oblasti emisií (politika znižovania emisií pri zdroji), ako už bolo spomenuté (v bode 57); |
| --- | --- |

61.

zastáva názor, že východiskovým bodom pri revízii smerníc v oblasti kvality ovzdušia musí byť zdravie obyvateľov a ochrana životného prostredia. V záujme zlepšenia zdravia obyvateľov by sa mala zvážiť vyššia úroveň ambícií. Výbor si však v tomto smere kladie podmienku, aby úroveň ambície revidovanej smernice bola dôsledne zosúladená s ambíciami národných emisných stropov a s ambíciami politiky EÚ v oblasti emisií (politika znižovania emisií pri zdroji), ako už bolo spomenuté (v bode 57);

| 62. | poukazuje na to, že smernice o kvalite ovzdušia v súčasnosti obsahujú 27 limitných a cieľových hodnôt. Výbor takisto konštatuje, že viaceré limitné hodnoty sa prekrývajú (napr. denné a ročné limitné hodnoty pre PM10 a ročné limitné hodnoty pre PM10 a PM2,5) a že viaceré limitné hodnoty už roky neboli prekročené vo veľkej časti EÚ. Výbor preto navrhuje, aby sa preskúmalo, či je koncepcia cieľových hodnôt skutočne prínosom v prípade látok, pre ktoré už stanovujú limitné hodnoty smernice; |
| --- | --- |

62.

poukazuje na to, že smernice o kvalite ovzdušia v súčasnosti obsahujú 27 limitných a cieľových hodnôt. Výbor takisto konštatuje, že viaceré limitné hodnoty sa prekrývajú (napr. denné a ročné limitné hodnoty pre PM10 a ročné limitné hodnoty pre PM10 a PM2,5) a že viaceré limitné hodnoty už roky neboli prekročené vo veľkej časti EÚ. Výbor preto navrhuje, aby sa preskúmalo, či je koncepcia cieľových hodnôt skutočne prínosom v prípade látok, pre ktoré už stanovujú limitné hodnoty smernice;

| 63. | konštatuje, že povinnosť predkladať správy, ktorú stanovujú smernice v súvislosti so zaznamenanými koncentráciami, ako aj stavom napredovania plánov pre kvalitu ovzdušia, si vyžadujú oveľa viac času a zvyšujú administratívne náklady územných samospráv; |
| --- | --- |

63.

konštatuje, že povinnosť predkladať správy, ktorú stanovujú smernice v súvislosti so zaznamenanými koncentráciami, ako aj stavom napredovania plánov pre kvalitu ovzdušia, si vyžadujú oveľa viac času a zvyšujú administratívne náklady územných samospráv;

| 64. | domnieva sa, že z hľadiska zdravia obyvateľov a vzhľadom na poznatky vedeckého výskumu, ako aj v záujme lepšej tvorby právnych predpisov, znižovania administratívnych nákladov a uľahčenia komunikácie s občanmi by sa dal možno znížiť počet látok, ako aj počet cieľových a limitných hodnôt. Jeden zo spôsobov, ako to dosiahnuť, je sústrediť sa na najznečisťujúcejšie látky a ukazovatele, ktoré najlepšie odzrkadľujú aspekty zdravia obyvateľov; |
| --- | --- |

64.

domnieva sa, že z hľadiska zdravia obyvateľov a vzhľadom na poznatky vedeckého výskumu, ako aj v záujme lepšej tvorby právnych predpisov, znižovania administratívnych nákladov a uľahčenia komunikácie s občanmi by sa dal možno znížiť počet látok, ako aj počet cieľových a limitných hodnôt. Jeden zo spôsobov, ako to dosiahnuť, je sústrediť sa na najznečisťujúcejšie látky a ukazovatele, ktoré najlepšie odzrkadľujú aspekty zdravia obyvateľov;

Elementárny uhlík/sadza

| 65. | v súvislosti so znečistením spojeným s dopravou odporúča, aby sa zvolil taký ukazovateľ, ktorý bude najlepšie odzrkadľovať zdravie obyvateľov. Súčasná smernica v tejto oblasti stanovuje normy týkajúce sa PM10, PM2,5 a NO2. Z niektorých štúdií však vyplýva, že elementárny uhlík/sadza a koncentrácia častíc (aerosól vytvorený spaľovaním) sú najlepšími ukazovateľmi pre zložky znečistenia ovzdušia spôsobeného motorovou dopravou, ktoré majú zásadný vplyv na zdravie obyvateľov. Elementárny uhlík/sadza je podiel sadzí, ktorý sa uvoľňuje pri spaľovaní všetkých palív založených na uhlíku (napr. nafty a benzínu), najmä v motoroch vozidiel a plavidiel. Výbor preto odporúča, aby sa preskúmala možnosť zaviesť normu pre koncentráciu častíc a elementárny uhlík/sadzu; |
| --- | --- |

65.

v súvislosti so znečistením spojeným s dopravou odporúča, aby sa zvolil taký ukazovateľ, ktorý bude najlepšie odzrkadľovať zdravie obyvateľov. Súčasná smernica v tejto oblasti stanovuje normy týkajúce sa PM10, PM2,5 a NO2. Z niektorých štúdií však vyplýva, že elementárny uhlík/sadza a koncentrácia častíc (aerosól vytvorený spaľovaním) sú najlepšími ukazovateľmi pre zložky znečistenia ovzdušia spôsobeného motorovou dopravou, ktoré majú zásadný vplyv na zdravie obyvateľov. Elementárny uhlík/sadza je podiel sadzí, ktorý sa uvoľňuje pri spaľovaní všetkých palív založených na uhlíku (napr. nafty a benzínu), najmä v motoroch vozidiel a plavidiel. Výbor preto odporúča, aby sa preskúmala možnosť zaviesť normu pre koncentráciu častíc a elementárny uhlík/sadzu;

| 66. | konštatuje, že viac pozornosti venovanej elementárnemu uhlíku resp. sadzi by bolo v súlade s odporúčaniami programu OSN pre životné prostredie (UNEP) a Dohovorom o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov (CLRTAP); |
| --- | --- |

66.

konštatuje, že viac pozornosti venovanej elementárnemu uhlíku resp. sadzi by bolo v súlade s odporúčaniami programu OSN pre životné prostredie (UNEP) a Dohovorom o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov (CLRTAP);

| 67. | navrhuje, aby sa do smernice zapracovala možnosť priebežného prispôsobenia (prostredníctvom prepracovania). Ak výsledky výskumu (pozri bod 65) a kladné praktické skúsenosti ukážu, že je ako indikátor vhodnejšie používať normu založenú na elementárnom uhlíku/sadzi, možno uvažovať o tom, či a akým spôsobom sa táto norma prevezme do smernice; |
| --- | --- |

67.

navrhuje, aby sa do smernice zapracovala možnosť priebežného prispôsobenia (prostredníctvom prepracovania). Ak výsledky výskumu (pozri bod 65) a kladné praktické skúsenosti ukážu, že je ako indikátor vhodnejšie používať normu založenú na elementárnom uhlíku/sadzi, možno uvažovať o tom, či a akým spôsobom sa táto norma prevezme do smernice;

Znečistenie ovzdušia tuhými časticami

| 68. | poukazuje na to, že súčasná smernica vymedzuje v súvislosti s tuhými časticami (PM10 a PM2,5) tri limitné hodnoty a jeden cieľ zníženia. Pokiaľ ide o jemné častice, smernica stanovuje, okrem rôznych hodnôt, priemerné ročné a denné hodnoty. Takéto ustanovenia komplikujú jej uplatňovanie v praxi a spôsobujú zbytočné administratívne náklady. Výbor berie na vedomie diskusiu, ktorá prebieha v súvislosti so zjednodušením tejto situácie a ktorej predmetom je zrušenie jednej z noriem pre tuhé častice (PM10 alebo PM2,5) pod podmienkou, že to bude riadne odôvodnené štúdiami o vplyve na zdravie a životné prostredie. Výbor nezaujíma stanovisko k tejto otázke; |
| --- | --- |

68.

poukazuje na to, že súčasná smernica vymedzuje v súvislosti s tuhými časticami (PM10 a PM2,5) tri limitné hodnoty a jeden cieľ zníženia. Pokiaľ ide o jemné častice, smernica stanovuje, okrem rôznych hodnôt, priemerné ročné a denné hodnoty. Takéto ustanovenia komplikujú jej uplatňovanie v praxi a spôsobujú zbytočné administratívne náklady. Výbor berie na vedomie diskusiu, ktorá prebieha v súvislosti so zjednodušením tejto situácie a ktorej predmetom je zrušenie jednej z noriem pre tuhé častice (PM10 alebo PM2,5) pod podmienkou, že to bude riadne odôvodnené štúdiami o vplyve na zdravie a životné prostredie. Výbor nezaujíma stanovisko k tejto otázke;

| 69. | uznáva, že na niektorých miestach sa veľmi ťažko dodržiavajú limitné hodnoty stanovené pre PM10. Tieto ťažkosti môžu byť zapríčinené miestnymi danosťami, miestnymi zdrojmi, určitými osobitnými meteorologickými okolnosťami a/alebo obdobiami veľmi rozsiahleho znečisťovania ovzdušia. Aj diaľková nákladná doprava môže byť zodpovedná za veľkú časť celkového znečistenia. Vzhľadom na želanú flexibilitu výbor navrhuje, aby sa preskúmalo, či sa môže kontrola priemernej ročnej limitnej hodnoty vykonávať na základe viacročnej priemernej hodnoty koncentrácií; |
| --- | --- |

69.

uznáva, že na niektorých miestach sa veľmi ťažko dodržiavajú limitné hodnoty stanovené pre PM10. Tieto ťažkosti môžu byť zapríčinené miestnymi danosťami, miestnymi zdrojmi, určitými osobitnými meteorologickými okolnosťami a/alebo obdobiami veľmi rozsiahleho znečisťovania ovzdušia. Aj diaľková nákladná doprava môže byť zodpovedná za veľkú časť celkového znečistenia. Vzhľadom na želanú flexibilitu výbor navrhuje, aby sa preskúmalo, či sa môže kontrola priemernej ročnej limitnej hodnoty vykonávať na základe viacročnej priemernej hodnoty koncentrácií;

| 70. | poukazuje na to, že zavedenie normy týkajúcej sa PM2,5 bolo prijaté pozitívne, pretože tento prvok vykazuje pravdepodobne väčšiu súvzťažnosť s účinkami na zdravie ako PM10. Pre PM2,5 však existuje veľa rôznych hodnôt, vrátane celkového vystavenia a percentuálneho podielu zníženia. V dôsledku tejto skutočnosti majú rôzni zástupcovia ťažkosti s rešpektovaním týchto hodnôt vo všetkých aspektoch. Nie je zatiaľ isté, či územné samosprávy budú schopné prispôsobiť sa limitným hodnotám týkajúcim sa PM2,5, ako aj percentuálnemu podielu zníženia. V tejto súvislosti nie sú ešte k dispozícii dostatočné informácie a nie je zatiaľ možné kvantifikovať účinok týchto opatrení. Výbor odporúča, aby sa pri hodnotení noriem PM2,5 zohľadnila skutočnosť, že tieto údaje nie sú k dispozícii a aby sa preskúmalo, či v niektorých prípadoch nie je potrebné poskytnúť viac času na splnenie týchto noriem; |
| --- | --- |

70.

poukazuje na to, že zavedenie normy týkajúcej sa PM2,5 bolo prijaté pozitívne, pretože tento prvok vykazuje pravdepodobne väčšiu súvzťažnosť s účinkami na zdravie ako PM10. Pre PM2,5 však existuje veľa rôznych hodnôt, vrátane celkového vystavenia a percentuálneho podielu zníženia. V dôsledku tejto skutočnosti majú rôzni zástupcovia ťažkosti s rešpektovaním týchto hodnôt vo všetkých aspektoch. Nie je zatiaľ isté, či územné samosprávy budú schopné prispôsobiť sa limitným hodnotám týkajúcim sa PM2,5, ako aj percentuálnemu podielu zníženia. V tejto súvislosti nie sú ešte k dispozícii dostatočné informácie a nie je zatiaľ možné kvantifikovať účinok týchto opatrení. Výbor odporúča, aby sa pri hodnotení noriem PM2,5 zohľadnila skutočnosť, že tieto údaje nie sú k dispozícii a aby sa preskúmalo, či v niektorých prípadoch nie je potrebné poskytnúť viac času na splnenie týchto noriem;

NOx /NO2

| 71. | navrhuje, aby dovtedy, kým nebudú známe výsledky výskumov o inom spôsobe, ako vyjadriť túto normu, Európska komisia opätovne zvážila potrebu limitnej hodnoty pre koncentráciu NO2 pozorovanú za hodinu, pretože ročná limitná hodnota sa zdá byť „prísnejšia“ a vzhľadom na to, že je nemysliteľné, aby sa na miestnej úrovni prijímali opatrenia na obmedzenie koncentrácie NO2 pozorovanej za hodinu; |
| --- | --- |

71.

navrhuje, aby dovtedy, kým nebudú známe výsledky výskumov o inom spôsobe, ako vyjadriť túto normu, Európska komisia opätovne zvážila potrebu limitnej hodnoty pre koncentráciu NO2 pozorovanú za hodinu, pretože ročná limitná hodnota sa zdá byť „prísnejšia“ a vzhľadom na to, že je nemysliteľné, aby sa na miestnej úrovni prijímali opatrenia na obmedzenie koncentrácie NO2 pozorovanej za hodinu;

| 72. | navrhuje, aby sa smernicou stanovilo pre občanov právo na vypracovanie akčného plánu pri prekročení limitných hodnôt znečisťujúcich látok; |
| --- | --- |

72.

navrhuje, aby sa smernicou stanovilo pre občanov právo na vypracovanie akčného plánu pri prekročení limitných hodnôt znečisťujúcich látok;

| 73. | zastáva názor, že vzhľadom na osobitné problémy spojené so znížením úrovní NO2 v ovzduší je potrebné rozšíriť možnosti predĺženia lehôt (dodatočná výnimka). Podmienkou pre takéto predĺženie je to, aby príslušný členský štát mohol preukázať, že napriek tomu, že prijal všetky potrebné opatrenia, aj na obmedzenie vzdialeností, ktoré vozidlá prekonávajú, nedokázal dodržať limitné hodnoty stanovené EÚ, pretože motory vozidiel v prevádzke nespĺňajú úrovne emisií stanovené normami EURO (inými slovami, pretože zlyhala európska politika obmedzovania emisií pri zdroji); |
| --- | --- |

73.

zastáva názor, že vzhľadom na osobitné problémy spojené so znížením úrovní NO2 v ovzduší je potrebné rozšíriť možnosti predĺženia lehôt (dodatočná výnimka). Podmienkou pre takéto predĺženie je to, aby príslušný členský štát mohol preukázať, že napriek tomu, že prijal všetky potrebné opatrenia, aj na obmedzenie vzdialeností, ktoré vozidlá prekonávajú, nedokázal dodržať limitné hodnoty stanovené EÚ, pretože motory vozidiel v prevádzke nespĺňajú úrovne emisií stanovené normami EURO (inými slovami, pretože zlyhala európska politika obmedzovania emisií pri zdroji);

Ozón

| 74. | uvádza, že ozón (O3) sa v ovzduší vytvára pod vplyvom slnečného žiarenia reakciou tzv. prekurzorov: oxidov dusíka, oxidu uhoľnatého, metánu a iných prchavých organických zlúčenín. Zvýšené koncentrácie ozónu boli zaznamenané v rôznych mestách, hlavne na juhu Európy. Miestne samosprávy nemajú možnosť ovplyvniť koncentráciu ozónu vo svojom meste, môžu však prispieť k zníženiu emisií inde tým, že znížia emisie z dopravy. Výbor sa domnieva, že zníženie vysokej koncentrácie ozónu v mestských oblastiach by malo byť hlavne prioritou vnútroštátnych a európskych politík v oblasti kvality ovzdušia. Politika v oblasti emisií prchavých organických zlúčenín je považovaná za najúčinnejšie opatrenie; |
| --- | --- |

74.

uvádza, že ozón (O3) sa v ovzduší vytvára pod vplyvom slnečného žiarenia reakciou tzv. prekurzorov: oxidov dusíka, oxidu uhoľnatého, metánu a iných prchavých organických zlúčenín. Zvýšené koncentrácie ozónu boli zaznamenané v rôznych mestách, hlavne na juhu Európy. Miestne samosprávy nemajú možnosť ovplyvniť koncentráciu ozónu vo svojom meste, môžu však prispieť k zníženiu emisií inde tým, že znížia emisie z dopravy. Výbor sa domnieva, že zníženie vysokej koncentrácie ozónu v mestských oblastiach by malo byť hlavne prioritou vnútroštátnych a európskych politík v oblasti kvality ovzdušia. Politika v oblasti emisií prchavých organických zlúčenín je považovaná za najúčinnejšie opatrenie;

| 75. | odkazuje na analýzu Holandského kráľovského inštitútu pre zdravie obyvateľstva a životné prostredie (Nederlandse Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu) (8), ktorá ukázala, že členské štáty majú malý vplyv na ročnú priemernú koncentráciu ozónu a takmer žiadny vplyv na maximálne hodnoty O3 na svojom území. Zdá sa, že súčasne mierne stúpa koncentrácia pozadia vo veľkom meradle. Výbor sa domnieva, že treba tento vývoj zohľadniť pri určovaní cieľových hodnôt pre ozón (dlhodobé ciele) a posudzovaní vplyvu, ktorý to má na navrhovanie opatrení a vypracúvanie správ. Najmä pre južné krajiny je z dlhodobého hľadiska ťažké spĺňať cieľové hodnoty pre ozón z dôvodu väčšieho množstva slnečného svitu, intenzívnejšieho slnečného žiarenia a vyššej priemernej teploty, ktoré podporujú tvorbu troposférického ozónu. Výbor preto žiada, aby sa preskúmalo, či sa tento jav môže zaradiť do kategórie prirodzeného znečistenia ovzdušia, takže by sa posudzoval rovnako, ako morská soľ a saharský piesok; |
| --- | --- |

75.

odkazuje na analýzu Holandského kráľovského inštitútu pre zdravie obyvateľstva a životné prostredie (Nederlandse Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu) (8), ktorá ukázala, že členské štáty majú malý vplyv na ročnú priemernú koncentráciu ozónu a takmer žiadny vplyv na maximálne hodnoty O3 na svojom území. Zdá sa, že súčasne mierne stúpa koncentrácia pozadia vo veľkom meradle. Výbor sa domnieva, že treba tento vývoj zohľadniť pri určovaní cieľových hodnôt pre ozón (dlhodobé ciele) a posudzovaní vplyvu, ktorý to má na navrhovanie opatrení a vypracúvanie správ. Najmä pre južné krajiny je z dlhodobého hľadiska ťažké spĺňať cieľové hodnoty pre ozón z dôvodu väčšieho množstva slnečného svitu, intenzívnejšieho slnečného žiarenia a vyššej priemernej teploty, ktoré podporujú tvorbu troposférického ozónu. Výbor preto žiada, aby sa preskúmalo, či sa tento jav môže zaradiť do kategórie prirodzeného znečistenia ovzdušia, takže by sa posudzoval rovnako, ako morská soľ a saharský piesok;

| 76. | odporúča, aby sa v záujme zníženia koncentrácie ozónu sústredila pozornosť najmä na zníženie emisií plynov, ktoré sú za vytváranie ozónu zodpovedné, pričom by sa mala zrevidovať smernica o národných emisných stropoch (2001/81/ES) a mali by sa sprísniť sektorové predpisy týkajúce sa veľkých zdrojov znečistenia; |
| --- | --- |

76.

odporúča, aby sa v záujme zníženia koncentrácie ozónu sústredila pozornosť najmä na zníženie emisií plynov, ktoré sú za vytváranie ozónu zodpovedné, pričom by sa mala zrevidovať smernica o národných emisných stropoch (2001/81/ES) a mali by sa sprísniť sektorové predpisy týkajúce sa veľkých zdrojov znečistenia;

Pružnosť

| 77. | zdôrazňuje že poveternostná situácia môže mať výrazne negatívny vplyv na úrovne znečistenia v ovzduší. Extrémne sucho v prvých mesiacoch roku 2011 vo veľkej časti západnej Európy spôsobilo zvýšené koncentrácie PM10. Takéto vplyvy nie je možné zvrátiť prijatím opatrení na miestnej a regionálnej úrovni a právne predpisy EÚ musia zohľadniť túto skutočnosť a zaviesť ustanovenie pre roky s extrémnymi meteorologickými podmienkami, napr. zavedením viacročného priemeru; |
| --- | --- |

77.

zdôrazňuje že poveternostná situácia môže mať výrazne negatívny vplyv na úrovne znečistenia v ovzduší. Extrémne sucho v prvých mesiacoch roku 2011 vo veľkej časti západnej Európy spôsobilo zvýšené koncentrácie PM10. Takéto vplyvy nie je možné zvrátiť prijatím opatrení na miestnej a regionálnej úrovni a právne predpisy EÚ musia zohľadniť túto skutočnosť a zaviesť ustanovenie pre roky s extrémnymi meteorologickými podmienkami, napr. zavedením viacročného priemeru;

| 78. | v tejto súvislosti zdôrazňuje, že existuje spojitosť medzi ekonomickými trendmi a znečisťovaním ovzdušia, ktorá by sa mala zohľadniť pri koncipovaní budúcich politických opatrení. Súčasná hospodárska kríza má za následok obmedzenie hospodárskych aktivít (mobilita, priemysel a lodná doprava) a následne zníženie emisií. Okrem toho sa zároveň citeľne zmenšil objem dostupných finančných prostriedkov určených na inováciu v súkromnom živote (ako napr. obnova vykurovacích systémov alebo náhrada vozidiel za nové), ako aj v priemyselnej sfére. Keď dôjde k oživeniu hospodárstva, tento trend sa môže opäť zvrátiť. |
| --- | --- |

78.

v tejto súvislosti zdôrazňuje, že existuje spojitosť medzi ekonomickými trendmi a znečisťovaním ovzdušia, ktorá by sa mala zohľadniť pri koncipovaní budúcich politických opatrení. Súčasná hospodárska kríza má za následok obmedzenie hospodárskych aktivít (mobilita, priemysel a lodná doprava) a následne zníženie emisií. Okrem toho sa zároveň citeľne zmenšil objem dostupných finančných prostriedkov určených na inováciu v súkromnom živote (ako napr. obnova vykurovacích systémov alebo náhrada vozidiel za nové), ako aj v priemyselnej sfére. Keď dôjde k oživeniu hospodárstva, tento trend sa môže opäť zvrátiť.

Sledovanie (meranie) a modely (výpočet)

| 79. | upozorňuje, že spôsob umiestňovania meracích staníc môže byť v každom členskom štáte odlišný. Keďže miesta, kde sú umiestnené, vykazujú rôzne geografické danosti, ktoré môžu ovplyvniť kvalitu ovzdušia, odporúča výbor, aby sledovanie (meranie) bolo i naďalej povinné, ale aby sa zlepšilo vďaka presnejším pravidlám umiestňovania meracích staníc, aby sa tak zabezpečila porovnateľnosť nameraných hodnôt; |
| --- | --- |

79.

upozorňuje, že spôsob umiestňovania meracích staníc môže byť v každom členskom štáte odlišný. Keďže miesta, kde sú umiestnené, vykazujú rôzne geografické danosti, ktoré môžu ovplyvniť kvalitu ovzdušia, odporúča výbor, aby sledovanie (meranie) bolo i naďalej povinné, ale aby sa zlepšilo vďaka presnejším pravidlám umiestňovania meracích staníc, aby sa tak zabezpečila porovnateľnosť nameraných hodnôt;

| 80. | navrhuje v tejto súvislosti, aby bola vytvorená platforma na výmenu informácií a informovanie o stupni znečistenia ovzdušia v reálnom čase a aby sa zjednotili informačné a výstražné prahy s cieľom lepšie koordinovať opatrenia, ktoré členské štáty prijímajú v situáciách akútneho znečistenia ovzdušia. |
| --- | --- |

80.

navrhuje v tejto súvislosti, aby bola vytvorená platforma na výmenu informácií a informovanie o stupni znečistenia ovzdušia v reálnom čase a aby sa zjednotili informačné a výstražné prahy s cieľom lepšie koordinovať opatrenia, ktoré členské štáty prijímajú v situáciách akútneho znečistenia ovzdušia.

V Bruseli 3. mája 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  V rámci príprav tohto stanoviska VR konzultoval so svojou sieťou na monitorovanie subsidiarity. Správa o konzultácii bola zverejnená v decembri 2011.

1

(2)  Vytváranie takýchto skupín sa odporúča v dokumente CdR 164/2010 fin.

2

(3)  Ide o opakované odporúčanie výboru (pozri CdR 164/2010 fin a CdR 140/2011 fin).

3

(4)  Toto odporúčanie dáva Výbor regiónov aj vo svojom stanovisku na tému „Smernica o environmentálnom hluku: ďalší postup“ (CdR 190/2011 rev. 2).

4

(5)  Výbor vyslovuje toto želanie už dlho: CdR 190/2011 rev. 2, CdR 140/2011 fin, CdR 101/2011 fin, CdR 164/2010 fin, CdR 159/2008 fin.

5

(6)  Toto odporúčanie sa uvádza aj v stanovisku CdR 101/2011.

6

(7)  Toto odporúčanie vyslovil Výbor regiónov už aj vo svojom stanovisku na tému „Priemyselné emisie“ (CdR 159/2008 fin).

7

(8)  RIVM, Dossier Ozon 2011: een overzicht van de huidige stand van kennis over ozon op leefniveau in Nederland [Spis ozón 2011: prehľad doterajších poznatkov o prízemnom ozóne v Holandsku], jún 2011.

8

Dossier Ozon 2011: een overzicht van de huidige stand van kennis over ozon op leefniveau in Nederland

---

| 27.7.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 225/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 225/20

---

Stanovisko Výboru regiónov „Legislatívne návrhy v súvislosti s reformou spoločnej rybárskej politiky“

2012/C 225/04

VÝBOR REGIÓNOV

| — | podporuje opatrenia Európskej komisie s cieľom obmedziť úbytok mnohých zásob rýb a do roku 2015 zabezpečiť tam, kde to bude možné, využívanie živých morských biologických zdrojov na úrovniach, ktoré dokážu poskytnúť maximálny udržateľný výnos; |
| --- | --- |

—

podporuje opatrenia Európskej komisie s cieľom obmedziť úbytok mnohých zásob rýb a do roku 2015 zabezpečiť tam, kde to bude možné, využívanie živých morských biologických zdrojov na úrovniach, ktoré dokážu poskytnúť maximálny udržateľný výnos;

| — | domnieva sa, že zákaz odvrhovania úlovkov by sa mal zavádzať postupne tam, kde to bude možné, a mal by sa týkať najmä druhov určených na priemyselné spracovanie, avšak malo by byť povolené vyhadzovať naspäť do mora morské organizmy, ktoré sú schopné prežiť; |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že zákaz odvrhovania úlovkov by sa mal zavádzať postupne tam, kde to bude možné, a mal by sa týkať najmä druhov určených na priemyselné spracovanie, avšak malo by byť povolené vyhadzovať naspäť do mora morské organizmy, ktoré sú schopné prežiť;

| — | upozorňuje na potenciálne riziká a negatívne účinky v prípade povinného zavedenia systému prevoditeľných rybolovných povolení a odporúča, aby takéto systémy boli dobrovoľné a spadali do právomoci členských štátov; |
| --- | --- |

—

upozorňuje na potenciálne riziká a negatívne účinky v prípade povinného zavedenia systému prevoditeľných rybolovných povolení a odporúča, aby takéto systémy boli dobrovoľné a spadali do právomoci členských štátov;

| — | uznáva, že hospodársky a strategický význam akvakultúry je dostatočným dôvodom na to, aby sa tejto problematike venovalo samostatné nariadenie; |
| --- | --- |

—

uznáva, že hospodársky a strategický význam akvakultúry je dostatočným dôvodom na to, aby sa tejto problematike venovalo samostatné nariadenie;

| — | zasadzuje sa za väčšiu regionalizáciu spoločnej rybárskej politiky; plne podporuje zavedenie postupu, ktorý zohľadňuje špecifiká a potreby regiónov, vrátane spolupráce s regionálnymi poradnými radami, s cieľom prijať ochranné a technické opatrenia na vykonávanie spoločnej rybárskej politiky, aby táto politika mohla lepšie reagovať na skutočnosti a osobitosti jednotlivých oblastí rybolovu, ako aj na cezhraničné problémy; |
| --- | --- |

—

zasadzuje sa za väčšiu regionalizáciu spoločnej rybárskej politiky; plne podporuje zavedenie postupu, ktorý zohľadňuje špecifiká a potreby regiónov, vrátane spolupráce s regionálnymi poradnými radami, s cieľom prijať ochranné a technické opatrenia na vykonávanie spoločnej rybárskej politiky, aby táto politika mohla lepšie reagovať na skutočnosti a osobitosti jednotlivých oblastí rybolovu, ako aj na cezhraničné problémy;

| — | oceňuje, že Európsky fond námorného a rybného hospodárstva bude súčasťou nového spoločného strategického rámca a že bude zosúladený s ostatnými regionálnymi fondmi a fondmi na rozvoj vidieka; žiada však, aby boli poskytnuté záruky, pokiaľ ide o financovanie, ktoré pomôže rybolovu a akvakultúre, a aby boli regióny zapojené do strategického využívania týchto prostriedkov. |
| --- | --- |

—

oceňuje, že Európsky fond námorného a rybného hospodárstva bude súčasťou nového spoločného strategického rámca a že bude zosúladený s ostatnými regionálnymi fondmi a fondmi na rozvoj vidieka; žiada však, aby boli poskytnuté záruky, pokiaľ ide o financovanie, ktoré pomôže rybolovu a akvakultúre, a aby boli regióny zapojené do strategického využívania týchto prostriedkov.

| Spravodajca | Mieczysław STRUK (PL/EĽS), maršálek Pomoranského vojvodstva |
| --- | --- |
| Referenčné dokumenty | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry
  COM(2011) 416 final
  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Reforma spoločnej rybárskej politiky
  COM(2011) 417 final
  Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o povinnostiach podávať správy v súlade s nariadením Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu
  COM(2011) 418 final
  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o vonkajšom rozmere spoločnej rybárskej politiky
  COM(2011) 424 final
  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o spoločnej rybárskej politike
  COM(2011) 425 final |

Spravodajca

Mieczysław STRUK (PL/EĽS), maršálek Pomoranského vojvodstva

Referenčné dokumenty

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry

COM(2011) 416 final

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Reforma spoločnej rybárskej politiky

COM(2011) 417 final

Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o povinnostiach podávať správy v súlade s nariadením Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu

COM(2011) 418 final

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o vonkajšom rozmere spoločnej rybárskej politiky

COM(2011) 424 final

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o spoločnej rybárskej politike

COM(2011) 425 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Dlhodobé riadenie

| 1. | zastáva názor, že spoločná rybárska politika by sa mala podieľať na vytváraní dlhodobo udržateľných environmentálnych, hospodárskych a sociálnych podmienok. Okrem toho by mala pomôcť zlepšiť životnú úroveň v rámci odvetvia rybného hospodárstva, vytvoriť stabilný trh a zabezpečovať dostupnosť zdrojov, ako aj zásobovanie spotrebiteľov potravinami za prijateľné ceny; |
| --- | --- |

1.

zastáva názor, že spoločná rybárska politika by sa mala podieľať na vytváraní dlhodobo udržateľných environmentálnych, hospodárskych a sociálnych podmienok. Okrem toho by mala pomôcť zlepšiť životnú úroveň v rámci odvetvia rybného hospodárstva, vytvoriť stabilný trh a zabezpečovať dostupnosť zdrojov, ako aj zásobovanie spotrebiteľov potravinami za prijateľné ceny;

| 2. | podporuje opatrenia Európskej komisie vyplývajúce z vyhlásenia na Svetovom samite o udržateľnom rozvoji, ktorý sa konal v roku 2002 v Johannesburgu, s cieľom obmedziť úbytok mnohých zásob rýb a do roku 2015 zabezpečiť tam, kde to bude možné, využívanie živých morských biologických zdrojov na úrovniach, ktoré dokážu poskytnúť maximálny udržateľný výnos; |
| --- | --- |

2.

podporuje opatrenia Európskej komisie vyplývajúce z vyhlásenia na Svetovom samite o udržateľnom rozvoji, ktorý sa konal v roku 2002 v Johannesburgu, s cieľom obmedziť úbytok mnohých zásob rýb a do roku 2015 zabezpečiť tam, kde to bude možné, využívanie živých morských biologických zdrojov na úrovniach, ktoré dokážu poskytnúť maximálny udržateľný výnos;

| 3. | upozorňuje, že v prípade niektorých zásob treba súrne vyvinúť úsilie o dosiahnutie stanoveného cieľa, ale že tento rýchly postup by mohol mať nepriaznivé sociálno-ekonomické dôsledky. Je nevyhnutné, aby obmedzujúce a ochranné mechanizmy boli sprevádzané aktívnymi reštrukturalizačnými snahami, napríklad v oblasti rozvoja obchodu, vzdelávania a podmienok pre dôchodkové zabezpečenie. Finančné prostriedky na túto činnosť by sa mali hľadať na národnej, ako aj na regionálnej úrovni, v závislosti od možností a právomocí regiónov, a tiež na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

3.

upozorňuje, že v prípade niektorých zásob treba súrne vyvinúť úsilie o dosiahnutie stanoveného cieľa, ale že tento rýchly postup by mohol mať nepriaznivé sociálno-ekonomické dôsledky. Je nevyhnutné, aby obmedzujúce a ochranné mechanizmy boli sprevádzané aktívnymi reštrukturalizačnými snahami, napríklad v oblasti rozvoja obchodu, vzdelávania a podmienok pre dôchodkové zabezpečenie. Finančné prostriedky na túto činnosť by sa mali hľadať na národnej, ako aj na regionálnej úrovni, v závislosti od možností a právomocí regiónov, a tiež na úrovni EÚ;

| 4. | súhlasí s tým, že udržateľné využívanie živých zdrojov sa musí opierať o zásadu predchádzania škodám a ekosystémový prístup, aby sa obmedzil dosah rybolovnej činnosti na životné prostredie a aby sa znížili a postupne odstránili neželané úlovky; |
| --- | --- |

4.

súhlasí s tým, že udržateľné využívanie živých zdrojov sa musí opierať o zásadu predchádzania škodám a ekosystémový prístup, aby sa obmedzil dosah rybolovnej činnosti na životné prostredie a aby sa znížili a postupne odstránili neželané úlovky;

| 5. | žiada, aby sa cieľ udržateľného využívania biologických zdrojov dosahoval prostredníctvom viacročného prístupu k riadeniu rybného hospodárstva, pričom sa ako priorita stanovujú viacročné plány, ktoré budú odzrkadľovať osobitnosti jednotlivých oblastí rybolovu a obsahovať zaisťovacie mechanizmy, ktoré v prípade nepredvídaného vývoja umožnia prijať potrebné rozhodnutia; |
| --- | --- |

5.

žiada, aby sa cieľ udržateľného využívania biologických zdrojov dosahoval prostredníctvom viacročného prístupu k riadeniu rybného hospodárstva, pričom sa ako priorita stanovujú viacročné plány, ktoré budú odzrkadľovať osobitnosti jednotlivých oblastí rybolovu a obsahovať zaisťovacie mechanizmy, ktoré v prípade nepredvídaného vývoja umožnia prijať potrebné rozhodnutia;

| 6. | domnieva sa, že, pokiaľ je to možné, viacročné plány by sa ako súčasť ekosystémového prístupu mali vzťahovať na viacero zásob, ak sa tieto zásoby využívajú spoločne. V prípade zásob, pre ktoré nebol stanovený viacročný plán, by sa miera využívania prinášajúca maximálny udržateľný výnos mala zabezpečiť stanovením limitov úlovkov a/alebo rybolovného úsilia;






  a. | Upozorňuje, že vo viacročných plánoch by mali byť stanovené jasné ciele, lehoty na ich dosiahnutie, budúce smerovanie a pravidelné kontroly. Lehoty ako aj budúce smerovanie je nevyhnutné prispôsobiť dynamike príslušných zásob. |
| --- | --- | --- |

6.

domnieva sa, že, pokiaľ je to možné, viacročné plány by sa ako súčasť ekosystémového prístupu mali vzťahovať na viacero zásob, ak sa tieto zásoby využívajú spoločne. V prípade zásob, pre ktoré nebol stanovený viacročný plán, by sa miera využívania prinášajúca maximálny udržateľný výnos mala zabezpečiť stanovením limitov úlovkov a/alebo rybolovného úsilia;

a.

Upozorňuje, že vo viacročných plánoch by mali byť stanovené jasné ciele, lehoty na ich dosiahnutie, budúce smerovanie a pravidelné kontroly. Lehoty ako aj budúce smerovanie je nevyhnutné prispôsobiť dynamike príslušných zásob.

| b. | Domnieva sa, že pri vypracúvaní a zavádzaní viacročných plánov by mali byť navrhnuté prostriedky, ktoré budú z hospodárskeho hľadiska rozvážne. Treba pri tom zohľadniť, že bude potrebné príslušné zmeny zavádzať postupne a vyhnúť sa príliš krátkym termínom, pokiaľ nejde o mimoriadnu potrebu, ktorá musí byť objektívne zdôvodnená a rozumná zo sociálneho a hospodárskeho hľadiska. Zároveň by sa malo vypracovať hodnotenie hospodárskych a sociálnych účinkov, na ktorom by sa mali podieľať zainteresované subjekty alebo ich právoplatne zvolení zástupcovia. |
| --- | --- |

b.

Domnieva sa, že pri vypracúvaní a zavádzaní viacročných plánov by mali byť navrhnuté prostriedky, ktoré budú z hospodárskeho hľadiska rozvážne. Treba pri tom zohľadniť, že bude potrebné príslušné zmeny zavádzať postupne a vyhnúť sa príliš krátkym termínom, pokiaľ nejde o mimoriadnu potrebu, ktorá musí byť objektívne zdôvodnená a rozumná zo sociálneho a hospodárskeho hľadiska. Zároveň by sa malo vypracovať hodnotenie hospodárskych a sociálnych účinkov, na ktorom by sa mali podieľať zainteresované subjekty alebo ich právoplatne zvolení zástupcovia.

| 7. | uznáva, že riadenie rybolovu vychádzajúce z najlepších dostupných vedeckých odporúčaní a zohľadňujúce tradičné poznatky o ekológii, ktoré si rybári odovzdávajú z generácie na generáciu a ďalej rozvíjajú, si vyžaduje harmonizované, spoľahlivé a presné súbory údajov, a poukazuje na to, že pri zhromažďovaní údajov je nevyhnutná spolupráca s odvetvím rybolovu. Vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby vyčlenili osobitné prostriedky na výskum a znalecké posudky, vyzdvihuje úlohu Vedeckého, technického a hospodárskeho výboru pre rybné hospodárstvo (STECF) ako vedeckého orgánu podporujúceho činnosť Európskej komisie v oblasti udržateľného riadenia rybolovu; |
| --- | --- |

7.

uznáva, že riadenie rybolovu vychádzajúce z najlepších dostupných vedeckých odporúčaní a zohľadňujúce tradičné poznatky o ekológii, ktoré si rybári odovzdávajú z generácie na generáciu a ďalej rozvíjajú, si vyžaduje harmonizované, spoľahlivé a presné súbory údajov, a poukazuje na to, že pri zhromažďovaní údajov je nevyhnutná spolupráca s odvetvím rybolovu. Vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby vyčlenili osobitné prostriedky na výskum a znalecké posudky, vyzdvihuje úlohu Vedeckého, technického a hospodárskeho výboru pre rybné hospodárstvo (STECF) ako vedeckého orgánu podporujúceho činnosť Európskej komisie v oblasti udržateľného riadenia rybolovu;

| 8. | zastáva názor, že zber údajov je nevyhnutný na hospodárske a sociálno-hospodárske posúdenie subjektov pôsobiacich v odvetví rybolovu, akvakultúry a spracovania produktov rybného hospodárstva a akvakultúry, ako aj na posúdenie vývoja zamestnanosti v týchto odvetviach, a že EÚ by preto mala na zber takýchto údajov poskytnúť vnútroštátnym a regionálnym orgánom primerané prostriedky; |
| --- | --- |

8.

zastáva názor, že zber údajov je nevyhnutný na hospodárske a sociálno-hospodárske posúdenie subjektov pôsobiacich v odvetví rybolovu, akvakultúry a spracovania produktov rybného hospodárstva a akvakultúry, ako aj na posúdenie vývoja zamestnanosti v týchto odvetviach, a že EÚ by preto mala na zber takýchto údajov poskytnúť vnútroštátnym a regionálnym orgánom primerané prostriedky;

Prístup k pobrežným vodám

| 9. | pozitívne vníma konštatovanie Európskej komisie, že platné pravidlá, ktorými sa obmedzuje prístup k zdrojom v pobrežných vodách členských štátov v šírke 12 námorných míľ, fungujú uspokojujúco a tým, že obmedzujú rybolovné úsilie v najcitlivejších vodách Únie, sú prospešné pre ochranu zdrojov. Podľa názoru Výboru regiónov by sa preto tieto pravidlá mali naďalej uplatňovať; |
| --- | --- |

9.

pozitívne vníma konštatovanie Európskej komisie, že platné pravidlá, ktorými sa obmedzuje prístup k zdrojom v pobrežných vodách členských štátov v šírke 12 námorných míľ, fungujú uspokojujúco a tým, že obmedzujú rybolovné úsilie v najcitlivejších vodách Únie, sú prospešné pre ochranu zdrojov. Podľa názoru Výboru regiónov by sa preto tieto pravidlá mali naďalej uplatňovať;

| 10. | žiada, aby morské biologické zdroje v okolí najvzdialenejších regiónov boli i naďalej obzvlášť chránené, keďže prispievajú k zachovaniu ich miestneho hospodárstva, a to vzhľadom na ich štrukturálnu, sociálnu a hospodársku situáciu; |
| --- | --- |

10.

žiada, aby morské biologické zdroje v okolí najvzdialenejších regiónov boli i naďalej obzvlášť chránené, keďže prispievajú k zachovaniu ich miestneho hospodárstva, a to vzhľadom na ich štrukturálnu, sociálnu a hospodársku situáciu;

| 11. | upozorňuje na zásadu krajiny pôvodu, ktorá je uvedená v Dohovore OSN o morskom práve, a vyzýva členské štáty, aby vo svojich výhradných hospodárskych zónach dodržiavali jeho ustanovenia s cieľom zachovať možnosť prežitia ohrozených voľne žijúcich rybích populácií, ktoré sa trú v riekach (anadrómne druhy); |
| --- | --- |

11.

upozorňuje na zásadu krajiny pôvodu, ktorá je uvedená v Dohovore OSN o morskom práve, a vyzýva členské štáty, aby vo svojich výhradných hospodárskych zónach dodržiavali jeho ustanovenia s cieľom zachovať možnosť prežitia ohrozených voľne žijúcich rybích populácií, ktoré sa trú v riekach (anadrómne druhy);

| 12. | takisto sa domnieva, že členské štáty by v rámci svojich pásiem do 12 námorných míľ a vzhľadom na environmentálne, sociálne a ekonomické súvislosti na úrovni GSA alebo na nižšej úrovni mali mať možnosť prijať ochranné a riadiace opatrenia, ktoré by sa vzťahovali na všetky rybárske plavidlá Únie, za predpokladu, že sa v prípadoch, ak by sa takéto opatrenia vzťahovali na rybárske plavidlá Únie z ostatných členských štátov, prijali nediskriminačné a s príslušnými členskými štátmi vopred prekonzultované opatrenia, o ktorých by boli tieto štáty riadne informované, a že Únia neprijala opatrenia, ktoré by sa konkrétne týkali ochrany a riadenia zdrojov v tejto oblasti; |
| --- | --- |

12.

takisto sa domnieva, že členské štáty by v rámci svojich pásiem do 12 námorných míľ a vzhľadom na environmentálne, sociálne a ekonomické súvislosti na úrovni GSA alebo na nižšej úrovni mali mať možnosť prijať ochranné a riadiace opatrenia, ktoré by sa vzťahovali na všetky rybárske plavidlá Únie, za predpokladu, že sa v prípadoch, ak by sa takéto opatrenia vzťahovali na rybárske plavidlá Únie z ostatných členských štátov, prijali nediskriminačné a s príslušnými členskými štátmi vopred prekonzultované opatrenia, o ktorých by boli tieto štáty riadne informované, a že Únia neprijala opatrenia, ktoré by sa konkrétne týkali ochrany a riadenia zdrojov v tejto oblasti;

Obmedziť množstvo odvrhnutých úlovkov

| 13. | súhlasí s tým, že je potrebné zaviesť opatrenia na zníženie a prípadné odstránenie súčasných vysokých úrovní neželaných úlovkov a odvrhnutých úlovkov, ktoré predstavujú naozaj značné plytvanie zdrojmi a majú nepriaznivý vplyv na udržateľné využívanie morských biologických zdrojov a morských ekosystémov, ako aj na finančnú životaschopnosť rybného hospodárstva. Vzhľadom na tieto skutočnosti sa domnieva, že by sa malo podporovať používanie selektívnejšieho rybárskeho výstroja a selektívnejšej techniky rybolovu, aby sa čo najviac znížilo odvrhovanie úlovkov. Zákaz odvrhovania úlovkov by sa mal zavádzať postupne tam, kde to bude možné, a mal by sa týkať najmä druhov určených na priemyselné spracovanie, avšak malo by byť povolené vyhadzovať naspäť do mora morské organizmy, ktoré sú schopné prežiť; |
| --- | --- |

13.

súhlasí s tým, že je potrebné zaviesť opatrenia na zníženie a prípadné odstránenie súčasných vysokých úrovní neželaných úlovkov a odvrhnutých úlovkov, ktoré predstavujú naozaj značné plytvanie zdrojmi a majú nepriaznivý vplyv na udržateľné využívanie morských biologických zdrojov a morských ekosystémov, ako aj na finančnú životaschopnosť rybného hospodárstva. Vzhľadom na tieto skutočnosti sa domnieva, že by sa malo podporovať používanie selektívnejšieho rybárskeho výstroja a selektívnejšej techniky rybolovu, aby sa čo najviac znížilo odvrhovanie úlovkov. Zákaz odvrhovania úlovkov by sa mal zavádzať postupne tam, kde to bude možné, a mal by sa týkať najmä druhov určených na priemyselné spracovanie, avšak malo by byť povolené vyhadzovať naspäť do mora morské organizmy, ktoré sú schopné prežiť;

| 14. | zastáva názor, že vyloženie neželaných úlovkov by nemalo viesť k plným hospodárskym výhodám pre prevádzkovateľa a že spracovanie na rybiu múčku nie je správny spôsob, ako plniť environmentálne ciele Komisie; |
| --- | --- |

14.

zastáva názor, že vyloženie neželaných úlovkov by nemalo viesť k plným hospodárskym výhodám pre prevádzkovateľa a že spracovanie na rybiu múčku nie je správny spôsob, ako plniť environmentálne ciele Komisie;

| 15. | ďalej konštatuje, že sa nejaví ako vhodné uvádzať v základnom nariadení podrobný zoznam druhov, pri ktorých je vykladanie povinné, a že by bolo lepšie upraviť túto povinnosť v plánoch hospodárenia zameraných na konkrétne druhy (jeden alebo viac druhov); |
| --- | --- |

15.

ďalej konštatuje, že sa nejaví ako vhodné uvádzať v základnom nariadení podrobný zoznam druhov, pri ktorých je vykladanie povinné, a že by bolo lepšie upraviť túto povinnosť v plánoch hospodárenia zameraných na konkrétne druhy (jeden alebo viac druhov);

Prístup k zdrojom

| 16. | domnieva sa, že platné právne predpisy už umožňujú členským štátom, ktoré si to želajú, zaviesť pre svoje plavidlá systémy individuálnych prenosných kvót so známymi dôsledkami, ako je špekulácia a koncentrácia. Vzhľadom na tieto prvky nie je vhodné požadovať od každého členského štátu, aby stanovil práva rybolovu, ktoré by bolo možné previesť alebo prenajímať; |
| --- | --- |

16.

domnieva sa, že platné právne predpisy už umožňujú členským štátom, ktoré si to želajú, zaviesť pre svoje plavidlá systémy individuálnych prenosných kvót so známymi dôsledkami, ako je špekulácia a koncentrácia. Vzhľadom na tieto prvky nie je vhodné požadovať od každého členského štátu, aby stanovil práva rybolovu, ktoré by bolo možné previesť alebo prenajímať;

| 17. | okrem toho sa domnieva, že o lehote platnosti akýchkoľvek prevoditeľných rybolovných povolení by mali naďalej rozhodovať členské štáty; |
| --- | --- |

17.

okrem toho sa domnieva, že o lehote platnosti akýchkoľvek prevoditeľných rybolovných povolení by mali naďalej rozhodovať členské štáty;

| 18. | upozorňuje na potenciálne riziká a negatívne účinky v prípade povinného zavedenia systému prevoditeľných rybolovných povolení a odporúča, aby takéto systémy boli dobrovoľné a spadali do právomoci členských štátov; |
| --- | --- |

18.

upozorňuje na potenciálne riziká a negatívne účinky v prípade povinného zavedenia systému prevoditeľných rybolovných povolení a odporúča, aby takéto systémy boli dobrovoľné a spadali do právomoci členských štátov;

| 19. | trvá na tom, aby členské štáty pred zavedením dobrovoľného systému prevoditeľných rybolovných povolení upravili svoje právne predpisy tak, aby primeraným spôsobom chránili záujmy drobného rybolovu a zároveň zamedzovali vzniku takých negatívnych javov v dôsledku zavedenia tohto systému, ako je napríklad nadmerná koncentrácia alebo špekulácie; |
| --- | --- |

19.

trvá na tom, aby členské štáty pred zavedením dobrovoľného systému prevoditeľných rybolovných povolení upravili svoje právne predpisy tak, aby primeraným spôsobom chránili záujmy drobného rybolovu a zároveň zamedzovali vzniku takých negatívnych javov v dôsledku zavedenia tohto systému, ako je napríklad nadmerná koncentrácia alebo špekulácie;

| 20. | v súvislosti s odstraňovaním nadmerných kapacít pripomína kladné skúsenosti s pomocou na likvidáciu rybárskych plavidiel; |
| --- | --- |

20.

v súvislosti s odstraňovaním nadmerných kapacít pripomína kladné skúsenosti s pomocou na likvidáciu rybárskych plavidiel;

| 21. | zastáva názor, že osobitné charakteristiky a sociálno-hospodárska zraniteľnosť odvetvia rybolovu v mnohých členských štátoch a rozdielne sociálno-hospodárske priority členských štátov v rybnom hospodárstve sú dôvodom, prečo povinný systém prevoditeľných rybolovných povolení nie je vhodný a prečo by o metóde prideľovania rybolovných možností a akýchkoľvek pravidlách ich prevodu mali naďalej rozhodovať členské štáty; |
| --- | --- |

21.

zastáva názor, že osobitné charakteristiky a sociálno-hospodárska zraniteľnosť odvetvia rybolovu v mnohých členských štátoch a rozdielne sociálno-hospodárske priority členských štátov v rybnom hospodárstve sú dôvodom, prečo povinný systém prevoditeľných rybolovných povolení nie je vhodný a prečo by o metóde prideľovania rybolovných možností a akýchkoľvek pravidlách ich prevodu mali naďalej rozhodovať členské štáty;

| 22. | zároveň nalieha, aby sa pri stanovovaní stropov kapacity rybolovu pre flotilu drobného rybolovu zohľadnili špecifické podmienky najvzdialenejších regiónov a aby sa zachovali súčasné referenčné hodnoty; |
| --- | --- |

22.

zároveň nalieha, aby sa pri stanovovaní stropov kapacity rybolovu pre flotilu drobného rybolovu zohľadnili špecifické podmienky najvzdialenejších regiónov a aby sa zachovali súčasné referenčné hodnoty;

Vonkajší rozmer

| 23. | žiada, aby Európska únia podporovala ciele spoločnej rybárskej politiky aj v medzinárodnom meradle. Únia by sa na tento účel mala snažiť zlepšiť účinnosť regionálnych a medzinárodných organizácií pri ochrane a riadení medzinárodných zásob rýb, a to prostredníctvom podporovania rozhodovania založeného na vedeckých poznatkoch a lepšieho dodržiavania predpisov, zvýšenej transparentnosti a účasti zainteresovaných strán, najmä rybárov, a prostredníctvom boja proti nezákonným, nenahláseným a neregulovaným rybolovným činnostiam; |
| --- | --- |

23.

žiada, aby Európska únia podporovala ciele spoločnej rybárskej politiky aj v medzinárodnom meradle. Únia by sa na tento účel mala snažiť zlepšiť účinnosť regionálnych a medzinárodných organizácií pri ochrane a riadení medzinárodných zásob rýb, a to prostredníctvom podporovania rozhodovania založeného na vedeckých poznatkoch a lepšieho dodržiavania predpisov, zvýšenej transparentnosti a účasti zainteresovaných strán, najmä rybárov, a prostredníctvom boja proti nezákonným, nenahláseným a neregulovaným rybolovným činnostiam;

| 24. | súhlasí s tým, že dohody o udržateľnom rybnom hospodárstve uzatvorené s tretími krajinami by mali zaručovať prístupové práva výmenou za finančný príspevok Únie a mali by prispieť k vytvoreniu spoľahlivého rámca pre správu vecí verejných v týchto krajinách s cieľom zaistiť účinné opatrenia monitorovania, kontroly využívania rybolovných zdrojov a dozoru nad ním. Takisto sa domnieva, že dohody s tretími krajinami musia rybárskej flotile Únie, ktorá je od týchto dohôd závislá, zabezpečiť podmienky stability, životaschopnosti a výnosnosti, ktoré im zaručia budúcnosť; |
| --- | --- |

24.

súhlasí s tým, že dohody o udržateľnom rybnom hospodárstve uzatvorené s tretími krajinami by mali zaručovať prístupové práva výmenou za finančný príspevok Únie a mali by prispieť k vytvoreniu spoľahlivého rámca pre správu vecí verejných v týchto krajinách s cieľom zaistiť účinné opatrenia monitorovania, kontroly využívania rybolovných zdrojov a dozoru nad ním. Takisto sa domnieva, že dohody s tretími krajinami musia rybárskej flotile Únie, ktorá je od týchto dohôd závislá, zabezpečiť podmienky stability, životaschopnosti a výnosnosti, ktoré im zaručia budúcnosť;

| 25. | žiada, aby dohody o partnerstve v oblasti rybolovu uzatvárané s tretími krajinami, stanovujúce právny, hospodársky a environmentálny rámec pre rybolovné činnosti, ktoré vykonávajú plavidlá EÚ, alebo pre investície v oblasti rybolovu, ktoré uskutočňujú prevádzkovatelia z EÚ, boli v súlade s príslušnými opatreniami, ktoré schválili medzinárodné organizácie vrátane regionálnych rybolovných organizácií. Dohody v oblasti rybolovu by okrem iného mali zaručiť, aby sa rybolovná činnosť v tretích krajinách vykonávala v súlade so zásadami trvalo udržateľného rozvoja a spôsobom, ktorý bude uspokojivý pre obe strany; |
| --- | --- |

25.

žiada, aby dohody o partnerstve v oblasti rybolovu uzatvárané s tretími krajinami, stanovujúce právny, hospodársky a environmentálny rámec pre rybolovné činnosti, ktoré vykonávajú plavidlá EÚ, alebo pre investície v oblasti rybolovu, ktoré uskutočňujú prevádzkovatelia z EÚ, boli v súlade s príslušnými opatreniami, ktoré schválili medzinárodné organizácie vrátane regionálnych rybolovných organizácií. Dohody v oblasti rybolovu by okrem iného mali zaručiť, aby sa rybolovná činnosť v tretích krajinách vykonávala v súlade so zásadami trvalo udržateľného rozvoja a spôsobom, ktorý bude uspokojivý pre obe strany;

Akvakultúra

| 26. | uznáva, že hospodársky a strategický význam akvakultúry je dostatočným dôvodom na to, aby sa tejto problematike venovalo samostatné nariadenie zahrňujúce usmernenia Únie pre vnútroštátne strategické plány, s cieľom zlepšiť konkurencieschopnosť odvetvia akvakultúry prostredníctvom podpory ekologicky, hospodársky a sociálne udržateľného rozvoja a inovácie v celom výrobnom a obchodnom reťazci, ako aj prostredníctvom podpory miestneho spracovania a diverzifikácie, a tým aj zlepšenia životnej úrovne v pobrežných a vidieckych oblastiach. Takisto by sa mali vytvoriť mechanizmy výmeny informácií a osvedčených postupov medzi členskými štátmi, a to prostredníctvom otvorenej metódy koordinácie vnútroštátnych opatrení, pokiaľ ide o bezpečnosť podnikania v tomto odvetví, prístup k vodám a priestoru Únie, pričom by sa mala venovať osobitná pozornosť kompatibilite ochrany prostredia a rozvoja rybolovnej činnosti v oblastiach začlenených do zoznamu sústavy Natura 2000, a administratívne zjednodušenie vydávania licencií a povolení; |
| --- | --- |

26.

uznáva, že hospodársky a strategický význam akvakultúry je dostatočným dôvodom na to, aby sa tejto problematike venovalo samostatné nariadenie zahrňujúce usmernenia Únie pre vnútroštátne strategické plány, s cieľom zlepšiť konkurencieschopnosť odvetvia akvakultúry prostredníctvom podpory ekologicky, hospodársky a sociálne udržateľného rozvoja a inovácie v celom výrobnom a obchodnom reťazci, ako aj prostredníctvom podpory miestneho spracovania a diverzifikácie, a tým aj zlepšenia životnej úrovne v pobrežných a vidieckych oblastiach. Takisto by sa mali vytvoriť mechanizmy výmeny informácií a osvedčených postupov medzi členskými štátmi, a to prostredníctvom otvorenej metódy koordinácie vnútroštátnych opatrení, pokiaľ ide o bezpečnosť podnikania v tomto odvetví, prístup k vodám a priestoru Únie, pričom by sa mala venovať osobitná pozornosť kompatibilite ochrany prostredia a rozvoja rybolovnej činnosti v oblastiach začlenených do zoznamu sústavy Natura 2000, a administratívne zjednodušenie vydávania licencií a povolení;

| 27. | uznáva, že je potrebné vytvoriť poradnú radu pre akvakultúru, ktorá by skutočne vyjadrovala záujmy odvetvia a v ktorej by bola zastúpená výrobná sféra (profesijné združenia, organizácie výrobcov alebo obchodné komory); |
| --- | --- |

27.

uznáva, že je potrebné vytvoriť poradnú radu pre akvakultúru, ktorá by skutočne vyjadrovala záujmy odvetvia a v ktorej by bola zastúpená výrobná sféra (profesijné združenia, organizácie výrobcov alebo obchodné komory);

Trh s produktmi rybolovu

| 28. | súhlasí s názorom, že v dôsledku nepredvídateľnosti rybolovných činností je potrebné vytvoriť mechanizmus uskladnenia výrobkov rybolovu určených na ľudskú spotrebu s cieľom posilniť stabilitu trhu a zvýšiť rentabilitu výrobkov, najmä vytváraním pridanej hodnoty. Tento mechanizmus treba rozšíriť aj na produkty akvakultúry; |
| --- | --- |

28.

súhlasí s názorom, že v dôsledku nepredvídateľnosti rybolovných činností je potrebné vytvoriť mechanizmus uskladnenia výrobkov rybolovu určených na ľudskú spotrebu s cieľom posilniť stabilitu trhu a zvýšiť rentabilitu výrobkov, najmä vytváraním pridanej hodnoty. Tento mechanizmus treba rozšíriť aj na produkty akvakultúry;

| 29. | uznáva, že používanie spoločných obchodných noriem by malo umožniť, aby bol trh zásobovaný udržateľnými výrobkami, aby sa plne využil potenciál vnútorného trhu s výrobkami rybolovu a akvakultúry a uľahčilo obchodovanie založené na poctivej hospodárskej súťaži, a tým zvýšila ziskovosť produkcie; |
| --- | --- |

29.

uznáva, že používanie spoločných obchodných noriem by malo umožniť, aby bol trh zásobovaný udržateľnými výrobkami, aby sa plne využil potenciál vnútorného trhu s výrobkami rybolovu a akvakultúry a uľahčilo obchodovanie založené na poctivej hospodárskej súťaži, a tým zvýšila ziskovosť produkcie;

| 30. | domnieva sa, že vzhľadom na čoraz širšiu ponuku výrobkov rybolovu a akvakultúry je nevyhnutné, aby bolo spotrebiteľom jasným, zrozumiteľným a prijateľným spôsobom poskytnuté nevyhnutné množstvo povinných informácií o základných vlastnostiach výrobkov; |
| --- | --- |

30.

domnieva sa, že vzhľadom na čoraz širšiu ponuku výrobkov rybolovu a akvakultúry je nevyhnutné, aby bolo spotrebiteľom jasným, zrozumiteľným a prijateľným spôsobom poskytnuté nevyhnutné množstvo povinných informácií o základných vlastnostiach výrobkov;

| 31. | žiada, aby sa pri zavádzaní spoločnej organizácie trhu rešpektovali medzinárodné záväzky Únie, najmä pokiaľ ide o ustanovenia Svetovej obchodnej organizácie, bez toho, aby to narušilo zavádzanie jednotných a homologizovaných hygienických a zdravotných noriem pre produkty, ktoré pochádzajú z tretích krajín, a rozvoj obchodných postupov v oblasti námorného rybolovu, ktoré by prispeli k odstráneniu nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu; |
| --- | --- |

31.

žiada, aby sa pri zavádzaní spoločnej organizácie trhu rešpektovali medzinárodné záväzky Únie, najmä pokiaľ ide o ustanovenia Svetovej obchodnej organizácie, bez toho, aby to narušilo zavádzanie jednotných a homologizovaných hygienických a zdravotných noriem pre produkty, ktoré pochádzajú z tretích krajín, a rozvoj obchodných postupov v oblasti námorného rybolovu, ktoré by prispeli k odstráneniu nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu;

| 32. | žiada, aby tam, kde je to možné, bola zavedená verejná certifikácia produktov rybolovu Európskej únie s cieľom zabezpečiť, že pochádzajú zo zodpovedne riadeného rybolovu; |
| --- | --- |

32.

žiada, aby tam, kde je to možné, bola zavedená verejná certifikácia produktov rybolovu Európskej únie s cieľom zabezpečiť, že pochádzajú zo zodpovedne riadeného rybolovu;

Regionalizácia

| 33. | zasadzuje sa za väčšiu regionalizáciu spoločnej rybárskej politiky, aby sa v nej mohli využiť poznatky a skúsenosti všetkých zainteresovaných strán, najmä miestnych a regionálnych orgánov, a zdôrazňuje význam makroekonomických stratégií; |
| --- | --- |

33.

zasadzuje sa za väčšiu regionalizáciu spoločnej rybárskej politiky, aby sa v nej mohli využiť poznatky a skúsenosti všetkých zainteresovaných strán, najmä miestnych a regionálnych orgánov, a zdôrazňuje význam makroekonomických stratégií;

| 34. | upozorňuje tiež na čoraz väčšie interakcie medzi rekreačným rybolovom, profesionálnymi rybármi a komunitami spätými s rybolovom; |
| --- | --- |

34.

upozorňuje tiež na čoraz väčšie interakcie medzi rekreačným rybolovom, profesionálnymi rybármi a komunitami spätými s rybolovom;

| 35. | plne podporuje zavedenie postupu, ktorý zohľadňuje špecifiká a potreby regiónov, vrátane spolupráce s regionálnymi poradnými radami, s cieľom prijať ochranné a technické opatrenia na vykonávanie spoločnej rybárskej politiky, aby táto politika mohla lepšie reagovať na skutočnosti a osobitosti jednotlivých oblastí rybolovu, ako aj na cezhraničné problémy; |
| --- | --- |

35.

plne podporuje zavedenie postupu, ktorý zohľadňuje špecifiká a potreby regiónov, vrátane spolupráce s regionálnymi poradnými radami, s cieľom prijať ochranné a technické opatrenia na vykonávanie spoločnej rybárskej politiky, aby táto politika mohla lepšie reagovať na skutočnosti a osobitosti jednotlivých oblastí rybolovu, ako aj na cezhraničné problémy;

| 36. | okrem toho sa domnieva, že regionálne poradné rady alebo podobné štruktúry partnerstva by sa mali posilniť s cieľom zaistiť, aby miestne spoločenstvá boli zapojené nielen do konzultácií, ale aj do samotného riadenia miestnych rybolovných zdrojov; |
| --- | --- |

36.

okrem toho sa domnieva, že regionálne poradné rady alebo podobné štruktúry partnerstva by sa mali posilniť s cieľom zaistiť, aby miestne spoločenstvá boli zapojené nielen do konzultácií, ale aj do samotného riadenia miestnych rybolovných zdrojov;

| 37. | žiada, aby sa pri vykonávaní spoločnej rybárskej politiky zohľadňovali vzájomné pôsobenia s inými aspektmi námorného hospodárstva, a uznáva, že všetky záležitosti súvisiace s európskymi oceánmi a morami sú navzájom prepojené vrátane námorného priestorového plánovania, ktoré posilňuje integrovanú námornú politiku; |
| --- | --- |

37.

žiada, aby sa pri vykonávaní spoločnej rybárskej politiky zohľadňovali vzájomné pôsobenia s inými aspektmi námorného hospodárstva, a uznáva, že všetky záležitosti súvisiace s európskymi oceánmi a morami sú navzájom prepojené vrátane námorného priestorového plánovania, ktoré posilňuje integrovanú námornú politiku;

| 38. | zdôrazňuje, že vzhľadom na nestabilitu brakických vôd a riečnych a jazerných ekologických koridorov, ako aj príslušné populácie rýb nemožno pri realizácii spoločnej rybárskej politiky prehliadať ochranu zložitých a vzájomne na seba pôsobiacich vodných ekosystémov, pričom treba venovať mimoriadnu pozornosť udržaniu a posilneniu ohrozených cenných druhov, najmä pokiaľ ide o anadrómne a katadrómne druhy; |
| --- | --- |

38.

zdôrazňuje, že vzhľadom na nestabilitu brakických vôd a riečnych a jazerných ekologických koridorov, ako aj príslušné populácie rýb nemožno pri realizácii spoločnej rybárskej politiky prehliadať ochranu zložitých a vzájomne na seba pôsobiacich vodných ekosystémov, pričom treba venovať mimoriadnu pozornosť udržaniu a posilneniu ohrozených cenných druhov, najmä pokiaľ ide o anadrómne a katadrómne druhy;

Európsky fond pre morské činnosti a rybné hospodárstvo

| 39. | uvedomuje si, že vzhľadom na problémy, ktoré sa vyskytli pri rozvoji odvetvia rybolovu a jeho riadení, a vzhľadom na obmedzené finančné zdroje nebudú môcť členské štáty náležite plniť ciele spoločnej rybárskej politiky bez primeranej finančnej podpory; |
| --- | --- |

39.

uvedomuje si, že vzhľadom na problémy, ktoré sa vyskytli pri rozvoji odvetvia rybolovu a jeho riadení, a vzhľadom na obmedzené finančné zdroje nebudú môcť členské štáty náležite plniť ciele spoločnej rybárskej politiky bez primeranej finančnej podpory;

| 40. | vzhľadom na uvedené skutočnosti žiada, aby sa vyčlenila primeraná viacročná finančná pomoc Únie zameraná na priority spoločnej rybárskej politiky v snahe pomôcť zrealizovať stanovené ciele, najmä zlepšiť hospodársku efektívnosť tohto odvetvia, a najmä rybárskej flotily, vytvárať nové pracovné miesta a presadzovať modernizáciu a inováciu vrátane vývoja bezpečných a ekologických plavidiel; |
| --- | --- |

40.

vzhľadom na uvedené skutočnosti žiada, aby sa vyčlenila primeraná viacročná finančná pomoc Únie zameraná na priority spoločnej rybárskej politiky v snahe pomôcť zrealizovať stanovené ciele, najmä zlepšiť hospodársku efektívnosť tohto odvetvia, a najmä rybárskej flotily, vytvárať nové pracovné miesta a presadzovať modernizáciu a inováciu vrátane vývoja bezpečných a ekologických plavidiel;

| 41. | žiada, aby sa na obdobie rokov 2014 – 2020 znovu zaviedla finančná podpora na obnovu a modernizáciu rybolovnej flotily v najvzdialenejších regiónoch; |
| --- | --- |

41.

žiada, aby sa na obdobie rokov 2014 – 2020 znovu zaviedla finančná podpora na obnovu a modernizáciu rybolovnej flotily v najvzdialenejších regiónoch;

| 42. | domnieva sa, že udelenie finančnej pomoci Únie by malo byť podmienené dodržiavaním ustanovení spoločnej rybárskej politiky, a to tak zo strany členských štátov, ako aj zo strany prevádzkovateľov. V prípade, že členské štáty nedodržiavajú pravidlá spoločnej rybárskej politiky, alebo v prípade, že hospodárske subjekty tieto pravidlá opakovane závažne porušia, poskytovanie finančnej pomoci by sa malo prerušiť, pozastaviť alebo upraviť; |
| --- | --- |

42.

domnieva sa, že udelenie finančnej pomoci Únie by malo byť podmienené dodržiavaním ustanovení spoločnej rybárskej politiky, a to tak zo strany členských štátov, ako aj zo strany prevádzkovateľov. V prípade, že členské štáty nedodržiavajú pravidlá spoločnej rybárskej politiky, alebo v prípade, že hospodárske subjekty tieto pravidlá opakovane závažne porušia, poskytovanie finančnej pomoci by sa malo prerušiť, pozastaviť alebo upraviť;

| 43. | oceňuje, že Európsky fond námorného a rybného hospodárstva bude súčasťou nového spoločného strategického rámca a že bude zosúladený s ostatnými regionálnymi fondmi a fondmi na rozvoj vidieka, aby sa mohli vytvoriť integrované rámce miestneho rozvoja a zjednodušil sa prístup k fondom na miestnej a regionálnej úrovni. Žiada však, aby boli poskytnuté záruky, pokiaľ ide o financovanie, ktoré pomôže rybolovu a akvakultúre, a aby boli regióny zapojené do strategického využívania týchto prostriedkov; |
| --- | --- |

43.

oceňuje, že Európsky fond námorného a rybného hospodárstva bude súčasťou nového spoločného strategického rámca a že bude zosúladený s ostatnými regionálnymi fondmi a fondmi na rozvoj vidieka, aby sa mohli vytvoriť integrované rámce miestneho rozvoja a zjednodušil sa prístup k fondom na miestnej a regionálnej úrovni. Žiada však, aby boli poskytnuté záruky, pokiaľ ide o financovanie, ktoré pomôže rybolovu a akvakultúre, a aby boli regióny zapojené do strategického využívania týchto prostriedkov;

| 44. | uznáva biologickú, produktívnu a historickú hodnotu zásob rýb a biotopov jazier a riek, a preto sa domnieva, že Európska únia by mala tomuto sektoru poskytnúť finančnú pomoc, najmä v snahe obmedziť morský výlov, znížiť dovoz a posilniť regionálnu konkurencieschopnosť; |
| --- | --- |

44.

uznáva biologickú, produktívnu a historickú hodnotu zásob rýb a biotopov jazier a riek, a preto sa domnieva, že Európska únia by mala tomuto sektoru poskytnúť finančnú pomoc, najmä v snahe obmedziť morský výlov, znížiť dovoz a posilniť regionálnu konkurencieschopnosť;

Právomoci Európskej komisie

| 45. | uznáva, že na účel splnenia cieľov spoločnej rybárskej politiky by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu s cieľom doplniť alebo upraviť nepodstatné prvky základného legislatívneho aktu. Odporúča však, aby sa takéto rozsiahle využívanie delegovaných právnych aktov zo strany Komisie starostlivo a dôkladne posúdilo z právneho aj politického hľadiska a so zreteľom na to, že táto právomoc sa musí jasne vymedziť aj v súvislosti s cieľmi, obsahom, dosahom a dĺžkou trvania delegovanej právomoci; |
| --- | --- |

45.

uznáva, že na účel splnenia cieľov spoločnej rybárskej politiky by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu s cieľom doplniť alebo upraviť nepodstatné prvky základného legislatívneho aktu. Odporúča však, aby sa takéto rozsiahle využívanie delegovaných právnych aktov zo strany Komisie starostlivo a dôkladne posúdilo z právneho aj politického hľadiska a so zreteľom na to, že táto právomoc sa musí jasne vymedziť aj v súvislosti s cieľmi, obsahom, dosahom a dĺžkou trvania delegovanej právomoci;

| 46. | žiada, aby Komisia počas prípravných prác na prijatí delegovaných aktov uskutočňovala náležité konzultácie, vrátane konzultácií na úrovni odborníkov a regionálnych orgánov; |
| --- | --- |

46.

žiada, aby Komisia počas prípravných prác na prijatí delegovaných aktov uskutočňovala náležité konzultácie, vrátane konzultácií na úrovni odborníkov a regionálnych orgánov;

| 47. | nazdáva sa, že Komisia by pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov mala zabezpečiť, aby boli príslušné dokumenty súbežne, včas a náležite zaslané Európskemu parlamentu a Rade; |
| --- | --- |

47.

nazdáva sa, že Komisia by pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov mala zabezpečiť, aby boli príslušné dokumenty súbežne, včas a náležite zaslané Európskemu parlamentu a Rade;

| 48. | rozhodne podporuje a presadzuje, aby sa „miestny rozvoj riadený spoločenstvom“, stanovený vo všeobecnom nariadení Komisie o spoločnom strategickom rámci, používal ako metóda, prostredníctvom ktorej budú môcť miestne a regionálne orgány čerpať prostriedky z Európskeho fondu námorného a rybného hospodárstva – spolu s prostriedkami zo štrukturálnych fondov a fondov na rozvoj vidieka. Koordinácia fondov by mala prebiehať flexibilne a zlepšiť možnosti využitia týchto fondov. Územné samosprávy by sa mali podieľať na navrhovaní strategického rámca a operačných programov; |
| --- | --- |

48.

rozhodne podporuje a presadzuje, aby sa „miestny rozvoj riadený spoločenstvom“, stanovený vo všeobecnom nariadení Komisie o spoločnom strategickom rámci, používal ako metóda, prostredníctvom ktorej budú môcť miestne a regionálne orgány čerpať prostriedky z Európskeho fondu námorného a rybného hospodárstva – spolu s prostriedkami zo štrukturálnych fondov a fondov na rozvoj vidieka. Koordinácia fondov by mala prebiehať flexibilne a zlepšiť možnosti využitia týchto fondov. Územné samosprávy by sa mali podieľať na navrhovaní strategického rámca a operačných programov;

| 49. | zdôrazňuje, že na to, aby bola spoločná rybárska politika úspešná, je potrebný účinný systém kontrol, inšpekcií a presadzovania predpisov, vrátane boja proti nezákonným, nenahláseným a neregulovaným rybolovným činnostiam. V rámci tohto systému kontrol, inšpekcií a presadzovania predpisov EÚ by sa malo podporovať používanie moderných technológií. Členské štáty alebo Komisia by mali mať možnosť realizovať pilotné projekty v oblasti nových technológii kontroly a systémov spravovania údajov; |
| --- | --- |

49.

zdôrazňuje, že na to, aby bola spoločná rybárska politika úspešná, je potrebný účinný systém kontrol, inšpekcií a presadzovania predpisov, vrátane boja proti nezákonným, nenahláseným a neregulovaným rybolovným činnostiam. V rámci tohto systému kontrol, inšpekcií a presadzovania predpisov EÚ by sa malo podporovať používanie moderných technológií. Členské štáty alebo Komisia by mali mať možnosť realizovať pilotné projekty v oblasti nových technológii kontroly a systémov spravovania údajov;

| 50. | domnieva sa, že každých päť rokov by sa malo preskúmať, či sa nariadenie EÚ dodržiava. |
| --- | --- |

50.

domnieva sa, že každých päť rokov by sa malo preskúmať, či sa nariadenie EÚ dodržiava.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Dokument COM(2011) 425 final

Pozmeňovací návrh 1

Odôvodnenie (5)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (5) Na Svetovom samite o udržateľnom rozvoji, ktorý sa konal v roku 2002 v Johannesburgu, sa Únia a jej členské štáty zaviazali, že budú konať tak, aby zabránili neustálemu úpadku mnohých zásob rýb. Únia by preto mala zlepšiť svoju spoločnú rybársku politiku, aby zaistila, že úrovne využívania zásob morských biologických zdrojov sa prioritne obnovia a zachovajú na úrovniach schopných priniesť maximálne udržateľné výnosy z populácií lovených zásob, a to do roku 2015. V prípadoch, keď nie je k dispozícii dostatok vedeckých informácií, si to môže vyžadovať uplatňovanie náhrad za maximálny udržateľný výnos. | (5) Na Svetovom samite o udržateľnom rozvoji, ktorý sa konal v roku 2002 v Johannesburgu, sa Únia a jej členské štáty zaviazali, že budú konať tak, aby zabránili neustálemu úpadku mnohých zásob rýb. Únia by preto mala zlepšiť svoju spoločnú rybársku politiku, aby zaistila, že úrovne využívania zásob morských biologických zdrojov sa prioritne obnovia a zachovajú na úrovniach schopných priniesť maximálne udržateľné výnosy z populácií lovených zásob, a to do roku 2015. V prípadoch, keď nie je k dispozícii dostatok vedeckých informácií, si to môže vyžadovať uplatňovanie náhrad za maximálny udržateľný výnos. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(5) Na Svetovom samite o udržateľnom rozvoji, ktorý sa konal v roku 2002 v Johannesburgu, sa Únia a jej členské štáty zaviazali, že budú konať tak, aby zabránili neustálemu úpadku mnohých zásob rýb. Únia by preto mala zlepšiť svoju spoločnú rybársku politiku, aby zaistila, že úrovne využívania zásob morských biologických zdrojov sa prioritne obnovia a zachovajú na úrovniach schopných priniesť maximálne udržateľné výnosy z populácií lovených zásob, a to do roku 2015. V prípadoch, keď nie je k dispozícii dostatok vedeckých informácií, si to môže vyžadovať uplatňovanie náhrad za maximálny udržateľný výnos.

(5) Na Svetovom samite o udržateľnom rozvoji, ktorý sa konal v roku 2002 v Johannesburgu, sa Únia a jej členské štáty zaviazali, že budú konať tak, aby zabránili neustálemu úpadku mnohých zásob rýb. Únia by preto mala zlepšiť svoju spoločnú rybársku politiku, aby zaistila, že úrovne využívania zásob morských biologických zdrojov sa prioritne obnovia a zachovajú na úrovniach schopných priniesť maximálne udržateľné výnosy z populácií lovených zásob, a to do roku 2015. V prípadoch, keď nie je k dispozícii dostatok vedeckých informácií, si to môže vyžadovať uplatňovanie náhrad za maximálny udržateľný výnos.

Zdôvodnenie

Dohoda uzavretá v Johannesburgu v roku 2002 uznáva, že v prípade určitých druhov a zásob rýb asi nebude možné dosiahnuť do roku 2015 maximálne udržateľné výnosy, a preto vzhľadom na tieto možnosti obsahuje slová „tam, kde je to možné“. EÚ by sa nemala snažiť ísť nad rámec svojich medzinárodných záväzkov.

Pozmeňovací návrh 2

Odôvodnenie (6)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (6) Ciele pre rybné hospodárstvo sa stanovili v rozhodnutí konferencie zmluvných strán Dohovoru o biologickej diverzite o strategickom pláne pre biodiverzitu na obdobie 2011 – 2020, v rámci spoločnej rybárskej politiky by sa mal zaistiť súlad s cieľmi pre biodiverzitu, ktoré prijala Európska rada, a cieľmi stanovenými v oznámení Komisie s názvom „Naše životné poistenie, náš prírodný kapitál: stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020“, najmä s cieľom dosiahnuť maximálny udržateľný výnos do roku 2015. | (6) Ciele pre rybné hospodárstvo sa stanovili v rozhodnutí konferencie zmluvných strán Dohovoru o biologickej diverzite o strategickom pláne pre biodiverzitu na obdobie 2011 – 2020, v rámci spoločnej rybárskej politiky by sa mal zaistiť súlad s cieľmi pre biodiverzitu, ktoré prijala Európska rada, a cieľmi stanovenými v oznámení Komisie s názvom „Naše životné poistenie, náš prírodný kapitál: stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020“, najmä s cieľom dosiahnuť , maximálny udržateľný výnos do roku 2015. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(6) Ciele pre rybné hospodárstvo sa stanovili v rozhodnutí konferencie zmluvných strán Dohovoru o biologickej diverzite o strategickom pláne pre biodiverzitu na obdobie 2011 – 2020, v rámci spoločnej rybárskej politiky by sa mal zaistiť súlad s cieľmi pre biodiverzitu, ktoré prijala Európska rada, a cieľmi stanovenými v oznámení Komisie s názvom „Naše životné poistenie, náš prírodný kapitál: stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020“, najmä s cieľom dosiahnuť maximálny udržateľný výnos do roku 2015.

(6) Ciele pre rybné hospodárstvo sa stanovili v rozhodnutí konferencie zmluvných strán Dohovoru o biologickej diverzite o strategickom pláne pre biodiverzitu na obdobie 2011 – 2020, v rámci spoločnej rybárskej politiky by sa mal zaistiť súlad s cieľmi pre biodiverzitu, ktoré prijala Európska rada, a cieľmi stanovenými v oznámení Komisie s názvom „Naše životné poistenie, náš prírodný kapitál: stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020“, najmä s cieľom dosiahnuť , maximálny udržateľný výnos do roku 2015.

Zdôvodnenie

Dohoda uzavretá v Johannesburgu v roku 2002 uznáva, že v prípade určitých druhov a zásob rýb asi nebude možné dosiahnuť do roku 2015 maximálne udržateľné výnosy, a preto vzhľadom na tieto možnosti obsahuje slová „tam, kde je to možné“. EÚ by sa nemala snažiť ísť nad rámec svojich medzinárodných záväzkov.

Pozmeňovací návrh 3

Odôvodnenie (15)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Morské biologické zdroje v okolí Azorských ostrovov, Madeiry a Kanárskych ostrovov by sa mali naďalej zvlášť ochraňovať, keďže prispievajú k zachovaniu miestneho hospodárstva týchto ostrovov, a to vzhľadom na štrukturálnu, sociálnu a hospodársku situáciu týchto ostrovov. Obmedzenie určitých rybolovných činností v týchto vodách na rybárske plavidlá zaregistrované v prístavoch Azorských ostrovov, Madeiry a Kanárskych ostrovov by sa preto malo zachovať. | Morské biologické zdroje v okolí by sa mali naďalej zvlášť ochraňovať, keďže prispievajú k zachovaniu miestneho hospodárstva týchto ostrovov, a to vzhľadom na štrukturálnu, sociálnu a hospodársku situáciu týchto ostrovov. Obmedzenie určitých rybolovných činností v týchto vodách na rybárske plavidlá zaregistrované v prístavoch by sa preto malo zachovať. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Morské biologické zdroje v okolí Azorských ostrovov, Madeiry a Kanárskych ostrovov by sa mali naďalej zvlášť ochraňovať, keďže prispievajú k zachovaniu miestneho hospodárstva týchto ostrovov, a to vzhľadom na štrukturálnu, sociálnu a hospodársku situáciu týchto ostrovov. Obmedzenie určitých rybolovných činností v týchto vodách na rybárske plavidlá zaregistrované v prístavoch Azorských ostrovov, Madeiry a Kanárskych ostrovov by sa preto malo zachovať.

Morské biologické zdroje v okolí by sa mali naďalej zvlášť ochraňovať, keďže prispievajú k zachovaniu miestneho hospodárstva týchto ostrovov, a to vzhľadom na štrukturálnu, sociálnu a hospodársku situáciu týchto ostrovov. Obmedzenie určitých rybolovných činností v týchto vodách na rybárske plavidlá zaregistrované v prístavoch by sa preto malo zachovať.

Zdôvodnenie

Najvzdialenejšie regióny sú v ťažkej situácii, ktorú treba zohľadniť v snahe lepšie im pomôcť v rozvoji, ktorý je veľmi úzko spätý s dobrým stavom morských zdrojov a morského prostredia všeobecne. Tento pozmeňovací návrh teda zohľadňuje všetky najvzdialenejšie regióny Európskej únie.

Pozmeňovací návrh 4

Odôvodnenie (18)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Sú potrebné opatrenia na zníženie a odstránenie súčasných vysokých úrovní neželaných úlovkov a odvrhnutých úlovkov. Neželané úlovky a odvrhnuté úlovky predstavujú naozaj značné plytvanie a majú nepriaznivý vplyv na udržateľné využívanie morský biologických zdrojov a morských ekosystémov, ako aj na finančnú životaschopnosť rybného hospodárstva. Mala by sa zaviesť a postupne vykonávať povinnosť vyložiť všetky úlovky riadených zásob, ktoré sa ulovili počas rybolovných činností vo vodách Únie alebo ktoré ulovili rybárske plavidlá Únie. | Sú potrebné opatrenia na zníženie a odstránenie súčasných vysokých úrovní neželaných úlovkov a odvrhnutých úlovkov. Neželané úlovky a odvrhnuté úlovky predstavujú naozaj značné plytvanie a nepriaznivý vplyv na udržateľné využívanie morský biologických zdrojov a morských ekosystémov, ako aj na finančnú životaschopnosť rybného hospodárstva. by sa zaviesť a postupne vykonávať povinnosť vyložiť všetky úlovky riadených , ktoré sa vo vodách Únie alebo ktoré rybárske plavidlá Únie. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Sú potrebné opatrenia na zníženie a odstránenie súčasných vysokých úrovní neželaných úlovkov a odvrhnutých úlovkov. Neželané úlovky a odvrhnuté úlovky predstavujú naozaj značné plytvanie a majú nepriaznivý vplyv na udržateľné využívanie morský biologických zdrojov a morských ekosystémov, ako aj na finančnú životaschopnosť rybného hospodárstva. Mala by sa zaviesť a postupne vykonávať povinnosť vyložiť všetky úlovky riadených zásob, ktoré sa ulovili počas rybolovných činností vo vodách Únie alebo ktoré ulovili rybárske plavidlá Únie.

Sú potrebné opatrenia na zníženie a odstránenie súčasných vysokých úrovní neželaných úlovkov a odvrhnutých úlovkov. Neželané úlovky a odvrhnuté úlovky predstavujú naozaj značné plytvanie a nepriaznivý vplyv na udržateľné využívanie morský biologických zdrojov a morských ekosystémov, ako aj na finančnú životaschopnosť rybného hospodárstva. by sa zaviesť a postupne vykonávať povinnosť vyložiť všetky úlovky riadených , ktoré sa vo vodách Únie alebo ktoré rybárske plavidlá Únie.

Pozmeňovací návrh 5

Odôvodnenie (29)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Najneskôr 31. decembra 2013 by sa pre všetky plavidlá s dĺžkou 12 metrov alebo viac a pre všetky ostatné plavidlá loviace vlečným výstrojom mal začať uplatňovať systém prevoditeľných rybolovných povolení, a to vzhľadom na väčšinu zásob riadených na základe spoločnej rybárskej politiky. Členské štáty môžu zo systému prevoditeľných rybolovných povolení vyňať plavidlá s dĺžkou menej ako 12 metrov, s výnimkou plavidiel, ktoré používajú vlečný výstroj. Takýto systém by mal prispieť k zníženiam veľkosti flotily, pričom tieto zníženia by boli podnietené odvetvím, a k zlepšeniu hospodárskej výkonnosti a zároveň by mal vytvoriť právne bezpečné a výlučné prevoditeľné rybolovné povolenie v rámci každoročných rybolovných možností daného členského štátu. Keďže morské biologické zdroje sú spoločným statkom, v rámci prevoditeľných rybolovných povolení by sa mali stanoviť len užívateľské nároky na časť každoročných rybolovných možností pridelenú danému členskému štátu, pričom tieto nároky sa v súlade s platnými pravidlami môžu zas stiahnuť. | všetky plavidlá s dĺžkou 12 metrov alebo viac a všetky ostatné plavidlá loviace začať uplatňovať systém prevoditeľných rybolovných povolení, a to väčšinu zásob riadených na základe spoločnej rybárskej politiky. Takýto systém by mal prispieť k zníženiam veľkosti flotily, pričom tieto zníženia by boli podnietené odvetvím, a k zlepšeniu hospodárskej výkonnosti a zároveň by mal vytvoriť právne bezpečné a výlučné prevoditeľné rybolovné povolenie v rámci každoročných rybolovných možností daného členského štátu. Keďže morské biologické zdroje sú spoločným statkom, v rámci prevoditeľných rybolovných povolení by sa mali stanoviť len užívateľské nároky na časť každoročných rybolovných možností pridelenú danému členskému štátu, pričom tieto nároky sa v súlade s platnými pravidlami môžu zas stiahnuť. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Najneskôr 31. decembra 2013 by sa pre všetky plavidlá s dĺžkou 12 metrov alebo viac a pre všetky ostatné plavidlá loviace vlečným výstrojom mal začať uplatňovať systém prevoditeľných rybolovných povolení, a to vzhľadom na väčšinu zásob riadených na základe spoločnej rybárskej politiky. Členské štáty môžu zo systému prevoditeľných rybolovných povolení vyňať plavidlá s dĺžkou menej ako 12 metrov, s výnimkou plavidiel, ktoré používajú vlečný výstroj. Takýto systém by mal prispieť k zníženiam veľkosti flotily, pričom tieto zníženia by boli podnietené odvetvím, a k zlepšeniu hospodárskej výkonnosti a zároveň by mal vytvoriť právne bezpečné a výlučné prevoditeľné rybolovné povolenie v rámci každoročných rybolovných možností daného členského štátu. Keďže morské biologické zdroje sú spoločným statkom, v rámci prevoditeľných rybolovných povolení by sa mali stanoviť len užívateľské nároky na časť každoročných rybolovných možností pridelenú danému členskému štátu, pričom tieto nároky sa v súlade s platnými pravidlami môžu zas stiahnuť.

všetky plavidlá s dĺžkou 12 metrov alebo viac a všetky ostatné plavidlá loviace začať uplatňovať systém prevoditeľných rybolovných povolení, a to väčšinu zásob riadených na základe spoločnej rybárskej politiky. Takýto systém by mal prispieť k zníženiam veľkosti flotily, pričom tieto zníženia by boli podnietené odvetvím, a k zlepšeniu hospodárskej výkonnosti a zároveň by mal vytvoriť právne bezpečné a výlučné prevoditeľné rybolovné povolenie v rámci každoročných rybolovných možností daného členského štátu. Keďže morské biologické zdroje sú spoločným statkom, v rámci prevoditeľných rybolovných povolení by sa mali stanoviť len užívateľské nároky na časť každoročných rybolovných možností pridelenú danému členskému štátu, pričom tieto nároky sa v súlade s platnými pravidlami môžu zas stiahnuť.

Zdôvodnenie

Zavedenie prevoditeľných rybolovných povolení by malo byť v právomoci členských štátov, a nemalo by byť povinné.

Pozmeňovací návrh 6

Odôvodnenie (31)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Osobitné charakteristiky a sociálno-hospodárska zraniteľnosť niektorých flotíl zameraných na drobný rybolov sú dôvodom, prečo sa povinný systém prevoditeľných rybolovných povolení obmedzuje na väčšie plavidlá. Systém prevoditeľných rybolovných povolení by sa mal uplatňovať na zásoby, pre ktoré boli pridelené rybolovné možnosti. | Osobitné charakteristiky a sociálno-hospodárska zraniteľnosť niektorých flotíl zameraných na drobný rybolov sú dôvodom, prečo sa systém prevoditeľných rybolovných povolení väčší plavidlá. Systém prevoditeľných rybolovných povolení by sa mal uplatňovať na zásoby, pre ktoré boli pridelené rybolovné možnosti. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Osobitné charakteristiky a sociálno-hospodárska zraniteľnosť niektorých flotíl zameraných na drobný rybolov sú dôvodom, prečo sa povinný systém prevoditeľných rybolovných povolení obmedzuje na väčšie plavidlá. Systém prevoditeľných rybolovných povolení by sa mal uplatňovať na zásoby, pre ktoré boli pridelené rybolovné možnosti.

Osobitné charakteristiky a sociálno-hospodárska zraniteľnosť niektorých flotíl zameraných na drobný rybolov sú dôvodom, prečo sa systém prevoditeľných rybolovných povolení väčší plavidlá. Systém prevoditeľných rybolovných povolení by sa mal uplatňovať na zásoby, pre ktoré boli pridelené rybolovné možnosti.

Zdôvodnenie

Odôvodnenie je zmenené tak, aby zodpovedalo zneniu článku 27 ods. 1 a zdôrazňovalo dobrovoľnosť systému prevoditeľných rybolovných povolení.

Pozmeňovací návrh 7

Článok 2 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Všeobecné ciele
  1.   Spoločnou rybárskou politikou sa zaisťuje, aby rybolovné a akvakultúrne činnosti zabezpečovali dlhodobo udržateľné environmentálne, hospodárske a sociálne podmienky a prispievali k dostupnosti potravinových zásob.
  2.   V rámci spoločnej rybárskej politiky sa vzhľadom na riadenie rybolovu uplatňuje prístup založený na zásade predchádzania škodám a cieľom tejto politiky je do roku 2015 zaistiť, aby sa pri využívaní živých morských biologických zdrojov populácie lovených druhov obnovili a zachovali nad úrovňami, ktoré dokážu priniesť maximálny udržateľný výnos.
  3.   V rámci spoločnej rybárskej politiky sa vzhľadom na riadenie rybolovu vykonáva ekosystémový prístup s cieľom zaistiť, aby bol vplyv rybolovných činností na morský ekosystém obmedzený.
  4.   Spoločnou rybárskou politikou sa integrujú požiadavky právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia. | Všeobecné ciele
  1.   Spoločnou rybárskou politikou sa zaisťuje, aby rybolovné a akvakultúrne činnosti zabezpečovali dlhodobo udržateľné environmentálne, hospodárske a sociálne podmienky a prispievali k dostupnosti potravinových zásob.
  2.   V rámci spoločnej rybárskej politiky sa vzhľadom na riadenie rybolovu uplatňuje prístup založený na zásade predchádzania škodám a cieľom tejto politiky je do roku 2015 zaistiť, aby sa pri využívaní živých morských biologických zdrojov populácie lovených druhov obnovili a zachovali nad úrovňami, ktoré dokážu priniesť maximálny udržateľný výnos.
  3.   V rámci spoločnej rybárskej politiky sa vzhľadom na riadenie rybolovu vykonáva ekosystémový prístup s cieľom zaistiť, aby bol vplyv rybolovných činností na morský ekosystém obmedzený.
  4.   Spoločnou rybárskou politikou sa integrujú požiadavky právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Všeobecné ciele

1.   Spoločnou rybárskou politikou sa zaisťuje, aby rybolovné a akvakultúrne činnosti zabezpečovali dlhodobo udržateľné environmentálne, hospodárske a sociálne podmienky a prispievali k dostupnosti potravinových zásob.

2.   V rámci spoločnej rybárskej politiky sa vzhľadom na riadenie rybolovu uplatňuje prístup založený na zásade predchádzania škodám a cieľom tejto politiky je do roku 2015 zaistiť, aby sa pri využívaní živých morských biologických zdrojov populácie lovených druhov obnovili a zachovali nad úrovňami, ktoré dokážu priniesť maximálny udržateľný výnos.

3.   V rámci spoločnej rybárskej politiky sa vzhľadom na riadenie rybolovu vykonáva ekosystémový prístup s cieľom zaistiť, aby bol vplyv rybolovných činností na morský ekosystém obmedzený.

4.   Spoločnou rybárskou politikou sa integrujú požiadavky právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia.

Všeobecné ciele

1.   Spoločnou rybárskou politikou sa zaisťuje, aby rybolovné a akvakultúrne činnosti zabezpečovali dlhodobo udržateľné environmentálne, hospodárske a sociálne podmienky a prispievali k dostupnosti potravinových zásob.

2.   V rámci spoločnej rybárskej politiky sa vzhľadom na riadenie rybolovu uplatňuje prístup založený na zásade predchádzania škodám a cieľom tejto politiky je do roku 2015 zaistiť, aby sa pri využívaní živých morských biologických zdrojov populácie lovených druhov obnovili a zachovali nad úrovňami, ktoré dokážu priniesť maximálny udržateľný výnos.

3.   V rámci spoločnej rybárskej politiky sa vzhľadom na riadenie rybolovu vykonáva ekosystémový prístup s cieľom zaistiť, aby bol vplyv rybolovných činností na morský ekosystém obmedzený.

4.   Spoločnou rybárskou politikou sa integrujú požiadavky právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia.

Zdôvodnenie

Dohoda uzavretá v Johannesburgu v roku 2002 uznáva, že v prípade určitých druhov a zásob rýb asi nebude možné dosiahnuť do roku 2015 maximálne udržateľné výnosy, a preto vzhľadom na tieto možnosti obsahuje slová „tam, kde je to možné“. EÚ by sa nemala snažiť ísť nad rámec svojich medzinárodných záväzkov.

Pozmeňovací návrh 8

Článok 2 ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V rámci spoločnej rybárskej politiky sa vzhľadom na riadenie rybolovu vykonáva ekosystémový prístup s cieľom zaistiť, aby bol vplyv rybolovných činností na morský ekosystém obmedzený. | V rámci spoločnej rybárskej politiky sa vzhľadom na riadenie rybolovu vykonáva ekosystémový prístup vplyv rybolovných činností na morský ekosystém obmedzený. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

V rámci spoločnej rybárskej politiky sa vzhľadom na riadenie rybolovu vykonáva ekosystémový prístup s cieľom zaistiť, aby bol vplyv rybolovných činností na morský ekosystém obmedzený.

V rámci spoločnej rybárskej politiky sa vzhľadom na riadenie rybolovu vykonáva ekosystémový prístup vplyv rybolovných činností na morský ekosystém obmedzený.

Zdôvodnenie

Dohoda uzavretá v Johannesburgu v roku 2002 uznáva, že v prípade určitých druhov a zásob rýb asi nebude možné dosiahnuť do roku 2015 maximálne udržateľné výnosy, a preto vzhľadom na tieto možnosti obsahuje slová „tam, kde je to možné“.

Pozmeňovací návrh 9

Článok 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Konkrétne ciele
  Na účel dosiahnutia všeobecných cieľov stanovených v článku 2 sa spoločnou rybárskou politikou musí uskutočniť najmä:






  (a) | odstránenie neželaných úlovkov komerčných zásob a postupné zaistenie toho, aby sa všetky úlovky takýchto zásob vyložili; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Konkrétne ciele

Na účel dosiahnutia všeobecných cieľov stanovených v článku 2 sa spoločnou rybárskou politikou musí uskutočniť najmä:

(a)

odstránenie neželaných úlovkov komerčných zásob a postupné zaistenie toho, aby sa všetky úlovky takýchto zásob vyložili;

| (b) | zabezpečenie podmienok pre účinné rybolovné činnosti v rámci hospodársky životaschopného a konkurencieschopného odvetvia rybolovu; |
| --- | --- |

(b)

zabezpečenie podmienok pre účinné rybolovné činnosti v rámci hospodársky životaschopného a konkurencieschopného odvetvia rybolovu;

| (c) | podpora rozvoja akvakultúrnych činností Únie s cieľom prispieť k potravinovej bezpečnosti a zamestnanosti v pobrežných a vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

(c)

podpora rozvoja akvakultúrnych činností Únie s cieľom prispieť k potravinovej bezpečnosti a zamestnanosti v pobrežných a vidieckych oblastiach;

| (d) | prispievanie k primeranej životnej úrovni tých, ktorí závisia od rybolovných činností; |
| --- | --- |

(d)

prispievanie k primeranej životnej úrovni tých, ktorí závisia od rybolovných činností;

| (e) | zohľadnenie záujmov spotrebiteľov; |
| --- | --- |

(e)

zohľadnenie záujmov spotrebiteľov;

| (f) | zaistenie systematického a harmonizovaného zberu údajov a ich správy. |
| --- | --- |

(f)

zaistenie systematického a harmonizovaného zberu údajov a ich správy.

Konkrétne ciele

Na účel dosiahnutia všeobecných cieľov stanovených v článku 2 sa spoločnou rybárskou politikou musí uskutočniť najmä:

| (a) | odstránenie neželaných úlovkov komerčných zaistenie toho, aby sa všetky úlovky takýchto vyložili; |
| --- | --- |

(a)

odstránenie neželaných úlovkov komerčných zaistenie toho, aby sa všetky úlovky takýchto vyložili;

| (b) | zabezpečenie podmienok pre účinné rybolovné činnosti v rámci hospodársky životaschopného a konkurencieschopného odvetvia rybolovu; |
| --- | --- |

(b)

zabezpečenie podmienok pre účinné rybolovné činnosti v rámci hospodársky životaschopného a konkurencieschopného odvetvia rybolovu;

| (c) | podpora rozvoja akvakultúrnych činností Únie s cieľom prispieť k potravinovej bezpečnosti a zamestnanosti v pobrežných a vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

(c)

podpora rozvoja akvakultúrnych činností Únie s cieľom prispieť k potravinovej bezpečnosti a zamestnanosti v pobrežných a vidieckych oblastiach;

| | |
| --- | --- |

()

| | |
| --- | --- |

| () | prispievanie k primeranej životnej úrovni tých, ktorí závisia od rybolovných činností, ; |
| --- | --- |

prispievanie k primeranej životnej úrovni tých, ktorí závisia od rybolovných činností, ;

| () | zohľadnenie záujmov spotrebiteľov; |
| --- | --- |

()

zohľadnenie záujmov spotrebiteľov;

| () | zaistenie systematického a harmonizovaného zberu údajov a ich správy |
| --- | --- |

()

zaistenie systematického a harmonizovaného zberu údajov a ich správy

| | |
| --- | --- |

Pozmeňovací návrh 10

Článok 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Zásady dobrej správy vecí verejných
  Spoločná rybárska politika sa riadi týmito zásadami dobrej správy vecí verejných:






  (a) | jasné vymedzenie zodpovedností na úrovni Únie, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zásady dobrej správy vecí verejných

Spoločná rybárska politika sa riadi týmito zásadami dobrej správy vecí verejných:

(a)

jasné vymedzenie zodpovedností na úrovni Únie, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni;

| (b) | ustanovenie opatrení v súlade s najlepšími dostupnými vedeckými odporúčaniami; |
| --- | --- |

(b)

ustanovenie opatrení v súlade s najlepšími dostupnými vedeckými odporúčaniami;

| (c) | dlhodobá perspektíva; |
| --- | --- |

(c)

dlhodobá perspektíva;

| (d) | široká účasť zainteresovaných strán vo všetkých fázach od koncepcie opatrení až po ich vykonávanie; |
| --- | --- |

(d)

široká účasť zainteresovaných strán vo všetkých fázach od koncepcie opatrení až po ich vykonávanie;

| (e) | primárna zodpovednosť vlajkového štátu; |
| --- | --- |

(e)

primárna zodpovednosť vlajkového štátu;

| (f) | súlad s integrovanou námornou politikou a inými politikami Únie. |
| --- | --- |

(f)

súlad s integrovanou námornou politikou a inými politikami Únie.

Zásady dobrej správy vecí verejných

Spoločná rybárska politika sa riadi týmito zásadami dobrej správy vecí verejných:

| (a) | jasné vymedzenie zodpovedností na úrovni Únie, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni; |
| --- | --- |

(a)

jasné vymedzenie zodpovedností na úrovni Únie, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni;

| (b) | ustanovenie opatrení v súlade s najlepšími dostupnými vedeckými odporúčaniami ; |
| --- | --- |

(b)

ustanovenie opatrení v súlade s najlepšími dostupnými vedeckými odporúčaniami ;

| (c) | |
| --- | --- |

(c)

dlhodobá perspektíva;

| | dlhodobá perspektíva; |
| --- | --- |

| () | široká účasť zainteresovaných strán vo všetkých fázach od koncepcie opatrení až po ich vykonávanie; |
| --- | --- |

()

široká účasť zainteresovaných strán vo všetkých fázach od koncepcie opatrení až po ich vykonávanie;

| () | primárna zodpovednosť vlajkového štátu; |
| --- | --- |

()

primárna zodpovednosť vlajkového štátu;

| () | súlad s inými politikami Únie. |
| --- | --- |

()

súlad s inými politikami Únie.

Zdôvodnenie

Domnievame sa, že politická rozvážnosť Rady a Európskeho parlamentu pri realizácii cieľov a uplatňovaní zásad by sa pri prijímaní rozhodnutí v tejto oblasti mala rešpektovať, aby sa zabezpečila dobrá správa.

Navrhujeme doplniť do zásad dobrej správy vecí verejných nové písmeno c). Spoločná rybárska politika musí rozhodne dbať na kritériá prechodnosti a postupnosti.

Treba zdôrazniť význam regionalizácie spoločnej rybárskej politiky tým, že regionálne poradné rady budú zohrávať väčšiu úlohu.

Písmeno g) nás mätie, pretože sa v ňom integrovaná námorná politika stavia na rovnakú úroveň ako spoločná rybárska politika a ostatné politiky EÚ. Myslíme si, že spoločná rybárska politika je neoddeliteľnou súčasťou integrovanej námornej politiky a že tu ide o vnútorný súlad v rámci tej istej politiky, ktorú majú na starosti tí istí ľudia.

Pozmeňovací návrh 11

Článok 5

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Vymedzenie pojmov
  Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:






  — | „vody Únie“ znamenajú vody, ktoré patria pod zvrchovanosť alebo súdnu právomoc členských štátov, s výnimkou vôd susediacich s územiami uvedenými v prílohe II k zmluve; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

—

„vody Únie“ znamenajú vody, ktoré patria pod zvrchovanosť alebo súdnu právomoc členských štátov, s výnimkou vôd susediacich s územiami uvedenými v prílohe II k zmluve;

| — | „morské biologické zdroje“ znamenajú dostupné a prístupné živé morské druhy, vrátane anadrómnych a katadrómnych druhov vo všetkých fázach ich životného cyklu; |
| --- | --- |

—

„morské biologické zdroje“ znamenajú dostupné a prístupné živé morské druhy, vrátane anadrómnych a katadrómnych druhov vo všetkých fázach ich životného cyklu;

| — | „sladkovodné biologické zdroje“ znamenajú dostupné a prístupné živé sladkovodné druhy; |
| --- | --- |

—

„sladkovodné biologické zdroje“ znamenajú dostupné a prístupné živé sladkovodné druhy;

| — | „rybárske plavidlo“ znamená každé plavidlo vybavené na komerčný lov morských biologických zdrojov; |
| --- | --- |

—

„rybárske plavidlo“ znamená každé plavidlo vybavené na komerčný lov morských biologických zdrojov;

| — | „rybárske plavidlo Únie“ znamená rybárske plavidlo plaviace sa pod vlajkou členského štátu a zaregistrované v Únii; |
| --- | --- |

—

„rybárske plavidlo Únie“ znamená rybárske plavidlo plaviace sa pod vlajkou členského štátu a zaregistrované v Únii;

| — | „maximálny udržateľný výnos“ znamená maximálny úlovok, ktorý sa môže nekonečne dlho odnímať zo zásoby rýb; |
| --- | --- |

—

„maximálny udržateľný výnos“ znamená maximálny úlovok, ktorý sa môže nekonečne dlho odnímať zo zásoby rýb;

| — | „prístup k riadeniu rybného hospodárstva založený na zásade predchádzania škodám“ znamená prístup, podľa ktorého by sa nedostatok primeraných vedeckých informácií nemal používať ako dôvod na oddialenie alebo neprijatie riadiacich opatrení na ochranu cieľového druhu, príbuzných alebo závislých druhov a necieľových druhov a ich prostredia; |
| --- | --- |

—

„prístup k riadeniu rybného hospodárstva založený na zásade predchádzania škodám“ znamená prístup, podľa ktorého by sa nedostatok primeraných vedeckých informácií nemal používať ako dôvod na oddialenie alebo neprijatie riadiacich opatrení na ochranu cieľového druhu, príbuzných alebo závislých druhov a necieľových druhov a ich prostredia;

| — | „ekosystémový prístup k riadeniu rybného hospodárstva“ znamená prístup, podľa ktorého sa zaisťuje, aby boli výhody pochádzajúce zo živých vodných zdrojov veľké, zatiaľ čo priamy a nepriamy vplyv rybolovu na morské ekosystémy bol malý a nebol škodlivý pre budúcu funkčnosť, rozmanitosť a integritu týchto ekosystémov; |
| --- | --- |

—

„ekosystémový prístup k riadeniu rybného hospodárstva“ znamená prístup, podľa ktorého sa zaisťuje, aby boli výhody pochádzajúce zo živých vodných zdrojov veľké, zatiaľ čo priamy a nepriamy vplyv rybolovu na morské ekosystémy bol malý a nebol škodlivý pre budúcu funkčnosť, rozmanitosť a integritu týchto ekosystémov;

| — | „miera úhynu pri rybolove“ znamená úlovky určitej zásoby rýb za určité obdobie v pomere k priemernému množstvu zásob, ktoré sú k dispozícii pre rybné hospodárstvo v danom období; |
| --- | --- |

—

„miera úhynu pri rybolove“ znamená úlovky určitej zásoby rýb za určité obdobie v pomere k priemernému množstvu zásob, ktoré sú k dispozícii pre rybné hospodárstvo v danom období;

| — | „zásoba“ znamená morský biologický zdroj s charakteristickými znakmi, ktorý sa vyskytuje v danej oblasti riadenia; |
| --- | --- |

—

„zásoba“ znamená morský biologický zdroj s charakteristickými znakmi, ktorý sa vyskytuje v danej oblasti riadenia;

| — | „limit úlovku“ znamená kvantitatívny limit pre vyloženie zásoby rýb alebo skupiny zásob rýb počas daného obdobia; |
| --- | --- |

—

„limit úlovku“ znamená kvantitatívny limit pre vyloženie zásoby rýb alebo skupiny zásob rýb počas daného obdobia;

| — | „ochranný referenčný bod“ znamená hodnoty parametrov zásob populácie rýb (ako sú napríklad biomasa alebo miera úhynu pri rybolove), ktoré sa používajú pri riadení rybolovu, napríklad v súvislosti s prijateľnou úrovňou biologického rizika alebo očakávanou úrovňou výnosu; |
| --- | --- |

—

„ochranný referenčný bod“ znamená hodnoty parametrov zásob populácie rýb (ako sú napríklad biomasa alebo miera úhynu pri rybolove), ktoré sa používajú pri riadení rybolovu, napríklad v súvislosti s prijateľnou úrovňou biologického rizika alebo očakávanou úrovňou výnosu;

| — | „zaistenie“ znamená prevenčné opatrenie navrhnuté na ochranu alebo na zabránenie neželaným situáciám; |
| --- | --- |

—

„zaistenie“ znamená prevenčné opatrenie navrhnuté na ochranu alebo na zabránenie neželaným situáciám;

| — | „technické opatrenia“ znamenajú opatrenia, ktorými sa reguluje druhové a veľkostné zloženie úlovkov a vplyvy na zložky ekosystémov, ktoré vyplývajú z rybolovných činností, pričom tieto opatrenia sa vykonávajú prostredníctvom podmienenia využívania a štruktúry rybolovného výstroja a obmedzenia prístupu k rybolovným oblastiam; |
| --- | --- |

—

„technické opatrenia“ znamenajú opatrenia, ktorými sa reguluje druhové a veľkostné zloženie úlovkov a vplyvy na zložky ekosystémov, ktoré vyplývajú z rybolovných činností, pričom tieto opatrenia sa vykonávajú prostredníctvom podmienenia využívania a štruktúry rybolovného výstroja a obmedzenia prístupu k rybolovným oblastiam;

| — | „rybolovná možnosť“ znamená kvantifikovaný právny nárok na ryby vyjadrený v úlovkoch a/alebo rybolovnom úsilí a podmienky, ktoré sú s týmto nárokom funkčne spojené a ktoré sú potrebné na jeho vyčíslenie na určitej úrovni; |
| --- | --- |

—

„rybolovná možnosť“ znamená kvantifikovaný právny nárok na ryby vyjadrený v úlovkoch a/alebo rybolovnom úsilí a podmienky, ktoré sú s týmto nárokom funkčne spojené a ktoré sú potrebné na jeho vyčíslenie na určitej úrovni;

| — | „rybolovné úsilie“ znamená výsledok kapacity a činnosti rybárskeho plavidla; v prípade skupiny rybárskych plavidiel je to súčet rybolovného úsilia všetkých rybárskych plavidiel v danej skupine; |
| --- | --- |

—

„rybolovné úsilie“ znamená výsledok kapacity a činnosti rybárskeho plavidla; v prípade skupiny rybárskych plavidiel je to súčet rybolovného úsilia všetkých rybárskych plavidiel v danej skupine;

| — | „prevoditeľné rybolovné povolenia“ znamenajú stiahnuteľné užívateľské nároky na konkrétnu časť rybolovných možností pridelených danému členskému štátu alebo stanovených v plánoch riadenia, ktoré členský štát prijal v súlade s článkom 19 nariadenia (ES) č. 1967/2006 (1), ktoré môže ich držiteľ preniesť na iných oprávnených držiteľov takýchto prevoditeľných rybolovných povolení; |
| --- | --- |

—

„prevoditeľné rybolovné povolenia“ znamenajú stiahnuteľné užívateľské nároky na konkrétnu časť rybolovných možností pridelených danému členskému štátu alebo stanovených v plánoch riadenia, ktoré členský štát prijal v súlade s článkom 19 nariadenia (ES) č. 1967/2006 (1), ktoré môže ich držiteľ preniesť na iných oprávnených držiteľov takýchto prevoditeľných rybolovných povolení;

| — | „individuálne rybolovné možnosti“ znamenajú ročné rybolovné možnosti pridelené držiteľovi prevoditeľných rybolovných povolení v členskom štáte na základe rozsahu rybolovných možností prislúchajúcich danému členskému štátu; |
| --- | --- |

—

„individuálne rybolovné možnosti“ znamenajú ročné rybolovné možnosti pridelené držiteľovi prevoditeľných rybolovných povolení v členskom štáte na základe rozsahu rybolovných možností prislúchajúcich danému členskému štátu;

| — | „kapacita rybolovu“ znamená tonáž plavidla v GT (hrubá tonáž) a jeho výkon v kW (kilowatt), ako sú vymedzené v článkoch 4 a 5 nariadenia Rady (EHS) č. 2930/86 (2); |
| --- | --- |

—

„kapacita rybolovu“ znamená tonáž plavidla v GT (hrubá tonáž) a jeho výkon v kW (kilowatt), ako sú vymedzené v článkoch 4 a 5 nariadenia Rady (EHS) č. 2930/86 (2);

| — | „akvakultúra“ znamená chov alebo kultiváciu vodných organizmov, pričom sa používajú techniky určené na zvýšenie produkcie daných organizmov nad rámec prirodzenej kapacity prostredia a organizmy zostávajú počas fázy chovu a kultivácie majetkom fyzickej alebo právnickej osoby, a to až do okamihu ich lovu/zberu vrátane tohto okamihu; |
| --- | --- |

—

„akvakultúra“ znamená chov alebo kultiváciu vodných organizmov, pričom sa používajú techniky určené na zvýšenie produkcie daných organizmov nad rámec prirodzenej kapacity prostredia a organizmy zostávajú počas fázy chovu a kultivácie majetkom fyzickej alebo právnickej osoby, a to až do okamihu ich lovu/zberu vrátane tohto okamihu;

| — | „licencia na rybolov“ znamená licenciu podľa článku 4 ods. 9 nariadenia (ES) č. 1224/2009; |
| --- | --- |

—

„licencia na rybolov“ znamená licenciu podľa článku 4 ods. 9 nariadenia (ES) č. 1224/2009;

| — | „oprávnenie na rybolov“ znamená oprávnenie podľa článku 4 ods. 10 nariadenia (ES) č. 1224/2009; |
| --- | --- |

—

„oprávnenie na rybolov“ znamená oprávnenie podľa článku 4 ods. 10 nariadenia (ES) č. 1224/2009;

| — | „rybolov“ znamená zber alebo lov vodných organizmov žijúcich v ich prirodzenom prostrední alebo zámerné nasadenie akýchkoľvek prostriedkov, ktoré umožňujú takýto zber alebo lov; |
| --- | --- |

—

„rybolov“ znamená zber alebo lov vodných organizmov žijúcich v ich prirodzenom prostrední alebo zámerné nasadenie akýchkoľvek prostriedkov, ktoré umožňujú takýto zber alebo lov;

| — | „produkty rybného hospodárstva“ znamenajú vodné organizmy, ktoré sa získali akoukoľvek rybolovnou činnosťou; |
| --- | --- |

—

„produkty rybného hospodárstva“ znamenajú vodné organizmy, ktoré sa získali akoukoľvek rybolovnou činnosťou;

| — | „prevádzkovateľ“ znamená fyzickú alebo právnickú osobu, ktorá prevádzkuje alebo vlastní akýkoľvek podnik vykonávajúci akékoľvek činnosti súvisiace s ktoroukoľvek fázou výroby, spracovania, obchodovania, distribúcie a maloobchodného predaja produktov rybolovu a akvakultúry; |
| --- | --- |

—

„prevádzkovateľ“ znamená fyzickú alebo právnickú osobu, ktorá prevádzkuje alebo vlastní akýkoľvek podnik vykonávajúci akékoľvek činnosti súvisiace s ktoroukoľvek fázou výroby, spracovania, obchodovania, distribúcie a maloobchodného predaja produktov rybolovu a akvakultúry;

| — | „závažné porušenie predpisov“ znamenajú porušenia predpisov vymedzené v článku 42 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1005/2008 a v článku 90 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009; |
| --- | --- |

—

„závažné porušenie predpisov“ znamenajú porušenia predpisov vymedzené v článku 42 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1005/2008 a v článku 90 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009;

| — | „koncový používateľ vedeckých údajov“ znamená subjekt so záujmom o vedeckú analýzu údajov z odvetvia rybného hospodárstva z hľadiska výskumu alebo riadenia; |
| --- | --- |

—

„koncový používateľ vedeckých údajov“ znamená subjekt so záujmom o vedeckú analýzu údajov z odvetvia rybného hospodárstva z hľadiska výskumu alebo riadenia;

| — | „nadbytok povoleného výlovu“ znamená tú časť povoleného výlovu, na ktorej lov nemá pobrežný štát kapacitu; |
| --- | --- |

—

„nadbytok povoleného výlovu“ znamená tú časť povoleného výlovu, na ktorej lov nemá pobrežný štát kapacitu;

| — | „produkty akvakultúry“ znamenajú vodné organizmy v akejkoľvek fáze ich životného cyklu, ktoré sa získali akoukoľvek akvakultúrnou činnosťou; |
| --- | --- |

—

„produkty akvakultúry“ znamenajú vodné organizmy v akejkoľvek fáze ich životného cyklu, ktoré sa získali akoukoľvek akvakultúrnou činnosťou;

| — | „biomasa generačných rýb“ znamená odhad masy rýb konkrétneho zdroja, ktoré sa rozmnožujú vo vymedzenom čase vrátane tak samčekov, ako aj samičiek a vrátane rýb, ktoré sa rozmnožujú živorodo; |
| --- | --- |

—

„biomasa generačných rýb“ znamená odhad masy rýb konkrétneho zdroja, ktoré sa rozmnožujú vo vymedzenom čase vrátane tak samčekov, ako aj samičiek a vrátane rýb, ktoré sa rozmnožujú živorodo;

| — | „zmiešané rybného hospodárstvo“ znamená rybné hospodárstvo, v rámci ktorého sa v oblasti rybolovu nachádza viac ako jeden druh, pričom tieto ostané druhy sa môžu chytiť do rybolovného výstroja; |
| --- | --- |

—

„zmiešané rybného hospodárstvo“ znamená rybné hospodárstvo, v rámci ktorého sa v oblasti rybolovu nachádza viac ako jeden druh, pričom tieto ostané druhy sa môžu chytiť do rybolovného výstroja;

| — | „dohody o udržateľnom rybnom hospodárstve“ znamenajú medzinárodné dohody uzatvorené s iným štátom na účel získania prístupu k zdrojom alebo vodám výmenou za finančnú kompenzáciu z Únie |
| --- | --- |

—

„dohody o udržateľnom rybnom hospodárstve“ znamenajú medzinárodné dohody uzatvorené s iným štátom na účel získania prístupu k zdrojom alebo vodám výmenou za finančnú kompenzáciu z Únie

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| — | „vody Únie“ znamenajú vody, ktoré patria pod zvrchovanosť alebo súdnu právomoc členských štátov, s výnimkou vôd susediacich s územiami uvedenými v prílohe II k zmluve; |
| --- | --- |

—

„vody Únie“ znamenajú vody, ktoré patria pod zvrchovanosť alebo súdnu právomoc členských štátov, s výnimkou vôd susediacich s územiami uvedenými v prílohe II k zmluve;

| — | „morské biologické zdroje“ znamenajú dostupné a prístupné živé morské druhy, vrátane anadrómnych a katadrómnych druhov vo všetkých fázach ich životného cyklu; |
| --- | --- |

—

„morské biologické zdroje“ znamenajú dostupné a prístupné živé morské druhy, vrátane anadrómnych a katadrómnych druhov vo všetkých fázach ich životného cyklu;

| — | „sladkovodné biologické zdroje“ znamenajú dostupné a prístupné živé sladkovodné druhy; |
| --- | --- |

—

„sladkovodné biologické zdroje“ znamenajú dostupné a prístupné živé sladkovodné druhy;

| — | „rybárske plavidlo“ znamená každé plavidlo vybavené na komerčný lov morských biologických zdrojov; |
| --- | --- |

—

„rybárske plavidlo“ znamená každé plavidlo vybavené na komerčný lov morských biologických zdrojov;

| — | „rybárske plavidlo Únie“ znamená rybárske plavidlo plaviace sa pod vlajkou členského štátu a zaregistrované v Únii; |
| --- | --- |

—

„rybárske plavidlo Únie“ znamená rybárske plavidlo plaviace sa pod vlajkou členského štátu a zaregistrované v Únii;

| — | „maximálny udržateľný výnos“ znamená maximálny úlovok, ktorý sa môže ; |
| --- | --- |

—

„maximálny udržateľný výnos“ znamená maximálny úlovok, ktorý sa môže ;

| — | „prístup k riadeniu rybného hospodárstva založený na zásade predchádzania škodám“ znamená prístup, podľa ktorého by sa nedostatok primeraných vedeckých informácií nemal používať ako dôvod na oddialenie alebo neprijatie riadiacich opatrení na ochranu cieľového druhu, príbuzných alebo závislých druhov a necieľových druhov a ich prostredia; |
| --- | --- |

—

„prístup k riadeniu rybného hospodárstva založený na zásade predchádzania škodám“ znamená prístup, podľa ktorého by sa nedostatok primeraných vedeckých informácií nemal používať ako dôvod na oddialenie alebo neprijatie riadiacich opatrení na ochranu cieľového druhu, príbuzných alebo závislých druhov a necieľových druhov a ich prostredia;

| — | „ekosystémový prístup k riadeniu rybného hospodárstva“ znamená prístup, podľa ktorého sa zaisťuje, aby boli výhody pochádzajúce zo živých vodných zdrojov veľké, zatiaľ čo priamy a nepriamy vplyv rybolovu na morské ekosystémy bol malý a nebol škodlivý pre budúcu funkčnosť, rozmanitosť a integritu týchto ekosystémov; |
| --- | --- |

—

„ekosystémový prístup k riadeniu rybného hospodárstva“ znamená prístup, podľa ktorého sa zaisťuje, aby boli výhody pochádzajúce zo živých vodných zdrojov veľké, zatiaľ čo priamy a nepriamy vplyv rybolovu na morské ekosystémy bol malý a nebol škodlivý pre budúcu funkčnosť, rozmanitosť a integritu týchto ekosystémov;

| — | „miera úhynu pri rybolove“ znamená ; |
| --- | --- |

—

„miera úhynu pri rybolove“ znamená ;

| — | „zásoba“ znamená ; |
| --- | --- |

—

„zásoba“ znamená ;

| — | „limit úlovku“ znamená kvantitatívny limit pre vyloženie zásoby rýb alebo skupiny zásob rýb počas daného obdobia; |
| --- | --- |

—

„limit úlovku“ znamená kvantitatívny limit pre vyloženie zásoby rýb alebo skupiny zásob rýb počas daného obdobia;

| — | „ochranný referenčný bod“ znamená hodnoty parametrov zásob populácie rýb (ako sú napríklad biomasa alebo miera úhynu pri rybolove), ktoré sa používajú pri riadení rybolovu, napríklad v súvislosti s prijateľnou úrovňou biologického rizika alebo očakávanou úrovňou výnosu; |
| --- | --- |

—

„ochranný referenčný bod“ znamená hodnoty parametrov zásob populácie rýb (ako sú napríklad biomasa alebo miera úhynu pri rybolove), ktoré sa používajú pri riadení rybolovu, napríklad v súvislosti s prijateľnou úrovňou biologického rizika alebo očakávanou úrovňou výnosu;

| — | „zaistenie“ znamená prevenčné opatrenie navrhnuté na ochranu alebo na zabránenie neželaným situáciám; |
| --- | --- |

—

„zaistenie“ znamená prevenčné opatrenie navrhnuté na ochranu alebo na zabránenie neželaným situáciám;

| — | „technické opatrenia“ znamenajú opatrenia, ktorými sa reguluje druhové a veľkostné zloženie úlovkov a vplyvy na zložky ekosystémov, ktoré vyplývajú z rybolovných činností, pričom tieto opatrenia sa vykonávajú prostredníctvom podmienenia využívania a štruktúry rybolovného výstroja a obmedzenia prístupu k rybolovným oblastiam; |
| --- | --- |

—

„technické opatrenia“ znamenajú opatrenia, ktorými sa reguluje druhové a veľkostné zloženie úlovkov a vplyvy na zložky ekosystémov, ktoré vyplývajú z rybolovných činností, pričom tieto opatrenia sa vykonávajú prostredníctvom podmienenia využívania a štruktúry rybolovného výstroja a obmedzenia prístupu k rybolovným oblastiam;

| — | „rybolovná možnosť“ znamená kvantifikovaný právny nárok na ryby vyjadrený v úlovkoch a/alebo rybolovnom úsilí a podmienky, ktoré sú s týmto nárokom funkčne spojené a ktoré sú potrebné na jeho vyčíslenie na určitej úrovni; |
| --- | --- |

—

„rybolovná možnosť“ znamená kvantifikovaný právny nárok na ryby vyjadrený v úlovkoch a/alebo rybolovnom úsilí a podmienky, ktoré sú s týmto nárokom funkčne spojené a ktoré sú potrebné na jeho vyčíslenie na určitej úrovni;

| — | „rybolovné úsilie“ znamená výsledok kapacity a činnosti rybárskeho plavidla; v prípade skupiny rybárskych plavidiel je to súčet rybolovného úsilia všetkých rybárskych plavidiel v danej skupine; |
| --- | --- |

—

„rybolovné úsilie“ znamená výsledok kapacity a činnosti rybárskeho plavidla; v prípade skupiny rybárskych plavidiel je to súčet rybolovného úsilia všetkých rybárskych plavidiel v danej skupine;

| — | „prevoditeľné rybolovné povolenia“ znamenajú stiahnuteľné užívateľské nároky na konkrétnu časť rybolovných možností pridelených člensk štát alebo stanovených v plánoch riadenia, ktoré člensk štát prijal v súlade s článkom 19 nariadenia (ES) č. 1967/2006 (1), ktoré môže ich držiteľ preniesť na iných oprávnených držiteľov takýchto prevoditeľných rybolovných povolení; |
| --- | --- |

—

„prevoditeľné rybolovné povolenia“ znamenajú stiahnuteľné užívateľské nároky na konkrétnu časť rybolovných možností pridelených člensk štát alebo stanovených v plánoch riadenia, ktoré člensk štát prijal v súlade s článkom 19 nariadenia (ES) č. 1967/2006 (1), ktoré môže ich držiteľ preniesť na iných oprávnených držiteľov takýchto prevoditeľných rybolovných povolení;

| — | „individuálne rybolovné možnosti“ znamenajú ročné rybolovné možnosti pridelené držiteľovi prevoditeľných rybolovných povolení v člensk štát na základe rozsahu rybolovných možností prislúchajúcich člensk štát; |
| --- | --- |

—

„individuálne rybolovné možnosti“ znamenajú ročné rybolovné možnosti pridelené držiteľovi prevoditeľných rybolovných povolení v člensk štát na základe rozsahu rybolovných možností prislúchajúcich člensk štát;

| — | „kapacita rybolovu“ znamená tonáž plavidla v GT (hrubá tonáž) a jeho výkon v kW (kilowatt), ako sú vymedzené v článkoch 4 a 5 nariadenia Rady (EHS) č. 2930/86 (2); |
| --- | --- |

—

„kapacita rybolovu“ znamená tonáž plavidla v GT (hrubá tonáž) a jeho výkon v kW (kilowatt), ako sú vymedzené v článkoch 4 a 5 nariadenia Rady (EHS) č. 2930/86 (2);

| — | „akvakultúra“ znamená chov alebo kultiváciu vodných organizmov, pričom sa používajú techniky určené na zvýšenie produkcie daných organizmov nad rámec prirodzenej kapacity prostredia a organizmy zostávajú počas fázy chovu a kultivácie majetkom fyzickej alebo právnickej osoby, a to až do okamihu ich lovu/zberu vrátane tohto okamihu; |
| --- | --- |

—

„akvakultúra“ znamená chov alebo kultiváciu vodných organizmov, pričom sa používajú techniky určené na zvýšenie produkcie daných organizmov nad rámec prirodzenej kapacity prostredia a organizmy zostávajú počas fázy chovu a kultivácie majetkom fyzickej alebo právnickej osoby, a to až do okamihu ich lovu/zberu vrátane tohto okamihu;

| — | „licencia na rybolov“ znamená licenciu podľa článku 4 ods. 9 nariadenia (ES) č. 1224/2009; |
| --- | --- |

—

„licencia na rybolov“ znamená licenciu podľa článku 4 ods. 9 nariadenia (ES) č. 1224/2009;

| — | „oprávnenie na rybolov“ znamená oprávnenie podľa článku 4 ods. 10 nariadenia (ES) č. 1224/2009; |
| --- | --- |

—

„oprávnenie na rybolov“ znamená oprávnenie podľa článku 4 ods. 10 nariadenia (ES) č. 1224/2009;

| — | „rybolov“ znamená zber alebo lov vodných organizmov žijúcich v ich prirodzenom prostrední alebo zámerné nasadenie akýchkoľvek prostriedkov, ktoré umožňujú takýto zber alebo lov; |
| --- | --- |

—

„rybolov“ znamená zber alebo lov vodných organizmov žijúcich v ich prirodzenom prostrední alebo zámerné nasadenie akýchkoľvek prostriedkov, ktoré umožňujú takýto zber alebo lov;

| — | „produkty rybného hospodárstva“ znamenajú vodné organizmy, ktoré sa získali akoukoľvek rybolovnou činnosťou; |
| --- | --- |

—

„produkty rybného hospodárstva“ znamenajú vodné organizmy, ktoré sa získali akoukoľvek rybolovnou činnosťou;

| — | „prevádzkovateľ“ znamená fyzickú alebo právnickú osobu, ktorá prevádzkuje alebo vlastní akýkoľvek podnik vykonávajúci akékoľvek činnosti súvisiace s ktoroukoľvek fázou výroby, spracovania, obchodovania, distribúcie a maloobchodného predaja produktov rybolovu a akvakultúry; |
| --- | --- |

—

„prevádzkovateľ“ znamená fyzickú alebo právnickú osobu, ktorá prevádzkuje alebo vlastní akýkoľvek podnik vykonávajúci akékoľvek činnosti súvisiace s ktoroukoľvek fázou výroby, spracovania, obchodovania, distribúcie a maloobchodného predaja produktov rybolovu a akvakultúry;

| — | „závažné porušenie predpisov“ znamenajú porušenia predpisov vymedzené v článku 42 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1005/2008 a v článku 90 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009; |
| --- | --- |

—

„závažné porušenie predpisov“ znamenajú porušenia predpisov vymedzené v článku 42 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1005/2008 a v článku 90 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009;

| — | „koncový používateľ vedeckých údajov“ znamená subjekt so záujmom o vedeckú analýzu údajov z odvetvia rybného hospodárstva z hľadiska výskumu alebo riadenia; |
| --- | --- |

—

„koncový používateľ vedeckých údajov“ znamená subjekt so záujmom o vedeckú analýzu údajov z odvetvia rybného hospodárstva z hľadiska výskumu alebo riadenia;

| — | „nadbytok povoleného výlovu“ znamená tú časť povoleného výlovu, na ktorej lov nemá pobrežný štát kapacitu; |
| --- | --- |

—

„nadbytok povoleného výlovu“ znamená tú časť povoleného výlovu, na ktorej lov nemá pobrežný štát kapacitu;

| — | „produkty akvakultúry“ znamenajú vodné organizmy v akejkoľvek fáze ich životného cyklu, ktoré sa získali akoukoľvek akvakultúrnou činnosťou; |
| --- | --- |

—

„produkty akvakultúry“ znamenajú vodné organizmy v akejkoľvek fáze ich životného cyklu, ktoré sa získali akoukoľvek akvakultúrnou činnosťou;

| — | „biomasa generačných rýb“ znamená odhad masy rýb konkrétneho zdroja, ktoré sa rozmnožujú vo vymedzenom čase vrátane tak samčekov, ako aj samičiek a vrátane rýb, ktoré sa rozmnožujú živorodo; |
| --- | --- |

—

„biomasa generačných rýb“ znamená odhad masy rýb konkrétneho zdroja, ktoré sa rozmnožujú vo vymedzenom čase vrátane tak samčekov, ako aj samičiek a vrátane rýb, ktoré sa rozmnožujú živorodo;

| — | „zmiešané rybného hospodárstvo“ znamená rybné hospodárstvo, v rámci ktorého sa v oblasti rybolovu nachádza viac ako jeden druh, pričom tieto ostané druhy sa môžu chytiť do rybolovného výstroja; |
| --- | --- |

—

„zmiešané rybného hospodárstvo“ znamená rybné hospodárstvo, v rámci ktorého sa v oblasti rybolovu nachádza viac ako jeden druh, pričom tieto ostané druhy sa môžu chytiť do rybolovného výstroja;

| — | „dohody o udržateľnom rybnom hospodárstve“ znamenajú medzinárodné dohody uzatvorené s iným štátom na účel získania prístupu k zdrojom alebo vodám výmenou za finančnú kompenzáciu z Únie; |
| --- | --- |

—

„dohody o udržateľnom rybnom hospodárstve“ znamenajú medzinárodné dohody uzatvorené s iným štátom na účel získania prístupu k zdrojom alebo vodám výmenou za finančnú kompenzáciu z Únie;

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

Sektor rybolovu sa rozšíril na nové typy činnosti. Už nemá zmysel obmedzovať „prevádzkovateľov“ na právnické alebo fyzické osoby, ktoré prevádzkujú alebo vlastnia podnik. Patria sem aj združenia a iné subjekty. V niektorých oblastiach Európy má napríklad rekreačný rybolov veľký význam, pokiaľ ide o obnovu zásob rýb. Rekreačný rybolov poskytuje ako dôsledok urbanizácie dobré možnosti, ako pomôcť ľuďom lepšie pochopiť prírodu. Rekreačný rybolov láka ľudí do prírody a nabáda ich, aby sa lepšie starali o svoje fyzické a duševné zdravie a svoje blaho. Objem a hospodársky význam rybolovu so sprievodcom a rybárskeho cestovného ruchu vo všeobecnosti narastá. Rybolov zohráva dôležitú úlohu aj pri rozvoji odvetví cestovného ruchu, a preto pomáha udržiavať životaschopnosť pobrežných morských a riečnych komunít. Z toho vyplýva, že pojem „prevádzkovateľ“ by sa mal rozšíriť. Nasvedčuje tomu aj skutočnosť, že napríklad rekreačný rybolov už je súčasťou spoločnej rybárskej politiky prostredníctvom kontrolného nariadenia a nových plánov z hľadiska využívania zásob a zachovania druhov rýb.

V snahe zohľadniť rôznorodosť a špecifiká rybolovu v jednotlivých európskych regiónoch, je nevyhnutné, aby európska definícia „maloobjemového pobrežného rybolovu“ bola pružnejšia.

Chovateľské aktivity zohrávajú zásadnú úlohu pri udržiavaní stavov cenných druhov rýb prostredníctvom obnovovania populácií, pričom bojujú proti množeniu exotických druhov, ktoré vypĺňajú dôležité niky biotopov.

Pozmeňovací návrh 12

Článok 6

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Všeobecné pravidlá prístupu k vodám
  1.   Rybárske plavidlá Únie majú rovnocenný prístup k vodám a k zdrojom vo všetkých vodách Únie iných, ako sú vody uvedené v odseku 2 a odseku 3, na ktoré sa uplatňujú opatrenia prijaté podľa časti III.
  2.   Vo vodách do 12 námorných míľ od základných čiar, ktoré sú výsostnými vodami alebo vodami spadajúcimi do súdnej právomoci členských štátov, majú členské štáty od 1. januára 2013 do 31. decembra 2022 právo vyhradiť rybolov pre rybárske plavidlá, ktoré už tradične lovia v týchto vodách z prístavov na priľahlom pobreží bez toho, aby to malo vplyv na úpravy pre rybárske plavidlá Únie plaviace sa pod vlajkou ostatných členských štátov v rámci existujúcich susedských vzťahov medzi členskými štátmi a úpravy uvedené v prílohe I, stanovením geografických oblastí pre každý členský štát v rámci pobrežných pásiem ostatných členských štátov, kde sa vykonávajú rybolovné činnosti, a dotknutých druhov. Členské štáty informujú Komisiu o obmedzeniach stanovených podľa tohto odseku.
  3.   Vo vodách do 100 námorných míľ od základných čiar Azorských ostrovov, Madeiry a Kanárskych ostrovov môžu dotknuté členské štáty od 1. januára 2013 do 31. decembra 2022 obmedziť rybolov na plavidlá zaregistrované v prístavoch týchto ostrovov. Takéto obmedzenia sa neuplatňujú na plavidlá Únie, ktoré už tradične lovia v týchto vodách, pokiaľ tieto plavidlá neprekročia tradične vyvíjané rybolovné úsilie. Členské štáty informujú Komisiu o obmedzeniach stanovených podľa tohto odseku.
  4.   Ustanovenia, ktoré sa budú riadiť úpravami stanovenými v odsekoch 2 a 3, sa prijmú do 31. decembra 2022. | Všeobecné pravidlá prístupu k vodám
  1.   Rybárske plavidlá Únie majú rovnocenný prístup k vodám a k zdrojom vo všetkých vodách Únie iných, ako sú vody uvedené v odseku 2 a odseku 3, na ktoré sa uplatňujú opatrenia prijaté podľa časti III.
  2.   Vo vodách do 12 námorných míľ od základných čiar, ktoré sú výsostnými vodami alebo vodami spadajúcimi do súdnej právomoci členských štátov, majú členské štáty od 1. januára 2013 do 31. decembra 2022 právo vyhradiť rybolov pre rybárske plavidlá, ktoré už tradične lovia v týchto vodách z prístavov na priľahlom pobreží bez toho, aby to malo vplyv na úpravy pre rybárske plavidlá Únie plaviace sa pod vlajkou ostatných členských štátov v rámci existujúcich susedských vzťahov medzi členskými štátmi a úpravy uvedené v prílohe I, stanovením geografických oblastí pre každý členský štát v rámci pobrežných pásiem ostatných členských štátov, kde sa vykonávajú rybolovné činnosti, a dotknutých druhov. Členské štáty informujú Komisiu o obmedzeniach stanovených podľa tohto odseku.
  3.   Vo vodách do 100 námorných míľ od základných čiar môžu dotknuté členské štáty od 1. januára 2013 do 31. decembra 2022 obmedziť rybolov na plavidlá zaregistrované v prístavoch týchto ostrovov. Takéto obmedzenia sa neuplatňujú na plavidlá Únie, ktoré už tradične lovia v týchto vodách, pokiaľ tieto plavidlá neprekročia tradične vyvíjané rybolovné úsilie. Členské štáty informujú Komisiu o obmedzeniach stanovených podľa tohto odseku.
  4.   Ustanovenia, ktoré sa budú riadiť úpravami stanovenými v odsekoch 2 a 3, sa prijmú do 31. decembra 2022. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Všeobecné pravidlá prístupu k vodám

1.   Rybárske plavidlá Únie majú rovnocenný prístup k vodám a k zdrojom vo všetkých vodách Únie iných, ako sú vody uvedené v odseku 2 a odseku 3, na ktoré sa uplatňujú opatrenia prijaté podľa časti III.

2.   Vo vodách do 12 námorných míľ od základných čiar, ktoré sú výsostnými vodami alebo vodami spadajúcimi do súdnej právomoci členských štátov, majú členské štáty od 1. januára 2013 do 31. decembra 2022 právo vyhradiť rybolov pre rybárske plavidlá, ktoré už tradične lovia v týchto vodách z prístavov na priľahlom pobreží bez toho, aby to malo vplyv na úpravy pre rybárske plavidlá Únie plaviace sa pod vlajkou ostatných členských štátov v rámci existujúcich susedských vzťahov medzi členskými štátmi a úpravy uvedené v prílohe I, stanovením geografických oblastí pre každý členský štát v rámci pobrežných pásiem ostatných členských štátov, kde sa vykonávajú rybolovné činnosti, a dotknutých druhov. Členské štáty informujú Komisiu o obmedzeniach stanovených podľa tohto odseku.

3.   Vo vodách do 100 námorných míľ od základných čiar Azorských ostrovov, Madeiry a Kanárskych ostrovov môžu dotknuté členské štáty od 1. januára 2013 do 31. decembra 2022 obmedziť rybolov na plavidlá zaregistrované v prístavoch týchto ostrovov. Takéto obmedzenia sa neuplatňujú na plavidlá Únie, ktoré už tradične lovia v týchto vodách, pokiaľ tieto plavidlá neprekročia tradične vyvíjané rybolovné úsilie. Členské štáty informujú Komisiu o obmedzeniach stanovených podľa tohto odseku.

4.   Ustanovenia, ktoré sa budú riadiť úpravami stanovenými v odsekoch 2 a 3, sa prijmú do 31. decembra 2022.

Všeobecné pravidlá prístupu k vodám

1.   Rybárske plavidlá Únie majú rovnocenný prístup k vodám a k zdrojom vo všetkých vodách Únie iných, ako sú vody uvedené v odseku 2 a odseku 3, na ktoré sa uplatňujú opatrenia prijaté podľa časti III.

2.   Vo vodách do 12 námorných míľ od základných čiar, ktoré sú výsostnými vodami alebo vodami spadajúcimi do súdnej právomoci členských štátov, majú členské štáty od 1. januára 2013 do 31. decembra 2022 právo vyhradiť rybolov pre rybárske plavidlá, ktoré už tradične lovia v týchto vodách z prístavov na priľahlom pobreží bez toho, aby to malo vplyv na úpravy pre rybárske plavidlá Únie plaviace sa pod vlajkou ostatných členských štátov v rámci existujúcich susedských vzťahov medzi členskými štátmi a úpravy uvedené v prílohe I, stanovením geografických oblastí pre každý členský štát v rámci pobrežných pásiem ostatných členských štátov, kde sa vykonávajú rybolovné činnosti, a dotknutých druhov. Členské štáty informujú Komisiu o obmedzeniach stanovených podľa tohto odseku.

3.   Vo vodách do 100 námorných míľ od základných čiar môžu dotknuté členské štáty od 1. januára 2013 do 31. decembra 2022 obmedziť rybolov na plavidlá zaregistrované v prístavoch týchto ostrovov. Takéto obmedzenia sa neuplatňujú na plavidlá Únie, ktoré už tradične lovia v týchto vodách, pokiaľ tieto plavidlá neprekročia tradične vyvíjané rybolovné úsilie. Členské štáty informujú Komisiu o obmedzeniach stanovených podľa tohto odseku.

4.   Ustanovenia, ktoré sa budú riadiť úpravami stanovenými v odsekoch 2 a 3, sa prijmú do 31. decembra 2022.

Zdôvodnenie

Najvzdialenejšie regióny sú v ťažkej situácii a treba ich všetky zohľadniť, aby bolo možné lepšie podporiť ich rozvoj, ktorý je úzko spätý s dobrým stavom morských zdrojov a morského prostredia vo všeobecnosti. Tento pozmeňovací návrh tak zohľadňuje všetky najvzdialenejšie regióny EÚ.

Pozmeňovací návrh 13

Článok 8

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Druhy technických opatrení






  i) | úprav alebo dodatočných zariadení na zlepšenie selektivity alebo zníženie vplyvu na bentické pásmo; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Druhy technických opatrení

i)

úprav alebo dodatočných zariadení na zlepšenie selektivity alebo zníženie vplyvu na bentické pásmo;

Druhy technických opatrení

| i) | úprav alebo dodatočných zariadení na zlepšenie selektivity alebo zníženie vplyvu rybolovu na; |
| --- | --- |

i)

úprav alebo dodatočných zariadení na zlepšenie selektivity alebo zníženie vplyvu rybolovu na;

Zdôvodnenie

Článok 8 sa neobmedzuje len na bentické pásmo, ale vzťahuje sa aj na pelagiál a rybársky výstroj používaný v tejto oblasti.

Prvá časť pozmeňovacieho návrhu sa netýka slovenskej verzie [pozn. prekl: v poľskej jazykovej verzii chce autor pozmeňovacieho návrhu nahradiť výraz „zvýšenie selektivity“ výrazom „zlepšenie selektivity].

Pozmeňovací návrh 14

Článok 9

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Viacročné plány
  1.   Zriadenie viacročných plánov, v ktorých sa stanovujú ochranné opatrenia na zachovanie alebo obnovu zásob rýb nad úrovňami, pri ktorých sú tieto zásoby schopné prinášať maximálny udržateľný výnos, je prioritou.
  2.   Vo viacročných plánoch sa stanovuje:






  (a) | základ pre stanovenie rybolovných možností pre dotknuté zásoby rýb na základe vopred vymedzených ochranných referenčných bodov a |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Viacročné plány

1.   Zriadenie viacročných plánov, v ktorých sa stanovujú ochranné opatrenia na zachovanie alebo obnovu zásob rýb nad úrovňami, pri ktorých sú tieto zásoby schopné prinášať maximálny udržateľný výnos, je prioritou.

2.   Vo viacročných plánoch sa stanovuje:

(a)

základ pre stanovenie rybolovných možností pre dotknuté zásoby rýb na základe vopred vymedzených ochranných referenčných bodov a

| (b) | opatrenia, ktorými sa efektívne dokáže zabrániť tomu, aby sa ochranné referenčné body prekročili. |
| --- | --- |

(b)

opatrenia, ktorými sa efektívne dokáže zabrániť tomu, aby sa ochranné referenčné body prekročili.

3.   Viacročné plány sa, pokiaľ je to možné, vzťahujú buď na rybné hospodárstvo zamerané na jeden druh zásoby rýb, alebo na rybné hospodárstvo zamerané na zmes rôznych zásob, a berú do úvahy interakcie medzi zásobami rýb a rybným hospodárstvom.

4.   Viacročné plány vychádzajú z prístupu k riadeniu rybného hospodárstva založeného na zásade predchádzania škodám a vedecky prijateľným spôsobom zohľadňujú obmedzenia dostupných údajov a metód posudzovania a všetky kvantifikované zdroje neistoty.

Viacročné plány

1.   Zriadenie viacročných plánov , v ktorých sa stanovujú ochranné opatrenia na zachovanie alebo obnovu zásob rýb nad úrovňami, pri ktorých sú tieto zásoby schopné prinášať maximálny udržateľný výnos, je prioritou.

2.   Vo viacročných plánoch sa stanovuje:

| (a) | základ pre stanovenie rybolovných možností pre dotknuté zásoby rýb na základe vopred vymedzených ochranných referenčných bodov; |
| --- | --- |

(a)

základ pre stanovenie rybolovných možností pre dotknuté zásoby rýb na základe vopred vymedzených ochranných referenčných bodov;

| (b) | opatrenia, ktorý efektívne zabrániť tomu, aby sa ochranné referenčné body prekročili |
| --- | --- |

(b)

opatrenia, ktorý efektívne zabrániť tomu, aby sa ochranné referenčné body prekročili

| | |
| --- | --- |

3.   Viacročné plány sa, pokiaľ je to možné, vzťahujú buď na rybné hospodárstvo zamerané na jeden druh zásoby rýb, alebo na rybné hospodárstvo zamerané na zmes rôznych zásob, a berú do úvahy interakcie medzi zásobami rýb a rybným hospodárstvom .

| | |
| --- | --- |

4.   Viacročné plány vychádzajú z prístupu k riadeniu rybného hospodárstva založeného na zásade predchádzania škodám a vedecky prijateľným spôsobom zohľadňujú obmedzenia dostupných údajov a metód posudzovania a všetky kvantifikované zdroje neistoty.

Zdôvodnenie

Regionálne poradné rady vytvorila Európska únia v roku 2004, aby poskytovali príslušné poradenstvo v súvislosti s regionálnym rozmerom spoločnej rybárskej politiky. Treba ich lepšie zapojiť do rozhodovania prostredníctvom konzultácií o viacročných plánoch. Tieto plány tak budú lepšie akceptované osobami pracujúcimi v tomto odvetví, a tým aj ľahšie uplatňované.

Dohoda uzavretá v Johannesburgu v roku 2002 uznáva, že v prípade určitých druhov a zásob rýb asi nebude možné dosiahnuť do roku 2015 maximálne udržateľné výnosy, a preto vzhľadom na tieto možnosti obsahuje slová „pokiaľ je to možné“. EÚ by sa nemala snažiť ísť nad rámec svojich medzinárodných záväzkov. Vo viacročných plánoch sa stanovili ciele pre postupné znižovanie odvrhnutých úlovkov a používanie opatrení prijatých na regionálnej úrovni. Tieto opatrenia na znižovanie by mali vychádzať z rôznych nástrojov, ktoré by mohli predložiť zúčastnené strany: selektivita, časopriestorové riadenie, zavedenie výlovných kvót pre niektoré zraniteľné druhy v niektorých oblastiach. Zúčastnené strany by mali v danej oblasti prostredníctvom posilnených regionálnych poradných rád zohrávať významnú úlohu. Vo viacročných plánoch sa musia formálne zohľadniť otázky týkajúce sa chránených morských oblastí, pretože v niektorých z týchto oblastí sa vykonávajú priemyselné rybolovné činnosti. Viacročné plány musia tiež obsahovať ekosystémový rozmer ako záruku zachovania zásob rýb.

Je dôležité spresniť, že viacročné plány musia tiež stanovovať opatrenia na obnovu a zachovanie dobrého environmentálneho stavu, ktorý by sa v opačnom prípade mohol ešte viac zhoršiť na úkor prirodzenej produktívnej schopnosti morských ekosystémov.

Dobrá správa chránených morských oblastí je jedným z cieľov dohovoru o biologickej diverzite. Je len prirodzené, aby ju zohľadnila aj spoločná rybárska politika.

Pozmeňovací návrh 15

Článok 10

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Ciele viacročných plánov
  1.   Viacročnými plánmi sa do roku 2015 zabezpečí prispôsobenie miery úhynu pri rybolove, ktorého výsledkom bude miera úhynu pri rybolove, ktorou sa všetky zásoby obnovia a zachovajú nad úrovňami, ktoré sú schopné poskytovať maximálny udržateľný výnos.
  2.   V prípadoch, keď nie je možné určiť mieru úhynu pri rybolove, pri ktorej sa zásoby obnovujú a zachovávajú nad úrovňami, ktoré sú schopné poskytovať maximálny udržateľný výnos, sa vo viacročných plánoch ustanovia preventívne opatrenia, ktorými sa zaistí porovnateľný stupeň ochrany príslušných zásob. | Ciele viacročných plánov
  1.   Viacročnými plánmi sa do roku 2015 zabezpečí prispôsobenie miery úhynu pri rybolove, ktorého výsledkom bude miera úhynu pri rybolove, ktorou sa všetky zásoby obnovia a zachovajú nad úrovňami, ktoré sú schopné poskytovať maximálny udržateľný výnos.
  2.   V prípadoch, keď nie je možné určiť mieru úhynu pri rybolove, pri ktorej sa zásoby obnovujú a zachovávajú nad úrovňami, ktoré sú schopné poskytovať maximálny udržateľný výnos, sa vo viacročných plánoch ustanovia preventívne opatrenia, ktorými sa zaistí porovnateľný stupeň ochrany príslušných zásob. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Ciele viacročných plánov

1.   Viacročnými plánmi sa do roku 2015 zabezpečí prispôsobenie miery úhynu pri rybolove, ktorého výsledkom bude miera úhynu pri rybolove, ktorou sa všetky zásoby obnovia a zachovajú nad úrovňami, ktoré sú schopné poskytovať maximálny udržateľný výnos.

2.   V prípadoch, keď nie je možné určiť mieru úhynu pri rybolove, pri ktorej sa zásoby obnovujú a zachovávajú nad úrovňami, ktoré sú schopné poskytovať maximálny udržateľný výnos, sa vo viacročných plánoch ustanovia preventívne opatrenia, ktorými sa zaistí porovnateľný stupeň ochrany príslušných zásob.

Ciele viacročných plánov

1.   Viacročnými plánmi sa do roku 2015 zabezpečí prispôsobenie miery úhynu pri rybolove, ktorého výsledkom bude miera úhynu pri rybolove, ktorou sa všetky zásoby obnovia a zachovajú nad úrovňami, ktoré sú schopné poskytovať maximálny udržateľný výnos.

2.   V prípadoch, keď nie je možné určiť mieru úhynu pri rybolove, pri ktorej sa zásoby obnovujú a zachovávajú nad úrovňami, ktoré sú schopné poskytovať maximálny udržateľný výnos, sa vo viacročných plánoch ustanovia preventívne opatrenia, ktorými sa zaistí porovnateľný stupeň ochrany príslušných zásob.

Pozmeňovací návrh 16

Článok 11

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Obsah viacročných plánov
  Viacročný plán obsahuje:






  (a) | rozsah (vyjadrený v zásobách), oblasť rybného hospodárstva a morský ekosystém, na ktorý sa viacročný plán uplatňuje; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Obsah viacročných plánov

Viacročný plán obsahuje:

(a)

rozsah (vyjadrený v zásobách), oblasť rybného hospodárstva a morský ekosystém, na ktorý sa viacročný plán uplatňuje;

| (b) | ciele zodpovedajúce cieľom stanoveným v článkoch 2 a 3; |
| --- | --- |

(b)

ciele zodpovedajúce cieľom stanoveným v článkoch 2 a 3;

| (c) | kvantifikovateľné ciele vyjadrené pomocou:






  i) | miery úhynu pri rybolove a/alebo |
| --- | --- | --- |

(c)

kvantifikovateľné ciele vyjadrené pomocou:

i)

miery úhynu pri rybolove a/alebo

| ii) | biomasy generačný rýb a |
| --- | --- |

ii)

biomasy generačný rýb a

| ii) | stability úlovkov; |
| --- | --- |

ii)

stability úlovkov;

| (d) | jasné časové rámce na dosiahnutie kvantifikovateľných cieľov; |
| --- | --- |

(d)

jasné časové rámce na dosiahnutie kvantifikovateľných cieľov;

| (e) | technické opatrenia vrátane opatrení týkajúcich sa odstránenia neželaných úlovkov; |
| --- | --- |

(e)

technické opatrenia vrátane opatrení týkajúcich sa odstránenia neželaných úlovkov;

| (f) | kvantifikovateľné ukazovatele pre pravidelné monitorovanie a posudzovanie pokroku pri dosahovaní cieľov viacročného plánu; |
| --- | --- |

(f)

kvantifikovateľné ukazovatele pre pravidelné monitorovanie a posudzovanie pokroku pri dosahovaní cieľov viacročného plánu;

| (g) | konkrétne opatrenia a ciele pre sladkovodnú časť životného cyklu anadrómnych a katadrómnych druhov; |
| --- | --- |

(g)

konkrétne opatrenia a ciele pre sladkovodnú časť životného cyklu anadrómnych a katadrómnych druhov;

| (h) | zníženie vplyvu rybolovu na ekosystém na minimum; |
| --- | --- |

(h)

zníženie vplyvu rybolovu na ekosystém na minimum;

| (i) | zaistenia a kritéria aktivácie týchto zaistení; |
| --- | --- |

(i)

zaistenia a kritéria aktivácie týchto zaistení;

| (j) | akékoľvek iné opatrenia vhodné na dosiahnutie cieľov viacročných plánov. |
| --- | --- |

(j)

akékoľvek iné opatrenia vhodné na dosiahnutie cieľov viacročných plánov.

Obsah viacročných plánov

Viacročný plán obsahuje:

| (a) | rozsah (vyjadrený v zásobách), oblasť rybného hospodárstva a morský ekosystém, na ktorý sa viacročný plán uplatňuje; |
| --- | --- |

(a)

rozsah (vyjadrený v zásobách), oblasť rybného hospodárstva a morský ekosystém, na ktorý sa viacročný plán uplatňuje;

| (b) | ciele zodpovedajúce cieľom stanoveným v článkoch 2 a 3; |
| --- | --- |

(b)

ciele zodpovedajúce cieľom stanoveným v článkoch 2 a 3;

| (c) | kvantifikovateľné ciele vyjadrené pomocou:






  i) | miery úhynu pri rybolove a/alebo |
| --- | --- | --- |

(c)

kvantifikovateľné ciele vyjadrené pomocou:

i)

miery úhynu pri rybolove a/alebo

| ii) | biomasy generačný rýb a |
| --- | --- |

ii)

biomasy generačný rýb a

| ii) | stability úlovkov; |
| --- | --- |

ii)

stability úlovkov;

| (d) | jasné časové rámce na dosiahnutie kvantifikovateľných cieľov; |
| --- | --- |

(d)

jasné časové rámce na dosiahnutie kvantifikovateľných cieľov;

| (e) | technické opatrenia vrátane opatrení týkajúcich sa odstránenia neželaných úlovkov; |
| --- | --- |

(e)

technické opatrenia vrátane opatrení týkajúcich sa odstránenia neželaných úlovkov;

| (f) | kvantifikovateľné ukazovatele pre pravidelné monitorovanie a posudzovanie pokroku pri dosahovaní cieľov viacročného plánu; |
| --- | --- |

(f)

kvantifikovateľné ukazovatele pre pravidelné monitorovanie a posudzovanie pokroku pri dosahovaní cieľov viacročného plánu;

| (g) | konkrétne opatrenia a ciele pre sladkovodnú časť životného cyklu anadrómnych a katadrómnych druhov; |
| --- | --- |

(g)

konkrétne opatrenia a ciele pre sladkovodnú časť životného cyklu anadrómnych a katadrómnych druhov;

| | |
| --- | --- |

zníženie vplyvu rybolovu na ekosystém na minimum;

| | zníženie vplyvu rybolovu na ekosystém na minimum; |
| --- | --- |

| | zaistenia a kritéria aktivácie týchto zaistení; |
| --- | --- |

zaistenia a kritéria aktivácie týchto zaistení;

| | akékoľvek iné opatrenia vhodné na dosiahnutie cieľov viacročných plánov |
| --- | --- |

akékoľvek iné opatrenia vhodné na dosiahnutie cieľov viacročných plánov

| ( | |
| --- | --- |

(

.

| | . |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

Opatrenia zamerané na zásoby migrujúcich rýb sú nevyhnutné na zaistenie prírodnej rozmanitosti a udržateľného rybolovu. Spoločná rybárska politika EÚ by mala diferencovať zásoby anadrómnych rýb, ktoré migrujú proti prúdu riek, aby sa rozmnožovali. Spoločná rybárska politika by mala rozlišovať medzi zásadami zachovania zásob rýb pre zásoby anadrómnych rýb a pre iné typy zásob rýb. Zásady, ktorými sa riadi regulácia rybolovu zásob migrujúcich rýb by sa mali uplatňovať v súlade s článkom 66 oddielu V Dohovoru Organizácie spojených národov o morskom práve, ktorý upravuje zaobchádzanie so zásobami anadrómnych rýb oddelene od ostatných zásob rýb.

Hospodárenie so živými zdrojmi je dynamickým procesom a často vzniká potreba urýchlene prijať rozhodnutie, čo je vzhľadom na veľmi vysokú mieru byrokracie a pomalý postup spolurozhodovania veľmi ťažké, ako to potvrdzujú doterajšie skúsenosti v súvislosti s Baltským resp. Severným morom. Viacročné plány obsahujú klauzuly týkajúce sa zhodnotenia fungovania po 3 až 5 rokoch. Neexistuje iný formálne vypracovaný spôsob rýchlej reakcie na nepredvídané situácie, ktoré si vyžadujú rýchly zásah. Malo by byť úlohou členských štátov stanoviť, v akých prípadoch a akým spôsobom konať v takýchto situáciách.

Pozmeňovací návrh 17

Článok 15

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Povinnosť vyložiť všetky úlovky
  1.   Všetky úlovky ďalej uvedených zásob rýb, na ktoré sa vzťahujú limity úlovkov a ktoré sa ulovili v rámci rybolovných činností vo vodách Únie alebo rybárskymi plavidlami Únie mimo vôd Únie, sa prinesú a uchovajú na palube rybárskych plavidiel, zaevidujú a vyložia, s výnimkou prípadov, keď sa tieto úlovky používajú ako živá návnada, a to v súlade s týmto časovým rámcom:






  (a) | Najneskôr od 1. januára 2014:






  — | makrely, slede, stavridy, tresky belasé, ryby druhu Capros aper, sardely európske, striebrice, sardinely, korušky polárne; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Povinnosť vyložiť všetky úlovky

1.   Všetky úlovky ďalej uvedených zásob rýb, na ktoré sa vzťahujú limity úlovkov a ktoré sa ulovili v rámci rybolovných činností vo vodách Únie alebo rybárskymi plavidlami Únie mimo vôd Únie, sa prinesú a uchovajú na palube rybárskych plavidiel, zaevidujú a vyložia, s výnimkou prípadov, keď sa tieto úlovky používajú ako živá návnada, a to v súlade s týmto časovým rámcom:

(a)

Najneskôr od 1. januára 2014:

—

makrely, slede, stavridy, tresky belasé, ryby druhu Capros aper, sardely európske, striebrice, sardinely, korušky polárne;

| — | tuniaky modroplutvé, mečiare veľké, tuniaky dlhoplutvé, tuniaky okaté, ostatné plachetníkovité. |
| --- | --- |

—

tuniaky modroplutvé, mečiare veľké, tuniaky dlhoplutvé, tuniaky okaté, ostatné plachetníkovité.

| (b) | Najneskôr od 1. januára 2015: tresky, merlúzy európske, soley; |
| --- | --- |

(b)

Najneskôr od 1. januára 2015: tresky, merlúzy európske, soley;

| (c) | Najneskôr od 1. januára 2016: tresky jednoškvrné, tresky merlang, ryby druhu Lepidorhombus whiffiagonis, čert morský, platesy veľké, molvy veľké, tresky tmavé, tresky žltkavé, platesy Microstomus kitt, kalkany veľké, kalkany hladké, molvy modré, ryby druhu Aphanopus carbo, dlhochvosty tuponosé, ryby druhu Hoplostethus atlanticus, halibuty tmavé, miene lemované, sebastesy a zásoby rýb, ktoré žijú na alebo pri dne, v Stredozemnom mori. |
| --- | --- |

(c)

Najneskôr od 1. januára 2016: tresky jednoškvrné, tresky merlang, ryby druhu Lepidorhombus whiffiagonis, čert morský, platesy veľké, molvy veľké, tresky tmavé, tresky žltkavé, platesy Microstomus kitt, kalkany veľké, kalkany hladké, molvy modré, ryby druhu Aphanopus carbo, dlhochvosty tuponosé, ryby druhu Hoplostethus atlanticus, halibuty tmavé, miene lemované, sebastesy a zásoby rýb, ktoré žijú na alebo pri dne, v Stredozemnom mori.

2.   Pre zásoby rýb uvedené v odseku 1 sa stanovia minimálne ochranné referenčné veľkosti vychádzajúce z najlepších dostupných vedeckých odporúčaní. Predaj úlovkov takýchto zásob rýb nedosahujúcich minimálnu ochrannú referenčnú veľkosť sa obmedzuje výlučne na účel spracovania na rybiu múčku alebo krmivo pre domáce zvieratá.

3.   Obchodné normy pre úlovky rýb ulovených nad rámec stanovených rybolovných možností sa ustanovujú v súlade s článkom 27 [nariadenia o spoločnej organizácii trhov s produktmi rybného hospodárstva a akvakultúry].

4.   Členské štáty zaistia, aby boli rybárske plavidlá Únie plaviace sa pod ich vlajkou vybavené na zaistenie úplného zdokumentovania všetkých rybolovných a spracovateľských činností na účel monitorovania súladu s povinnosťou vyložiť všetky úlovky.

5.   Odsek 1 sa uplatňuje bez toho, aby tým boli dotknuté medzinárodné povinnosti.

6.   Komisia sa splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s článkom 55 na vymedzenie opatrení stanovených v odseku 1 na účely dodržiavania medzinárodných povinností Únie.

1.    úlovk ďalej uvedených rýb, na ktoré sa vzťahujú limity úlovkov a ktoré sa ulovili v rámci rybolovných činností vo vodách Únie alebo rybárskymi plavidlami Únie mimo vôd Únie

| (a) | Najneskôr od 1. januára 2014:






  — | makrely, slede, stavridy, tresky belasé, ryby druhu Capros aper, sardely európske, striebrice, sardinely, korušky polárne; |
| --- | --- | --- |

(a)

Najneskôr od 1. januára 2014:

—

makrely, slede, stavridy, tresky belasé, ryby druhu Capros aper, sardely európske, striebrice, sardinely, korušky polárne;

| — | tuniaky modroplutvé, mečiare veľké, tuniaky dlhoplutvé, tuniaky okaté, ostatné plachetníkovité. |
| --- | --- |

—

tuniaky modroplutvé, mečiare veľké, tuniaky dlhoplutvé, tuniaky okaté, ostatné plachetníkovité.

| (b) | Najneskôr od 1. januára 2015: tresky, merlúzy európske, soley; |
| --- | --- |

(b)

Najneskôr od 1. januára 2015: tresky, merlúzy európske, soley;

| (c) | Najneskôr od 1. januára 2016: tresky jednoškvrné, tresky merlang, ryby druhu Lepidorhombus whiffiagonis, čert morský, platesy veľké, molvy veľké, tresky tmavé, tresky žltkavé, platesy Microstomus kitt, kalkany veľké, kalkany hladké, molvy modré, ryby druhu Aphanopus carbo, dlhochvosty tuponosé, ryby druhu Hoplostethus atlanticus, halibuty tmavé, miene lemované, sebastesy a zásoby rýb, ktoré žijú na alebo pri dne, v Stredozemnom mori. |
| --- | --- |

(c)

Najneskôr od 1. januára 2016: tresky jednoškvrné, tresky merlang, ryby druhu Lepidorhombus whiffiagonis, čert morský, platesy veľké, molvy veľké, tresky tmavé, tresky žltkavé, platesy Microstomus kitt, kalkany veľké, kalkany hladké, molvy modré, ryby druhu Aphanopus carbo, dlhochvosty tuponosé, ryby druhu Hoplostethus atlanticus, halibuty tmavé, miene lemované, sebastesy a zásoby rýb, ktoré žijú na alebo pri dne, v Stredozemnom mori.

2.   Pre zásoby rýb uvedené v odseku 1 sa stanovia minimálne ochranné referenčné veľkosti vychádzajúce z najlepších dostupných vedeckých odporúčaní. Predaj úlovkov takýchto zásob rýb nedosahujúcich minimálnu ochrannú referenčnú veľkosť sa obmedzuje výlučne na účel spracovania na rybiu múčku alebo krmivo pre domáce zvieratá.

3.   Obchodné normy pre úlovky rýb ulovených nad rámec stanovených rybolovných možností sa ustanovujú v súlade s článkom 27 [nariadenia o spoločnej organizácii trhov s produktmi rybného hospodárstva a akvakultúry].

4.   Členské štáty zaistia, aby boli rybárske plavidlá Únie plaviace sa pod ich vlajkou vybavené na zaistenie úplného zdokumentovania všetkých rybolovných a spracovateľských činností na účel monitorovania .

5.   Odsek 1 sa uplatňuje bez toho, aby tým boli dotknuté medzinárodné povinnosti.

6.   Komisia sa splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s článkom 55 na vymedzenie opatrení stanovených v odseku 1 na účely dodržiavania medzinárodných povinností Únie.

7.

Zdôvodnenie

V pozmeňovacom návrhu sa navrhuje zavedenie viacročných plánov na zníženie odvrhovania úlovkov. Tento zámer však prerokúvané dokumenty neobsahujú. EK navrhuje rozhodnutie o povinnosti vyložiť všetky úlovky so začiatkom od stanoveného dátumu. opatrenia na realizáciu rozhodnutia EK by mali vypracovať buď regionálne poradné rady alebo členské štáty v závislosti od situácie. Je asi nepresné hovoriť o viacročných plánoch, pretože tieto plány musia mať oveľa dlhodobejší charakter.

Odhadzovanie rýb späť do mora je z rozličných dôvodov bežnou praxou. Rozvojom postupov rybolovu a používaním technických riešení v snahe o väčšiu selektívnosť sa množstvo neželaných úlovkov môže znížiť. Myšlienka tohto pozmeňovacieho návrhu je obsiahnutá v politických odporúčaniach na začiatku nášho stanoviska, ktoré vyjadruje postoj VR, a preto by mala byť doplnená aj do odporúčaných zmien a doplnení.

Pozmeňovací návrh 18

Článok 16

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Rybolovné možnosti
  1.   Rybolovnými možnosťami pridelenými členským štátom sa každému členskému štátu zaisťuje relatívna stabilita rybolovných činností vzhľadom na každú zásob rýb alebo oblasť rybného hospodárstva. Pri prideľovaní nových rybolovných možností sa zohľadňujú záujmy každého členského štátu.
  2.   Možnosti na vedľajšie úlovky sa môžu vyhradiť v rámci celkových rybolovných možností.
  3.   V rámci rybolovných možností sa dodržiavajú kvantifikovateľné ciele, časové rámce a rozmedzia stanovené v súlade s článkom 9 ods. 2 a článkom 11 písm. b), c) a h).
  4.   Členské štáty si môžu po oznámení Komisii medzi sebou vymeniť všetky rybolovné možnosti, ktoré im boli pridelené, alebo ich časť. | Rybolovné možnosti
  1.   Rybolovnými možnosťami pridelenými členským štátom sa každému členskému štátu zaisťuje relatívna stabilita rybolovných činností vzhľadom na každú zásob rýb alebo oblasť rybného hospodárstva. Pri prideľovaní nových rybolovných možností sa zohľadňujú záujmy každého členského štátu.
  2.   Možnosti na vedľajšie úlovky sa môžu vyhradiť v rámci celkových rybolovných možností.
  3.   V rámci rybolovných možností sa dodržiavajú kvantifikovateľné ciele, časové rámce a rozmedzia stanovené v súlade s článkom 9 ods. 2 a článkom 11 písm. b), c) a h).
  4.   Členské štáty si môžu po oznámení Komisii medzi sebou vymeniť všetky rybolovné možnosti, ktoré im boli pridelené, alebo ich časť. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Rybolovné možnosti

1.   Rybolovnými možnosťami pridelenými členským štátom sa každému členskému štátu zaisťuje relatívna stabilita rybolovných činností vzhľadom na každú zásob rýb alebo oblasť rybného hospodárstva. Pri prideľovaní nových rybolovných možností sa zohľadňujú záujmy každého členského štátu.

2.   Možnosti na vedľajšie úlovky sa môžu vyhradiť v rámci celkových rybolovných možností.

3.   V rámci rybolovných možností sa dodržiavajú kvantifikovateľné ciele, časové rámce a rozmedzia stanovené v súlade s článkom 9 ods. 2 a článkom 11 písm. b), c) a h).

4.   Členské štáty si môžu po oznámení Komisii medzi sebou vymeniť všetky rybolovné možnosti, ktoré im boli pridelené, alebo ich časť.

Rybolovné možnosti

1.   Rybolovnými možnosťami pridelenými členským štátom sa každému členskému štátu zaisťuje relatívna stabilita rybolovných činností vzhľadom na každú zásob rýb alebo oblasť rybného hospodárstva. Pri prideľovaní nových rybolovných možností sa zohľadňujú záujmy každého členského štátu.

2.   Možnosti na vedľajšie úlovky sa môžu vyhradiť v rámci celkových rybolovných možností.

3.   V rámci rybolovných možností sa dodržiavajú kvantifikovateľné ciele, časové rámce a rozmedzia stanovené v súlade s článkom 9 ods. 2 a článkom 11 písm. b), c) a h).

4.   Členské štáty si môžu po oznámení Komisii medzi sebou vymeniť všetky rybolovné možnosti, ktoré im boli pridelené, alebo ich časť.

Zdôvodnenie

Vloženie tohto nového odseku je v súlade s novým nariadením o spoločnej rybárskej politike. O pridelení rybolovných možností by mali naďalej rozhodovať členské štáty, pretože pridelenie rybolovných možností je najdôležitejším dostupným nástrojom na ovplyvňovanie štruktúry a výkonnosti sektora rybolovu. Ide o preferencie, o ktorých by sa malo rozhodovať na úrovni členských štátov na základe ich sociálno-hospodárskych priorít.

Pozmeňovací návrh 19

Článok 17

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Ochranné opatrenia prijaté v súlade s viacročnými plánmi
  1.   Členské štáty sa môžu oprávniť, aby v rámci viacročných plánov zriadených podľa článkov 9, 10 a 11 prijali opatrenia v súlade s daným viacročným plánom, v ktorých sa špecifikujú ochranné opatrenia pre plavidlá plaviace sa pod ich vlajkou, vzťahujúce sa na zásoby vo vodách Únie, pre ktoré im boli pridelené rybolovné možnosti.
  2.   Členské štáty zaistia, aby ochranné opatrenia prijaté podľa článku 1:






  (a) | boli zlučiteľné s cieľmi stanovenými v článkoch 2 a 3; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Ochranné opatrenia prijaté v súlade s viacročnými plánmi

1.   Členské štáty sa môžu oprávniť, aby v rámci viacročných plánov zriadených podľa článkov 9, 10 a 11 prijali opatrenia v súlade s daným viacročným plánom, v ktorých sa špecifikujú ochranné opatrenia pre plavidlá plaviace sa pod ich vlajkou, vzťahujúce sa na zásoby vo vodách Únie, pre ktoré im boli pridelené rybolovné možnosti.

2.   Členské štáty zaistia, aby ochranné opatrenia prijaté podľa článku 1:

(a)

boli zlučiteľné s cieľmi stanovenými v článkoch 2 a 3;

| (b) | boli zlučiteľné s rozsahom a cieľmi viacročného plánu; |
| --- | --- |

(b)

boli zlučiteľné s rozsahom a cieľmi viacročného plánu;

| (c) | efektívne plnili hlavné ciele a kvantifikovateľné čiastočné ciele stanovené vo viacročnom pláne a |
| --- | --- |

(c)

efektívne plnili hlavné ciele a kvantifikovateľné čiastočné ciele stanovené vo viacročnom pláne a

| (d) | neboli voľnejšie ako opatrenia existujúce v rámci právnych predpisov Únie. |
| --- | --- |

(d)

neboli voľnejšie ako opatrenia existujúce v rámci právnych predpisov Únie.

Ochranné opatrenia prijaté v súlade s viacročnými plánmi

Členské štáty sa môžu oprávniť, aby v rámci viacročných plánov zriadených podľa článkov 9, 10 a 11 prijali opatrenia v súlade s daným viacročným plánom, v ktorých sa špecifikujú ochranné opatrenia pre plavidlá plaviace sa pod ich vlajkou, vzťahujúce sa na zásoby vo vodách Únie, pre ktoré im boli pridelené rybolovné možnosti.

Členské štáty zaistia, aby ochranné opatrenia prijaté podľa článku :

| (a) | boli zlučiteľné s cieľmi stanovenými v článkoch 2 a 3; |
| --- | --- |

(a)

boli zlučiteľné s cieľmi stanovenými v článkoch 2 a 3;

| (b) | boli zlučiteľné s rozsahom a cieľmi viacročného plánu; |
| --- | --- |

(b)

boli zlučiteľné s rozsahom a cieľmi viacročného plánu;

| (c) | efektívne plnili hlavné ciele a kvantifikovateľné čiastočné ciele stanovené vo viacročnom pláne a |
| --- | --- |

(c)

efektívne plnili hlavné ciele a kvantifikovateľné čiastočné ciele stanovené vo viacročnom pláne a

| (d) | neboli voľnejšie ako opatrenia existujúce v rámci právnych predpisov Únie. |
| --- | --- |

(d)

neboli voľnejšie ako opatrenia existujúce v rámci právnych predpisov Únie.

Zdôvodnenie

Regionálne poradné rady vytvorila Európska únia v roku 2004, aby poskytovali príslušné poradenstvo v súvislosti s regionálnym rozmerom spoločnej rybárskej politiky. Treba ich viac zapojiť do prijímania rozhodnutí, a to prostredníctvom žiadostí o vypracovanie stanoviska k viacročným plánom. Plány tak budú lepšie prijaté profesionálmi a ľahšie vykonávané.

Pozmeňovací návrh 20

Článok 21

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Technické opatrenia
  V rámci pre technické opatrenia zriadenom podľa článku 14 sa členské štáty môžu oprávniť, aby prijali opatrenia v súlade s daným rámcom, v ktorých sa špecifikujú technické opatrenia pre plavidlá plaviace sa pod ich vlajkou vzťahujúce sa na zásoby v ich vodách, pre ktoré im boli pridelené rybolovné možnosti. Členské štáty zaistia, aby takéto technické opatrenia:






  (a) | boli zlučiteľné s cieľmi stanoveným v článkoch 2 a 3; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Technické opatrenia

V rámci pre technické opatrenia zriadenom podľa článku 14 sa členské štáty môžu oprávniť, aby prijali opatrenia v súlade s daným rámcom, v ktorých sa špecifikujú technické opatrenia pre plavidlá plaviace sa pod ich vlajkou vzťahujúce sa na zásoby v ich vodách, pre ktoré im boli pridelené rybolovné možnosti. Členské štáty zaistia, aby takéto technické opatrenia:

(a)

boli zlučiteľné s cieľmi stanoveným v článkoch 2 a 3;

| (b) | boli zlučiteľné s cieľmi stanovenými v opatreniach prijatých v súlade s článkom 14; |
| --- | --- |

(b)

boli zlučiteľné s cieľmi stanovenými v opatreniach prijatých v súlade s článkom 14;

| (c) | efektívne plnili ciele stanovené v opatreniach prijatých v súlade s článkom 14 a |
| --- | --- |

(c)

efektívne plnili ciele stanovené v opatreniach prijatých v súlade s článkom 14 a

| (d) | neboli voľnejšie ako opatrenia existujúce v rámci právnych predpisov Únie. |
| --- | --- |

(d)

neboli voľnejšie ako opatrenia existujúce v rámci právnych predpisov Únie.

Technické opatrenia

V rámci technick opatren podľa článku 14 členské štáty oprávn, aby prijali opatrenia v súlade s daným rámcom, v ktorých sa špecifikujú technické opatrenia pre plavidlá plaviace sa pod ich vlajkou vzťahujúce sa na zásoby v ich vodách, pre ktoré im boli pridelené rybolovné možnosti. Členské štáty zaistia, aby takéto technické opatrenia:

| (a) | boli zlučiteľné s cieľmi stanoveným v článkoch 2 a 3; |
| --- | --- |

(a)

boli zlučiteľné s cieľmi stanoveným v článkoch 2 a 3;

| (b) | boli zlučiteľné s cieľmi stanovenými v opatreniach prijatých v súlade s článkom 14; |
| --- | --- |

(b)

boli zlučiteľné s cieľmi stanovenými v opatreniach prijatých v súlade s článkom 14;

| (c) | efektívne plnili ciele stanovené v opatreniach prijatých v súlade s článkom 14 a |
| --- | --- |

(c)

efektívne plnili ciele stanovené v opatreniach prijatých v súlade s článkom 14 a

| (d) | neboli voľnejšie ako opatrenia existujúce v rámci právnych predpisov Únie. |
| --- | --- |

(d)

neboli voľnejšie ako opatrenia existujúce v rámci právnych predpisov Únie.

Zdôvodnenie

Regionálne poradné rady vytvorila Európska únia v roku 2004, aby poskytovali príslušné poradenstvo v súvislosti s regionálnym rozmerom spoločnej rybárskej politiky. Treba ich viac zapojiť do prijímania rozhodnutí, a to prostredníctvom žiadostí o vypracovanie stanoviska k viacročným plánom. Plány tak budú lepšie prijaté profesionálmi a ľahšie vykonávané.

Pozmeňovací návrh 21

Článok 27 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Každý členský štát zriadi najneskôr 31. decembra 2013 systém prevoditeľných rybolovných povolení vzťahujúcich sa na






  (a) | všetky rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou 12 metrov alebo viac a |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Každý členský štát zriadi najneskôr 31. decembra 2013 systém prevoditeľných rybolovných povolení vzťahujúcich sa na

(a)

všetky rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou 12 metrov alebo viac a

| (b) | všetky rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou menej ako 12 metrov, ktoré lovia vlečným výstrojom. |
| --- | --- |

(b)

všetky rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou menej ako 12 metrov, ktoré lovia vlečným výstrojom.

1.   Každý členský štát systém prevoditeľných rybolovných povolení vzťahujúcich sa na

| (a) | všetky rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou 12 metrov alebo viac a |
| --- | --- |

(a)

všetky rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou 12 metrov alebo viac a

| (b) | všetky rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou menej ako 12 metrov, ktoré lovia . |
| --- | --- |

(b)

všetky rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou menej ako 12 metrov, ktoré lovia .

Zdôvodnenie

Zavedenie prevoditeľných rybolovných povolení by sa malo podporiť, avšak malo by byť v právomoci členského štátu a prebiehať podľa jeho časového plánu. Takéto prevoditeľné rybolovné povolenia by sa uplatňovali na regulované zásoby a, ako už bolo uvedené, veľkosť plavidla nie je pre mieru využívania takýchto zásob relevantná.

Pozmeňovací návrh 22

Článok 27 ods. 2

| Text návrhu Komisie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Členské štáty môžu systém prevoditeľných rybolovných povolení rozšíriť na rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou menej ako 12 metrov a plavidlá nasadzujúce iný druh výstroja ako vlečný výstroj a túto skutočnosť oznámia Komisii. | Členské štáty môžu systém prevoditeľných rybolovných povolení rozšíriť na rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou menej ako 12 metrov a plavidlá iný druh výstroja ako vlečný výstroj a túto skutočnosť oznámia Komisii. |

Text návrhu Komisie

Navrhovaná zmena

Členské štáty môžu systém prevoditeľných rybolovných povolení rozšíriť na rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou menej ako 12 metrov a plavidlá nasadzujúce iný druh výstroja ako vlečný výstroj a túto skutočnosť oznámia Komisii.

Členské štáty môžu systém prevoditeľných rybolovných povolení rozšíriť na rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou menej ako 12 metrov a plavidlá iný druh výstroja ako vlečný výstroj a túto skutočnosť oznámia Komisii.

Pozmeňovací návrh 23

Článok 28 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Prideľovanie prevoditeľných rybolovných povolení
  1.   Prevoditeľným rybolovným povolením sa ustanovuje nárok užívať individuálne rybolovné možnosti pridelené v súlade s článkom 29 ods. 1. | Prideľovanie prevoditeľných rybolovných povolení
  1.   revoditeľným rybolovným povolením sa ustanovuje nárok užívať individuálne rybolovné možnosti pridelené v súlade s článkom 29 ods. 1. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Prideľovanie prevoditeľných rybolovných povolení

1.   Prevoditeľným rybolovným povolením sa ustanovuje nárok užívať individuálne rybolovné možnosti pridelené v súlade s článkom 29 ods. 1.

Prideľovanie prevoditeľných rybolovných povolení

1.   revoditeľným rybolovným povolením sa ustanovuje nárok užívať individuálne rybolovné možnosti pridelené v súlade s článkom 29 ods. 1.

Zdôvodnenie

Členské štáty by mali mať možnosť rozhodnúť sa, či zavedú systém prevoditeľných rybolovných povolení. Ak sa v tejto otázke dosiahne dohoda, je vhodné zmeniť text ďalších článkov tak, aby sa rámec riadenia prevoditeľných rybolovných povolení uplatňoval iba v tom členskom štáte, ktorý sa pre túto možnosť rozhodol.

Pozmeňovací návrh 24

Článok 28 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Každý členský štát prideľuje prevoditeľné rybolovné povolenia na základe transparentných kritérií, a to pre každú zásobu alebo skupinu zásob, pre ktorú sa udeľujú rybolovné možnosti v súlade s článkom 16 s výnimkou rybolovných možností získaných na základe dohôd o udržateľnom rybnom hospodárstve. | povolenia na základe transparentných kritérií, a to pre každú zásobu alebo skupinu zásob, pre ktorú sa udeľujú rybolovné možnosti v súlade s článkom 16 s výnimkou rybolovných možností získaných na základe dohôd o udržateľnom rybnom hospodárstve. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Každý členský štát prideľuje prevoditeľné rybolovné povolenia na základe transparentných kritérií, a to pre každú zásobu alebo skupinu zásob, pre ktorú sa udeľujú rybolovné možnosti v súlade s článkom 16 s výnimkou rybolovných možností získaných na základe dohôd o udržateľnom rybnom hospodárstve.

povolenia na základe transparentných kritérií, a to pre každú zásobu alebo skupinu zásob, pre ktorú sa udeľujú rybolovné možnosti v súlade s článkom 16 s výnimkou rybolovných možností získaných na základe dohôd o udržateľnom rybnom hospodárstve.

Pozmeňovací návrh 25

Článok 28 ods. 5

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Prideľovanie prevoditeľných rybolovných povolení
  5.   Členské štáty môžu na účel prerozdelenia prevoditeľných rybolovných povolení obmedziť platnosť takýchto povolení na obdobie najmenej 15 rokov. Ak členské štáty neobmedzili platnosť prevoditeľných rybolovných povolení, môžu tieto povolenia stiahnuť, pričom výpovedná lehota tvorí najmenej 15 rokov. | Prideľovanie prevoditeľných rybolovných povolení
  5.   Členské štáty môžu na účel prerozdelenia prevoditeľných rybolovných povolení obmedziť platnosť takýchto povolení. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Prideľovanie prevoditeľných rybolovných povolení

5.   Členské štáty môžu na účel prerozdelenia prevoditeľných rybolovných povolení obmedziť platnosť takýchto povolení na obdobie najmenej 15 rokov. Ak členské štáty neobmedzili platnosť prevoditeľných rybolovných povolení, môžu tieto povolenia stiahnuť, pričom výpovedná lehota tvorí najmenej 15 rokov.

Prideľovanie prevoditeľných rybolovných povolení

5.   Členské štáty môžu na účel prerozdelenia prevoditeľných rybolovných povolení obmedziť platnosť takýchto povolení.

Zdôvodnenie

Prideľovanie prevoditeľných rybolovných povolení by malo ostať v právomoci jednotlivých členských štátov. Lotyšsko, ako aj viaceré iné členské štáty EÚ už majú legislatívu týkajúcu sa rybolovných povolení, ktorá funguje efektívne. Zavedenie nového systému by prinieslo väčšie byrokratické prekážky, vyžiadalo by si ďalšie finančné prostriedky a nezabezpečilo by automaticky, že nový systém bude efektívnejší ako ten existujúci.

Pozmeňovací návrh 26

Článok 28 ods. 6

| Text návrhu Komisie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Členské štáty môžu prevoditeľné rybolovné povolenia stiahnuť s kratšou výpovednou lehotou v prípade, ak sa držiteľ povolenia preukázane dopustil závažného porušenia predpisov. Takéto stiahnutia sa vykonávajú v úplnom súlade so spoločnou rybárskou politikou a zásadou proporcionality a v prípade potreby s okamžitou účinnosťou. | Členské štáty môžu prevoditeľné rybolovné povolenia stiahnuť s kratšou výpovednou lehotou v prípade, ak sa držiteľ povolenia preukázane dopustil závažného porušenia . Takéto stiahnutia sa vykonávajú v úplnom súlade so spoločnou rybárskou politikou a zásadou proporcionality a v prípade potreby s okamžitou účinnosťou. |

Text návrhu Komisie

Navrhovaná zmena

Členské štáty môžu prevoditeľné rybolovné povolenia stiahnuť s kratšou výpovednou lehotou v prípade, ak sa držiteľ povolenia preukázane dopustil závažného porušenia predpisov. Takéto stiahnutia sa vykonávajú v úplnom súlade so spoločnou rybárskou politikou a zásadou proporcionality a v prípade potreby s okamžitou účinnosťou.

Členské štáty môžu prevoditeľné rybolovné povolenia stiahnuť s kratšou výpovednou lehotou v prípade, ak sa držiteľ povolenia preukázane dopustil závažného porušenia . Takéto stiahnutia sa vykonávajú v úplnom súlade so spoločnou rybárskou politikou a zásadou proporcionality a v prípade potreby s okamžitou účinnosťou.

Pozmeňovací návrh 27

Článok 28 ods. 7

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 7.   Bez toho, aby tým bol dotknutý odsek 5 a odsek 6, členské štáty môžu stiahnuť prevoditeľné rybolovné povolenia, ktoré rybárske plavidlo nevyužilo počas neprerušeného obdobia troch rokov. | 7.   Bez toho, aby tým bol dotknutý odsek 5 a odsek 6, členské štáty môžu stiahnuť prevoditeľné rybolovné povolenia, ktoré rybárske plavidlo nevyužilo počas neprerušeného obdobia rokov. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

7.   Bez toho, aby tým bol dotknutý odsek 5 a odsek 6, členské štáty môžu stiahnuť prevoditeľné rybolovné povolenia, ktoré rybárske plavidlo nevyužilo počas neprerušeného obdobia troch rokov.

7.   Bez toho, aby tým bol dotknutý odsek 5 a odsek 6, členské štáty môžu stiahnuť prevoditeľné rybolovné povolenia, ktoré rybárske plavidlo nevyužilo počas neprerušeného obdobia rokov.

Zdôvodnenie

Navrhované obdobie troch rokov je príliš dlhé a mohlo by viesť k špekuláciám. Je potrebné ponechať určitú pružnosť, pokiaľ ide o dĺžku obdobia, aby sa neohrozilo prežitie podnikov, ktoré sa nachádzajú v mimoriadnej situácii.

Pozmeňovací návrh 28

Článok 28 ods. 8

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Vložiť nový bod |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Vložiť nový bod

Pozmeňovací návrh 29

Článok 29

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Prideľovanie individuálnych rybolovných možností
  1.   Členské štáty prideľujú individuálne rybolovné možnosti držiteľom prevoditeľných rybolovných povolení podľa článku 28 na základe rybolovných možností pridelených členským štátom alebo stanovených v plánoch riadenia, ktoré členské štáty prijali v súlade s článkom 19 nariadenia (ES) č. 1967/2006.
  2.   Členské štáty určia rybolovné možnosti, ktoré sa na základe najlepších dostupných vedeckých odporúčaní pridelia rybárskym plavidlám plaviacim sa pod ich vlajkou, pre druhy, pre ktoré Rada nestanovila rybolovné možnosti.
  3.   Rybárske plavidlá vykonávajú rybolovné činnosti, iba ak majú dostatočné individuálne rybolovné možnosti na pokrytie všetkých svojich možných úlovkov.
  4.   Členské štáty môžu vyhradiť až 5 % rybolovných možností. Pokiaľ ide o prideľovanie takýchto vyhradených rybolovných možností, stanovia ciele a transparentné kritériá. Takéto rybolovné možnosti sa môžu prideliť len oprávneným držiteľom prevoditeľných rybolovných povolení v súlade s článkom 28 ods. 4.
  5.   Členský štát môže pri prideľovaní prevoditeľných rybolovných povolení v súlade s článkom 28 a pri prideľovaní rybolovných možností v súlade s odsekom 1 tohto článku poskytnúť stimuly pre rybárske plavidlá nasadzujúce selektívny rybársky výstroj, ktorým sa odstraňujú neželané vedľajšie úlovky, a to v rámci rybolovných možností pridelených danému členskému štátu.
  Členské štáty môžu za využívanie individuálnych rybolovných možností stanoviť poplatky, ktorými sa prispeje k pokrytiu nákladov spojených s riadením rybného hospodárstva. | Prideľovanie individuálnych rybolovných možností
     
     
     
     
     Členský štát môže pri prideľovaní prevoditeľných rybolovných povolení v súlade s článkom 28 a pri prideľovaní rybolovných možností v súlade s odsekom 1 tohto článku poskytnúť stimuly pre rybárske plavidlá nasadzujúce selektívny rybársky výstroj, ktorým sa odstraňujú neželané vedľajšie úlovky, a to v rámci rybolovných možností pridelených danému členskému štátu.
  .   Členské štáty môžu za využívanie individuálnych rybolovných možností stanoviť poplatky, ktorými sa prispeje k pokrytiu nákladov spojených s riadením rybného hospodárstva. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Prideľovanie individuálnych rybolovných možností

1.   Členské štáty prideľujú individuálne rybolovné možnosti držiteľom prevoditeľných rybolovných povolení podľa článku 28 na základe rybolovných možností pridelených členským štátom alebo stanovených v plánoch riadenia, ktoré členské štáty prijali v súlade s článkom 19 nariadenia (ES) č. 1967/2006.

2.   Členské štáty určia rybolovné možnosti, ktoré sa na základe najlepších dostupných vedeckých odporúčaní pridelia rybárskym plavidlám plaviacim sa pod ich vlajkou, pre druhy, pre ktoré Rada nestanovila rybolovné možnosti.

3.   Rybárske plavidlá vykonávajú rybolovné činnosti, iba ak majú dostatočné individuálne rybolovné možnosti na pokrytie všetkých svojich možných úlovkov.

4.   Členské štáty môžu vyhradiť až 5 % rybolovných možností. Pokiaľ ide o prideľovanie takýchto vyhradených rybolovných možností, stanovia ciele a transparentné kritériá. Takéto rybolovné možnosti sa môžu prideliť len oprávneným držiteľom prevoditeľných rybolovných povolení v súlade s článkom 28 ods. 4.

5.   Členský štát môže pri prideľovaní prevoditeľných rybolovných povolení v súlade s článkom 28 a pri prideľovaní rybolovných možností v súlade s odsekom 1 tohto článku poskytnúť stimuly pre rybárske plavidlá nasadzujúce selektívny rybársky výstroj, ktorým sa odstraňujú neželané vedľajšie úlovky, a to v rámci rybolovných možností pridelených danému členskému štátu.

Členské štáty môžu za využívanie individuálnych rybolovných možností stanoviť poplatky, ktorými sa prispeje k pokrytiu nákladov spojených s riadením rybného hospodárstva.

Prideľovanie individuálnych rybolovných možností

Členský štát môže pri prideľovaní prevoditeľných rybolovných povolení v súlade s článkom 28 a pri prideľovaní rybolovných možností v súlade s odsekom 1 tohto článku poskytnúť stimuly pre rybárske plavidlá nasadzujúce selektívny rybársky výstroj, ktorým sa odstraňujú neželané vedľajšie úlovky, a to v rámci rybolovných možností pridelených danému členskému štátu.

.   Členské štáty môžu za využívanie individuálnych rybolovných možností stanoviť poplatky, ktorými sa prispeje k pokrytiu nákladov spojených s riadením rybného hospodárstva.

Zdôvodnenie

Prideľovanie rybolovných možností by malo zostať v rozhodovacej právomoci členských štátov.

Pozmeňovací návrh 30

Článok 31 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Prevod prevoditeľných rybolovných povolení
  1.   Prevoditeľné rybolovné povolenia sú úplne alebo čiastočne prevoditeľné v rámci členského štátu medzi oprávnenými držiteľmi takýchto povolení.
  2.   Členský štát môže povoliť prevod prevoditeľných rybolovných povolení s inými členskými štátmi.
  3.   Členské štáty môžu regulovať prevod prevoditeľných rybolovných povolení stanovením podmienok ich prevodu na základe transparentných a objektívnych kritérií. | Prevod prevoditeľných rybolovných povolení
      povolenia sú úplne alebo čiastočne prevoditeľné v rámci členského štátu medzi oprávnenými držiteľmi takýchto povolení.
     
     Členské štáty môžu regulovať prevod prevoditeľných rybolovných povolení stanovením podmienok ich prevodu na základe transparentných a objektívnych kritérií. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Prevod prevoditeľných rybolovných povolení

1.   Prevoditeľné rybolovné povolenia sú úplne alebo čiastočne prevoditeľné v rámci členského štátu medzi oprávnenými držiteľmi takýchto povolení.

2.   Členský štát môže povoliť prevod prevoditeľných rybolovných povolení s inými členskými štátmi.

3.   Členské štáty môžu regulovať prevod prevoditeľných rybolovných povolení stanovením podmienok ich prevodu na základe transparentných a objektívnych kritérií.

Prevod prevoditeľných rybolovných povolení

povolenia sú úplne alebo čiastočne prevoditeľné v rámci členského štátu medzi oprávnenými držiteľmi takýchto povolení.

Členské štáty môžu regulovať prevod prevoditeľných rybolovných povolení stanovením podmienok ich prevodu na základe transparentných a objektívnych kritérií.

Zdôvodnenie

Systém prevoditeľných rybolovných povolení by mal byť pre členské štáty nepovinný. Rámec spravovania týchto povolení sa uplatňuje iba vtedy, keď si členský štát tento systém zvolil.

Prevoditeľné rybolovné povolenia sa v členských štátoch prevádzajú s cieľom zachovať relatívnu stabilitu, ako to stanovuje článok 16 ods. 1. Nezdá sa byť vhodné povoliť prevod povolení, ktorý by mohol ohroziť základné a nezvratné zásady zachovania relatívnej stability.

Pozmeňovací návrh 31

Článok 32 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Prenájom individuálnych rybolovných možností
  1.   Individuálne rybolovné možnosti sa môžu v rámci členského štátu úplne alebo čiastočne prenajímať.
  2.   Členský štát môže povoliť prenájom individuálnych rybolovných možností s inými členskými štátmi. | Prenájom individuálnych rybolovných možností
  1.   Individuálne rybolovné možnosti sa môžu v rámci členského štátu úplne alebo čiastočne prenajímať. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Prenájom individuálnych rybolovných možností

1.   Individuálne rybolovné možnosti sa môžu v rámci členského štátu úplne alebo čiastočne prenajímať.

2.   Členský štát môže povoliť prenájom individuálnych rybolovných možností s inými členskými štátmi.

Prenájom individuálnych rybolovných možností

1.   Individuálne rybolovné možnosti sa môžu v rámci členského štátu úplne alebo čiastočne prenajímať.

Zdôvodnenie

Prevoditeľné rybolovné povolenia sa v členských štátoch prenajímajú s cieľom zachovať relatívnu stabilitu, ako to stanovuje článok 16 ods. 1. Nezdá sa byť vhodné povoliť prenajímanie povolení, ktoré by ohrozilo základné a nezvratné zásady zachovania relatívnej stability.

Pozmeňovací návrh 32

Článok 35

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Flotila každého členského štátu sa riadi stropmi kapacity rybolovu stanovenými v prílohe II.
  2.   stanovených v súlade s odsekom 1 vyňala rybárske plavidlá, na ktoré sa vzťahuje systém prevoditeľných rybolovných povolení zriadený v súlade s článkom 27. V takomto prípade sa stropy kapacity rybolovu prepočítajú, aby sa zohľadnili rybárske plavidlá, na ktoré sa nevzťahuje systém prevoditeľných rybolovných povolení.
  3.   Komisia sa splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s článkom 55 týkajúce sa prepočítania stropov kapacity rybolovu uvedených v odseku 1 a odseku 2. | 1.   Flotila každého členského štátu sa riadi stropmi kapacity rybolovu stanovenými v prílohe II.
  2.   stanovených v súlade s odsekom 1 vyňala rybárske plavidlá, na ktoré sa vzťahuje systém prevoditeľných rybolovných povolení zriadený v súlade s článkom 27. V takomto prípade sa stropy kapacity rybolovu prepočítajú, aby sa zohľadnili rybárske plavidlá, na ktoré sa nevzťahuje systém prevoditeľných rybolovných povolení.
  3.   Komisia sa splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s článkom 55 týkajúce sa prepočítania stropov kapacity rybolovu uvedených v odseku 1 a odseku 2. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Flotila každého členského štátu sa riadi stropmi kapacity rybolovu stanovenými v prílohe II.

2.   stanovených v súlade s odsekom 1 vyňala rybárske plavidlá, na ktoré sa vzťahuje systém prevoditeľných rybolovných povolení zriadený v súlade s článkom 27. V takomto prípade sa stropy kapacity rybolovu prepočítajú, aby sa zohľadnili rybárske plavidlá, na ktoré sa nevzťahuje systém prevoditeľných rybolovných povolení.

3.   Komisia sa splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s článkom 55 týkajúce sa prepočítania stropov kapacity rybolovu uvedených v odseku 1 a odseku 2.

1.   Flotila každého členského štátu sa riadi stropmi kapacity rybolovu stanovenými v prílohe II.

2.   stanovených v súlade s odsekom 1 vyňala rybárske plavidlá, na ktoré sa vzťahuje systém prevoditeľných rybolovných povolení zriadený v súlade s článkom 27. V takomto prípade sa stropy kapacity rybolovu prepočítajú, aby sa zohľadnili rybárske plavidlá, na ktoré sa nevzťahuje systém prevoditeľných rybolovných povolení.

3.   Komisia sa splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s článkom 55 týkajúce sa prepočítania stropov kapacity rybolovu uvedených v odseku 1 a odseku 2.

Zdôvodnenie

Štruktúru flotily najvzdialenejších regiónov tvoria najmä malé plavidlá využívané hlavne na pobrežný rybolov a charakterizuje ju remeselná povaha tejto činnosti a neisté príjmy. Nové navrhované referenčné hodnoty, ktoré vychádzajú zo stavu flotily k 31. 12. 2010, výrazne narušia životaschopnosť rybolovu v najvzdialenejších regiónoch.

Pozmeňovací návrh 33

Článok 53

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Úlohy poradných rád
  1.   Poradné rady môžu:






  (a) | predkladať Komisii alebo dotknutému členskému štátu odporúčania a návrhy k záležitostiam týkajúcim sa riadenia rybného hospodárstva; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Úlohy poradných rád

1.   Poradné rady môžu:

(a)

predkladať Komisii alebo dotknutému členskému štátu odporúčania a návrhy k záležitostiam týkajúcim sa riadenia rybného hospodárstva;

| (b) | informovať Komisiu a členské štáty o problémoch týkajúcich sa riadenia rybného hospodárstva a akvakultúry v ich oblasti pôsobnosti; |
| --- | --- |

(b)

informovať Komisiu a členské štáty o problémoch týkajúcich sa riadenia rybného hospodárstva a akvakultúry v ich oblasti pôsobnosti;

| (c) | v úzkej spolupráci s vedcami prispievať k zberu, poskytovaniu a analýze údajov, ktoré sú potrebné na vypracovanie ochranných opatrení. |
| --- | --- |

(c)

v úzkej spolupráci s vedcami prispievať k zberu, poskytovaniu a analýze údajov, ktoré sú potrebné na vypracovanie ochranných opatrení.

2.   Komisia a v prípade potreby dotknutý členský štát reagujú na každé odporúčanie, návrh alebo informácie získané podľa odseku 1 v rámci primeranej časovej lehoty.

Úlohy poradných rád

1.   Poradné rady:

| | |
| --- | --- |

()

| | |
| --- | --- |

| () | predklada Komisii alebo dotknutému členskému štátu odporúčania a návrhy k záležitostiam týkajúcim sa riadenia rybného hospodárstva; |
| --- | --- |

predklada Komisii alebo dotknutému členskému štátu odporúčania a návrhy k záležitostiam týkajúcim sa riadenia rybného hospodárstva;

| () | inform Komisiu a členské štáty o problémoch týkajúcich sa riadenia rybného hospodárstva a akvakultúry v ich oblasti pôsobnosti; |
| --- | --- |

()

inform Komisiu a členské štáty o problémoch týkajúcich sa riadenia rybného hospodárstva a akvakultúry v ich oblasti pôsobnosti;

| () | v úzkej spolupráci s vedcami prispieva k zberu, poskytovaniu a analýze údajov, ktoré sú potrebné na vypracovanie ochranných opatrení. |
| --- | --- |

()

v úzkej spolupráci s vedcami prispieva k zberu, poskytovaniu a analýze údajov, ktoré sú potrebné na vypracovanie ochranných opatrení.

2.   Komisia a v prípade potreby dotknutý členský štát reagujú na každé odporúčanie, návrh alebo informácie získané podľa odseku 1 v rámci primeranej časovej lehoty.

Zdôvodnenie

Treba podporiť vytvorenie decentralizovanej správy, ktorá by mala byť zavedená pri vypracúvaní pravidiel spoločnej rybárskej politiky, a to posilnením regionálnej úrovne pri navrhovaní predpisov, a najmä v realizačnej fáze. Regionálne poradné rady by v tejto decentralizovanej správe mali zohrávať ústrednú úlohu (posilnená schopnosť predkladať návrhy, lepšie zohľadnenie ich názorov), pričom by do ich prác mali byť do väčšej miery zapojené členské štáty a rôzne zainteresované strany. Regionálne poradné rady budú mať takto väčšiu legitímnosť, stanú sa vhodným rámcom na diskusie o jednotlivých sektoroch rybného hospodárstva a budú môcť zabezpečiť vedecké monitorovanie v závislosti od regionálnych výziev. Bude im poskytnutá finančná pomoc stanovená v nariadení o Európskom fonde námorného a rybného hospodárstva a ich zloženie bude rozšírené o zástupcov členských štátov a dôležitých vedeckých inštitútov. V rámci tohto nového zloženia bude stanovisko týchto rád, „rozšírených“ o zástupcov členských štátov a všetkých zainteresovaných strán, prijímané na základe konsenzu. Komisia by tak konečne predložila zákonodarcovi nový návrh, ktorý by zohľadňoval vyslovené názory. Regionálne poradné rady budú môcť v prípade potreby predkladať Komisii aj návrhy predpisov.

Pozmeňovací návrh 34

Článok 54

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Zloženie, fungovanie a financovanie poradných rád
  1.   Poradné rady sa skladajú zo zástupcov organizácií zastupujúcich prevádzkovateľov rybného hospodárstva a ostatných záujmových skupín, na ktoré má spoločná rybárska politika vplyv.
  2.   Každá poradná rada pozostáva z valného zhromaždenia a výkonného výboru a prijíma opatrenia potrebné na svoju organizáciu a na zaistenie transparentnosti a zohľadnenia všetkých vyjadrených názorov.
  3.   Poradné rady môžu ako orgány, ktoré sledujú cieľ vo všeobecnom európskom záujme, žiadať o finančnú pomoc Únie.
  4.   Komisia sa splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s článkom 55 týkajúce sa zloženia a fungovania poradných rád. | Zloženie, fungovanie a financovanie poradných rád
  1.   Poradné rady sa skladajú zo zástupcov organizácií zastupujúcich prevádzkovateľov rybného hospodárstva a ostatných záujmových skupín, na ktoré má spoločná rybárska politika vplyv.
  2.   Každá poradná rada pozostáva z valného zhromaždenia a výkonného výboru a prijíma opatrenia potrebné na svoju organizáciu a na zaistenie transparentnosti a zohľadnenia všetkých vyjadrených názorov.
  3.   Poradné rady môžu ako orgány, ktoré sledujú cieľ vo všeobecnom európskom záujme, žiadať o finančnú pomoc Únie.
  4.   Komisia sa splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s článkom 55 týkajúce sa zloženia a fungovania poradných rád. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zloženie, fungovanie a financovanie poradných rád

1.   Poradné rady sa skladajú zo zástupcov organizácií zastupujúcich prevádzkovateľov rybného hospodárstva a ostatných záujmových skupín, na ktoré má spoločná rybárska politika vplyv.

2.   Každá poradná rada pozostáva z valného zhromaždenia a výkonného výboru a prijíma opatrenia potrebné na svoju organizáciu a na zaistenie transparentnosti a zohľadnenia všetkých vyjadrených názorov.

3.   Poradné rady môžu ako orgány, ktoré sledujú cieľ vo všeobecnom európskom záujme, žiadať o finančnú pomoc Únie.

4.   Komisia sa splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s článkom 55 týkajúce sa zloženia a fungovania poradných rád.

Zloženie, fungovanie a financovanie poradných rád

1.   Poradné rady sa skladajú zo zástupcov organizácií zastupujúcich prevádzkovateľov rybného hospodárstva a ostatných záujmových skupín, na ktoré má spoločná rybárska politika vplyv.

2.   Každá poradná rada pozostáva z valného zhromaždenia a výkonného výboru a prijíma opatrenia potrebné na svoju organizáciu a na zaistenie transparentnosti a zohľadnenia všetkých vyjadrených názorov.

3.   Poradné rady môžu ako orgány, ktoré sledujú cieľ vo všeobecnom európskom záujme, žiadať o finančnú pomoc Únie.

4.   Komisia sa splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s článkom 55 týkajúce sa zloženia a fungovania poradných rád.

Zdôvodnenie

Aby boli poradné rady účinnejšie a mali väčšiu legitímnosť, musia v nich byť zastúpené aj členské štáty a dôležité vedecké inštitúty, vďaka čomu budú diskusie o regionálnych výzvach rybného hospodárstva plodnejšie a efektívnejšie.

Dokument COM(2011) 416 final

Pozmeňovací návrh 35

Článok 8

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (b) | čo najlepšie využívanie odvrhnutých úlovkov komerčných populácií, konkrétne:






  — | zbavením sa vyložených výrobkov, ktoré nedosahujú minimálnu predajnú veľkosť podľa článku 39 ods. 2 písm. a) na účely iné než je ľudská spotreba; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(b)

čo najlepšie využívanie odvrhnutých úlovkov komerčných populácií, konkrétne:

—

zbavením sa vyložených výrobkov, ktoré nedosahujú minimálnu predajnú veľkosť podľa článku 39 ods. 2 písm. a) na účely iné než je ľudská spotreba;

| — | uvedením vyložených výrobkov, ktoré nedosahujú minimálnu predajnú veľkosť podľa článku 39 ods. 2 písm. a), na trh; |
| --- | --- |

—

uvedením vyložených výrobkov, ktoré nedosahujú minimálnu predajnú veľkosť podľa článku 39 ods. 2 písm. a), na trh;

| — | bezplatná distribúcia vyložených výrobkov na filantropické alebo charitatívne účely; |
| --- | --- |

—

bezplatná distribúcia vyložených výrobkov na filantropické alebo charitatívne účely;

| b) | čo najlepšie využívanie odvrhnutých úlovkov komerčných populácií, konkrétne:






  — | zbavením sa vyložených výrobkov, ktoré nedosahujú minimálnu predajnú veľkosť podľa článku 39 ods. 2 písm. a) na účely iné než je ľudská spotreba; |
| --- | --- | --- |

b)

čo najlepšie využívanie odvrhnutých úlovkov komerčných populácií, konkrétne:

—

zbavením sa vyložených výrobkov, ktoré nedosahujú minimálnu predajnú veľkosť podľa článku 39 ods. 2 písm. a) na účely iné než je ľudská spotreba;

| — | uvedením vyložených výrobkov, ktoré nedosahujú minimálnu predajnú veľkosť podľa článku 39 ods. 2 písm. a), na trh; |
| --- | --- |

—

uvedením vyložených výrobkov, ktoré nedosahujú minimálnu predajnú veľkosť podľa článku 39 ods. 2 písm. a), na trh;

| — | bezplatn vyložených výrobkov na filantropické alebo charitatívne účely; |
| --- | --- |

—

bezplatn vyložených výrobkov na filantropické alebo charitatívne účely;

Zdôvodnenie

Existuje zásadný rozdiel medzi bezplatnou distribúciou (náklady na ňu znáša organizácia výrobcov) a bezplatným poskytnutím (náklady môže znášať organizácia výrobcov alebo odberateľ).

V Bruseli 4. mája 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 409, 30.12.2006, s. 11.

1

(2)  Ú. v. ES L 274, 25.9.1986, s. 1.

2

---

| 27.7.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 225/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 225/46

---

Stanovisko Výboru regiónov „Aktívne starnutie: inovácia – inteligentné zdravie – lepšia kvalita života“

2012/C 225/05

VÝBOR REGIÓNOV

| — | Žiada Komisiu, aby v rámci odkazu Európskeho roka 2012 iniciovala európsky dohovor primátorov a starostov k demografickým zmenám s cieľom spojiť miestne a regionálne orgány, ktoré majú záujem na presadzovaní riešení inovácií, inteligentného zdravia a lepšej kvality života na podporu aktívneho a zdravého starnutia a aby poskytla tomuto dohovoru administratívnu a finančnú pomoc. |
| --- | --- |

—

Žiada Komisiu, aby v rámci odkazu Európskeho roka 2012 iniciovala európsky dohovor primátorov a starostov k demografickým zmenám s cieľom spojiť miestne a regionálne orgány, ktoré majú záujem na presadzovaní riešení inovácií, inteligentného zdravia a lepšej kvality života na podporu aktívneho a zdravého starnutia a aby poskytla tomuto dohovoru administratívnu a finančnú pomoc.

| — | Stotožňuje sa s víziou združenia subjektov zapojených do európskeho roka 2012, ktorá sa týka spoločnosti všetkých vekových kategórií, v ktorej majú všetci možnosť zohrávať aktívnu úlohu a majú rovnaké práva a príležitosti vo všetkých fázach života bez ohľadu na vek, pohlavie, rasu alebo etnický pôvod, náboženské vyznanie a presvedčenie, sociálne alebo ekonomické postavenie, sexuálnu orientáciu; fyzický či duševný stav alebo potrebu opatery. |
| --- | --- |

—

Stotožňuje sa s víziou združenia subjektov zapojených do európskeho roka 2012, ktorá sa týka spoločnosti všetkých vekových kategórií, v ktorej majú všetci možnosť zohrávať aktívnu úlohu a majú rovnaké práva a príležitosti vo všetkých fázach života bez ohľadu na vek, pohlavie, rasu alebo etnický pôvod, náboženské vyznanie a presvedčenie, sociálne alebo ekonomické postavenie, sexuálnu orientáciu; fyzický či duševný stav alebo potrebu opatery.

| — | Zdôrazňuje, že je dôležité radiť sa so staršími ľuďmi a aktívne ich zapájať, ako aj ich opatrovateľov do mapovania ich potrieb, vypracovania riešení a hodnotenia ich účinnosti. Takýto participatívny prístup podporuje sociálne začlenenie a zabezpečuje, že poskytované služby čo najviac zodpovedajú skutočným potrebám príjemcov. |
| --- | --- |

—

Zdôrazňuje, že je dôležité radiť sa so staršími ľuďmi a aktívne ich zapájať, ako aj ich opatrovateľov do mapovania ich potrieb, vypracovania riešení a hodnotenia ich účinnosti. Takýto participatívny prístup podporuje sociálne začlenenie a zabezpečuje, že poskytované služby čo najviac zodpovedajú skutočným potrebám príjemcov.

| — | Odporúča, aby Európska komisia aktívnejšie zapájala miestne a regionálne orgány do procesu hodnotenia sociálneho vplyvu rôznych iniciatív uskutočňovaných na podporu aktívneho a zdravého starnutia, aby sa zabezpečilo, že dosah na staršie ženy a mužov v praxi bude primerane posúdený. |
| --- | --- |

—

Odporúča, aby Európska komisia aktívnejšie zapájala miestne a regionálne orgány do procesu hodnotenia sociálneho vplyvu rôznych iniciatív uskutočňovaných na podporu aktívneho a zdravého starnutia, aby sa zabezpečilo, že dosah na staršie ženy a mužov v praxi bude primerane posúdený.

| Hlavný spravodajca | pán Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT/EĽS), predseda okresného zastupiteľstva Zarasai a člen okresnej rady |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | / |

Hlavný spravodajca

pán Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT/EĽS), predseda okresného zastupiteľstva Zarasai a člen okresnej rady

Referenčný dokument

/

I.   ÚVOD

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | Víta iniciatívu dánskeho predsedníctva Rady EÚ, ktorej cieľom je zapojiť orgány na nižšej ako štátnej úrovni do dialógu na úrovni EÚ o tom, ako možno čeliť demografickým výzvam a v čo najväčšej miere využiť možnosti vyplývajúce zo starnutia obyvateľstva. Ako sa uvádza v stanovisku Výboru regiónov na tému „Riešenie otázky vplyvu starnutia obyvateľstva v EÚ“ (1) a v správe Európskeho parlamentu o Európskom roku 2012 (2), miestne a regionálne orgány v mnohých členských štátoch majú kľúčové právomoci v troch oblastiach, na ktorých sa zakladá Európsky rok aktívneho starnutia a solidarity medzi generáciami, a to v oblasti zamestnanosti, účasti na živote spoločnosti a nezávislého života. |
| --- | --- |

1.

Víta iniciatívu dánskeho predsedníctva Rady EÚ, ktorej cieľom je zapojiť orgány na nižšej ako štátnej úrovni do dialógu na úrovni EÚ o tom, ako možno čeliť demografickým výzvam a v čo najväčšej miere využiť možnosti vyplývajúce zo starnutia obyvateľstva. Ako sa uvádza v stanovisku Výboru regiónov na tému „Riešenie otázky vplyvu starnutia obyvateľstva v EÚ“ (1) a v správe Európskeho parlamentu o Európskom roku 2012 (2), miestne a regionálne orgány v mnohých členských štátoch majú kľúčové právomoci v troch oblastiach, na ktorých sa zakladá Európsky rok aktívneho starnutia a solidarity medzi generáciami, a to v oblasti zamestnanosti, účasti na živote spoločnosti a nezávislého života.

| 2. | Zdôrazňuje, že riešenie problému starnutia obyvateľstva je jedným z cieľov stratégie Európa 2020. Keďže miestne a regionálne orgány zohrávajú poprednú úlohu v otázke potrieb občanov a sú zodpovedné za poskytovanie väčšiny služieb, ktoré starší občania k dôstojnému životu v starobe potrebujú, je ich priame zapojenie do všetkých diskusií na úrovni EÚ o starnutí rozhodujúce v záujme dosiahnutia cieľov stratégie Európa 2020 a prispelo by k zvýšeniu hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti. |
| --- | --- |

2.

Zdôrazňuje, že riešenie problému starnutia obyvateľstva je jedným z cieľov stratégie Európa 2020. Keďže miestne a regionálne orgány zohrávajú poprednú úlohu v otázke potrieb občanov a sú zodpovedné za poskytovanie väčšiny služieb, ktoré starší občania k dôstojnému životu v starobe potrebujú, je ich priame zapojenie do všetkých diskusií na úrovni EÚ o starnutí rozhodujúce v záujme dosiahnutia cieľov stratégie Európa 2020 a prispelo by k zvýšeniu hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.

| 3. | Víta európske partnerstvo v oblasti inovácií zamerané na aktívne a zdravé starnutie, ktorého cieľom je zmobilizovať široké spektrum zainteresovaných strán na všetkých úrovniach do úsilia predĺžiť predpokladané roky života prežité v dobrom zdraví o dva roky (ukazovateľ počtu rokov prežitých v zdraví), a poukazuje na to, že miestne a regionálne orgány majú kľúčové právomoci týkajúce sa troch pilierov v rámci EIP-AHA (Európske partnerstvá v oblasti inovácií – aktívne a zdravé starnutie), ktorými sú: prevencia, skríning a včasná diagnostika; starostlivosť a liečba a aktívne starnutie a nezávislý život. |
| --- | --- |

3.

Víta európske partnerstvo v oblasti inovácií zamerané na aktívne a zdravé starnutie, ktorého cieľom je zmobilizovať široké spektrum zainteresovaných strán na všetkých úrovniach do úsilia predĺžiť predpokladané roky života prežité v dobrom zdraví o dva roky (ukazovateľ počtu rokov prežitých v zdraví), a poukazuje na to, že miestne a regionálne orgány majú kľúčové právomoci týkajúce sa troch pilierov v rámci EIP-AHA (Európske partnerstvá v oblasti inovácií – aktívne a zdravé starnutie), ktorými sú: prevencia, skríning a včasná diagnostika; starostlivosť a liečba a aktívne starnutie a nezávislý život.

| 4. | Stotožňuje sa s víziou združenia subjektov zapojených do európskeho roka 2012, ktorá sa týka spoločnosti všetkých vekových kategórií, v ktorej majú všetci možnosť zohrávať aktívnu úlohu a majú rovnaké práva a príležitosti vo všetkých fázach života bez ohľadu na vek, pohlavie, rasu alebo etnický pôvod, náboženské vyznanie a presvedčenie, sociálne alebo ekonomické postavenie, sexuálnu orientáciu; fyzický či duševný stav alebo potrebu opatery. |
| --- | --- |

4.

Stotožňuje sa s víziou združenia subjektov zapojených do európskeho roka 2012, ktorá sa týka spoločnosti všetkých vekových kategórií, v ktorej majú všetci možnosť zohrávať aktívnu úlohu a majú rovnaké práva a príležitosti vo všetkých fázach života bez ohľadu na vek, pohlavie, rasu alebo etnický pôvod, náboženské vyznanie a presvedčenie, sociálne alebo ekonomické postavenie, sexuálnu orientáciu; fyzický či duševný stav alebo potrebu opatery.

| 5. | Odporúča zaujať kladný prístup k starnutiu a pripája sa k predstave, že inovácia môže prispieť k lepšiemu poskytovaniu služieb nášmu starnúcemu obyvateľstvu. Treba však zdôrazniť, že inovácia by sa nemala presadzovať len kvôli zmene, ale ako cenný popud na zvýšenie kvality a nákladovej účinnosti pri riešení pribúdajúcich a vyvíjajúcich sa potrieb v čase finančných obmedzení. |
| --- | --- |

5.

Odporúča zaujať kladný prístup k starnutiu a pripája sa k predstave, že inovácia môže prispieť k lepšiemu poskytovaniu služieb nášmu starnúcemu obyvateľstvu. Treba však zdôrazniť, že inovácia by sa nemala presadzovať len kvôli zmene, ale ako cenný popud na zvýšenie kvality a nákladovej účinnosti pri riešení pribúdajúcich a vyvíjajúcich sa potrieb v čase finančných obmedzení.

| 6. | Zastáva názor, že z dôvodu hospodárskej a finančnej krízy je naliehavejšie ako kedykoľvek predtým zásadne prehodnotiť spôsob, akým naša spoločnosť funguje a urobiť všetko pre to, aby sa umožnilo všetkým ľuďom, mladým aj starým, aktívne sa uplatniť na trhu práce a vo svojich komunitách a žiť čo najdlhšie nezávisle. Najlepší prístup k starnutiu obyvateľstva je podpora spoločenstiev ústretových ku starším osobám, kde sú verejný priestor, doprava, bývanie a miestne služby už svojou koncepciou zamerané na potreby všetkých generácií a kde sa podporuje solidarita a spolupráca medzi generáciami. Takéto spoločenstvá sú väčšinou aj šetrnejšie k životnému prostrediu a väčšmi prispievajú k sociálnej súdržnosti a lepšiemu zapojeniu ostatných zraniteľných skupín občanov do spoločnosti. |
| --- | --- |

6.

Zastáva názor, že z dôvodu hospodárskej a finančnej krízy je naliehavejšie ako kedykoľvek predtým zásadne prehodnotiť spôsob, akým naša spoločnosť funguje a urobiť všetko pre to, aby sa umožnilo všetkým ľuďom, mladým aj starým, aktívne sa uplatniť na trhu práce a vo svojich komunitách a žiť čo najdlhšie nezávisle. Najlepší prístup k starnutiu obyvateľstva je podpora spoločenstiev ústretových ku starším osobám, kde sú verejný priestor, doprava, bývanie a miestne služby už svojou koncepciou zamerané na potreby všetkých generácií a kde sa podporuje solidarita a spolupráca medzi generáciami. Takéto spoločenstvá sú väčšinou aj šetrnejšie k životnému prostrediu a väčšmi prispievajú k sociálnej súdržnosti a lepšiemu zapojeniu ostatných zraniteľných skupín občanov do spoločnosti.

| 7. | Zdôrazňuje, že je dôležité radiť sa so staršími ľuďmi a aktívne ich zapájať, ako aj ich opatrovateľov do mapovania ich potrieb, vypracovania riešení a hodnotenia ich účinnosti. Takýto participatívny prístup podporuje sociálne začlenenie a zabezpečuje, že poskytované služby čo najviac zodpovedajú skutočným potrebám príjemcov. |
| --- | --- |

7.

Zdôrazňuje, že je dôležité radiť sa so staršími ľuďmi a aktívne ich zapájať, ako aj ich opatrovateľov do mapovania ich potrieb, vypracovania riešení a hodnotenia ich účinnosti. Takýto participatívny prístup podporuje sociálne začlenenie a zabezpečuje, že poskytované služby čo najviac zodpovedajú skutočným potrebám príjemcov.

| 8. | Konštatuje, že v posledných desiatich rokoch sa v rôznych častiach Európy objavila koncepcia „striebornej ekonomiky“. Jej cieľom je vývoj celej škály výrobkov a služieb pre rastúci počet starších ľudí s potrebami, ktoré sa týkajú zdravia a starostlivosti, so zníženou pohyblivosťou a obmedzeniami v každodenných činnostiach. Strieborná ekonomika sa rozšírila na ďalšie segmenty trhu, ako napr. wellness, fitness, voľný čas, cestovanie, kultúru, komunikáciu, zábavu a prístup k novým technológiám. Mnohé MSP a podnikateľské zoskupenia vo viacerých členských štátoch sa špecializujú na inovačné technológie pre starších ľudí, napr. v oblasti automatizácie domácností, ktoré poskytujú výborné možnosti rastu. Treba však poukázať tiež na to, že hoci starší ľudia uznávajú potrebu špeciálnych výrobkov a služieb pre osoby so špeciálnymi potrebami, väčšina z nich by však radšej využívala bežné tovary a služby. Preto by sa mal podporovať širší prístup na základe konceptu „dizajn pre všetkých“, v rámci ktorého sú zohľadňované očakávania starších ľudí a osôb so zdravotným postihnutím, spolu s rozvojom špecializovaných výrobkov pre veľmi špecifické potreby. |
| --- | --- |

8.

Konštatuje, že v posledných desiatich rokoch sa v rôznych častiach Európy objavila koncepcia „striebornej ekonomiky“. Jej cieľom je vývoj celej škály výrobkov a služieb pre rastúci počet starších ľudí s potrebami, ktoré sa týkajú zdravia a starostlivosti, so zníženou pohyblivosťou a obmedzeniami v každodenných činnostiach. Strieborná ekonomika sa rozšírila na ďalšie segmenty trhu, ako napr. wellness, fitness, voľný čas, cestovanie, kultúru, komunikáciu, zábavu a prístup k novým technológiám. Mnohé MSP a podnikateľské zoskupenia vo viacerých členských štátoch sa špecializujú na inovačné technológie pre starších ľudí, napr. v oblasti automatizácie domácností, ktoré poskytujú výborné možnosti rastu. Treba však poukázať tiež na to, že hoci starší ľudia uznávajú potrebu špeciálnych výrobkov a služieb pre osoby so špeciálnymi potrebami, väčšina z nich by však radšej využívala bežné tovary a služby. Preto by sa mal podporovať širší prístup na základe konceptu „dizajn pre všetkých“, v rámci ktorého sú zohľadňované očakávania starších ľudí a osôb so zdravotným postihnutím, spolu s rozvojom špecializovaných výrobkov pre veľmi špecifické potreby.

| 9. | Upozorňuje na trend, že stále viac miestnych a regionálnych orgánov sa snaží o sociálne inovácie a riešenia založené na IKT s cieľom zvýšiť kvalitu a nákladovú efektívnosť svojich služieb v oblasti zdravotnej a dlhodobej starostlivosti tak v mestských, ako aj vidieckych oblastiach, kde takéto riešenia môžu prispieť k tomu, že rozhodujúce služby pre starších ľudí budú poskytované za cenu, ktorá je pre verejné a súkromné zdroje prijateľnejšia. Takéto iniciatívy však vyžadujú určité investície a opatrenia, ktoré musia uskutočniť iné úrovne riadenia, aby sa prešlo od pilotných projektov k rozsiahlym modelom, ktoré sa môžu použiť na úrovni jednotlivých štátov alebo kdekoľvek v EÚ. Toto je oblasť, v ktorej miestne a regionálne orgány potrebujú čo najväčšiu podporu svojich národných vlád a Európskej únie. |
| --- | --- |

9.

Upozorňuje na trend, že stále viac miestnych a regionálnych orgánov sa snaží o sociálne inovácie a riešenia založené na IKT s cieľom zvýšiť kvalitu a nákladovú efektívnosť svojich služieb v oblasti zdravotnej a dlhodobej starostlivosti tak v mestských, ako aj vidieckych oblastiach, kde takéto riešenia môžu prispieť k tomu, že rozhodujúce služby pre starších ľudí budú poskytované za cenu, ktorá je pre verejné a súkromné zdroje prijateľnejšia. Takéto iniciatívy však vyžadujú určité investície a opatrenia, ktoré musia uskutočniť iné úrovne riadenia, aby sa prešlo od pilotných projektov k rozsiahlym modelom, ktoré sa môžu použiť na úrovni jednotlivých štátov alebo kdekoľvek v EÚ. Toto je oblasť, v ktorej miestne a regionálne orgány potrebujú čo najväčšiu podporu svojich národných vlád a Európskej únie.

| 10. | Zdôrazňuje, že hoci je možné na miestnej úrovni nájsť mnoho príkladov inovatívnych opatrení na podporu aktívneho a zdravého starnutia a že sociálne inkubátory zamerané na potreby, ktoré sa snažia riešiť, sú často miestnymi iniciatívami, prístup založený na projektoch nie je vždy účinným spôsobom ako dosiahnuť kritické množstvo a dlhodobú udržateľnosť. Na dosiahnutie inkluzívneho a podporujúceho prostredia je potrebná celková strategická vízia, ktorá zahŕňa celú škálu otázok. Jasným príkladom je sociálna inovácia mestskej správy dánskej Fredericii, ktorej cieľom je prostredníctvom prevencie, rehabilitácie, technológie a sociálnych sietí zachovať alebo obnoviť schopnosť sebestačnosti medzi staršími ľuďmi, ktorí potrebujú pomoc pri svojich každodenných činnostiach. Tento prístup sa zakladá na paradigmatickej zmene ponímania seniorov z „bezmocných“ pacientov na „občanov disponujúcich zdrojmi“. Túto iniciatívu podporilo dánske ministerstvo financií ako pilotný projekt a stane sa modelom pre ostatné dánske obce. |
| --- | --- |

10.

Zdôrazňuje, že hoci je možné na miestnej úrovni nájsť mnoho príkladov inovatívnych opatrení na podporu aktívneho a zdravého starnutia a že sociálne inkubátory zamerané na potreby, ktoré sa snažia riešiť, sú často miestnymi iniciatívami, prístup založený na projektoch nie je vždy účinným spôsobom ako dosiahnuť kritické množstvo a dlhodobú udržateľnosť. Na dosiahnutie inkluzívneho a podporujúceho prostredia je potrebná celková strategická vízia, ktorá zahŕňa celú škálu otázok. Jasným príkladom je sociálna inovácia mestskej správy dánskej Fredericii, ktorej cieľom je prostredníctvom prevencie, rehabilitácie, technológie a sociálnych sietí zachovať alebo obnoviť schopnosť sebestačnosti medzi staršími ľuďmi, ktorí potrebujú pomoc pri svojich každodenných činnostiach. Tento prístup sa zakladá na paradigmatickej zmene ponímania seniorov z „bezmocných“ pacientov na „občanov disponujúcich zdrojmi“. Túto iniciatívu podporilo dánske ministerstvo financií ako pilotný projekt a stane sa modelom pre ostatné dánske obce.

| 11. | Zdôrazňuje, že výzvy súvisiace so starnutím obyvateľstva majú výraznú dimenziu z hľadiska rodovej príslušnosti. To si vyžaduje, aby sa osobitná pozornosť venovala dosahu súčasných reforiem v oblasti sociálneho zabezpečenia a škrtov v sociálnych službách (najmä starostlivosti o deti a starších ľudí) na zamestnateľnosť žien, rozdiely v odmeňovaní a v dôchodkoch mužov a žien, pretože záťaž spojená so starostlivosťou o závislých príbuzných sa bude stále viac prenášať na neprofesionálnych opatrovateľov – väčšinou ženy – ktoré budú v budúcnosti čeliť vyššiemu riziku chudoby a sociálnemu vylúčeniu, ak sa proti týmto nerovnostiam nič nepodnikne. Problémy so stresom a preťažením v sektoroch zdravotníctva a opatrovateľstva, v ktorých dominujú ženy, môžu v budúcnosti starším ženám priniesť aj nové problémy. |
| --- | --- |

11.

Zdôrazňuje, že výzvy súvisiace so starnutím obyvateľstva majú výraznú dimenziu z hľadiska rodovej príslušnosti. To si vyžaduje, aby sa osobitná pozornosť venovala dosahu súčasných reforiem v oblasti sociálneho zabezpečenia a škrtov v sociálnych službách (najmä starostlivosti o deti a starších ľudí) na zamestnateľnosť žien, rozdiely v odmeňovaní a v dôchodkoch mužov a žien, pretože záťaž spojená so starostlivosťou o závislých príbuzných sa bude stále viac prenášať na neprofesionálnych opatrovateľov – väčšinou ženy – ktoré budú v budúcnosti čeliť vyššiemu riziku chudoby a sociálnemu vylúčeniu, ak sa proti týmto nerovnostiam nič nepodnikne. Problémy so stresom a preťažením v sektoroch zdravotníctva a opatrovateľstva, v ktorých dominujú ženy, môžu v budúcnosti starším ženám priniesť aj nové problémy.

II.   ODPORÚČANIA VÝBORU REGIÓNOV RADE A EURÓPSKEJ KOMISII

| 12. | Domnieva sa, že je potrebná lepšia koordinácia medzi rôznymi úrovňami podieľajúcimi sa na príprave riešení otázok aktívneho a zdravého starnutia a podčiarkuje nutnosť intenzívnejšieho viacúrovňového riadenia v tejto oblasti. Na miestne a regionálne orgány by sa nemalo nazerať iba ako na vykonávacie orgány, ale by sa mali zapájať do celého rozhodovacieho a vyhodnocovacieho procesu. |
| --- | --- |

12.

Domnieva sa, že je potrebná lepšia koordinácia medzi rôznymi úrovňami podieľajúcimi sa na príprave riešení otázok aktívneho a zdravého starnutia a podčiarkuje nutnosť intenzívnejšieho viacúrovňového riadenia v tejto oblasti. Na miestne a regionálne orgány by sa nemalo nazerať iba ako na vykonávacie orgány, ale by sa mali zapájať do celého rozhodovacieho a vyhodnocovacieho procesu.

| 13. | Zastáva názor, že skutočným prínosom by bolo, keby EÚ vytvorila rámec, ktorý by verejným orgánom a aktérom na všetkých úrovniach umožnil vzájomne využívať skúsenosti, vychádzať z úspešných iniciatív a poučiť sa z neúspechov, a tak zabrániť opakovaniu chýb. Navyše by im tento rámec mal pomôcť investovať ich obmedzené zdroje do inovatívnych riešení, ktoré sa ukázali ako účinné. |
| --- | --- |

13.

Zastáva názor, že skutočným prínosom by bolo, keby EÚ vytvorila rámec, ktorý by verejným orgánom a aktérom na všetkých úrovniach umožnil vzájomne využívať skúsenosti, vychádzať z úspešných iniciatív a poučiť sa z neúspechov, a tak zabrániť opakovaniu chýb. Navyše by im tento rámec mal pomôcť investovať ich obmedzené zdroje do inovatívnych riešení, ktoré sa ukázali ako účinné.

| 14. | Odporúča, aby bol Výbor regiónov prijatý za člena riadiacej skupiny Európskeho partnerstva zameraného na aktívne a zdravé starnutie (EIP-AHA), aby sa tak zabezpečilo primerané zastúpenie miestnych a regionálnych orgánov v rozhodovacom procese tohto partnerstva. Výbor regiónov by tak mohol znásobiť činnosť širokého okruhu miestnych a regionálnych orgánov, ktoré by sa zapojili do uskutočňovania tohto partnerstva, keďže disponujú právomocami vo všetkých šiestich kľúčových oblastiach jeho činnosti. |
| --- | --- |

14.

Odporúča, aby bol Výbor regiónov prijatý za člena riadiacej skupiny Európskeho partnerstva zameraného na aktívne a zdravé starnutie (EIP-AHA), aby sa tak zabezpečilo primerané zastúpenie miestnych a regionálnych orgánov v rozhodovacom procese tohto partnerstva. Výbor regiónov by tak mohol znásobiť činnosť širokého okruhu miestnych a regionálnych orgánov, ktoré by sa zapojili do uskutočňovania tohto partnerstva, keďže disponujú právomocami vo všetkých šiestich kľúčových oblastiach jeho činnosti.

| 15. | Podporuje návrh predložený v rámci európskeho partnerstva v oblasti inovácií zameraného na aktívne a zdravé starnutie (EIP-AHA) zriadiť európsku sieť prostredí ústretových ku starším osobám, a víta snahu platformy AGE Platform Europe a Svetovej zdravotníckej organizácie takúto sieť iniciovať. Výbor regiónov odporúča, aby boli vyčlenené finančné prostriedky EÚ na primeraný vývoj takejto siete EÚ v úzkej spolupráci s WHO. |
| --- | --- |

15.

Podporuje návrh predložený v rámci európskeho partnerstva v oblasti inovácií zameraného na aktívne a zdravé starnutie (EIP-AHA) zriadiť európsku sieť prostredí ústretových ku starším osobám, a víta snahu platformy AGE Platform Europe a Svetovej zdravotníckej organizácie takúto sieť iniciovať. Výbor regiónov odporúča, aby boli vyčlenené finančné prostriedky EÚ na primeraný vývoj takejto siete EÚ v úzkej spolupráci s WHO.

| 16. | Odporúča, aby sa Komisia zamerala na výskum ľudí vo veľmi vysokom veku. Táto skupina je sčasti ešte nová a rôzni aktéri potrebujú mať o nej viac poznatkov. Výskum je potrebný preto, aby bolo možné posúdiť účinnosť a nákladovú efektívnosť opatrení na podporu zdravia a prevencie počas celého cyklu života a najmä v jeho poslednom úseku. Ďalej sa musí intenzívnejšie preskúmať, ako je možné motivovať aj starších ľudí, ktorí sú ťažšie prístupní, k tomu, aby zmenili svoje návyky a životný štýl. Údaje o ľuďoch vo veľmi vysokom veku je potrebné zahrnúť do štatistík a do výskumu. Výsledky výskumu sa musia oznámiť tým, ktorí pracujú so staršími ľuďmi v praxi. |
| --- | --- |

16.

Odporúča, aby sa Komisia zamerala na výskum ľudí vo veľmi vysokom veku. Táto skupina je sčasti ešte nová a rôzni aktéri potrebujú mať o nej viac poznatkov. Výskum je potrebný preto, aby bolo možné posúdiť účinnosť a nákladovú efektívnosť opatrení na podporu zdravia a prevencie počas celého cyklu života a najmä v jeho poslednom úseku. Ďalej sa musí intenzívnejšie preskúmať, ako je možné motivovať aj starších ľudí, ktorí sú ťažšie prístupní, k tomu, aby zmenili svoje návyky a životný štýl. Údaje o ľuďoch vo veľmi vysokom veku je potrebné zahrnúť do štatistík a do výskumu. Výsledky výskumu sa musia oznámiť tým, ktorí pracujú so staršími ľuďmi v praxi.

| 17. | Žiada Komisiu, aby v rámci odkazu Európskeho roka 2012 iniciovala európsky dohovor primátorov a starostov k demografickým zmenám s cieľom spojiť miestne a regionálne orgány, ktoré majú záujem na presadzovaní riešení inovácií, inteligentného zdravia a lepšej kvality života na podporu aktívneho a zdravého starnutia a aby poskytla tomuto dohovoru administratívnu a finančnú pomoc. |
| --- | --- |

17.

Žiada Komisiu, aby v rámci odkazu Európskeho roka 2012 iniciovala európsky dohovor primátorov a starostov k demografickým zmenám s cieľom spojiť miestne a regionálne orgány, ktoré majú záujem na presadzovaní riešení inovácií, inteligentného zdravia a lepšej kvality života na podporu aktívneho a zdravého starnutia a aby poskytla tomuto dohovoru administratívnu a finančnú pomoc.

| 18. | Konštatuje, že prvoradú právomoc v oblasti aktívneho starnutia majú členské štáty spolu s ich miestnymi a regionálnymi orgánmi, Európska únia však môže prijímať právne predpisy týkajúce sa otázok, ktoré majú vplyv na fungovanie vnútorného trhu s cieľom odstrániť prekážky voľného pohybu osôb, podporovať slobodu poskytovania služieb a zabezpečiť primeranú ochranu spotrebiteľov. Ratifikáciou Dohovoru Organizácie Spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím Európskou úniou vznikajú nové právne povinnosti pre EÚ, ktorá musí zabezpečiť, aby osoby so zdravotným postihnutím a starší ľudia so zdravotným obmedzením mohli uplatňovať svoje právo na voľný pohyb a v plnej miere sa zúčastňovať na hospodárskom a sociálnom živote svojich spoločenstiev rovnako ako ostatní občania. To si vyžaduje úsilie EÚ na zabezpečenie koordinovanej reakcie na úrovni EÚ, členských štátov a na miestnej a regionálnej úrovni. Okrem toho môže EÚ uľahčiť medzinárodnú výmenu skúseností a podporovať opatrenia nelegislatívneho charakteru ako napr. kódexy osvedčených postupov s cieľom podporovať optimálne uplatňovanie základných slobôd zakotvených v zmluvách EÚ. |
| --- | --- |

18.

Konštatuje, že prvoradú právomoc v oblasti aktívneho starnutia majú členské štáty spolu s ich miestnymi a regionálnymi orgánmi, Európska únia však môže prijímať právne predpisy týkajúce sa otázok, ktoré majú vplyv na fungovanie vnútorného trhu s cieľom odstrániť prekážky voľného pohybu osôb, podporovať slobodu poskytovania služieb a zabezpečiť primeranú ochranu spotrebiteľov. Ratifikáciou Dohovoru Organizácie Spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím Európskou úniou vznikajú nové právne povinnosti pre EÚ, ktorá musí zabezpečiť, aby osoby so zdravotným postihnutím a starší ľudia so zdravotným obmedzením mohli uplatňovať svoje právo na voľný pohyb a v plnej miere sa zúčastňovať na hospodárskom a sociálnom živote svojich spoločenstiev rovnako ako ostatní občania. To si vyžaduje úsilie EÚ na zabezpečenie koordinovanej reakcie na úrovni EÚ, členských štátov a na miestnej a regionálnej úrovni. Okrem toho môže EÚ uľahčiť medzinárodnú výmenu skúseností a podporovať opatrenia nelegislatívneho charakteru ako napr. kódexy osvedčených postupov s cieľom podporovať optimálne uplatňovanie základných slobôd zakotvených v zmluvách EÚ.

| 19. | Berie na vedomie, že Komisia plánuje predložiť návrh aktu bezbariérovosti a zdôrazňuje, že je potrebný právny rámec EÚ na presadenie prístupnosti všetkých základných tovarov a služieb a na vytvorenie rovnakých podmienok pre všetky odvetvia priemyslu, vrátane MSP v celej EÚ. Tento návrh by mal byť primeraný a nemal by malým a stredným podnikom spôsobiť ďalšiu administratívnu záťaž. Prijatie noriem platných pre celú EÚ by bolo tiež užitočné, aby sa podporil priemysel a vytvoril účinný vnútorný trh s tovarmi a službami určenými pre všetkých. Mal by sa vytvoriť určitý systém dozoru spolu s akčným plánom pre národné, regionálne a miestne orgány, aby sa zabezpečilo presadzovanie právnych predpisov, ako aj podpora miestnym aktérom a MSP. |
| --- | --- |

19.

Berie na vedomie, že Komisia plánuje predložiť návrh aktu bezbariérovosti a zdôrazňuje, že je potrebný právny rámec EÚ na presadenie prístupnosti všetkých základných tovarov a služieb a na vytvorenie rovnakých podmienok pre všetky odvetvia priemyslu, vrátane MSP v celej EÚ. Tento návrh by mal byť primeraný a nemal by malým a stredným podnikom spôsobiť ďalšiu administratívnu záťaž. Prijatie noriem platných pre celú EÚ by bolo tiež užitočné, aby sa podporil priemysel a vytvoril účinný vnútorný trh s tovarmi a službami určenými pre všetkých. Mal by sa vytvoriť určitý systém dozoru spolu s akčným plánom pre národné, regionálne a miestne orgány, aby sa zabezpečilo presadzovanie právnych predpisov, ako aj podpora miestnym aktérom a MSP.

| 20. | Pripomína, že primeraný právny rámec verejného obstarávania na úrovni EÚ, jednotlivých členských štátov a na miestnej a regionálnej úrovni má kľúčový význam pre zabezpečenie toho, aby verejné investície podporovali prístupnosť pre všetkých. Prístupnosť by sa tiež mala stať základnou podmienkou na získanie finančných prostriedkov EÚ (štrukturálne fondy, financovanie projektov alebo výskumu). Ďalej je potrebné poskytovať pomoc menej rozvinutým regiónom pri plnení právnych predpisov a noriem EÚ. Mala by sa zvážiť možnosť poskytovania finančných stimulov na zlepšenie prístupnosti najmä orgánom verejnej správy, aby mohli modernizovať existujúce budovy a obytné domy, ako aj podporovať investície do inovatívnych riešení. |
| --- | --- |

20.

Pripomína, že primeraný právny rámec verejného obstarávania na úrovni EÚ, jednotlivých členských štátov a na miestnej a regionálnej úrovni má kľúčový význam pre zabezpečenie toho, aby verejné investície podporovali prístupnosť pre všetkých. Prístupnosť by sa tiež mala stať základnou podmienkou na získanie finančných prostriedkov EÚ (štrukturálne fondy, financovanie projektov alebo výskumu). Ďalej je potrebné poskytovať pomoc menej rozvinutým regiónom pri plnení právnych predpisov a noriem EÚ. Mala by sa zvážiť možnosť poskytovania finančných stimulov na zlepšenie prístupnosti najmä orgánom verejnej správy, aby mohli modernizovať existujúce budovy a obytné domy, ako aj podporovať investície do inovatívnych riešení.

| 21. | Zdôrazňuje, že kľúčové právne opatrenia musia sprevádzať opatrenia na zvýšenie informovanosti o skutočnej situácii a potrebe ich zavedenia. Mali by byť zamerané na miestne a regionálne orgány, výrobcov, dodávateľov a poskytovateľov služieb a na občanov vo všeobecnosti. Politika vzdelávania a odbornej prípravy je dôležitá v záujme toho, aby sa zlepšila a podporila prístupnosť: najdôležitejšou požiadavkou je primeraná príprava inžinierov, architektov, tvorcov internetových stránok, staviteľov, urbanistov atď. na to, aby sa zamerali na bezbariérovosť a uplatňovali univerzálny dizajn. |
| --- | --- |

21.

Zdôrazňuje, že kľúčové právne opatrenia musia sprevádzať opatrenia na zvýšenie informovanosti o skutočnej situácii a potrebe ich zavedenia. Mali by byť zamerané na miestne a regionálne orgány, výrobcov, dodávateľov a poskytovateľov služieb a na občanov vo všeobecnosti. Politika vzdelávania a odbornej prípravy je dôležitá v záujme toho, aby sa zlepšila a podporila prístupnosť: najdôležitejšou požiadavkou je primeraná príprava inžinierov, architektov, tvorcov internetových stránok, staviteľov, urbanistov atď. na to, aby sa zamerali na bezbariérovosť a uplatňovali univerzálny dizajn.

| 22. | Pripomína, že celoživotné vzdelávanie a dobrovoľnícka činnosť sú kľúčovou hnacou silou aktívneho a zdravého starnutia. Vzdelávanie dospelých a dobrovoľnícka činnosť starších ľudí by sa mali podporovať na úrovni EÚ, členských štátov a na miestnej úrovni, a prispieť tak k predĺženiu pracovného života a podpore aktivity v dôchodkovom veku a nezávislého života. |
| --- | --- |

22.

Pripomína, že celoživotné vzdelávanie a dobrovoľnícka činnosť sú kľúčovou hnacou silou aktívneho a zdravého starnutia. Vzdelávanie dospelých a dobrovoľnícka činnosť starších ľudí by sa mali podporovať na úrovni EÚ, členských štátov a na miestnej úrovni, a prispieť tak k predĺženiu pracovného života a podpore aktivity v dôchodkovom veku a nezávislého života.

| 23. | Odporúča preto, aby boli ciele Európskeho roka aktívneho starnutia a solidarity medzi generáciami 2012 a Európskeho partnerstva zameraného na aktívne a zdravé starnutie začlenené do všetkých príslušných finančných nástrojov EÚ, vrátane štrukturálnych fondov, a zjednodušili sa postupy, ktoré musia používať miestni a regionálni aktéri. Víta Európsky deň solidarity medzi generáciami, ktorý je významný práve v Európskom roku 2012 a ktorý podporuje medzigeneračné projekty pre žiakov a starších spoluobčanov, a tým výrazne prispieva k dialógu medzi generáciami. |
| --- | --- |

23.

Odporúča preto, aby boli ciele Európskeho roka aktívneho starnutia a solidarity medzi generáciami 2012 a Európskeho partnerstva zameraného na aktívne a zdravé starnutie začlenené do všetkých príslušných finančných nástrojov EÚ, vrátane štrukturálnych fondov, a zjednodušili sa postupy, ktoré musia používať miestni a regionálni aktéri. Víta Európsky deň solidarity medzi generáciami, ktorý je významný práve v Európskom roku 2012 a ktorý podporuje medzigeneračné projekty pre žiakov a starších spoluobčanov, a tým výrazne prispieva k dialógu medzi generáciami.

| 24. | Víta spustenie znalostného a inovačného spoločenstva pre inovácie v oblasti zdravého životného štýlu a aktívneho starnutia v roku 2014 a odporúča Európskemu inovačnému a technologickému inštitútu, aby urobil maximum pre zapojenie miestnych a regionálnych orgánov a aktérov do uplatňovania tohto spoločenstva. |
| --- | --- |

24.

Víta spustenie znalostného a inovačného spoločenstva pre inovácie v oblasti zdravého životného štýlu a aktívneho starnutia v roku 2014 a odporúča Európskemu inovačnému a technologickému inštitútu, aby urobil maximum pre zapojenie miestnych a regionálnych orgánov a aktérov do uplatňovania tohto spoločenstva.

| 25. | Odporúča, aby Európska komisia aktívnejšie zapájala miestne a regionálne orgány do procesu hodnotenia sociálneho vplyvu rôznych iniciatív uskutočňovaných na podporu aktívneho a zdravého starnutia, aby sa zabezpečilo, že dosah na staršie ženy a mužov v praxi bude primerane posúdený. |
| --- | --- |

25.

Odporúča, aby Európska komisia aktívnejšie zapájala miestne a regionálne orgány do procesu hodnotenia sociálneho vplyvu rôznych iniciatív uskutočňovaných na podporu aktívneho a zdravého starnutia, aby sa zabezpečilo, že dosah na staršie ženy a mužov v praxi bude primerane posúdený.

| 26. | Pripomína, že aktívne a zdravé starnutie je kľúčovým cieľom stratégie Európa 2020 a podporujú ho rôzne hlavné iniciatívy (Nové zručnosti pre nové pracovné miesta, Európska platforma proti chudobe, Digitálna agenda), ako aj celá škála finančných nástrojov EÚ, ktoré sú miestnym a regionálnym orgánom k dispozícii, ako sa uvádza v spoločnej brožúre Výboru regiónov, Európskej komisie a platformy AGE-Europe vydanej v septembri 2011 pod názvom „Ako podporovať aktívne starnutie v Európe – Podpora EÚ pre miestnych a regionálnych aktérov“ ako príspevok k Európskemu roku 2012 (3). |
| --- | --- |

26.

Pripomína, že aktívne a zdravé starnutie je kľúčovým cieľom stratégie Európa 2020 a podporujú ho rôzne hlavné iniciatívy (Nové zručnosti pre nové pracovné miesta, Európska platforma proti chudobe, Digitálna agenda), ako aj celá škála finančných nástrojov EÚ, ktoré sú miestnym a regionálnym orgánom k dispozícii, ako sa uvádza v spoločnej brožúre Výboru regiónov, Európskej komisie a platformy AGE-Europe vydanej v septembri 2011 pod názvom „Ako podporovať aktívne starnutie v Európe – Podpora EÚ pre miestnych a regionálnych aktérov“ ako príspevok k Európskemu roku 2012 (3).

| 27. | Usudzuje teda, že navrhnuté iniciatívy nespôsobujú žiadne problémy z hľadiska dodržiavania zásad subsidiarity a proporcionality tak, ako ich definujú zmluvy EÚ. |
| --- | --- |

27.

Usudzuje teda, že navrhnuté iniciatívy nespôsobujú žiadne problémy z hľadiska dodržiavania zásad subsidiarity a proporcionality tak, ako ich definujú zmluvy EÚ.

III.   VÝZVY

| 28. | Pripomína, že sa do roku 2060 predpokladá zmenšenie podielu mladých ľudí na obyvateľstve v EÚ-27 o 9 % (4) a podielu obyvateľov v produktívnom veku (15-64) o 15 %. Ďalej sa očakáva zvýšenie počtu starších ľudí o ohromných 79 %. Tieto demografické zmeny sú dôsledkom rôznych javov, ako napr. menšej miery pôrodnosti, zvyšujúcej sa priemernej dĺžky života, celkovej miery čistej migrácie a starnutia generácie narodenej v období zvýšenej pôrodnosti po 2. svetovej vojne. Je zrejmé, že tieto demografické trendy budú mať značný hospodársky a sociálny vplyv a tiež dosah na rozpočet na národnej, regionálnej a miestnej úrovni. Štúdia Výboru regiónov na tému „Aktívne starnutie: miestne a regionálne riešenia“ (5) tieto následky výstižne vysvetľuje, keď uvádza, že ponuka pracovných síl a zamestnanosť sa budú zmenšovať, čo bude pre hospodársky rast predstavovať problém, zatiaľ čo dopyt starnúceho obyvateľstvo po službách bude narastať. Okrem toho sa predpokladá, že verejné výdavky sa budú zvyšovať, aby sa mohli poskytovať kvalitné služby starnúcemu obyvateľstvu, zatiaľ čo sa bude musieť financovať aj zdravotná starostlivosť a dôchodky rastúceho počtu starších ľudí. Väčšina miestnych a regionálnych orgánov však musela prijať drastické rozpočtové obmedzenia, ktoré im už teraz mimoriadne sťažujú poskytovanie dynamických a moderných sociálnych služieb primeranej kvality. |
| --- | --- |

28.

Pripomína, že sa do roku 2060 predpokladá zmenšenie podielu mladých ľudí na obyvateľstve v EÚ-27 o 9 % (4) a podielu obyvateľov v produktívnom veku (15-64) o 15 %. Ďalej sa očakáva zvýšenie počtu starších ľudí o ohromných 79 %. Tieto demografické zmeny sú dôsledkom rôznych javov, ako napr. menšej miery pôrodnosti, zvyšujúcej sa priemernej dĺžky života, celkovej miery čistej migrácie a starnutia generácie narodenej v období zvýšenej pôrodnosti po 2. svetovej vojne. Je zrejmé, že tieto demografické trendy budú mať značný hospodársky a sociálny vplyv a tiež dosah na rozpočet na národnej, regionálnej a miestnej úrovni. Štúdia Výboru regiónov na tému „Aktívne starnutie: miestne a regionálne riešenia“ (5) tieto následky výstižne vysvetľuje, keď uvádza, že ponuka pracovných síl a zamestnanosť sa budú zmenšovať, čo bude pre hospodársky rast predstavovať problém, zatiaľ čo dopyt starnúceho obyvateľstvo po službách bude narastať. Okrem toho sa predpokladá, že verejné výdavky sa budú zvyšovať, aby sa mohli poskytovať kvalitné služby starnúcemu obyvateľstvu, zatiaľ čo sa bude musieť financovať aj zdravotná starostlivosť a dôchodky rastúceho počtu starších ľudí. Väčšina miestnych a regionálnych orgánov však musela prijať drastické rozpočtové obmedzenia, ktoré im už teraz mimoriadne sťažujú poskytovanie dynamických a moderných sociálnych služieb primeranej kvality.

| 29. | Zdôrazňuje, že existujú veľké rozdiely medzi krajinami a regiónmi, čo sa týka priemernej dĺžky života mužov a žien, ukazovateľov počtu rokov prežitých v zdraví, mediánu veku a miery závislosti. Predpokladá sa, že k prestarnutiu obyvateľstva dôjde takmer vo všetkých 281 regiónoch EÚ-27 a iba v siedmich regiónoch sa medián veku pravdepodobne nezvýši do roku 2030: vo Viedni v Rakúsku, Hamburgu a Trieri v Nemecku, v Sterea Ellada a Peloponnisos v Grécku a vo West Midlands a severovýchodnom Škótsku v Spojenom kráľovstve (6). V roku 2008 boli rozdiely v miere závislosti medzi regiónmi trojnásobné (od 9,1 % až po 26,8 %). V roku 2030 budú tieto rozdiely takmer štvornásobné (od 10,4 % až po 37,3 %) (7). To znamená, že situácia v regiónoch nie je rovnaká, pokiaľ ide o starnutie obyvateľstva, čo spolu so súčasnou hospodárskou situáciou postihuje niektoré miestne a regionálne samosprávy viac než iné. |
| --- | --- |

29.

Zdôrazňuje, že existujú veľké rozdiely medzi krajinami a regiónmi, čo sa týka priemernej dĺžky života mužov a žien, ukazovateľov počtu rokov prežitých v zdraví, mediánu veku a miery závislosti. Predpokladá sa, že k prestarnutiu obyvateľstva dôjde takmer vo všetkých 281 regiónoch EÚ-27 a iba v siedmich regiónoch sa medián veku pravdepodobne nezvýši do roku 2030: vo Viedni v Rakúsku, Hamburgu a Trieri v Nemecku, v Sterea Ellada a Peloponnisos v Grécku a vo West Midlands a severovýchodnom Škótsku v Spojenom kráľovstve (6). V roku 2008 boli rozdiely v miere závislosti medzi regiónmi trojnásobné (od 9,1 % až po 26,8 %). V roku 2030 budú tieto rozdiely takmer štvornásobné (od 10,4 % až po 37,3 %) (7). To znamená, že situácia v regiónoch nie je rovnaká, pokiaľ ide o starnutie obyvateľstva, čo spolu so súčasnou hospodárskou situáciou postihuje niektoré miestne a regionálne samosprávy viac než iné.

| 30. | Zdôrazňuje, že existujú veľké rozdiely medzi krajinami a regiónmi, pokiaľ ide o štátny dlh. Niektoré z nich sa musia vyrovnávať s drastickými škrtmi v rozpočte, ktoré môžu negatívne ovplyvniť ich schopnosť profitovať z prostriedkov EÚ prostredníctvom štrukturálnych fondov alebo spoločných programov v oblasti starnutia. |
| --- | --- |

30.

Zdôrazňuje, že existujú veľké rozdiely medzi krajinami a regiónmi, pokiaľ ide o štátny dlh. Niektoré z nich sa musia vyrovnávať s drastickými škrtmi v rozpočte, ktoré môžu negatívne ovplyvniť ich schopnosť profitovať z prostriedkov EÚ prostredníctvom štrukturálnych fondov alebo spoločných programov v oblasti starnutia.

| 31. | Pripomína svoje stanovisko na tému „Snaha o primerané, trvalo udržateľné a bezpečné európske dôchodkové systémy“ (8), v ktorom uvádza, že miestne a regionálne orgány sú v rámci verejného sektora najväčšími zamestnávateľmi, a preto verejné dôchodky budú mať aj naďalej zásadný význam v rámci zabezpečovania dôchodkových systémov. Tieto dôchodky však budú v čoraz väčšej miere ovplyvnené rozpočtovými opatreniami a reformami. Preto by sa mala zohľadniť schopnosť miestnych a regionálnych orgánov tieto účinky kompenzovať, aby mohli poskytovať všetkým starším ženám a mužom primeraný príjem, ktorý zahŕňa aj pomoc a opatrovateľské služby vo forme nepeňažného plnenia. Výbor regiónov navrhol začleniť do makroekonomického dohľadu aj sociálny rozmer ako spôsob riešenia týchto účinkov. |
| --- | --- |

31.

Pripomína svoje stanovisko na tému „Snaha o primerané, trvalo udržateľné a bezpečné európske dôchodkové systémy“ (8), v ktorom uvádza, že miestne a regionálne orgány sú v rámci verejného sektora najväčšími zamestnávateľmi, a preto verejné dôchodky budú mať aj naďalej zásadný význam v rámci zabezpečovania dôchodkových systémov. Tieto dôchodky však budú v čoraz väčšej miere ovplyvnené rozpočtovými opatreniami a reformami. Preto by sa mala zohľadniť schopnosť miestnych a regionálnych orgánov tieto účinky kompenzovať, aby mohli poskytovať všetkým starším ženám a mužom primeraný príjem, ktorý zahŕňa aj pomoc a opatrovateľské služby vo forme nepeňažného plnenia. Výbor regiónov navrhol začleniť do makroekonomického dohľadu aj sociálny rozmer ako spôsob riešenia týchto účinkov.

| 32. | Vo svojom stanovisku na tému „Dôstojné starnutie v informačnej spoločnosti“ (9) konštatoval, že riešenia IKT môžu zvýšiť produktivitu sociálnych a zdravotníckych služieb, ak budú prispôsobené potrebám starších ľudí, a pripomína, že miestne a regionálne orgány by mali byť na vnútroštátnej úrovni a úrovni EÚ zapojené do výskumu zameraného na riešenia IKT pre starnúcu spoločnosť, pretože budú často hlavnými používateľmi jeho výsledkov. |
| --- | --- |

32.

Vo svojom stanovisku na tému „Dôstojné starnutie v informačnej spoločnosti“ (9) konštatoval, že riešenia IKT môžu zvýšiť produktivitu sociálnych a zdravotníckych služieb, ak budú prispôsobené potrebám starších ľudí, a pripomína, že miestne a regionálne orgány by mali byť na vnútroštátnej úrovni a úrovni EÚ zapojené do výskumu zameraného na riešenia IKT pre starnúcu spoločnosť, pretože budú často hlavnými používateľmi jeho výsledkov.

| 33. | Upozorňuje však na to, že miestne a regionálne orgány nemôžu podporovať aktívne a zdravé starnutie iba vlastnými silami. Ak majú byť úspešné, potrebujú priaznivé právne, finančné a štrukturálne prostredie, čo si vyžaduje konanie na vnútroštátnej úrovni a úrovni EÚ. Napríklad na uplatňovanie iniciatív v oblasti IKT na podporu inovácií, inteligentného zdravia a lepšej kvality života vo všetkých regiónoch EÚ sú na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni potrebné štrukturálne investície do rozšírenia širokopásmového pripojenia. Je potrebné prijať právne predpisy EÚ na zharmonizovanie kritérií dostupnosti a noriem v oblasti interoperability. |
| --- | --- |

33.

Upozorňuje však na to, že miestne a regionálne orgány nemôžu podporovať aktívne a zdravé starnutie iba vlastnými silami. Ak majú byť úspešné, potrebujú priaznivé právne, finančné a štrukturálne prostredie, čo si vyžaduje konanie na vnútroštátnej úrovni a úrovni EÚ. Napríklad na uplatňovanie iniciatív v oblasti IKT na podporu inovácií, inteligentného zdravia a lepšej kvality života vo všetkých regiónoch EÚ sú na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni potrebné štrukturálne investície do rozšírenia širokopásmového pripojenia. Je potrebné prijať právne predpisy EÚ na zharmonizovanie kritérií dostupnosti a noriem v oblasti interoperability.

| 34. | Zdôrazňuje, že narastajúci počet podmienok, účtovných, finančných a audítorských postupov, ktoré sú potrebné na získanie prostriedkov zo štrukturálnych fondov, viedol k zvýšeniu počtu projektov zameraných na merateľné výsledky na úkor projektov s vyššou mierou inovácie a rizika, ktoré vyžadujú dlhší čas, kým sa dostavia pozitívne výsledky, ktoré sú ťažšie merateľné. V praxi zápasí sociálna inovácia v súčasnosti s prekážkami, ktoré sú väčšinou spojené s nezlučiteľnými audítorskými alebo regulačnými kultúrami. Táto otázka sa skutočne netýka iba využívania štrukturálnych fondov, ale spôsobuje problémy aj v mnohých iných nástrojoch financovania EÚ a tiež vnútroštátnych nástrojoch. |
| --- | --- |

34.

Zdôrazňuje, že narastajúci počet podmienok, účtovných, finančných a audítorských postupov, ktoré sú potrebné na získanie prostriedkov zo štrukturálnych fondov, viedol k zvýšeniu počtu projektov zameraných na merateľné výsledky na úkor projektov s vyššou mierou inovácie a rizika, ktoré vyžadujú dlhší čas, kým sa dostavia pozitívne výsledky, ktoré sú ťažšie merateľné. V praxi zápasí sociálna inovácia v súčasnosti s prekážkami, ktoré sú väčšinou spojené s nezlučiteľnými audítorskými alebo regulačnými kultúrami. Táto otázka sa skutočne netýka iba využívania štrukturálnych fondov, ale spôsobuje problémy aj v mnohých iných nástrojoch financovania EÚ a tiež vnútroštátnych nástrojoch.

| 35. | Uznáva, že je potrebné zmeniť spôsob, akým sa štrukturálne fondy využívajú, a zahrnúť podmienky doložené konkrétnymi údajmi, aby sa neoslabilo úsilie o zvýšenie prínosu a účinnosti fondov EÚ v tejto oblasti. V Dánsku a vo Švédsku už existujú takéto postupy podložené konkrétnymi údajmi, ktorých cieľom je sledovať vykonávanie na základe dohodnutého súboru ukazovateľov a tieto informácie spätne premietnuť do monitorovacieho systému, aby sa kvalita a nákladová účinnosť služieb, ktoré poskytujú a financujú, stále zlepšovala. Vláda Spojeného kráľovstva nedávno zaviedla tzv. „dlhopisy so sociálnym vplyvom“ (social-impact bond), ktorých cieľom je prilákať nové investície v súvislosti so zmluvami orientovanými na výsledky, z ktorých budú profitovať tak jednotlivci, ako aj spoločenstvá. Prostredníctvom týchto dlhopisov sa súkromné investície využívajú na platenie opatrení, ktoré uskutočňujú poskytovatelia služieb, ktorí sa už v minulosti osvedčili. Finančné výnosy pre investorov vypláca verejný sektor na základe lepších výsledkov v sociálnej oblasti. Ak sa lepšie výsledky nedostavia, investori nedostanú svoje výnosy (10). |
| --- | --- |

35.

Uznáva, že je potrebné zmeniť spôsob, akým sa štrukturálne fondy využívajú, a zahrnúť podmienky doložené konkrétnymi údajmi, aby sa neoslabilo úsilie o zvýšenie prínosu a účinnosti fondov EÚ v tejto oblasti. V Dánsku a vo Švédsku už existujú takéto postupy podložené konkrétnymi údajmi, ktorých cieľom je sledovať vykonávanie na základe dohodnutého súboru ukazovateľov a tieto informácie spätne premietnuť do monitorovacieho systému, aby sa kvalita a nákladová účinnosť služieb, ktoré poskytujú a financujú, stále zlepšovala. Vláda Spojeného kráľovstva nedávno zaviedla tzv. „dlhopisy so sociálnym vplyvom“ (social-impact bond), ktorých cieľom je prilákať nové investície v súvislosti so zmluvami orientovanými na výsledky, z ktorých budú profitovať tak jednotlivci, ako aj spoločenstvá. Prostredníctvom týchto dlhopisov sa súkromné investície využívajú na platenie opatrení, ktoré uskutočňujú poskytovatelia služieb, ktorí sa už v minulosti osvedčili. Finančné výnosy pre investorov vypláca verejný sektor na základe lepších výsledkov v sociálnej oblasti. Ak sa lepšie výsledky nedostavia, investori nedostanú svoje výnosy (10).

IV.   MOŽNOSTI

| 36. | Konštatuje, že v krajinách s vysokými normami prístupnosti v budovách, doprave a IKT je najvyššia zamestnanosť starších žien a mužov a pokiaľ ide o ukazovateľ počtu rokov prežitých v zdraví, vykazujú najlepšie výsledky. Tieto krajiny majú aj najvyššiu mieru zamestnanosti žien a osôb so zdravotným postihnutím a najlepšie výsledky, pokiaľ ide o ukazovatele rodovej rovnosti (rozdiely v príjmoch a dôchodkoch mužov a žien atď.). Z toho je zrejmé, že aktívne podporovanie prostredia ústretového ku starším osobám hospodárstvo nebrzdí, ale naopak je na osoh spoločnosti a hospodárstvu vo všeobecnosti. Takéto prostredie uľahčuje život všetkým a podporuje zamestnanosť žien, starších pracovníkov a osôb so zdravotným postihnutím a aktívnu a produktívnu účasť dôchodcov na živote komunity. Podporuje tiež neprofesionálnych opatrovateľov a umožňuje im ľahšie zosúladiť svoj pracovný život a opatrovateľské povinnosti. |
| --- | --- |

36.

Konštatuje, že v krajinách s vysokými normami prístupnosti v budovách, doprave a IKT je najvyššia zamestnanosť starších žien a mužov a pokiaľ ide o ukazovateľ počtu rokov prežitých v zdraví, vykazujú najlepšie výsledky. Tieto krajiny majú aj najvyššiu mieru zamestnanosti žien a osôb so zdravotným postihnutím a najlepšie výsledky, pokiaľ ide o ukazovatele rodovej rovnosti (rozdiely v príjmoch a dôchodkoch mužov a žien atď.). Z toho je zrejmé, že aktívne podporovanie prostredia ústretového ku starším osobám hospodárstvo nebrzdí, ale naopak je na osoh spoločnosti a hospodárstvu vo všeobecnosti. Takéto prostredie uľahčuje život všetkým a podporuje zamestnanosť žien, starších pracovníkov a osôb so zdravotným postihnutím a aktívnu a produktívnu účasť dôchodcov na živote komunity. Podporuje tiež neprofesionálnych opatrovateľov a umožňuje im ľahšie zosúladiť svoj pracovný život a opatrovateľské povinnosti.

| 37. | Víta skutočnosť, že na programe Svetovej zdravotníckej organizácie „Mestá ústretové k starším ľuďom“ sa podieľajú už stovky miestnych a regionálnych orgánov v celej EÚ a že niektoré členské štáty spustili svoje vlastné programy, aby podporili tie miestne a regionálne orgány, ktoré sa chcú pripojiť do príslušnej siete WHO. |
| --- | --- |

37.

Víta skutočnosť, že na programe Svetovej zdravotníckej organizácie „Mestá ústretové k starším ľuďom“ sa podieľajú už stovky miestnych a regionálnych orgánov v celej EÚ a že niektoré členské štáty spustili svoje vlastné programy, aby podporili tie miestne a regionálne orgány, ktoré sa chcú pripojiť do príslušnej siete WHO.

| 38. | Vzhľadom na zvyšujúci sa počet starších ľudí trpiacich Alzheimerovou chorobou a ďalšími formami demencie víta iniciatívu niektorých miestnych a regionálnych orgánov vytvoriť prostredie vhodné pre ľudí trpiacich touto chorobou s cieľom podporovať lepšie začlenenie starších ľudí s demenciou a ich neprofesionálnych opatrovateľov do spoločnosti. |
| --- | --- |

38.

Vzhľadom na zvyšujúci sa počet starších ľudí trpiacich Alzheimerovou chorobou a ďalšími formami demencie víta iniciatívu niektorých miestnych a regionálnych orgánov vytvoriť prostredie vhodné pre ľudí trpiacich touto chorobou s cieľom podporovať lepšie začlenenie starších ľudí s demenciou a ich neprofesionálnych opatrovateľov do spoločnosti.

| 39. | Zdôrazňuje, že vytváranie prostredia podľa koncepcie „dizajn pre všetkých“ a podpora nezávislého života starších ľudí so zdravotným postihnutím alebo obmedzením aktivity sa ukázalo byť účinné z hľadiska nákladov. Švédske skúsenosti ukazujú, že klesajúci dopyt po opatrovateľských službách vo Švédsku v posledných 15 rokoch sa nedá vysvetliť zlepšením zdravia, pretože neexistuje žiadny dôkaz o takomto zlepšení medzi staršími ľuďmi v tomto období. Najpravdepodobnejším vysvetlením zníženej potreby starostlivosti o starších ľudí sú lepšie normy prístupnosti v stavebníctve a doprave a lepší prístup k asistenčným technológiám, ktoré starším ľuďom umožňujú zvládať každodenný život bez cudzej pomoci. Stojí za zmienku, že Švédsko má najvyššiu mieru zamestnanosti starších pracovníkov a starších žien zo všetkých členských štátov EÚ. |
| --- | --- |

39.

Zdôrazňuje, že vytváranie prostredia podľa koncepcie „dizajn pre všetkých“ a podpora nezávislého života starších ľudí so zdravotným postihnutím alebo obmedzením aktivity sa ukázalo byť účinné z hľadiska nákladov. Švédske skúsenosti ukazujú, že klesajúci dopyt po opatrovateľských službách vo Švédsku v posledných 15 rokoch sa nedá vysvetliť zlepšením zdravia, pretože neexistuje žiadny dôkaz o takomto zlepšení medzi staršími ľuďmi v tomto období. Najpravdepodobnejším vysvetlením zníženej potreby starostlivosti o starších ľudí sú lepšie normy prístupnosti v stavebníctve a doprave a lepší prístup k asistenčným technológiám, ktoré starším ľuďom umožňujú zvládať každodenný život bez cudzej pomoci. Stojí za zmienku, že Švédsko má najvyššiu mieru zamestnanosti starších pracovníkov a starších žien zo všetkých členských štátov EÚ.

| 40. | Poukazuje však na to, že miestne a regionálne orgány hrajú významnú úlohu ako odberatelia tovarov a služieb, najmä prostredníctvom verejného obstarávania, a môžu tak pôsobiť ako politická hnacia sila presadzovania pozitívneho prístupu k problematike starnutia, je však potrebné riešiť fragmentáciu existujúcich a objavujúcich sa trhov s inovatívnymi riešeniami zameranými na podporu aktívneho a zdravého starnutia s cieľom vytvoriť skutočný vnútorný trh striebornej ekonomiky a umožniť dodávateľom a spotrebiteľom v rámci verejného obstarávania úspory z rozsahu. Cieľom nadchádzajúceho aktu bezbariérovosti bude zaoberať sa prekážkami, ktoré bránia vytvoreniu trhu EÚ, kde by sa miestne a regionálne inovatívne riešenia mohli ľahšie koncipovať a vo väčšej miere využívať v ostatných regiónoch EÚ. Malé a stredné podniky často ako prvé zavádzajú inovácie a sú bližšie k miestnym trhom. Často poskytujú personalizované služby, ktoré prispôsobujú ich potrebám. Pre malé a stredné podniky by bolo prínosom, keby sa stanovili jasné pravidlá a normy, ktoré by im zabezpečili prístup na trh v celej EÚ a v záujme optimálneho výsledku umožnili interoperabilitu s inými tovarmi a službami. |
| --- | --- |

40.

Poukazuje však na to, že miestne a regionálne orgány hrajú významnú úlohu ako odberatelia tovarov a služieb, najmä prostredníctvom verejného obstarávania, a môžu tak pôsobiť ako politická hnacia sila presadzovania pozitívneho prístupu k problematike starnutia, je však potrebné riešiť fragmentáciu existujúcich a objavujúcich sa trhov s inovatívnymi riešeniami zameranými na podporu aktívneho a zdravého starnutia s cieľom vytvoriť skutočný vnútorný trh striebornej ekonomiky a umožniť dodávateľom a spotrebiteľom v rámci verejného obstarávania úspory z rozsahu. Cieľom nadchádzajúceho aktu bezbariérovosti bude zaoberať sa prekážkami, ktoré bránia vytvoreniu trhu EÚ, kde by sa miestne a regionálne inovatívne riešenia mohli ľahšie koncipovať a vo väčšej miere využívať v ostatných regiónoch EÚ. Malé a stredné podniky často ako prvé zavádzajú inovácie a sú bližšie k miestnym trhom. Často poskytujú personalizované služby, ktoré prispôsobujú ich potrebám. Pre malé a stredné podniky by bolo prínosom, keby sa stanovili jasné pravidlá a normy, ktoré by im zabezpečili prístup na trh v celej EÚ a v záujme optimálneho výsledku umožnili interoperabilitu s inými tovarmi a službami.

V.   ZÁVERY

| 41. | Dospel k záveru, že rozvoj bezbariérového a podporujúceho miestneho prostredia založeného na koncepcii „dizajn pre všetkých“ napomôže tomu, aby starší pracovníci a ženy zotrvali dlhšie v pracovnom procese a aby sa znížil dopyt rýchlo rastúceho počtu starých ľudí po starostlivosti a pomoci. Výbor regiónov je presvedčený, že opatrenie EÚ zamerané na podporu aktívneho a zdravého starnutia a solidaritu medzi generáciami podnieti inováciu a potenciál rastu v celej EÚ a verejným a súkromným aktérom na miestnej a národnej úrovni a na úrovni EÚ prinesie hospodárske výhody. |
| --- | --- |

41.

Dospel k záveru, že rozvoj bezbariérového a podporujúceho miestneho prostredia založeného na koncepcii „dizajn pre všetkých“ napomôže tomu, aby starší pracovníci a ženy zotrvali dlhšie v pracovnom procese a aby sa znížil dopyt rýchlo rastúceho počtu starých ľudí po starostlivosti a pomoci. Výbor regiónov je presvedčený, že opatrenie EÚ zamerané na podporu aktívneho a zdravého starnutia a solidaritu medzi generáciami podnieti inováciu a potenciál rastu v celej EÚ a verejným a súkromným aktérom na miestnej a národnej úrovni a na úrovni EÚ prinesie hospodárske výhody.

| 42. | Súhlasí s prístupom dánskeho predsedníctva Rady EÚ k problematike starnutia a zdôrazňuje, že na to, aby sa mohla uplatniť sociálna inovácia ako reakcia na našu starnúcu spoločnosť, je nesmierne dôležité, aby EÚ vytvorila spoločný rámec, ktorý v budúcnosti umožní v plnej miere využiť sociálnu inováciu. Spoločný rámec EÚ na podporu sociálnej inovácie by skutočne novátorom v sociálnej oblasti v celej EÚ uľahčil pôsobenie, prístup k financiám, vytváranie sietí a rozšírenie ich činnosti. |
| --- | --- |

42.

Súhlasí s prístupom dánskeho predsedníctva Rady EÚ k problematike starnutia a zdôrazňuje, že na to, aby sa mohla uplatniť sociálna inovácia ako reakcia na našu starnúcu spoločnosť, je nesmierne dôležité, aby EÚ vytvorila spoločný rámec, ktorý v budúcnosti umožní v plnej miere využiť sociálnu inováciu. Spoločný rámec EÚ na podporu sociálnej inovácie by skutočne novátorom v sociálnej oblasti v celej EÚ uľahčil pôsobenie, prístup k financiám, vytváranie sietí a rozšírenie ich činnosti.

V Bruseli 4. mája 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 212/2009.

1

(2)  Kastler, P7_TA(2011) 0332.

2

(3)  http://bibli.reseauope.net/opac_css/index.php?lvl=author_see&id=264

3

(4)  Zdroj: Štatistika Eurostatu o zložení a starnutí obyvateľstva

4

(5)  www.cor.europa.eu/COR_cms/ui/ViewDocument.aspx?siteid=default&contentID=a18962c0-1f8f-44e9-9f3d-bfa7955830db

5

(6)  Eurostat, regionálne prognózy EUROPOP 2008.

6

(7)  Tamže.

7

(8)  CdR 319/2010.

8

(9)  CdR 84/2007.

9

(10)  http://www.socialfinance.org.uk/work/sibs

10

---

| 27.7.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 225/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 225/52

---

Stanovisko Výboru regiónov „Energetická účinnosť v mestách a regiónoch – zameranie na rozdiely medzi vidieckymi okresmi a mestami“

2012/C 225/06

VÝBOR REGIÓNOV

| — | žiada, aby bola energetická účinnosť ústredným a neoddeliteľným prvkom energetických politík a aby sa jej udelilo dostatočne prioritné postavenie v hierarchii energetickej politiky; |
| --- | --- |

—

žiada, aby bola energetická účinnosť ústredným a neoddeliteľným prvkom energetických politík a aby sa jej udelilo dostatočne prioritné postavenie v hierarchii energetickej politiky;

| — | podporuje lepšie prepojenie opatrení finančnej podpory pre energetickú účinnosť a úsporu energie v budúcich programoch financovania EÚ; |
| --- | --- |

—

podporuje lepšie prepojenie opatrení finančnej podpory pre energetickú účinnosť a úsporu energie v budúcich programoch financovania EÚ;

| — | požaduje silnejšie opatrenia zamerané na ovplyvňovanie správania ľudí a modelov spotreby energie a domnieva sa, že si to vyžaduje kombináciu opatrení typu „cukor a bič“, ktoré preukážu hospodárske dôvody a zároveň v prípade potreby väčšmi zdôraznia povinné požiadavky; |
| --- | --- |

—

požaduje silnejšie opatrenia zamerané na ovplyvňovanie správania ľudí a modelov spotreby energie a domnieva sa, že si to vyžaduje kombináciu opatrení typu „cukor a bič“, ktoré preukážu hospodárske dôvody a zároveň v prípade potreby väčšmi zdôraznia povinné požiadavky;

| — | uznáva, že súčasnou politickou prioritou je, aby mestá plnili súčasné politické ciele, ale zdôrazňuje, že je potrebné komplexnejšie a koordinovanejšie riešiť výzvy a príležitosti vidieckych oblastí v súvislosti s využívaním a výrobou energie; |
| --- | --- |

—

uznáva, že súčasnou politickou prioritou je, aby mestá plnili súčasné politické ciele, ale zdôrazňuje, že je potrebné komplexnejšie a koordinovanejšie riešiť výzvy a príležitosti vidieckych oblastí v súvislosti s využívaním a výrobou energie;

| — | vyzýva miestne a regionálne orgány, aby si vymieňali osvedčené postupy, pokiaľ ide o energetickú účinnosť a úsporu energie, a aby posilnili energetickú odolnosť tým, že budú plánovať a riadiť poskytovanie svojich služieb s minimálnou spotrebou energie. |
| --- | --- |

—

vyzýva miestne a regionálne orgány, aby si vymieňali osvedčené postupy, pokiaľ ide o energetickú účinnosť a úsporu energie, a aby posilnili energetickú odolnosť tým, že budú plánovať a riadiť poskytovanie svojich služieb s minimálnou spotrebou energie.

| Spravodajca | Brian MEANEY (IE/EA), člen rady grófstva Clare a regionálneho zhromaždenia oblasti Mid-West |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | žiadosť dánskeho predsedníctva Rady EÚ z 12. januára 2012 |

Spravodajca

Brian MEANEY (IE/EA), člen rady grófstva Clare a regionálneho zhromaždenia oblasti Mid-West

Referenčný dokument

žiadosť dánskeho predsedníctva Rady EÚ z 12. januára 2012

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

A.   Úvod

1.   zdôrazňuje, že stratégia Európa 2020 správne stavia účinné využívanie energie do centra pozornosti v záujme dosiahnutia cieľov v oblasti inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, pre ktorý je nevyhnutný prechod k hospodárstvu efektívne využívajúcemu zdroje. Energetická účinnosť nie je o znížení výstupov alebo obmedzení hospodárskej činnosti, ale o dosiahnutí rovnakých výstupov pri znížení spotreby energie na výrobnú jednotku. To znamená identifikovanie a odstránenie zbytočného čerpania energie a tiež efektívnejšie spôsoby výroby zo strany spoločností.

2.   So znepokojením si uvedomuje, že EÚ plánuje dosiahnuť iba polovicu svojich navrhovaných 20 % úspor z primárnej spotreby energie do roku 2020. Splnenie cieľov stanovených do roku 2020 si vyžaduje koordinované úsilie na všetkých úrovniach, t. j. na úrovni EÚ, národnej, regionálnej aj miestnej úrovni. Energetická účinnosť je kľúčovou prioritou a vyžaduje si posilnenie politických opatrení na všetkých úrovniach.

3.   Pripomína, že na to, aby EÚ dosiahla svoje ciele týkajúce sa udržateľnej, konkurencieschopnej a bezpečnej dodávky energie, musí EÚ jednotne, solidárne a účinne konať pri identifikovaní a využívaní existujúcich a rozvíjajúcich sa technologických postupov a pri ovplyvňovaní zmeny v správaní, ktorá uľahčí dosiahnutie energetickej účinnosti, ako aj jej zlepšenie. V tejto súvislosti musí EÚ z krátkodobého a strednodobého hľadiska presadzovať zavedenie čo najúčinnejších a komerčne najkonkurencieschopnejších technológií.

4.   Zdôrazňuje, že nielen prostredníctvom miestnych a regionálnych aktérov v oblasti energetiky musia mestá, regióny a miestne orgány zohrávať kľúčovú úlohu pri uľahčovaní, podporovaní a regulovaní účinnejšieho využívania energie vo svojich vlastných prevádzkach a infraštruktúre a tiež u spotrebiteľov a výrobcov energie. Výbor regiónov uznáva, že na tento účel je potrebné posilniť orgány z hľadiska financovania a poskytovania pomoci, aby boli schopné plniť svoju úlohu pri vykonávaní a zlepšovaní opatrení súvisiacich s energetickou účinnosťou.

5.   Vyzdvihuje úlohu regionálnych a miestnych orgánov, ktoré idú príkladom, priťahujú investície a vytvárajú pracovné miesta, a žiada EÚ, aby podporovala vypracovanie regionálnych a miestnych plánov v oblasti energetickej účinnosti, ktoré by prispeli k plneniu vnútroštátnych a európskych cieľov, ako aj zlepšenie energetických informačných systémov a zavádzanie mechanizmov na podporu tejto činnosti.

6.   Víta iniciatívu Organizácie Spojených národov „Medzinárodný rok trvalo udržateľnej energie pre všetkých“, pretože ponúka dobrú príležitosť na zvýšenie povedomia o dôležitosti zlepšenia energetickej účinnosti a zvýšenia objemu energie z obnoviteľných zdrojov na miestnej, regionálnej, národnej a medzinárodnej úrovni. Nedostatočný prístup k čistej, cenovo prijateľnej a spoľahlivej energii bráni ľudskému, sociálnemu a hospodárskemu rozvoju a je hlavnou prekážkou pri dosahovaní rozvojových cieľov tisícročia. Proces úplného prechodu na energiu z obnoviteľných zdrojov musí sprevádzať väčšie úsilie o zníženie spotreby energie, ktoré tiež vedie k tomu, aby sa znížila závislosť od fosílnych palív.

7.   Ďalej uvádza, že hospodárstva Indie a Číny sa iba „zahrievajú“ a očakáva sa, že energetický dopyt Číny do roku 2035 prudko stúpne až o 75 % (1). Výsledný nárast hospodárskej súťaže v oblasti energie, ktorú v súčasnosti EÚ dováža, by mohol spôsobiť problémy týkajúce sa dodávky, distribúcie a nákladov, ktoré môžu mať vážny hospodársky a spoločenský dosah na viacerých úrovniach. Musia sa vypracovať konkrétne a realizovateľné akčné plány, ktoré by reagovali na takýto vývoj, a to s cieľom čo najrýchlejšie dosiahnuť pokrytie dopytu po energii obnoviteľnými zdrojmi, ktoré sú dostupné na danom mieste. Mestá, regionálne a miestne orgány by mali byť neoddeliteľnou súčasťou pri vypracúvaní takýchto plánov.

8.   Poukazuje na to, že spoločenský úžitok týchto projektov ekologickej transformácie obcí a regiónov sa neprejavuje a zdôrazňuje v tejto súvislosti, že Európska komisia a vlády členských štátov by mali vyčleniť rozsiahle finančné prostriedky na zlepšenie energetickej účinnosti verejných budov.

9.   Zaznamenal aktuálnu diskusiu o smernici o energetickej účinnosti a žiada prijatie presvedčivého, ambiciózneho textu. Mestá a regióny môžu získať iba tak, že sa stanú energeticky účinnejšími a znížia svoju spotrebu energie: boli by schopné znížiť svoju závislosť od dovážaných palív, zabezpečiť takmer 2 milióny pracovných miest na miestnej úrovni prostredníctvom stavebných a modernizačných prác (2) a umožniť domácnostiam značnú úsporu ročne na účtoch za energie. Okrem toho by EÚ bola schopná ešte viac znížiť svoje emisie skleníkových plynov a stanoviť si v tejto oblasti ešte ambicióznejšie ciele. Táto navrhovaná smernica je preto prvým správnym krokom na zmiernenie aktuálnej krízy. V skutočnosti však návrh nie je postačujúci, keďže v prvom rade sleduje hospodárske ciele, tzn. zníženie dovozu zahraničnej ropy a plynu a presmerovanie miliárd eur do hospodárstiev EÚ bez toho, aby súčasne rozvíjal zodpovedajúce konkrétne predstavy týkajúce sa potrebného mohutného rozvoja obnoviteľných zdrojov energie. Zásadný význam pre dosiahnutie tohto cieľa má to, aby všetky členské štáty dostali možnosť vychádzať zo svojich vlastných podmienok, aby sa pre každú krajinu prijali tie najúčinnejšie opatrenia.

10.   V tejto súvislosti mimoriadne ľutuje, že chýba súvislá dlhodobá vízia týkajúca sa obnovenia bytového fondu, ktorý si vyžaduje obnovu, ako aj výslovné a konkrétne finančné záväzky týkajúce sa finančnej podpory pre miestne a regionálne orgány na propagovanie investícií do energetickej účinnosti na miestnej a regionálnej úrovni. V tejto súvislosti je potrebné rozlišovať medzi všeobecne prospešnými cieľmi a hospodárskymi cieľmi podnikov. Sanácia budovy sa musí zakladať na tom, čo je z hľadiska hospodárstva podniku možné, pričom spoločnosť musí umožniť dosiahnutie všeobecne prospešných cieľov.

11.   Odporúča, aby EÚ rozšírila informačné systémy v oblasti energetickej účinnosti tak, aby obsahovali informácie týkajúce sa tak národných, ako aj regionálnych politík v oblasti energetickej účinnosti, systémy hodnotenia regionálneho hospodárenia s úsporami, ukazovatele energetickej účinnosti, štandardné databázy vhodných úsporných opatrení, príručky osvedčených postupov, štandardné postupy atď. Súhlasí s európskym združením miestnych orgánov Energy Cities, ktoré uvádza, že financovanie je „veľmi dôležité“ na to, aby sa navrhované opatrenia mohli uskutočniť. Výbor regiónov poukazuje na to, že v navrhovanej smernici o energetickej účinnosti chýbajú záväzné ciele či zmysluplný proces preverovania a stanovujú sa ňou jednoduché možnosti odstúpenia. Preto víta úsilie poľského a dánskeho predsedníctva Rady EÚ s cieľom zahrnúť do návrhu potrebné opatrenia týkajúce sa financovania a ostatné prvky. Podporuje úsilie dánskeho predsedníctva dosiahnuť politický kompromis, ktorý umožní zohľadniť miestne a regionálne danosti v členských štátoch a zaručiť, že orgány budú môcť ísť pri zlepšovaní energetickej účinnosti svojich budov príkladom. Výbor obzvlášť víta navrhovanú povinnosť pre energetické spoločnosti dosiahnuť priemerne 1,5 % úsporu energie za rok.

12.   Zdôrazňuje, že väčšia energetická účinnosť sa nedá dosiahnuť len centrálne stanovenými, nepružnými opatreniami, ktoré nezohľadňujú miestne a regionálne osobitosti v členských štátoch. Požaduje preto, aby boli vytvorené možnosti uplatniť alternatívny prístup k dosiahnutiu cieľov v oblasti úspory energie, ak bude dosiahnutá rovnaká úspora pri rovnakej konečnej spotrebe. Rovnako žiada, aby mohli obce a regióny navrhovať stratégie na úsporu energie.

13.   Vníma prevládajúcu segmentáciu politiky a myslenia v oblasti energie v EÚ. Dochádza k rozdrobeniu podľa odvetví (doprava, výstavba atď.), čo je na škodu úvahám o priestorových a územných nerovnostiach a potenciálu, ktorým je potrebné venovať pozornosť, ak má Únia ako taká napredovať.

14.   Žiada, aby sa popri zlepšení energetickej účinnosti vypracovali primerané opatrenia na hospodárenie s energiou resp. jej úsporu, a vyzýva na stanovenie cieľov týkajúcich sa hospodárenia s energiou resp. jej úspory zameraných na zníženie spotreby energie, ktoré by mohli pomôcť cieľom zníženia spotreby energie prostredníctvom zlepšenia energetickej účinnosti a mohli by ich prekročiť.

15.   Žiada, aby dánske predsedníctvo Rady EÚ vzalo na vedomie úlohu miestnych a regionálnych orgánov pri dosahovaní cieľov energetickej účinnosti stratégie Európa 2020. V aktuálnom návrhu prerokovávaného dokumentu Rady o budúcej smernici o energetickej účinnosti a v oznámení Európskej komisie o pláne postupu v energetike do roku 2050 takmer vôbec nie je zmienka o miestnych a regionálnych orgánoch. Výbor sa ďalej domnieva, že prepracované národné programy reforiem a špecifické odporúčania pre jednotlivé krajiny musia oveľa viac odrážať záväzky, ktoré boli prijaté v oblasti energetickej účinnosti.

16.   Víta finančnú iniciatívu Inteligentná energia – Európa (IEE) a víta úsilie, ktoré táto iniciatíva vynakladá na prekonanie trhových prekážok. Program IEE by sa mala sústrediť na podporovanie činností súvisiacich so zmenou správania. Výbor však žiada, aby sa výsledky a odporúčania projektov IEE dôraznejšie šírili (informácie, legislatíva atď.) v celej EÚ a aby sa na obdobie rokov 2014 – 2020 zabezpečilo financovanie programu alebo programov IEE, ktoré ho nahradia.

17.   Vzhľadom na osobitný územný rozmer tejto problematiky zdôrazňuje, že:

| — | vidiecke oblasti EÚ využívajú viac znečisťujúcich zdrojov energie ako mestské oblasti, preto by sa malo obzvlášť podporovať nahrádzanie ťažkých znečisťujúcich fosílnych palív menej znečisťujúcimi fosílnymi palivami ako prechodné riešenie, a potom predovšetkým nahrádzanie energiou z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

—

vidiecke oblasti EÚ využívajú viac znečisťujúcich zdrojov energie ako mestské oblasti, preto by sa malo obzvlášť podporovať nahrádzanie ťažkých znečisťujúcich fosílnych palív menej znečisťujúcimi fosílnymi palivami ako prechodné riešenie, a potom predovšetkým nahrádzanie energiou z obnoviteľných zdrojov.

| — | Napriek tomu, že vidiecke oblasti dobiehajú tie mestské, zostáva ich úroveň ekonomického rozvoja stále nižšia, ako je priemer v EÚ, najmä v porovnaní s mestskými oblasťami. Táto priepasť medzi vidieckymi a mestskými oblasťami je mimoriadne významná vo východnej a v strednej Európe a je o to znepokojujúcejšia, že v období rokov 2000 až 2007 ešte vzrástla v dôsledku rýchleho rozvoja veľkých miest a hlavných miest. |
| --- | --- |

—

Napriek tomu, že vidiecke oblasti dobiehajú tie mestské, zostáva ich úroveň ekonomického rozvoja stále nižšia, ako je priemer v EÚ, najmä v porovnaní s mestskými oblasťami. Táto priepasť medzi vidieckymi a mestskými oblasťami je mimoriadne významná vo východnej a v strednej Európe a je o to znepokojujúcejšia, že v období rokov 2000 až 2007 ešte vzrástla v dôsledku rýchleho rozvoja veľkých miest a hlavných miest.

B.   Mestá, regionálne a miestne orgány

18.   Opakuje svoju výzvu na lepšiu rovnováhu medzi mestom a vidiekom v politikách udržateľnej energetiky v EÚ a zdôrazňuje potrebu využitia potenciálu vidieckych oblastí na dosiahnutie cieľov energetickej účinnosti stratégie Európa 2020. Vo vidieckych oblastiach naozaj existuje významný potenciál, čo sa týka výroby energie a znižovania spotreby – rozsiahle pásy zeme vhodné na veterné farmy alebo solárne elektrárne sú k dispozícii iba na vidieku. Moderné poľnohospodárstvo zároveň potrebuje na svoju prevádzku značné množstvá energie. Potenciál na úsporu energie a využitie nových zdrojov energie sa však vo veľkej miere prehliada.

19.   Poukazuje na existenciu podstatných rozdielov medzi vidieckymi a mestskými oblasťami. Energetická účinnosť vo vidieckych oblastiach je v kritickom stave a vyžaduje si okamžitú pozornosť. Vidiecke domácnosti a malé podniky stoja pred viacerými nevýhodami, čo sa týka využívania energie, najmä v dôsledku povahy domácností a kvality stavebného fondu. Vidiecke stavby sú podstatne staršie a ich renovácia je pre ich vlastníkov nákladnejšia a často nerealizovateľná. Jedným z dôvodov je hustota obyvateľstva: pri izolovaní súkromných vidieckych obydlí nie je možné získať výhody z rovnakých úspor z rozsahu ako pri izolovaní mestských obydlí s viacerými obyvateľmi. Táto situácia, ktorá sa v rôznom rozsahu dotýka všetkých členských štátov, vedie k proporčne vyšším nákladom na energiu vo vidieckych oblastiach, pričom príjem na obyvateľa vo vidieckych oblastiach je o 21 % až 62 % nižší (3).

20.   Zdôrazňuje, že čo sa týka energie, bola energetická politika EÚ stanovená podľa potrieb veľkých miest. Investori stále zameriavajú svoju pozornosť takmer výlučne na infraštruktúru, ktorá bola vytvorená na to, aby slúžila mestským oblastiam.

21.   Prízvukuje, že prístup k energii je vo všeobecnosti drahší vo vidieckych oblastiach a v odľahlých regiónoch. Navyše, energetická účinnosť je nižšia v dôsledku zriedkavého využívania čistých technológií a neefektívnej izolácie. Výbor vyzýva na hľadanie primeraných riešení správy a financovania, aby mohli v tomto smere vidiecke oblasti v celej EÚ dobehnúť mestské oblasti, najmä potenciál, ktorý predstavuje Európsky poľnohospodársky fond na rozvoj vidieka (EPFRV) a iniciatíva LEADER. Mnohé osvedčené postupy a pilotné projekty vykonávané v EÚ naozaj jasne ukázali, že vidiecke oblasti majú potenciál zabezpečiť si svoje vlastné energetické potreby z rôznych zdrojov, ako napríklad zdroje bez emisií skleníkových plynov a uhlíkovo neutrálne zdroje, biomasu, palivové články atď.

22.   Usudzuje, že podpora ESF na budovanie kapacít, zvlášť pri zvyšovaní zručností pracovníkov, ktorá sa môže týkať aj používania tradičných techník s materiálmi typickými pre región, by mala rozpoznávať a brať do úvahy rozdielne potreby mestských a vidieckych oblastí, aby pracovníci z vidieckych oblastí nezaostávali. Inak by to vytvorilo priepasť v oblasti zručností potrebných na zavedenie technológií vhodných pre vidiecke oblasti a zhoršilo by to rozdelenie energie medzi týmito oblasťami.

23.   Zdôrazňuje, že politika v oblasti vzdelávania môže mať významnú úlohu pri zvyšovaní povedomia o energetickej účinnosti a ovplyvňovaní požadovaných zmien v správaní ľudí. Navrhuje, aby sa porovnali existujúce vzdelávacie iniciatívy s cieľom určiť osvedčené postupy a vypracovať osnovy, ktoré by obsahovali vyučovanie udržateľnosti na najnižších stupňoch formálneho vzdelávacieho procesu. Okrem toho požaduje, aby budúci program „Erasmus pre všetkých“ rozvíjal znalostné aliancie medzi vysokými školami a ekologickými podnikmi s cieľom vypracovať nové študijné programy, vďaka ktorým by sa vyriešili nedostatky v oblasti inovácií a zručností v odvetví energetickej účinnosti a šetrenia energie.

24.   Zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány môžu tiež prispieť k dosiahnutiu cieľov energetickej účinnosti začlenením environmentálnych faktorov do postupov verejného obstarávania. Víta návrh smernice o nových pravidlách verejného obstarávania, ktorý prijala Komisia (4). Tento návrh požaduje, aby miestne a regionálne orgány v procesoch verejného obstarávania mohli brať do úvahy environmentálne faktory vrátane energetickej účinnosti. Malo by sa podporovať, aby miestne a regionálne orgány hodnotili ponuky prostredníctvom metódy MEAT (Most Economical Advantageous Tender – ekonomicky najvýhodnejšia ponuka) s cieľom zohľadniť úsporu energie v priebehu celého životného cyklu predloženej ponuky.

C.   Spotrebitelia

25.   Zdôrazňuje, že existuje aj sociálny rozmer, v rámci ktorého môže cenová nedostupnosť palív obzvlášť negatívne zasiahnuť skupiny s nižšími príjmami. Aj v súvislosti s dôvodmi a vplyvmi cenovej nedostupnosti palív existujú rovnako významné rozdiely medzi mestskými a vidieckymi oblasťami, ktoré sa musia brať do úvahy v rámci príslušných opatrení a ktoré nemusia nutne súvisieť so všeobecnou energetickou účinnosťou určitých krajín alebo regiónov.

26.   Žiada opatrenia, ktoré spotrebiteľom umožnia získať pri rokovaní s výrobcami/dodávateľmi výhody výmenou za zmenu vzorov spotreby, tzn. ak jednotlivci vo veľkom presunú spotrebu do hodín mimo špičky, mali by byť podporovaní, aby dosiahli zľavy obvyklé pre hromadných odberateľov. Podobne by sa malo vo verejnom záujme podporovať aj využívanie pokročilejších technológií sofistikovaných sietí na meranie spotreby a vyúčtovanie, ktoré umožnia zvýšenie úrovne energetickej účinnosti u dodávateľov (prostredníctvom účinnej správy sietí, lepšej údržby sietí a zariadení atď.) a spotrebiteľov (lepšou informovanosťou o meraní spotreby, účtovaní, službách pri uzatváraní zmlúv, sieťových službách, inteligentnej interaktívnej spotrebe atď.). Nemal by sa tiež podporovať komerčný odpor voči nim a malo by sa urýchliť ich všeobecné zavedenie ešte pred súčasne plánovaným termínom. Je potrebné dbať na to, aby zavedenie moderného meracieho prístroja nebolo pre spotrebiteľov spojené s veľkým zvýšením poplatkov.

27.   Víta obnovenie a pokračovanie programu označovania Energy Star, ktoré je spojené s návrhom programu na označovanie energetickej účinnosti kancelárskych zariadení a konštatuje, že návrh nariadenia [COM(2012) 109 final] obnovuje túto dohodu Energy Star v súvislosti s rozhodnutím Rady o uzavretí dohody medzi vládou Spojených štátov amerických a Európskou úniou o koordinácii programov označovania energetickej účinnosti kancelárskych zariadení [COM (2012) 108 final]. Používanie označovania Energy Star by sa malo podporovať. Pripomíname, že vysoké náklady na energiu podporia predaj zariadení s vysokou energetickou účinnosťou. Komisia by mala okrem toho zvážiť označovanie, ktoré by uvádzalo energiu použitú pri výrobe.

D.   Financovanie

28.   Pripomína stanovisko o klimatických zmenách a budúcnosti EÚ (5), naďalej je znepokojený pretrvávajúcim zameraním na úsporné opatrenia, ktoré prekrývajú akékoľvek problémy týkajúce sa skutočného hospodárstva v kontexte budúceho rozpočtu EÚ na roky 2014 – 2020, predovšetkým mimoriadne naliehavú potrebu zvýšenia rozpočtu EÚ potrebného na miestne a regionálne, mestské a vidiecke investície do udržateľnej energetiky, tak ako to vyžadovali predchádzajúce stanoviská Výboru regiónov. Víta však zahrnutie „prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo vo všetkých sektoroch“ ako investičnú prioritu podľa spoločného strategického rámca (SSF) (6), ale zdôrazňuje, že zatiaľ čo sa fondy v rámci SSF musia použiť na riešenie identifikovaných regionálnych problémov, musí existovať aj rovnováha medzi udržateľnou výrobou a energetickou účinnosťou. Zdôrazňuje potrebu výrazne posilniť úlohu Európskej investičnej banky (EIB) prostredníctvom národných a miestnych úverových inštitúcií s cieľom financovať investície do energetickej účinnosti.

29.   Vyjadruje ľútosť nad tým, že vyčleňovanie financovania, ako napríklad vnútroštátnych fondov pre energetickú účinnosť, nevzala Rada do úvahy ako opatrenie, ktoré by sa zahrnulo do textu smernice o energetickej účinnosti.

30.   Žiada, aby dánske predsedníctvo Rady EÚ zabezpečilo, aby bola grantová pomoc na podporu opatrení v súvislosti s účinným vykurovaním a chladením priestorov v budúcnosti prepojená s merateľnými úsporami dosiahnutými v spotrebe energie na každé jednotlivé zariadenie.

31.   Žiada, aby Európska komisia zohľadnila v nasledujúcom rozpočte EÚ navrhovanú smernicu o energetickej účinnosti a zabezpečila pridelenie dostatočného množstva finančných prostriedkov na energetickú účinnosť vo vidieckych domácnostiach.

32.   Poukazuje na skutočnosť, že hlavný problém vidieckych oblastí spočíva v schopnosti miestnych a regionálnych orgánov získať prostriedky z fondov, ktoré už existujú:

| — | finančné mechanizmy (ELENA atď.) a fondy určené na energetickú účinnosť (EEEF atď.), |
| --- | --- |

—

finančné mechanizmy (ELENA atď.) a fondy určené na energetickú účinnosť (EEEF atď.),

| — | skúsenosti z aktuálneho finančného obdobia ukazujú, že z celého radu rozličných dôvodov nemožno zo štrukturálnych fondov úplne vyčerpať príslušné prostriedky určené na energetickú účinnosť. Preto sa v súvislosti s finančným rámcom na roky 2014 – 2020, ktorý dokonca vyčleňuje na energetickú účinnosť vyšší podiel prostriedkov, dbať na to, aby sa uľahčil prístup miestnych a regionálnych samospráv k týmto prostriedkom. |
| --- | --- |

—

skúsenosti z aktuálneho finančného obdobia ukazujú, že z celého radu rozličných dôvodov nemožno zo štrukturálnych fondov úplne vyčerpať príslušné prostriedky určené na energetickú účinnosť. Preto sa v súvislosti s finančným rámcom na roky 2014 – 2020, ktorý dokonca vyčleňuje na energetickú účinnosť vyšší podiel prostriedkov, dbať na to, aby sa uľahčil prístup miestnych a regionálnych samospráv k týmto prostriedkom.

33.   Zdôrazňuje, že existujú iné finančné nástroje, ako napríklad zmluvy o energetickej úspornosti, verejno-verejné partnerstvá a národné a regionálne fondy energetickej účinnosti, ktoré podporujú prácu v oblasti energetickej účinnosti v čase, keď je verejných prostriedkov čoraz menej. V súčasnej situácii obmedzených verejných zdrojov a problémov, s ktorými sa musia vyrovnať mnohé malé a stredne veľké podniky, by sa naozaj mala venovať zvláštna pozornosť zabezpečeniu čo najlepšej rovnováhy vo výdavkoch EÚ na infraštruktúru veľkého rozsahu na jednej strane a decentralizovanou výrobou energie, ktorá je samotnou podstatou energetiky vidieka. Žiada tiež, aby EÚ na európskej úrovni podporovala a regulovala podniky poskytujúce energetické služby ako subjekty, ktoré financujú investície do energetickej účinnosti, aby tak mohli získať prístup k prostriedkom z príslušných európskych fondov.

34.   Verí, že na to, aby sa mohol zlepšiť prístup k financovaniu, sú potrebné nástroje na pomoc spotrebiteľom a verejným orgánom, aby splnili požiadavky spolufinancovania a tiež vypracovali inovatívne plány, ktoré uľahčia získanie úveru.

35.   Pripomína, že prieskum Výboru regiónov v súvislosti so stratégiou Európa 2020, ktorý sa konal začiatkom roka 2010 v oblasti „politík udržateľnej energie“, odhalil, že miestne a regionálne iniciatívy sa obyčajne uskutočňujú vo viacerých odvetviach ako integrované činnosti, ktoré zároveň prispievajú ku konkurencieschopnosti, rastu a zamestnanosti. Preto je dôležité, aby sa táto skutočnosť primerane odrazila v budúcom návrhu rozpočtu EÚ.

36.   Žiada, aby sa miestnym a regionálnym orgánom poskytla kapacita na začlenenie energetickej účinnosti do požiadaviek plánovania pre vidiek a mestá.

E.   Logistika

37.   Vyjadruje želanie, aby sa zdôraznila dôležitosť rozvoja celoeurópskych logistických systémov, ktoré by mohli dosiahnuť väčšiu účinnosť v oblasti nákladnej dopravy, ako napríklad CELS (Central European Logistics System – Logistický systém strednej Európy). To by prinieslo jednotný systém mapovania, ktorý by spájal všetky druhy dopravy v Európe do jedného vyjadrenia, od železníc, cestnej dopravy, leteckej, námornej až po vnútrozemskú lodnú dopravu.

38.   Usudzuje, že systém CELS by mohol zabezpečiť vizuálne mapovanie a pomoc pri analýze nákladov na podporu ekologického, hospodárneho, účinného prepojenia rôznych druhov dopravy. Bol by to zoznam nákladnej dopravy dostupný on-line, v ktorom by sa mohli zaregistrovať prevádzkovatelia v oblasti cestnej, železničnej, leteckej, lodnej a námornej dopravy, čím by sa stal najucelenejším zoznamom všetkých prevádzkovateľov nákladnej dopravy. Má tiež potenciál identifikovať, ktoré trasy sú vhodné na kombinovanú dopravu vyhľadaním najkratších možných cestných trás.

39.   Zdôrazňuje hodnotu integrovaných medziodvetvových politík týkajúcich sa udržateľnej energetiky pre vidiecke oblasti, ktoré by zahŕňali energetickú účinnosť v stavebníctve, doprave atď. a decentralizovanú produkciu energie z obnoviteľných zdrojov.

F.   Závery

40.   V zmysle uvedeného verí, že politika súdržnosti môže zabezpečiť rámec pre koordinovaný prístup k tomuto zložitému problému. Vzájomné prepojenia medzi cieľmi stratégie Európa 2020 si vyžadujú jasné povedomie tvorcov politiky EÚ o tom, že je možné dosiahnuť zlepšenie vo všetkých oblastiach stratégie Európa 2020, ak sa v celej EÚ budú vo väčšej miere realizovať opatrenia na zvýšenie účinného využívania energie.

41.   Poukazuje na potrebu lepšej rovnováhy medzi vnútorným a vonkajším rozmerom dodávky energie v EÚ podporovaním výskumu a presadzovania energetickej účinnosti minimálne v takej miere, ako je investovanie do nových potrubí pre fosílne palivá z tretích krajín. Pripomína Európskej komisii, že energetická účinnosť si stále vyžaduje investovanie miliárd eur do odvetví bytovej politiky a dopravy. Hospodárenie s energiou resp. jej úspora sa musí chápať ako nepretržitá nevyhnutnosť a podľa toho k nemu treba aj pristupovať.

42.   Pripomína, že členské štáty by mali zaviesť konzultačný proces, ktorý by zapojil regionálnych a miestnych aktérov do vypracúvania návrhu vnútroštátnych plánov energetickej účinnosti (prístup zdola nahor), čo by zabezpečilo, že vnútroštátne plány by boli v súlade s miestnymi a regionálnymi cieľmi a prostriedkami. Zároveň žiada, aby boli do monitorovacej fázy zapojené aj regionálne a miestne orgány ako orgány, ktoré sú zodpovedné za vypracúvanie týchto plánov.

43.   Znovu kladie dôraz na iniciatívu Dohovor primátorov a starostov ako na hmotný dôkaz záväzku miestnych samospráv podporovať energetickú účinnosť a venovať sa problému klimatických zmien, ale všíma si, že neexistuje spoločný spôsob vypracovávania správ, ktorý by signatári tohto dohovoru používali. Dohovor primátorov a starostov je iniciatíva vyžadujúca, aby regióny predkladali správy o svojich výsledkoch v oblasti energetickej účinnosti za pomoci prísnych a spoločných kritérií podávania správ (7).

44.   Vyzýva Komisiu, aby urýchlene prijala opatrenia na to, aby sa myšlienka prepojenia do jednej celoeurópskej siete na zásobovanie energiou stala skutočnosťou. Týmto spôsobom môže EÚ zabezpečiť všetkým svojim občanom prístup k spoľahlivému zásobovaniu energiou. Dôležité je to aj z hľadiska bezpečnostnej politiky – zmenšila by sa závislosť Európy od fosílnych palív zo štátov s autoritárskym režimom.

45.   Kľúčové odkazy – body činnosti

VÝBOR REGIÓNOV

| a) | žiada, aby bola energetická účinnosť ústredným a neoddeliteľným prvkom energetických politík a aby sa jej udelilo dostatočne prioritné postavenie v hierarchii energetickej politiky; |
| --- | --- |

a)

žiada, aby bola energetická účinnosť ústredným a neoddeliteľným prvkom energetických politík a aby sa jej udelilo dostatočne prioritné postavenie v hierarchii energetickej politiky;

| b) | podporuje lepšie prepojenie opatrení finančnej podpory pre energetickú účinnosť a úsporu energie v budúcich programoch financovania EÚ; |
| --- | --- |

b)

podporuje lepšie prepojenie opatrení finančnej podpory pre energetickú účinnosť a úsporu energie v budúcich programoch financovania EÚ;

| c) | požaduje silnejšie opatrenia zamerané na ovplyvňovanie správania ľudí a modelov spotreby energie a domnieva sa, že si to vyžaduje kombináciu opatrení typu „cukor a bič“, ktoré preukážu hospodárske dôvody a zároveň v prípade potreby väčšmi zdôraznia povinné požiadavky; |
| --- | --- |

c)

požaduje silnejšie opatrenia zamerané na ovplyvňovanie správania ľudí a modelov spotreby energie a domnieva sa, že si to vyžaduje kombináciu opatrení typu „cukor a bič“, ktoré preukážu hospodárske dôvody a zároveň v prípade potreby väčšmi zdôraznia povinné požiadavky;

| d) | uznáva, že súčasnou politickou prioritou je, aby mestá plnili súčasné politické ciele, ale zdôrazňuje, že je potrebné komplexnejšie a koordinovanejšie riešiť výzvy a príležitosti vidieckych oblastí v súvislosti s využívaním a výrobou energie; |
| --- | --- |

d)

uznáva, že súčasnou politickou prioritou je, aby mestá plnili súčasné politické ciele, ale zdôrazňuje, že je potrebné komplexnejšie a koordinovanejšie riešiť výzvy a príležitosti vidieckych oblastí v súvislosti s využívaním a výrobou energie;

| e) | vyzýva miestne a regionálne orgány, aby si vymieňali osvedčené postupy, pokiaľ ide o energetickú účinnosť a úsporu energie, a aby posilnili energetickú odolnosť tým, že budú plánovať a riadiť poskytovanie svojich služieb s minimálnou spotrebou energie. |
| --- | --- |

e)

vyzýva miestne a regionálne orgány, aby si vymieňali osvedčené postupy, pokiaľ ide o energetickú účinnosť a úsporu energie, a aby posilnili energetickú odolnosť tým, že budú plánovať a riadiť poskytovanie svojich služieb s minimálnou spotrebou energie.

V Bruseli 4. mája 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  IEA Global Energy Report 2011.

1

(2)  Európska komisia.

2

(3)  Eurostat.

3

(4)  COM(2011) 896 final.

4

(5)  Výhľadové stanovisko na tému „Uplatňovanie hľadiska klimatických zmien v rozpočte EÚ“ (CdR 104/2011).

5

(6)  Návrh nariadenia, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka, Európskom fonde námorného a rybného hospodárstva zahrnuté do spoločného strategického rámca [COM(2011) 615 final].

6

(7)  http://ec.europa.eu/energy/publications/doc/2012_thinkbooklet.pdf.

7

---

III Prípravné akty

VÝBOR REGIÓNOV

95. plenárne zasadnutie v dňoch 3. a 4. mája 2012

| 27.7.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 225/58 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 225/58

---

Stanovisko Výboru regiónov „Všeobecné ustanovenia o fondoch spoločného strategického rámca“

2012/C 225/07

VÝBOR REGIÓNOV

| — | požaduje ambiciózny rozpočet pre budúcu politiku súdržnosti (2014 – 2020) na plnenie cieľov Zmluvy a stratégie Európa 2020; požaduje tiež, aby pri hodnotení úrovne rozvoja a rozdeľovaní zdrojov boli zohľadnené aj iné kritériá než HDP; |
| --- | --- |

—

požaduje ambiciózny rozpočet pre budúcu politiku súdržnosti (2014 – 2020) na plnenie cieľov Zmluvy a stratégie Európa 2020; požaduje tiež, aby pri hodnotení úrovne rozvoja a rozdeľovaní zdrojov boli zohľadnené aj iné kritériá než HDP;

| — | podporuje štruktúru navrhovanú Komisiou, teda stanovenie dvoch hlavných cieľov („investície do rastu a zamestnanosti“ a „územná spolupráca“), udržanie ESF v rámci politiky súdržnosti a vytvorenie novej kategórie „regiónov s prechodným financovaním“, ktorá poskytne záchrannú sieť pre regióny, ktoré už nebudú spôsobilé na plnú podporu v rámci cieľa konvergencie; |
| --- | --- |

—

podporuje štruktúru navrhovanú Komisiou, teda stanovenie dvoch hlavných cieľov („investície do rastu a zamestnanosti“ a „územná spolupráca“), udržanie ESF v rámci politiky súdržnosti a vytvorenie novej kategórie „regiónov s prechodným financovaním“, ktorá poskytne záchrannú sieť pre regióny, ktoré už nebudú spôsobilé na plnú podporu v rámci cieľa konvergencie;

| — | požaduje väčšiu flexibilitu pri rozdeľovaní štrukturálnych fondov s reálnejším zohľadnením potrieb území prostredníctvom priameho zapojenia miestnych a regionálnych orgánov; táto flexibilita by sa mala uplatniť na rozdelenie medzi EFRR a ESF a tematické zameranie fondov na niektoré ciele stratégie Európa 2020; v tejto súvislosti požaduje významné zníženie alebo vyššiu flexibilitu minimálnych prahových hodnôt stanovených v príslušných nariadeniach; |
| --- | --- |

—

požaduje väčšiu flexibilitu pri rozdeľovaní štrukturálnych fondov s reálnejším zohľadnením potrieb území prostredníctvom priameho zapojenia miestnych a regionálnych orgánov; táto flexibilita by sa mala uplatniť na rozdelenie medzi EFRR a ESF a tematické zameranie fondov na niektoré ciele stratégie Európa 2020; v tejto súvislosti požaduje významné zníženie alebo vyššiu flexibilitu minimálnych prahových hodnôt stanovených v príslušných nariadeniach;

| — | podporuje spoločný strategický rámec, ktorý spája všetky fondy zamerané na regióny, čo bude znamenať lepšiu koordináciu s Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka a Európskym fondom pre námorné otázky a rybné hospodárstvo; tiež si želá, aby sa zásada územnej súdržnosti viacej zohľadňovala prostredníctvom mestských akcií, akcií miestneho rozvoja, integrovaných územných investícií a spoločných akčných plánov, ale by privítal, keby sa väčšia pozornosť venovala regiónom prechádzajúcich konverziou priemyslu alebo demograficky znevýhodneným regiónom; |
| --- | --- |

—

podporuje spoločný strategický rámec, ktorý spája všetky fondy zamerané na regióny, čo bude znamenať lepšiu koordináciu s Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka a Európskym fondom pre námorné otázky a rybné hospodárstvo; tiež si želá, aby sa zásada územnej súdržnosti viacej zohľadňovala prostredníctvom mestských akcií, akcií miestneho rozvoja, integrovaných územných investícií a spoločných akčných plánov, ale by privítal, keby sa väčšia pozornosť venovala regiónom prechádzajúcich konverziou priemyslu alebo demograficky znevýhodneným regiónom;

| — | požaduje, aby sa umožnila podpora programov financovaných z viacerých fondov (Európskeho fondu rozvoja vidieka, Európskeho sociálneho fondu, Fondu súdržnosti, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a Európskeho námorného fondu a fondu rybného hospodárstva) a žiada Komisiu, aby prijala potrebné opatrenia na vypracovanie a zrealizovanie týchto programov pri náležitom dodržaní zásady proporcionality; |
| --- | --- |

—

požaduje, aby sa umožnila podpora programov financovaných z viacerých fondov (Európskeho fondu rozvoja vidieka, Európskeho sociálneho fondu, Fondu súdržnosti, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a Európskeho námorného fondu a fondu rybného hospodárstva) a žiada Komisiu, aby prijala potrebné opatrenia na vypracovanie a zrealizovanie týchto programov pri náležitom dodržaní zásady proporcionality;

| — | odmieta makroekonomickú podmienenosť, ako aj výkonnostnú rezervu, pretože sa domnieva, že sú v rozpore s primárnym cieľom politiky súdržnosti; naopak podporuje vytvorenie flexibilnej rezervy pozostávajúcej zo zdrojov automatického zrušenia záväzkov a financovanie experimentálnych iniciatív; podporuje tiež zásadu podmienenosti ex ante, ktorá má skôr preventívnu než represívnu povahu; |
| --- | --- |

—

odmieta makroekonomickú podmienenosť, ako aj výkonnostnú rezervu, pretože sa domnieva, že sú v rozpore s primárnym cieľom politiky súdržnosti; naopak podporuje vytvorenie flexibilnej rezervy pozostávajúcej zo zdrojov automatického zrušenia záväzkov a financovanie experimentálnych iniciatív; podporuje tiež zásadu podmienenosti ex ante, ktorá má skôr preventívnu než represívnu povahu;

| — | trvá na skutočnom zjednodušení riadiacich predpisov hlavne v súvislosti s kontrolnými a audítorskými orgánmi, ziskovými činnosťami a paušálnymi nákladmi. |
| --- | --- |

—

trvá na skutočnom zjednodušení riadiacich predpisov hlavne v súvislosti s kontrolnými a audítorskými orgánmi, ziskovými činnosťami a paušálnymi nákladmi.

| Spravodajkyňa | pani MARINI (IT/SES), predsedníčka regiónu Umbria |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovujú niektoré spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom fonde námorného a rybného hospodárstva zahrnuté do spoločného strategického rámca a ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006
  COM(2011) 615 final |

Spravodajkyňa

pani MARINI (IT/SES), predsedníčka regiónu Umbria

Referenčný dokument

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovujú niektoré spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom fonde námorného a rybného hospodárstva zahrnuté do spoločného strategického rámca a ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006

COM(2011) 615 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

A.   
  Rozpočet eú a prideľovanie finančných prostriedkov

VÝBOR REGIÓNOV

Prijateľný a vyrovnaný rozpočet EÚ

| 1. | pripomína, že Európska únia musí mať možnosť disponovať dostatočne veľkým rozpočtom, aby mohla zabezpečiť účinnosť politiky súdržnosti a dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020. |
| --- | --- |

1.

pripomína, že Európska únia musí mať možnosť disponovať dostatočne veľkým rozpočtom, aby mohla zabezpečiť účinnosť politiky súdržnosti a dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020.

| 2. | Žiada, aby sa pri každej kategórii regiónov zachovala prinajmenšom taká istá úroveň podpory z rozpočtu EÚ, aká je naplánovaná na súčasné programové obdobie. |
| --- | --- |

2.

Žiada, aby sa pri každej kategórii regiónov zachovala prinajmenšom taká istá úroveň podpory z rozpočtu EÚ, aká je naplánovaná na súčasné programové obdobie.

| 3. | zdôrazňuje, že súčasná vážna hospodárska, finančná a sociálna kríza spôsobuje na európskej úrovni upevňovanie nebezpečne vyvážaného stavu podzamestnanosti so silnými aj keď rôznymi dôsledkami na všetkých európskych územiach. V tejto súvislosti sú štrukturálne fondy finančným zdrojom, ktorý je nevyhnutný na boj proti kríze a na podporu rozvoja európskych území. |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje, že súčasná vážna hospodárska, finančná a sociálna kríza spôsobuje na európskej úrovni upevňovanie nebezpečne vyvážaného stavu podzamestnanosti so silnými aj keď rôznymi dôsledkami na všetkých európskych územiach. V tejto súvislosti sú štrukturálne fondy finančným zdrojom, ktorý je nevyhnutný na boj proti kríze a na podporu rozvoja európskych území.

Obmedzenie ťažkostí s čerpaním prostriedkov

| 4. | Vyzýva Komisiu, aby podnikla účinné opatrenia na zmiernenie ťažkostí s čerpaním prostriedkov, s ktorými sa niektoré členské štáty stretávajú, a na zlepšenie správy fondov EÚ, hlavne zjednodušením a inovovaním systémov riadenia a kontroly, pričom sa má stimulovať zameranie na výsledky. |
| --- | --- |

4.

Vyzýva Komisiu, aby podnikla účinné opatrenia na zmiernenie ťažkostí s čerpaním prostriedkov, s ktorými sa niektoré členské štáty stretávajú, a na zlepšenie správy fondov EÚ, hlavne zjednodušením a inovovaním systémov riadenia a kontroly, pričom sa má stimulovať zameranie na výsledky.

Spravodlivejšie a vyváženejšie kritériá prideľovania prostriedkov

| 5. | Zastáva názor, že hospodárska a finančná kríza prispieva k zintenzívneniu nevyhnutnosti mať popri HDP vo vhodnom čase porovnateľné údaje a iné doplnkové ukazovatele za posledné referenčné obdobie, aby sa správnejšie mohla určiť skutočná úroveň rozvoja európskych regiónov, a že sa musia primerane sústrediť zdroje v prospech regiónov, ktoré zaostávajú v rozvoji (1). |
| --- | --- |

5.

Zastáva názor, že hospodárska a finančná kríza prispieva k zintenzívneniu nevyhnutnosti mať popri HDP vo vhodnom čase porovnateľné údaje a iné doplnkové ukazovatele za posledné referenčné obdobie, aby sa správnejšie mohla určiť skutočná úroveň rozvoja európskych regiónov, a že sa musia primerane sústrediť zdroje v prospech regiónov, ktoré zaostávajú v rozvoji (1).

| 6. | Zastáva názor, že pri rozdeľovaní zdrojov sa musí primerane zohľadniť osobitný charakter členských krajín, pre ktoré je príznačný výrazný vnútorný hospodársky dualizmus, a zvlášť vyjadruje znepokojenie nad kritériom rozdeľovania zdrojov spoločnej poľnohospodárskej politiky (pozri návrh viacročného finančného rámca), pretože náležite nezohľadňuje sociálne, hospodárske a štrukturálne rozdiely. |
| --- | --- |

6.

Zastáva názor, že pri rozdeľovaní zdrojov sa musí primerane zohľadniť osobitný charakter členských krajín, pre ktoré je príznačný výrazný vnútorný hospodársky dualizmus, a zvlášť vyjadruje znepokojenie nad kritériom rozdeľovania zdrojov spoločnej poľnohospodárskej politiky (pozri návrh viacročného finančného rámca), pretože náležite nezohľadňuje sociálne, hospodárske a štrukturálne rozdiely.

B.   
  Štruktúra politiky súdržnosti

Zjednodušená štruktúra

| 7. | Súhlasí s vytýčením dvoch veľkých cieľov: „Investovanie do rastu a zamestnanosti“ a „Európska územná spolupráca“, ktoré prispievajú k zjednodušeniu politiky súdržnosti. |
| --- | --- |

7.

Súhlasí s vytýčením dvoch veľkých cieľov: „Investovanie do rastu a zamestnanosti“ a „Európska územná spolupráca“, ktoré prispievajú k zjednodušeniu politiky súdržnosti.

| 8. | Schvaľuje vytvorenie kategórie prechodných regiónov, ktoré budú financované najmä prostriedkami z regiónov a krajín nespadajúcich pod cieľ konvergencie a z kohézneho fondu, avšak bez toho, aby sa znížila intenzita podpory ďalším dvom kategóriám regiónov. Nová kategória v skutočnosti umožní lepšie podporovať regióny, ktoré už nespadajú pod cieľ konvergencie, a takisto iné regióny s HDP na obyvateľa medzi 75 % a 90 % priemeru EÚ. Okrem toho umožní upravovať podporu od EÚ v závislosti od rozličnej úrovne rozvoja a zmierňovať účinky, ktoré boli pozorované počas súčasného programovacieho obdobia. Tieto ustanovenia by mali platiť pre všetky fondy spadajúce do spoločného strategického rámca. |
| --- | --- |

8.

Schvaľuje vytvorenie kategórie prechodných regiónov, ktoré budú financované najmä prostriedkami z regiónov a krajín nespadajúcich pod cieľ konvergencie a z kohézneho fondu, avšak bez toho, aby sa znížila intenzita podpory ďalším dvom kategóriám regiónov. Nová kategória v skutočnosti umožní lepšie podporovať regióny, ktoré už nespadajú pod cieľ konvergencie, a takisto iné regióny s HDP na obyvateľa medzi 75 % a 90 % priemeru EÚ. Okrem toho umožní upravovať podporu od EÚ v závislosti od rozličnej úrovne rozvoja a zmierňovať účinky, ktoré boli pozorované počas súčasného programovacieho obdobia. Tieto ustanovenia by mali platiť pre všetky fondy spadajúce do spoločného strategického rámca.

| 9. | Konštatuje, že ustanovenia týkajúce sa regionálnych usmernení na obdobie rokov 2014 – 2020 v oblasti štátnej pomoci, musia byť zosúladené so štruktúrou budúcej politiky súdržnosti, a že pri stanovovaní oblastí, ktoré budú maž nárok a podporu nesmie dôjsť k rozporom medzi politikou súdržnosti a právom hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

9.

Konštatuje, že ustanovenia týkajúce sa regionálnych usmernení na obdobie rokov 2014 – 2020 v oblasti štátnej pomoci, musia byť zosúladené so štruktúrou budúcej politiky súdržnosti, a že pri stanovovaní oblastí, ktoré budú maž nárok a podporu nesmie dôjsť k rozporom medzi politikou súdržnosti a právom hospodárskej súťaže.

Primeraná úloha Európskeho sociálneho fondu v politike súdržnosti

| 10. | Víta zachovanie Európskeho sociálneho fondu (ESF) v rámci politiky súdržnosti ako základného nástroja v službách zamestnanosti, na zlepšovanie odbornej spôsobilosti osôb a na sociálne začleňovanie. |
| --- | --- |

10.

Víta zachovanie Európskeho sociálneho fondu (ESF) v rámci politiky súdržnosti ako základného nástroja v službách zamestnanosti, na zlepšovanie odbornej spôsobilosti osôb a na sociálne začleňovanie.

| 11. | Žiada však, aby výber investičných priorít a rozdelenie štrukturálnych fondov medzi Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) a ESF pochádzali od regionálnych a príslušných miestnych orgánov v súlade so zásadou subsidiarity. |
| --- | --- |

11.

Žiada však, aby výber investičných priorít a rozdelenie štrukturálnych fondov medzi Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) a ESF pochádzali od regionálnych a príslušných miestnych orgánov v súlade so zásadou subsidiarity.

C.   
  Spoločné zásady pri všetkých fondoch

Zintenzívnenie partnerstva a viacúrovňového riadenia

| 12. | Požaduje, aby územné samosprávy v každom členskom štáte boli v súlade so zásadou viacúrovňového riadenia a v rámci vnútroštátneho rozdelenia kompetencií plne zapojené do prípravy, prerokovávania a uplatňovania rozličných strategických dokumentov, ako je spoločný strategický rámec a hlavne zmluva o partnerstve. Územné dohody medzi miestnymi, regionálnymi a národnými orgánmi by mali byť dostupnou možnosťou ako sformalizovať partnerstvá v spolupráci s národnými vládami. |
| --- | --- |

12.

Požaduje, aby územné samosprávy v každom členskom štáte boli v súlade so zásadou viacúrovňového riadenia a v rámci vnútroštátneho rozdelenia kompetencií plne zapojené do prípravy, prerokovávania a uplatňovania rozličných strategických dokumentov, ako je spoločný strategický rámec a hlavne zmluva o partnerstve. Územné dohody medzi miestnymi, regionálnymi a národnými orgánmi by mali byť dostupnou možnosťou ako sformalizovať partnerstvá v spolupráci s národnými vládami.

| 13. | Považuje za nespravodlivé, že sa s miestnymi a regionálnymi orgánmi v súvislosti s partnerstvom zaobchádza ako s hospodárskymi a sociálnymi partnermi, pričom ony (regionálne orgány) sa ako zástupcovia verejných záujmov spravovaných územných celkov podieľajú na správe, vzhľadom na inštitucionálny rámec členských štátov, a financovaní projektov politiky súdržnosti. |
| --- | --- |

13.

Považuje za nespravodlivé, že sa s miestnymi a regionálnymi orgánmi v súvislosti s partnerstvom zaobchádza ako s hospodárskymi a sociálnymi partnermi, pričom ony (regionálne orgány) sa ako zástupcovia verejných záujmov spravovaných územných celkov podieľajú na správe, vzhľadom na inštitucionálny rámec členských štátov, a financovaní projektov politiky súdržnosti.

Miera spolufinancovania zodpovedajúca úrovni rozvoja regiónov

| 14. | Znova potvrdzuje svoju podporu zásade európskeho spolufinancovania, ktoré je zárukou toho, že subjekty na danom území prevezmú zodpovednosť. |
| --- | --- |

14.

Znova potvrdzuje svoju podporu zásade európskeho spolufinancovania, ktoré je zárukou toho, že subjekty na danom území prevezmú zodpovednosť.

| 15. | Sumy DPH by mali byť oprávnené, ak nie sú vymáhateľné. |
| --- | --- |

15.

Sumy DPH by mali byť oprávnené, ak nie sú vymáhateľné.

| 16. | Domnieva sa, že by sa malo jasne rozlišovať medzi zainteresovanými stranami z radov občianskej spoločnosti a partnermi z verejného sektora. Príslušné miestne a regionálne orgány alebo ich zástupcovia by mali byť neoddeliteľnou súčasťou procesu rokovania pri príprave zmluvy alebo dohody o partnerstve na úrovni členských štátov, a nielen na regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

16.

Domnieva sa, že by sa malo jasne rozlišovať medzi zainteresovanými stranami z radov občianskej spoločnosti a partnermi z verejného sektora. Príslušné miestne a regionálne orgány alebo ich zástupcovia by mali byť neoddeliteľnou súčasťou procesu rokovania pri príprave zmluvy alebo dohody o partnerstve na úrovni členských štátov, a nielen na regionálnej úrovni.

D.   
  Súvislosti medzi politikou súdržnosti a stratégiou európa 2020

Zosúladená a pružná tematická koncentrácia

| 17. | Zdôrazňuje zásadu tematickej koncentrácie na kľúčové ciele stratégie Európa 2020 a ciele uvedené v článku 174 ZFEÚ, prevzaté do tematického zoznamu EÚ, je však znepokojený nedostatkom flexibility pri výbere tematických cieľov, ktoré by sa mali vytyčovať na základe analýzy územných potrieb. |
| --- | --- |

17.

Zdôrazňuje zásadu tematickej koncentrácie na kľúčové ciele stratégie Európa 2020 a ciele uvedené v článku 174 ZFEÚ, prevzaté do tematického zoznamu EÚ, je však znepokojený nedostatkom flexibility pri výbere tematických cieľov, ktoré by sa mali vytyčovať na základe analýzy územných potrieb.

| 18. | Požaduje preto skutočnú flexibilitu pre všetky fondy spoločného strategického rámca, aby každému riadiacemu orgánu bola v čo najväčšej miere ponechaná možnosť vyčleniť tematické celky, na ktoré chce zamerať zdroje, a vo všeobecnosti žiada významne znížiť alebo spružniť minimálne prahy stanovené v určitých nariadeniach |
| --- | --- |

18.

Požaduje preto skutočnú flexibilitu pre všetky fondy spoločného strategického rámca, aby každému riadiacemu orgánu bola v čo najväčšej miere ponechaná možnosť vyčleniť tematické celky, na ktoré chce zamerať zdroje, a vo všeobecnosti žiada významne znížiť alebo spružniť minimálne prahy stanovené v určitých nariadeniach

E.   
  Strategický prístup a usmerňovanie politiky súdržnosti

Spoločný strategický rámec: väčšia integrácia fondov s územným určením

| 19. | Podporuje lepšiu integráciu európskych fondov a víta začlenenie EPFRV a EFNR do spoločného strategického rámca pri zachovaní osobitostí každého fondu. |
| --- | --- |

19.

Podporuje lepšiu integráciu európskych fondov a víta začlenenie EPFRV a EFNR do spoločného strategického rámca pri zachovaní osobitostí každého fondu.

| 20. | Kladie si otázku, či je vhodné, aby spoločný strategický rámec schvaľoval Európsky parlament a Európska rada, pretože sa domnieva, že taký dokument by sa mal schváliť s maximálnou účasťou inštitúcií EÚ a preto podporuje začlenenie spoločného strategického rámca do všeobecného nariadenia formou prílohy. |
| --- | --- |

20.

Kladie si otázku, či je vhodné, aby spoločný strategický rámec schvaľoval Európsky parlament a Európska rada, pretože sa domnieva, že taký dokument by sa mal schváliť s maximálnou účasťou inštitúcií EÚ a preto podporuje začlenenie spoločného strategického rámca do všeobecného nariadenia formou prílohy.

| 21. | Považuje za nevyhnutné, aby mechanizmy opísané v spoločnom strategickom rámci boli dostatočne pružné a umožňovali skutočnú integráciu s regionálnou politikou a politikou miestneho rozvoja. |
| --- | --- |

21.

Považuje za nevyhnutné, aby mechanizmy opísané v spoločnom strategickom rámci boli dostatočne pružné a umožňovali skutočnú integráciu s regionálnou politikou a politikou miestneho rozvoja.

| 22. | Domnieva sa, že spoločný strategický rámec by mal v prvom rade presadzovať územný prístup zdola nahor a integráciu financovania. Odporúčania týkajúce sa spoločného strategického rámca nesmú byť príliš normatívne, aby bolo možné poskytnúť dostatočnú flexibilitu na výber prostriedkov, pomocou ktorých bude možné dosiahnuť tematické ciele a investičné priority stanovené v nariadeniach o štrukturálnych fondoch a Kohéznom fonde. |
| --- | --- |

22.

Domnieva sa, že spoločný strategický rámec by mal v prvom rade presadzovať územný prístup zdola nahor a integráciu financovania. Odporúčania týkajúce sa spoločného strategického rámca nesmú byť príliš normatívne, aby bolo možné poskytnúť dostatočnú flexibilitu na výber prostriedkov, pomocou ktorých bude možné dosiahnuť tematické ciele a investičné priority stanovené v nariadeniach o štrukturálnych fondoch a Kohéznom fonde.

| 23. | Zdôrazňuje, že spoločný strategický rámec by mal náležite spájať tematické ciele článku 9 všeobecných ustanovení s investičnými prioritami uvedenými v nariadeniach o EFRR, ESF, KF, EPFRV a EFNRH a poskytovať právnu istotu v otázke súladu priorít, pričom by sa zabránilo ich nejednotnosti a prekrývaniu, aby bolo možné integrovane a konzistentne realizovať prioritné projekty financované z viacerých fondov, ale aj multitematické prioritné projekty. |
| --- | --- |

23.

Zdôrazňuje, že spoločný strategický rámec by mal náležite spájať tematické ciele článku 9 všeobecných ustanovení s investičnými prioritami uvedenými v nariadeniach o EFRR, ESF, KF, EPFRV a EFNRH a poskytovať právnu istotu v otázke súladu priorít, pričom by sa zabránilo ich nejednotnosti a prekrývaniu, aby bolo možné integrovane a konzistentne realizovať prioritné projekty financované z viacerých fondov, ale aj multitematické prioritné projekty.

Zmluva o partnerstva: skôr zmluva, než partnerstvo

| 24. | V súlade s príslušnými inštitucionálnymi poriadkami žiada, aby sa regionálne a príslušné miestne samosprávy ako orgány, ktoré financujú a uplatňujú politiku súdržnosti plne podieľali na jej vypracovaní, dohodnutí, plnení a upravovaní zmlúv o partnerstve (článok 13 ods. 2). |
| --- | --- |

24.

V súlade s príslušnými inštitucionálnymi poriadkami žiada, aby sa regionálne a príslušné miestne samosprávy ako orgány, ktoré financujú a uplatňujú politiku súdržnosti plne podieľali na jej vypracovaní, dohodnutí, plnení a upravovaní zmlúv o partnerstve (článok 13 ods. 2).

| 25. | V súlade s príslušnými inštitucionálnymi poriadkami osobitne vyžaduje, aby boli príslušné regionálne a miestne orgány v rámci zmluvy priamo zapojené do určovania vnútorných podmienok a z nich vyplývajúcich sankcií (článok 14). |
| --- | --- |

25.

V súlade s príslušnými inštitucionálnymi poriadkami osobitne vyžaduje, aby boli príslušné regionálne a miestne orgány v rámci zmluvy priamo zapojené do určovania vnútorných podmienok a z nich vyplývajúcich sankcií (článok 14).

| 26. | Obáva sa možných omeškaní vyplývajúcich zo skutočnosti, že zmluva o partnerstve aj operačné programy sa budú musieť predkladať zároveň, a preto žiada, aby programy boli predložené do 6 mesiacov od predloženia zmluvy. |
| --- | --- |

26.

Obáva sa možných omeškaní vyplývajúcich zo skutočnosti, že zmluva o partnerstve aj operačné programy sa budú musieť predkladať zároveň, a preto žiada, aby programy boli predložené do 6 mesiacov od predloženia zmluvy.

Operačné programy: regionalizovaná a integrovaná správa

| 27. | Odporúča, aby regionálne a miestne spoločenstvá v súlade s príslušnými inštitucionálnymi systémami boli intenzívne zapojené do správy európskych fondov a dôrazne vyzýva na využívanie programov s financovaním z viacerých fondov. |
| --- | --- |

27.

Odporúča, aby regionálne a miestne spoločenstvá v súlade s príslušnými inštitucionálnymi systémami boli intenzívne zapojené do správy európskych fondov a dôrazne vyzýva na využívanie programov s financovaním z viacerých fondov.

| 28. | Upozorňuje na to, že lepšie zosúladenie spoločných ustanovení o využívaní rozličných fondov by prispelo k ich integrácii a zvýšilo efektívnosť a vplyv ich intervencií, a tiež znížilo administratívnu záťaž pre koncových príjemcov. |
| --- | --- |

28.

Upozorňuje na to, že lepšie zosúladenie spoločných ustanovení o využívaní rozličných fondov by prispelo k ich integrácii a zvýšilo efektívnosť a vplyv ich intervencií, a tiež znížilo administratívnu záťaž pre koncových príjemcov.

| 29. | Žiada, aby Komisia mohla zhodnotiť fungovanie, účinky a prínos makroregionálnych stratégií, ktoré sa v súčasnosti uplatňujú. |
| --- | --- |

29.

Žiada, aby Komisia mohla zhodnotiť fungovanie, účinky a prínos makroregionálnych stratégií, ktoré sa v súčasnosti uplatňujú.

F.   
  Plánovanie zamerané na výsledky a na hodnotenie

Makroekonomická podmienenosť dvojnásobne postihuje členské štáty

| 30. | Dôrazne odmieta návrhy, ktorých zámerom je spojiť politiku súdržnosti s dodržiavaním Paktu stability a rastu (makroekonomická podmienenosť), pretože sa domnieva, že makroekonomická podmienenosť zodpovedá cieľom, ktoré sa odlišujú od cieľov politiky súdržnosti. |
| --- | --- |

30.

Dôrazne odmieta návrhy, ktorých zámerom je spojiť politiku súdržnosti s dodržiavaním Paktu stability a rastu (makroekonomická podmienenosť), pretože sa domnieva, že makroekonomická podmienenosť zodpovedá cieľom, ktoré sa odlišujú od cieľov politiky súdržnosti.

| 31. | Preto sa domnieva, že územné samosprávy nemôžu byť potrestané za nedodržanie povinností niektorými členskými štátmi, hlavne pokiaľ ide o schodok štátneho rozpočtu (článok 21). |
| --- | --- |

31.

Preto sa domnieva, že územné samosprávy nemôžu byť potrestané za nedodržanie povinností niektorými členskými štátmi, hlavne pokiaľ ide o schodok štátneho rozpočtu (článok 21).

Menej prísna a skôr preventívna, než represívna podmienenosť ex ante

| 32. | Súhlasí so zásadou podmienenosti ex ante, ktorá sa chápe ako nutný predpoklad efektívneho investovania, vrátane hodnotenia predchádzajúcich skúseností, pričom treba zabrániť tomu, aby politika súdržnosti obsahovala úlohy, ktoré do nej nepatria, a zvyšovalo sa administratívne zaťaženie. |
| --- | --- |

32.

Súhlasí so zásadou podmienenosti ex ante, ktorá sa chápe ako nutný predpoklad efektívneho investovania, vrátane hodnotenia predchádzajúcich skúseností, pričom treba zabrániť tomu, aby politika súdržnosti obsahovala úlohy, ktoré do nej nepatria, a zvyšovalo sa administratívne zaťaženie.

| 33. | Vyjadruje však obavy, že podmienky pre tretie subjekty (vzhľadom na nedostatočnú transpozíciu smerníc EÚ) môžu ohroziť vypracovanie a realizáciu programov a projektov na regionálnej a miestnej úrovni. Preto sa domnieva, že podmienky ex ante sa musia obmedziť na prípady, pri ktorých možno priamo uplatniť výkon politiky súdržnosti. |
| --- | --- |

33.

Vyjadruje však obavy, že podmienky pre tretie subjekty (vzhľadom na nedostatočnú transpozíciu smerníc EÚ) môžu ohroziť vypracovanie a realizáciu programov a projektov na regionálnej a miestnej úrovni. Preto sa domnieva, že podmienky ex ante sa musia obmedziť na prípady, pri ktorých možno priamo uplatniť výkon politiky súdržnosti.

| 34. | Od Komisie tiež žiada, aby podmienky ex ante nespôsobovali pozastavenie platieb alebo finančné opravy s výnimkou takých podmienok, k splneniu ktorých sa členský štát zaviazal. |
| --- | --- |

34.

Od Komisie tiež žiada, aby podmienky ex ante nespôsobovali pozastavenie platieb alebo finančné opravy s výnimkou takých podmienok, k splneniu ktorých sa členský štát zaviazal.

Výkonnostná rezerva

| 35. | Vyjadruje znepokojenie v súvislosti s vytvorením výkonnostnej rezervy, pretože sa obáva, že by takýto mechanizmus mohol podnecovať k stanovovaniu cieľov s veľmi skromnými a teda ľahko dosiahnuteľnými výsledkami, čím by sa dalo získať doplnkové financovanie a následkom čoho by mohlo viesť k výskytu málo ambicióznych projektov a odrádzať od inovácií. Upozorňuje na stanovisko Dvora audítorov 7/2011, v ktorom sa uvádza, že: „výkonnostná rezerva existovala v rokoch 2000 – 2006 a jej úspech bol limitovaný z dôvodu veľmi obmedzenej výšky výdavkov, ktoré boli dokončené včas pre strednodobé preskúmanie a chýbajúcu vhodnú metodiku na posúdenie pokroku, ktorý programy dosiahli“. |
| --- | --- |

35.

Vyjadruje znepokojenie v súvislosti s vytvorením výkonnostnej rezervy, pretože sa obáva, že by takýto mechanizmus mohol podnecovať k stanovovaniu cieľov s veľmi skromnými a teda ľahko dosiahnuteľnými výsledkami, čím by sa dalo získať doplnkové financovanie a následkom čoho by mohlo viesť k výskytu málo ambicióznych projektov a odrádzať od inovácií. Upozorňuje na stanovisko Dvora audítorov 7/2011, v ktorom sa uvádza, že: „výkonnostná rezerva existovala v rokoch 2000 – 2006 a jej úspech bol limitovaný z dôvodu veľmi obmedzenej výšky výdavkov, ktoré boli dokončené včas pre strednodobé preskúmanie a chýbajúcu vhodnú metodiku na posúdenie pokroku, ktorý programy dosiahli“.

| 36. | Naopak, podporuje vytvorenie flexibilnej rezervy zo zdrojov pochádzajúcich z automatického zrušenia ich viazanosti, ktorá bude určená na financovanie experimentálnych iniciatív v oblasti sofistikovaného, udržateľného alebo inkluzívneho rastu, či na zásahy v prípade krízy. |
| --- | --- |

36.

Naopak, podporuje vytvorenie flexibilnej rezervy zo zdrojov pochádzajúcich z automatického zrušenia ich viazanosti, ktorá bude určená na financovanie experimentálnych iniciatív v oblasti sofistikovaného, udržateľného alebo inkluzívneho rastu, či na zásahy v prípade krízy.

Výkonnostný rámec ako nástroj riadenia

| 37. | Upozorňuje na to, že rámec na preskúmanie výkonnosti zahŕňa stanovenie etapových cieľov pri každej priorite na roky 2016 a 2018. Podľa výboru musí ísť o nástroj riadenia a kontroly cieľov dosahovaných počas celého programového obdobia bez toho, aby musel byť príčinou uplatnenia finančných opráv pri prioritných osiach, ak sa nedosiahnu ciele stanovené na základe záverečnej správy o dosiahnutom pokroku, keďže tento neúspech môže byť spôsobený sociálno-hospodárskymi podmienkami a následnými nevyhnutnými zmenami politických opatrení, ktoré prijali národné a regionálne orgány. |
| --- | --- |

37.

Upozorňuje na to, že rámec na preskúmanie výkonnosti zahŕňa stanovenie etapových cieľov pri každej priorite na roky 2016 a 2018. Podľa výboru musí ísť o nástroj riadenia a kontroly cieľov dosahovaných počas celého programového obdobia bez toho, aby musel byť príčinou uplatnenia finančných opráv pri prioritných osiach, ak sa nedosiahnu ciele stanovené na základe záverečnej správy o dosiahnutom pokroku, keďže tento neúspech môže byť spôsobený sociálno-hospodárskymi podmienkami a následnými nevyhnutnými zmenami politických opatrení, ktoré prijali národné a regionálne orgány.

| 38. | Domnieva sa, že toto nové opatrenie zbytočne dopĺňa rozličné podmienky (makroekonomické, ex ante, ex post) navrhované Komisiou, systém predbežného, priebežného a následného overovania, ako aj určenie vyčísliteľných cieľov a výsledkových ukazovateľov, a taktiež dúfa vo väčšiu spojitosť s hodnotiacou činnosťou podľa článkov 48, 49 a 50. |
| --- | --- |

38.

Domnieva sa, že toto nové opatrenie zbytočne dopĺňa rozličné podmienky (makroekonomické, ex ante, ex post) navrhované Komisiou, systém predbežného, priebežného a následného overovania, ako aj určenie vyčísliteľných cieľov a výsledkových ukazovateľov, a taktiež dúfa vo väčšiu spojitosť s hodnotiacou činnosťou podľa článkov 48, 49 a 50.

Zvýšenie preddavkov

| 39. | Víta návrh, ktorým sa má riadiacim orgánom uložiť povinnosť zaplatiť príjemcom skôr, než požiadajú Komisiu o preplatenie, a sľubuje si tak väčšiu flexibilitu v systéme preddavkov a pri ich zvyšovaní, aby sa zlepšila likvidita riadiacich orgánov. |
| --- | --- |

39.

Víta návrh, ktorým sa má riadiacim orgánom uložiť povinnosť zaplatiť príjemcom skôr, než požiadajú Komisiu o preplatenie, a sľubuje si tak väčšiu flexibilitu v systéme preddavkov a pri ich zvyšovaní, aby sa zlepšila likvidita riadiacich orgánov.

Sankcie a finančné opravy: skôr preventívny, než represívny prístup

| 40. | Žiada, aby v prípade, keď členský štát nachádzajúci sa vo vážnej finančnej kríze dostane podporu od EÚ, mohla Komisia zmeniť alebo doplniť zmluvu o partnerstve a operačné programy v rámci konštruktívnych rozhovorov s členským štátom a príslušnými územnými samosprávami, a teda dúfa že odborníci Komisie budú pomáhať národným a regionálnym orgánom a zlepšovať ich schopnosti efektívne spravovať európske fondy. |
| --- | --- |

40.

Žiada, aby v prípade, keď členský štát nachádzajúci sa vo vážnej finančnej kríze dostane podporu od EÚ, mohla Komisia zmeniť alebo doplniť zmluvu o partnerstve a operačné programy v rámci konštruktívnych rozhovorov s členským štátom a príslušnými územnými samosprávami, a teda dúfa že odborníci Komisie budú pomáhať národným a regionálnym orgánom a zlepšovať ich schopnosti efektívne spravovať európske fondy.

G.   
  Upevnenie zásady súdržnosti

Podpora aktivít rozvoja miest a integrovaných územných investícií

| 41. | Jednoznačne súhlasí s tým, že pozornosť sa venuje téme integrovaného rozvoja miest a o to viac víta návrhy Komisie týkajúce sa aktivít miestneho rozvoja a integrovaných miestnych investícií, ktoré by mali byť hlavnými nástrojmi realizácie v nasledujúcom programovom období, ale zároveň žiada objasniť uplatňovanie týchto nových ustanovení. |
| --- | --- |

41.

Jednoznačne súhlasí s tým, že pozornosť sa venuje téme integrovaného rozvoja miest a o to viac víta návrhy Komisie týkajúce sa aktivít miestneho rozvoja a integrovaných miestnych investícií, ktoré by mali byť hlavnými nástrojmi realizácie v nasledujúcom programovom období, ale zároveň žiada objasniť uplatňovanie týchto nových ustanovení.

| 42. | Dúfa, že tieto ustanovenia sa budú uplatňovať s osobitnou pozornosťou venovanou niektorým podmienkami zabezpečenia účinného dosahovania integrovaného územného rozvoja, napríklad koordinácii využívania rozličných fondov – najmä EFRR a FPFRV v prímestských a funkčných oblastiach – ich integrácii, určeniu projektového územia, vypracovaniu zosúladenej stratégie atď. |
| --- | --- |

42.

Dúfa, že tieto ustanovenia sa budú uplatňovať s osobitnou pozornosťou venovanou niektorým podmienkami zabezpečenia účinného dosahovania integrovaného územného rozvoja, napríklad koordinácii využívania rozličných fondov – najmä EFRR a FPFRV v prímestských a funkčných oblastiach – ich integrácii, určeniu projektového územia, vypracovaniu zosúladenej stratégie atď.

| 43. | Jednoznačne víta, že stimuly na podporu miestneho rozvoja riadeného spoločenstvom poskytujú dodatočnú mieru spolufinancovania vo výške 10 %, a požaduje, aby sa to vzťahovalo aj na integrované územné investície. Domnieva sa tiež, že organizáciu a fungovanie miestnych akčných skupín musia chváliť riadiace orgány spolu s miestnymi partnermi na národnej úrovni. |
| --- | --- |

43.

Jednoznačne víta, že stimuly na podporu miestneho rozvoja riadeného spoločenstvom poskytujú dodatočnú mieru spolufinancovania vo výške 10 %, a požaduje, aby sa to vzťahovalo aj na integrované územné investície. Domnieva sa tiež, že organizáciu a fungovanie miestnych akčných skupín musia chváliť riadiace orgány spolu s miestnymi partnermi na národnej úrovni.

| 44. | Požaduje preskúmanie pravidla, podľa ktorého nemôžu mať verejné orgány viac ako 49 % hlasovacích práv v prípade, že už existujú inštitucionalizované partnerstvá miestneho rozvoja. |
| --- | --- |

44.

Požaduje preskúmanie pravidla, podľa ktorého nemôžu mať verejné orgány viac ako 49 % hlasovacích práv v prípade, že už existujú inštitucionalizované partnerstvá miestneho rozvoja.

| 45. | Zdôrazňuje, že miestny rozvoj treba chápať ako ucelený koncept, pomocou ktorého sa môžu realizovať integrované územné investície, mestské činnosti a spoločné akčné plány. |
| --- | --- |

45.

Zdôrazňuje, že miestny rozvoj treba chápať ako ucelený koncept, pomocou ktorého sa môžu realizovať integrované územné investície, mestské činnosti a spoločné akčné plány.

Vhodné intervencie v prospech regiónov so zemepisnými a demografickými osobitosťami

| 46. | Navrhuje, aby sa osobitná pozornosť venovala územiam s prebiehajúcou priemyselnou konverziou a regiónom postihnutým trvalým a závažným prírodným alebo demografickým znevýhodnením, v dôsledku ktorých pomerne zaostávajú z hľadiska hospodárskej a územnej súdržnosti, ale aj najvzdialenejším regiónom (článok 174 a článok 349 ZFEÚ). |
| --- | --- |

46.

Navrhuje, aby sa osobitná pozornosť venovala územiam s prebiehajúcou priemyselnou konverziou a regiónom postihnutým trvalým a závažným prírodným alebo demografickým znevýhodnením, v dôsledku ktorých pomerne zaostávajú z hľadiska hospodárskej a územnej súdržnosti, ale aj najvzdialenejším regiónom (článok 174 a článok 349 ZFEÚ).

Ďalej podporovať vytváranie územných sietí prostredníctvom financovania infraštruktúry

| 47. | Znepokojuje ho, že pri rozvinutých regiónoch sa nezohľadňuje financovanie infraštruktúry, hlavne vysokorýchlostných sietí IKT. |
| --- | --- |

47.

Znepokojuje ho, že pri rozvinutých regiónoch sa nezohľadňuje financovanie infraštruktúry, hlavne vysokorýchlostných sietí IKT.

H.   
  Zjednodušenie pravidiel správy, kontroly a auditu

Väčšie zjednodušenie správy a spoločná kontrolná zodpovednosť

| 48. | Žiada ozajstné zjednodušenie ustanovení o využívaní fondov v prospech orgánov správy, kontroly a auditu, ktoré zároveň zlepší dostupnosť financovania pre príjemcov pomoci. |
| --- | --- |

48.

Žiada ozajstné zjednodušenie ustanovení o využívaní fondov v prospech orgánov správy, kontroly a auditu, ktoré zároveň zlepší dostupnosť financovania pre príjemcov pomoci.

| 49. | Je znepokojený skutočnosťou, že podpora administratívnej kapacity je v prípade Európskeho štrukturálneho fondu obmedzená na členské štáty s menej rozvinutými regiónmi alebo regiónmi oprávnenými získať podporu z Kohézneho fondu, avšak v prípade EFRR to tak nie je, hoci národné systémy pre oba fondy podliehajú podobným požiadavkám. |
| --- | --- |

49.

Je znepokojený skutočnosťou, že podpora administratívnej kapacity je v prípade Európskeho štrukturálneho fondu obmedzená na členské štáty s menej rozvinutými regiónmi alebo regiónmi oprávnenými získať podporu z Kohézneho fondu, avšak v prípade EFRR to tak nie je, hoci národné systémy pre oba fondy podliehajú podobným požiadavkám.

| 50. | Želá si rozhodnejšie zameranie na výsledky, vďaka ktorému sa bude väčšia pozornosť venovať výkonnosti, kvalite a efektívnosti využívania fondov, než formálnemu dodržiavaniu noriem a objemu výdavkov. |
| --- | --- |

50.

Želá si rozhodnejšie zameranie na výsledky, vďaka ktorému sa bude väčšia pozornosť venovať výkonnosti, kvalite a efektívnosti využívania fondov, než formálnemu dodržiavaniu noriem a objemu výdavkov.

| 51. | Zastáva názor, že nadmerné využívanie delegovaných právnych aktov Komisiou (asi 50 odkazov v nariadení) môže spôsobiť omeškania pri využívaní fondov, a preto navrhuje, aby sa vydal vykonávací predpis Komisie, v ktorom sa najprv stanovia všetky vykonávacie pravidlá. |
| --- | --- |

51.

Zastáva názor, že nadmerné využívanie delegovaných právnych aktov Komisiou (asi 50 odkazov v nariadení) môže spôsobiť omeškania pri využívaní fondov, a preto navrhuje, aby sa vydal vykonávací predpis Komisie, v ktorom sa najprv stanovia všetky vykonávacie pravidlá.

Väčšia koordinácia a proporcionalita kontrol

| 52. | Vyjadruje pochybnosti týkajúce sa určenia akreditačného orgánu na ministerskej úrovni, ktorý predstavuje dodatočnú a zbytočnú úroveň kontroly a ktorého úlohou by bolo akreditovať riadiace a certifikačné orgány na základe predchádzajúcej kontroly, keďže sa domnieva, že akreditácia by sa mala týkať skôr systémov, než subjektov. |
| --- | --- |

52.

Vyjadruje pochybnosti týkajúce sa určenia akreditačného orgánu na ministerskej úrovni, ktorý predstavuje dodatočnú a zbytočnú úroveň kontroly a ktorého úlohou by bolo akreditovať riadiace a certifikačné orgány na základe predchádzajúcej kontroly, keďže sa domnieva, že akreditácia by sa mala týkať skôr systémov, než subjektov.

| 53. | Opäť poukazuje na riziko, že nesprávne uplatňovanie zásady proporcionality by mohlo spôsobiť nerovnaké posudzovanie členských štátov, keďže na štáty, ktoré sú najväčšími príjemcami prostriedkov zo štrukturálnych fondov by pripadla najväčšia administratívna záťaž vyplývajúca z riadenia a kontroly, a okrem toho by úroveň kontroly zodpovedajúca finančnému rozsahu programov mohla odrádzať od schvaľovania programov využívajúcich viaceré fondy. |
| --- | --- |

53.

Opäť poukazuje na riziko, že nesprávne uplatňovanie zásady proporcionality by mohlo spôsobiť nerovnaké posudzovanie členských štátov, keďže na štáty, ktoré sú najväčšími príjemcami prostriedkov zo štrukturálnych fondov by pripadla najväčšia administratívna záťaž vyplývajúca z riadenia a kontroly, a okrem toho by úroveň kontroly zodpovedajúca finančnému rozsahu programov mohla odrádzať od schvaľovania programov využívajúcich viaceré fondy.

| 54. | Domnieva sa, že navrhovaná ročná účtovná závierka by mala byť nepovinná, aby sa zjednodušenie postupu uzavretia na konci obdobia a skrátenie doby uchovávania účtovnej dokumentácie umožnilo iba tým riadiacim orgánom, ktoré si to želajú (články 67, 76, 77 a 131). |
| --- | --- |

54.

Domnieva sa, že navrhovaná ročná účtovná závierka by mala byť nepovinná, aby sa zjednodušenie postupu uzavretia na konci obdobia a skrátenie doby uchovávania účtovnej dokumentácie umožnilo iba tým riadiacim orgánom, ktoré si to želajú (články 67, 76, 77 a 131).

| 55. | Želá si, aby sa zabránilo znásobovaniu kontroly národnými alebo regionálnymi orgánmi auditu, Komisiou alebo Dvorom audítorov v tých istých organizáciách a navrhuje systém spoločných auditov na mieste, aby sa zabránilo ich zdvojovaniu a prispelo k spoločnému posúdeniu (článok 65, ods. 2). |
| --- | --- |

55.

Želá si, aby sa zabránilo znásobovaniu kontroly národnými alebo regionálnymi orgánmi auditu, Komisiou alebo Dvorom audítorov v tých istých organizáciách a navrhuje systém spoločných auditov na mieste, aby sa zabránilo ich zdvojovaniu a prispelo k spoločnému posúdeniu (článok 65, ods. 2).

Skutočne zjednodušené finančné inžinierstvo zamerané na podnikavosť

| 56. | Domnieva sa, že je potrebné bližšie objasniť používanie finančných nástrojov vzhľadom na ich účtovanie pri využívaní fondov EÚ, dohľad a vlastníctvo finančných nástrojov. Podporuje však využívanie nástrojov finančného inžinierstva na zvýšenie stimulačného účinku fondov za predpokladu, že budú doplnkom a nebudú na úkor grantového prvku politiky súdržnosti a že sa táto podpora obmedzí na zvyčajné formy finančných nástrojov (kapitálové účasti, pôžičky, záruky) a nebude využívať nepriehľadné finančné nástroje, ako sú deriváty alebo štruktúrované finančné nástroje. |
| --- | --- |

56.

Domnieva sa, že je potrebné bližšie objasniť používanie finančných nástrojov vzhľadom na ich účtovanie pri využívaní fondov EÚ, dohľad a vlastníctvo finančných nástrojov. Podporuje však využívanie nástrojov finančného inžinierstva na zvýšenie stimulačného účinku fondov za predpokladu, že budú doplnkom a nebudú na úkor grantového prvku politiky súdržnosti a že sa táto podpora obmedzí na zvyčajné formy finančných nástrojov (kapitálové účasti, pôžičky, záruky) a nebude využívať nepriehľadné finančné nástroje, ako sú deriváty alebo štruktúrované finančné nástroje.

| 57. | Povinnosť použiť finančné nástroje v priebehu dvoch rokov od ich aktivácie podľa cieľov programu a počas obdobia najmenej desiatich rokov od ukončenia programu považuje za príliš obmedzujúcu. |
| --- | --- |

57.

Povinnosť použiť finančné nástroje v priebehu dvoch rokov od ich aktivácie podľa cieľov programu a počas obdobia najmenej desiatich rokov od ukončenia programu považuje za príliš obmedzujúcu.

Spoločný akčný plán: novinka na otestovanie

| 58. | S radosťou víta návrh Komisie týkajúci sa vypracovania spoločných akčných plánov, ktoré zahŕňajú rad projektov uskutočnených v kompetencii príjemcu v rámci jedného alebo viacerých operačných programov, výmenou za značné zredukovanie noriem správy a kontroly, avšak ľutuje, že infraštruktúrne projekty sú vylúčené. |
| --- | --- |

58.

S radosťou víta návrh Komisie týkajúci sa vypracovania spoločných akčných plánov, ktoré zahŕňajú rad projektov uskutočnených v kompetencii príjemcu v rámci jedného alebo viacerých operačných programov, výmenou za značné zredukovanie noriem správy a kontroly, avšak ľutuje, že infraštruktúrne projekty sú vylúčené.

| 59. | Žiada, aby sa o spoločnom akčnom pláne rozhodovalo spolu s Komisiou, členským štátom a územnými samosprávami zúčastnenými na programe, a to aj vzhľadom na výšku poskytnutých prostriedkov (a požaduje, aby bola prahová suma znížená na5 miliónov eur). |
| --- | --- |

59.

Žiada, aby sa o spoločnom akčnom pláne rozhodovalo spolu s Komisiou, členským štátom a územnými samosprávami zúčastnenými na programe, a to aj vzhľadom na výšku poskytnutých prostriedkov (a požaduje, aby bola prahová suma znížená na5 miliónov eur).

Podpora projektov, ktorými sa dosahujú príjmy: nevyhnutnosť väčšej flexibility

| 60. | Zastáva názor, že by sa malo uprednostniť opätovné zavedenie pravidiel platných na obdobie rokov 2000 – 2006, podľa ktorých sa pri projektoch, ktorými sa dosahovali príjmy používala osobitná (znížená) jednotná sadzba na operáciu. |
| --- | --- |

60.

Zastáva názor, že by sa malo uprednostniť opätovné zavedenie pravidiel platných na obdobie rokov 2000 – 2006, podľa ktorých sa pri projektoch, ktorými sa dosahovali príjmy používala osobitná (znížená) jednotná sadzba na operáciu.

Paušalizácia nákladov: zjednodušenie, ktoré neprichádza

| 61. | Víta návrh Komisie o rozličných formách zjednodušených grantov a nabáda riadiace orgány a príjemcov, aby využívali hlavne štandardné stupnice jednotkových nákladov, paušálne sumy a paušálne financovanie s uplatnením percentuálneho podielu. |
| --- | --- |

61.

Víta návrh Komisie o rozličných formách zjednodušených grantov a nabáda riadiace orgány a príjemcov, aby využívali hlavne štandardné stupnice jednotkových nákladov, paušálne sumy a paušálne financovanie s uplatnením percentuálneho podielu.

| 62. | Žiada Komisiu a členské štáty, aby čo najrýchlejšie prijali spravodlivú, nestrannú a overiteľnú metódu výpočtu a metódy a stupnice jednotkových nákladov, aby sa organizáciám uskutočňujúcim projekty umožnilo ich využívanie na začiatku plánovania, pričom je potrebné uplatniť skúsenosti získané počas súčasného plánovacieho obdobia. |
| --- | --- |

62.

Žiada Komisiu a členské štáty, aby čo najrýchlejšie prijali spravodlivú, nestrannú a overiteľnú metódu výpočtu a metódy a stupnice jednotkových nákladov, aby sa organizáciám uskutočňujúcim projekty umožnilo ich využívanie na začiatku plánovania, pričom je potrebné uplatniť skúsenosti získané počas súčasného plánovacieho obdobia.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Odôvodnenie 14

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komisia by mala prijať delegovaným aktom spoločný strategický rámec, ktorý transformuje ciele Únie na kľúčové akcie pre fondy SSR s cieľom poskytnúť jasnejšie strategické usmernenie pre proces programovania na úrovni členských štátov a regiónov. Spoločný strategický rámec by mal uľahčiť sektorovú a územnú koordináciu zásahov Únie v rámci fondov SSR a s ostatnými relevantnými politikami a nástrojmi Únie. | Komisia spoločný strategický rámec, ktorý transformuje ciele Únie na kľúčové akcie pre fondy SSR s cieľom poskytnúť jasnejšie strategické usmernenie pre proces programovania na úrovni členských štátov a regiónov. Spoločný strategický rámec by mal uľahčiť sektorovú a územnú koordináciu zásahov Únie v rámci fondov SSR a s ostatnými relevantnými politikami a nástrojmi Únie. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Komisia by mala prijať delegovaným aktom spoločný strategický rámec, ktorý transformuje ciele Únie na kľúčové akcie pre fondy SSR s cieľom poskytnúť jasnejšie strategické usmernenie pre proces programovania na úrovni členských štátov a regiónov. Spoločný strategický rámec by mal uľahčiť sektorovú a územnú koordináciu zásahov Únie v rámci fondov SSR a s ostatnými relevantnými politikami a nástrojmi Únie.

Komisia spoločný strategický rámec, ktorý transformuje ciele Únie na kľúčové akcie pre fondy SSR s cieľom poskytnúť jasnejšie strategické usmernenie pre proces programovania na úrovni členských štátov a regiónov. Spoločný strategický rámec by mal uľahčiť sektorovú a územnú koordináciu zásahov Únie v rámci fondov SSR a s ostatnými relevantnými politikami a nástrojmi Únie.

Zdôvodnenie

Delegované akty umožňujú tvorcovi právnych predpisov delegovať na Komisiu právomoc prijímať všeobecne záväzné nelegislatívne akty, ktoré doplňujú alebo menia určité nepodstatné prvky legislatívneho aktu. Pokiaľ ide o spoločný strategický rámec, tento sa zameriava na poskytnutie usmernení a spoločných pravidiel pre všetky spoločne spravované fondy. Preto teda obsahuje podstatné prvky, ktoré sa musia predložiť všetkým inštitúciám EÚ a v prípade potreby sa môžu zmeniť.

Pozmeňovací návrh 2

Odôvodnenie 16

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Na základe spoločného strategického rámca, ktorý má prijať Komisia, by mal každý členský štát pripraviť v spolupráci s partnermi a s Komisiou zmluvu o partnerstve. Zmluva o partnerstve by mala transformovať prvky vymedzené v spoločnom strategickom rámci do vnútroštátneho kontextu a vymedzovať pevné záväzky na dosiahnutie cieľov Únie prostredníctvom programovania fondov SSR. | Na základe spoločného strategického rámca, ktorý má prijať Komisia, by mal každý členský štát pripraviť v spolupráci s partnermi a s Komisiou zmluvu o partnerstve. Zmluva o partnerstve by mala transformovať prvky vymedzené v spoločnom strategickom rámci do vnútroštátneho kontextu a vymedzovať záväzky na dosiahnutie cieľov Únie prostredníctvom programovania fondov SSR. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Na základe spoločného strategického rámca, ktorý má prijať Komisia, by mal každý členský štát pripraviť v spolupráci s partnermi a s Komisiou zmluvu o partnerstve. Zmluva o partnerstve by mala transformovať prvky vymedzené v spoločnom strategickom rámci do vnútroštátneho kontextu a vymedzovať pevné záväzky na dosiahnutie cieľov Únie prostredníctvom programovania fondov SSR.

Na základe spoločného strategického rámca, ktorý má prijať Komisia, by mal každý členský štát pripraviť v spolupráci s partnermi a s Komisiou zmluvu o partnerstve. Zmluva o partnerstve by mala transformovať prvky vymedzené v spoločnom strategickom rámci do vnútroštátneho kontextu a vymedzovať záväzky na dosiahnutie cieľov Únie prostredníctvom programovania fondov SSR.

Zdôvodnenie

Považuje sa za vhodné, aby sa miestne a regionálne samosprávy ako orgány, ktoré financujú a uplatňujú politiku súdržnosti plne podieľali na jej vypracovaní, dohodnutí, plnení a upravovaní.

Pozmeňovací návrh 3

Odôvodnenie 18

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pre každý program by sa mal vymedziť výkonnostný rámec s cieľom monitorovať v priebehu celého programového obdobia pokrok v dosahovaní čiastkových a celkových cieľov stanovených pre každý program. Komisia v spolupráci s členskými štátmi by mala preskúmať výkonnosť v rokoch 2017 a 2019. Mala by naplánovať výkonnostnú rezervu a prideliť ju v roku 2019 tam, kde boli dosiahnuté čiastkové ciele stanovené vo výkonnostnom rámci. Pre programy Európskej územnej spolupráce by výkonnostná rezerva nemala existovať z dôvodu ich rozmanitosti a medzinárodnej povahy. V prípadoch výrazného zaostávania v dosahovaní míľnikov alebo cieľov by Komisia mala byť schopná pozastaviť platby pre program, alebo na konci programového obdobia požiadať o finančné opravy s cieľom zabezpečiť, aby sa rozpočet Únie nevyužíval zbytočne alebo neefektívne. | Pre každý program by sa mal vymedziť výkonnostný rámec s cieľom monitorovať v priebehu celého programového obdobia pokrok v dosahovaní čiastkových a celkových cieľov stanovených pre každý program. Komisia v spolupráci s členskými štátmi by mala preskúmať výkonnosť v rokoch 2017 a 2019. Mala by sa naplánovať |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Pre každý program by sa mal vymedziť výkonnostný rámec s cieľom monitorovať v priebehu celého programového obdobia pokrok v dosahovaní čiastkových a celkových cieľov stanovených pre každý program. Komisia v spolupráci s členskými štátmi by mala preskúmať výkonnosť v rokoch 2017 a 2019. Mala by naplánovať výkonnostnú rezervu a prideliť ju v roku 2019 tam, kde boli dosiahnuté čiastkové ciele stanovené vo výkonnostnom rámci. Pre programy Európskej územnej spolupráce by výkonnostná rezerva nemala existovať z dôvodu ich rozmanitosti a medzinárodnej povahy. V prípadoch výrazného zaostávania v dosahovaní míľnikov alebo cieľov by Komisia mala byť schopná pozastaviť platby pre program, alebo na konci programového obdobia požiadať o finančné opravy s cieľom zabezpečiť, aby sa rozpočet Únie nevyužíval zbytočne alebo neefektívne.

Pre každý program by sa mal vymedziť výkonnostný rámec s cieľom monitorovať v priebehu celého programového obdobia pokrok v dosahovaní čiastkových a celkových cieľov stanovených pre každý program. Komisia v spolupráci s členskými štátmi by mala preskúmať výkonnosť v rokoch 2017 a 2019. Mala by sa naplánovať

Zdôvodnenie

Pozmeňovací návrh odráža nesúhlas s vytvorením výkonnostnej rezervy na úrovni členských štátov, pretože sú tu obavy, že takýto mechanizmus by mohol nabádať k stanoveniu veľmi skromných a teda ľahko dosiahnuteľných cieľov, čo by umožňovalo získať ďalšie finančné prostriedky, a teda by dochádzalo k uprednostňovaniu málo ambicióznych cieľov a odrádzalo by od inovácií.

Naopak podporuje vytvorenie flexibilnej rezervy zo zdrojov pochádzajúcich z automatického zrušenia ich viazanosti, ktorá bude určená na financovanie experimentálnych iniciatív v oblasti sofistikovaného, udržateľného alebo inkluzívneho rastu, či na zásahy v prípade krízy.

Pozmeňovací návrh 4

Odôvodnenie 19

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Vytvorenie užšieho prepojenia medzi politikou súdržnosti a hospodárskym riadením Únie zabezpečí, aby sa účinnosť výdavkov v rámci fondov SSR opierala o zdravé hospodárske politiky a aby fondy SSR mohli byť v prípade potreby presmerované na riešenie hospodárskych problémov, ktorým krajina čelí. Tento proces musí byť postupný a začať zmenou zmluvy o partnerstve a programov, aby sa podporili odporúčania Rady na riešenie makroekonomických nerovnováh a sociálnych a hospodárskych problémov. Pokiaľ aj napriek intenzívnejšiemu využívaniu fondov SSR členský štát neprijme účinné opatrenia v súvislosti so správou hospodárskych záležitostí, Komisia by mala mať právo pozastaviť všetky platby a záväzky alebo ich časť. Rozhodnutia o pozastavení by mali byť primerané a účinné a mali by zohľadniť vplyv jednotlivých programov na riešenie hospodárskej a sociálnej situácie v príslušnom členskom štáte a predošlé zmeny a doplnenia zmluvy o partnerstve. Komisia by pri rozhodovaní o pozastavení platieb mala rešpektovať aj rovnaké zaobchádzanie s členskými štátmi, berúc do úvahy najmä vplyv pozastavenia platieb na hospodárstvo dotknutého členského štátu. Pozastavenie platieb by sa malo zrušiť a finančné prostriedky opäť sprístupniť dotknutému členskému štátu ihneď ako členský štát prijme potrebné opatrenie. | Vytvorenie užšieho prepojenia medzi politikou súdržnosti a hospodárskym riadením Únie zabezpečí, aby sa účinnosť výdavkov v rámci fondov SSR opierala o zdravé hospodárske politiky a aby fondy SSR mohli byť v prípade potreby presmerované na riešenie hospodárskych problémov, ktorým krajina čelí. Tento proces musí byť postupný a začať zmenou zmluvy o partnerstve a programov, aby sa podporili odporúčania Rady na riešenie makroekonomických nerovnováh a sociálnych a hospodárskych problémov. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Vytvorenie užšieho prepojenia medzi politikou súdržnosti a hospodárskym riadením Únie zabezpečí, aby sa účinnosť výdavkov v rámci fondov SSR opierala o zdravé hospodárske politiky a aby fondy SSR mohli byť v prípade potreby presmerované na riešenie hospodárskych problémov, ktorým krajina čelí. Tento proces musí byť postupný a začať zmenou zmluvy o partnerstve a programov, aby sa podporili odporúčania Rady na riešenie makroekonomických nerovnováh a sociálnych a hospodárskych problémov. Pokiaľ aj napriek intenzívnejšiemu využívaniu fondov SSR členský štát neprijme účinné opatrenia v súvislosti so správou hospodárskych záležitostí, Komisia by mala mať právo pozastaviť všetky platby a záväzky alebo ich časť. Rozhodnutia o pozastavení by mali byť primerané a účinné a mali by zohľadniť vplyv jednotlivých programov na riešenie hospodárskej a sociálnej situácie v príslušnom členskom štáte a predošlé zmeny a doplnenia zmluvy o partnerstve. Komisia by pri rozhodovaní o pozastavení platieb mala rešpektovať aj rovnaké zaobchádzanie s členskými štátmi, berúc do úvahy najmä vplyv pozastavenia platieb na hospodárstvo dotknutého členského štátu. Pozastavenie platieb by sa malo zrušiť a finančné prostriedky opäť sprístupniť dotknutému členskému štátu ihneď ako členský štát prijme potrebné opatrenie.

Vytvorenie užšieho prepojenia medzi politikou súdržnosti a hospodárskym riadením Únie zabezpečí, aby sa účinnosť výdavkov v rámci fondov SSR opierala o zdravé hospodárske politiky a aby fondy SSR mohli byť v prípade potreby presmerované na riešenie hospodárskych problémov, ktorým krajina čelí. Tento proces musí byť postupný a začať zmenou zmluvy o partnerstve a programov, aby sa podporili odporúčania Rady na riešenie makroekonomických nerovnováh a sociálnych a hospodárskych problémov.

Zdôvodnenie

Výbor regiónov je rozhodne proti ustanoveniam o makroekonomickej podmienenosti. Uplatňovanie sankcií alebo finančných stimulov v súvislosti s paktom stability a rastu s úmyslom zaručiť rešpektovanie makroekonomických podmienok by mohlo výrazne poškodiť miestne a regionálne orgány, ktoré nenesú zodpovednosť za nedodržiavanie týchto záväzkov členskými štátmi.

Pozmeňovací návrh 5

Odôvodnenie 29

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Zosúladenie mechanizmov monitorovania a podávania správ, pokiaľ ide o fondy SSR, je nevyhnutné na zjednodušenie mechanizmov riadenia na všetkých úrovniach. Dôležité je zabezpečiť primerané požiadavky na podávanie správ, ale aj dostupnosť komplexných informácií o dosiahnutom pokroku v kľúčových bodoch preskúmania. Preto je potrebné, aby požiadavky na podávanie správ odzrkadľovali potreby informácií v daných rokoch a boli zosúladené s načasovaním preskúmaní výkonnosti. | Zosúladenie mechanizmov monitorovania a podávania správ, pokiaľ ide o fondy SSR, je nevyhnutné na zjednodušenie mechanizmov riadenia na všetkých úrovniach. Dôležité je zabezpečiť primerané požiadavky na podávanie správ, ale aj dostupnosť komplexných informácií o dosiahnutom pokroku v kľúčových bodoch preskúmania. Preto je potrebné, aby požiadavky na podávanie správ odzrkadľovali potreby informácií v daných rokoch . |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zosúladenie mechanizmov monitorovania a podávania správ, pokiaľ ide o fondy SSR, je nevyhnutné na zjednodušenie mechanizmov riadenia na všetkých úrovniach. Dôležité je zabezpečiť primerané požiadavky na podávanie správ, ale aj dostupnosť komplexných informácií o dosiahnutom pokroku v kľúčových bodoch preskúmania. Preto je potrebné, aby požiadavky na podávanie správ odzrkadľovali potreby informácií v daných rokoch a boli zosúladené s načasovaním preskúmaní výkonnosti.

Zosúladenie mechanizmov monitorovania a podávania správ, pokiaľ ide o fondy SSR, je nevyhnutné na zjednodušenie mechanizmov riadenia na všetkých úrovniach. Dôležité je zabezpečiť primerané požiadavky na podávanie správ, ale aj dostupnosť komplexných informácií o dosiahnutom pokroku v kľúčových bodoch preskúmania. Preto je potrebné, aby požiadavky na podávanie správ odzrkadľovali potreby informácií v daných rokoch .

Zdôvodnenie

Pokiaľ ide o rámec pre overovanie výsledkov, domnievame sa, že by mal byť nástrojom na riadenie a kontrolu dosahovaných cieľov počas celého programového obdobia.

Pozmeňovací návrh 6

Odôvodnenie 43

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V súlade so zásadami spoločného riadenia by hlavnú zodpovednosť za vykonávanie a kontrolu operácií v rámci programov mali niesť členské štáty prostredníctvom svojich riadiacich a kontrolných systémov. S cieľom posilniť účinnosť kontroly nad výberom a realizáciou operácií a fungovaním riadiaceho a kontrolného systému by sa mali vymedziť funkcie riadiaceho orgánu. | V súlade so zásadami spoločného riadenia by hlavnú zodpovednosť za vykonávanie a kontrolu operácií v rámci programov mali niesť členské štáty prostredníctvom svojich riadiacich a kontrolných systémov. S cieľom posilniť účinnosť kontroly nad výberom a realizáciou operácií a fungovaním riadiaceho a kontrolného systému by sa mali vymedziť funkcie riadiaceho orgánu. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

V súlade so zásadami spoločného riadenia by hlavnú zodpovednosť za vykonávanie a kontrolu operácií v rámci programov mali niesť členské štáty prostredníctvom svojich riadiacich a kontrolných systémov. S cieľom posilniť účinnosť kontroly nad výberom a realizáciou operácií a fungovaním riadiaceho a kontrolného systému by sa mali vymedziť funkcie riadiaceho orgánu.

V súlade so zásadami spoločného riadenia by hlavnú zodpovednosť za vykonávanie a kontrolu operácií v rámci programov mali niesť členské štáty prostredníctvom svojich riadiacich a kontrolných systémov. S cieľom posilniť účinnosť kontroly nad výberom a realizáciou operácií a fungovaním riadiaceho a kontrolného systému by sa mali vymedziť funkcie riadiaceho orgánu.

Zdôvodnenie

Fondy spoločného strategického rámca sú súčasťou regionálnej politiky, preto by medzi zainteresovanými orgánmi uvedenými v nariadení, ktorým sa tieto fondy riadia, nemali chýbať hlavní protagonisti, teda regionálne a miestne orgány.

Pozmeňovací návrh 7

Odôvodnenie 44

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| S cieľom zabezpečiť riadne predbežné potvrdenie zriadenia a navrhnutia hlavných systémov riadenia a kontroly by členské štáty mali vymenovať akreditačný orgán, ktorý bude zodpovedný za udeľovanie a odoberanie akreditácií riadiacich a kontrolných orgánov. | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

S cieľom zabezpečiť riadne predbežné potvrdenie zriadenia a navrhnutia hlavných systémov riadenia a kontroly by členské štáty mali vymenovať akreditačný orgán, ktorý bude zodpovedný za udeľovanie a odoberanie akreditácií riadiacich a kontrolných orgánov.

Zdôvodnenie

Má sa tak zabrániť znásobovaniu orgánov a subjektov, ktoré by ešte zvýšili zložitosť systému riadenia a kontroly.

Pozmeňovací návrh 8

Nové odôvodnenie za odôvodnenie 55

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Doteraz sa nepodarilo zaviesť spoločné ustanovenia pre rôzne fondy, pokiaľ ide o stanovenie prechodných ustanovení a s tým spojeného financovania zo strany EÚ (spolufinancovanie). Hoci sa pre EFRR a ESF zavádzajú prechodné ustanovenia (vrátane bezpečnostnej siete), pre EPFRV takéto ustanovenia chýbajú. Uplatňovanie jednotlivých fondov by tak malo za následok veľmi rôzne podmienky poskytovania podpory. To je v rozpore s cieľom harmonizácie. Preto je potrebné, aby sa tieto prechodné ustanovenia uplatňovali aj v rámci EPFRV.

Pozmeňovací návrh 9

Odôvodnenie 58

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| S cieľom posilniť zameranie na výsledky a dosiahnutie celkových a čiastkových cieľov stratégie Európa 2020 bude päť percent finančných prostriedkov určených na cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti vyčlenených ako výkonnostná rezerva pre každý fond a každú kategóriu regiónu v každom členskom štáte. | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

S cieľom posilniť zameranie na výsledky a dosiahnutie celkových a čiastkových cieľov stratégie Európa 2020 bude päť percent finančných prostriedkov určených na cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti vyčlenených ako výkonnostná rezerva pre každý fond a každú kategóriu regiónu v každom členskom štáte.

Zdôvodnenie

Pozmeňovací návrh odráža nesúhlas s vytvorením výkonnostnej rezervy na úrovni členských štátov, pretože sú tu obavy, že takýto mechanizmus by mohol nabádať k stanoveniu veľmi skromných a teda ľahko dosiahnuteľných cieľov, čo by umožňovalo získať ďalšie finančné prostriedky, a teda by dochádzalo k uprednostňovaniu málo ambicióznych cieľov a odrádzalo by od inovácií.

Naopak podporuje vytvorenie flexibilnej rezervy zo zdrojov pochádzajúcich z automatického zrušenia ich viazanosti, ktorá bude určená na financovanie experimentálnych iniciatív v oblasti sofistikovaného, udržateľného alebo inkluzívneho rastu, či na zásahy v prípade krízy, a bude naviazaná na fond na prispôsobovanie sa globalizácii a na Fond solidarity Európskej únie.

Pozmeňovací návrh 10

Odôvodnenie 84

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Proces každoročného uzatvárania účtov by malo sprevádzať každoročné uzatváranie ukončených operácií (pre EFRR a KF) alebo výdavkov (pre ESF). S cieľom znížiť náklady spojené s konečným uzavretím operačných programov, znížiť administratívne zaťaženie príjemcov a poskytnúť právnu istotu by ročná závierka mala byť povinná, čím by sa obmedzila lehota, počas ktorej je potrebné udržiavať podporné dokumenty a počas ktorej možno vykonávať audity operácií a ukladať finančné opravy. | Proces každoročného uzatvárania účtov by sprevádzať každoročné uzatváranie ukončených operácií (pre EFRR a KF) alebo výdavkov (pre ESF). S cieľom znížiť náklady spojené s konečným uzavretím operačných programov, znížiť administratívne zaťaženie príjemcov a poskytnúť právnu istotu , čím by sa obmedzila lehota, počas ktorej je potrebné udržiavať podporné dokumenty a počas ktorej možno vykonávať audity operácií a ukladať finančné opravy. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Proces každoročného uzatvárania účtov by malo sprevádzať každoročné uzatváranie ukončených operácií (pre EFRR a KF) alebo výdavkov (pre ESF). S cieľom znížiť náklady spojené s konečným uzavretím operačných programov, znížiť administratívne zaťaženie príjemcov a poskytnúť právnu istotu by ročná závierka mala byť povinná, čím by sa obmedzila lehota, počas ktorej je potrebné udržiavať podporné dokumenty a počas ktorej možno vykonávať audity operácií a ukladať finančné opravy.

Proces každoročného uzatvárania účtov by sprevádzať každoročné uzatváranie ukončených operácií (pre EFRR a KF) alebo výdavkov (pre ESF). S cieľom znížiť náklady spojené s konečným uzavretím operačných programov, znížiť administratívne zaťaženie príjemcov a poskytnúť právnu istotu , čím by sa obmedzila lehota, počas ktorej je potrebné udržiavať podporné dokumenty a počas ktorej možno vykonávať audity operácií a ukladať finančné opravy.

Zdôvodnenie

Domnievame sa, že navrhovaná ročná účtovná závierka je v skutočnosti zavádzanie každoročného uzavretia, ktorá zvýši administratívnu záťaž, zavedie povinné finančné opravy nepresností, ktoré odhalila Európska komisia a/alebo Európsky dvor audítorov, a zníži flexibilitu v oblasti oznamovania a náhrady nadmerne rezervovaných výdavkov (overbooking), ktoré v súčasnosti existujú v programovom období 2007 – 2013.

Pozmeňovací návrh 11

Odôvodnenie 87

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Frekvencia auditov operácií by mala byť úmerná rozsahu podpory Únie z fondov. Mal by sa znížiť najmä počet vykonávaných auditov, ak celkové oprávnené náklady neprevyšujú 100 000 EUR. Napriek tomu by malo byť možné uskutočniť audit kedykoľvek, ak existuje dôkaz o nezrovnalosti alebo podvode, alebo po uzavretí ukončenej operácie ako súčasť kontrolovanej vzorky. Na to, aby bola táto úroveň auditu vykonávaného Komisiou primeraná riziku, Komisia by mala byť schopná znížiť svoju audítorskú prácu v súvislosti s operačnými programami v prípade, že neexistujú závažné nedostatky, alebo v prípade, že sa možno spoľahnúť na orgán auditu. | Frekvencia auditov operácií by mala byť úmerná rozsahu podpory Únie z fondov. Mal by sa , ak celkové oprávnené náklady neprevyšujú EUR. Napriek tomu by malo byť možné uskutočniť audit kedykoľvek, ak existuje dôkaz o nezrovnalosti alebo podvode, alebo po uzavretí ukončenej operácie ako súčasť kontrolovanej vzorky. Na to, aby bola táto úroveň auditu vykonávaného Komisiou primeraná riziku, Komisia by mala byť schopná znížiť svoju audítorskú prácu v súvislosti s operačnými programami v prípade, že neexistujú závažné nedostatky, alebo v prípade, že sa možno spoľahnúť na orgán auditu. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Frekvencia auditov operácií by mala byť úmerná rozsahu podpory Únie z fondov. Mal by sa znížiť najmä počet vykonávaných auditov, ak celkové oprávnené náklady neprevyšujú 100 000 EUR. Napriek tomu by malo byť možné uskutočniť audit kedykoľvek, ak existuje dôkaz o nezrovnalosti alebo podvode, alebo po uzavretí ukončenej operácie ako súčasť kontrolovanej vzorky. Na to, aby bola táto úroveň auditu vykonávaného Komisiou primeraná riziku, Komisia by mala byť schopná znížiť svoju audítorskú prácu v súvislosti s operačnými programami v prípade, že neexistujú závažné nedostatky, alebo v prípade, že sa možno spoľahnúť na orgán auditu.

Frekvencia auditov operácií by mala byť úmerná rozsahu podpory Únie z fondov. Mal by sa , ak celkové oprávnené náklady neprevyšujú EUR. Napriek tomu by malo byť možné uskutočniť audit kedykoľvek, ak existuje dôkaz o nezrovnalosti alebo podvode, alebo po uzavretí ukončenej operácie ako súčasť kontrolovanej vzorky. Na to, aby bola táto úroveň auditu vykonávaného Komisiou primeraná riziku, Komisia by mala byť schopná znížiť svoju audítorskú prácu v súvislosti s operačnými programami v prípade, že neexistujú závažné nedostatky, alebo v prípade, že sa možno spoľahnúť na orgán auditu.

Zdôvodnenie

Aby sa zabezpečila skutočná proporcionalita v oblasti kontroly operačných programov, výbor navrhuje v prípade operácií, ktorých celkové oprávnené náklady nepresahujú 250 000 EUR, vykonávať len jeden audit.

Pozmeňovací návrh 12

Odôvodnenie 88

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| S cieľom doplniť a zmeniť určité nepodstatné prvky nariadenia by sa na Komisiu malo delegovať právo prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy v súvislosti s kódexom správania, pokiaľ ide o ciele a kritériá na podporu vykonávania partnerstva, prijatie spoločného strategického rámca, dodatočné pravidlá rozdeľovania rezervy na rast a konkurencieschopnosť, vymedzenie oblasti a obyvateľstva, ktoré sú zahrnuté do stratégie miestneho rozvoja, podrobné pravidlá pre finančné nástroje (hodnotenie ex ante, oprávnenosť výdavkov, druhy nepodporovaných aktivít, kombinovanie pomoci, prevod a správa aktív, žiadosti o platbu a kapitalizácia ročných splátok), definíciu paušálnej sadzby pre operácie generujúce príjmy, povinnosti členských štátov týkajúce sa postupu oznamovania nezrovnalostí a vymáhania neoprávnene vyplatených súm, vzor vyhlásenia hospodáriaceho subjektu o vierohodnosti fungovania systému riadenia a kontroly, podmienky vnútroštátneho auditu, akreditačné kritériá pre riadiace orgány a certifikačné orgány, určenie spoločne uznávaných nosičov dát, úroveň finančnej opravy, ktorá sa má uplatniť, zmenu a doplnenie príloh a osobitné opatrenia potrebné na uľahčenie prechodu z nariadenia (ES) č. 1083/2006. Komisia by mala byť splnomocnená meniť a dopĺňať prílohy I a IV s cieľom riešiť budúce potreby prispôsobenia sa. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočnila náležité konzultácie aj na úrovni odborníkov. | S cieľom doplniť a zmeniť určité nepodstatné prvky nariadenia by sa na Komisiu malo delegovať právo prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy v súvislosti s kódexom správania, pokiaľ ide o ciele a kritériá na podporu vykonávania partnerstva, podrobné pravidlá pre finančné nástroje (hodnotenie ex ante, oprávnenosť výdavkov, druhy nepodporovaných aktivít, kombinovanie pomoci, prevod a správa aktív, žiadosti o platbu a kapitalizácia ročných splátok), definíciu paušálnej sadzby pre operácie generujúce príjmy, povinnosti členských štátov týkajúce sa postupu oznamovania nezrovnalostí a vymáhania neoprávnene vyplatených súm, vzor vyhlásenia hospodáriaceho subjektu o vierohodnosti fungovania systému riadenia a kontroly, podmienky vnútroštátneho auditu, akreditačné kritériá pre riadiace orgány a certifikačné orgány, určenie spoločne uznávaných nosičov dát, úroveň finančnej opravy, ktorá sa má uplatniť, zmenu a doplnenie príloh a osobitné opatrenia potrebné na uľahčenie prechodu z nariadenia (ES) č. 1083/2006. Komisia by mala byť splnomocnená meniť a dopĺňať prílohy I a IV s cieľom riešiť budúce potreby prispôsobenia sa. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočnila náležité konzultácie aj na úrovni odborníkov. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

S cieľom doplniť a zmeniť určité nepodstatné prvky nariadenia by sa na Komisiu malo delegovať právo prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy v súvislosti s kódexom správania, pokiaľ ide o ciele a kritériá na podporu vykonávania partnerstva, prijatie spoločného strategického rámca, dodatočné pravidlá rozdeľovania rezervy na rast a konkurencieschopnosť, vymedzenie oblasti a obyvateľstva, ktoré sú zahrnuté do stratégie miestneho rozvoja, podrobné pravidlá pre finančné nástroje (hodnotenie ex ante, oprávnenosť výdavkov, druhy nepodporovaných aktivít, kombinovanie pomoci, prevod a správa aktív, žiadosti o platbu a kapitalizácia ročných splátok), definíciu paušálnej sadzby pre operácie generujúce príjmy, povinnosti členských štátov týkajúce sa postupu oznamovania nezrovnalostí a vymáhania neoprávnene vyplatených súm, vzor vyhlásenia hospodáriaceho subjektu o vierohodnosti fungovania systému riadenia a kontroly, podmienky vnútroštátneho auditu, akreditačné kritériá pre riadiace orgány a certifikačné orgány, určenie spoločne uznávaných nosičov dát, úroveň finančnej opravy, ktorá sa má uplatniť, zmenu a doplnenie príloh a osobitné opatrenia potrebné na uľahčenie prechodu z nariadenia (ES) č. 1083/2006. Komisia by mala byť splnomocnená meniť a dopĺňať prílohy I a IV s cieľom riešiť budúce potreby prispôsobenia sa. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočnila náležité konzultácie aj na úrovni odborníkov.

S cieľom doplniť a zmeniť určité nepodstatné prvky nariadenia by sa na Komisiu malo delegovať právo prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy v súvislosti s kódexom správania, pokiaľ ide o ciele a kritériá na podporu vykonávania partnerstva, podrobné pravidlá pre finančné nástroje (hodnotenie ex ante, oprávnenosť výdavkov, druhy nepodporovaných aktivít, kombinovanie pomoci, prevod a správa aktív, žiadosti o platbu a kapitalizácia ročných splátok), definíciu paušálnej sadzby pre operácie generujúce príjmy, povinnosti členských štátov týkajúce sa postupu oznamovania nezrovnalostí a vymáhania neoprávnene vyplatených súm, vzor vyhlásenia hospodáriaceho subjektu o vierohodnosti fungovania systému riadenia a kontroly, podmienky vnútroštátneho auditu, akreditačné kritériá pre riadiace orgány a certifikačné orgány, určenie spoločne uznávaných nosičov dát, úroveň finančnej opravy, ktorá sa má uplatniť, zmenu a doplnenie príloh a osobitné opatrenia potrebné na uľahčenie prechodu z nariadenia (ES) č. 1083/2006. Komisia by mala byť splnomocnená meniť a dopĺňať prílohy I a IV s cieľom riešiť budúce potreby prispôsobenia sa. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočnila náležité konzultácie aj na úrovni odborníkov.

Zdôvodnenie

Delegovanými aktmi priznáva tvorca právnych predpisov Európskej komisii právomoc prijímať nelegislatívne akty, ktoré doplňujú alebo menia určité prvky legislatívneho aktu. Navrhované vypustenie je v súlade s postojmi vyjadreným v stanovisku, ktoré sa týkajú najmä článku 12 „Spoločný strategický rámec“, článku 18 „Výkonnostná rezerva“ a článku 29 „Stratégie miestneho rozvoja“.

Pozmeňovací návrh 13

Odôvodnenie 90

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pokiaľ ide o všetky fondy SSR, Komisia by mala byť splnomocnená prijímať prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutia, ktorými sa schvaľujú zmluvy o partnerstve, rozhodnutia, ktorými sa prideľuje výkonnostná rezerva, a rozhodnutia, ktorými sa pozastavujú platby súvisiace s hospodárskymi politikami členských štátov; a pokiaľ ide o fondy, rozhodnutia, ktorými sa prijímajú rozhodnutia o operačných programoch schvaľujúce hlavné projekty, rozhodnutia o pozastavení platieb a rozhodnutia o finančných opravách. | Pokiaľ ide o všetky fondy SSR, Komisia by mala byť splnomocnená prijímať prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutia, ktorými sa schvaľujú zmluvy o partnerstve, rozhodnutia, ktorými sa prijímajú rozhodnutia o operačných programoch schvaľujúce hlavné projekty, rozhodnutia o pozastavení platieb a rozhodnutia o finančných opravách. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Pokiaľ ide o všetky fondy SSR, Komisia by mala byť splnomocnená prijímať prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutia, ktorými sa schvaľujú zmluvy o partnerstve, rozhodnutia, ktorými sa prideľuje výkonnostná rezerva, a rozhodnutia, ktorými sa pozastavujú platby súvisiace s hospodárskymi politikami členských štátov; a pokiaľ ide o fondy, rozhodnutia, ktorými sa prijímajú rozhodnutia o operačných programoch schvaľujúce hlavné projekty, rozhodnutia o pozastavení platieb a rozhodnutia o finančných opravách.

Pokiaľ ide o všetky fondy SSR, Komisia by mala byť splnomocnená prijímať prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutia, ktorými sa schvaľujú zmluvy o partnerstve, rozhodnutia, ktorými sa prijímajú rozhodnutia o operačných programoch schvaľujúce hlavné projekty, rozhodnutia o pozastavení platieb a rozhodnutia o finančných opravách.

Zdôvodnenie

Pozmeňovací návrh odráža nesúhlas s vytvorením výkonnostnej rezervy na úrovni členských štátov, pretože sú tu obavy, že takýto mechanizmus by mohol nabádať k stanoveniu veľmi skromných a teda ľahko dosiahnuteľných cieľov, čo by umožňovalo získať ďalšie finančné prostriedky, a teda by dochádzalo k uprednostňovaniu málo ambicióznych cieľov a odrádzalo by od inovácií.

Pozmeňovací návrh 14

Článok 5, ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Partnerstvo a viacúrovňové riadenie
  1.   V rámci zmluvy o partnerstve a v rámci každého programu vytvorí členský štát partnerstvo s týmito partnermi:






  (a) | príslušnými regionálnymi, miestnymi, mestskými a ostatnými orgánmi verejnej správy; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Partnerstvo a viacúrovňové riadenie

1.   V rámci zmluvy o partnerstve a v rámci každého programu vytvorí členský štát partnerstvo s týmito partnermi:

(a)

príslušnými regionálnymi, miestnymi, mestskými a ostatnými orgánmi verejnej správy;

| (b). | hospodárskymi a sociálnymi partnermi a |
| --- | --- |

(b).

hospodárskymi a sociálnymi partnermi a

| (c) | subjektmi, ktoré zastupujú občiansku spoločnosť vrátane partnerov z oblasti životného prostredia, mimovládnych organizácií a subjektov zodpovedných za podporu rovnosti a nediskriminácie. |
| --- | --- |

(c)

subjektmi, ktoré zastupujú občiansku spoločnosť vrátane partnerov z oblasti životného prostredia, mimovládnych organizácií a subjektov zodpovedných za podporu rovnosti a nediskriminácie.

Partnerstvo a viacúrovňové riadenie

1.   V rámci zmluvy o partnerstve a v rámci každého programu partnerstvo s týmito partnermi:

| (a) | príslušnými orgánmi verejnej správy; |
| --- | --- |

(a)

príslušnými orgánmi verejnej správy;

| (b) | hospodárskymi a sociálnymi partnermi a |
| --- | --- |

(b)

hospodárskymi a sociálnymi partnermi a

| (c) | subjektmi, ktoré zastupujú občiansku spoločnosť vrátane partnerov z oblasti životného prostredia, mimovládnych organizácií a subjektov zodpovedných za podporu rovnosti a nediskriminácie. |
| --- | --- |

(c)

subjektmi, ktoré zastupujú občiansku spoločnosť vrátane partnerov z oblasti životného prostredia, mimovládnych organizácií a subjektov zodpovedných za podporu rovnosti a nediskriminácie.

Zdôvodnenie

Účelom pozmeňovacieho návrhu je zdôrazniť, že územné samosprávy v každom členskom štáte musia byť v súlade so zásadou viacúrovňového riadenia plne zapojené do prípravy, prerokovávania a uplatňovania rozličných strategických dokumentov, ako je spoločný strategický rámec, zmluva o partnerstve a operačné programy. Považuje sa za nespravodlivé, že sa s miestnymi a regionálnymi orgánmi v súvislosti s partnerstvom zaobchádza ako s hospodárskymi a sociálnymi partnermi, pričom ony (regionálne orgány) sa ako zástupcovia verejných záujmov občanov a územných celkov podieľajú na správe a financovaní štrukturálnych fondov.

Pozmeňovací návrh 15

Článok 9, ods. 6 a 11

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Tematické ciele
  (...)






  6) | ochrana životného prostredia a presadzovanie efektívnosti zdrojov; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Tematické ciele

(...)

6)

ochrana životného prostredia a presadzovanie efektívnosti zdrojov;

(...)

| 11. | zvyšovanie inštitucionálnych kapacít a efektivity verejnej správy |
| --- | --- |

11.

zvyšovanie inštitucionálnych kapacít a efektivity verejnej správy

Tematické ciele

(...)

| 6) | ochrana životného prostredia a presadzovanie efektívnosti zdrojov; |
| --- | --- |

6)

ochrana životného prostredia a presadzovanie efektívnosti zdrojov;

(...)

| 11. | zvyšovanie inštitucionálnych kapacít a efektivity verejnej správy |
| --- | --- |

11.

zvyšovanie inštitucionálnych kapacít a efektivity verejnej správy

Zdôvodnenie

K článku 6:

Je veľmi dôležité zaradiť medzi tematické ciele fondov SSR aj ochranu kultúrneho dedičstva. Tento návrh je okrem toho v súlade s ustanovením článku 5 ods. 6 písm. c) návrhu o Európskom fonde regionálneho rozvoja.

K článku 11:

Technická pomoc by mala tiež uľahčiť strategické zásahy zdola nahor. Územná agenda 2020, ktorú schválili členské štáty v roku 2011, obsahuje veľmi užitočné odporúčania týkajúce sa územného rozvoja v EÚ.

Pozmeňovací návrh 16

Článok 11

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Spoločný strategický rámec zavedie:






  a) | pre každý tematický cieľ kľúčové činnosti, ktoré budú podporované z každého fondu SSR; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Spoločný strategický rámec zavedie:

a)

pre každý tematický cieľ kľúčové činnosti, ktoré budú podporované z každého fondu SSR;

| b) | kľúčové územné výzvy mestských, vidieckych, pobrežných a rybárskych oblastí, ako aj oblastí s osobitnými územnými charakteristikami uvedenými v článkoch 174 a 349 zmluvy, ktoré sa riešia fondmi SSR; |
| --- | --- |

b)

kľúčové územné výzvy mestských, vidieckych, pobrežných a rybárskych oblastí, ako aj oblastí s osobitnými územnými charakteristikami uvedenými v článkoch 174 a 349 zmluvy, ktoré sa riešia fondmi SSR;

| c) | horizontálne zásady a ciele politiky pre využívanie fondov SSR; |
| --- | --- |

c)

horizontálne zásady a ciele politiky pre využívanie fondov SSR;

| d) | prioritné oblasti v rámci spolupráce pre každý z fondov SSR, v prípade potreby so zreteľom na stratégie pre makroregióny a prímorské oblasti; |
| --- | --- |

d)

prioritné oblasti v rámci spolupráce pre každý z fondov SSR, v prípade potreby so zreteľom na stratégie pre makroregióny a prímorské oblasti;

| e) | mechanizmy koordinácie medzi fondmi SSR a s ostatnými príslušnými politikami a nástrojmi Únie vrátane vonkajších nástrojov pre spoluprácu; |
| --- | --- |

e)

mechanizmy koordinácie medzi fondmi SSR a s ostatnými príslušnými politikami a nástrojmi Únie vrátane vonkajších nástrojov pre spoluprácu;

| f) | mechanizmy na zabezpečenie súladu a konzistencie programovania fondov SSR s konkrétnymi odporúčaniami pre jednotlivé krajiny podľa článku 121 ods. 2 zmluvy a s príslušnými odporúčaniami Rady prijatými podľa článku 148 ods. 4 zmluvy. |
| --- | --- |

f)

mechanizmy na zabezpečenie súladu a konzistencie programovania fondov SSR s konkrétnymi odporúčaniami pre jednotlivé krajiny podľa článku 121 ods. 2 zmluvy a s príslušnými odporúčaniami Rady prijatými podľa článku 148 ods. 4 zmluvy.

Spoločný strategický rámec zavedie:

| a) | pre každý tematický cieľ kľúčové činnosti, ktoré budú podporované z každého fondu SSR; |
| --- | --- |

a)

pre každý tematický cieľ kľúčové činnosti, ktoré budú podporované z každého fondu SSR;

| | |
| --- | --- |

)

| ) | horizontálne zásady a ciele politiky pre využívanie fondov SSR; |
| --- | --- |

horizontálne zásady a ciele politiky pre využívanie fondov SSR;

| | |
| --- | --- |

()

| () | mechanizmy koordinácie medzi fondmi SSR a s ostatnými príslušnými politikami a nástrojmi Únie vrátane vonkajších nástrojov pre spoluprácu; |
| --- | --- |

mechanizmy koordinácie medzi fondmi SSR a s ostatnými príslušnými politikami a nástrojmi Únie vrátane vonkajších nástrojov pre spoluprácu;

| () | mechanizmy na zabezpečenie súladu a konzistencie programovania fondov SSR s konkrétnymi odporúčaniami pre jednotlivé krajiny podľa článku 121 ods. 2 zmluvy a s príslušnými odporúčaniami Rady prijatými podľa článku 148 ods. 4 zmluvy. |
| --- | --- |

()

mechanizmy na zabezpečenie súladu a konzistencie programovania fondov SSR s konkrétnymi odporúčaniami pre jednotlivé krajiny podľa článku 121 ods. 2 zmluvy a s príslušnými odporúčaniami Rady prijatými podľa článku 148 ods. 4 zmluvy.

Zdôvodnenie

Nazdávame sa, že hlavné opatrenia navrhované Komisiou v rámci spoločného strategického rámca predstavujú novú formu zamerania. Okrem toho sa domnievame, že územné charakteristiky sa musia riešiť v rámci operačných programov. To isté platí pre prípadné vzájomné pôsobenie medzi regionálnymi stratégiami, ktoré sú súčasťou programov, a makroregionálnymi stratégiami tam, kde existujú.

Pozmeňovací návrh 17

Článok 12

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komisia je splnomocnená prijať delegovaný akt v súlade s článkom 142 o spoločnom strategickom rámci do 3 mesiacov od prijatia tohto nariadenia.
  V prípade významných zmien stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu Komisia preskúma a v prípade potreby prijme prostredníctvom delegovaného aktu v súlade s článkom 142 revidovaný spoločný strategický rámec.
  Do 6 mesiacov od prijatia revidovaného spoločného strategického rámca členské štáty v prípade potreby navrhnú zmeny a doplnenia zmlúv o partnerstve a programov, aby zabezpečili ich súlad s revidovaným spoločným strategickým rámcom. | .
  V prípade významných zmien stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu Komisia preskúma a v prípade potreby prijme prostredníctvom delegovaného aktu v súlade s článkom 142 revidovaný spoločný strategický rámec.
  Do 6 mesiacov od prijatia revidovaného spoločného strategického rámca členské štáty v prípade potreby navrhnú zmeny a doplnenia zmlúv o partnerstve a programov, aby zabezpečili ich súlad s revidovaným spoločným strategickým rámcom. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Komisia je splnomocnená prijať delegovaný akt v súlade s článkom 142 o spoločnom strategickom rámci do 3 mesiacov od prijatia tohto nariadenia.

V prípade významných zmien stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu Komisia preskúma a v prípade potreby prijme prostredníctvom delegovaného aktu v súlade s článkom 142 revidovaný spoločný strategický rámec.

Do 6 mesiacov od prijatia revidovaného spoločného strategického rámca členské štáty v prípade potreby navrhnú zmeny a doplnenia zmlúv o partnerstve a programov, aby zabezpečili ich súlad s revidovaným spoločným strategickým rámcom.

.

V prípade významných zmien stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu Komisia preskúma a v prípade potreby prijme prostredníctvom delegovaného aktu v súlade s článkom 142 revidovaný spoločný strategický rámec.

Do 6 mesiacov od prijatia revidovaného spoločného strategického rámca členské štáty v prípade potreby navrhnú zmeny a doplnenia zmlúv o partnerstve a programov, aby zabezpečili ich súlad s revidovaným spoločným strategickým rámcom.

Zdôvodnenie

Delegované akty umožňujú tvorcovi právnych predpisov delegovať na Komisiu právomoc prijímať všeobecne záväzné nelegislatívne akty, ktoré doplňujú alebo menia určité nepodstatné prvky legislatívneho aktu. Pokiaľ ide o spoločný strategický rámec, tento sa zameriava na poskytnutie usmernení a spoločných pravidiel pre všetky spoločne spravované fondy. Preto teda obsahuje podstatné prvky, ktoré sa musia predložiť všetkým inštitúciám EÚ a v prípade potreby sa môžu zmeniť.

Pozmeňovací návrh 18

Článok 13

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Príprava zmluvy o partnerstve
  1.   Každý členský štát pripraví zmluvu o partnerstve na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.
  2.   Členské štáty vypracujú zmluvu o partnerstve v spolupráci s partnermi uvedenými v článku 5. Zmluva o partnerstve sa pripraví na základe dialógu s Komisiou.
  3.   V zmluve o partnerstve sa upravuje všetka podpora poskytnutá z fondov SSR príslušnému členskému štátu.
  4.   Každý členský štát zašle svoju zmluvu o partnerstve Komisii do 3 mesiacov od prijatia spoločného strategického rámca. | Príprava zmluvy o partnerstve
  1.   Každý členský štát pripraví zmluvu o partnerstve na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.
  .   
     Členské štáty vypracujú zmluvu o partnerstve v spolupráci s partnermi uvedenými v článku 5. Zmluva o partnerstve sa pripraví na základe dialógu s Komisiou.
     V zmluve o partnerstve sa upravuje všetka podpora poskytnutá z fondov SSR príslušnému členskému štátu.
  .   Každý členský štát zašle svoju zmluvu o partnerstve Komisii do mesiacov od prijatia spoločného strategického rámca. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Príprava zmluvy o partnerstve

1.   Každý členský štát pripraví zmluvu o partnerstve na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.

2.   Členské štáty vypracujú zmluvu o partnerstve v spolupráci s partnermi uvedenými v článku 5. Zmluva o partnerstve sa pripraví na základe dialógu s Komisiou.

3.   V zmluve o partnerstve sa upravuje všetka podpora poskytnutá z fondov SSR príslušnému členskému štátu.

4.   Každý členský štát zašle svoju zmluvu o partnerstve Komisii do 3 mesiacov od prijatia spoločného strategického rámca.

Príprava zmluvy o partnerstve

1.   Každý členský štát pripraví zmluvu o partnerstve na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.

.

Členské štáty vypracujú zmluvu o partnerstve v spolupráci s partnermi uvedenými v článku 5. Zmluva o partnerstve sa pripraví na základe dialógu s Komisiou.

V zmluve o partnerstve sa upravuje všetka podpora poskytnutá z fondov SSR príslušnému členskému štátu.

.   Každý členský štát zašle svoju zmluvu o partnerstve Komisii do mesiacov od prijatia spoločného strategického rámca.

Zdôvodnenie

Považuje sa za vhodné, aby sa miestne a regionálne samosprávy ako orgány, ktoré financujú a uplatňujú politiku súdržnosti plne podieľali na jej vypracovaní, dohodnutí, plnení a upravovaní. Vzhľadom na množstvo a podrobnosti požadovaných informácií a toho, že programy musia byť predložené súčasne so zmluvou (v súlade s článkom 23 ods. 3), a vzhľadom na nutnosť zabezpečiť účinné partnerstvo, považujeme za potrebné dlhšie časové obdobie.

Pozmeňovací návrh 19

Článok 14

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Obsah zmluvy o partnerstve
  Zmluva o partnerstve musí obsahovať:






  a) | opatrenia zabezpečujúce súlad so stratégiou Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu vrátane:






  i) | analýzy rozdielov a potrieb v oblasti rozvoja vzhľadom na tematické ciele a kľúčové činnosti definované v spoločnom strategickom rámci a čiastkové ciele stanovené v odporúčaniach Rady pre jednotlivé krajiny podľa článku 121 ods. 2 a príslušných odporúčaniach Rady podľa článku 148 ods. 4 zmluvy; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Obsah zmluvy o partnerstve

Zmluva o partnerstve musí obsahovať:

a)

opatrenia zabezpečujúce súlad so stratégiou Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu vrátane:

i)

analýzy rozdielov a potrieb v oblasti rozvoja vzhľadom na tematické ciele a kľúčové činnosti definované v spoločnom strategickom rámci a čiastkové ciele stanovené v odporúčaniach Rady pre jednotlivé krajiny podľa článku 121 ods. 2 a príslušných odporúčaniach Rady podľa článku 148 ods. 4 zmluvy;

| ii) | súhrnnej analýzy hodnotení ex ante programov, na základe ktorej sa odôvodní výber tematických cieľov a orientačné pridelenie finančných prostriedkov z fondov SSR; |
| --- | --- |

ii)

súhrnnej analýzy hodnotení ex ante programov, na základe ktorej sa odôvodní výber tematických cieľov a orientačné pridelenie finančných prostriedkov z fondov SSR;

| iii) | zhrnutia hlavných výsledkov očakávaných pre každý z fondov SSR v prípade každého tematického cieľa; |
| --- | --- |

iii)

zhrnutia hlavných výsledkov očakávaných pre každý z fondov SSR v prípade každého tematického cieľa;

| iv) | orientačného rozdelenia podpory Únie podľa tematického cieľa na vnútroštátnej úrovni pre každý z fondov SSR, ako aj celkovú orientačnú sumu podpory plánovanej na ciele súvisiace so zmenami klímy; |
| --- | --- |

iv)

orientačného rozdelenia podpory Únie podľa tematického cieľa na vnútroštátnej úrovni pre každý z fondov SSR, ako aj celkovú orientačnú sumu podpory plánovanej na ciele súvisiace so zmenami klímy;

| v) | hlavných prioritných oblastí spolupráce v prípade potreby so zreteľom na stratégie pre makroregióny a prímorské oblasti; |
| --- | --- |

v)

hlavných prioritných oblastí spolupráce v prípade potreby so zreteľom na stratégie pre makroregióny a prímorské oblasti;

| vi) | horizontálnych zásad a cieľov politiky pre využívanie fondov SSR;
  [....] |
| --- | --- |

vi)

horizontálnych zásad a cieľov politiky pre využívanie fondov SSR;

[....]

| (b) | integrovaný prístup k územnému rozvoju podporovaný z fondov SSR, ktorý vymedzuje:






  ii) | opatrenia na zabezpečenie integrovaného prístupu na využívanie fondov SSR, s cieľom územného rozvoja mestských, vidieckych, pobrežných a rybárskych oblastí a oblastí s osobitnými územnými charakteristikami, predovšetkým opatrenia na uplatňovanie článkov 28, 29 a 99, v prípade potreby doplnené o zoznam miest, ktoré sa majú zapojiť do platformy rozvoja miest, ako sa uvádza v článku 7 nariadenia o EFRR |
| --- | --- | --- |

(b)

integrovaný prístup k územnému rozvoju podporovaný z fondov SSR, ktorý vymedzuje:

ii)

opatrenia na zabezpečenie integrovaného prístupu na využívanie fondov SSR, s cieľom územného rozvoja mestských, vidieckych, pobrežných a rybárskych oblastí a oblastí s osobitnými územnými charakteristikami, predovšetkým opatrenia na uplatňovanie článkov 28, 29 a 99, v prípade potreby doplnené o zoznam miest, ktoré sa majú zapojiť do platformy rozvoja miest, ako sa uvádza v článku 7 nariadenia o EFRR

[....]

| e) | opatrenia na zabezpečenie efektívneho využívania fondov SSR vrátane:






  i) | posúdenia, či je potrebné posilniť administratívnu kapacitu orgánov a prípadne príjemcov, a činností, ktoré je potrebné vykonať na tento účel; |
| --- | --- | --- |

e)

opatrenia na zabezpečenie efektívneho využívania fondov SSR vrátane:

i)

posúdenia, či je potrebné posilniť administratívnu kapacitu orgánov a prípadne príjemcov, a činností, ktoré je potrebné vykonať na tento účel;

| ii) | zhrnutia plánovaných činností a zodpovedajúcich cieľov programov s cieľom dosiahnuť zníženie administratívneho zaťaženia príjemcov; |
| --- | --- |

ii)

zhrnutia plánovaných činností a zodpovedajúcich cieľov programov s cieľom dosiahnuť zníženie administratívneho zaťaženia príjemcov;

| iii) | hodnotenia existujúcich systémov elektronickej výmeny údajov a plánovaných činností s cieľom umožniť, aby sa všetky výmeny informácií medzi príjemcami a orgánmi zodpovednými za riadenie a kontrolu programov vykonávali výlučne formou elektronickej výmeny údajov. |
| --- | --- |

iii)

hodnotenia existujúcich systémov elektronickej výmeny údajov a plánovaných činností s cieľom umožniť, aby sa všetky výmeny informácií medzi príjemcami a orgánmi zodpovednými za riadenie a kontrolu programov vykonávali výlučne formou elektronickej výmeny údajov.

Obsah zmluvy o partnerstve

Zmluva o partnerstve musí obsahovať:

| a) | opatrenia zabezpečujúce súlad so stratégiou Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu vrátane:






  i) | analýzy rozdielov a potrieb v oblasti rozvoja vzhľadom na tematické ciele a kľúčové činnosti definované v spoločnom strategickom rámci a čiastkové ciele stanovené v odporúčaniach Rady pre jednotlivé krajiny podľa článku 121 ods. 2 a príslušných odporúčaniach Rady podľa článku 148 ods. 4 zmluvy; |
| --- | --- | --- |

a)

opatrenia zabezpečujúce súlad so stratégiou Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu vrátane:

i)

analýzy rozdielov a potrieb v oblasti rozvoja vzhľadom na tematické ciele a kľúčové činnosti definované v spoločnom strategickom rámci a čiastkové ciele stanovené v odporúčaniach Rady pre jednotlivé krajiny podľa článku 121 ods. 2 a príslušných odporúčaniach Rady podľa článku 148 ods. 4 zmluvy;

| | |
| --- | --- |

ii)

| ii) | zhrnutia hlavných výsledkov očakávaných pre každý z fondov SSR v prípade každého tematického cieľa; |
| --- | --- |

zhrnutia hlavných výsledkov očakávaných pre každý z fondov SSR v prípade každého tematického cieľa;

| | |
| --- | --- |

iii)

| | |
| --- | --- |

| iii) | horizontálnych zásad a cieľov politiky pre využívanie fondov SSR;
  [....] |
| --- | --- |

horizontálnych zásad a cieľov politiky pre využívanie fondov SSR;

[....]

| (b) | integrovaný prístup k územnému rozvoju podporovaný z fondov SSR, ktorý vymedzuje:






  ii) | opatrenia na zabezpečenie integrovaného prístupu na využívanie fondov SSR, s cieľom územného rozvoja mestských, vidieckych, pobrežných a rybárskych oblastí a oblastí s osobitnými územnými charakteristikami, predovšetkým opatrenia na uplatňovanie článkov 28, 29 a 99, v prípade potreby doplnené o zoznam miest, ktoré sa majú zapojiť do platformy rozvoja miest, ako sa uvádza v článku 7 nariadenia o EFRR |
| --- | --- | --- |

(b)

integrovaný prístup k územnému rozvoju podporovaný z fondov SSR, ktorý vymedzuje:

ii)

opatrenia na zabezpečenie integrovaného prístupu na využívanie fondov SSR, s cieľom územného rozvoja mestských, vidieckych, pobrežných a rybárskych oblastí a oblastí s osobitnými územnými charakteristikami, predovšetkým opatrenia na uplatňovanie článkov 28, 29 a 99, v prípade potreby doplnené o zoznam miest, ktoré sa majú zapojiť do platformy rozvoja miest, ako sa uvádza v článku 7 nariadenia o EFRR

[....]

| e) | opatrenia na zabezpečenie efektívneho využívania fondov SSR vrátane: | |
| --- | --- | --- |

e)

opatrenia na zabezpečenie efektívneho využívania fondov SSR vrátane:

i)

| i) | zhrnutia plánovaných činností a zodpovedajúcich cieľov programov s cieľom dosiahnuť zníženie administratívneho zaťaženia príjemcov; |
| --- | --- |

zhrnutia plánovaných činností a zodpovedajúcich cieľov programov s cieľom dosiahnuť zníženie administratívneho zaťaženia príjemcov;

| iii) | hodnotenia existujúcich systémov elektronickej výmeny údajov a plánovaných činností s cieľom umožniť, aby sa všetky výmeny informácií medzi príjemcami a orgánmi zodpovednými za riadenie a kontrolu programov vykonávali výlučne formou elektronickej výmeny údajov. |
| --- | --- |

iii)

hodnotenia existujúcich systémov elektronickej výmeny údajov a plánovaných činností s cieľom umožniť, aby sa všetky výmeny informácií medzi príjemcami a orgánmi zodpovednými za riadenie a kontrolu programov vykonávali výlučne formou elektronickej výmeny údajov.

Zdôvodnenie

Nepokladáme za potrebné v zmluve o partnerstve uvádzať fakty, ktoré už boli predložené a prerokované v rámci operačných programov. Tieto ustanovenia sú naozaj redundantné a nie sú v súlade so zásadou zjednodušovania. Členské štáty okrem toho nemôžu preberať záväzky, ktoré boli predtým prijaté na regionálnej a miestnej úrovni.

Integrovaný prístup k využívaniu fondov SSR má zásadný význam pre prímestské oblasti. Bez neho hrozí, že tieto oblasti nedostanú nielen prostriedky určené pre vidiecke oblasti, ale ani prostriedky pridelené mestám, pretože počet prímestských oblastí v EÚ sa stále zvyšuje.

Multilaterálny charakter európskej územnej spolupráce znemožňuje riadiť ju prostredníctvom nástroja zmluvy o partnerstve. Preto by územná spolupráca mala byť výslovne vyňatá z jeho oblasti pôsobnosti.

Pozmeňovací návrh 20

Článok 16

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Tematická koncentrácia
  Členské štáty v súlade s pravidlami pre jednotlivé fondy zameriavajú podporu na opatrenia, ktoré prinášajú najvyššiu pridanú hodnotu, pokiaľ ide o stratégiu Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu s cieľom riešiť výzvy definované v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny podľa článku 121 ods. 2 zmluvy a v príslušných odporúčaniach Rady prijatých podľa článku 148 ods. 4 zmluvy a s ohľadom na celonárodné a regionálne potreby. | Tematická koncentrácia
  Členské štáty v súlade s pravidlami pre jednotlivé fondy zameriavajú podporu na opatrenia, ktoré prinášajú najvyššiu pridanú hodnotu, pokiaľ ide o stratégiu Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu s cieľom riešiť výzvy definované v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny podľa článku 121 ods. 2 zmluvy a v príslušných odporúčaniach Rady prijatých podľa článku 148 ods. 4 zmluvy a s ohľadom na celonárodné a regionálne potreby. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Tematická koncentrácia

Členské štáty v súlade s pravidlami pre jednotlivé fondy zameriavajú podporu na opatrenia, ktoré prinášajú najvyššiu pridanú hodnotu, pokiaľ ide o stratégiu Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu s cieľom riešiť výzvy definované v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny podľa článku 121 ods. 2 zmluvy a v príslušných odporúčaniach Rady prijatých podľa článku 148 ods. 4 zmluvy a s ohľadom na celonárodné a regionálne potreby.

Tematická koncentrácia

Členské štáty v súlade s pravidlami pre jednotlivé fondy zameriavajú podporu na opatrenia, ktoré prinášajú najvyššiu pridanú hodnotu, pokiaľ ide o stratégiu Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu s cieľom riešiť výzvy definované v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny podľa článku 121 ods. 2 zmluvy a v príslušných odporúčaniach Rady prijatých podľa článku 148 ods. 4 zmluvy a s ohľadom na celonárodné a regionálne potreby.

Zdôvodnenie

Výbor súhlasí so zásadou zamerať väčšinu zdrojov na obmedzený počet tematických cieľov alebo investičných priorít, ale zastáva názor, že výber cieľov a priorít treba prenechať riadiacim orgánom na základe miestnej špecifikácie cieľov stratégie Európa 2020 a spoločného strategického rámca.

Pozmeňovací návrh 21

Článok 17

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Podmienky ex ante
  1.   Podmienky ex ante sa vymedzia pre každý fond SSR v pravidlách pre jednotlivé fondy.

  2.   Členské štáty posúdia, či sú uplatniteľné podmienky ex ante splnené.
  3.   V prípade podmienok ex ante, ktoré nie sú splnené v deň predloženia zmluvy o partnerstve, členské štáty v zmluve o partnerstve uvedú súhrn činností, ktoré sa majú vykonať na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, a časový plán ich vykonávania s cieľom zabezpečiť ich splnenie najneskôr dva roky po prijatí zmluvy o partnerstve alebo do 31. decembra 2016, podľa toho, čo nastane skôr.
  4.   Členské štáty podrobne opíšu činnosti súvisiace so splnením podmienok ex ante, vrátane časového plánu ich vykonania, v príslušných programoch.
  5.   Komisia posúdi poskytnuté informácie o plnení podmienok ex ante v rámci jej hodnotenia zmluvy o partnerstve a programov. Pri prijímaní programu môže rozhodnúť o pozastavení všetkých alebo niektorých priebežných platieb určených na program do uspokojivého ukončenia činností na splnenie podmienok ex ante. Ak činnosti na splnenie podmienok ex ante nebudú ukončené v rámci lehoty stanovenej pre daný systém, predstavuje to základ pre pozastavenie platieb Komisiou.
  6.   Odseky 1 až 5 sa neuplatňujú na programy v rámci cieľa Európskej územnej spolupráce. | Podmienky ex ante
  1.   Podmienky ex ante sa vymedzia pre každý fond SSR v pravidlách pre jednotlivé fondy.
  2.   Členské štáty posúdia, či sú uplatniteľné podmienky ex ante splnené
  3.   V prípade podmienok ex ante, ktoré nie sú splnené v deň predloženia zmluvy o partnerstve, členské štáty v zmluve o partnerstve uvedú súhrn činností, ktoré sa majú vykonať na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, a časový plán ich vykonávania s cieľom zabezpečiť ich splnenie najneskôr roky po prijatí zmluvy o partnerstve alebo do 31. decembra 2016, podľa toho, čo nastane skôr.
  4.   Členské štáty opíšu činnosti súvisiace so splnením podmienok ex ante, vrátane časového plánu ich vykonania, v príslušných programoch.
  5.   Komisia posúdi poskytnuté informácie o plnení podmienok ex ante v rámci jej hodnotenia zmluvy o partnerstve a programov. Ak činnosti na splnenie podmienok ex ante nebudú ukončené v rámci lehoty stanovenej pre daný systém, základ pre pozastavenie platieb Komisiou.
  6.   Odseky 1 až 5 sa neuplatňujú na programy v rámci cieľa Európskej územnej spolupráce. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Podmienky ex ante

1.   Podmienky ex ante sa vymedzia pre každý fond SSR v pravidlách pre jednotlivé fondy.

2.   Členské štáty posúdia, či sú uplatniteľné podmienky ex ante splnené.

3.   V prípade podmienok ex ante, ktoré nie sú splnené v deň predloženia zmluvy o partnerstve, členské štáty v zmluve o partnerstve uvedú súhrn činností, ktoré sa majú vykonať na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, a časový plán ich vykonávania s cieľom zabezpečiť ich splnenie najneskôr dva roky po prijatí zmluvy o partnerstve alebo do 31. decembra 2016, podľa toho, čo nastane skôr.

4.   Členské štáty podrobne opíšu činnosti súvisiace so splnením podmienok ex ante, vrátane časového plánu ich vykonania, v príslušných programoch.

5.   Komisia posúdi poskytnuté informácie o plnení podmienok ex ante v rámci jej hodnotenia zmluvy o partnerstve a programov. Pri prijímaní programu môže rozhodnúť o pozastavení všetkých alebo niektorých priebežných platieb určených na program do uspokojivého ukončenia činností na splnenie podmienok ex ante. Ak činnosti na splnenie podmienok ex ante nebudú ukončené v rámci lehoty stanovenej pre daný systém, predstavuje to základ pre pozastavenie platieb Komisiou.

6.   Odseky 1 až 5 sa neuplatňujú na programy v rámci cieľa Európskej územnej spolupráce.

Podmienky ex ante

1.   Podmienky ex ante sa vymedzia pre každý fond SSR v pravidlách pre jednotlivé fondy.

2.   Členské štáty posúdia, či sú uplatniteľné podmienky ex ante splnené

3.   V prípade podmienok ex ante, ktoré nie sú splnené v deň predloženia zmluvy o partnerstve, členské štáty v zmluve o partnerstve uvedú súhrn činností, ktoré sa majú vykonať na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, a časový plán ich vykonávania s cieľom zabezpečiť ich splnenie najneskôr roky po prijatí zmluvy o partnerstve alebo do 31. decembra 2016, podľa toho, čo nastane skôr.

4.   Členské štáty opíšu činnosti súvisiace so splnením podmienok ex ante, vrátane časového plánu ich vykonania, v príslušných programoch.

5.   Komisia posúdi poskytnuté informácie o plnení podmienok ex ante v rámci jej hodnotenia zmluvy o partnerstve a programov. Ak činnosti na splnenie podmienok ex ante nebudú ukončené v rámci lehoty stanovenej pre daný systém, základ pre pozastavenie platieb Komisiou.

6.   Odseky 1 až 5 sa neuplatňujú na programy v rámci cieľa Európskej územnej spolupráce.

Zdôvodnenie

Domnievame sa, že takéto podmienky ex ante nesmú viesť k pozastaveniu platieb alebo k finančným korekciám s výnimkou podmienok, k splneniu ktorých sa členský štát zaviazal. V prípade, že takéto podmienky ex ante nie sú splnené na začiatku programového obdobia, nie je možné naplánovať príslušné investície. Preto nie je dôvod ukladať sankcie dodatočne. Okrem toho je veľmi dôležité, aby Komisia vzala do úvahy inštitucionálny kontext každého členského štátu a rozloženie právomocí v každom z nich. Je totiž absurdné, aby členský štát preberal záväzky v súvislosti s niečím čo spadá do právomocí regionálnych alebo miestnych orgánov a naopak.

Pozmeňovací návrh 22

Článok 18

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Výkonnostná rezerva
  Päť percent finančných prostriedkov pridelených pre každý fond SSR a členský štát s výnimkou finančných prostriedkov pridelených na cieľ Európska územná spolupráca a na hlavu V nariadenia EFNRH tvorí výkonnostnú rezervu, ktorá sa má prideliť v súlade s ustanoveniami článku 20. | rezerva | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Výkonnostná rezerva

Päť percent finančných prostriedkov pridelených pre každý fond SSR a členský štát s výnimkou finančných prostriedkov pridelených na cieľ Európska územná spolupráca a na hlavu V nariadenia EFNRH tvorí výkonnostnú rezervu, ktorá sa má prideliť v súlade s ustanoveniami článku 20.

rezerva

Zdôvodnenie

| | |
| --- | --- |

Pozmeňovací návrh odráža nesúhlas s vytvorením výkonnostnej rezervy na úrovni členských štátov, pretože sú tu obavy, že takýto mechanizmus by mohol nabádať k stanoveniu veľmi skromných a teda ľahko dosiahnuteľných cieľov, čo by umožňovalo získať ďalšie finančné prostriedky, a teda by dochádzalo k uprednostňovaniu málo ambicióznych cieľov a odrádzalo by od inovácií.

Naopak podporuje vytvorenie flexibilnej rezervy zo zdrojov pochádzajúcich z automatického zrušenia ich viazanosti, ktorá bude určená na financovanie experimentálnych iniciatív v oblasti sofistikovaného, udržateľného alebo inkluzívneho rastu, či na zásahy v prípade krízy, a neprekročí rozsah prostriedkov vyčlenených pre členské štáty.

Pozmeňovací návrh 23

Článok 19

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Preskúmanie výkonnosti
  1.   Komisia v spolupráci s členskými štátmi skontroluje výkonnosť programov v každom členskom štáte v roku 2017 a v roku 2019 s ohľadom na výkonnostný rámec stanovený v príslušnej zmluve o partnerstve a programoch. Spôsob vytvorenia výkonnostného rámca a prideľovania výkonnostnej rezervy sa uvádza v prílohe I.
  2.   Počas týchto kontrol sa preskúma dosiahnutie čiastkových cieľov programov na úrovni priorít na základe informácií a hodnotení predložených v správach o dosiahnutom pokroku, ktoré predložia členské štáty v rokoch 2017 a 2019. | Preskúmanie výkonnosti
  1.   Komisia v spolupráci s členskými štátmi skontroluje výkonnosť programov v každom členskom štáte v roku 2017 a v roku 2019 s ohľadom na výkonnostný rámec stanovený v príslušnej zmluve o partnerstve a programoch. Spôsob vytvorenia výkonnostného rámca a prideľovania výkonnostnej rezervy sa uvádza v prílohe I.
  2.   Počas týchto kontrol sa preskúma dosiahnutie čiastkových cieľov programov na úrovni priorít na základe informácií a hodnotení predložených v správach o dosiahnutom pokroku, ktoré predložia členské štáty v rokoch 2017 a 2019. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Preskúmanie výkonnosti

1.   Komisia v spolupráci s členskými štátmi skontroluje výkonnosť programov v každom členskom štáte v roku 2017 a v roku 2019 s ohľadom na výkonnostný rámec stanovený v príslušnej zmluve o partnerstve a programoch. Spôsob vytvorenia výkonnostného rámca a prideľovania výkonnostnej rezervy sa uvádza v prílohe I.

2.   Počas týchto kontrol sa preskúma dosiahnutie čiastkových cieľov programov na úrovni priorít na základe informácií a hodnotení predložených v správach o dosiahnutom pokroku, ktoré predložia členské štáty v rokoch 2017 a 2019.

Preskúmanie výkonnosti

1.   Komisia v spolupráci s členskými štátmi skontroluje výkonnosť programov v každom členskom štáte v roku 2017 a v roku 2019 s ohľadom na výkonnostný rámec stanovený v príslušnej zmluve o partnerstve a programoch. Spôsob vytvorenia výkonnostného rámca a prideľovania výkonnostnej rezervy sa uvádza v prílohe I.

2.   Počas týchto kontrol sa preskúma dosiahnutie čiastkových cieľov programov na úrovni priorít na základe informácií a hodnotení predložených v správach o dosiahnutom pokroku, ktoré predložia členské štáty v rokoch 2017 a 2019.

Zdôvodnenie

Pozmeňovací návrh odráža nesúhlas s vytvorením výkonnostnej rezervy na úrovni členských štátov, pretože sú tu obavy, že takýto mechanizmus by mohol nabádať k stanoveniu veľmi skromných a teda ľahko dosiahnuteľných cieľov, čo by umožňovalo získať ďalšie finančné prostriedky, a teda by dochádzalo k uprednostňovaniu málo ambicióznych cieľov a odrádzalo by od inovácií.

Pokiaľ ide o rámec preskúmania výkonnosti, domnievame sa, že by mal byť nástrojom riadenia a kontroly cieľov dosahovaných počas celého programového obdobia, a že by v prípade nedosiahnutia stanovených cieľov mal byť zameraný nie na uplatňovanie finančných korekcií, ale na aktiváciu podporných mechanizmov Komisie.

Pozmeňovací návrh 24

Článok 20

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pridelenie výkonnostnej rezervy
  1.   Ak kontrola výkonnosti uskutočnená v roku 2017 ukáže, že sa v rámci priority programu nedosiahli míľniky stanovené na rok 2016, Komisia predloží príslušnému členskému štátu odporúčania.
  2.   Na základe preskúmania uskutočneného v roku 2019 Komisia prijme rozhodnutie prostredníctvom vykonávacích aktov, ktorým pre každý fond SSR a členský štát určí programy a priority, ktoré dosiahli svoje čiastkové ciele. Členský štát navrhne pridelenie výkonnostnej rezervy na programy a priority uvedené v tomto rozhodnutí Komisie. Komisia schváli zmenu a doplnenie dotknutých programov v súlade s článkom 26. Ak členský štát nepredloží informácie v súlade s článkom 46 ods. 2 a ods. 3, výkonnostná rezerva pre programy alebo príslušné priority sa nemôže prideliť.
  3.   Ak existuje dôkaz z kontroly výkonnosti o tom, že priorite sa nepodarilo dosiahnuť míľniky stanovené vo výkonnostnom rámci, Komisia môže pozastaviť celú priebežnú platbu alebo jej časť pre danú prioritu programu v súlade s postupom stanoveným v pravidlách pre jednotlivé fondy.
  4.   Ak Komisia na základe preskúmania záverečnej správy o vykonávaní programu zistí vážne nesplnenie cieľov stanovených vo výkonnostnom rámci, môže uplatniť finančné opravy v súlade s pravidlami pre jednotlivé fondy. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 142 s cieľom stanoviť kritériá a metodiku zisťovania úrovne finančnej opravy, ktorá sa má uplatniť.
  5.   Odsek 2 sa neuplatňuje na programy v rámci cieľa Európska územná spolupráca a na hlavu V nariadenia o EFNRH. | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Pridelenie výkonnostnej rezervy

1.   Ak kontrola výkonnosti uskutočnená v roku 2017 ukáže, že sa v rámci priority programu nedosiahli míľniky stanovené na rok 2016, Komisia predloží príslušnému členskému štátu odporúčania.

2.   Na základe preskúmania uskutočneného v roku 2019 Komisia prijme rozhodnutie prostredníctvom vykonávacích aktov, ktorým pre každý fond SSR a členský štát určí programy a priority, ktoré dosiahli svoje čiastkové ciele. Členský štát navrhne pridelenie výkonnostnej rezervy na programy a priority uvedené v tomto rozhodnutí Komisie. Komisia schváli zmenu a doplnenie dotknutých programov v súlade s článkom 26. Ak členský štát nepredloží informácie v súlade s článkom 46 ods. 2 a ods. 3, výkonnostná rezerva pre programy alebo príslušné priority sa nemôže prideliť.

3.   Ak existuje dôkaz z kontroly výkonnosti o tom, že priorite sa nepodarilo dosiahnuť míľniky stanovené vo výkonnostnom rámci, Komisia môže pozastaviť celú priebežnú platbu alebo jej časť pre danú prioritu programu v súlade s postupom stanoveným v pravidlách pre jednotlivé fondy.

4.   Ak Komisia na základe preskúmania záverečnej správy o vykonávaní programu zistí vážne nesplnenie cieľov stanovených vo výkonnostnom rámci, môže uplatniť finančné opravy v súlade s pravidlami pre jednotlivé fondy. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 142 s cieľom stanoviť kritériá a metodiku zisťovania úrovne finančnej opravy, ktorá sa má uplatniť.

5.   Odsek 2 sa neuplatňuje na programy v rámci cieľa Európska územná spolupráca a na hlavu V nariadenia o EFNRH.

Zdôvodnenie

Pozmeňovací návrh odráža nesúhlas s vytvorením výkonnostnej rezervy na úrovni členských štátov, pretože sú tu obavy, že takýto mechanizmus by mohol nabádať k stanoveniu veľmi skromných a teda ľahko dosiahnuteľných cieľov, čo by umožňovalo získať ďalšie finančné prostriedky, a teda by dochádzalo k uprednostňovaniu málo ambicióznych cieľov a odrádzalo by od inovácií.

Pozmeňovací návrh 25

Článok 21

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Podmienenosť spojená s koordináciou hospodárskych politík členských štátov
      [...]4.   Odchylne od odseku 1, ak sa finančná pomoc sprístupní členskému štátu v súlade s odsekom 1 písm. d) a je spojená s upraveným programom, Komisia môže bez akéhokoľvek návrhu členského štátu zmeniť a doplniť zmluvu o partnerstve a programy s cieľom maximálne zvýšiť rast a dosah konkurencieschopnosti dostupných fondov SSR. Na zabezpečenie efektívneho vykonávania zmluvy o partnerstve a príslušných programov sa Komisia zapojí do ich riadenia, ako je uvedené v upravenom programe alebo v Spoločnom vyhlásení úmyslu podpísanom s príslušným členským štátom.
  5.   Ak členský štát nezareaguje na žiadosť Komisie uvedenú v odseku 1 alebo neodpovie uspokojivo do jedného mesiaca na pripomienky Komisie uvedené v odseku 2, Komisia môže do troch mesiacov od zaslania svojich pripomienok prijať prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutie o pozastavení časti alebo všetkých platieb na príslušné programy.
  6.   Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov pozastaví časť platieb alebo všetky platby a záväzky v prípade príslušných programov, ak:






  (a) | Rada zistí, že členský štát nedodržiava osobitné opatrenia stanovené Radou v súlade s článkom 136 ods. 1 zmluvy; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Podmienenosť spojená s koordináciou hospodárskych politík členských štátov

4.   Odchylne od odseku 1, ak sa finančná pomoc sprístupní členskému štátu v súlade s odsekom 1 písm. d) a je spojená s upraveným programom, Komisia môže bez akéhokoľvek návrhu členského štátu zmeniť a doplniť zmluvu o partnerstve a programy s cieľom maximálne zvýšiť rast a dosah konkurencieschopnosti dostupných fondov SSR. Na zabezpečenie efektívneho vykonávania zmluvy o partnerstve a príslušných programov sa Komisia zapojí do ich riadenia, ako je uvedené v upravenom programe alebo v Spoločnom vyhlásení úmyslu podpísanom s príslušným členským štátom.

5.   Ak členský štát nezareaguje na žiadosť Komisie uvedenú v odseku 1 alebo neodpovie uspokojivo do jedného mesiaca na pripomienky Komisie uvedené v odseku 2, Komisia môže do troch mesiacov od zaslania svojich pripomienok prijať prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutie o pozastavení časti alebo všetkých platieb na príslušné programy.

6.   Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov pozastaví časť platieb alebo všetky platby a záväzky v prípade príslušných programov, ak:

(a)

Rada zistí, že členský štát nedodržiava osobitné opatrenia stanovené Radou v súlade s článkom 136 ods. 1 zmluvy;

| (b) | Rada v súlade s článkom 126 ods. 8 alebo článkom 126 ods. 11 rozhodne, že príslušný členský štát neprijal účinné opatrenie na nápravu svojho nadmerného deficitu; |
| --- | --- |

(b)

Rada v súlade s článkom 126 ods. 8 alebo článkom 126 ods. 11 rozhodne, že príslušný členský štát neprijal účinné opatrenie na nápravu svojho nadmerného deficitu;

| (c) | Rada v súlade s článkom 8 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. .../2011 [o predchádzaní a oprave makroekonomických nerovnováh] dospeje k záveru, že členský štát v dvoch po sebe nasledujúcich prípadoch nepredložil dostatočný nápravný akčný plán, alebo Rada prijme rozhodnutie deklarujúce nesúlad v súlade s článkom 10 ods. 4 uvedeného nariadenia; |
| --- | --- |

(c)

Rada v súlade s článkom 8 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. .../2011 [o predchádzaní a oprave makroekonomických nerovnováh] dospeje k záveru, že členský štát v dvoch po sebe nasledujúcich prípadoch nepredložil dostatočný nápravný akčný plán, alebo Rada prijme rozhodnutie deklarujúce nesúlad v súlade s článkom 10 ods. 4 uvedeného nariadenia;

| (d) | Komisia dospeje k záveru, že členský štát neprijal opatrenia na vykonávanie ozdravného programu uvedeného v nariadení Rady (EÚ) č. 407/2010 alebo nariadení Rady (ES) č. 332/2002, a v dôsledku toho rozhodne nepovoliť vyplatenie finančnej pomoci udelenej tomuto členskému štátu; alebo |
| --- | --- |

(d)

Komisia dospeje k záveru, že členský štát neprijal opatrenia na vykonávanie ozdravného programu uvedeného v nariadení Rady (EÚ) č. 407/2010 alebo nariadení Rady (ES) č. 332/2002, a v dôsledku toho rozhodne nepovoliť vyplatenie finančnej pomoci udelenej tomuto členskému štátu; alebo

| (e) | predstavenstvo Európskeho mechanizmu pre stabilitu dospeje k záveru, že nebola splnená podmienka spojená s finančnou pomocou EMS vo forme pôžičky EMS pre príslušný členský štát, a v dôsledku toho sa rozhodne nevyplatiť stabilizačnú podporu, ktorá mu bola udelená. |
| --- | --- |

(e)

predstavenstvo Európskeho mechanizmu pre stabilitu dospeje k záveru, že nebola splnená podmienka spojená s finančnou pomocou EMS vo forme pôžičky EMS pre príslušný členský štát, a v dôsledku toho sa rozhodne nevyplatiť stabilizačnú podporu, ktorá mu bola udelená.

7.   Pri rozhodovaní o pozastavení časti platieb alebo všetkých platieb alebo záväzkov v súlade s odsekmi 5 a 6 Komisia zabezpečí, aby bolo pozastavenie primerané a účinné so zreteľom na hospodárske a sociálne okolnosti príslušného členského štátu a rešpektovalo rovnosť zaobchádzania medzi členskými štátmi, najmä pokiaľ ide o vplyv pozastavenia na hospodárstvo príslušného členského štátu.

8.   Komisia bezodkladne zruší pozastavenie platieb a záväzkov, ak členský štát navrhol zmeny a doplnenia zmluvy o partnerstve a príslušných programov na požiadanie Komisie, ktoré Komisia schválila, a v prípadoch, keď:

| a) | Rada rozhodla, že členský štát dodržiava osobitné opatrenia stanovené Radou v súlade s článkom 136 ods. 1 zmluvy; |
| --- | --- |

a)

Rada rozhodla, že členský štát dodržiava osobitné opatrenia stanovené Radou v súlade s článkom 136 ods. 1 zmluvy;

| b) | sa postup pri nadmernom schodku dočasne pozastavil v súlade s článkom 9 nariadenia (ES) č. 1467/97, alebo Rada v súlade s článkom 126 ods. 12 zmluvy rozhodla zrušiť rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu; |
| --- | --- |

b)

sa postup pri nadmernom schodku dočasne pozastavil v súlade s článkom 9 nariadenia (ES) č. 1467/97, alebo Rada v súlade s článkom 126 ods. 12 zmluvy rozhodla zrušiť rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu;

| c) | Rada schválila opravný akčný plán predložený príslušným členským štátom v súlade s článkom 8 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. [...] [nariadenie o postupe pri nadmernej nerovnováhe], alebo sa postup pri nadmernej nerovnováhe pozastavil v súlade s článkom 10 ods. 5 uvedeného nariadenia, alebo Rada uzavrela postup pri nadmernej nerovnováhe v súlade s článkom 11 uvedeného nariadenia; |
| --- | --- |

c)

Rada schválila opravný akčný plán predložený príslušným členským štátom v súlade s článkom 8 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. [...] [nariadenie o postupe pri nadmernej nerovnováhe], alebo sa postup pri nadmernej nerovnováhe pozastavil v súlade s článkom 10 ods. 5 uvedeného nariadenia, alebo Rada uzavrela postup pri nadmernej nerovnováhe v súlade s článkom 11 uvedeného nariadenia;

| d) | Komisia dospela k záveru, že členský štát prijal opatrenia na vykonávanie upraveného programu uvedeného v nariadení Rady (EÚ) č. 407/2010, alebo nariadení Rady (ES) č. 332/2002 a v dôsledku toho povolila vyplatenie finančnej pomoci udelenej tomuto členskému štátu; alebo |
| --- | --- |

d)

Komisia dospela k záveru, že členský štát prijal opatrenia na vykonávanie upraveného programu uvedeného v nariadení Rady (EÚ) č. 407/2010, alebo nariadení Rady (ES) č. 332/2002 a v dôsledku toho povolila vyplatenie finančnej pomoci udelenej tomuto členskému štátu; alebo

| e) | predstavenstvo Európskeho mechanizmu pre stabilitu dospelo k záveru, že bola splnená podmienka spojená s finančnou pomocou vo forme pôžičky EMS pre príslušný členský štát, a v dôsledku toho sa rozhodlo vyplatiť podporu pre stabilitu, ktorá mu bola udelená. |
| --- | --- |

e)

predstavenstvo Európskeho mechanizmu pre stabilitu dospelo k záveru, že bola splnená podmienka spojená s finančnou pomocou vo forme pôžičky EMS pre príslušný členský štát, a v dôsledku toho sa rozhodlo vyplatiť podporu pre stabilitu, ktorá mu bola udelená.

Rada na návrh Komisie súčasne rozhodne znova zaradiť do rozpočtu pozastavené záväzky v súlade s článkom 8 nariadenia Rady (EÚ) č. [...], ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 až 2020.

Podmienenosť spojená s koordináciou hospodárskych politík členských štátov

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Výbor dôrazne odmieta návrhy, ktorých zámerom je spojiť politiku súdržnosti s dodržiavaním Paktu stability a rastu (makroekonomická podmienenosť), pretože sa domnieva, že makroekonomická podmienenosť zodpovedá cieľom, ktoré sa odlišujú od cieľov politiky súdržnosti. Preto sa nazdáva, že územné samosprávy nemôžu byť potrestané za nedodržanie povinností niektorými členskými štátmi, hlavne pokiaľ ide o schodok štátneho rozpočtu. Uznáva, že v niektorých prípadoch je nutné vykonať isté zmeny v zmluve a v operačných programoch, odmieta však návrh čiastočného alebo úplného pozastavenia platieb.

Pozmeňovací návrh 26

Článok 23

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Príprava programov
  1.   Fondy SSR sa využívajú prostredníctvom programov v súlade so zmluvu o partnerstve. Každý program sa vzťahuje na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.
  2.   Programy vypracujú členské štáty alebo akýkoľvek nimi poverený orgán v spolupráci s partnermi.
  3.   Členský štát predloží programy zároveň so zmluvou o partnerstve s výnimkou programov Európskej územnej spolupráce, ktoré sa predkladajú do šiestich mesiacov od schválenia spoločného strategického rámca. Všetky programy musia byť doplnené o hodnotenie ex ante, ako sa uvádza v článku 48. | Príprava programov
  1.   Fondy SSR sa využívajú prostredníctvom programov v súlade so zmluvou o partnerstve. Každý program sa vzťahuje na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.
  2.   Programy vypracujú členské štáty alebo akýkoľvek nimi poverený orgán v spolupráci s partnermi.
     
     Členský štát predloží programy o partnerstve s výnimkou programov Európskej územnej spolupráce, ktoré sa predkladajú do šiestich mesiacov od schválenia spoločného strategického rámca. Všetky programy musia byť doplnené o hodnotenie ex ante, ako sa uvádza v článku 48. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Príprava programov

1.   Fondy SSR sa využívajú prostredníctvom programov v súlade so zmluvu o partnerstve. Každý program sa vzťahuje na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.

2.   Programy vypracujú členské štáty alebo akýkoľvek nimi poverený orgán v spolupráci s partnermi.

3.   Členský štát predloží programy zároveň so zmluvou o partnerstve s výnimkou programov Európskej územnej spolupráce, ktoré sa predkladajú do šiestich mesiacov od schválenia spoločného strategického rámca. Všetky programy musia byť doplnené o hodnotenie ex ante, ako sa uvádza v článku 48.

Príprava programov

1.   Fondy SSR sa využívajú prostredníctvom programov v súlade so zmluvou o partnerstve. Každý program sa vzťahuje na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.

2.   Programy vypracujú členské štáty alebo akýkoľvek nimi poverený orgán v spolupráci s partnermi.

Členský štát predloží programy o partnerstve s výnimkou programov Európskej územnej spolupráce, ktoré sa predkladajú do šiestich mesiacov od schválenia spoločného strategického rámca. Všetky programy musia byť doplnené o hodnotenie ex ante, ako sa uvádza v článku 48.

Zdôvodnenie

Výbor zastáva názor, že všetci aktéri (Európska komisia, členské štáty, miestne a regionálne orgány) musia stimulovať a konkrétne podporiť prípadné rozhodnutie vypracovať programy využívajúce viaceré fondy (rozhodnutie, ktoré výbor dôrazne podporuje). Preto by Komisia mala odstrániť všetky procedurálne prekážky a zabrániť sprísneniu kontrol, ktoré by na základe zásady proporcionality mohli vyplynúť z toho, že program využívajúci viaceré fondy má väčší objem finančných prostriedkov. Výbor sa okrem toho obáva, že ustanovenie o súčasnom predkladaní zmluvy a programov by mohlo oneskoriť začiatok činností, pre ktoré sa navrhuje lehota 6 mesiacov.

Pozmeňovací návrh 27

Článok 25, ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Postup prijímania programov
  1.   Komisia posúdi súlad programov s týmto nariadením, pravidlami pre jednotlivé fondy, ich efektívnym prínosom pre tematické ciele a priority Únie špecifické pre každý fond SSR, spoločným strategickým rámcom, zmluvou o partnerstve, odporúčaniami pre jednotlivé krajiny podľa článku 121 ods. 2 zmluvy a odporúčaniami Rady prijatými podľa článku 148 ods. 4 zmluvy, a to s ohľadom na hodnotenie ex ante. Posúdenie sa predovšetkým zameriava na vhodnosť stratégie programu, zodpovedajúce ciele, ukazovatele, čiastkové ciele a pridelenie rozpočtových zdrojov. | Postup prijímania programov
  1.   Komisia posúdi súlad programov s týmto nariadením, pravidlami pre jednotlivé fondy, ich efektívnym prínosom pre tematické ciele a priority Únie špecifické pre každý fond SSR, spoločným strategickým rámcom, zmluvou o partnerstve, odporúčaniami pre jednotlivé krajiny podľa článku 121 ods. 2 zmluvy a odporúčaniami Rady prijatými podľa článku 148 ods. 4 zmluvy, a to s ohľadom na hodnotenie ex ante. Posúdenie sa predovšetkým zameriava na vhodnosť stratégie programu, zodpovedajúce ciele, ukazovatele, čiastkové ciele a pridelenie rozpočtových zdrojov. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Postup prijímania programov

1.   Komisia posúdi súlad programov s týmto nariadením, pravidlami pre jednotlivé fondy, ich efektívnym prínosom pre tematické ciele a priority Únie špecifické pre každý fond SSR, spoločným strategickým rámcom, zmluvou o partnerstve, odporúčaniami pre jednotlivé krajiny podľa článku 121 ods. 2 zmluvy a odporúčaniami Rady prijatými podľa článku 148 ods. 4 zmluvy, a to s ohľadom na hodnotenie ex ante. Posúdenie sa predovšetkým zameriava na vhodnosť stratégie programu, zodpovedajúce ciele, ukazovatele, čiastkové ciele a pridelenie rozpočtových zdrojov.

Postup prijímania programov

1.   Komisia posúdi súlad programov s týmto nariadením, pravidlami pre jednotlivé fondy, ich efektívnym prínosom pre tematické ciele a priority Únie špecifické pre každý fond SSR, spoločným strategickým rámcom, zmluvou o partnerstve, odporúčaniami pre jednotlivé krajiny podľa článku 121 ods. 2 zmluvy a odporúčaniami Rady prijatými podľa článku 148 ods. 4 zmluvy, a to s ohľadom na hodnotenie ex ante. Posúdenie sa predovšetkým zameriava na vhodnosť stratégie programu, zodpovedajúce ciele, ukazovatele, čiastkové ciele a pridelenie rozpočtových zdrojov.

Zdôvodnenie

Je veľmi dôležité zdôrazniť, že predmetom posúdenia by okrem vhodnosti stratégie malo byť aj preukázanie jej konkrétnej uskutočniteľnosti.

Pozmeňovací návrh 28

Článok 28 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Miestny rozvoj riadený spoločenstvom
  1.   Miestny rozvoj riadený spoločenstvom, ktorý sa v súvislosti s EPFRV označuje ako miestny rozvoj LEADER:






  a) | sa zameriava na osobitné subregionálne územia; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Miestny rozvoj riadený spoločenstvom

1.   Miestny rozvoj riadený spoločenstvom, ktorý sa v súvislosti s EPFRV označuje ako miestny rozvoj LEADER:

a)

sa zameriava na osobitné subregionálne územia;

| b) | sa riadi spoločenstvom, miestnymi akčnými skupinami zloženými zo zástupcov verejných a súkromných lokálnych spoločensko-hospodárskych záujmov, pričom na úrovni rozhodovania nesmie ani verejný sektor, ani žiadna samostatná zainteresovaná strana mať viac ako 49 % hlasovacích práv; |
| --- | --- |

b)

sa riadi spoločenstvom, miestnymi akčnými skupinami zloženými zo zástupcov verejných a súkromných lokálnych spoločensko-hospodárskych záujmov, pričom na úrovni rozhodovania nesmie ani verejný sektor, ani žiadna samostatná zainteresovaná strana mať viac ako 49 % hlasovacích práv;

Miestny rozvoj riadený spoločenstvom

1.   Miestny rozvoj riadený spoločenstvom, ktorý sa v súvislosti s EPFRV označuje ako miestny rozvoj LEADER:

| a) | sa zameriava na osobitné subregionálne územia; |
| --- | --- |

a)

sa zameriava na osobitné subregionálne územia;

| b) | sa riadi spoločenstvom, miestnymi akčnými skupinami zloženými zo zástupcov verejných a súkromných lokálnych spoločensko-hospodárskych záujmov, pričom na úrovni rozhodovania nesmie ani verejný sektor, ani žiadna samostatná zainteresovaná strana mať viac ako 49 % hlasovacích práv |
| --- | --- |

b)

sa riadi spoločenstvom, miestnymi akčnými skupinami zloženými zo zástupcov verejných a súkromných lokálnych spoločensko-hospodárskych záujmov, pričom na úrovni rozhodovania nesmie ani verejný sektor, ani žiadna samostatná zainteresovaná strana mať viac ako 49 % hlasovacích práv

Zdôvodnenie

Tam, kde už miestne partnerstvá existujú, nemali by byť nespravodlivo penalizované za to, že ich pravidlá hlasovania nezodpovedajú presne tomu, čo vyžaduje návrh smernice. Právna úprava by mala partnerom poskytnúť dostatok voľnosti, aby mohli počas príprav zmluvy o partnerstve nájsť vhodné riešenie.

Pozmeňovací návrh 29

Článok 29

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Stratégie miestneho rozvoja
  1.   Stratégia miestneho rozvoja obsahuje aspoň tieto prvky:






  a) | vymedzenia oblasti a obyvateľstva, ktoré stratégia zahŕňa; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Stratégie miestneho rozvoja

1.   Stratégia miestneho rozvoja obsahuje aspoň tieto prvky:

a)

vymedzenia oblasti a obyvateľstva, ktoré stratégia zahŕňa;

| b) | analýzy potrieb a možností rozvoja oblasti vrátane analýzy silných a slabých stránok, príležitostí a hrozieb; |
| --- | --- |

b)

analýzy potrieb a možností rozvoja oblasti vrátane analýzy silných a slabých stránok, príležitostí a hrozieb;

| c) | opis stratégie a jej cieľov, opis integrovaného a inovatívneho charakteru stratégie a hierarchického usporiadania cieľov vrátane jasných a merateľných cieľových hodnôt pre výstupy a výsledky. Táto stratégia sa musí zhodovať s príslušnými programami všetkých zapojených fondov SSR; |
| --- | --- |

c)

opis stratégie a jej cieľov, opis integrovaného a inovatívneho charakteru stratégie a hierarchického usporiadania cieľov vrátane jasných a merateľných cieľových hodnôt pre výstupy a výsledky. Táto stratégia sa musí zhodovať s príslušnými programami všetkých zapojených fondov SSR;

| d) | opis postupu zapojenia spoločenstva do vytvárania stratégie; |
| --- | --- |

d)

opis postupu zapojenia spoločenstva do vytvárania stratégie;

| e) | akčný plán, ako sa ciele transformujú do akcií; |
| --- | --- |

e)

akčný plán, ako sa ciele transformujú do akcií;

| f) | opis prevádzkových a monitorovacích opatrení stratégie, ktorými sa preukáže schopnosť miestnej akčnej skupiny uskutočňovať stratégiu, a opis osobitných opatrení na hodnotenie; |
| --- | --- |

f)

opis prevádzkových a monitorovacích opatrení stratégie, ktorými sa preukáže schopnosť miestnej akčnej skupiny uskutočňovať stratégiu, a opis osobitných opatrení na hodnotenie;

| g) | plán financovania stratégie, vrátane plánovaných finančných prostriedkov pridelených z každého z fondov SSR. |
| --- | --- |

g)

plán financovania stratégie, vrátane plánovaných finančných prostriedkov pridelených z každého z fondov SSR.

2.   Členské štáty stanovia kritériá výberu stratégií miestneho rozvoja. Kritériá výberu sa môžu vymedziť v pravidlách pre jednotlivé fondy.

[....]

6.   Komisia má právomoc prijať delegované akty v súlade s článkom 142 v prípade vhodnosti pre každý fond SSR týkajúce sa vymedzenia oblasti a obyvateľstva, na ktoré sa stratégia vzťahuje, podľa odseku 1 písm. a).

Stratégie miestneho rozvoja

1.   Stratégia miestneho rozvoja obsahuje tieto prvky:

| a) | vymedzenia oblasti a obyvateľstva, ktoré stratégia zahŕňa; |
| --- | --- |

a)

vymedzenia oblasti a obyvateľstva, ktoré stratégia zahŕňa;

| b) | analýzy potrieb a možností rozvoja oblasti vrátane analýzy silných a slabých stránok, príležitostí a hrozieb; |
| --- | --- |

b)

analýzy potrieb a možností rozvoja oblasti vrátane analýzy silných a slabých stránok, príležitostí a hrozieb;

| c) | opis stratégie a jej cieľov ; |
| --- | --- |

c)

opis stratégie a jej cieľov ;

| | |
| --- | --- |

)

| ) | akčný plán, ako sa ciele transformujú do akcií; |
| --- | --- |

akčný plán, ako sa ciele transformujú do akcií;

| ) | opis prevádzkových a monitorovacích opatrení stratégie, ktorými sa preukáže schopnosť miestnej akčnej skupiny uskutočňovať stratégiu, a opis osobitných opatrení na hodnotenie; |
| --- | --- |

)

opis prevádzkových a monitorovacích opatrení stratégie, ktorými sa preukáže schopnosť miestnej akčnej skupiny uskutočňovať stratégiu, a opis osobitných opatrení na hodnotenie;

| ) | plán financovania stratégie, vrátane plánovaných finančných prostriedkov pridelených z každého z fondov SSR . |
| --- | --- |

)

plán financovania stratégie, vrátane plánovaných finančných prostriedkov pridelených z každého z fondov SSR .

2.   Členské štáty stanovia kritériá výberu stratégií miestneho rozvoja. Kritériá výberu sa môžu vymedziť v pravidlách pre jednotlivé fondy

[....]

Zdôvodnenie

Výbor pozitívne príjima návrhy Komisie týkajúce sa aktivít miestneho rozvoja a integrovaných miestnych investícií, ale zároveň požaduje väčšie zjednodušenie spôsobov a postupov vykonávania týchto nových ustanovení s cieľom neodradiť miestnych aktérov od ich uplatňovania. Delegovaný akt aj pre stanovenie územia a obyvateľstva v súvislosti so stratégiou miestneho rozvoja preto pokladá za prehnaný, keďže normálne toto úloha spadá do právomoci miestnych a regionálnych orgánov, pretože si vyžaduje konkrétne poznatky o dynamike a problémoch príslušného územia. Okrem toho by malo byť v niektorých prípadoch jednoznačne možné kombinovať stratégie miestneho rozvoja s realizáciou integrovaných územných investícií a spoločných akčných plánov.

Je dôležité, aby uplatňované stratégie miestneho rozvoja, mohli podporiť vzťahy medzi mestskými a vidieckymi oblasťami a aby miestne subjekty v prímestských oblastiach mohli byť plnohodnotnými partnermi týchto stratégií miestneho rozvoja.

Pozmeňovací návrh 30

Článok 35

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Žiadosti o platby vrátane výdavkov na finančné nástroje
  2.   Pokiaľ ide o finančné nástroje uvedené v článku 33 ods. 1 písm. b) zavedené v súlade s článkom 33 ods. 4 písm. a) a b), celkové oprávnené výdavky uvedené v žiadosti o platbu zahŕňajú a osobitne vymedzujú celkovú výšku podpory, ktorá bola vyplatená alebo sa má vyplatiť na finančný nástroj na investovanie do konečných príjemcov, ktoré sa má uskutočniť počas vopred stanoveného obdobia nepresahujúceho dva roky, vrátane výdavkov alebo poplatkov na riadenie.
  3.   Suma vypočítaná v súlade s odsekom 2 sa v nasledujúcich žiadostiach o platbu upraví tak, aby zohľadňovala rozdiel medzi výškou už vyplatenej podpory na príslušný finančný nástroj a sumami, ktoré boli v skutočnosti investované do konečných príjemcov, a uhradené výdavky a poplatky na riadenie. Tieto sumy sa osobitne uvedú v žiadosti o platbu.
  [....] | Žiadosti o platby vrátane výdavkov na finančné nástroje
  2.   Pokiaľ ide o finančné nástroje uvedené v článku 33 ods. 1 písm. b) zavedené v súlade s článkom 33 ods. 4 písm. a) a b), celkové oprávnené výdavky uvedené v žiadosti o platbu zahŕňajú a osobitne vymedzujú celkovú výšku podpory, ktorá bola vyplatená alebo sa má vyplatiť na finančný nástroj na , ktoré sa má uskutočniť počas vopred stanoveného obdobia nepresahujúceho dva roky, vrátane výdavkov alebo poplatkov na riadenie.
  3.   
  [....] |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Žiadosti o platby vrátane výdavkov na finančné nástroje

2.   Pokiaľ ide o finančné nástroje uvedené v článku 33 ods. 1 písm. b) zavedené v súlade s článkom 33 ods. 4 písm. a) a b), celkové oprávnené výdavky uvedené v žiadosti o platbu zahŕňajú a osobitne vymedzujú celkovú výšku podpory, ktorá bola vyplatená alebo sa má vyplatiť na finančný nástroj na investovanie do konečných príjemcov, ktoré sa má uskutočniť počas vopred stanoveného obdobia nepresahujúceho dva roky, vrátane výdavkov alebo poplatkov na riadenie.

3.   Suma vypočítaná v súlade s odsekom 2 sa v nasledujúcich žiadostiach o platbu upraví tak, aby zohľadňovala rozdiel medzi výškou už vyplatenej podpory na príslušný finančný nástroj a sumami, ktoré boli v skutočnosti investované do konečných príjemcov, a uhradené výdavky a poplatky na riadenie. Tieto sumy sa osobitne uvedú v žiadosti o platbu.

[....]

Žiadosti o platby vrátane výdavkov na finančné nástroje

2.   Pokiaľ ide o finančné nástroje uvedené v článku 33 ods. 1 písm. b) zavedené v súlade s článkom 33 ods. 4 písm. a) a b), celkové oprávnené výdavky uvedené v žiadosti o platbu zahŕňajú a osobitne vymedzujú celkovú výšku podpory, ktorá bola vyplatená alebo sa má vyplatiť na finančný nástroj na , ktoré sa má uskutočniť počas vopred stanoveného obdobia nepresahujúceho dva roky, vrátane výdavkov alebo poplatkov na riadenie.

3.

[....]

Zdôvodnenie

Text návrhu nariadenia výrazne motivuje k využívaniu štandardných nástrojov Komisie s cieľom zabrzdiť nadmerné využívanie nástrojov finančného inžinierstva len na účely potvrdenia výdavkov. Pozmeňovacie návrhy výboru chcú opäť nastoliť rovnováhu prostredníctvom väčšej diverzifikácie lehôt a podmienok, ako aj zavedením určitej hraničnej tolerancie vzhľadom na schopnosť dodržať ustanovenia.

Pozmeňovací návrh 31

Článok 39

| Text návrhu Komisie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Použitie odkázaných zdrojov po ukončení programu
  Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa kapitálové zdroje a výnosy a iné príjmy alebo zisky pripísateľné k podpore z fondov SSR na finančné nástroje využívali v súlade s cieľmi programu počas obdobia minimálne 10 rokov od ukončenia programu. | Použitie odkázaných zdrojov po ukončení programu
  Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa kapitálové zdroje a výnosy a iné príjmy alebo zisky pripísateľné k podpore z fondov SSR na finančné nástroje využívali v súlade s cieľmi programu počas obdobia minimálne 5 10 rokov od ukončenia programu. |

Text návrhu Komisie

Navrhovaná zmena

Použitie odkázaných zdrojov po ukončení programu

Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa kapitálové zdroje a výnosy a iné príjmy alebo zisky pripísateľné k podpore z fondov SSR na finančné nástroje využívali v súlade s cieľmi programu počas obdobia minimálne 10 rokov od ukončenia programu.

Použitie odkázaných zdrojov po ukončení programu

Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa kapitálové zdroje a výnosy a iné príjmy alebo zisky pripísateľné k podpore z fondov SSR na finančné nástroje využívali v súlade s cieľmi programu počas obdobia minimálne 5 10 rokov od ukončenia programu.

Zdôvodnenie

Nazdávame sa, že obdobie, počas ktorého platí povinnosť využívať nástroje finančného inžinierstva a príslušné finančné prostriedky, by nemalo byť také dlhé. Obdobie 10 rokov od ukončenia programu totiž predstavuje dlhodobú právnu neistotu.

Pozmeňovací návrh 32

Článok 40, ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Správa o uplatňovaní finančných nástrojov
  2.   Správa uvedená v odseku 1 obsahuje v prípade každého finančného nástroja tieto informácie:






  a) | vymedzenie programu a priority, v rámci ktorých sa poskytuje podpora z fondov SSR;
  [....] |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Správa o uplatňovaní finančných nástrojov

2.   Správa uvedená v odseku 1 obsahuje v prípade každého finančného nástroja tieto informácie:

a)

vymedzenie programu a priority, v rámci ktorých sa poskytuje podpora z fondov SSR;

[....]

| e) | celková výška podpory vyplatenej alebo viazanej v záručných zmluvách z finančného nástroja konečným príjemcom podľa programu a priority alebo opatrenia, ktorá je uvedená v žiadostiach o platby predložených Komisii; |
| --- | --- |

e)

celková výška podpory vyplatenej alebo viazanej v záručných zmluvách z finančného nástroja konečným príjemcom podľa programu a priority alebo opatrenia, ktorá je uvedená v žiadostiach o platby predložených Komisii;

| f) | príjmy finančného nástroja a spätné platby na účet finančného nástroja; |
| --- | --- |

f)

príjmy finančného nástroja a spätné platby na účet finančného nástroja;

| g) | multiplikačný účinok investícií vykonaných z finančných nástrojov a hodnota investícií a účastí; |
| --- | --- |

g)

multiplikačný účinok investícií vykonaných z finančných nástrojov a hodnota investícií a účastí;

| h) | príspevok finančného nástroja k dosiahnutiu ukazovateľov príslušného programu a priority.
  [....] |
| --- | --- |

h)

príspevok finančného nástroja k dosiahnutiu ukazovateľov príslušného programu a priority.

[....]

Správa o uplatňovaní finančných nástrojov

2.   Správa uvedená v odseku 1 obsahuje v prípade každého finančného nástroja tieto informácie:

| a) | vymedzenie programu a priority, v rámci ktorých sa poskytuje podpora z fondov SSR;
  [....] |
| --- | --- |

a)

vymedzenie programu a priority, v rámci ktorých sa poskytuje podpora z fondov SSR;

[....]

| e) | celková výška podpory vyplatenej alebo viazanej v záručných zmluvách z finančného nástroja konečným príjemcom podľa programu a priority alebo opatrenia, ktorá je uvedená v žiadostiach o platby predložených Komisii; |
| --- | --- |

e)

celková výška podpory vyplatenej alebo viazanej v záručných zmluvách z finančného nástroja konečným príjemcom podľa programu a priority alebo opatrenia, ktorá je uvedená v žiadostiach o platby predložených Komisii;

| | |
| --- | --- |

)

| ) | multiplikačný účinok investícií vykonaných z finančných nástrojov a hodnota investícií a účastí; |
| --- | --- |

multiplikačný účinok investícií vykonaných z finančných nástrojov a hodnota investícií a účastí;

| | [....] |
| --- | --- |

[....]

Zdôvodnenie

Cieľom je zjednodušiť povinnosti týkajúce sa ročného vykazovania údajov, ktoré požaduje Komisia v súvislosti s uplatňovaním finančných nástrojov.

Pozmeňovací návrh 33

Článok 42 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Zloženie monitorovacieho výboru
  1.   Monitorovací výbor tvoria zástupcovia riadiaceho orgánu a akýchkoľvek sprostredkovateľských subjektov a zástupcovia partnerov. Každý člen monitorovacieho výboru má hlasovacie právo.
  Monitorovací výbor programu v rámci cieľa Európska územná spolupráca zahŕňa aj zástupcov z akejkoľvek tretej krajiny, ktorá sa podieľa na tomto programe. | Zloženie monitorovacieho výboru
  1.   Monitorovací výbor tvoria zástupcovia riadiaceho orgánu a akýchkoľvek sprostredkovateľských subjektov a zástupcovia partnerov. Každý člen monitorovacieho výboru má hlasovacie právo.
  Monitorovací výbor programu v rámci cieľa Európska územná spolupráca zahŕňa aj zástupcov z akejkoľvek tretej krajiny, ktorá sa podieľa na tomto programe. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zloženie monitorovacieho výboru

1.   Monitorovací výbor tvoria zástupcovia riadiaceho orgánu a akýchkoľvek sprostredkovateľských subjektov a zástupcovia partnerov. Každý člen monitorovacieho výboru má hlasovacie právo.

Monitorovací výbor programu v rámci cieľa Európska územná spolupráca zahŕňa aj zástupcov z akejkoľvek tretej krajiny, ktorá sa podieľa na tomto programe.

Zloženie monitorovacieho výboru

1.   Monitorovací výbor tvoria zástupcovia riadiaceho orgánu a akýchkoľvek sprostredkovateľských subjektov a zástupcovia partnerov. Každý člen monitorovacieho výboru má hlasovacie právo.

Monitorovací výbor programu v rámci cieľa Európska územná spolupráca zahŕňa aj zástupcov z akejkoľvek tretej krajiny, ktorá sa podieľa na tomto programe.

Zdôvodnenie

Nie je jasné, ako možno účasť tretích krajín a území susediacich s najodľahlejšími regiónmi zapracovať do európskej územnej spolupráce. Samozrejme, že v prípade programov financovaných z ENI a IPA, ako aj EFRR, o ktorých hovorí článok 28 nariadenia o územnej spolupráci, je potrebné zapojiť tretie krajiny. V prípade najodľahlejších regiónov tretie krajiny a susediace krajiny (s výnimkou Kanárskych ostrovov – Maroka) však nie sú zahrnuté ani do ENI ani IPA. Tieto krajiny prijímajú prostriedky z fondov EDF, ale inak neprispievajú k európskej územnej spolupráci. Aj keď spolupráca s tretími krajinami je nutná, programy územnej spolupráce najodľahlejších regiónov obsahujú len príspevky z EFRR, a aj keď 30 % týchto prostriedkov môže byť použitých mimo územia EÚ, takéto tretie krajiny nemôžu byť členmi monitorovacích výborov.

Pozmeňovací návrh 34

Článok 43, ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Funkcie monitorovacieho výboru
  1.   Monitorovací výbor sa stretáva aspoň raz do roka a kontroluje vykonávanie programu a pokrok dosiahnutý v napĺňaní jeho cieľov. Pri tom zohľadňuje finančné údaje, spoločné a špecifické ukazovatele týkajúce sa programu vrátane zmien ukazovateľov výsledkov a pokroku dosiahnutého v napĺňaní kvantifikovaných cieľových hodnôt a čiastkové ciele stanovené vo výkonnostnom rámci. | Funkcie monitorovacieho výboru
  1.   Monitorovací výbor sa stretáva aspoň raz do roka a kontroluje vykonávanie programu a pokrok dosiahnutý v napĺňaní jeho cieľov. Pri tom zohľadňuje finančné údaje, spoločné a špecifické ukazovatele týkajúce sa programu vrátane zmien ukazovateľov výsledkov a pokroku dosiahnutého v napĺňaní kvantifikovaných cieľových hodnôt, a čiastkové ciele stanovené vo výkonnostnom rámci. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Funkcie monitorovacieho výboru

1.   Monitorovací výbor sa stretáva aspoň raz do roka a kontroluje vykonávanie programu a pokrok dosiahnutý v napĺňaní jeho cieľov. Pri tom zohľadňuje finančné údaje, spoločné a špecifické ukazovatele týkajúce sa programu vrátane zmien ukazovateľov výsledkov a pokroku dosiahnutého v napĺňaní kvantifikovaných cieľových hodnôt a čiastkové ciele stanovené vo výkonnostnom rámci.

Funkcie monitorovacieho výboru

1.   Monitorovací výbor sa stretáva aspoň raz do roka a kontroluje vykonávanie programu a pokrok dosiahnutý v napĺňaní jeho cieľov. Pri tom zohľadňuje finančné údaje, spoločné a špecifické ukazovatele týkajúce sa programu vrátane zmien ukazovateľov výsledkov a pokroku dosiahnutého v napĺňaní kvantifikovaných cieľových hodnôt, a čiastkové ciele stanovené vo výkonnostnom rámci.

Zdôvodnenie

Pri hodnotení vykonávania programu považujeme za potrebné brať do úvahy aj priebežné hodnotenia podľa článku 49.

Pozmeňovací návrh 35

Článok 47, nový ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Všeobecné ustanovenia
  1.   Cieľom hodnotení je zlepšiť kvalitu vytvárania a vykonávania programov, ako aj hodnotiť ich účinnosť a vplyv. Vplyv programov sa hodnotí v súlade s poslaním príslušných fondov SSR v súvislosti s cieľmi pre stratégiu Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (2), ako aj v pomere k HDP a nezamestnanosti, keď je to vhodné.
  2.   Členské štáty poskytnú potrebné zdroje na vykonanie hodnotení a zabezpečia zavedenie postupov, prostredníctvom ktorým možno vytvárať a zbierať údaje potrebné na hodnotenie, vrátane údajov týkajúcich sa spoločných a prípadne ukazovateľov špecifických pre program. | Všeobecné ustanovenia
  1.   Cieľom hodnotení je zlepšiť kvalitu vytvárania a vykonávania programov, ako aj hodnotiť ich účinnosť a vplyv. Vplyv programov sa hodnotí v súlade s poslaním príslušných fondov SSR v súvislosti s cieľmi pre stratégiu Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (2), ako aj v pomere k HDP a nezamestnanosti, keď je to vhodné.
     
     Členské štáty poskytnú potrebné zdroje na vykonanie hodnotení a zabezpečia zavedenie postupov, prostredníctvom ktorým možno vytvárať a zbierať údaje potrebné na hodnotenie, vrátane údajov týkajúcich sa spoločných a prípadne ukazovateľov špecifických pre program. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Všeobecné ustanovenia

1.   Cieľom hodnotení je zlepšiť kvalitu vytvárania a vykonávania programov, ako aj hodnotiť ich účinnosť a vplyv. Vplyv programov sa hodnotí v súlade s poslaním príslušných fondov SSR v súvislosti s cieľmi pre stratégiu Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (2), ako aj v pomere k HDP a nezamestnanosti, keď je to vhodné.

2.   Členské štáty poskytnú potrebné zdroje na vykonanie hodnotení a zabezpečia zavedenie postupov, prostredníctvom ktorým možno vytvárať a zbierať údaje potrebné na hodnotenie, vrátane údajov týkajúcich sa spoločných a prípadne ukazovateľov špecifických pre program.

Všeobecné ustanovenia

1.   Cieľom hodnotení je zlepšiť kvalitu vytvárania a vykonávania programov, ako aj hodnotiť ich účinnosť a vplyv. Vplyv programov sa hodnotí v súlade s poslaním príslušných fondov SSR v súvislosti s cieľmi pre stratégiu Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (2), ako aj v pomere k HDP a nezamestnanosti, keď je to vhodné.

Členské štáty poskytnú potrebné zdroje na vykonanie hodnotení a zabezpečia zavedenie postupov, prostredníctvom ktorým možno vytvárať a zbierať údaje potrebné na hodnotenie, vrátane údajov týkajúcich sa spoločných a prípadne ukazovateľov špecifických pre program.

Zdôvodnenie

Je dôležité, aby hodnotenie vplyvu mohlo preskúmať aj iné rovnako dôležité aspekty v súlade s prístupom „nad rámec HDP“, ako je uvedené v stanovisku Výboru regiónov na tému „Meranie pokroku nad rámec HDP“(pozri CoR 163/2010 fin).

Pozmeňovací návrh 36

Článok 48, ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3.   V hodnotení ex ante sa zhodnotí:
  [....]






  g) | či sú kvantifikované cieľové hodnoty ukazovateľov realistické vzhľadom na plánovanú podporu z fondov SSR; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

3.   V hodnotení ex ante sa zhodnotí:

[....]

g)

či sú kvantifikované cieľové hodnoty ukazovateľov realistické vzhľadom na plánovanú podporu z fondov SSR;

| h) | dôvody formy navrhovanej podpory; |
| --- | --- |

h)

dôvody formy navrhovanej podpory;

| i) | primeranosť množstva ľudských zdrojov a administratívnej kapacity na riadenie programu; |
| --- | --- |

i)

primeranosť množstva ľudských zdrojov a administratívnej kapacity na riadenie programu;

| j) | vhodnosť postupov na monitorovanie programu a zbieranie údajov potrebných na vykonanie hodnotení; |
| --- | --- |

j)

vhodnosť postupov na monitorovanie programu a zbieranie údajov potrebných na vykonanie hodnotení;

| k) | vhodnosť čiastkových cieľov zvolených pre výkonnostný rámec; |
| --- | --- |

k)

vhodnosť čiastkových cieľov zvolených pre výkonnostný rámec;

| l) | primeranosť plánovaných opatrení na podporu rovnosti príležitostí mužov a žien a predchádzanie diskriminácii; |
| --- | --- |

l)

primeranosť plánovaných opatrení na podporu rovnosti príležitostí mužov a žien a predchádzanie diskriminácii;

| m) | primeranosť plánovaných opatrení na podporu udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

m)

primeranosť plánovaných opatrení na podporu udržateľného rozvoja.

3.   V hodnotení ex ante sa zhodnotí:

[....]

| g) | či sú kvantifikované cieľové hodnoty ukazovateľov realistické vzhľadom na plánovanú podporu z fondov SSR; |
| --- | --- |

g)

či sú kvantifikované cieľové hodnoty ukazovateľov realistické vzhľadom na plánovanú podporu z fondov SSR;

| h) | dôvody formy navrhovanej podpory; |
| --- | --- |

h)

dôvody formy navrhovanej podpory;

| i) | primeranosť množstva ľudských zdrojov a administratívnej kapacity na riadenie programu; |
| --- | --- |

i)

primeranosť množstva ľudských zdrojov a administratívnej kapacity na riadenie programu;

| | |
| --- | --- |

)

| | |
| --- | --- |

| ) | primeranosť plánovaných opatrení na podporu rovnosti príležitostí mužov a žien a predchádzanie diskriminácii; |
| --- | --- |

primeranosť plánovaných opatrení na podporu rovnosti príležitostí mužov a žien a predchádzanie diskriminácii;

| ) | primeranosť plánovaných opatrení na podporu udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

)

primeranosť plánovaných opatrení na podporu udržateľného rozvoja.

Zdôvodnenie

Výbor sa domnieva, že hodnotenie ex ante nemôže obsahovať prvky, ktoré nie je možné pred aktiváciou programov primerane vyčísliť alebo ktoré už sú uvedené v iných dokumentoch (napríklad systém riadenia a kontroly, zmluva o partnerstve). Na tento účel navrhuje niektoré informácie vypustiť.

Pozmeňovací návrh 37

Článok 49, nový ods. 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Hodnotenie počas programového obdobia
  1.   Riadiaci orgán vypracuje plán hodnotenia pre každý program, ktorý sa predkladá v súlade s pravidlami pre jednotlivé fondy.
  2.   Členské štáty zabezpečia, aby boli k dispozícii primerané hodnotiace kapacity.
  3.   Riadiace orgány počas programového obdobia vykonajú hodnotenia, vrátane hodnotení účinnosti, efektívnosti a vplyvu každého programu na základe plánu hodnotenia. Aspoň raz za programové obdobie sa v hodnotení zhodnotí, ako podpora z fondov SSR prispela k napĺňaniu cieľov každej priority. Monitorovací výbor preskúma všetky hodnotenia a zašle ich Komisii.
  4.   Komisia môže uskutočniť hodnotenia operačných programov na vlastný podnet. | Hodnotenie počas programového obdobia
  1.   Riadiaci orgán vypracuje plán hodnotenia pre každý program, ktorý sa predkladá v súlade s pravidlami pre jednotlivé fondy.
  2.   Členské štáty zabezpečia, aby boli k dispozícii primerané hodnotiace kapacity.
  3.   Riadiace orgány počas programového obdobia vykonajú hodnotenia, vrátane hodnotení účinnosti, efektívnosti a vplyvu každého programu na základe plánu hodnotenia. Aspoň raz za programové obdobie sa v hodnotení zhodnotí, ako podpora z fondov SSR prispela k napĺňaniu cieľov každej priority. Monitorovací výbor preskúma všetky hodnotenia a zašle ich Komisii.
     
  .   Komisia môže uskutočniť hodnotenia operačných programov na vlastný podnet. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Hodnotenie počas programového obdobia

1.   Riadiaci orgán vypracuje plán hodnotenia pre každý program, ktorý sa predkladá v súlade s pravidlami pre jednotlivé fondy.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby boli k dispozícii primerané hodnotiace kapacity.

3.   Riadiace orgány počas programového obdobia vykonajú hodnotenia, vrátane hodnotení účinnosti, efektívnosti a vplyvu každého programu na základe plánu hodnotenia. Aspoň raz za programové obdobie sa v hodnotení zhodnotí, ako podpora z fondov SSR prispela k napĺňaniu cieľov každej priority. Monitorovací výbor preskúma všetky hodnotenia a zašle ich Komisii.

4.   Komisia môže uskutočniť hodnotenia operačných programov na vlastný podnet.

Hodnotenie počas programového obdobia

1.   Riadiaci orgán vypracuje plán hodnotenia pre každý program, ktorý sa predkladá v súlade s pravidlami pre jednotlivé fondy.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby boli k dispozícii primerané hodnotiace kapacity.

3.   Riadiace orgány počas programového obdobia vykonajú hodnotenia, vrátane hodnotení účinnosti, efektívnosti a vplyvu každého programu na základe plánu hodnotenia. Aspoň raz za programové obdobie sa v hodnotení zhodnotí, ako podpora z fondov SSR prispela k napĺňaniu cieľov každej priority. Monitorovací výbor preskúma všetky hodnotenia a zašle ich Komisii.

.   Komisia môže uskutočniť hodnotenia operačných programov na vlastný podnet.

Zdôvodnenie

Na dosiahnutie lepšieho zamerania na výsledky je vhodné, aby údaje, ktoré vyplynú z priebežných hodnotení boli skutočne využité na zlepšenie účinnosti programov.

Pozmeňovací návrh 38

Článok 54, ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Operácie generujúce príjmy
  1.   Čisté príjmy, ktoré sa vygenerujú po ukončení operácie za stanovené referenčné obdobie, sa určia vopred na základe jednej z týchto metód:






  a) | uplatnenie paušálneho percentuálneho vyjadrenia príjmov pre príslušný druh operácie; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Operácie generujúce príjmy

1.   Čisté príjmy, ktoré sa vygenerujú po ukončení operácie za stanovené referenčné obdobie, sa určia vopred na základe jednej z týchto metód:

a)

uplatnenie paušálneho percentuálneho vyjadrenia príjmov pre príslušný druh operácie;

| b) | výpočet súčasnej hodnoty čistých príjmov z operácie pri zohľadnení uplatňovania zásady „znečisťovateľ platí“ a v prípade potreby aspektov spravodlivosti v súvislosti s relatívnou prosperitou dotknutého členského štátu. |
| --- | --- |

b)

výpočet súčasnej hodnoty čistých príjmov z operácie pri zohľadnení uplatňovania zásady „znečisťovateľ platí“ a v prípade potreby aspektov spravodlivosti v súvislosti s relatívnou prosperitou dotknutého členského štátu.

Oprávnené výdavky na operáciu, ktorá sa má spolufinancovať, nepresiahnu súčasnú hodnotu investičných nákladov na operáciu očistenú o súčasnú hodnotu čistých príjmov, ktorá sa určí na základe jednej z týchto metód.

Komisia je oprávnená prijať v súlade s článkom 142 delegované akty týkajúce sa vymedzenia paušálnej sadzby uvedenej v písmene a).

Komisia prijme metodiku v zmysle písmena b) prostredníctvom vykonávacích aktov v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 143 ods. 3.

Operácie generujúce príjmy

1.   Čisté príjmy, ktoré sa vygenerujú po ukončení operácie za stanovené referenčné obdobie, sa určia vopred na základe jednej z týchto metód:

| a) | uplatnenie paušálneho percentuálneho vyjadrenia príjmov pre príslušný druh operácie; |
| --- | --- |

a)

uplatnenie paušálneho percentuálneho vyjadrenia príjmov pre príslušný druh operácie;

| b) | výpočet súčasnej hodnoty čistých príjmov z operácie pri zohľadnení uplatňovania zásady „znečisťovateľ platí“ a v prípade potreby aspektov spravodlivosti v súvislosti s relatívnou prosperitou dotknutého členského štátu. |
| --- | --- |

b)

výpočet súčasnej hodnoty čistých príjmov z operácie pri zohľadnení uplatňovania zásady „znečisťovateľ platí“ a v prípade potreby aspektov spravodlivosti v súvislosti s relatívnou prosperitou dotknutého členského štátu.

Oprávnené výdavky na operáciu, ktorá sa má spolufinancovať, nepresiahnu súčasnú hodnotu investičných nákladov na operáciu očistenú o súčasnú hodnotu čistých príjmov, ktorá sa určí na základe jednej z týchto metód.

vymedzenia paušálnej sadzby uvedenej v písmene a)

| | | |
| --- | --- | --- |

Komisia prijme metodiku v zmysle písmena b) prostredníctvom vykonávacích aktov v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 143 ods. 3.

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | | |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

Domnievame sa, že by sa malo uprednostniť opätovné zavedenie pravidiel platných v rokoch 2000 – 2006, podľa ktorých sa pri projektoch, ktorými sa dosahovali príjmy používala osobitná (znížená) jednotná sadzba na operáciu s cieľom neodradiť zadávateľov projektov.

Pozmeňovací návrh 39

Článok 55

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Oprávnenosť
  1.   Oprávnenosť výdavkov sa stanoví na základe vnútroštátnych pravidiel s výnimkou prípadov, keď sú stanovené osobitné pravidlá v tomto nariadení alebo na základe tohto nariadenia alebo pravidiel pre jednotlivé fondy.
  [...]
  6.   Čisté príjmy vygenerované priamo operáciou počas jej vykonávania, ktoré neboli zohľadnené v čase schvaľovania operácie, sa odpočítajú od oprávnených výdavkov operácie v žiadosti o záverečnú platbu predloženú príjemcom. Toto pravidlo sa neuplatňuje na finančné nástroje a odmeny.
  [...] | Oprávnenosť
  1.   Oprávnenosť výdavkov sa stanoví na základe vnútroštátnych pravidiel s výnimkou prípadov, keď sú stanovené osobitné pravidlá v tomto nariadení alebo na základe tohto nariadenia alebo pravidiel pre jednotlivé fondy.
  [...] |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Oprávnenosť

1.   Oprávnenosť výdavkov sa stanoví na základe vnútroštátnych pravidiel s výnimkou prípadov, keď sú stanovené osobitné pravidlá v tomto nariadení alebo na základe tohto nariadenia alebo pravidiel pre jednotlivé fondy.

[...]

6.   Čisté príjmy vygenerované priamo operáciou počas jej vykonávania, ktoré neboli zohľadnené v čase schvaľovania operácie, sa odpočítajú od oprávnených výdavkov operácie v žiadosti o záverečnú platbu predloženú príjemcom. Toto pravidlo sa neuplatňuje na finančné nástroje a odmeny.

[...]

Oprávnenosť

1.   Oprávnenosť výdavkov sa stanoví na základe vnútroštátnych pravidiel s výnimkou prípadov, keď sú stanovené osobitné pravidlá v tomto nariadení alebo na základe tohto nariadenia alebo pravidiel pre jednotlivé fondy.

[...]

Zdôvodnenie

Aby sa neskomplikovali kontroly v priebehu vykonávania operácií, pokladáme za potrebné nebrať ods. 6 do úvahy. Mal by sa doplniť nový bod (9), keďže územná spolupráca si zaslúži osobitný režim, pretože uplatňovanie alebo harmonizácia rôznych národných predpisov by boli príliš vážnou administratívnou prekážkou riadnej realizácie projektov.

Pozmeňovací návrh 40

Článok 59, ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Osobitné pravidlá oprávnenosti pre granty
  Na príspevok z fondov SSR nie sú oprávnené tieto výdavky:






  a) | úroky z dlžných súm; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Osobitné pravidlá oprávnenosti pre granty

Na príspevok z fondov SSR nie sú oprávnené tieto výdavky:

a)

úroky z dlžných súm;

| b) | kúpa nezastavaného a zastavaného pozemku vo výške nepresahujúcej 10 % celkových oprávnených výdavkov na príslušnú operáciu. Vo výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch možno povoliť vyššiu percentuálnu sadzbu pre operácie týkajúce sa ochrany životného prostredia; |
| --- | --- |

b)

kúpa nezastavaného a zastavaného pozemku vo výške nepresahujúcej 10 % celkových oprávnených výdavkov na príslušnú operáciu. Vo výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch možno povoliť vyššiu percentuálnu sadzbu pre operácie týkajúce sa ochrany životného prostredia;

| c) | daň z pridanej hodnoty. Sumy DPH sú však oprávnené, ak nie sú vymáhateľné podľa vnútroštátnych právnych predpisov o DPH a vyplácajú sa príjemcovi, ktorý nie je nezdaniteľným subjektom podľa vymedzenia v prvom pododseku článku 13 ods. 1 smernice 2006/112/ES za predpokladu, že tieto sumy DPH nevzniknú v súvislosti so zabezpečením infraštruktúry. |
| --- | --- |

c)

daň z pridanej hodnoty. Sumy DPH sú však oprávnené, ak nie sú vymáhateľné podľa vnútroštátnych právnych predpisov o DPH a vyplácajú sa príjemcovi, ktorý nie je nezdaniteľným subjektom podľa vymedzenia v prvom pododseku článku 13 ods. 1 smernice 2006/112/ES za predpokladu, že tieto sumy DPH nevzniknú v súvislosti so zabezpečením infraštruktúry.

Osobitné pravidlá oprávnenosti pre granty

3.   Na príspevok z fondov SSR nie sú oprávnené tieto výdavky:

| a) | úroky z dlžných súm; |
| --- | --- |

a)

úroky z dlžných súm;

| b) | kúpa nezastavaného a zastavaného pozemku vo výške nepresahujúcej 10 % celkových oprávnených výdavkov na príslušnú operáciu. Vo výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch možno povoliť vyššiu percentuálnu sadzbu pre operácie týkajúce sa ochrany životného prostredia; |
| --- | --- |

b)

kúpa nezastavaného a zastavaného pozemku vo výške nepresahujúcej 10 % celkových oprávnených výdavkov na príslušnú operáciu. Vo výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch možno povoliť vyššiu percentuálnu sadzbu pre operácie týkajúce sa ochrany životného prostredia;

| c) | dane z pridanej hodnoty. |
| --- | --- |

c)

dane z pridanej hodnoty.

Zdôvodnenie

Výbor sa domnieva, že len vymáhateľné sumy DPH by nemali byť oprávneným výdavkom na príspevok z fondov SSR. Ak by sa v rámci všetkých projektov realizovaných inštitúciami verejného sektora považovali sumy DPH, ktoré nie sú vymáhateľné, za neoprávnené výdavky, výrazne by to zvýšilo mieru spoluúčasti jednotlivých štátov a ohrozilo schopnosť miest a regiónov realizovať projekty. VR sa ďalej sa domnieva, že len právny predpis týkajúci sa o neuplatniteľnosti DPH v súvislosti so zabezpečením infraštruktúry príjemcom je diskriminačný vzhľadom na iné druhy operácií.

Pozmeňovací návrh 41

Článok 64

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Akreditácia a koordinácia
      [...]3.   Akreditácia vychádza zo stanoviska nezávislého audítorského orgánu, ktorý hodnotí dodržiavanie akreditačných kritérií orgánom. Nezávislý audítorský orgán vykonáva svoju prácu v súlade s medzinárodne prijatými audítorskými štandardmi.
  [...]
  5.   Členský štát môže určiť koordinačný orgán, ktorý zodpovedá za styk s Komisiou a poskytovanie informácií Komisii, podporu harmonizovaného uplatňovania pravidiel Únie, vytvorenie súhrnnej správy poskytujúcej prehľad všetkých vyhlásení o riadení a stanovísk auditu na vnútroštátnej úrovni a koordináciu vykonávania nápravných opatrení, pokiaľ ide o akékoľvek nezrovnalosti bežného charakteru. | Akreditácia a koordinácia
      [...]   
  [...] |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Akreditácia a koordinácia

3.   Akreditácia vychádza zo stanoviska nezávislého audítorského orgánu, ktorý hodnotí dodržiavanie akreditačných kritérií orgánom. Nezávislý audítorský orgán vykonáva svoju prácu v súlade s medzinárodne prijatými audítorskými štandardmi.

[...]

5.   Členský štát môže určiť koordinačný orgán, ktorý zodpovedá za styk s Komisiou a poskytovanie informácií Komisii, podporu harmonizovaného uplatňovania pravidiel Únie, vytvorenie súhrnnej správy poskytujúcej prehľad všetkých vyhlásení o riadení a stanovísk auditu na vnútroštátnej úrovni a koordináciu vykonávania nápravných opatrení, pokiaľ ide o akékoľvek nezrovnalosti bežného charakteru.

Akreditácia a koordinácia

[...]

Zdôvodnenie

Má sa tak zabrániť znásobovaniu orgánov a subjektov, ktoré by ešte zvýšili zložitosť systému riadenia a kontroly.

Pozmeňovací návrh 42

Článok 67

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Spoločné pravidlá platieb
  1.   Komisia vykonáva platby príspevku z fondov spoločného strategického rámca v súlade s rozpočtovými prostriedkami a v závislosti od dostupných finančných prostriedkov. Každá platba sa priradí k najstaršiemu otvorenému rozpočtovému záväzku príslušného fondu.
  2.   Platby majú formu zálohových platieb, priebežných platieb, platieb ročného zostatku a v príslušných prípadoch záverečnej platby.
  3.   V prípade foriem podpory podľa článku 57 ods. 1 písm. b), c) a d) sa sumy vyplácané príjemcovi považujú za oprávnené výdavky. | Spoločné pravidlá platieb
  1.   Komisia vykonáva platby príspevku z fondov spoločného strategického rámca v súlade s rozpočtovými prostriedkami a v závislosti od dostupných finančných prostriedkov. Každá platba sa priradí k najstaršiemu otvorenému rozpočtovému záväzku príslušného fondu.
  2.   Platby majú formu zálohových platieb, priebežných platieb a záverečnej platby.
  3.   V prípade foriem podpory podľa článku 57 ods. 1 písm. b), c) a d) sa sumy vyplácané príjemcovi považujú za oprávnené výdavky. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Spoločné pravidlá platieb

1.   Komisia vykonáva platby príspevku z fondov spoločného strategického rámca v súlade s rozpočtovými prostriedkami a v závislosti od dostupných finančných prostriedkov. Každá platba sa priradí k najstaršiemu otvorenému rozpočtovému záväzku príslušného fondu.

2.   Platby majú formu zálohových platieb, priebežných platieb, platieb ročného zostatku a v príslušných prípadoch záverečnej platby.

3.   V prípade foriem podpory podľa článku 57 ods. 1 písm. b), c) a d) sa sumy vyplácané príjemcovi považujú za oprávnené výdavky.

Spoločné pravidlá platieb

1.   Komisia vykonáva platby príspevku z fondov spoločného strategického rámca v súlade s rozpočtovými prostriedkami a v závislosti od dostupných finančných prostriedkov. Každá platba sa priradí k najstaršiemu otvorenému rozpočtovému záväzku príslušného fondu.

2.   Platby majú formu zálohových platieb, priebežných platieb a záverečnej platby.

3.   V prípade foriem podpory podľa článku 57 ods. 1 písm. b), c) a d) sa sumy vyplácané príjemcovi považujú za oprávnené výdavky.

Zdôvodnenie

Nesúhlasíme so zmienkou o „platbách ročného zostatku“, pretože zavádza zásadu ročnej účtovnej závierky (každoročného uzatvárania). Domnievame sa, že navrhovaná ročná účtovná závierka je v skutočnosti zavádzanie každoročného uzavretia, ktorá zvýši administratívnu záťaž, zavedie povinné finančné opravy nepresností, ktoré odhalila Európska komisia a/alebo Európsky dvor audítorov, a zníži flexibilitu v oblasti oznamovania a náhrady nadmerne rezervovaných výdavkov (overbooking), ktoré v súčasnosti existujú v programovom období 2007 – 2013.

Pozmeňovací návrh 43

Článok 75 ods. 1 písm. a)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Predkladanie informácií
  Do 1.   februára roku nasledujúceho po konci účtovného obdobia členský štát predloží Komisii tieto dokumenty a informácie v súlade s [článkom 56] nariadenia o rozpočtových pravidlách:






  a) | osvedčenú ročnú účtovnú závierku príslušných subjektov akreditovaných podľa článku 64 |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Predkladanie informácií

Do 1.   februára roku nasledujúceho po konci účtovného obdobia členský štát predloží Komisii tieto dokumenty a informácie v súlade s [článkom 56] nariadenia o rozpočtových pravidlách:

a)

osvedčenú ročnú účtovnú závierku príslušných subjektov akreditovaných podľa článku 64

Predkladanie informácií

Do 1.   februára roku nasledujúceho po konci účtovného obdobia členský štát predloží Komisii tieto dokumenty a informácie v súlade s [článkom 56] nariadenia o rozpočtových pravidlách:

| a) | osvedčenú ročnú účtovnú závierku príslušných subjektov akreditovaných podľa článku 64; |
| --- | --- |

a)

osvedčenú ročnú účtovnú závierku príslušných subjektov akreditovaných podľa článku 64;

Zdôvodnenie

Bolo by vhodné, aby tak, ako v tomto programovom období, zostala ročná účtovná závierka možnosťou, o ktorej môže rozhodnúť samotný certifikačný orgán. Časový rámec stanovený v článku 75 je ťažké dodržať, pretože je príliš krátky.

Pozmeňovací návrh 44

Článok 82, ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Investovanie do rastu a zamestnanosti
  2.   Prostriedky pre cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti sa rozdelia medzi tieto tri kategórie regiónov úrovne 2 NUTS:






  (a) | menej rozvinuté regióny, ktorých HDP na obyvateľa je menej ako 75 % priemerného HDP v EÚ-27; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Investovanie do rastu a zamestnanosti

2.   Prostriedky pre cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti sa rozdelia medzi tieto tri kategórie regiónov úrovne 2 NUTS:

(a)

menej rozvinuté regióny, ktorých HDP na obyvateľa je menej ako 75 % priemerného HDP v EÚ-27;

| (b) | prechodné regióny, ktorých HDP na obyvateľa je medzi 75 % a 90 % priemerného HDP v EÚ-27; |
| --- | --- |

(b)

prechodné regióny, ktorých HDP na obyvateľa je medzi 75 % a 90 % priemerného HDP v EÚ-27;

| (c) | rozvinutejšie regióny, ktorých HDP na obyvateľa je viac ako 90 % priemerného HDP v EÚ-27. |
| --- | --- |

(c)

rozvinutejšie regióny, ktorých HDP na obyvateľa je viac ako 90 % priemerného HDP v EÚ-27.

Tieto tri kategórie regiónov sú určené na základe pomeru ich HDP na obyvateľa, meraného paritou kúpnej sily a vypočítaného na základe údajov Únie za obdobie rokov 2006 až 2008, k priemernému HDP EÚ-27 za rovnaké referenčné obdobie.

Investovanie do rastu a zamestnanosti

2.   Prostriedky pre cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti sa rozdelia medzi tieto tri kategórie regiónov úrovne 2 NUTS:

| (a) | menej rozvinuté regióny, ktorých HDP na obyvateľa je menej ako 75 % priemerného HDP v EÚ-27; |
| --- | --- |

(a)

menej rozvinuté regióny, ktorých HDP na obyvateľa je menej ako 75 % priemerného HDP v EÚ-27;

| (b) | prechodné regióny, ktorých HDP na obyvateľa je medzi 75 % a 90 % priemerného HDP v EÚ-27; |
| --- | --- |

(b)

prechodné regióny, ktorých HDP na obyvateľa je medzi 75 % a 90 % priemerného HDP v EÚ-27;

| (c) | rozvinutejšie regióny, ktorých HDP na obyvateľa je viac ako 90 % priemerného HDP v EÚ-27. |
| --- | --- |

(c)

rozvinutejšie regióny, ktorých HDP na obyvateľa je viac ako 90 % priemerného HDP v EÚ-27.

Tieto tri kategórie regiónov sú určené na základe pomeru ich HDP na obyvateľa, meraného paritou kúpnej sily a vypočítaného na základe údajov Únie za obdobie rokov , k priemernému HDP EÚ-27 za rovnaké referenčné obdobie.

Zdôvodnenie

Cieľom je spresniť, že oprávnenosť regiónov by sa mala stanovovať na základe najnovších dostupných údajov, a nie na základe údajov z obdobia pred krízou, t. j. z rokov 2006 – 2008.

Pozmeňovací návrh 45

Článok 83 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Celkové zdroje
  Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutie stanovujúce ročné rozdelenie celkových zdrojov podľa členských štátov bez toho, aby bol dotknutý odsek 3 tohto článku a článok 84 ods. 7. | Celkové zdroje
  Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutie stanovujúce ročné rozdelenie celkových zdrojov podľa členských štátov bez toho, aby bol dotknutý odsek 3 tohto článku a článok 84 ods. 7. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Celkové zdroje

Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutie stanovujúce ročné rozdelenie celkových zdrojov podľa členských štátov bez toho, aby bol dotknutý odsek 3 tohto článku a článok 84 ods. 7.

Celkové zdroje

Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutie stanovujúce ročné rozdelenie celkových zdrojov podľa členských štátov bez toho, aby bol dotknutý odsek 3 tohto článku a článok 84 ods. 7.

Zdôvodnenie

Výbor sa snaží zaistiť, aby Komisia prideľovala zdroje vyčlenené na programy územnej spolupráce podľa oblastí spolupráce, a nie podľa členských štátov.

Pozmeňovací návrh 46

Článok 84

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Prostriedky na Investovanie do rastu a zamestnanosti a na Európsku územnú spoluprácu
  2.   Na rozdelenie podľa členských štátov sa použijú tieto kritériá:






  a) | oprávnené obyvateľstvo, regionálna prosperita, prosperita štátu a miera nezamestnanosti v prípade menej rozvinutých regiónov a prechodných regiónov; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Prostriedky na Investovanie do rastu a zamestnanosti a na Európsku územnú spoluprácu

2.   Na rozdelenie podľa členských štátov sa použijú tieto kritériá:

a)

oprávnené obyvateľstvo, regionálna prosperita, prosperita štátu a miera nezamestnanosti v prípade menej rozvinutých regiónov a prechodných regiónov;

| b) | oprávnené obyvateľstvo, regionálna prosperita, miera nezamestnanosti, miera zamestnanosti, úroveň vzdelania a hustota zaľudnenia v prípade rozvinutejších regiónov; |
| --- | --- |

b)

oprávnené obyvateľstvo, regionálna prosperita, miera nezamestnanosti, miera zamestnanosti, úroveň vzdelania a hustota zaľudnenia v prípade rozvinutejších regiónov;

| c) | počet obyvateľstva, prosperita štátu a rozloha v prípade Kohézneho fondu. |
| --- | --- |

c)

počet obyvateľstva, prosperita štátu a rozloha v prípade Kohézneho fondu.

3.   V každom členskom štáte sa do ESF vyčlení aspoň 25 % prostriedkov zo štrukturálnych fondov pre menej rozvinuté regióny, 40 % pre prechodné regióny a 52 % pre rozvinutejšie regióny. Na účely tohto ustanovenia sa podpora pre členský štát prostredníctvom [nástroja Potraviny pre znevýhodnené osoby] považuje za súčasť podielu štrukturálnych fondov prideleného pre ESF.

[....]

5.   Podpora zo štrukturálnych fondov na [Potraviny pre znevýhodnené osoby] v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti predstavuje 2 500 000 000 EUR.

Komisia prijme vykonávacím aktom rozhodnutie stanovujúce sumu, ktorá sa v každom členskom štáte prevedie z rozpočtových prostriedkov štrukturálnych fondov každého členského štátu na celé obdobie. Rozpočtové prostriedky štrukturálnych fondov každého členského štátu sa tým primerane znížia.

Ročné rozpočtové prostriedky zodpovedajúce podpore zo štrukturálnych fondov uvedenej v prvom pododseku sa zahrnú do príslušných rozpočtových položiek [nástroja Potraviny pre znevýhodnené osoby] v rámci rozpočtového postupu na rok 2014.

6.   Päť percent prostriedkov na Investovanie do rastu a zamestnanosti tvorí výkonnostnú rezervu, ktorá sa pridelí v súlade s článkom 19.

[....]

8.   Prostriedky na cieľ Európska územná spolupráca predstavujú 3,48 % z celkových zdrojov disponibilných pre rozpočtové záväzky z fondov na obdobie rokov 2014 až 2020 (t. j. spolu 11 700 000 004 EUR).

Prostriedky na Investovanie do rastu a zamestnanosti a na Európsku územnú spoluprácu

2.   Na rozdelenie podľa členských štátov sa použijú tieto kritériá:

| a) | oprávnené obyvateľstvo, regionálna prosperita, prosperita štátu, a miera nezamestnanosti v prípade menej rozvinutých regiónov a prechodných regiónov; |
| --- | --- |

a)

oprávnené obyvateľstvo, regionálna prosperita, prosperita štátu, a miera nezamestnanosti v prípade menej rozvinutých regiónov a prechodných regiónov;

| b) | oprávnené obyvateľstvo, regionálna prosperita, miera nezamestnanosti, miera zamestnanosti, úroveň vzdelania a hustota, v prípade rozvinutejších regiónov; |
| --- | --- |

b)

oprávnené obyvateľstvo, regionálna prosperita, miera nezamestnanosti, miera zamestnanosti, úroveň vzdelania a hustota, v prípade rozvinutejších regiónov;

| c) | počet obyvateľstva, prosperita štátu a rozloha v prípade Kohézneho fondu. |
| --- | --- |

c)

počet obyvateľstva, prosperita štátu a rozloha v prípade Kohézneho fondu.

3.   V každom členskom štáte sa do ESF vyčlení aspoň % prostriedkov zo štrukturálnych fondov pre menej rozvinuté regióny, % pre prechodné regióny a 40 % pre rozvinutejšie regióny. Na účely tohto ustanovenia sa podpora pre členský štát prostredníctvom [nástroja Potraviny pre znevýhodnené osoby] považuje za súčasť podielu štrukturálnych fondov prideleného pre ESF.

[....]

5.   Podpora na [Potraviny pre znevýhodnené osoby] predstavuje 2 500 000 000 EUR.

Komisia prijme vykonávacím aktom rozhodnutie stanovujúce sumu, ktorá sa prevedie z rozpočtových prostriedkov

[....]

8.   Prostriedky na cieľ Európska územná spolupráca predstavujú 3,48 % z celkových zdrojov disponibilných pre rozpočtové záväzky z fondov na obdobie rokov 2014 až 2020 (t. j. spolu 11 700 000 004 EUR).

Zdôvodnenie

Výbor regiónov žiada, aby pri prideľovaní pomoci členským štátom popri zvyčajných kritériách ako ďalšie kritérium zohľadňovalo vážne a trvalé prírodné a demografické znevýhodnenie regiónov, ako sa uvádza v článku 174 ZFEÚ.

Zohľadniť by sa mali aj iné demografické kritéria ako rozptýlenosť obyvateľstva, vyľudňovanie niektorých oblastí v regióne, najmä vidieckych a pohraničných, a starnutie obyvateľstva, ktoré môžu mať vážne dôsledky pre hospodársky rozvoj a náklady na služby všeobecného záujmu.

Výbor sa okrem toho domnieva, že navrhovaná úroveň minimálneho percentuálneho podielu určeného pre ESF je príliš vysoká. Preto pokladá za dôležité umožniť regiónom investovať do odvetví, ktoré zachovávajú existujúce a vytvárajú nové pracovné miesta, a zároveň zaručiť ambicióznu úroveň investícií v oblasti zamestnanosti a sociálnych vecí.

Regulačný rámec štrukturálnych fondov môže byť novým právnym základom pre európsky program potravinovej pomoci znevýhodneným osobám, ale v žiadnom prípade nemôže z finančného hľadiska nahradiť program (potravinovej pomoci), ktorého ciele vyplývajú zo spoločnej poľnohospodárskej politiky.

Výbor sa napokon snaží zaistiť, aby Európska komisia prideľovala zdroje vyčlenené na programy územnej spolupráce podľa oblastí spolupráce, a nie podľa členských štátov.

Pozmeňovací návrh 47

Článok 86, ods. 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Doplnkovosť
  4.   Zachovanie úrovne verejných alebo rovnocenných štrukturálnych výdavkov na cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti pre dané obdobie sa overí iba v tých členských štátoch, v ktorých minimálne 15 % všetkých obyvateľov žije v menej rozvinutých regiónoch a prechodných regiónoch.
  V členských štátoch, v ktorých minimálne 70 % obyvateľstva žije v menej rozvinutých regiónoch a prechodných regiónoch, sa overenie uskutoční na vnútroštátnej úrovni.
  V členských štátoch, v ktorých viac ako 15 % a menej ako 70 % obyvateľstva žije v menej rozvinutých regiónoch a prechodných regiónoch, sa overenie uskutoční na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Na tento účel príslušné členské štáty poskytnú Komisii informácie o výdavkoch v menej rozvinutých regiónoch a prechodných regiónoch v každej etape procesu overovania. | Doplnkovosť
  4.   Zachovanie úrovne verejných alebo rovnocenných štrukturálnych výdavkov na cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti pre dané obdobie sa overí iba v tých členských štátoch, v ktorých minimálne 15 % všetkých obyvateľov žije v menej rozvinutých regiónoch a prechodných regiónoch.

  V členských štátoch, v ktorých viac ako % a menej ako 70 % obyvateľstva žije v menej rozvinutých regiónoch a prechodných regiónoch, sa overenie uskutoční na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Na tento účel príslušné členské štáty poskytnú Komisii informácie o výdavkoch v menej rozvinutých regiónoch a prechodných regiónoch v každej etape procesu overovania. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Doplnkovosť

4.   Zachovanie úrovne verejných alebo rovnocenných štrukturálnych výdavkov na cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti pre dané obdobie sa overí iba v tých členských štátoch, v ktorých minimálne 15 % všetkých obyvateľov žije v menej rozvinutých regiónoch a prechodných regiónoch.

V členských štátoch, v ktorých minimálne 70 % obyvateľstva žije v menej rozvinutých regiónoch a prechodných regiónoch, sa overenie uskutoční na vnútroštátnej úrovni.

V členských štátoch, v ktorých viac ako 15 % a menej ako 70 % obyvateľstva žije v menej rozvinutých regiónoch a prechodných regiónoch, sa overenie uskutoční na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Na tento účel príslušné členské štáty poskytnú Komisii informácie o výdavkoch v menej rozvinutých regiónoch a prechodných regiónoch v každej etape procesu overovania.

Doplnkovosť

4.   Zachovanie úrovne verejných alebo rovnocenných štrukturálnych výdavkov na cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti pre dané obdobie sa overí iba v tých členských štátoch, v ktorých minimálne 15 % všetkých obyvateľov žije v menej rozvinutých regiónoch a prechodných regiónoch.

V členských štátoch, v ktorých viac ako % a menej ako 70 % obyvateľstva žije v menej rozvinutých regiónoch a prechodných regiónoch, sa overenie uskutoční na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Na tento účel príslušné členské štáty poskytnú Komisii informácie o výdavkoch v menej rozvinutých regiónoch a prechodných regiónoch v každej etape procesu overovania.

Zdôvodnenie

Pokladáme za nepotrebné a nadbytočné vykonávať overenie podľa podielu obyvateľstva, pretože je v právomoci členských štátov stanoviť spôsob kontroly uplatnenia tejto zásady. Je dobré, že sa má upustiť od overenia doplnkovosti v členských štátoch, kde len malý podiel obyvateľstva žije v menej rozvinutých alebo prechodných regiónoch. Ak však chceme zohľadniť zásadu proporcionality, mali by sme vzhľadom na administratívne zjednodušenie zvýšiť hraničnú hodnotu na 20 %.

Pozmeňovací návrh 48

Článok 87, ods. 2, písmená c) a h)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Obsah a prijatie operačných programov v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti
  2.   Operačný program vymedzuje:
  [...]






  c) | príspevok k integrovanej stratégii územného rozvoja stanovenej v zmluve o partnerstve vrátane:






  i) | mechanizmov, ktoré zabezpečujú koordináciu medzi fondmi, EPFRV, EFNRH a inými finančnými nástrojmi Únie a vnútroštátnymi finančnými nástrojmi a s EIB; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Obsah a prijatie operačných programov v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti

2.   Operačný program vymedzuje:

[...]

c)

príspevok k integrovanej stratégii územného rozvoja stanovenej v zmluve o partnerstve vrátane:

i)

mechanizmov, ktoré zabezpečujú koordináciu medzi fondmi, EPFRV, EFNRH a inými finančnými nástrojmi Únie a vnútroštátnymi finančnými nástrojmi a s EIB;

| ii) | v príslušných prípadoch plánovaného integrovaného prístupu pre územný rozvoj mestských, vidieckych, pobrežných a rybolovných oblastí a oblastí s osobitnými územnými vlastnosťami, najmä vykonávacích opatrení pre články 28 a 29; |
| --- | --- |

ii)

v príslušných prípadoch plánovaného integrovaného prístupu pre územný rozvoj mestských, vidieckych, pobrežných a rybolovných oblastí a oblastí s osobitnými územnými vlastnosťami, najmä vykonávacích opatrení pre články 28 a 29;

| iii) | zoznamu miest, v ktorých sa uskutočnia integrované akcie na zabezpečenie trvalo udržateľného rozvoja miest, orientačnej výšky ročnej podpory pridelenej z EFRR na tieto akcie vrátane finančných prostriedkov udelených mestám na riadenie v zmysle článku 7 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. [EFRR] a orientačnej výšky ročnej podpory pridelenej z ESF na integrované akcie; |
| --- | --- |

iii)

zoznamu miest, v ktorých sa uskutočnia integrované akcie na zabezpečenie trvalo udržateľného rozvoja miest, orientačnej výšky ročnej podpory pridelenej z EFRR na tieto akcie vrátane finančných prostriedkov udelených mestám na riadenie v zmysle článku 7 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. [EFRR] a orientačnej výšky ročnej podpory pridelenej z ESF na integrované akcie;

| iv) | vymedzenia oblastí, v ktorých sa zavedie miestny rozvoj riadený spoločenstvom; |
| --- | --- |

iv)

vymedzenia oblastí, v ktorých sa zavedie miestny rozvoj riadený spoločenstvom;

| v) | opatrení pre medziregionálne a nadnárodné akcie, ktorých príjemcovia sa nachádzajú aspoň v jednom členskom štáte; |
| --- | --- |

v)

opatrení pre medziregionálne a nadnárodné akcie, ktorých príjemcovia sa nachádzajú aspoň v jednom členskom štáte;

| vi) | prípadného prínosu plánovaných opatrení k stratégiám pre makroregióny a stratégiám pre prímorské oblasti; |
| --- | --- |

vi)

prípadného prínosu plánovaných opatrení k stratégiám pre makroregióny a stratégiám pre prímorské oblasti;

| d) | prínos k integrovanej stratégii stanovenej v zmluve o partnerstve na riešenie osobitných potrieb zemepisných oblastí najviac postihnutých chudobou alebo potrieb cieľových skupín, ktorým najviac hrozí diskriminácia alebo vylúčenie, s osobitným dôrazom na marginalizované skupiny obyvateľstva, a orientačné pridelené finančné prostriedky;
  [...] |
| --- | --- |

d)

prínos k integrovanej stratégii stanovenej v zmluve o partnerstve na riešenie osobitných potrieb zemepisných oblastí najviac postihnutých chudobou alebo potrieb cieľových skupín, ktorým najviac hrozí diskriminácia alebo vylúčenie, s osobitným dôrazom na marginalizované skupiny obyvateľstva, a orientačné pridelené finančné prostriedky;

[...]

| h) | vykonávacie ustanovenia pre operačný program vrátane:






  i) | identifikácie akreditačného orgánu, riadiaceho orgánu, prípadne certifikačného orgánu a orgánu auditu; |
| --- | --- | --- |

h)

vykonávacie ustanovenia pre operačný program vrátane:

i)

identifikácie akreditačného orgánu, riadiaceho orgánu, prípadne certifikačného orgánu a orgánu auditu;

| ii) | identifikáciu orgánu, ktorému má Komisia poukazovať platby. |
| --- | --- |

ii)

identifikáciu orgánu, ktorému má Komisia poukazovať platby.

Obsah a prijatie operačných programov v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti

2.   Operačný program vymedzuje:

[...]

| c) | príspevok k integrovanej stratégii územného rozvoja stanovenej v zmluve o partnerstve vrátane:






  i) | mechanizmov, ktoré zabezpečujú koordináciu medzi fondmi, EPFRV, EFNRH a inými finančnými nástrojmi Únie a vnútroštátnymi finančnými nástrojmi a s EIB; |
| --- | --- | --- |

c)

príspevok k integrovanej stratégii územného rozvoja stanovenej v zmluve o partnerstve vrátane:

i)

mechanizmov, ktoré zabezpečujú koordináciu medzi fondmi, EPFRV, EFNRH a inými finančnými nástrojmi Únie a vnútroštátnymi finančnými nástrojmi a s EIB;

| ii) | v príslušných prípadoch plánovaného integrovaného prístupu pre územný rozvoj mestských, vidieckych, pobrežných a rybolovných oblastí a oblastí s osobitnými územnými vlastnosťami, najmä vykonávacích opatrení pre články 28 a 29; |
| --- | --- |

ii)

v príslušných prípadoch plánovaného integrovaného prístupu pre územný rozvoj mestských, vidieckych, pobrežných a rybolovných oblastí a oblastí s osobitnými územnými vlastnosťami, najmä vykonávacích opatrení pre články 28 a 29;

| iii) | zoznamu miest, v ktorých sa uskutočnia integrované akcie na zabezpečenie trvalo udržateľného rozvoja miest; orientačnej výšky ročnej podpory pridelenej z EFRR na tieto akcie vrátane finančných prostriedkov udelených mestám na riadenie v zmysle článku 7 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. [EFRR] a orientačnej výšky ročnej podpory pridelenej z ESF na integrované akcie; |
| --- | --- |

iii)

zoznamu miest, v ktorých sa uskutočnia integrované akcie na zabezpečenie trvalo udržateľného rozvoja miest; orientačnej výšky ročnej podpory pridelenej z EFRR na tieto akcie vrátane finančných prostriedkov udelených mestám na riadenie v zmysle článku 7 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. [EFRR] a orientačnej výšky ročnej podpory pridelenej z ESF na integrované akcie;

| iv) | vymedzenia oblastí, v ktorých sa zavedie miestny rozvoj riadený spoločenstvom; |
| --- | --- |

iv)

vymedzenia oblastí, v ktorých sa zavedie miestny rozvoj riadený spoločenstvom;

| v) | opatrení pre medziregionálne a nadnárodné akcie, ktorých príjemcovia sa nachádzajú aspoň v jednom členskom štáte; |
| --- | --- |

v)

opatrení pre medziregionálne a nadnárodné akcie, ktorých príjemcovia sa nachádzajú aspoň v jednom členskom štáte;

| vi) | |
| --- | --- |

vi)

vii)

| vii) | prípadného prínosu plánovaných opatrení k stratégiám pre makroregióny a stratégiám pre prímorské oblasti |
| --- | --- |

prípadného prínosu plánovaných opatrení k stratégiám pre makroregióny a stratégiám pre prímorské oblasti

| | prínos k integrovanej stratégii stanovenej v zmluve o partnerstve na riešenie osobitných potrieb zemepisných oblastí najviac postihnutých chudobou alebo potrieb cieľových skupín, ktorým najviac hrozí diskriminácia alebo vylúčenie, s osobitným dôrazom na marginalizované skupiny obyvateľstva, a orientačné pridelené finančné prostriedky;
  [...] |
| --- | --- |

prínos k integrovanej stratégii stanovenej v zmluve o partnerstve na riešenie osobitných potrieb zemepisných oblastí najviac postihnutých chudobou alebo potrieb cieľových skupín, ktorým najviac hrozí diskriminácia alebo vylúčenie, s osobitným dôrazom na marginalizované skupiny obyvateľstva, a orientačné pridelené finančné prostriedky;

[...]

| ) | vykonávacie ustanovenia pre operačný program vrátane:






  i) | identifikácie , riadiaceho orgánu, prípadne certifikačného orgánu a orgánu auditu; |
| --- | --- | --- |

)

vykonávacie ustanovenia pre operačný program vrátane:

i)

identifikácie , riadiaceho orgánu, prípadne certifikačného orgánu a orgánu auditu;

| ii) | identifikáciu orgánu, ktorému má Komisia poukazovať platby. |
| --- | --- |

ii)

identifikáciu orgánu, ktorému má Komisia poukazovať platby.

Zdôvodnenie

Návrh Komisie stanoviť presný počet miest je príliš normatívny. Preto sa navrhuje, aby bol zoznam len orientačný. Okrem by tento zoznam mal byť zostavený v spolupráci miestnymi a regionálnymi orgánmi.

Navrhujeme začleniť písmeno d) pod písmeno c) (ako viii), ktoré tak bude vyčerpávajúce, pokiaľ ide o integrovaný prístup, a v súlade s pozmeňovacím návrhom k článku 64 ods. 3 navrhujeme vypustiť odkaz na externý akreditačný orgán.

Pozmeňovací návrh 49

Článok 91, ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Informácie, ktoré sa majú predkladať Komisii
  2.   Veľké projekty predložené Komisii na schválenie musia byť na zozname veľkých projektov operačného programu. Členský štát alebo riadiaci orgán skontroluje zoznam dva roky po prijatí operačného programu. Na žiadosť členského štátu možno zoznam upraviť v súlade s postupom uvedeným v článku 26 ods. 2, najmä s cieľom zahrnúť veľké projekty s očakávaným termínom ukončenia do konca roku 2022. | Informácie, ktoré sa majú predkladať Komisii
  2.   Veľké projekty predložené Komisii na schválenie musia byť na zozname veľkých projektov operačného programu. projekty do konca roku 2022. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Informácie, ktoré sa majú predkladať Komisii

2.   Veľké projekty predložené Komisii na schválenie musia byť na zozname veľkých projektov operačného programu. Členský štát alebo riadiaci orgán skontroluje zoznam dva roky po prijatí operačného programu. Na žiadosť členského štátu možno zoznam upraviť v súlade s postupom uvedeným v článku 26 ods. 2, najmä s cieľom zahrnúť veľké projekty s očakávaným termínom ukončenia do konca roku 2022.

Informácie, ktoré sa majú predkladať Komisii

2.   Veľké projekty predložené Komisii na schválenie musia byť na zozname veľkých projektov operačného programu. projekty do konca roku 2022.

Zdôvodnenie

Výbor regiónov si želá, aby sa veľké projekty predložené v priebehu programového obdobia mohli začať tak, ako sa navrhuje v rámci aktuálneho programovania bez toho, aby sa muselo čakať na schválenie Komisie. Výbor žiada, aby výdavky mohli byť vykázané už pred schválením veľkého projektu Komisiou s cieľom zabrániť oneskoreniu začiatku činností.

Pozmeňovací návrh 50

Článok 93, ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Spoločný akčný plán je operácia definovaná a riadená v súvislosti s výstupmi a výsledkami, ktoré má dosiahnuť. Zahŕňa skupinu projektov, ktoré nepredstavujú tvorbu infraštruktúry, za ktorých vykonávanie zodpovedá príjemca v rámci operačného programu alebo operačných programov. Členský štát a Komisia sa dohodnú na výstupocha výsledkoch spoločného akčného plánu, ktoré budú prispievať k dosahovaniu osobitných cieľov operačných programov a predstavovať základ pre podporu z fondov. Výsledky predstavujú priame účinky spoločného akčného plánu. Príjemcom je verejný právny subjekt. Spoločné akčné plány sa nepovažujú za veľké projekty. | 1.   Spoločný akčný plán je operácia definovaná a riadená v súvislosti s výstupmi a výsledkami, ktoré má dosiahnuť. Zahŕňa skupinu projektov, za ktorých vykonávanie zodpovedá príjemca v rámci operačného programu alebo operačných programov. Členský štát a Komisia sa dohodnú na výstupoch a výsledkoch spoločného akčného plánu, ktoré budú prispievať k dosahovaniu osobitných cieľov operačných programov a predstavovať základ pre podporu z fondov. Výsledky predstavujú priame účinky spoločného akčného plánu. Príjemcom je verejný právny subjekt. Spoločné akčné plány sa nepovažujú za veľké projekty. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Spoločný akčný plán je operácia definovaná a riadená v súvislosti s výstupmi a výsledkami, ktoré má dosiahnuť. Zahŕňa skupinu projektov, ktoré nepredstavujú tvorbu infraštruktúry, za ktorých vykonávanie zodpovedá príjemca v rámci operačného programu alebo operačných programov. Členský štát a Komisia sa dohodnú na výstupocha výsledkoch spoločného akčného plánu, ktoré budú prispievať k dosahovaniu osobitných cieľov operačných programov a predstavovať základ pre podporu z fondov. Výsledky predstavujú priame účinky spoločného akčného plánu. Príjemcom je verejný právny subjekt. Spoločné akčné plány sa nepovažujú za veľké projekty.

1.   Spoločný akčný plán je operácia definovaná a riadená v súvislosti s výstupmi a výsledkami, ktoré má dosiahnuť. Zahŕňa skupinu projektov, za ktorých vykonávanie zodpovedá príjemca v rámci operačného programu alebo operačných programov. Členský štát a Komisia sa dohodnú na výstupoch a výsledkoch spoločného akčného plánu, ktoré budú prispievať k dosahovaniu osobitných cieľov operačných programov a predstavovať základ pre podporu z fondov. Výsledky predstavujú priame účinky spoločného akčného plánu. Príjemcom je verejný právny subjekt. Spoločné akčné plány sa nepovažujú za veľké projekty.

Zdôvodnenie

Výbor zdôrazňuje, že spoločný akčný plán uľahčuje najmä čerpanie finančných prostriedkov z ESF v rámci presne vymedzených činností. Vyjadruje však ľútosť nad tým, že pre EFRR je využívanie tohto mechanizmu ťažké, pretože sú vylúčené infraštruktúrne projekty.

Pozmeňovací návrh 51

Článok 93, ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 93
  Rozsah pôsobnosti
  2.   Verejná podpora pridelená na spoločný akčný plán predstavuje minimálne 10 000 000 EUR alebo 20 % verejnej podpory vyčlenenej na operačný program alebo operačné programy podľa toho, ktorá suma je nižšia. | Článok 93
  Rozsah pôsobnosti
  2.   Verejná podpora pridelená na spoločný akčný plán predstavuje minimálne 000000 EUR alebo % verejnej podpory vyčlenenej na operačný program alebo operačné programy podľa toho, ktorá suma je nižšia. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 93

Rozsah pôsobnosti

2.   Verejná podpora pridelená na spoločný akčný plán predstavuje minimálne 10 000 000 EUR alebo 20 % verejnej podpory vyčlenenej na operačný program alebo operačné programy podľa toho, ktorá suma je nižšia.

Článok 93

Rozsah pôsobnosti

2.   Verejná podpora pridelená na spoločný akčný plán predstavuje minimálne 000000 EUR alebo % verejnej podpory vyčlenenej na operačný program alebo operačné programy podľa toho, ktorá suma je nižšia.

Zdôvodnenie

Prevláda názor, že nižšia prahová hranica dokáže vhodnejšie zabezpečiť primeranosť tohto nástroja dostupnej kritickej mase. Treba však poznamenať, že ide o právne stanovené minimum a v mnohých členských štátoch bude prahová hodnota dohodnutá v procese rokovaní podstatne vyššia.

Pozmeňovací návrh 52

Článok 102, ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Prenos finančných údajov
  1.   Riadiaci orgán zašle Komisii na monitorovacie účely do 31. januára, 30. apríla, 31. júla a 31. októbra elektronickou poštou pre každý operačný program a podľa prioritnej osi:






  a) | celkové a verejné oprávnené náklady na operácie a počet operácií vybraných na podporu; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Prenos finančných údajov

1.   Riadiaci orgán zašle Komisii na monitorovacie účely do 31. januára, 30. apríla, 31. júla a 31. októbra elektronickou poštou pre každý operačný program a podľa prioritnej osi:

a)

celkové a verejné oprávnené náklady na operácie a počet operácií vybraných na podporu;

| b) | celkové a verejné oprávnené náklady vyplývajúce zo zmlúv alebo iných právnych záväzkov prijatých príjemcami v rámci vykonávania operácií vybraných na podporu; |
| --- | --- |

b)

celkové a verejné oprávnené náklady vyplývajúce zo zmlúv alebo iných právnych záväzkov prijatých príjemcami v rámci vykonávania operácií vybraných na podporu;

| c) | celkové oprávnené náklady deklarované príjemcami riadiacemu orgánu. |
| --- | --- |

c)

celkové oprávnené náklady deklarované príjemcami riadiacemu orgánu.

Prenos finančných údajov

1.   Riadiaci orgán zašle Komisii na monitorovacie účely do 31. januára , 31. júla elektronickou poštou pre každý operačný program a podľa prioritnej osi:

| a) | celkové a verejné oprávnené náklady na operácie a počet operácií vybraných na podporu; |
| --- | --- |

a)

celkové a verejné oprávnené náklady na operácie a počet operácií vybraných na podporu;

| b) | celkové a verejné oprávnené náklady vyplývajúce zo zmlúv alebo iných právnych záväzkov prijatých príjemcami ; |
| --- | --- |

b)

celkové a verejné oprávnené náklady vyplývajúce zo zmlúv alebo iných právnych záväzkov prijatých príjemcami ;

| c) | celkové oprávnené náklady deklarované príjemcami riadiacemu orgánu. |
| --- | --- |

c)

celkové oprávnené náklady deklarované príjemcami riadiacemu orgánu.

Zdôvodnenie

Výbor by chcel zjednodušiť zasielanie finančných údajov a znížiť ho zo 4-krát na 2-krát za rok. Rovnako aj zasielanie informácií týkajúcich sa vybraných operácií. Odovzdávať by sa mali len údaje o celkových oprávnených nákladoch, verejných oprávnených nákladoch, zmluvách a iných právnych záväzkoch medzi riadiacimi orgánmi a príjemcami.

Pozmeňovací návrh 53

Článok 105

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Informovanie a publicita
  1.   Členské štáty a riadiace orgány zodpovedajú za:






  (a) | zabezpečenie vytvorenia jednej webovej stránky alebo jedného webového portálu, ktorý bude poskytovať informácie o všetkých operačných programoch v danom členskom štáte a prístupe k nim; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Informovanie a publicita

1.   Členské štáty a riadiace orgány zodpovedajú za:

(a)

zabezpečenie vytvorenia jednej webovej stránky alebo jedného webového portálu, ktorý bude poskytovať informácie o všetkých operačných programoch v danom členskom štáte a prístupe k nim;

| (b) | informovanie potenciálnych príjemcov o možnostiach financovania v rámci operačných programov; |
| --- | --- |

(b)

informovanie potenciálnych príjemcov o možnostiach financovania v rámci operačných programov;

| (c) | informovanie občanov Únie o úlohe a úspechoch fondov prostredníctvom informačných a komunikačných akcií podávajúcich informácie o výsledkoch a vplyve zmlúv o partnerstve, operačných programov a operácií. |
| --- | --- |

(c)

informovanie občanov Únie o úlohe a úspechoch fondov prostredníctvom informačných a komunikačných akcií podávajúcich informácie o výsledkoch a vplyve zmlúv o partnerstve, operačných programov a operácií.

2.   S cieľom zabezpečiť transparentnosť podpory udeľovanej z fondov, členské štáty spravujú zoznam operácií operačného programu a fondov vo formáte CSV alebo XML, ktorý je dostupný na jednotnej webovej stránke alebo jednotnom webovom portáli, na ktorom je k dispozícii zoznam a zhrnutie všetkých operačných programov v tomto členskom štáte.

Tento zoznam operácií sa aktualizuje aspoň každé tri mesiace.

Informácie, ktoré musia byť minimálne uvedené v tomto zozname operácií, sú stanovené v prílohe V.

Informovanie a publicita

1.   Členské štáty a riadiace orgány zodpovedajú za:

| (a) | zabezpečenie vytvorenia jednej webovej stránky alebo jedného webového portálu, ktorý bude poskytovať informácie o všetkých operačných programoch v danom členskom štáte a prístupe k nim; |
| --- | --- |

(a)

zabezpečenie vytvorenia jednej webovej stránky alebo jedného webového portálu, ktorý bude poskytovať informácie o všetkých operačných programoch v danom členskom štáte a prístupe k nim;

| (b) | informovanie potenciálnych príjemcov o možnostiach financovania v rámci operačných programov; |
| --- | --- |

(b)

informovanie potenciálnych príjemcov o možnostiach financovania v rámci operačných programov;

| (c) | informovanie občanov Únie o úlohe a úspechoch fondov prostredníctvom informačných a komunikačných akcií podávajúcich informácie o výsledkoch a vplyve zmlúv o partnerstve, operačných programov a operácií. |
| --- | --- |

(c)

informovanie občanov Únie o úlohe a úspechoch fondov prostredníctvom informačných a komunikačných akcií podávajúcich informácie o výsledkoch a vplyve zmlúv o partnerstve, operačných programov a operácií.

2.

.   S cieľom zabezpečiť transparentnosť podpory udeľovanej z fondov, členské štáty spravujú zoznam operácií operačného programu a fondov vo formáte CSV alebo XML, ktorý je dostupný na jednotnej webovej stránke alebo jednotnom webovom portáli, na ktorom je k dispozícii zoznam a zhrnutie všetkých operačných programov v tomto členskom štáte.

Tento zoznam operácií sa aktualizuje aspoň každých šesť mesiacov.

Informácie, ktoré musia byť minimálne uvedené v tomto zozname operácií, sú stanovené v prílohe V.

Zdôvodnenie

Nariadenia by mali umožniť spoločné aktivity na zvýšenie povedomia organizované Európskou komisiou a Výborom regiónov s cieľom podporiť regionálne a miestne orgány pri vysvetľovaní fungovania súdržnosti a síce pred realizáciou, počas realizácie a po jej ukončení. Výbor regiónov by mal mať možnosť podporiť úsilie miestnych a regionálnych orgánov ako príjemcov pomoci z fondu súdržnosti a zároveň politických inštitúcií, od ktorých sa požadujú výsledky priamo v teréne. Mal by teda mať prostriedky vysvetliť občanom, ako sú tieto fondy využívané v regiónoch a mestách a aká je úloha Európskej únie v tomto procese.

Výbor by okrem toho chcel zjednodušiť postupy informovania a zverejňovania. Aktualizovať zoznam operácii dvakrát za rok sa mu preto javí ako postačujúce.

Pozmeňovací návrh 54

Článok110, ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Vymedzenie podielov spolufinancovania
  Podiel spolufinancovania na úrovni každej prioritnej osi operačných programov v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti nesmie byť vyšší ako:






  (a) | 85 % pre Kohézny fond; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Vymedzenie podielov spolufinancovania

Podiel spolufinancovania na úrovni každej prioritnej osi operačných programov v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti nesmie byť vyšší ako:

(a)

85 % pre Kohézny fond;

| (b) | 85 % v prípade menej rozvinutých regiónov členských štátov, ktorých priemerný HDP na obyvateľa za obdobie rokov 2007 až 2009 bol nižší ako 85 % priemerného HDP krajín EÚ-27 počas rovnakého obdobia, a v prípade najvzdialenejších regiónov; |
| --- | --- |

(b)

85 % v prípade menej rozvinutých regiónov členských štátov, ktorých priemerný HDP na obyvateľa za obdobie rokov 2007 až 2009 bol nižší ako 85 % priemerného HDP krajín EÚ-27 počas rovnakého obdobia, a v prípade najvzdialenejších regiónov;

| (c) | 80 % v prípade iných menej rozvinutých regiónov členských štátov ako tých, ktoré sú uvedené v písmene b), oprávnených na prechodný režim financovania z Kohézneho fondu 1. januára 2014; |
| --- | --- |

(c)

80 % v prípade iných menej rozvinutých regiónov členských štátov ako tých, ktoré sú uvedené v písmene b), oprávnených na prechodný režim financovania z Kohézneho fondu 1. januára 2014;

| (d) | 75 % v prípade iných menej rozvinutých regiónov členských štátov ako tých, ktoré sú uvedené v písmenách b) a c), a v prípade všetkých regiónov, ktorých HDP na obyvateľa v období rokov 2007 – 2013 bol nižší ako 75 % priemerného HDP krajín EÚ-25 v referenčnom období, ale ktorých HDP na obyvateľa je vyšší ako 75 % priemerného HDP krajín EÚ-27; |
| --- | --- |

(d)

75 % v prípade iných menej rozvinutých regiónov členských štátov ako tých, ktoré sú uvedené v písmenách b) a c), a v prípade všetkých regiónov, ktorých HDP na obyvateľa v období rokov 2007 – 2013 bol nižší ako 75 % priemerného HDP krajín EÚ-25 v referenčnom období, ale ktorých HDP na obyvateľa je vyšší ako 75 % priemerného HDP krajín EÚ-27;

| (e) | 60 % v prípade iných regiónov s prechodným financovaním ako tých, ktoré sú uvedené v písmene d); |
| --- | --- |

(e)

60 % v prípade iných regiónov s prechodným financovaním ako tých, ktoré sú uvedené v písmene d);

| (f) | 50 % v prípade iných rozvinutejších regiónov ako tých, ktoré sú uvedené v písmene d). |
| --- | --- |

(f)

50 % v prípade iných rozvinutejších regiónov ako tých, ktoré sú uvedené v písmene d).

Podiel spolufinancovania na úrovni každej prioritnej osi operačných programov v rámci cieľa Európska územná spolupráca nesmie byť vyšší ako 75 %.

Vymedzenie podielov spolufinancovania

Podiel spolufinancovania na úrovni každej prioritnej osi operačných programov v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti nesmie byť vyšší ako:

| (a) | 85 % pre Kohézny fond; |
| --- | --- |

(a)

85 % pre Kohézny fond;

| (b) | 85 % v prípade menej rozvinutých regiónov členských štátov, ktorých priemerný HDP na obyvateľa za obdobie rokov 2007 až 2009 bol nižší ako 85 % priemerného HDP krajín EÚ-27 počas rovnakého obdobia, a v prípade najvzdialenejších regiónov; |
| --- | --- |

(b)

85 % v prípade menej rozvinutých regiónov členských štátov, ktorých priemerný HDP na obyvateľa za obdobie rokov 2007 až 2009 bol nižší ako 85 % priemerného HDP krajín EÚ-27 počas rovnakého obdobia, a v prípade najvzdialenejších regiónov;

| (c) | 80 % v prípade iných menej rozvinutých regiónov členských štátov ako tých, ktoré sú uvedené v písmene b), oprávnených na prechodný režim financovania z Kohézneho fondu 1. januára 2014; |
| --- | --- |

(c)

80 % v prípade iných menej rozvinutých regiónov členských štátov ako tých, ktoré sú uvedené v písmene b), oprávnených na prechodný režim financovania z Kohézneho fondu 1. januára 2014;

| (d) | 75 % v prípade iných menej rozvinutých regiónov členských štátov ako tých, ktoré sú uvedené v písmenách b) a c), a v prípade všetkých regiónov, ktorých HDP na obyvateľa v období rokov 2007 – 2013 bol nižší ako 75 % priemerného HDP krajín EÚ-25 v referenčnom období, ale ktorých HDP na obyvateľa je vyšší ako 75 % priemerného HDP krajín EÚ-27; |
| --- | --- |

(d)

75 % v prípade iných menej rozvinutých regiónov členských štátov ako tých, ktoré sú uvedené v písmenách b) a c), a v prípade všetkých regiónov, ktorých HDP na obyvateľa v období rokov 2007 – 2013 bol nižší ako 75 % priemerného HDP krajín EÚ-25 v referenčnom období, ale ktorých HDP na obyvateľa je vyšší ako 75 % priemerného HDP krajín EÚ-27;

| (e) | 60 % v prípade iných regiónov s prechodným financovaním ako tých, ktoré sú uvedené v písmene d); |
| --- | --- |

(e)

60 % v prípade iných regiónov s prechodným financovaním ako tých, ktoré sú uvedené v písmene d);

| (f) | 50 % v prípade iných rozvinutejších regiónov ako tých, ktoré sú uvedené v písmene d). |
| --- | --- |

(f)

50 % v prípade iných rozvinutejších regiónov ako tých, ktoré sú uvedené v písmene d).

Podiel spolufinancovania operačných programov v rámci cieľa Európska územná spolupráca nesmie byť vyšší ako  %.

Zdôvodnenie

Navrhovaná miera spolufinancovania 75 % pre operačné programy v rámci cieľa Európska územná spolupráca je nižšia než miera spolufinancovania pre menej rozvinuté regióny v rámci cieľa Investície pre rast a zamestnanosť. Táto nižšia miera spolufinancovania robí programy Európskej územnej spolupráce v týchto menej rozvinutých regiónoch neatraktívne. Výbor regiónov preto nesúhlasí s tím, aby programy Európskej územnej spolupráce boli spolufinancované nižším podielom než 75 %. Výbor regiónov považuje takýto rozdiel za neopodstatnený a požaduje stanovenie miery spolufinancovania pre obidva ciele rovnako na 85 %. Pre udržanie kvality spolupráce je potrebné zachovať súčasné podmienky stanovené v Nariadení Rady (ES) 1083/2006 (všeobecné nariadenie), článok 53, ods. 3 a ods. 4 – citácia:

„3.   V prípade operačných programov v rámci cieľa Európska územná spolupráca, pri ktorých aspoň jeden účastník patrí k členskému štátu, ktorého HDP na obyvateľa v období rokov 2001 – 2003 bol nižší ako 85 % priemeru EÚ 25 v tom istom období, príspevok z EFRR neprekročí 85 % oprávnených výdavkov. Príspevok z EFRR na všetky ostatné operačné programy neprekročí 75 % oprávnených výdavkov spolufinancovaných z EFRR.

4.   Príspevok z fondov na úrovni prioritnej osi nepodlieha maximálnym hodnotám stanoveným v odseku 3 a v prílohe III. Tento sa však stanoví tak, aby sa dodržala maximálna výška príspevku z fondov a maximálny podiel príspevku z jednotlivých fondov stanovený na úrovni operačného programu.“

Výbor regiónov zároveň nepovažuje za vhodné, aby maximálna miera spolufinancovania bola stanovená na úrovni každej prioritnej osi. Toto opatrenie neumožňuje diferencovať výšku spolufinancovania v rámci jednotlivých prioritných osí s cieľom motivovať príjemcov k plneniu niektorých strategických priorít.

Pozmeňovací návrh 55

Pozmeňovací návrh 55

Článok111, ods. 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Zmena podielov spolufinancovania
  (4)   pokrytie oblastí s nepriaznivými a trvalo znevýhodnenými prírodnými a demografickými podmienkami, ktoré sú definované takto:






  (a) | ostrovné členské štáty oprávnené v rámci Kohézneho fondu a iné ostrovy s výnimkou tých, na ktorých je umiestnený kapitál členského štátu alebo ktoré majú pevné spojenie s pevninou; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zmena podielov spolufinancovania

(4)   pokrytie oblastí s nepriaznivými a trvalo znevýhodnenými prírodnými a demografickými podmienkami, ktoré sú definované takto:

(a)

ostrovné členské štáty oprávnené v rámci Kohézneho fondu a iné ostrovy s výnimkou tých, na ktorých je umiestnený kapitál členského štátu alebo ktoré majú pevné spojenie s pevninou;

| (b) | horské oblasti vymedzené vnútroštátnymi právnymi predpismi členského štátu; |
| --- | --- |

(b)

horské oblasti vymedzené vnútroštátnymi právnymi predpismi členského štátu;

| (c) | riedko (menej ako 50 obyvateľov na km2) a veľmi riedko (menej ako 8 obyvateľov na km2) osídlené oblasti. |
| --- | --- |

(c)

riedko (menej ako 50 obyvateľov na km2) a veľmi riedko (menej ako 8 obyvateľov na km2) osídlené oblasti.

2

2

Zmena podielov spolufinancovania

(4)   pokrytie oblastí s nepriaznivými a trvalo znevýhodnenými prírodnými a demografickými podmienkami, ktoré sú definované takto:

| (a) | ostrovné členské štáty oprávnené v rámci Kohézneho fondu a iné ostrovy s výnimkou tých, na ktorých je umiestnený kapitál členského štátu alebo ktoré majú pevné spojenie s pevninou; |
| --- | --- |

(a)

ostrovné členské štáty oprávnené v rámci Kohézneho fondu a iné ostrovy s výnimkou tých, na ktorých je umiestnený kapitál členského štátu alebo ktoré majú pevné spojenie s pevninou;

| (b) | horské oblasti vymedzené vnútroštátnymi právnymi predpismi členského štátu; |
| --- | --- |

(b)

horské oblasti vymedzené vnútroštátnymi právnymi predpismi členského štátu;

| (c) | riedko (menej ako 50 obyvateľov na km2) a veľmi riedko (menej ako 8 obyvateľov na km2) osídlené oblasti |
| --- | --- |

(c)

riedko (menej ako 50 obyvateľov na km2) a veľmi riedko (menej ako 8 obyvateľov na km2) osídlené oblasti

2

2

| | r. |
| --- | --- |

r.

Pozmeňovací návrh 56

Pozmeňovací návrh 56

Článok112, ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Zodpovednosti členských štátov
  2.   Členské štáty predchádzajú, zisťujú a opravujú nezrovnalosti a vymáhajú neoprávnene vyplatené sumy spolu s úrokmi z omeškania. O týchto nezrovnalostiach, ako aj o priebežnom pokroku súvisiacich správnych a súdnych konaní informujú Komisiu. | Zodpovednosti členských štátov
  2.   Členské štáty a vymáhajú neoprávnene vyplatené sumy spolu s úrokmi z omeškania. O týchto nezrovnalostiach, ako aj o priebežnom pokroku súvisiacich správnych a súdnych konaní informujú Komisiu. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zodpovednosti členských štátov

2.   Členské štáty predchádzajú, zisťujú a opravujú nezrovnalosti a vymáhajú neoprávnene vyplatené sumy spolu s úrokmi z omeškania. O týchto nezrovnalostiach, ako aj o priebežnom pokroku súvisiacich správnych a súdnych konaní informujú Komisiu.

Zodpovednosti členských štátov

2.   Členské štáty a vymáhajú neoprávnene vyplatené sumy spolu s úrokmi z omeškania. O týchto nezrovnalostiach, ako aj o priebežnom pokroku súvisiacich správnych a súdnych konaní informujú Komisiu.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vítam spresnenie textu Komisie, ale myslím si, že nie je vhodné obmedziť vytvorenie systémov elektronickej výmeny údajov výlučne na verejných príjemcov.

Pozmeňovací návrh 57

Pozmeňovací návrh 57

Článok113, ods. 7

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Určenie orgánov
      [...]5.   Za predpokladu splnenia zásady oddelenia funkcií môže pre cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti riadiaci orgán, v príslušných prípadoch certifikačný orgán a orgán auditu tvoriť súčasť toho istého orgánu alebo subjektu verejnej správy. V prípade tých operačných programov, ktorých celková výška podpory pridelená z fondov presahuje 250 000 000 EUR, nemôže byť orgán auditu súčasťou toho istého orgánu alebo subjektu verejnej správy ako riadiaci orgán.
  7.   Členský štát alebo riadiaci orgán môže poveriť riadením časti operačného programu sprostredkovateľský orgán formou písomnej dohody uzavretej medzi sprostredkovateľským subjektom a členským štátom alebo riadiacim orgánom („globálny grant“). Sprostredkovateľský subjekt poskytne záruky svojej solventnosti a spôsobilosti v príslušnej oblasti, ako aj v administratívnom a finančnom riadení. | Určenie orgánov
      [...]5.   Za predpokladu splnenia zásady oddelenia funkcií môže pre cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti riadiaci orgán, v príslušných prípadoch certifikačný orgán a orgán auditu tvoriť súčasť toho istého orgánu alebo subjektu verejnej správy.
  7.   Členský štát alebo riadiaci orgán môže poveriť riadením časti operačného programu sprostredkovateľský orgán formou písomnej dohody uzavretej medzi sprostredkovateľským subjektom a členským štátom alebo riadiacim orgánom („globálny grant“). Sprostredkovateľský subjekt poskytne záruky svojej solventnosti a spôsobilosti v príslušnej oblasti, ako aj v administratívnom a finančnom riadení. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Určenie orgánov

5.   Za predpokladu splnenia zásady oddelenia funkcií môže pre cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti riadiaci orgán, v príslušných prípadoch certifikačný orgán a orgán auditu tvoriť súčasť toho istého orgánu alebo subjektu verejnej správy. V prípade tých operačných programov, ktorých celková výška podpory pridelená z fondov presahuje 250 000 000 EUR, nemôže byť orgán auditu súčasťou toho istého orgánu alebo subjektu verejnej správy ako riadiaci orgán.

7.   Členský štát alebo riadiaci orgán môže poveriť riadením časti operačného programu sprostredkovateľský orgán formou písomnej dohody uzavretej medzi sprostredkovateľským subjektom a členským štátom alebo riadiacim orgánom („globálny grant“). Sprostredkovateľský subjekt poskytne záruky svojej solventnosti a spôsobilosti v príslušnej oblasti, ako aj v administratívnom a finančnom riadení.

Určenie orgánov

5.   Za predpokladu splnenia zásady oddelenia funkcií môže pre cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti riadiaci orgán, v príslušných prípadoch certifikačný orgán a orgán auditu tvoriť súčasť toho istého orgánu alebo subjektu verejnej správy.

7.   Členský štát alebo riadiaci orgán môže poveriť riadením časti operačného programu sprostredkovateľský orgán formou písomnej dohody uzavretej medzi sprostredkovateľským subjektom a členským štátom alebo riadiacim orgánom („globálny grant“). Sprostredkovateľský subjekt poskytne záruky svojej solventnosti a spôsobilosti v príslušnej oblasti, ako aj v administratívnom a finančnom riadení.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Bolo by lepšie zachovať súčasný systém, podľa ktorého môže byť orgán auditu súčasťou toho istého orgánu verejnej správy ako riadiaci orgán, a to aj v prípade programov, pri ktorých celková výška podpory pridelená z fondov presahuje 250 000 000 EUR

Výbor regiónov sa tiež nazdáva, že požadované záruky by sa nemali týkať prípadov, keď sprostredkovateľský subjekt je verejnoprávnym subjektom.

Pozmeňovací návrh 58

Pozmeňovací návrh 58

Článok114, ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Funkcie riadiaceho orgánu
  2.   Pokiaľ ide o programové riadenie operačného programu, riadiaci orgán:






  (a) | podporuje prácu monitorovacieho výboru a poskytuje mu informácie, ktoré potrebuje na vykonávanie úloh, a to najmä údaje o pokroku operačného programu v dosahovaní cieľov, finančné údaje a údaje týkajúce sa ukazovateľov a čiastkových cieľov; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Funkcie riadiaceho orgánu

2.   Pokiaľ ide o programové riadenie operačného programu, riadiaci orgán:

(a)

podporuje prácu monitorovacieho výboru a poskytuje mu informácie, ktoré potrebuje na vykonávanie úloh, a to najmä údaje o pokroku operačného programu v dosahovaní cieľov, finančné údaje a údaje týkajúce sa ukazovateľov a čiastkových cieľov;

| (b) | zostavuje a po schválení monitorovacím výborom predkladá výročnú a záverečnú správu o vykonávaní Komisii; |
| --- | --- |

(b)

zostavuje a po schválení monitorovacím výborom predkladá výročnú a záverečnú správu o vykonávaní Komisii;

| (c) | sprístupňuje sprostredkovateľským subjektom a príjemcom informácie, ktoré sa dotýkajú vykonávania ich úloh a vykonávania ich operácií; |
| --- | --- |

(c)

sprístupňuje sprostredkovateľským subjektom a príjemcom informácie, ktoré sa dotýkajú vykonávania ich úloh a vykonávania ich operácií;

| (d) | vybuduje systém na zaznamenávanie a uchovávanie údajov v elektronickej podobe o každej operácii, ktoré sú potrebné na monitorovanie, finančné riadenie, preverovanie a audit, vrátane v prípade potreby údajov o jednotlivých účastníkoch operácií; |
| --- | --- |

(d)

vybuduje systém na zaznamenávanie a uchovávanie údajov v elektronickej podobe o každej operácii, ktoré sú potrebné na monitorovanie, finančné riadenie, preverovanie a audit, vrátane v prípade potreby údajov o jednotlivých účastníkoch operácií;

| (e) | zabezpečuje, aby údaje uvedené v písmene d) boli zozbierané, vložené a uložené do systému a aby údaje o ukazovateľoch boli rozdelené podľa pohlavia v prípadoch, keď to vyžaduje príloha I k nariadeniu o ESF. |
| --- | --- |

(e)

zabezpečuje, aby údaje uvedené v písmene d) boli zozbierané, vložené a uložené do systému a aby údaje o ukazovateľoch boli rozdelené podľa pohlavia v prípadoch, keď to vyžaduje príloha I k nariadeniu o ESF.

Funkcie riadiaceho orgánu

2.   Pokiaľ ide o programové riadenie operačného programu, riadiaci orgán:

| (a) | podporuje prácu monitorovacieho výboru a poskytuje mu informácie, ktoré potrebuje na vykonávanie úloh, a to najmä údaje o pokroku operačného programu v dosahovaní cieľov, finančné údaje a údaje týkajúce sa ukazovateľov a čiastkových cieľov; |
| --- | --- |

(a)

podporuje prácu monitorovacieho výboru a poskytuje mu informácie, ktoré potrebuje na vykonávanie úloh, a to najmä údaje o pokroku operačného programu v dosahovaní cieľov, finančné údaje a údaje týkajúce sa ukazovateľov a čiastkových cieľov;

| (b) | zostavuje a po schválení monitorovacím výborom predkladá výročnú a záverečnú správu o vykonávaní Komisii; |
| --- | --- |

(b)

zostavuje a po schválení monitorovacím výborom predkladá výročnú a záverečnú správu o vykonávaní Komisii;

| (c) | sprístupňuje sprostredkovateľským subjektom a príjemcom informácie, ktoré sa dotýkajú vykonávania ich úloh a vykonávania ich operácií; |
| --- | --- |

(c)

sprístupňuje sprostredkovateľským subjektom a príjemcom informácie, ktoré sa dotýkajú vykonávania ich úloh a vykonávania ich operácií;

| (d) | vybuduje systém na zaznamenávanie a uchovávanie údajov v elektronickej podobe o každej operácii, ktoré sú potrebné na monitorovanie, finančné riadenie, preverovanie a audit; |
| --- | --- |

(d)

vybuduje systém na zaznamenávanie a uchovávanie údajov v elektronickej podobe o každej operácii, ktoré sú potrebné na monitorovanie, finančné riadenie, preverovanie a audit;

| (e) | zabezpečuje, aby údaje uvedené v písmene d) boli zozbierané, vložené a uložené do systému a aby údaje o ukazovateľoch boli rozdelené podľa pohlavia v prípadoch, keď to vyžaduje príloha I k nariadeniu o ESF. |
| --- | --- |

(e)

zabezpečuje, aby údaje uvedené v písmene d) boli zozbierané, vložené a uložené do systému a aby údaje o ukazovateľoch boli rozdelené podľa pohlavia v prípadoch, keď to vyžaduje príloha I k nariadeniu o ESF.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Považujem za dôležité, uchovávať údaje týkajúce sa operácií, ktoré môžu byť z rozličných dôvodov užitočné, napríklad pri sporoch atď.

Pozmeňovací návrh 59

Pozmeňovací návrh 59

Článok 117

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 117
  Udeľovanie a odoberanie akreditácie riadiaceho orgánu a certifikačného orgánu
  1.   Akreditačný orgán prijme formálne rozhodnutie o akreditovaní tých riadiacich orgánov a certifikačných orgánov, ktoré spĺňajú akreditačné kritériá stanovené Komisiou prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkom 142.
  2.   Formálne rozhodnutie podľa odseku 1 vychádza zo správy a stanoviska nezávislého audítorského subjektu, ktorý hodnotí systém riadenia a kontroly, vrátane úlohy, ktorú v ňom zohrávajú sprostredkovateľské subjekty, a jeho súladu s článkami 62, 63, 114 a 115. Akreditačný organ zohľadní, či sú systémy riadenia a kontroly operačného programu podobné systémom zavedeným v predchádzajúcom programovom období, ako aj každý dôkaz ich efektívneho fungovania.
  3.   Členský štát predloží formálne rozhodnutie podľa odseku 1 Komisii do šiestich mesiacov od prijatia rozhodnutia, ktorým sa prijíma operačný program.
  4.   Ak celková výška podpory pridelená na operačný program z fondov presahuje 250 000 000 EUR, Komisia do dvoch mesiacov od prijatia formálneho rozhodnutia podľa odseku 1 môže požiadať o správu a stanovisko nezávislého audítorského subjektu a opis systému riadenia a kontroly.
  Komisia môže predložiť pripomienky do dvoch mesiacov od prijatia týchto dokumentov.
  Komisia pri rozhodovaní o tom, či požiada o tieto dokumenty, zohľadní, či sú systémy riadenia a kontroly operačného programu podobné systémom zavedeným v predchádzajúcom programovom období, či riadiaci orgán vykonáva aj funkciu certifikačného orgánu a každý dôkaz ich efektívneho fungovania. | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 117

Udeľovanie a odoberanie akreditácie riadiaceho orgánu a certifikačného orgánu

1.   Akreditačný orgán prijme formálne rozhodnutie o akreditovaní tých riadiacich orgánov a certifikačných orgánov, ktoré spĺňajú akreditačné kritériá stanovené Komisiou prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkom 142.

2.   Formálne rozhodnutie podľa odseku 1 vychádza zo správy a stanoviska nezávislého audítorského subjektu, ktorý hodnotí systém riadenia a kontroly, vrátane úlohy, ktorú v ňom zohrávajú sprostredkovateľské subjekty, a jeho súladu s článkami 62, 63, 114 a 115. Akreditačný organ zohľadní, či sú systémy riadenia a kontroly operačného programu podobné systémom zavedeným v predchádzajúcom programovom období, ako aj každý dôkaz ich efektívneho fungovania.

3.   Členský štát predloží formálne rozhodnutie podľa odseku 1 Komisii do šiestich mesiacov od prijatia rozhodnutia, ktorým sa prijíma operačný program.

4.   Ak celková výška podpory pridelená na operačný program z fondov presahuje 250 000 000 EUR, Komisia do dvoch mesiacov od prijatia formálneho rozhodnutia podľa odseku 1 môže požiadať o správu a stanovisko nezávislého audítorského subjektu a opis systému riadenia a kontroly.

Komisia môže predložiť pripomienky do dvoch mesiacov od prijatia týchto dokumentov.

Komisia pri rozhodovaní o tom, či požiada o tieto dokumenty, zohľadní, či sú systémy riadenia a kontroly operačného programu podobné systémom zavedeným v predchádzajúcom programovom období, či riadiaci orgán vykonáva aj funkciu certifikačného orgánu a každý dôkaz ich efektívneho fungovania.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Akreditácia riadiacich a certifikačných orgánov sa zamieta. To, že politiku súdržnosti zavádzajú do praxe členské štáty, zodpovedá zásade subsidiarity EÚ. Akreditácia štátnych orgánov inými štátnymi orgánmi v niektorých členských štátoch nie je podporená správnej judikatúre a porušuje organizačnú suverenitu členských štátov.

Pozmeňovací návrh 60

Pozmeňovací návrh 60

Článok 118, nový ods. 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Spolupráca s orgánmi auditu |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Spolupráca s orgánmi auditu

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Výbor regiónov navrhuje znovu použiť bývalý článok 74 ods. 1 z programového obdobia rokov 2007 – 2013 s cieľom dosiahnuť zjednodušenia v oblasti proporcionality kontroly.

Pozmeňovací návrh 61

Pozmeňovací návrh 61

Článok 121, ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Žiadosti o platbu
  1.   Žiadosti o platby zahŕňajú pre každú prioritnú os:






  a) | celkovú výšku oprávnených výdavkov uhradených príjemcami počas vykonávania operácií, ako ich zaúčtoval certifikačný orgán; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Žiadosti o platbu

1.   Žiadosti o platby zahŕňajú pre každú prioritnú os:

a)

celkovú výšku oprávnených výdavkov uhradených príjemcami počas vykonávania operácií, ako ich zaúčtoval certifikačný orgán;

| b) | celkovú výšku verejnej podpory získanej počas vykonávania operácií, ako ju zaúčtoval certifikačný orgán; |
| --- | --- |

b)

celkovú výšku verejnej podpory získanej počas vykonávania operácií, ako ju zaúčtoval certifikačný orgán;

| c) | zodpovedajúcu oprávnenú výšku verejnej podpory vyplatenej príjemcovi, ako ju zaúčtoval certifikačný orgán. |
| --- | --- |

c)

zodpovedajúcu oprávnenú výšku verejnej podpory vyplatenej príjemcovi, ako ju zaúčtoval certifikačný orgán.

Žiadosti o platbu

1.   Žiadosti o platby zahŕňajú pre každú prioritnú os:

| a) | celkovú výšku oprávnených výdavkov uhradených príjemcami počas vykonávania operácií, ako ich zaúčtoval certifikačný orgán; |
| --- | --- |

a)

celkovú výšku oprávnených výdavkov uhradených príjemcami počas vykonávania operácií, ako ich zaúčtoval certifikačný orgán;

| b) | celkovú výšku verejnej podpory získanej počas vykonávania operácií, ako ju zaúčtoval certifikačný orgán; |
| --- | --- |

b)

celkovú výšku verejnej podpory získanej počas vykonávania operácií, ako ju zaúčtoval certifikačný orgán;

| | |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Výbor regiónov zastáva názor, že údaje o verejnej podpore vyplatenej príjemcovi by nemali byť zahrnuté v žiadosti o platby zaslanej Komisii.

Pozmeňovací návrh 62

Pozmeňovací návrh 62

Článok 124, ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Predbežné financovanie
  1.   Prvá suma predbežného financovania sa vyplatí v splátkach takto:






  a) | v roku 2014: 2 % výšky podpory z fondov na operačný program na celé programové obdobie; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Predbežné financovanie

1.   Prvá suma predbežného financovania sa vyplatí v splátkach takto:

a)

v roku 2014: 2 % výšky podpory z fondov na operačný program na celé programové obdobie;

| b) | v roku 2015: 1 % výšky podpory z fondov na operačný program na celé programové obdobie; |
| --- | --- |

b)

v roku 2015: 1 % výšky podpory z fondov na operačný program na celé programové obdobie;

| c) | v roku 2016: 1 % výšky podpory z fondov na operačný program na celé programové obdobie. |
| --- | --- |

c)

v roku 2016: 1 % výšky podpory z fondov na operačný program na celé programové obdobie.

Ak sa operačný program prijme v roku 2015 alebo neskôr, skoršie splátky sa vyplatia v roku prijatia.

Predbežné financovanie

1.   Prvá suma predbežného financovania sa vyplatí v splátkach takto:

| a) | v roku 2014: 2 % výšky podpory z fondov na operačný program na celé programové obdobie; |
| --- | --- |

a)

v roku 2014: 2 % výšky podpory z fondov na operačný program na celé programové obdobie;

| b) | v roku 2015:  % výšky podpory z fondov na operačný program na celé programové obdobie; |
| --- | --- |

b)

v roku 2015:  % výšky podpory z fondov na operačný program na celé programové obdobie;

| c) | v roku 2016:  % výšky podpory z fondov na operačný program na celé programové obdobie. |
| --- | --- |

c)

v roku 2016:  % výšky podpory z fondov na operačný program na celé programové obdobie.

Ak sa operačný program prijme v roku 2015 alebo neskôr, skoršie splátky sa vyplatia v roku prijatia.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Výbor víta návrh žiadať od riadiacich orgánov, aby príjemcom zaplatili skôr, než požiadajú o preplatnie Komisiu. Takéto opatrenie si však vyžaduje väčšiu flexibilitu systému zálohových platieb, aby riadiace orgány mali k dispozícii dostatočné finančné prostriedky na vybavenie žiadostí príjemcov. Výbor v tejto súvislosti žiada zvýšiť množstvo finančných prostriedkov navrhovaných Komisiou, pretože by sa nimi dali zmenšiť ťažkosti, s ktorými sa v dôsledku krízy stretávajú niektoré členské krajiny, pokiaľ ide o vnútroštátnych verejných partnerov v rokovaniach.

Pozmeňovací návrh 63

Pozmeňovací návrh 63

Článok 128 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Obsah ročných účtovných závierok
  1.   Osvedčená ročná účtovná závierka každého operačného programu sa týka účtovného roka a na úrovni každej prioritnej osi obsahuje:






  (a) | celkovú výšku oprávnených výdavkov zaúčtovaných certifikačným orgánom ako uhradené príjemcami počas vykonávania operácií a príslušnú oprávnenú výšku vyplatenej verejnej podpory a celkovú výšku verejnej podpory získanej počas vykonávania operácií; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Obsah ročných účtovných závierok

1.   Osvedčená ročná účtovná závierka každého operačného programu sa týka účtovného roka a na úrovni každej prioritnej osi obsahuje:

(a)

celkovú výšku oprávnených výdavkov zaúčtovaných certifikačným orgánom ako uhradené príjemcami počas vykonávania operácií a príslušnú oprávnenú výšku vyplatenej verejnej podpory a celkovú výšku verejnej podpory získanej počas vykonávania operácií;

| (b) | vybrané a vrátené sumy v účtovnom roku, sumy, ktoré sa majú vrátiť na konci účtovného roka, sumy vrátené podľa článku 61 a nevymožiteľné sumy; |
| --- | --- |

(b)

vybrané a vrátené sumy v účtovnom roku, sumy, ktoré sa majú vrátiť na konci účtovného roka, sumy vrátené podľa článku 61 a nevymožiteľné sumy;

| (c) | pre každú prioritnú os zoznam operácií ukončených počas účtovného roka, ktoré dostali podporu z EFRR a Kohézneho fondu; |
| --- | --- |

(c)

pre každú prioritnú os zoznam operácií ukončených počas účtovného roka, ktoré dostali podporu z EFRR a Kohézneho fondu;

| (d) | pre každú prioritnú os porovnanie výdavkov uvedených podľa písmena a) a výdavkov uvedených pre ten istý účtovný rok v žiadostiach o platbu, spolu s vysvetlením všetkých rozdielov. |
| --- | --- |

(d)

pre každú prioritnú os porovnanie výdavkov uvedených podľa písmena a) a výdavkov uvedených pre ten istý účtovný rok v žiadostiach o platbu, spolu s vysvetlením všetkých rozdielov.

Obsah ročných účtovných závierok

1.

Osvedčená ročná účtovná závierka každého operačného programu sa týka účtovného roka a na úrovni každej prioritnej osi obsahuje:

| (a) | celkovú výšku oprávnených výdavkov zaúčtovaných certifikačným orgánom ako uhradené príjemcami počas vykonávania operácií a príslušnú oprávnenú výšku vyplatenej verejnej podpory a celkovú výšku verejnej podpory získanej počas vykonávania operácií; |
| --- | --- |

(a)

celkovú výšku oprávnených výdavkov zaúčtovaných certifikačným orgánom ako uhradené príjemcami počas vykonávania operácií a príslušnú oprávnenú výšku vyplatenej verejnej podpory a celkovú výšku verejnej podpory získanej počas vykonávania operácií;

| (b) | vybrané a vrátené sumy v účtovnom roku, sumy, ktoré sa majú vrátiť na konci účtovného roka, sumy vrátené podľa článku 61 a nevymožiteľné sumy; |
| --- | --- |

(b)

vybrané a vrátené sumy v účtovnom roku, sumy, ktoré sa majú vrátiť na konci účtovného roka, sumy vrátené podľa článku 61 a nevymožiteľné sumy;

| (c) | pre každú prioritnú os zoznam operácií ukončených počas účtovného roka, ktoré dostali podporu z EFRR a Kohézneho fondu; |
| --- | --- |

(c)

pre každú prioritnú os zoznam operácií ukončených počas účtovného roka, ktoré dostali podporu z EFRR a Kohézneho fondu;

| (d) | pre každú prioritnú os porovnanie výdavkov uvedených podľa písmena a) a výdavkov uvedených pre ten istý účtovný rok v žiadostiach o platbu, spolu s vysvetlením všetkých rozdielov. |
| --- | --- |

(d)

pre každú prioritnú os porovnanie výdavkov uvedených podľa písmena a) a výdavkov uvedených pre ten istý účtovný rok v žiadostiach o platbu, spolu s vysvetlením všetkých rozdielov.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Rovnako ako v prípade súčasného programovacieho obdobia by bolo vhodné, keby ročná účtovná závierka bola možnosťou, pre ktorú sa certifikačný orgán môže, ale nemusí rozhodnúť. Lehotu stanovenú v článku 75 je ťažké dodržať, keďže je veľmi krátka.

Pozmeňovací návrh 64

Pozmeňovací návrh 64

Článok 134

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pozastavenie platieb
  1.   Komisia môže pozastaviť všetky priebežné platby na úrovni prioritných osí alebo programov alebo časť z nich, ak:






  a) | existuje závažný nedostatok v systéme riadenia a kontroly operačného programu, pre ktorý neboli prijaté nápravné opatrenia; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Pozastavenie platieb

1.   Komisia môže pozastaviť všetky priebežné platby na úrovni prioritných osí alebo programov alebo časť z nich, ak:

a)

existuje závažný nedostatok v systéme riadenia a kontroly operačného programu, pre ktorý neboli prijaté nápravné opatrenia;

| b) | výdavky vo výkaze výdavkov sú spojené s nezrovnalosťou majúcou závažné finančné dôsledky, ktorá nebola napravená; |
| --- | --- |

b)

výdavky vo výkaze výdavkov sú spojené s nezrovnalosťou majúcou závažné finančné dôsledky, ktorá nebola napravená;

| c) | členský štát neprijal potrebné opatrenia na nápravu situácie, ktorá viedla k prerušeniu podľa článku 74; |
| --- | --- |

c)

členský štát neprijal potrebné opatrenia na nápravu situácie, ktorá viedla k prerušeniu podľa článku 74;

| d) | je monitorovací systém alebo údaje o spoločných a špecifických ukazovateľoch podľa článku 44 ods. 2 nedostatočnej kvality a spoľahlivosti; |
| --- | --- |

d)

je monitorovací systém alebo údaje o spoločných a špecifických ukazovateľoch podľa článku 44 ods. 2 nedostatočnej kvality a spoľahlivosti;

| e) | členský štát neprijal opatrenia uvedené v operačnom programe, ktoré sa vzťahujú na splnenie podmienok ex ante; |
| --- | --- |

e)

členský štát neprijal opatrenia uvedené v operačnom programe, ktoré sa vzťahujú na splnenie podmienok ex ante;

ex ante

| f) | existuje dôkaz, vyplývajúci z preskúmania výkonnosti, že prioritná os nedosahuje čiastkové ciele stanovené vo výkonnostnom rámci; |
| --- | --- |

f)

existuje dôkaz, vyplývajúci z preskúmania výkonnosti, že prioritná os nedosahuje čiastkové ciele stanovené vo výkonnostnom rámci;

| g) | členský štát neodpovie alebo neodpovie uspokojivo podľa článku 20 ods. 5; |
| --- | --- |

g)

členský štát neodpovie alebo neodpovie uspokojivo podľa článku 20 ods. 5;

| h) | sa uplatňuje jeden z prípadov uvedených v článku 21 ods. 6 písm. a) až e). |
| --- | --- |

h)

sa uplatňuje jeden z prípadov uvedených v článku 21 ods. 6 písm. a) až e).

2.   Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnúť o pozastavení všetkých priebežných platieb alebo ich časti po tom, čo poskytla členskému štátu príležitosť predložiť svoje pripomienky.

3.   Komisia ukončí pozastavenie všetkých priebežných platieb alebo ich časti, ak členský štát prijal potrebné opatrenia, ktoré umožňujú zrušenie takéhoto pozastavenia.

Pozastavenie platieb

1.   Komisia môže pozastaviť všetky priebežné platby na úrovni prioritných osí alebo programov alebo časť z nich, ak:

| a) | existuje závažný nedostatok v systéme riadenia a kontroly operačného programu, pre ktorý neboli prijaté nápravné opatrenia; |
| --- | --- |

a)

existuje závažný nedostatok v systéme riadenia a kontroly operačného programu, pre ktorý neboli prijaté nápravné opatrenia;

| b) | výdavky vo výkaze výdavkov sú spojené s nezrovnalosťou majúcou závažné finančné dôsledky, ktorá nebola napravená; |
| --- | --- |

b)

výdavky vo výkaze výdavkov sú spojené s nezrovnalosťou majúcou závažné finančné dôsledky, ktorá nebola napravená;

| c) | členský štát neprijal potrebné opatrenia na nápravu situácie, ktorá viedla k prerušeniu podľa článku 74; |
| --- | --- |

c)

členský štát neprijal potrebné opatrenia na nápravu situácie, ktorá viedla k prerušeniu podľa článku 74;

| d) | je monitorovací systém nedostatočnej kvality a spoľahlivosti; |
| --- | --- |

d)

je monitorovací systém nedostatočnej kvality a spoľahlivosti;

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Výbor regiónov zastáva názor, že zásada pozastavenia všetkých priebežných platieb alebo ich časti Komisiou má opodstatnenie len v prípade vážneho zlyhania systému riadenia a kontroly.

Pozmeňovací návrh 65

Pozmeňovací návrh 65

Článok 140, ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Proporcionálna kontrola operačných programov
  1.   Na operácie, ktorých celkové oprávnené výdavky nepresahujú 100 000 EUR, sa nevzťahuje viac ako jeden audit vykonaný buď orgánom auditu alebo Komisiou pred zúčtovaním všetkých príslušných výdavkov podľa článku 131. Ostatné operácie nie sú predmetom viac ako jedného auditu za účtovný rok vykonaného orgánom auditu a Komisiou pred zúčtovaním všetkých príslušných výdavkov podľa článku 131. Týmito ustanoveniami nie je dotknutý odsek 4. | Proporcionálna kontrola operačných programov
  1.   Na operácie, ktorých celkové oprávnené výdavky nepresahujú EUR, sa nevzťahuje viac ako jeden audit vykonaný pred zúčtovaním všetkých príslušných výdavkov podľa článku 131. Ostatné operácie nie sú predmetom viac ako jedného auditu za účtovný rok vykonaného pred zúčtovaním všetkých príslušných výdavkov podľa článku 131. Týmito ustanoveniami nie je dotknutý odsek 4. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Proporcionálna kontrola operačných programov

1.   Na operácie, ktorých celkové oprávnené výdavky nepresahujú 100 000 EUR, sa nevzťahuje viac ako jeden audit vykonaný buď orgánom auditu alebo Komisiou pred zúčtovaním všetkých príslušných výdavkov podľa článku 131. Ostatné operácie nie sú predmetom viac ako jedného auditu za účtovný rok vykonaného orgánom auditu a Komisiou pred zúčtovaním všetkých príslušných výdavkov podľa článku 131. Týmito ustanoveniami nie je dotknutý odsek 4.

Proporcionálna kontrola operačných programov

1.   Na operácie, ktorých celkové oprávnené výdavky nepresahujú EUR, sa nevzťahuje viac ako jeden audit vykonaný pred zúčtovaním všetkých príslušných výdavkov podľa článku 131. Ostatné operácie nie sú predmetom viac ako jedného auditu za účtovný rok vykonaného pred zúčtovaním všetkých príslušných výdavkov podľa článku 131. Týmito ustanoveniami nie je dotknutý odsek 4.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Aby sa zabezpečila skutočná proporcionalita v oblasti kontroly operačných programov, výbor navrhuje v prípade operácií, ktorých celkové oprávnené náklady nepresahujú 250 000 EUR, vykonávať len jeden audit.

Pozmeňovací návrh 66

Pozmeňovací návrh 66

PRÍLOHA IV

Podmienky ex ante

Tematické podmienky ex ante body 1, 2, 3, 6, 7, 8, 9, 10, 11

| Tematické ciele | Podmienky ex ante | Kritériá plnenia |
| --- | --- | --- |
| 1. | Posilnenie výskumu, technologického rozvoja a inovácií
  (cieľ výskum a vývoj)


  (podľa článku 9 ods. 1) |

Tematické ciele

Podmienky ex ante

Kritériá plnenia

1.

Posilnenie výskumu, technologického rozvoja a inovácií
  (cieľ výskum a vývoj)

(podľa článku 9 ods. 1)

| 1.1. | Výskum a inovácie: Existencia vnútroštátnej a/alebo regionálnej pre inteligentnú špecializáciu, ktorá je v súlade s národným programom reforiem, na získanie súkromných financií na výskum a vývoj, ktoré spĺňajú znaky vnútroštátnych a regionálnych systémov výskumu a inovácií dosahujúcich vynikajúce výsledky (3). |
| --- | --- |

1.1.

Výskum a inovácie: Existencia vnútroštátnej a/alebo regionálnej pre inteligentnú špecializáciu, ktorá je v súlade s národným programom reforiem, na získanie súkromných financií na výskum a vývoj, ktoré spĺňajú znaky vnútroštátnych a regionálnych systémov výskumu a inovácií dosahujúcich vynikajúce výsledky (3).

| — | Je zaveden vnútroštátn alebo regionáln inovačn pre inteligentnú špecializáciu, ktor:






  — | je založen na SWOT analýze s cieľom sústrediť zdroje na obmedzený počet priorít v oblasti výskumu a inovácií; |
| --- | --- | --- |

—

Je zaveden vnútroštátn alebo regionáln inovačn pre inteligentnú špecializáciu, ktor:

—

je založen na SWOT analýze s cieľom sústrediť zdroje na obmedzený počet priorít v oblasti výskumu a inovácií;

| — | opisuje opatrenia na podporu súkromných investícií do výskumu a vývoja; |
| --- | --- |

—

opisuje opatrenia na podporu súkromných investícií do výskumu a vývoja;

| — | zahŕňa monitorovací a kontrolný systém; |
| --- | --- |

—

zahŕňa monitorovací a kontrolný systém;

| — | členský štát prijal rámec opisujúci dostupné rozpočtové zdroje na výskum a vývoj; |
| --- | --- |

—

členský štát prijal rámec opisujúci dostupné rozpočtové zdroje na výskum a vývoj;

| — | |
| --- | --- |

—

2.

| 2. | Zlepšenie prístupu k informačným a komunikačným technológiám, ako aj ich využívania a kvality
  (cieľ v oblasti širokého pásma)


  (podľa článku 9 ods. 2) |
| --- | --- |

Zlepšenie prístupu k informačným a komunikačným technológiám, ako aj ich využívania a kvality
  (cieľ v oblasti širokého pásma)

(podľa článku 9 ods. 2)

| 2.1. | Rast v oblasti digitálnych služieb: Existencia samostatnej kapitoly o raste v oblasti digitálnych služieb v rámci vnútroštátne a/alebo regionáln inovačn pre inteligentnú špecializáciu na podporu finančne dostupných, kvalitných a interoperabilných súkromných a verejných služieb v oblasti IKT a zvýšenie ich využívania občanmi vrátane citlivých skupín, podnikateľskými subjektmi a verejnou správou, vrátane cezhraničných iniciatív |
| --- | --- |

2.1.

Rast v oblasti digitálnych služieb: Existencia samostatnej kapitoly o raste v oblasti digitálnych služieb v rámci vnútroštátne a/alebo regionáln inovačn pre inteligentnú špecializáciu na podporu finančne dostupných, kvalitných a interoperabilných súkromných a verejných služieb v oblasti IKT a zvýšenie ich využívania občanmi vrátane citlivých skupín, podnikateľskými subjektmi a verejnou správou, vrátane cezhraničných iniciatív

| — | V rámci vnútroštátne alebo regionálne inovačn pre inteligentnú špecializáciu je zavedená kapitola o raste v oblasti digitálnych služieb, ktorá obsahuje:






  — | zostavenie rozpočtu a zoradenie akcií podľa priorít pomocou SWOT analýzy vykonanej s ohľadom na hodnotiacu tabuľku Digitálnej agendy pre Európu (4); |
| --- | --- | --- |

—

V rámci vnútroštátne alebo regionálne inovačn pre inteligentnú špecializáciu je zavedená kapitola o raste v oblasti digitálnych služieb, ktorá obsahuje:

—

zostavenie rozpočtu a zoradenie akcií podľa priorít pomocou SWOT analýzy vykonanej s ohľadom na hodnotiacu tabuľku Digitálnej agendy pre Európu (4);

| — | analýzu vyváženej podpory pre dopyt a ponuku IKT, ktoré sa mali vykonať; |
| --- | --- |

—

analýzu vyváženej podpory pre dopyt a ponuku IKT, ktoré sa mali vykonať;

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | posúdenie potrieb na posilnenie budovania kapacít IKT. |
| --- | --- |

posúdenie potrieb na posilnenie budovania kapacít IKT.

| 2.2. | Infraštruktúra NGA (prístupové siete novej generácie): Existencia vnútroštátnych plánov NGA, ktoré zohľadňujú regionálne akcie s cieľom dosiahnuť ciele EÚ týkajúce sa vysokorýchlostného prístupu na internet (5), zameriavajúc sa na v súlade s pravidlami hospodárskej súťaže a štátnej pomoci v EÚ, a poskytovanie dostupných služieb pre citlivé skupiny obyvateľov. |
| --- | --- |

2.2.

Infraštruktúra NGA (prístupové siete novej generácie): Existencia vnútroštátnych plánov NGA, ktoré zohľadňujú regionálne akcie s cieľom dosiahnuť ciele EÚ týkajúce sa vysokorýchlostného prístupu na internet (5), zameriavajúc sa na v súlade s pravidlami hospodárskej súťaže a štátnej pomoci v EÚ, a poskytovanie dostupných služieb pre citlivé skupiny obyvateľov.

| — | Vnútroštátny plán NGA, ktorý obsahuje:






  — | pravidelne aktualizovaný plán investícií do infraštruktúry prostredníctvom zhromažďovania požiadaviek a mapovania infraštruktúry a služieb; |
| --- | --- | --- |

—

Vnútroštátny plán NGA, ktorý obsahuje:

—

pravidelne aktualizovaný plán investícií do infraštruktúry prostredníctvom zhromažďovania požiadaviek a mapovania infraštruktúry a služieb;

| — | udržateľné investičné modely, ktoré podporujú hospodársku súťaž a poskytujú prístup k otvorenej, finančne dostupnej, kvalitnej a nadčasovej infraštruktúre a službám; |
| --- | --- |

—

udržateľné investičné modely, ktoré podporujú hospodársku súťaž a poskytujú prístup k otvorenej, finančne dostupnej, kvalitnej a nadčasovej infraštruktúre a službám;

| — | opatrenia na podporu súkromných investícií |
| --- | --- |

—

opatrenia na podporu súkromných investícií

| 3. | Zvýšenie konkurencieschopnosti MSP
  (podľa článku 9 ods. 3) |
| --- | --- |

3.

Zvýšenie konkurencieschopnosti MSP

(podľa článku 9 ods. 3)

| 3.1. | S cieľom účinnej realizácie iniciatívy „Small Business Act“ (SBA) a jej preskúmania z 23. februára 2011 (6), vrátane zásady „najskôr myslieť v malom“, sa uskutočnili konkrétne činnosti. |
| --- | --- |

3.1.

S cieľom účinnej realizácie iniciatívy „Small Business Act“ (SBA) a jej preskúmania z 23. februára 2011 (6), vrátane zásady „najskôr myslieť v malom“, sa uskutočnili konkrétne činnosti.

| — | Konkrétne činnosti zahŕňajú:






  — | mechanizmus monitorovania na zabezpečenie realizácie SBA, vrátane subjektu povereného koordináciou otázok MSP naprieč rôznymi administratívnymi úrovňami („vyslanec MSP“); |
| --- | --- | --- |

—

Konkrétne činnosti zahŕňajú:

—

mechanizmus monitorovania na zabezpečenie realizácie SBA, vrátane subjektu povereného koordináciou otázok MSP naprieč rôznymi administratívnymi úrovňami („vyslanec MSP“);

| — | opatrenia na zníženie času na založenie podniku na 3 pracovné dni a nákladov na 100 EUR; |
| --- | --- |

—

opatrenia na zníženie času na založenie podniku na 3 pracovné dni a nákladov na 100 EUR;

| — | opatrenia na zníženie času potrebného na získanie licencií a povolení na začatie a vykonávanie určitých činností podniku na 3 mesiace; |
| --- | --- |

—

opatrenia na zníženie času potrebného na získanie licencií a povolení na začatie a vykonávanie určitých činností podniku na 3 mesiace;

| — | mechanizmus na systematické posudzovanie vplyvu právnych predpisov na MSP . |
| --- | --- |

—

mechanizmus na systematické posudzovanie vplyvu právnych predpisov na MSP .

| 3.2. | Transpozícia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/7/EÚ zo 16. februára 2011 o boji proti oneskoreným platbám v obchodných transakciách (7) do vnútroštátneho práva. |
| --- | --- |

3.2.

Transpozícia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/7/EÚ zo 16. februára 2011 o boji proti oneskoreným platbám v obchodných transakciách (7) do vnútroštátneho práva.

| — | Transpozícia smernice v súlade s článkom 12 smernice (najneskôr do 16. marca 2013). |
| --- | --- |

—

Transpozícia smernice v súlade s článkom 12 smernice (najneskôr do 16. marca 2013).

| 6. | Ochrana životného prostredia a presadzovanie udržateľného využívania zdrojov
  (podľa článku 9 ods. 6) |
| --- | --- |

6.

Ochrana životného prostredia a presadzovanie udržateľného využívania zdrojov

(podľa článku 9 ods. 6)

| 6.1. | Sektor vôd: Existencia a) cenovej politiky v oblasti vôd, ktorá zabezpečuje primerané stimuly pre používateľov na efektívne využívanie vody a b) primeraný príspevok rozličných spôsobov využívania vody k úhrade nákladov za vodohospodárske služby v súlade s článkom 9 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (8). |
| --- | --- |

6.1.

Sektor vôd: Existencia a) cenovej politiky v oblasti vôd, ktorá zabezpečuje primerané stimuly pre používateľov na efektívne využívanie vody a b) primeraný príspevok rozličných spôsobov využívania vody k úhrade nákladov za vodohospodárske služby v súlade s článkom 9 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (8).

| — | Členský štát zabezpečil príspevok rôznych spôsobov využívania vody k úhrade nákladov za vodohospodárske služby podľa sektorov v súlade s článkom 9 ods. 1 smernice 2000/60/ES. |
| --- | --- |

—

Členský štát zabezpečil príspevok rôznych spôsobov využívania vody k úhrade nákladov za vodohospodárske služby podľa sektorov v súlade s článkom 9 ods. 1 smernice 2000/60/ES.

| — | Prijatie plánu riadenia povodia pre oblasť povodia, ak sa investície realizujú v súlade s článkom 13 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (9). |
| --- | --- |

—

Prijatie plánu riadenia povodia pre oblasť povodia, ak sa investície realizujú v súlade s článkom 13 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (9).

| 6.2. | Odvetvie odpadov: Vykonávanie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc (10), najmä pokiaľ ide o vypracovanie programov odpadového hospodárstva v súlade so smernicou a hierarchiou odpadu. |
| --- | --- |

6.2.

Odvetvie odpadov: Vykonávanie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc (10), najmä pokiaľ ide o vypracovanie programov odpadového hospodárstva v súlade so smernicou a hierarchiou odpadu.

| — | Členský štát informoval Komisiu o pokroku dosiahnutom v napĺňaní cieľov uvedených v článku 11 smernice 2008/98/ES, dôvodoch ich nesplnenia a plánovaných akciách na splnenie týchto cieľov; |
| --- | --- |

—

Členský štát informoval Komisiu o pokroku dosiahnutom v napĺňaní cieľov uvedených v článku 11 smernice 2008/98/ES, dôvodoch ich nesplnenia a plánovaných akciách na splnenie týchto cieľov;

| — | Členský štát zabezpečil, aby príslušné orgány, v súlade s článkami 1, 4, 13 a 16 smernice 2008/98/ES, stanovili jeden alebo viacero programov odpadového hospodárstva, ako sa vyžaduje v článku 28 smernice; |
| --- | --- |

—

Členský štát zabezpečil, aby príslušné orgány, v súlade s článkami 1, 4, 13 a 16 smernice 2008/98/ES, stanovili jeden alebo viacero programov odpadového hospodárstva, ako sa vyžaduje v článku 28 smernice;

| — | Členský štát najneskôr 12. decembra 2013 v súlade s článkami 1 a 4 smernice 2008/98/ES stanovil programy na predchádzanie vzniku odpadu, ako sa vyžaduje v článku 29 smernice; |
| --- | --- |

—

Členský štát najneskôr 12. decembra 2013 v súlade s článkami 1 a 4 smernice 2008/98/ES stanovil programy na predchádzanie vzniku odpadu, ako sa vyžaduje v článku 29 smernice;

| — | Členský štát prijal potrebné opatrenia na dosiahnutie cieľa v oblasti opätovného použitia a recyklácie na rok 2020 v súlade s článkom 11 smernice 2008/98/ES. |
| --- | --- |

—

Členský štát prijal potrebné opatrenia na dosiahnutie cieľa v oblasti opätovného použitia a recyklácie na rok 2020 v súlade s článkom 11 smernice 2008/98/ES.

| 7. | Podpora udržateľnej dopravy a odstraňovanie prekážok v kľúčových sieťových infraštruktúrach
  (podľa článku 9 ods. 7) |
| --- | --- |

7.

Podpora udržateľnej dopravy a odstraňovanie prekážok v kľúčových sieťových infraštruktúrach

(podľa článku 9 ods. 7)

| 7.1. | Cestná doprava: primerané prioritné investícií do základnej siete TEN-T, úplnej siete (investície do inej ako základnej siete TEN-T) a sekundárnej siete (vrátane verejnej dopravy na regionálnej a miestnej úrovni). |
| --- | --- |

7.1.

Cestná doprava: primerané prioritné investícií do základnej siete TEN-T, úplnej siete (investície do inej ako základnej siete TEN-T) a sekundárnej siete (vrátane verejnej dopravy na regionálnej a miestnej úrovni).

| — | — | prioritné zoradenie investícií do základnej siete TEN-T, úplnej siete a sekundárnej siete. Zoradenie podľa priorít by malo zohľadňovať príspevok investícií na mobilitu, udržateľnosť, zníženie emisií skleníkových plynov a príspevok na jednotný európsky dopravný priestor; |
| --- | --- | --- |

—

—

prioritné zoradenie investícií do základnej siete TEN-T, úplnej siete a sekundárnej siete. Zoradenie podľa priorít by malo zohľadňovať príspevok investícií na mobilitu, udržateľnosť, zníženie emisií skleníkových plynov a príspevok na jednotný európsky dopravný priestor;

| — | realisticky vypracovaný plán realizácie projektov (vrátane časového plánu a rozpočtového rámca); |
| --- | --- |

—

realisticky vypracovaný plán realizácie projektov (vrátane časového plánu a rozpočtového rámca);

| — | strategické environmentálne hodnotenie spĺňajúce právne požiadavky na plán dopravy; |
| --- | --- |

—

strategické environmentálne hodnotenie spĺňajúce právne požiadavky na plán dopravy;

| — | opatrenia na posilnenie kapacity sprostredkovateľských subjektov a príjemcov pri vykonávaní naplánovaných projektov. |
| --- | --- |

—

opatrenia na posilnenie kapacity sprostredkovateľských subjektov a príjemcov pri vykonávaní naplánovaných projektov.

| 7.2. | Železničná doprava: prioritn investícií do základnej Transeurópskej siete dopravnej infraštruktúry (TEN-T), do komplexnej siete (iné investície než do základnej siete TEN-T) a sekundárnej siete systému železníc podľa ich príspevkov na mobilitu, udržateľnosť a vplyvy na vnútroštátnu a celoeurópsku sieť. Investície zahŕňajú mobilné aktíva, interoperabilitu a budovanie kapacít. |
| --- | --- |

7.2.

Železničná doprava: prioritn investícií do základnej Transeurópskej siete dopravnej infraštruktúry (TEN-T), do komplexnej siete (iné investície než do základnej siete TEN-T) a sekundárnej siete systému železníc podľa ich príspevkov na mobilitu, udržateľnosť a vplyvy na vnútroštátnu a celoeurópsku sieť. Investície zahŕňajú mobilné aktíva, interoperabilitu a budovanie kapacít.

| — | existuje kapitola o rozvoji železničnej siete, ktorá obsahuje:






  1. | realisticky vypracovaný plán realizácie projektov (vrátane časového plánu a rozpočtového rámca); |
| --- | --- | --- |

—

existuje kapitola o rozvoji železničnej siete, ktorá obsahuje:

1.

realisticky vypracovaný plán realizácie projektov (vrátane časového plánu a rozpočtového rámca);

| 2. | strategické environmentálne hodnotenie spĺňajúce právne požiadavky na plán dopravy; |
| --- | --- |

2.

strategické environmentálne hodnotenie spĺňajúce právne požiadavky na plán dopravy;

| 3. | opatrenia na posilnenie kapacity sprostredkovateľských subjektov a príjemcov pri vykonávaní naplánovaných projektov. |
| --- | --- |

3.

opatrenia na posilnenie kapacity sprostredkovateľských subjektov a príjemcov pri vykonávaní naplánovaných projektov.

| 8. | Podpora zamestnanosti a podporovanie mobility pracovnej sily


  (cieľ Zamestnanosť)


  (podľa článku 9 ods. 8) |
| --- | --- |

8.

Podpora zamestnanosti a podporovanie mobility pracovnej sily

(cieľ Zamestnanosť)

(podľa článku 9 ods. 8)

| 8.1. | Prístup uchádzačov o zamestnanie a neaktívnych osôb k zamestnaniu vrátane miestnych iniciatív v oblasti zamestnávania a podpora mobility pracovnej sily: Vytváranie a realizácia aktívnych politík trhu práce v spojitosti s usmerneniami politiky zamestnanosti a rozsiahlymi usmerneniami pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (11), ktoré sa týkajú podmienok umožňujúcich vytvárať pracovné miesta. |
| --- | --- |

8.1.

Prístup uchádzačov o zamestnanie a neaktívnych osôb k zamestnaniu vrátane miestnych iniciatív v oblasti zamestnávania a podpora mobility pracovnej sily: Vytváranie a realizácia aktívnych politík trhu práce v spojitosti s usmerneniami politiky zamestnanosti a rozsiahlymi usmerneniami pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (11), ktoré sa týkajú podmienok umožňujúcich vytvárať pracovné miesta.

| — | Služby zamestnanosti majú možnosť zabezpečiť a zabezpečujú:






  — | personalizované služby a včasné aktívne a preventívne opatrenia na trhu práce, ktoré sú prístupné pre všetkých uchádzačov o prácu; |
| --- | --- | --- |

—

Služby zamestnanosti majú možnosť zabezpečiť a zabezpečujú:

—

personalizované služby a včasné aktívne a preventívne opatrenia na trhu práce, ktoré sú prístupné pre všetkých uchádzačov o prácu;

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | transparentné a systematické informácie o nových voľných pracovných miestach. |
| --- | --- |

transparentné a systematické informácie o nových voľných pracovných miestach.

| — | Služby zamestnanosti vytvorili siete medzi zamestnávateľmi a vzdelávacími inštitúciami. |
| --- | --- |

—

Služby zamestnanosti vytvorili siete medzi zamestnávateľmi a vzdelávacími inštitúciami.

| 8.2. | Samostatná zárobková činnosť, podnikanie a zakladanie podnikov: existencia komplexnej stratégie pre komplexnú podporu na začatie činnosti v súlade s iniciatívou „Small Business Act“ (12) a v súlade s usmernením o zamestnanosti a všeobecnými usmerneniami k hospodárskym politikám členských štátov a Únie (13), ktoré sa týkajú podmienok umožňujúcich vytvárať pracovné miesta |
| --- | --- |

8.2.

Samostatná zárobková činnosť, podnikanie a zakladanie podnikov: existencia komplexnej stratégie pre komplexnú podporu na začatie činnosti v súlade s iniciatívou „Small Business Act“ (12) a v súlade s usmernením o zamestnanosti a všeobecnými usmerneniami k hospodárskym politikám členských štátov a Únie (13), ktoré sa týkajú podmienok umožňujúcich vytvárať pracovné miesta

| — | Zavedená komplexná stratégia, ktorá zahŕňa:






  — | opatrenia na zníženie času na založenie podnikov na tri pracovné dni a nákladov na 100 EUR; |
| --- | --- | --- |

—

Zavedená komplexná stratégia, ktorá zahŕňa:

—

opatrenia na zníženie času na založenie podnikov na tri pracovné dni a nákladov na 100 EUR;

| — | opatrenia na zníženie času potrebného na získanie licencií a povolení na začatie a vykonávanie určitej činnosti podniku na tri mesiace; |
| --- | --- |

—

opatrenia na zníženie času potrebného na získanie licencií a povolení na začatie a vykonávanie určitej činnosti podniku na tri mesiace;

| — | opatrenia spájajúce vhodné služby rozvoja podnikania a finančné služby (prístup ku kapitálu), vrátane služieb pre znevýhodnené skupiny a oblasti |
| --- | --- |

—

opatrenia spájajúce vhodné služby rozvoja podnikania a finančné služby (prístup ku kapitálu), vrátane služieb pre znevýhodnené skupiny a oblasti

| 8.3. | Modernizácia a posilňovanie inštitúcií trhu práce, vrátane opatrení zameraných na zvýšenie medzinárodnej mobility pracovnej sily (14):






  — | Inštitúcie trhu práce sú modernizované a posilnené v súlade s usmerneniami zamestnanosti. |
| --- | --- | --- |

8.3.

—

Inštitúcie trhu práce sú modernizované a posilnené v súlade s usmerneniami zamestnanosti.

| — | Reformám inštitúcií trhu práce predchádza jednoznačná stratégia a hodnotenie ex ante zahŕňajúce rodovú dimenziu. |
| --- | --- |

—

Reformám inštitúcií trhu práce predchádza jednoznačná stratégia a hodnotenie ex ante zahŕňajúce rodovú dimenziu.

| — | Opatrenia na reformu služieb zamestnanosti s cieľom vybaviť ich kapacitou na zabezpečovanie (15):






  — | personalizovaných služieb a včasných aktívnych a preventívnych opatrení na trhu práce, ktoré sú prístupné pre všetkých uchádzačov o prácu; |
| --- | --- | --- |

—

Opatrenia na reformu služieb zamestnanosti s cieľom vybaviť ich kapacitou na zabezpečovanie (15):

—

personalizovaných služieb a včasných aktívnych a preventívnych opatrení na trhu práce, ktoré sú prístupné pre všetkých uchádzačov o prácu;

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | transparentných a systematických informácií o nových voľných pracovných miestach na úrovni Únie. |
| --- | --- |

transparentných a systematických informácií o nových voľných pracovných miestach na úrovni Únie.

| — | V rámci reforiem služieb zamestnanosti sa vytvoria siete medzi zamestnávateľmi a vzdelávacími inštitúciami |
| --- | --- |

—

V rámci reforiem služieb zamestnanosti sa vytvoria siete medzi zamestnávateľmi a vzdelávacími inštitúciami

| 8.4. | Aktívne a zdravé starnutie: Vytváranie a realizácia politík aktívneho starnutia v súlade s usmerneniami politiky zamestnanosti (16). |
| --- | --- |

8.4.

Aktívne a zdravé starnutie: Vytváranie a realizácia politík aktívneho starnutia v súlade s usmerneniami politiky zamestnanosti (16).

| — | Operácie zamerané na napĺňanie výzev spojených s aktívnym a zdravým starnutím (17): |
| --- | --- |

—

Operácie zamerané na napĺňanie výzev spojených s aktívnym a zdravým starnutím (17):

| — | do vytvárania a vykonávania politík aktívneho starnutia sú zapojené príslušné zainteresované strany; |
| --- | --- |

—

do vytvárania a vykonávania politík aktívneho starnutia sú zapojené príslušné zainteresované strany;

| — | |
| --- | --- |

—

8.5.

| 8.5. | Prispôsobenie pracovníkov, podnikov a podnikateľov zmenám: Existencia politík zameraných na uľahčenie predvídania zmeny a dobrého riadenia zmeny a na reštrukturalizáciu na všetkých relevantných úrovniach (vnútroštátnej, regionálnej, miestnej a sektorovej) (18). |
| --- | --- |

Prispôsobenie pracovníkov, podnikov a podnikateľov zmenám: Existencia politík zameraných na uľahčenie predvídania zmeny a dobrého riadenia zmeny a na reštrukturalizáciu na všetkých relevantných úrovniach (vnútroštátnej, regionálnej, miestnej a sektorovej) (18).

| — | Sú zavedené účinné nástroje na podporu sociálnych partnerov a verejných orgánov pri vytváraní proaktívnych prístupov k zmene a reštrukturalizácii. |
| --- | --- |

—

Sú zavedené účinné nástroje na podporu sociálnych partnerov a verejných orgánov pri vytváraní proaktívnych prístupov k zmene a reštrukturalizácii.

| 9. | Investovanie do zručností, vzdelania a celoživotného vzdelávania
  (cieľ vzdelávanie)


  (podľa článku 9 ods. 10) |
| --- | --- |

9.

Investovanie do zručností, vzdelania a celoživotného vzdelávania
  (cieľ vzdelávanie)

(podľa článku 9 ods. 10)

| 9.1 | Predčasné ukončovanie školskej dochádzky: Existencia komplexnej stratégie na zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky v súlade s odporúčaním Rady z 28. júna 2011 o politikách na zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky (19). |
| --- | --- |

9.1

Predčasné ukončovanie školskej dochádzky: Existencia komplexnej stratégie na zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky v súlade s odporúčaním Rady z 28. júna 2011 o politikách na zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky (19).

| — | Je zavedený systém na zhromažďovanie a analýzu údajov a informácií o predčasnom ukončovaní školskej dochádzky na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, ktorý:






  — | poskytuje dostatok dôkazov, na základe ktorých sa dajú stanoviť cielené politiky; |
| --- | --- | --- |

—

Je zavedený systém na zhromažďovanie a analýzu údajov a informácií o predčasnom ukončovaní školskej dochádzky na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, ktorý:

—

poskytuje dostatok dôkazov, na základe ktorých sa dajú stanoviť cielené politiky;

| — | sa využíva systematicky na sledovanie pokrokov na príslušnej úrovni. |
| --- | --- |

—

sa využíva systematicky na sledovanie pokrokov na príslušnej úrovni.

| — | Je zavedená stratégia týkajúca sa predčasného ukončovania školskej dochádzky, ktorá:






  — | je založená na dôkazoch; |
| --- | --- | --- |

—

Je zavedená stratégia týkajúca sa predčasného ukončovania školskej dochádzky, ktorá:

—

je založená na dôkazoch;

| — | primeran opatrenia; |
| --- | --- |

—

primeran opatrenia;

| — | stanovuje ciele, ktoré sú v zhode s odporúčaním Rady o politikách na zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky; |
| --- | --- |

—

stanovuje ciele, ktoré sú v zhode s odporúčaním Rady o politikách na zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky;

| — | sa týka všetkých sektorov a zahŕňa a koordinuje všetky oblasti politík a zainteresované strany, ktorých sa dotýka riešenie predčasného ukončovania školskej dochádzky. |
| --- | --- |

—

sa týka všetkých sektorov a zahŕňa a koordinuje všetky oblasti politík a zainteresované strany, ktorých sa dotýka riešenie predčasného ukončovania školskej dochádzky.

| 9.2. | Vyššie vzdelávanie: Existencia vnútroštátn alebo regionáln na zvýšenie dosahovania, kvality a účinnosti vzdelávania tretieho stupňa v súlade s usmerneniami politiky na úrovni EÚ – oznámením Komisie z 10. mája 2006 o uskutočňovaní programu modernizácie univerzít: vzdelávanie, výskum a inovácia (20). |
| --- | --- |

9.2.

Vyššie vzdelávanie: Existencia vnútroštátn alebo regionáln na zvýšenie dosahovania, kvality a účinnosti vzdelávania tretieho stupňa v súlade s usmerneniami politiky na úrovni EÚ – oznámením Komisie z 10. mája 2006 o uskutočňovaní programu modernizácie univerzít: vzdelávanie, výskum a inovácia (20).

| — | Zaveden je vnútroštátn alebo regionáln vzdelávani tretieho stupňa, ktor zahŕňa:






  — | opatrenia na zvýšenie účasti a výsledkov, ktoré:






  — | zlepšujú poradenstvo poskytované možným budúcim študentom; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Zaveden je vnútroštátn alebo regionáln vzdelávani tretieho stupňa, ktor zahŕňa:

—

opatrenia na zvýšenie účasti a výsledkov, ktoré:

—

zlepšujú poradenstvo poskytované možným budúcim študentom;

| — | zvyšujú účasť na vyššom vzdelávaní u skupín s nižším príjmom a u ostatných nízko zastúpených skupín; |
| --- | --- |

—

zvyšujú účasť na vyššom vzdelávaní u skupín s nižším príjmom a u ostatných nízko zastúpených skupín;

| — | zvyšujú účasť dospelých študentov; |
| --- | --- |

—

zvyšujú účasť dospelých študentov;

| — | (v prípade potreby) znižujú počet študentov, ktorí školu neskončia/zvyšujú počet študentov, ktorí školu úspešne dokončia; |
| --- | --- |

—

(v prípade potreby) znižujú počet študentov, ktorí školu neskončia/zvyšujú počet študentov, ktorí školu úspešne dokončia;

| — | opatrenia na zvýšenie kvality, ktoré:






  — | podporia inovatívny obsah a tvorbu učebných osnov; |
| --- | --- | --- |

—

opatrenia na zvýšenie kvality, ktoré:

—

podporia inovatívny obsah a tvorbu učebných osnov;

| — | podporujú nadštandardnú kvalitu výučby; |
| --- | --- |

—

podporujú nadštandardnú kvalitu výučby;

| — | opatrenia na zvýšenie zamestnateľnosti a podnikania, ktoré:






  — | podporujú rozvoj tzv. prierezových zručností, vrátane podnikania vo všetkých programoch vyššieho vzdelávania; |
| --- | --- | --- |

—

opatrenia na zvýšenie zamestnateľnosti a podnikania, ktoré:

—

podporujú rozvoj tzv. prierezových zručností, vrátane podnikania vo všetkých programoch vyššieho vzdelávania;

| — | znižujú rodové rozdiely, pokiaľ ide o voľbu univerzity a povolania, a povzbudzujú študentov vo výbere kariér v sektoroch, v ktorých majú malé zastúpenie, s cieľom znížiť rodovú segregáciu trhu práce; |
| --- | --- |

—

znižujú rodové rozdiely, pokiaľ ide o voľbu univerzity a povolania, a povzbudzujú študentov vo výbere kariér v sektoroch, v ktorých majú malé zastúpenie, s cieľom znížiť rodovú segregáciu trhu práce;

| — | zabezpečujú kvalitnú výučbu, ktorá využíva poznatky z výskumu a vývoja obchodných postupov |
| --- | --- |

—

zabezpečujú kvalitnú výučbu, ktorá využíva poznatky z výskumu a vývoja obchodných postupov

| 9.3. | Celoživotné vzdelávanie: Existencia vnútroštátneho a/alebo regionálneho rámca politiky celoživotného vzdelávania v súlade s usmerneniami politiky na úrovni EÚ (21). |
| --- | --- |

9.3.

Celoživotné vzdelávanie: Existencia vnútroštátneho a/alebo regionálneho rámca politiky celoživotného vzdelávania v súlade s usmerneniami politiky na úrovni EÚ (21).

| — | Je zavedený vnútroštátny alebo regionálny rámec politiky celoživotného vzdelávania, ktorý zahŕňa:






  — | opatrenia na podporu vykonávania celoživotného vzdelávania, rozširovania zručností a zabezpeč účas a partnerstv so záujmovými skupinami vrátane sociálnych partnerov a združení občianskej spoločnosti; |
| --- | --- | --- |

—

Je zavedený vnútroštátny alebo regionálny rámec politiky celoživotného vzdelávania, ktorý zahŕňa:

—

opatrenia na podporu vykonávania celoživotného vzdelávania, rozširovania zručností a zabezpeč účas a partnerstv so záujmovými skupinami vrátane sociálnych partnerov a združení občianskej spoločnosti;

| — | opatrenia na efektívne zabezpečovanie rozvoja zručností mladých ľudí v učňovskom školstve, dospelých, žien vracajúcich sa na trh práce, nízkokvalifikovaných a starších pracovníkov a ostatných znevýhodnených skupín; |
| --- | --- |

—

opatrenia na efektívne zabezpečovanie rozvoja zručností mladých ľudí v učňovskom školstve, dospelých, žien vracajúcich sa na trh práce, nízkokvalifikovaných a starších pracovníkov a ostatných znevýhodnených skupín;

| — | opatrenia na rozšírenie prístupu k celoživotnému vzdelávaniu vrátane prostredníctvom účinného zavádzania transparentných nástrojov (EQF, NQF, ECVET, EQAVET) a rozvoja a zjednotenia služieb celoživotného vzdelávania (vzdelávanie a odborná príprava, poradenstvo, validácia); |
| --- | --- |

—

opatrenia na rozšírenie prístupu k celoživotnému vzdelávaniu vrátane prostredníctvom účinného zavádzania transparentných nástrojov (EQF, NQF, ECVET, EQAVET) a rozvoja a zjednotenia služieb celoživotného vzdelávania (vzdelávanie a odborná príprava, poradenstvo, validácia);

| — | opatrenia na zlepšenie relevantnosti vzdelania a odbornej prípravy a ich prispôsobenie potrebám identifikovaných cieľových skupín. |
| --- | --- |

—

opatrenia na zlepšenie relevantnosti vzdelania a odbornej prípravy a ich prispôsobenie potrebám identifikovaných cieľových skupín.

| 10. | Podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe
  (cieľ v oblasti chudoby)


  (podľa článku 9 ods. 9 |
| --- | --- |

10.

Podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe
  (cieľ v oblasti chudoby)

(podľa článku 9 ods. 9

| 10.1. | Aktívne začleňovanie

  Začleňovanie marginalizovaných skupín, akými sú Rómovia:







  — | Existencia a vykonávanie stratégie na zníženie chudoby . |
| --- | --- | --- |

10.1.

Začleňovanie marginalizovaných skupín, akými sú Rómovia:

—

Existencia a vykonávanie stratégie na zníženie chudoby .

| — | Zavedená je stratégia na zníženie chudoby, ktorá






  — | vychádza z dôkazov. To si vyžaduje systém pre zhromažďovanie a analýzu údajov a informácií, ktorý poskytne dostatočné dôkazy na vytvorenie politík na zníženie chudoby. Tento systém sa využíva na sledovanie pokroku; |
| --- | --- | --- |

—

Zavedená je stratégia na zníženie chudoby, ktorá

—

vychádza z dôkazov. To si vyžaduje systém pre zhromažďovanie a analýzu údajov a informácií, ktorý poskytne dostatočné dôkazy na vytvorenie politík na zníženie chudoby. Tento systém sa využíva na sledovanie pokroku;

| — | sa zhoduje s vnútroštátnym cieľom v oblasti chudoby a sociálneho vylúčenia (ako sa uvádza v národnom reformnom programe), ktorý zahŕňa rozšírenie príležitostí na zamestnanie pre znevýhodnené skupiny; |
| --- | --- |

—

sa zhoduje s vnútroštátnym cieľom v oblasti chudoby a sociálneho vylúčenia (ako sa uvádza v národnom reformnom programe), ktorý zahŕňa rozšírenie príležitostí na zamestnanie pre znevýhodnené skupiny;

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | dokazuje, že sociálni partneri a relevantné záujmové skupiny sú zapojení do vytvárania aktívneho začleňovania; |
| --- | --- |

dokazuje, že sociálni partneri a relevantné záujmové skupiny sú zapojení do vytvárania aktívneho začleňovania;

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | uvádza jednoznačné opatrenia na zabránenie a boj proti segregácii vo všetkých oblastiach |
| --- | --- |

uvádza jednoznačné opatrenia na zabránenie a boj proti segregácii vo všetkých oblastiach

| — | Zavedená je vnútroštátna stratégia začleňovania Rómov v súlade s rámcom EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov (23) |
| --- | --- |

—

Zavedená je vnútroštátna stratégia začleňovania Rómov v súlade s rámcom EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov (23)

| — | Zavedená je stratégia začleňovania Rómov, ktorá






  — | stanovuje dosiahnuteľné ciele pre integráciu Rómov na premostenie medzery existujúcej vo vzťahu k ostatnému obyvateľstvu. Tieto ciele by mali riešiť minimálne štyr cie EÚ týkajúc sa integrácie Rómov, ktoré zahŕňajú prístup ku vzdelaniu, zamestnaniu, zdravotnej starostlivosti a bývaniu; |
| --- | --- | --- |

—

Zavedená je stratégia začleňovania Rómov, ktorá

—

stanovuje dosiahnuteľné ciele pre integráciu Rómov na premostenie medzery existujúcej vo vzťahu k ostatnému obyvateľstvu. Tieto ciele by mali riešiť minimálne štyr cie EÚ týkajúc sa integrácie Rómov, ktoré zahŕňajú prístup ku vzdelaniu, zamestnaniu, zdravotnej starostlivosti a bývaniu;

| — | je v súlade s národným reformným programom; |
| --- | --- |

—

je v súlade s národným reformným programom;

| — | identifikuje znevýhodnené alebo segregované susedstvá, kde sú spoločenstvá najviac pripravené o možnosti, s použitím už dostupných sociálno-ekonomických a územných ukazovateľov (t. j. veľmi nízka úroveň vzdelanosti, dlhodobá nezamestnanosť atď.); |
| --- | --- |

—

identifikuje znevýhodnené alebo segregované susedstvá, kde sú spoločenstvá najviac pripravené o možnosti, s použitím už dostupných sociálno-ekonomických a územných ukazovateľov (t. j. veľmi nízka úroveň vzdelanosti, dlhodobá nezamestnanosť atď.);

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | zahŕňa výkonné metódy sledovania na posúdenie vplyvu opatrení na integráciu Rómov a mechanizmy preskúmania na prispôsobovanie stratégie; |
| --- | --- |

zahŕňa výkonné metódy sledovania na posúdenie vplyvu opatrení na integráciu Rómov a mechanizmy preskúmania na prispôsobovanie stratégie;

| — | je navrhnutá, vykonáva sa a monitoruje v úzkej spolupráci a neustálom dialógu s rómskou občianskou spoločnosťou, regionálnymi a miestnymi orgánmi; |
| --- | --- |

—

je navrhnutá, vykonáva sa a monitoruje v úzkej spolupráci a neustálom dialógu s rómskou občianskou spoločnosťou, regionálnymi a miestnymi orgánmi;

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | Poskytovanie podpory príslušným záujmovým skupinám pri prístupe k fondom |
| --- | --- |

Poskytovanie podpory príslušným záujmovým skupinám pri prístupe k fondom

| — | Príslušným záujmovým skupinám sa poskytuje podpora pri predkladaní žiadostí o projekty a pri vykonávaní a riadení vybraných projektov. |
| --- | --- |

—

Príslušným záujmovým skupinám sa poskytuje podpora pri predkladaní žiadostí o projekty a pri vykonávaní a riadení vybraných projektov.

| 10.2. | Zdravie: Existencia vnútroštátne alebo regionálne pre zdravie, ktor zabezpečuje prístup ku kvalitným zdravotným službám a udržateľnosti hospodárstva. |
| --- | --- |

10.2.

Zdravie: Existencia vnútroštátne alebo regionálne pre zdravie, ktor zabezpečuje prístup ku kvalitným zdravotným službám a udržateľnosti hospodárstva.

| — | Zavedená je vnútroštátna stratégia pre zdravie, ktorá






  — | zahŕňa opatrenia na zlepšenie prístupu ku kvalitným zdravotným službám; |
| --- | --- | --- |

—

Zavedená je vnútroštátna stratégia pre zdravie, ktorá

—

zahŕňa opatrenia na zlepšenie prístupu ku kvalitným zdravotným službám;

| — | zahŕňa opatrenia na podporu efektívnosti sektora zdravotníctva vrátane prostredníctvom zavádzania účinných inovatívnych: technológií, modelov poskytovania služieb a infraštruktúry; |
| --- | --- |

—

zahŕňa opatrenia na podporu efektívnosti sektora zdravotníctva vrátane prostredníctvom zavádzania účinných inovatívnych: technológií, modelov poskytovania služieb a infraštruktúry;

| — | zahŕňa monitorovací a kontrolný systém. |
| --- | --- |

—

zahŕňa monitorovací a kontrolný systém.

| — | Členský štát alebo región prijal rámec opisujúci dostupné rozpočtové zdroje na zdravotnú starostlivosť. |
| --- | --- |

—

Členský štát alebo región prijal rámec opisujúci dostupné rozpočtové zdroje na zdravotnú starostlivosť.

| 11. | Zvyšovanie inštitucionálnych kapacít a efektivity verejnej správy
  (podľa článku 9 ods. 11) |
| --- | --- |

11.

Zvyšovanie inštitucionálnych kapacít a efektivity verejnej správy

(podľa článku 9 ods. 11)

Efektivita verejnej správy členských štátov:

| — | Existencia stratégie na posilňovanie efektivity verejnej správy členského štátu vrátane reformy verejnej správy (24) |
| --- | --- |

—

Existencia stratégie na posilňovanie efektivity verejnej správy členského štátu vrátane reformy verejnej správy (24)

| — | Zavedená je stratégia na posilňovanie efektivity verejnej správy členského štátu, ktorá sa vykonáva (25); táto stratégia zahŕňa:






  — | analýzu a strategický plán právnych, organizačných a/alebo procesných reformných opatrení; |
| --- | --- | --- |

—

Zavedená je stratégia na posilňovanie efektivity verejnej správy členského štátu, ktorá sa vykonáva (25); táto stratégia zahŕňa:

—

analýzu a strategický plán právnych, organizačných a/alebo procesných reformných opatrení;

| — | vývoj systémov riadenia kvality; |
| --- | --- |

—

vývoj systémov riadenia kvality;

| — | zjednotené akcie na zjednodušenie a racionalizáciu administratívnych postupov; |
| --- | --- |

—

zjednotené akcie na zjednodušenie a racionalizáciu administratívnych postupov;

| — | vývoj a vykonávanie stratégií a politík ľudských zdrojov, ktoré zahŕňajú budovanie a získavanie spôsobilosti; |
| --- | --- |

—

vývoj a vykonávanie stratégií a politík ľudských zdrojov, ktoré zahŕňajú budovanie a získavanie spôsobilosti;

| — | rozširovanie zručností na všetkých úrovniach; |
| --- | --- |

—

rozširovanie zručností na všetkých úrovniach;

| — | vývoj postupov a nástrojov na monitorovanie a hodnotenie. |
| --- | --- |

—

vývoj postupov a nástrojov na monitorovanie a hodnotenie.

Podmienky ex ante

Všeobecné podmienky ex ante body 2, 5

| Oblasť | Podmienka ex ante | Kritériá plnenia |
| --- | --- | --- |
| 2. | Rodová rovnosť |

Oblasť

Podmienka ex ante

Kritériá plnenia

2.

Rodová rovnosť

Existencia stratégie na podporu rodovej rovnosti a mechanizmu, ktorý zabezpečuje jej účinné vykonávanie

| — | Účinné vykonávanie a uplatňovanie stratégie na podporu rodovej rovnosti sa zabezpečuje prostredníctvom:






  — | systému pre zhromažďovanie a analýzu údajov a ukazovateľov rozdelených podľa pohlavia a vytvorenia rodových politík založených na dôkazoch; |
| --- | --- | --- |

—

Účinné vykonávanie a uplatňovanie stratégie na podporu rodovej rovnosti sa zabezpečuje prostredníctvom:

—

systému pre zhromažďovanie a analýzu údajov a ukazovateľov rozdelených podľa pohlavia a vytvorenia rodových politík založených na dôkazoch;

| — | plánu a ex ante kritérií pre začlenenie cieľov rodovej rovnosti; |
| --- | --- |

—

plánu a ex ante kritérií pre začlenenie cieľov rodovej rovnosti;

| — | vykonávacích mechanizmov, vrátane zapojenia orgánu pre rodovú rovnosť a príslušných skúseností do vypracovania, monitorovania a hodnotenia opatrení |
| --- | --- |

—

vykonávacích mechanizmov, vrátane zapojenia orgánu pre rodovú rovnosť a príslušných skúseností do vypracovania, monitorovania a hodnotenia opatrení

| 5. | Štátna pomoc |
| --- | --- |

5.

Štátna pomoc

Existencia mechanizmu, ktorý zabezpečuje účinné vykonávanie a uplatňovanie právnych predpisov EÚ o štátnej pomoci

| — | Účinné vykonávanie a uplatňovanie právnych predpisov EÚ o štátnej pomoci sa zabezpečuje prostredníctvom:






  — | inštitucionálnych dohôd o vykonávaní a uplatňovaní právnych predpisov EÚ o štátnej pomoci a dohľade nad nimi; |
| --- | --- | --- |

—

Účinné vykonávanie a uplatňovanie právnych predpisov EÚ o štátnej pomoci sa zabezpečuje prostredníctvom:

—

inštitucionálnych dohôd o vykonávaní a uplatňovaní právnych predpisov EÚ o štátnej pomoci a dohľade nad nimi;

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | opatrení na posilnenie administratívnej kapacity pre vykonávanie a uplatňovanie pravidiel EÚ o štátnej pomoci |
| --- | --- |

opatrení na posilnenie administratívnej kapacity pre vykonávanie a uplatňovanie pravidiel EÚ o štátnej pomoci

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Cieľom predložených pozmeňovacích návrhov je objasnenie textu, pretože návrh Komisie je podľa nás príliš hutný a podrobný, najmä v časti venovanej kritériám plnenia.

V Bruseli 3. mája 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  Stanovisko Výboru regiónov na tému „Meranie pokroku nad rámec HDP“ (CdR 163/2010 fin).

1

(2)  Odkaz na hlavné ciele stratégie Európa 2020.

2

(3)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Hlavná iniciatíva stratégie Európa 2020 – Únia inovácií – KOM(2010) 546 v konečnom znení zo 6.10.2010. Záväzky 24/25 a príloha I „Nástroj sebahodnotenia: Znaky vnútroštátnych a regionálnych systémov výskumu a inovácií dosahujúcich vynikajúce výsledky“. Závery Rady pre konkurencieschopnosť: Závery o Únii inovácií pre Európu (dok. 17165/10 z 26.11.2010).

3

(4)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Digitálna agenda pre Európu, KOM(2010) 245 v konečnom znení/2 z 26.8.2010. Pracovný dokument útvarov Komisie: Hodnotiaca tabuľka digitálnej agendy (SEK(2011) 708 z 31.5.2011). Závery zasadnutia Rady pre dopravu, telekomunikácie a energetiku o digitálnej agende pre Európu (dok. 10130/10 z 26. mája 2010).

4

(5)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Digitálna agenda pre Európu, KOM(2010) 245 v konečnom znení/2, 26.8.2010. Pracovný dokument útvarov Komisie: Hodnotiaca tabuľka digitálnej agendy (SEK(2011) 708 z 31.5.2011).

5

(6)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: „Najskôr myslieť v malom“ – Iniciatíva „Small Business Act“ pre Európu, KOM(2008) 394 z 23.6.2008. Závery Rady pre konkurencieschopnosť: „Najskôr myslieť v malom“ – Iniciatíva „Small Business Act“ pre Európu (dok. 16788/08, 1.12.2008). Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Preskúmanie iniciatívy „Small Business Act“ pre Európu, KOM(2008) 78 v konečnom znení z 23.2.2011. Závery Rady pre konkurencieschopnosť: Závery o preskúmaní iniciatívy „Small Business Act“ pre Európu (dok. 10975/11 z 30.5.2011).

6

(7)  Ú. v. EÚ L 48, 23.2.2011, s. 1.

7

(8)  Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1.

8

(9)  Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1.

9

(10)  Ú. v. EÚ L 312, 22.11.2008, s. 3.

10

(11)  Odporúčanie Rady (2010/410/EÚ) z 13. júla 2010, Ú. v. EÚ L 191, 23.7.2010, s. 28.

11

(12)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: „Najskôr myslieť v malom“ – Iniciatíva „Small Business Act“ pre Európu (KOM(2008) 394 z 23.6.2008). Závery Rady pre konkurencieschopnosť: „Najskôr myslieť v malom“ – Iniciatíva „Small Business Act“ pre Európu (dok. 16788/08, 1.12.2008). Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Preskúmanie iniciatívy „Small Business Act“ pre Európu (KOM(2008) 78 v konečnom znení z 23.2.2011). Závery Rady pre konkurencieschopnosť: Závery o preskúmaní iniciatívy „Small Business Act“ pre Európu (dok. 10975/11 z 30.5.2011).

12

(13)  Odporúčanie Rady (2010/410/EÚ) z 13. júla 2010, Ú. v. EÚ L 191, 23.7.2010, s. 28.

13

(14)  Ak existuje osobitné odporúčanie Rady pre krajinu, ktoré sa priamo týka tohto ustanovenia o podmienenosti, potom sa pri hodnotení jeho napĺňania zohľadní hodnotenie pokroku dosiahnutého pri napĺňaní osobitného odporúčania Rady pre krajinu.

14

(15)  Lehoty na naplnenie všetkých uvedených bodov by mohli byť niekedy v priebehu obdobia realizácie programu.

15

(16)  Ak existuje osobitné odporúčanie Rady pre krajinu, ktoré sa priamo týka tohto ustanovenia o podmienenosti, potom sa pri hodnotení jeho napĺňania zohľadní hodnotenie pokroku dosiahnutého pri napĺňaní osobitného odporúčania Rady pre krajinu.

16

(17)  Lehoty na naplnenie všetkých uvedených bodov by mohli byť niekedy v priebehu obdobia realizácie programu.

17

(18)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Spoločný záväzok pre zamestnanosť – KOM(2009) 257 v konečnom znení.

18

(19)  Ú. v. EÚ C 191, 1.7.2011, s. 1.

19

(20)  KOM(2006) 208 v konečnom znení (ktoré má byť do konca septembra 2011 nahradené nadchádzajúcim oznámením).

20

(21)  Závery Rady z 12. mája 2009 o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave („ET 2020“) (2009/C 119/02).

21

(22)  Odporúčanie Komisie z 3. októbra 2008 o aktívnom začleňovaní osôb vylúčených z trhu práce (Ú. v. EÚ L 307, 18.11.2008, s. 11).

22

(23)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Rámec EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 2020. KOM(2011) 173.

23

(24)  Ak existuje osobitné odporúčanie Rady pre krajinu, ktoré sa priamo týka tohto ustanovenia o podmienenosti, potom sa pri hodnotení jeho napĺňania zohľadní hodnotenie pokroku dosiahnutého pri napĺňaní osobitného odporúčania Rady pre krajinu.

24

(25)  Lehoty na splnenie všetkých bodov uvedených v tomto oddiele môžu uplynúť v priebehu obdobia realizácie programu.

25

---

| 27.7.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 225/114 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 225/114

---

Stanovisko Výboru regiónov „Návrh nariadenia o EFRR“

2012/C 225/08

VÝBOR REGIÓNOV

| — | poukazuje na to, že nadmerná tematická koncentrácia obmedzuje strategický výber a vyzýva na väčšiu pružnosť s cieľom ďalej posilniť konkurencieschopnosť regiónov; |
| --- | --- |

—

poukazuje na to, že nadmerná tematická koncentrácia obmedzuje strategický výber a vyzýva na väčšiu pružnosť s cieľom ďalej posilniť konkurencieschopnosť regiónov;

| — | vyzýva Európsku komisiu, aby v dialógu s členskými štátmi a regiónmi na základe posúdenia jednotlivých prípadov umožnila určitú pružnosť, pokiaľ ide o obsah a rozsah jednotlivých investičných priorít; |
| --- | --- |

—

vyzýva Európsku komisiu, aby v dialógu s členskými štátmi a regiónmi na základe posúdenia jednotlivých prípadov umožnila určitú pružnosť, pokiaľ ide o obsah a rozsah jednotlivých investičných priorít;

| — | víta spoločné ukazovatele, no domnieva sa, že je potrebná ich optimalizácia; |
| --- | --- |

—

víta spoločné ukazovatele, no domnieva sa, že je potrebná ich optimalizácia;

| — | domnieva sa však, že musí byť možné využívať prostriedky z EFRR pružne a bez toho, aby sa uprednostňovali alebo diskriminovali určité druhy území, berúc pritom ohľad na všetky druhy vidieckych, prímestských a funkčných regiónov; |
| --- | --- |

—

domnieva sa však, že musí byť možné využívať prostriedky z EFRR pružne a bez toho, aby sa uprednostňovali alebo diskriminovali určité druhy území, berúc pritom ohľad na všetky druhy vidieckych, prímestských a funkčných regiónov;

| — | navrhuje, aby sa zabezpečilo lepšie prepojenie medzi Horizont 2020 a štrukturálnymi fondmi, a to prostredníctvom rozhraní a spojovacích bodov v oboch programoch; |
| --- | --- |

—

navrhuje, aby sa zabezpečilo lepšie prepojenie medzi Horizont 2020 a štrukturálnymi fondmi, a to prostredníctvom rozhraní a spojovacích bodov v oboch programoch;

| — | zdôrazňuje, že zoznam miest, v ktorých sa majú uskutočniť opatrenia v oblasti trvalo udržateľného mestského rozvoja, by mal mať iba orientačný charakter a mal by byť výsledkom partnerských diskusií s príslušnými miestnymi a regionálnymi samosprávami na základe výberového konania. Regióny musia mať možnosť podporovať ich pružne na základe operačného programu a jeho finančného rámca, a to v súlade s regionálnymi a miestnymi potrebami; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že zoznam miest, v ktorých sa majú uskutočniť opatrenia v oblasti trvalo udržateľného mestského rozvoja, by mal mať iba orientačný charakter a mal by byť výsledkom partnerských diskusií s príslušnými miestnymi a regionálnymi samosprávami na základe výberového konania. Regióny musia mať možnosť podporovať ich pružne na základe operačného programu a jeho finančného rámca, a to v súlade s regionálnymi a miestnymi potrebami;

| — | poukazuje na to, že podiel prostriedkov z EFRR na podporu trvalo udržateľného mestského rozvoja a miestneho rozvoja vo všeobecnosti, by mal byť výsledkom plánovania operačných programov; |
| --- | --- |

—

poukazuje na to, že podiel prostriedkov z EFRR na podporu trvalo udržateľného mestského rozvoja a miestneho rozvoja vo všeobecnosti, by mal byť výsledkom plánovania operačných programov;

| — | poukazuje na doterajšie činnosti v rámci programu URBACT a žiada Európsku komisiu, aby zdôvodnila prínos tejto navrhovanej platformy mestského rozvoja; |
| --- | --- |

—

poukazuje na doterajšie činnosti v rámci programu URBACT a žiada Európsku komisiu, aby zdôvodnila prínos tejto navrhovanej platformy mestského rozvoja;

| — | navrhuje Európskej komisii, aby s ním užšie spolupracovala s cieľom zintenzívniť politický dialóg o koncepciách mestského rozvoja a spoluprácu mestských a vidieckych oblastí v Európe; |
| --- | --- |

—

navrhuje Európskej komisii, aby s ním užšie spolupracovala s cieľom zintenzívniť politický dialóg o koncepciách mestského rozvoja a spoluprácu mestských a vidieckych oblastí v Európe;

| — | žiada, aby boli výzvy, ktorým čelia regióny v súvislosti s prírodnými alebo demografickými znevýhodneniami, zohľadnené v operačných programoch vo väčšej miere, než sa stanovuje v článku 111 návrhu všeobecného nariadenia. |
| --- | --- |

—

žiada, aby boli výzvy, ktorým čelia regióny v súvislosti s prírodnými alebo demografickými znevýhodneniami, zohľadnené v operačných programoch vo väčšej miere, než sa stanovuje v článku 111 návrhu všeobecného nariadenia.

| Spravodajca | Michael SCHNEIDER (DE/EĽS), štátny tajomník, splnomocnenec spolkovej krajiny Sasko-Anhaltsko v spolkových orgánoch |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o osobitných ustanoveniach o Európskom fonde regionálneho rozvoja a cieli Investície pre rast a zamestnanosť, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1080/2006
  COM (2011) 614 final |

Spravodajca

Michael SCHNEIDER (DE/EĽS), štátny tajomník, splnomocnenec spolkovej krajiny Sasko-Anhaltsko v spolkových orgánoch

Referenčný dokument

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o osobitných ustanoveniach o Európskom fonde regionálneho rozvoja a cieli Investície pre rast a zamestnanosť, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1080/2006

COM (2011) 614 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné hodnotenie

| 1. | víta návrh Komisie, ktorý je dobrým základom pre ďalšie rokovania o budúcej forme podpory z EFRR v Európe; |
| --- | --- |

1.

víta návrh Komisie, ktorý je dobrým základom pre ďalšie rokovania o budúcej forme podpory z EFRR v Európe;

| 2. | domnieva sa, že sú ešte potrebné zmeny, aby sa zohľadnili požiadavky miestnych a regionálnych samospráv v Európskej únii; |
| --- | --- |

2.

domnieva sa, že sú ešte potrebné zmeny, aby sa zohľadnili požiadavky miestnych a regionálnych samospráv v Európskej únii;

| 3. | poukazuje v tejto súvislosti aj na svoje stanovisko k rámcovému nariadeniu (1), ako aj na predchádzajúce stanoviská k budúcnosti politiky súdržnosti po roku 2013 (2); |
| --- | --- |

3.

poukazuje v tejto súvislosti aj na svoje stanovisko k rámcovému nariadeniu (1), ako aj na predchádzajúce stanoviská k budúcnosti politiky súdržnosti po roku 2013 (2);

Spoločné ustanovenia (články 1 – 5)

| 4. | zdôrazňuje
  úlohy EFRR
  , stanovené v , podľa ktorých má EFRR vyrovnávaním regionálnych rozdielov posilňovať hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť, a konštatuje, že aj budúce formy podpory z EFRR sa musia zameriavať na plnenie týchto cieľov. Poukazuje však na to, že medzi úlohy EFRR patrí podľa článku 174 a článku 176 Zmluvy o fungovaní EÚ (ZFEÚ) aj znižovanie rozdielov medzi úrovňami rozvoja v rôznych regiónoch a rozsahu, v akom zaostávajú najviac znevýhodnené regióny. V rámci dotknutých regiónov je potrebné venovať mimoriadnu pozornosť vidieckym regiónom, regiónom zasiahnutým zmenami v priemysle a regiónom závažne a trvalo znevýhodneným prírodnými a demografickými podmienkami, ako sú najsevernejšie regióny s veľmi nízkou hustotou obyvateľstva, ostrovné, cezhraničné a horské regióny; |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje
  úlohy EFRR
  , stanovené v , podľa ktorých má EFRR vyrovnávaním regionálnych rozdielov posilňovať hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť, a konštatuje, že aj budúce formy podpory z EFRR sa musia zameriavať na plnenie týchto cieľov. Poukazuje však na to, že medzi úlohy EFRR patrí podľa článku 174 a článku 176 Zmluvy o fungovaní EÚ (ZFEÚ) aj znižovanie rozdielov medzi úrovňami rozvoja v rôznych regiónoch a rozsahu, v akom zaostávajú najviac znevýhodnené regióny. V rámci dotknutých regiónov je potrebné venovať mimoriadnu pozornosť vidieckym regiónom, regiónom zasiahnutým zmenami v priemysle a regiónom závažne a trvalo znevýhodneným prírodnými a demografickými podmienkami, ako sú najsevernejšie regióny s veľmi nízkou hustotou obyvateľstva, ostrovné, cezhraničné a horské regióny;

| 5. | zdôrazňuje tiež, že podpora z EFRR by sa mala v prvom rade zamerať na úlohu tohto fondu posilniť hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť, pričom sa riadne zohľadní špecifická a jedinečná situácia najvzdialenejších regiónov, ktorá je zakotvená v článku 349 ZFEÚ; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje tiež, že podpora z EFRR by sa mala v prvom rade zamerať na úlohu tohto fondu posilniť hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť, pričom sa riadne zohľadní špecifická a jedinečná situácia najvzdialenejších regiónov, ktorá je zakotvená v článku 349 ZFEÚ;

| 6. | domnieva sa, že rozsah podpory z EFRR, stanovený v , je v zásade vhodný na posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, vyrovnávanie rozdielov medzi regiónmi, a zároveň na to, aby prispieval k plneniu cieľov stratégie Európa 2020. Poukazuje však na to, že vzhľadom na vnútorné rozdiely v úrovni rozvoja môže byť aj v rozvinutejších oblastiach potrebné investovať do infraštruktúry, ktorá občanom poskytuje základné služby v oblasti ochrany životného prostredia, dopravy a informačných a komunikačných technológií (IKT); |
| --- | --- |

6.

domnieva sa, že rozsah podpory z EFRR, stanovený v , je v zásade vhodný na posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, vyrovnávanie rozdielov medzi regiónmi, a zároveň na to, aby prispieval k plneniu cieľov stratégie Európa 2020. Poukazuje však na to, že vzhľadom na vnútorné rozdiely v úrovni rozvoja môže byť aj v rozvinutejších oblastiach potrebné investovať do infraštruktúry, ktorá občanom poskytuje základné služby v oblasti ochrany životného prostredia, dopravy a informačných a komunikačných technológií (IKT);

| 7. | žiada preto, aby bolo v diskusii s členskými štátmi a regiónmi a bez ohľadu na nástroj „Spájame Európu“ konkrétne určené, kedy nie je možná podpora infraštruktúry, a aby boli tieto podmienky pružné. V tejto súvislosti je dôležité zohľadniť výrobnú štruktúru každého regiónu; |
| --- | --- |

7.

žiada preto, aby bolo v diskusii s členskými štátmi a regiónmi a bez ohľadu na nástroj „Spájame Európu“ konkrétne určené, kedy nie je možná podpora infraštruktúry, a aby boli tieto podmienky pružné. V tejto súvislosti je dôležité zohľadniť výrobnú štruktúru každého regiónu;

| 8. | víta, že konkurencieschopnosť MSP je uvedená medzi investičnými prioritami (článok 5 návrhu nariadenia o EFRR), a zdôrazňuje, že táto otázka má veľký význam najmä v čase krízy, keď MSP zápasia s osobitnými ťažkosťami, pokiaľ ide o prístup k financovaniu a investíciám, ich úloha v oblasti zamestnanosti a inovácií je však absolútne nenahraditeľná pre súdržnosť a hospodársku obnovu. Zdôrazňuje však, že aj v budúcnosti musí byť možné poskytnúť investičnú pomoc aj veľkým podnikom. Tieto podniky majú významnú funkciu z hľadiska štrukturálnej politiky, napríklad ako partneri pri vytváraní priemyselných zoskupení, aby sa dosiahli ciele hlavnej iniciatívy „Priemyselná politika vo veku globalizácie“, a v neposlednom rade aj ako zadávatelia zákaziek pre MSP; |
| --- | --- |

8.

víta, že konkurencieschopnosť MSP je uvedená medzi investičnými prioritami (článok 5 návrhu nariadenia o EFRR), a zdôrazňuje, že táto otázka má veľký význam najmä v čase krízy, keď MSP zápasia s osobitnými ťažkosťami, pokiaľ ide o prístup k financovaniu a investíciám, ich úloha v oblasti zamestnanosti a inovácií je však absolútne nenahraditeľná pre súdržnosť a hospodársku obnovu. Zdôrazňuje však, že aj v budúcnosti musí byť možné poskytnúť investičnú pomoc aj veľkým podnikom. Tieto podniky majú významnú funkciu z hľadiska štrukturálnej politiky, napríklad ako partneri pri vytváraní priemyselných zoskupení, aby sa dosiahli ciele hlavnej iniciatívy „Priemyselná politika vo veku globalizácie“, a v neposlednom rade aj ako zadávatelia zákaziek pre MSP;

| 9. | považuje rozhodne za potrebné objasniť vzťah medzi rozsahom podpory stanovenom v článku 3 a investičnými prioritami vymenovanými v článku 5, a žiada o spresnenie v tomto bode; |
| --- | --- |

9.

považuje rozhodne za potrebné objasniť vzťah medzi rozsahom podpory stanovenom v článku 3 a investičnými prioritami vymenovanými v článku 5, a žiada o spresnenie v tomto bode;

| 10. | domnieva sa, že vzhľadom na obmedzené verejné rozpočtové prostriedky by mohli iniciatívy súkromného hospodárstva zohrávať v budúcnosti čoraz väčšiu rolu, a preto by mal rozsah podpory z EFRR umožňovať podporu verejných aj súkromných výskumných a inovačných subjektov. Zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa na úrovni EÚ podporoval spoločný výskum súkromných podnikov, univerzít a výskumných centier; |
| --- | --- |

10.

domnieva sa, že vzhľadom na obmedzené verejné rozpočtové prostriedky by mohli iniciatívy súkromného hospodárstva zohrávať v budúcnosti čoraz väčšiu rolu, a preto by mal rozsah podpory z EFRR umožňovať podporu verejných aj súkromných výskumných a inovačných subjektov. Zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa na úrovni EÚ podporoval spoločný výskum súkromných podnikov, univerzít a výskumných centier;

| 11. | domnieva sa, že vytváranie sietí, spolupráca a výmena skúseností medzi regiónmi, mestami a príslušnými sociálnymi, ekonomickými a environmentálnymi aktérmi, uvedené v článku 3 ods. 1 písm. d) bod iv), si vyžaduje aj zapojenie aktérov z výskumnej a vedeckej sféry, čo treba upresniť; |
| --- | --- |

11.

domnieva sa, že vytváranie sietí, spolupráca a výmena skúseností medzi regiónmi, mestami a príslušnými sociálnymi, ekonomickými a environmentálnymi aktérmi, uvedené v článku 3 ods. 1 písm. d) bod iv), si vyžaduje aj zapojenie aktérov z výskumnej a vedeckej sféry, čo treba upresniť;

| 12. | v zásade podporuje koncentráciu prostriedkov na jasné tematické ciele. Vhodnou úrovňou, na ktorej by sa malo rozhodovať o tejto koncentrácii prostriedkov sú však regionálne operačné programy. Preto výbor odmieta centralizované prideľovanie kvót a stanovovanie podielov prostriedkov pre jednotlivé fondy alebo investičné priority.
  Tematická koncentrácia
  rozpísaná v musí byť so zreteľom na zásadu subsidiarity stanovená v partnerstve Dohoda o partnerstve medzi členským štátom, regiónmi a Európskou komisiou, založená na dohode medzi členským štátom a miestnymi a regionálnymi samosprávami. Členské štáty, regióny a miestne samosprávy musia mať v rámci svojich právomocí v procese programovania možnosť samy sformulovať územné stratégie rozvoja a stanoviť si individuálne priority, pokiaľ ide o ciele stratégie Európa 2020, ako aj vzhľadom na svoje špecifické regionálno-politické potreby, a odôvodniť túto voľbu; |
| --- | --- |

12.

v zásade podporuje koncentráciu prostriedkov na jasné tematické ciele. Vhodnou úrovňou, na ktorej by sa malo rozhodovať o tejto koncentrácii prostriedkov sú však regionálne operačné programy. Preto výbor odmieta centralizované prideľovanie kvót a stanovovanie podielov prostriedkov pre jednotlivé fondy alebo investičné priority.
  Tematická koncentrácia
  rozpísaná v musí byť so zreteľom na zásadu subsidiarity stanovená v partnerstve Dohoda o partnerstve medzi členským štátom, regiónmi a Európskou komisiou, založená na dohode medzi členským štátom a miestnymi a regionálnymi samosprávami. Členské štáty, regióny a miestne samosprávy musia mať v rámci svojich právomocí v procese programovania možnosť samy sformulovať územné stratégie rozvoja a stanoviť si individuálne priority, pokiaľ ide o ciele stratégie Európa 2020, ako aj vzhľadom na svoje špecifické regionálno-politické potreby, a odôvodniť túto voľbu;

| 13. | je preto proti reštriktívnej koncentrácii prostriedkov EFRR na tematické ciele „posilnenie výskumu, technologického rozvoja a inovácií“, „posilnenie konkurencieschopnosti MSP“ a „podpora prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo vo všetkých sektoroch“, a to predovšetkým v regiónoch, ktorých HDP na obyvateľa v období 2007 – 2013 bol nižší než 75 % priemerného HDP EÚ s 25 členskými štátmi v referenčnom období; |
| --- | --- |

13.

je preto proti reštriktívnej koncentrácii prostriedkov EFRR na tematické ciele „posilnenie výskumu, technologického rozvoja a inovácií“, „posilnenie konkurencieschopnosti MSP“ a „podpora prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo vo všetkých sektoroch“, a to predovšetkým v regiónoch, ktorých HDP na obyvateľa v období 2007 – 2013 bol nižší než 75 % priemerného HDP EÚ s 25 členskými štátmi v referenčnom období;

| 14. | poukazuje na to, že koncentrácia na tieto tri ciele obmedzuje možnosti EFRR vo veľkej miere podporovať inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast, ako aj jeho schopnosť zmenšovať hospodárske, sociálne a územné rozdiely v Únii. Treba pripomenúť, že v súlade s článkom 176 Zmluvy o fungovaní Európskej únie je cieľom EFRR prispieť k odstraňovaniu hlavných regionálnych rozdielov v Únii. Hoci je vhodné využiť EFRR na podporu stratégie Európa 2020, nesmie to byť na úkor hlavného cieľa, ktorým je odstraňovanie regionálnych rozdielov. Koncentrácia na tieto tri ciele zároveň neumožňuje členským štátom a regiónom, aby v plnej miere dodržiavali článok 7 (podpora rovnosti) a článok 8 (trvalo udržateľný rozvoj a klimatické zmeny), pretože obmedzenie tematických cieľov neprispieva k ich plneniu. Nadmerná koncentrácia obmedzuje aj strategický výber, ktorý podlieha hodnoteniu ex ante a znehodnocuje proces takéhoto hodnotenia. Realizácia rozsiahlych programov na podporu udržateľného, integrovaného regionálneho hospodárskeho rozvoja si vyžaduje väčšiu pružnosť priamo v praxi a je nevyhnutným predpokladom ďalšieho posilňovania konkurencieschopnosti regiónov; |
| --- | --- |

14.

poukazuje na to, že koncentrácia na tieto tri ciele obmedzuje možnosti EFRR vo veľkej miere podporovať inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast, ako aj jeho schopnosť zmenšovať hospodárske, sociálne a územné rozdiely v Únii. Treba pripomenúť, že v súlade s článkom 176 Zmluvy o fungovaní Európskej únie je cieľom EFRR prispieť k odstraňovaniu hlavných regionálnych rozdielov v Únii. Hoci je vhodné využiť EFRR na podporu stratégie Európa 2020, nesmie to byť na úkor hlavného cieľa, ktorým je odstraňovanie regionálnych rozdielov. Koncentrácia na tieto tri ciele zároveň neumožňuje členským štátom a regiónom, aby v plnej miere dodržiavali článok 7 (podpora rovnosti) a článok 8 (trvalo udržateľný rozvoj a klimatické zmeny), pretože obmedzenie tematických cieľov neprispieva k ich plneniu. Nadmerná koncentrácia obmedzuje aj strategický výber, ktorý podlieha hodnoteniu ex ante a znehodnocuje proces takéhoto hodnotenia. Realizácia rozsiahlych programov na podporu udržateľného, integrovaného regionálneho hospodárskeho rozvoja si vyžaduje väčšiu pružnosť priamo v praxi a je nevyhnutným predpokladom ďalšieho posilňovania konkurencieschopnosti regiónov;

| 15. | opätovne odmieta prísne obmedzenie výdavkov na jednotlivé tematické ciele alebo ich skupiny. Značné rozdiely v potenciáli a potrebách jednotlivých regiónov, ktoré existujú aj medzi regiónmi patriacimi do rovnakej kategórie, sú nezlučiteľné s nediferencovaným posudzovaním významu tematických cieľov. Prínos politiky súdržnosti, ktorým je individuálne prispôsobenie regionálnych stratégií a stratégií územného rozvoja, sa úplne stratí tým, že sa centrálne stanovia kvóty výdavkov; |
| --- | --- |

15.

opätovne odmieta prísne obmedzenie výdavkov na jednotlivé tematické ciele alebo ich skupiny. Značné rozdiely v potenciáli a potrebách jednotlivých regiónov, ktoré existujú aj medzi regiónmi patriacimi do rovnakej kategórie, sú nezlučiteľné s nediferencovaným posudzovaním významu tematických cieľov. Prínos politiky súdržnosti, ktorým je individuálne prispôsobenie regionálnych stratégií a stratégií územného rozvoja, sa úplne stratí tým, že sa centrálne stanovia kvóty výdavkov;

| 16. | konštatuje, že
  investičné priority
  , navrhnuté v , ktoré má EFRR v rámci jednotlivých tematických cieľov podporovať, pokrývajú dôležité oblasti možností podpory z tohto fondu. Je však nepochopiteľné, prečo Európska komisia nezahrnula medzi investičné priority určité investície, napríklad na preloženie dopravných tokov, ktoré jednoznačne podporujú dosahovanie cieľov stratégie Európa 2020; |
| --- | --- |

16.

konštatuje, že
  investičné priority
  , navrhnuté v , ktoré má EFRR v rámci jednotlivých tematických cieľov podporovať, pokrývajú dôležité oblasti možností podpory z tohto fondu. Je však nepochopiteľné, prečo Európska komisia nezahrnula medzi investičné priority určité investície, napríklad na preloženie dopravných tokov, ktoré jednoznačne podporujú dosahovanie cieľov stratégie Európa 2020;

| 17. | víta prednostné investovanie do „prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo“ a poukazuje na to, že je to mimoriadne dôležité pre budúcnosť Európy. Výbor sa však domnieva, že percentuálny podiel prostriedkov EFRR venovaný na tento cieľ, ako to navrhuje Komisia, by sa mal určiť v partnerskej dohode uzatvorenej medzi Komisiou, príslušnými členskými štátmi a miestnymi a regionálnymi orgánmi, čo by umožnilo, aby percentuálny podiel pridelených prostriedkov EFRR bol primerane prispôsobený rozličným členským štátom a regiónom; |
| --- | --- |

17.

víta prednostné investovanie do „prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo“ a poukazuje na to, že je to mimoriadne dôležité pre budúcnosť Európy. Výbor sa však domnieva, že percentuálny podiel prostriedkov EFRR venovaný na tento cieľ, ako to navrhuje Komisia, by sa mal určiť v partnerskej dohode uzatvorenej medzi Komisiou, príslušnými členskými štátmi a miestnymi a regionálnymi orgánmi, čo by umožnilo, aby percentuálny podiel pridelených prostriedkov EFRR bol primerane prispôsobený rozličným členským štátom a regiónom;

| 18. | domnieva sa, že v tejto oblasti sú potrebné kroky najmä pokiaľ ide o investičné priority v rámci tematického cieľa „posilnenie konkurencieschopnosti MSP“. Vzhľadom na význam tohto cieľa pre rast a zamestnanosť v Európe, ako aj vzhľadom na veľmi široký rozsah sľubných možností podpory, je práve tu potrebné výrazne rozšíriť investičné priority. Podľa názoru Výboru regiónov musí byť ťažiskom predovšetkým podpora produktívnych investícií na založenie, rozšírenie alebo diverzifikáciu podnikov, či zásadnú reštrukturalizáciu postupov na výrobu produktov a poskytovanie služieb, ktoré pomáhajú vytvárať a udržiavať stále pracovné miesta. Takéto investície do podnikov sú základným predpokladom na to, aby bola potrebná reštrukturalizácia v Európe úspešne zavŕšená a aby sa vôbec mohli dosiahnuť ciele v oblasti rastu a zamestnanosti. Obmedziť podporu podnikových investícií z EFRR len na investície súvisiace so zakladaním nových podnikov, ako to má zjavne v úmysle Európska komisia, by nezodpovedalo potrebám rozvoja v regiónoch a v Európe; |
| --- | --- |

18.

domnieva sa, že v tejto oblasti sú potrebné kroky najmä pokiaľ ide o investičné priority v rámci tematického cieľa „posilnenie konkurencieschopnosti MSP“. Vzhľadom na význam tohto cieľa pre rast a zamestnanosť v Európe, ako aj vzhľadom na veľmi široký rozsah sľubných možností podpory, je práve tu potrebné výrazne rozšíriť investičné priority. Podľa názoru Výboru regiónov musí byť ťažiskom predovšetkým podpora produktívnych investícií na založenie, rozšírenie alebo diverzifikáciu podnikov, či zásadnú reštrukturalizáciu postupov na výrobu produktov a poskytovanie služieb, ktoré pomáhajú vytvárať a udržiavať stále pracovné miesta. Takéto investície do podnikov sú základným predpokladom na to, aby bola potrebná reštrukturalizácia v Európe úspešne zavŕšená a aby sa vôbec mohli dosiahnuť ciele v oblasti rastu a zamestnanosti. Obmedziť podporu podnikových investícií z EFRR len na investície súvisiace so zakladaním nových podnikov, ako to má zjavne v úmysle Európska komisia, by nezodpovedalo potrebám rozvoja v regiónoch a v Európe;

| 19. | ďalej žiada, aby podpora investícií do infraštruktúr súvisiacich s hospodárstvom, do rozvoja infraštruktúr cestovného ruchu, do rozvoja infraštruktúr odbornej prípravy a ďalšieho vzdelávania a do podnikateľských inkubátorov vo všetkých regiónoch patrila medzi tie investičné priority EFRR, ktoré môžu byť osobitne zohľadnené v rámci tematickej koncentrácie pri príprave operačných programov; |
| --- | --- |

19.

ďalej žiada, aby podpora investícií do infraštruktúr súvisiacich s hospodárstvom, do rozvoja infraštruktúr cestovného ruchu, do rozvoja infraštruktúr odbornej prípravy a ďalšieho vzdelávania a do podnikateľských inkubátorov vo všetkých regiónoch patrila medzi tie investičné priority EFRR, ktoré môžu byť osobitne zohľadnené v rámci tematickej koncentrácie pri príprave operačných programov;

| 20. | vyzýva preto Európsku komisiu, aby v dialógu s členskými štátmi a regiónmi na základe posúdenia jednotlivých prípadov umožnila určitú pružnosť, pokiaľ ide o obsah a rozsah jednotlivých investičných priorít. V jednotlivých členských štátoch by nemali byť stanovené jednotné priority EFRR, ale naopak, každý operačný program by mal mať možnosť určiť priority, ktoré sú relevantné; |
| --- | --- |

20.

vyzýva preto Európsku komisiu, aby v dialógu s členskými štátmi a regiónmi na základe posúdenia jednotlivých prípadov umožnila určitú pružnosť, pokiaľ ide o obsah a rozsah jednotlivých investičných priorít. V jednotlivých členských štátoch by nemali byť stanovené jednotné priority EFRR, ale naopak, každý operačný program by mal mať možnosť určiť priority, ktoré sú relevantné;

Ukazovatele pre podporu EFRR týkajúce sa cieľa „Investície pre rast a zamestnanosť“ (článok 6)

| 21. | víta
  spoločné ukazovatele
  na meranie výsledkov podpory z EFRR v rámci cieľa „Investície pre rast a zamestnanosť“ stanovené v . V niektorých prípadoch je však potrebná ich optimalizácia. Napríklad počet nových produktov, ktoré boli na trh uvedené ako výsledok výskumno-vývojových projektov, sa dá len ťažko určiť, a ak aj áno, tak len s veľkým oneskorením. Tieto ukazovatele taktiež nie sú vhodné ani na celoeurópske posudzovania výkonnosti, napríklad ukazovateľ „odhadované zníženie presakovania v sieti na distribúciu vody“; |
| --- | --- |

21.

víta
  spoločné ukazovatele
  na meranie výsledkov podpory z EFRR v rámci cieľa „Investície pre rast a zamestnanosť“ stanovené v . V niektorých prípadoch je však potrebná ich optimalizácia. Napríklad počet nových produktov, ktoré boli na trh uvedené ako výsledok výskumno-vývojových projektov, sa dá len ťažko určiť, a ak aj áno, tak len s veľkým oneskorením. Tieto ukazovatele taktiež nie sú vhodné ani na celoeurópske posudzovania výkonnosti, napríklad ukazovateľ „odhadované zníženie presakovania v sieti na distribúciu vody“;

| 22. | vyzýva Európsku komisiu, aby v partnerskej diskusii s členskými štátmi a regiónmi ešte raz prehodnotila výpovednú hodnotu, jednoznačnosť a predovšetkým použiteľnosť týchto 43 spoločných ukazovateľov v praxi, a prípadne ich zjednodušila. Pre každý operačný program by mala existovať možnosť zvoliť tie ukazovatele, ktoré sú vhodné vzhľadom na jeho priority. Riadiace orgány a príjemcovia však nemôžu niesť zodpovednosť za nedosiahnuté výsledky, ak za ne priamo nezodpovedajú; |
| --- | --- |

22.

vyzýva Európsku komisiu, aby v partnerskej diskusii s členskými štátmi a regiónmi ešte raz prehodnotila výpovednú hodnotu, jednoznačnosť a predovšetkým použiteľnosť týchto 43 spoločných ukazovateľov v praxi, a prípadne ich zjednodušila. Pre každý operačný program by mala existovať možnosť zvoliť tie ukazovatele, ktoré sú vhodné vzhľadom na jeho priority. Riadiace orgány a príjemcovia však nemôžu niesť zodpovednosť za nedosiahnuté výsledky, ak za ne priamo nezodpovedajú;

Osobitné ustanovenia o postupe pri špecifických územných charakteristikách (články 7 – 11)

| 23. | víta skutočnosť, že EFRR má vo veľkej miere podporovať aj opatrenia v oblasti trvalo udržateľného mestského rozvoja zamerané na riešenie hospodárskych, environmentálnych, klimatických a sociálnych výziev v mestských oblastiach. Konštatuje, že EFRR rozsiahlo podporuje mestský rozmer už v súčasnom programovacom období a podporuje preto zámer Európskej komisie posilniť v nasledujúcom programovacom období mestský rozmer; |
| --- | --- |

23.

víta skutočnosť, že EFRR má vo veľkej miere podporovať aj opatrenia v oblasti trvalo udržateľného mestského rozvoja zamerané na riešenie hospodárskych, environmentálnych, klimatických a sociálnych výziev v mestských oblastiach. Konštatuje, že EFRR rozsiahlo podporuje mestský rozmer už v súčasnom programovacom období a podporuje preto zámer Európskej komisie posilniť v nasledujúcom programovacom období mestský rozmer;

| 24. | domnieva sa však, že v zásade musí byť možné využívať prostriedky z EFRR pružne a bez toho, aby sa uprednostňovali alebo diskriminovali určité druhy území, v dôsledku čoho by najmä vidiecke, prímestské a funkčné oblasti nemuseli mať možnosť čerpať prostriedky z EFRR. O koncentrácii prostriedkov z EFRR na jednotlivé druhy území sa má rozhodovať v rámci plánovacieho procesu, ktorý sa má uskutočňovať v partnerstve s miestnymi a regionálnymi samosprávami; |
| --- | --- |

24.

domnieva sa však, že v zásade musí byť možné využívať prostriedky z EFRR pružne a bez toho, aby sa uprednostňovali alebo diskriminovali určité druhy území, v dôsledku čoho by najmä vidiecke, prímestské a funkčné oblasti nemuseli mať možnosť čerpať prostriedky z EFRR. O koncentrácii prostriedkov z EFRR na jednotlivé druhy území sa má rozhodovať v rámci plánovacieho procesu, ktorý sa má uskutočňovať v partnerstve s miestnymi a regionálnymi samosprávami;

| 25. | navrhuje, aby sa zabezpečilo lepšie prepojenie medzi Horizont 2020 a štrukturálnymi fondmi, a to prostredníctvom rozhraní a spojovacích bodov v oboch programoch. Až doteraz nie je možné podporovať integrované projekty prostredníctvom európskeho výskumného programu a štrukturálnych fondov. Lepšie prepojenie oboch programov by zlepšilo synergie a prispelo by k posilneniu vedomostnej základne vo všetkých regiónoch, čím by sa mala v operačných programoch a stratégiách pre výskum, inovácie a inteligentnú špecializáciu lepšie zohľadniť komplementarita programu Horizont 2020 a štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

25.

navrhuje, aby sa zabezpečilo lepšie prepojenie medzi Horizont 2020 a štrukturálnymi fondmi, a to prostredníctvom rozhraní a spojovacích bodov v oboch programoch. Až doteraz nie je možné podporovať integrované projekty prostredníctvom európskeho výskumného programu a štrukturálnych fondov. Lepšie prepojenie oboch programov by zlepšilo synergie a prispelo by k posilneniu vedomostnej základne vo všetkých regiónoch, čím by sa mala v operačných programoch a stratégiách pre výskum, inovácie a inteligentnú špecializáciu lepšie zohľadniť komplementarita programu Horizont 2020 a štrukturálnych fondov;

| 26. | v súvislosti s ustanovením , podľa ktorého majú členské štáty už vopred vypracovať zoznam miest, v ktorých sa majú uskutočniť opatrenia v oblasti
  trvalo udržateľného mestského rozvoja
  , poukazuje na to, že tento zoznam by mal mať iba orientačný charakter. Mohol by byť výsledkom partnerských diskusií s príslušnými miestnymi a regionálnymi samosprávami na základe výberového konania, do ktorého sa budú môcť zapojiť všetky mestá v príslušnom členskom štáte. Trvalo udržateľný mestský rozvoj by mal byť v príslušnej oblasti, v ktorej sa program uplatňuje, a priori prístupný pre všetky mestá, teda aj pre malé a stredne veľké. Regióny musia mať možnosť podporovať ich pružne na základe operačného programu a jeho finančného rámca, a to v súlade s regionálnymi a miestnymi potrebami; |
| --- | --- |

26.

v súvislosti s ustanovením , podľa ktorého majú členské štáty už vopred vypracovať zoznam miest, v ktorých sa majú uskutočniť opatrenia v oblasti
  trvalo udržateľného mestského rozvoja
  , poukazuje na to, že tento zoznam by mal mať iba orientačný charakter. Mohol by byť výsledkom partnerských diskusií s príslušnými miestnymi a regionálnymi samosprávami na základe výberového konania, do ktorého sa budú môcť zapojiť všetky mestá v príslušnom členskom štáte. Trvalo udržateľný mestský rozvoj by mal byť v príslušnej oblasti, v ktorej sa program uplatňuje, a priori prístupný pre všetky mestá, teda aj pre malé a stredne veľké. Regióny musia mať možnosť podporovať ich pružne na základe operačného programu a jeho finančného rámca, a to v súlade s regionálnymi a miestnymi potrebami;

| 27. | poukazuje na to, že podiel prostriedkov z EFRR, ktoré sú v členskom štáte vyčlenené na podporu trvalo udržateľného mestského rozvoja a miestneho rozvoja vo všeobecnosti, by mal byť výsledkom plánovania operačných programov. Poukazuje však súčasne na to, že každý členský štát môže prípadne využiť možnosť zvýšiť tento podiel, aby bolo možné využiť v operačných programoch širokú škálu opatrení na podporu trvalo udržateľného mestského a miestneho rozvoja. Tieto opatrenia by v prípade, že je to vzhľadom na miestne geografické špecifiká potrebné, mali byť podmienené vytvorením partnerstva s priľahlými prímestskými, vidieckymi a funkčnými oblasťami a prípadne aj integrovaného strategického plánovania medzi obcami. Členské štáty a regióny potrebujú určitú pružnosť, aby mohli tieto opatrenia počas programovacieho obdobia realizovať podľa potreby z hľadiska regionálnej a štrukturálnej politiky a projekty vyberať podľa kritérií kvality; |
| --- | --- |

27.

poukazuje na to, že podiel prostriedkov z EFRR, ktoré sú v členskom štáte vyčlenené na podporu trvalo udržateľného mestského rozvoja a miestneho rozvoja vo všeobecnosti, by mal byť výsledkom plánovania operačných programov. Poukazuje však súčasne na to, že každý členský štát môže prípadne využiť možnosť zvýšiť tento podiel, aby bolo možné využiť v operačných programoch širokú škálu opatrení na podporu trvalo udržateľného mestského a miestneho rozvoja. Tieto opatrenia by v prípade, že je to vzhľadom na miestne geografické špecifiká potrebné, mali byť podmienené vytvorením partnerstva s priľahlými prímestskými, vidieckymi a funkčnými oblasťami a prípadne aj integrovaného strategického plánovania medzi obcami. Členské štáty a regióny potrebujú určitú pružnosť, aby mohli tieto opatrenia počas programovacieho obdobia realizovať podľa potreby z hľadiska regionálnej a štrukturálnej politiky a projekty vyberať podľa kritérií kvality;

| 28. | zdôrazňuje, že prenesenie úloh súvisiacich s nástrojom „integrované územné investície“, ktorý je stanovený v článku 99 všeobecného nariadenia, na mestá by malo byť navrhnuté ako nepovinná možnosť. Miestne a regionálne orgány by mali mať možnosť zvážiť inštitucionálne a technické kapacity a sami rozhodnúť, či prevezmú úlohy, a ak áno, v akom rozsahu; |
| --- | --- |

28.

zdôrazňuje, že prenesenie úloh súvisiacich s nástrojom „integrované územné investície“, ktorý je stanovený v článku 99 všeobecného nariadenia, na mestá by malo byť navrhnuté ako nepovinná možnosť. Miestne a regionálne orgány by mali mať možnosť zvážiť inštitucionálne a technické kapacity a sami rozhodnúť, či prevezmú úlohy, a ak áno, v akom rozsahu;

| 29. | v súvislosti s
  platformou mestského rozvoja
  , ktorej vytvorenie sa navrhuje v článku 8, poukazuje na doterajšie činnosti v rámci programu URBACT, ktorý sa zameriava predovšetkým na výmenu skúseností s koncepciami mestského rozvoja v Európskej únii, a žiada preto Európsku komisiu, aby zdôvodnila prínos tejto platformy v tej forme, ako ju Európska komisia navrhla, aby zabránila zdvojeniu medzi touto platformou a URBACT a aby spresnila budúcnosť programu URBACT v novom programovacom období |
| --- | --- |

29.

v súvislosti s
  platformou mestského rozvoja
  , ktorej vytvorenie sa navrhuje v článku 8, poukazuje na doterajšie činnosti v rámci programu URBACT, ktorý sa zameriava predovšetkým na výmenu skúseností s koncepciami mestského rozvoja v Európskej únii, a žiada preto Európsku komisiu, aby zdôvodnila prínos tejto platformy v tej forme, ako ju Európska komisia navrhla, aby zabránila zdvojeniu medzi touto platformou a URBACT a aby spresnila budúcnosť programu URBACT v novom programovacom období

| 30. | navrhuje Európskej komisii, aby s ním užšie spolupracovala a vytvárala spoločné opatrenia (každoročnú spoločnú konferenciu) s cieľom zintenzívniť politický dialóg o koncepciách mestského rozvoja a spoluprácu mestských a vidieckych oblastí v Európe, keďže práve v tom vidí jednu zo svojich dôležitých úloh; |
| --- | --- |

30.

navrhuje Európskej komisii, aby s ním užšie spolupracovala a vytvárala spoločné opatrenia (každoročnú spoločnú konferenciu) s cieľom zintenzívniť politický dialóg o koncepciách mestského rozvoja a spoluprácu mestských a vidieckych oblastí v Európe, keďže práve v tom vidí jednu zo svojich dôležitých úloh;

| 31. | víta skutočnosť, že v návrhu nariadenia bola navrhnutá podpora
  pre inovačné akcie v oblasti trvalo udržateľného mestského rozvoja
  ako jedna z možností ako podporiť novátorské projekty bez toho, aby sa táto osobitná podpora prejavila v prípade bežnej podpory zvýšením administratívnej záťaže pre samotné príslušné regióny. Víta tiež skutočnosť, že pojem „inovácie“ nie je obmedzený len na technologické inovácie, ale zahŕňa aj sociálnu inováciu. Ďalej sa zasadzuje za to, aby aj regióny mali možnosť testovať novátorské prístupy a to aj v oblasti inteligentnej špecializácie, v oblasti podpory v rámci operačných programov; |
| --- | --- |

31.

víta skutočnosť, že v návrhu nariadenia bola navrhnutá podpora
  pre inovačné akcie v oblasti trvalo udržateľného mestského rozvoja
  ako jedna z možností ako podporiť novátorské projekty bez toho, aby sa táto osobitná podpora prejavila v prípade bežnej podpory zvýšením administratívnej záťaže pre samotné príslušné regióny. Víta tiež skutočnosť, že pojem „inovácie“ nie je obmedzený len na technologické inovácie, ale zahŕňa aj sociálnu inováciu. Ďalej sa zasadzuje za to, aby aj regióny mali možnosť testovať novátorské prístupy a to aj v oblasti inteligentnej špecializácie, v oblasti podpory v rámci operačných programov;

| 32. | v súvislosti s výpoveďami v návrhu nariadenia o
  oblastiach s prírodným alebo demografickým znevýhodnením
  žiada, aby boli výzvy súvisiace so starnutím populácie, pokiaľ ide o prispôsobenie výšky spolufinancovania, zohľadnené v operačných programoch vo väčšej miere, než sa stanovuje v článku 111 návrhu všeobecného nariadenia. Vzhľadom na výrazný úbytok obyvateľstva a odchod mladých a kvalifikovaných ľudí, ako aj na starnutie obyvateľstva predstavuje demografický vývoj závažné a trvalé znevýhodnenie, ktorému má v súlade s článkom 174 ZFEÚ venovať politika súdržnosti osobitnú pozornosť. Túto skutočnosť treba zohľadniť pri stanovovaní možností využitia EFRR. Tematická koncentrácia a investičné priority by mali poskytovať dostatočné možnosti na to, aby sa dali vytvárať a využiť novátorské možnosti riešenia týchto výziev; |
| --- | --- |

32.

v súvislosti s výpoveďami v návrhu nariadenia o
  oblastiach s prírodným alebo demografickým znevýhodnením
  žiada, aby boli výzvy súvisiace so starnutím populácie, pokiaľ ide o prispôsobenie výšky spolufinancovania, zohľadnené v operačných programoch vo väčšej miere, než sa stanovuje v článku 111 návrhu všeobecného nariadenia. Vzhľadom na výrazný úbytok obyvateľstva a odchod mladých a kvalifikovaných ľudí, ako aj na starnutie obyvateľstva predstavuje demografický vývoj závažné a trvalé znevýhodnenie, ktorému má v súlade s článkom 174 ZFEÚ venovať politika súdržnosti osobitnú pozornosť. Túto skutočnosť treba zohľadniť pri stanovovaní možností využitia EFRR. Tematická koncentrácia a investičné priority by mali poskytovať dostatočné možnosti na to, aby sa dali vytvárať a využiť novátorské možnosti riešenia týchto výziev;

| 33. | podporuje návrhy v týkajúce sa
  najvzdialenejších regiónov
  , a považuje ich za dobrý základ pre ďalšiu podporu týchto regiónov. Je presvedčený, že by mala byť zaručená primeraná úroveň podpory pre tieto regióny a umožnená väčšia pružnosť, pokiaľ ide o tematickú koncentráciu; |
| --- | --- |

33.

podporuje návrhy v týkajúce sa
  najvzdialenejších regiónov
  , a považuje ich za dobrý základ pre ďalšiu podporu týchto regiónov. Je presvedčený, že by mala byť zaručená primeraná úroveň podpory pre tieto regióny a umožnená väčšia pružnosť, pokiaľ ide o tematickú koncentráciu;

Záverečné ustanovenia (články 12 až 17)

| 34. | v súvislosti s
  vykonávaním delegovania právomocí
  , ktoré je ustanovené v návrhu nariadenia, vyjadruje svoje zásadné výhrady voči používaniu delegovaných právnych aktov. V súlade s článkom 290 ZFEÚ sa delegovanie právomocí môže uplatňovať len v prípade právnych predpisov, ktoré nemajú zásadný význam, a ciele, obsah, rozsah a trvanie tohto delegovania musí byť výslovne stanovené; |
| --- | --- |

34.

v súvislosti s
  vykonávaním delegovania právomocí
  , ktoré je ustanovené v návrhu nariadenia, vyjadruje svoje zásadné výhrady voči používaniu delegovaných právnych aktov. V súlade s článkom 290 ZFEÚ sa delegovanie právomocí môže uplatňovať len v prípade právnych predpisov, ktoré nemajú zásadný význam, a ciele, obsah, rozsah a trvanie tohto delegovania musí byť výslovne stanovené;

Hodnotenie z hľadiska subsidiarity a proporcionality

| 35. | domnieva sa, že nariadenie v podobe, ako ho navrhla Európska komisia príliš zužuje rozsah podpory z EFRR a neponecháva členským štátom a regiónom dostatočný priestor pri príprave regionálnej a štrukturálnej politiky potrebný na to, aby mohli prostredníctvom opatrení prispôsobených jednotlivým územným celkom plniť ciele zmluvy a súčasne aj stratégie Európa 2020. To zužuje možnosti zaviesť s podporou z EFRR územné stratégie rozvoja, ktoré by boli prispôsobené silným stránkam a potrebám územných celkov a ktoré by práve preto boli väčším prínosom k zvýšeniu hospodárskeho rastu a zamestnanosti; |
| --- | --- |

35.

domnieva sa, že nariadenie v podobe, ako ho navrhla Európska komisia príliš zužuje rozsah podpory z EFRR a neponecháva členským štátom a regiónom dostatočný priestor pri príprave regionálnej a štrukturálnej politiky potrebný na to, aby mohli prostredníctvom opatrení prispôsobených jednotlivým územným celkom plniť ciele zmluvy a súčasne aj stratégie Európa 2020. To zužuje možnosti zaviesť s podporou z EFRR územné stratégie rozvoja, ktoré by boli prispôsobené silným stránkam a potrebám územných celkov a ktoré by práve preto boli väčším prínosom k zvýšeniu hospodárskeho rastu a zamestnanosti;

| 36. | domnieva sa, že prebiehajúce rokovania by mali v ešte väčšej miere rešpektovať zásadu subsidiarity a zásadu proporcionality, aby nedošlo k tomu, že podpora z EFRR bude centralistická, nadmerne regulovaná a výrazne zbyrokratizovaná. To by určite neprospelo, pokiaľ ide o názor, ktorý majú na európsku politiku súdržnosti európski občania a podnikatelia v regiónoch; |
| --- | --- |

36.

domnieva sa, že prebiehajúce rokovania by mali v ešte väčšej miere rešpektovať zásadu subsidiarity a zásadu proporcionality, aby nedošlo k tomu, že podpora z EFRR bude centralistická, nadmerne regulovaná a výrazne zbyrokratizovaná. To by určite neprospelo, pokiaľ ide o názor, ktorý majú na európsku politiku súdržnosti európski občania a podnikatelia v regiónoch;

| 37. | je preto presvedčený, že sú potrebné značné vylepšenia a žiada Európsku komisiu, aby v dialógu s Radou a Európskym parlamentom tento návrh nariadenia príslušným spôsobom prepracovala; |
| --- | --- |

37.

je preto presvedčený, že sú potrebné značné vylepšenia a žiada Európsku komisiu, aby v dialógu s Radou a Európskym parlamentom tento návrh nariadenia príslušným spôsobom prepracovala;

| 38. | ponúka Európskej komisii, Rade a Európskemu parlamentu možnosť využiť v tomto rokovacom procese odborné poznatky miestnych a regionálnych samospráv. |
| --- | --- |

38.

ponúka Európskej komisii, Rade a Európskemu parlamentu možnosť využiť v tomto rokovacom procese odborné poznatky miestnych a regionálnych samospráv.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Článok 2

Vložiť odsek 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| ... | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

...

Zdôvodnenie

Pozri bod 4.

Pri odvolávaní sa na článok zmluvy je potrebné citovať celé znenie, nielen časť.

Pozmeňovací návrh 2

Článok 3

Zmeniť odsek 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V rozvinutejších oblastiach sa z EFRR nepodporujú investície do infraštruktúry, ktorá občanom poskytuje základné služby v oblastiach životného prostredia, dopravy a IKT. | rozvinutejších oblastiach do infraštruktúry, ktorá občanom poskytuje základné služby v oblastiach životného prostredia, dopravy a IKT. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

V rozvinutejších oblastiach sa z EFRR nepodporujú investície do infraštruktúry, ktorá občanom poskytuje základné služby v oblastiach životného prostredia, dopravy a IKT.

rozvinutejších oblastiach do infraštruktúry, ktorá občanom poskytuje základné služby v oblastiach životného prostredia, dopravy a IKT.

Zdôvodnenie

Pozri bod 6.

Pozmeňovací návrh 3

Článok 3

Zmeniť odsek 1 písm. a)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (a) | produktívne investície, ktoré prispievajú k tvorbe a zabezpečeniu trvalo udržateľných pracovných miest, prostredníctvom priamej pomoci na podporu investícií do malých a stredných podnikov (MSP); |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(a)

produktívne investície, ktoré prispievajú k tvorbe a zabezpečeniu trvalo udržateľných pracovných miest, prostredníctvom priamej pomoci na podporu investícií do malých a stredných podnikov (MSP);

| (a) | produktívne investície, ktoré prispievajú k tvorbe a zabezpečeniu trvalo udržateľných pracovných miest, prostredníctvom priamej pomoci na podporu investícií do malých a stredných podnikov (MSP); |
| --- | --- |

(a)

produktívne investície, ktoré prispievajú k tvorbe a zabezpečeniu trvalo udržateľných pracovných miest, prostredníctvom priamej pomoci na podporu investícií do malých a stredných podnikov (MSP);

Zdôvodnenie

Pozri bod 8

Pozmeňovací návrh 4

Článok 3

Zmeniť ods. 1 písm. c)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (c) | investície do sociálnej, zdravotnej a vzdelávacej infraštruktúry; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(c)

investície do sociálnej, zdravotnej a vzdelávacej infraštruktúry;

| (c) | investície do sociálnej, zdravotnej a vzdelávacej infraštruktúry; |
| --- | --- |

(c)

investície do sociálnej, zdravotnej a vzdelávacej infraštruktúry;

Pozmeňovací návrh 5

Článok 3

ods. 1 písm. d i)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| d) | rozvoj vnútorného potenciálu prostredníctvom podpory regionálneho a miestneho rozvoja a výskumu a inovácií. Tieto opatrenia zahŕňajú:






  i) | fixné investície do zariadenia a infraštruktúry malého rozsahu |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

d)

rozvoj vnútorného potenciálu prostredníctvom podpory regionálneho a miestneho rozvoja a výskumu a inovácií. Tieto opatrenia zahŕňajú:

i)

fixné investície do zariadenia a infraštruktúry malého rozsahu

| d) | rozvoj vnútorného potenciálu prostredníctvom podpory regionálneho a miestneho rozvoja a výskumu a inovácií. Tieto opatrenia zahŕňajú:






  i) | fixné investície do zariadenia a infraštruktúry ; |
| --- | --- | --- |

d)

rozvoj vnútorného potenciálu prostredníctvom podpory regionálneho a miestneho rozvoja a výskumu a inovácií. Tieto opatrenia zahŕňajú:

i)

fixné investície do zariadenia a infraštruktúry ;

Zdôvodnenie

Tento pozmeňovací návrh súvisí s bodom 9 stanoviska. Zredukovanie prípadných príspevkov z EFRR na podporu investícií do zariadenia a infraštruktúry na „investície do zariadenia a infraštruktúry malého rozsahu“ je v protiklade s potrebami rozvoja regiónov v rôznych oblastiach. Príkladom je protikladný význam vzhľadom na znenie článku 5 ods. 1 písm. a), ktorý sa týka rozvoja výskumných a inovačných infraštruktúr na rozvoj excelentnosti v oblasti výskumu a inovácie.

Pozmeňovací návrh 6

Článok 3

Zmeniť odsek 1 písm. d) bod iii)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| iii) | podporu verejných výskumných a inovačných subjektov a investície do technológií a aplikovaného výskumu v podnikoch; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

iii)

podporu verejných výskumných a inovačných subjektov a investície do technológií a aplikovaného výskumu v podnikoch;

| iii) | podporu výskumných a inovačných subjektov a investície do technológií a aplikovaného výskumu v podnikoch; |
| --- | --- |

iii)

podporu výskumných a inovačných subjektov a investície do technológií a aplikovaného výskumu v podnikoch;

Zdôvodnenie

Pozri bod 10

Pozmeňovací návrh 7

Článok 3

Doplniť odsek 1 písm. d) bod iv)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| iv) | vytváranie sietí, spoluprácu a výmenu skúseností medzi regiónmi, mestami a príslušnými sociálnymi, ekonomickými a environmentálnymi aktérmi; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

iv)

vytváranie sietí, spoluprácu a výmenu skúseností medzi regiónmi, mestami a príslušnými sociálnymi, ekonomickými a environmentálnymi aktérmi;

| iv) | vytváranie sietí, spoluprácu a výmenu skúseností medzi regiónmi, mestami a príslušnými sociálnymi, ekonomickými a environmentálnymi aktérmi; |
| --- | --- |

iv)

vytváranie sietí, spoluprácu a výmenu skúseností medzi regiónmi, mestami a príslušnými sociálnymi, ekonomickými a environmentálnymi aktérmi;

Zdôvodnenie

Pozri bod 11.

Pozmeňovací návrh 8

Článok 4

Zmeniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Tematické ciele stanovené v článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] a zodpovedajúce investičné priority stanovené v článku 5 tohto nariadenia, ku ktorým sa môže prispievať z prostriedkov EFRR, sa koncentrujú takto:






  (a) | v rozvinutejších regiónoch a regiónoch s prechodným financovaním:






  i) | najmenej 80 % celkových zdrojov EFRR na vnútroštátnej úrovni sa vyčlení na tematické ciele stanovené v bodoch 1, 3 a 4 článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] a |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Tematické ciele stanovené v článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] a zodpovedajúce investičné priority stanovené v článku 5 tohto nariadenia, ku ktorým sa môže prispievať z prostriedkov EFRR, sa koncentrujú takto:

(a)

v rozvinutejších regiónoch a regiónoch s prechodným financovaním:

i)

najmenej 80 % celkových zdrojov EFRR na vnútroštátnej úrovni sa vyčlení na tematické ciele stanovené v bodoch 1, 3 a 4 článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] a

| ii) | najmenej 20 % celkových zdrojov EFRR na vnútroštátnej úrovni sa vyčlení na tematický cieľ stanovený v bode 4 článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU]; |
| --- | --- |

ii)

najmenej 20 % celkových zdrojov EFRR na vnútroštátnej úrovni sa vyčlení na tematický cieľ stanovený v bode 4 článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU];

| (b) | v menej rozvinutých regiónoch:






  i) | najmenej 50 % celkových zdrojov EFRR na vnútroštátnej úrovni sa vyčlení na tematické ciele stanovené v bodoch 1, 3 a 4 článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU]. |
| --- | --- | --- |

(b)

v menej rozvinutých regiónoch:

i)

najmenej 50 % celkových zdrojov EFRR na vnútroštátnej úrovni sa vyčlení na tematické ciele stanovené v bodoch 1, 3 a 4 článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU].

| ii) | najmenej 6 % celkových zdrojov EFRR na vnútroštátnej úrovni sa vyčlení na tematický cieľ stanovený v bode 4 článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU]. |
| --- | --- |

ii)

najmenej 6 % celkových zdrojov EFRR na vnútroštátnej úrovni sa vyčlení na tematický cieľ stanovený v bode 4 článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU].

Odchylne od písm. a) bodu i), v tých v regiónoch, v ktorých HDP na obyvateľa v období 2007 – 13 bol nižší ako 75 % priemerného HDP v EÚ-25 v príslušnom období, ale ktoré sú oprávnené v rámci kategórie regiónov s prechodným financovaním a rozvinutejších regiónov vymedzených v článku 82 písm. b) a c) nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] v období 2014 – 2020, sa vyčlení najmenej 60 % celkových zdrojov EFRR na vnútroštátnej úrovni na každý tematický cieľ stanovený v bodoch 1, 3 a 4 článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU].

Tematické ciele stanovené v článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] a zodpovedajúce investičné priority stanovené v článku 5 tohto nariadenia, ku ktorým sa môže prispievať z prostriedkov EFRR, sa koncentrujú takto:

| (a) | v rozvinutejších regiónoch :






  i) | najmenej  % celkových zdrojov EFRR na vnútroštátnej úrovni sa vyčlení na tematické ciele stanovené v bodoch 1, 3 a 4 článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] a |
| --- | --- | --- |

(a)

v rozvinutejších regiónoch :

i)

najmenej  % celkových zdrojov EFRR na vnútroštátnej úrovni sa vyčlení na tematické ciele stanovené v bodoch 1, 3 a 4 článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] a

| ii) | najmenej  % celkových zdrojov EFRR na vnútroštátnej úrovni sa vyčlení na tematický cieľ stanovený v bode 4 článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU]; |
| --- | --- |

ii)

najmenej  % celkových zdrojov EFRR na vnútroštátnej úrovni sa vyčlení na tematický cieľ stanovený v bode 4 článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU];

| (b) | v menej rozvinutých regiónoch:






  i) | najmenej 50 % celkových zdrojov EFRR na vnútroštátnej úrovni sa vyčlení na tematické ciele stanovené v bodoch 1, 3 a 4 článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU]. |
| --- | --- | --- |

(b)

v menej rozvinutých regiónoch:

i)

najmenej 50 % celkových zdrojov EFRR na vnútroštátnej úrovni sa vyčlení na tematické ciele stanovené v bodoch 1, 3 a 4 článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU].

| ii) | najmenej 6 % celkových zdrojov EFRR na vnútroštátnej úrovni sa vyčlení na tematický cieľ stanovený v bode 4 článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU]. |
| --- | --- |

ii)

najmenej 6 % celkových zdrojov EFRR na vnútroštátnej úrovni sa vyčlení na tematický cieľ stanovený v bode 4 článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU].

Odchylne od písm. a) bodu i), v tých v regiónoch, v ktorých HDP na obyvateľa v období 2007 – 13 bol nižší ako 75 % priemerného HDP v EÚ-25 v príslušnom období, ale ktoré sú oprávnené v rámci kategórie regiónov s prechodným financovaním a rozvinutejších regiónov vymedzených v článku 82 písm. b) a c) nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] v období 2014 – 2020, sa vyčlení najmenej  % celkových zdrojov EFRR na vnútroštátnej úrovni na každý tematický cieľ stanovený v bodoch 1, 3 a 4 článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU].

Zdôvodnenie

Pozri body 12 - 15

Pozmeňovací návrh 9

Článok 5

Do bodu 4 vložiť písm. c)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| ... | c) | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

...

c)

Zdôvodnenie

Pozri bod 18.

Pozmeňovací návrh 10

Článok 5

Zmeniť body 3 a 4

| Text návrhu Komisie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| (3) | posilnenie konkurencieschopnosti MSP:
  [...] |

Text návrhu Komisie

Navrhovaná zmena

(3)

posilnenie konkurencieschopnosti MSP:

[...]

(4)

podpora prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo vo všetkých sektoroch:

[...]

| (b) | propagácia energetickej efektívnosti a využitia energie z obnoviteľných zdrojov v MSP |
| --- | --- |

(b)

propagácia energetickej efektívnosti a využitia energie z obnoviteľných zdrojov v MSP

[...]

| (3) | posilnenie konkurencieschopnosti MSP:
  [...] | |
| --- | --- | --- |

(3)

posilnenie konkurencieschopnosti MSP:

[...]

(4)

podpora prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo vo všetkých sektoroch:

[...]

| (b) | propagácia energetickej efektívnosti a využitia energie z obnoviteľných zdrojov v MSP |
| --- | --- |

(b)

propagácia energetickej efektívnosti a využitia energie z obnoviteľných zdrojov v MSP

[...]

Zdôvodnenie

K odseku 3: Malé a stredné podniky sú v centre pozornosti úsilia o zvýšenie konkurencieschopnosti hospodárstiev v rámci regionálnej politiky. Väčšie podniky však tiež zohrávajú dôležitú úlohu z hľadiska štrukturálnej politiky, napríklad ako partneri pri vytváraní priemyselných zoskupení. V súlade s hlavnou iniciatívou „Priemyselná politika vo veku globalizácie“ by malo v zásade zostať možné podporovať aj veľké podniky, pričom ťažisko by ale malo naďalej ležať na MSP.

K odseku 3 písm. d): podpora projektov infraštruktúry súvisiacej s hospodárstvom patrí medzi regionálne podporné opatrenia, ktoré sú priamo spojené so zakladaním a rozvojom podnikov. Moderná infraštruktúra podporuje výkonnosť podnikov a je dôležitým faktorom, ktorý spolurozhoduje o tom, či je príslušné miesto z hospodárskeho hľadiska atraktívne.

K odseku 4: Nariadenie o EFRR má poskytnúť realistický rámec podpory všetkých opatrení v oblasti životného prostredia a zmeny klímy v zmysle trvalo udržateľného rozvoja. Preto nemá pôvodne zamýšľané zúženie rozsahu len na MSP zmysel, ak chceme tieto ciele v plnom rozsahu dosiahnuť.

Pozmeňovací návrh 11

Článok 6

Zmeniť odsek 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Spoločné ukazovatele, stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu, sa používajú, ak je to vhodné a v súlade s článkom 24 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU]. Pokiaľ ide o spoločné ukazovatele, východiská sa stanovujú na nulu a kumulatívne ciele sa viažu na rok 2022. | 1.   Spoločné ukazovatele, v prílohe k tomuto nariadeniu, sa používajú , ak je to vhodné a v súlade s článkom 24 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU]. Pokiaľ ide o spoločné ukazovatele, východiská sa stanovujú na nulu a kumulatívne ciele sa viažu na rok 2022. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Spoločné ukazovatele, stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu, sa používajú, ak je to vhodné a v súlade s článkom 24 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU]. Pokiaľ ide o spoločné ukazovatele, východiská sa stanovujú na nulu a kumulatívne ciele sa viažu na rok 2022.

1.   Spoločné ukazovatele, v prílohe k tomuto nariadeniu, sa používajú , ak je to vhodné a v súlade s článkom 24 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU]. Pokiaľ ide o spoločné ukazovatele, východiská sa stanovujú na nulu a kumulatívne ciele sa viažu na rok 2022.

Zdôvodnenie

Pozri bod 21 - 22.

Regióny zohrávajú pri definovaní ukazovateľov veľkú úlohu, tak ako to vyplýva zo samotného bodu 22 stanoviska. Z tohto dôvodu sa domnievame, že v pozmeňovacom návrhu11 sa nesmie vynechať odkaz na regióny.

Pozmeňovací návrh 12

Článok 7

Zmeniť odsek 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Každý členský štát vo svojej zmluve o partnerstve vytvorí zoznam miest, v ktorých sa majú uskutočniť integrované akcie trvalo udržateľného mestského rozvoja a orientačný ročný príspevok na tieto akcie na vnútroštátnej úrovni.
  Najmenej 5 % zdrojov EFRR vyčlenených na vnútroštátnej úrovni sa vyčlení na integrované akcie trvalo udržateľného mestského rozvoja, ktorých riadenie prostredníctvom integrovaných územných investícií uvedených v článku 99 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] sa prenáša na mestá. | 2.   Každý členský štát vo svojej zmluve o partnerstve vytvorí zoznam miest, v ktorých sa majú uskutočniť integrované akcie trvalo udržateľného mestského rozvoja a orientačný ročný príspevok na tieto akcie na vnútroštátnej úrovni. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.   Každý členský štát vo svojej zmluve o partnerstve vytvorí zoznam miest, v ktorých sa majú uskutočniť integrované akcie trvalo udržateľného mestského rozvoja a orientačný ročný príspevok na tieto akcie na vnútroštátnej úrovni.

Najmenej 5 % zdrojov EFRR vyčlenených na vnútroštátnej úrovni sa vyčlení na integrované akcie trvalo udržateľného mestského rozvoja, ktorých riadenie prostredníctvom integrovaných územných investícií uvedených v článku 99 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] sa prenáša na mestá.

2.   Každý členský štát vo svojej zmluve o partnerstve vytvorí zoznam miest, v ktorých sa majú uskutočniť integrované akcie trvalo udržateľného mestského rozvoja a orientačný ročný príspevok na tieto akcie na vnútroštátnej úrovni.

Zdôvodnenie

Pozri bod 26 - 28.

Tento pozmeňovací návrh prijíma návrh Komisie, aby sa najmenej 5 % zdrojov EFRR vyčlenených na vnútroštátnej úrovni vyčlenilo na trvalo udržateľný mestský rozvoj, ale bez toho, aby sa vopred definitívne stanovilo, ktorý nástroj sa má na to využiť.

Pozmeňovací návrh 13

Článok 8

Zmeniť odseky 1 a 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Komisia v súlade s článkom 51 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] vytvorí platformu mestského rozvoja na propagáciu budovania kapacít a vytvárania sietí medzi mestami a výmenu skúseností v oblasti mestskej politiky na úrovni Únie v oblastiach spojených s investičnými prioritami EFRR a trvalo udržateľným mestským rozvojom.
  2.   Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijme zoznam miest, ktoré sa zúčastnia na platforme na základe zoznamov vytvorených v zmluvách o partnerstve. Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s poradným postupom uvedeným v článku 14 ods. 2.
  Zoznam bude obsahovať maximálne 300 miest, s maximálnym počtom 20 miest na jeden členský štát. Mestá sa vyberú na základe týchto kritérií:






  (a) | populácia, so zreteľom na špecifiká vnútroštátnych mestských systémov; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Komisia v súlade s článkom 51 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] vytvorí platformu mestského rozvoja na propagáciu budovania kapacít a vytvárania sietí medzi mestami a výmenu skúseností v oblasti mestskej politiky na úrovni Únie v oblastiach spojených s investičnými prioritami EFRR a trvalo udržateľným mestským rozvojom.

2.   Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijme zoznam miest, ktoré sa zúčastnia na platforme na základe zoznamov vytvorených v zmluvách o partnerstve. Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s poradným postupom uvedeným v článku 14 ods. 2.

Zoznam bude obsahovať maximálne 300 miest, s maximálnym počtom 20 miest na jeden členský štát. Mestá sa vyberú na základe týchto kritérií:

(a)

populácia, so zreteľom na špecifiká vnútroštátnych mestských systémov;

| (b) | existencia stratégie integrovaných akcií na riešenie hospodárskych, environmentálnych, klimatických a sociálnych výziev, ktoré ovplyvňujú mestské oblasti. |
| --- | --- |

(b)

existencia stratégie integrovaných akcií na riešenie hospodárskych, environmentálnych, klimatických a sociálnych výziev, ktoré ovplyvňujú mestské oblasti.

3.   Platforma bude podporovať aj vytváranie sietí medzi všetkými mestami, ktoré budú realizovať inovačné akcie na podnet Komisie.

1.   Komisia v súlade s článkom 51 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] platformu mestského rozvoja na propagáciu budovania kapacít a vytvárania sietí a výmenu skúseností v oblasti mestskej politiky na úrovni Únie v oblastiach spojených s investičnými prioritami EFRR a trvalo udržateľným mestským rozvojom.

3.   Platforma bude podporovať aj vytváranie sietí medzi všetkými mestami, ktoré budú realizovať inovačné akcie na podnet Komisie.

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

Pozri bod 29 a 30.

Zmena navrhovaného pozmeňovacieho návrhu, pretože nie je dôvod na obmedzovanie rozsahu sietí a výmeny skúseností medzi mestami. Program Urbact bude naďalej veľmi dôležitý pre mestá, ktoré nie sú súčasťou platformy, ale mohol by sa tiež stať programom na rozšírenie spolupráce medzi mestami v rámci platformy aj mimo nej.

Pozmeňovací návrh 14

Článok 9

Zmeniť

| Text návrhu Komisie | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Inovačné akcie v oblasti trvalo udržateľného mestského rozvoja
  1.   Na podnet Komisie sa môžu z EFRR podporovať inovačné akcie v oblasti trvalo udržateľného mestského rozvoja, avšak v rámci stropu 0,2 % celkových ročných rozpočtových prostriedkov EFRR. Tieto akcie musia zahŕňať štúdie a pilotné projekty s cieľom identifikovať alebo testovať nové riešenia problémov súvisiacich s trvalo udržateľným mestským rozvojom, ktoré majú význam na úrovni Únie. | Inovačné akcie v oblasti trvalo udržateľného mestského rozvoja
  1.   Na podnet Komisie sa môžu z EFRR podporovať inovačné akcie v oblasti trvalo udržateľného mestského rozvoja, avšak v rámci stropu 0,2 % celkových ročných rozpočtových prostriedkov EFRR. Tieto akcie musia zahŕňať štúdie a pilotné projekty s cieľom identifikovať alebo testovať nové riešenia problémov súvisiacich s trvalo udržateľným mestským rozvojom, ktoré majú význam na úrovni Únie. |

Text návrhu Komisie

Pozmeňovací návrh VR

Inovačné akcie v oblasti trvalo udržateľného mestského rozvoja

1.   Na podnet Komisie sa môžu z EFRR podporovať inovačné akcie v oblasti trvalo udržateľného mestského rozvoja, avšak v rámci stropu 0,2 % celkových ročných rozpočtových prostriedkov EFRR. Tieto akcie musia zahŕňať štúdie a pilotné projekty s cieľom identifikovať alebo testovať nové riešenia problémov súvisiacich s trvalo udržateľným mestským rozvojom, ktoré majú význam na úrovni Únie.

Inovačné akcie v oblasti trvalo udržateľného mestského rozvoja

1.   Na podnet Komisie sa môžu z EFRR podporovať inovačné akcie v oblasti trvalo udržateľného mestského rozvoja, avšak v rámci stropu 0,2 % celkových ročných rozpočtových prostriedkov EFRR. Tieto akcie musia zahŕňať štúdie a pilotné projekty s cieľom identifikovať alebo testovať nové riešenia problémov súvisiacich s trvalo udržateľným mestským rozvojom, ktoré majú význam na úrovni Únie.

Zdôvodnenie

Udržateľný mestský rozvoj je možný len v spojení s priľahlými prímestskými a vidieckymi oblasťami. Je dôležité, aby realizované inovačné akcie podporovali vzťahy medzi mestami a vidiekom a aby miestne subjekty v prímestských oblastiach mohli byť plnohodnotnými partnermi týchto inovačných akcií.

Pozmeňovací návrh 15

Článok 9

Vložiť nový odsek 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 4. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

4.

Zdôvodnenie

Pozri bod 31.

Zohľadniť by sa mali rôzne inštitucionálne rámce členských štátov. Treba poukázať na to, že v niektorých členských štátoch existuje jednoúrovňový samosprávny systém.

Pozmeňovací návrh 16

Článok 10

Zmeniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Operačné programy spolufinancované z EFRR, ktoré sa vzťahujú na oblasti s vážnym a trvalým prírodným alebo demografickým znevýhodnením, uvedené v článku 111 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU], venujú osobitnú pozornosť riešeniu špecifických problémov týchto oblastí. | Operačné programy spolufinancované z EFRR, ktoré sa vzťahujú na oblasti s vážnym a trvalým prírodným alebo demografickým znevýhodnením, uvedené v článku 111 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU], venujú osobitnú pozornosť riešeniu špecifických problémov týchto oblastí. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Operačné programy spolufinancované z EFRR, ktoré sa vzťahujú na oblasti s vážnym a trvalým prírodným alebo demografickým znevýhodnením, uvedené v článku 111 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU], venujú osobitnú pozornosť riešeniu špecifických problémov týchto oblastí.

Operačné programy spolufinancované z EFRR, ktoré sa vzťahujú na oblasti s vážnym a trvalým prírodným alebo demografickým znevýhodnením, uvedené v článku 111 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU], venujú osobitnú pozornosť riešeniu špecifických problémov týchto oblastí.

Zdôvodnenie

Pozri bod 32.

Pozmeňovací návrh 17

Článok 13

Doplniť odsek 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty s výhradou splnenia podmienok stanovených v tomto článku. | Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty s výhradou splnenia podmienok stanovených v tomto článku. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty s výhradou splnenia podmienok stanovených v tomto článku.

Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty s výhradou splnenia podmienok stanovených v tomto článku.

Zdôvodnenie

Pozri 3.4.

V Bruseli 3. mája 2012

Predníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 4/2012.

1

(2)  CdR 210/2009 fin.

2

---

| 27.7.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 225/127 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 225/127

---

Stanovisko Výboru regiónov „Návrh nariadenia o Európskom sociálnom fonde“

2012/C 225/09

VÝBOR REGIÓNOV

| — | s uspokojením konštatuje, že Európsky sociálny fond (ESF) si zachováva charakteristické znaky štrukturálneho fondu a naďalej zostáva pevnou súčasťou politiky súdržnosti EÚ, než aby sa premenil na sektorovú politiku; |
| --- | --- |

—

s uspokojením konštatuje, že Európsky sociálny fond (ESF) si zachováva charakteristické znaky štrukturálneho fondu a naďalej zostáva pevnou súčasťou politiky súdržnosti EÚ, než aby sa premenil na sektorovú politiku;

| — | má však pochybnosti v súvislosti s tým, či toto nepatrené zvýšenie prostriedkov v rozpočte ESF bude postačovať na podporu jeho ambicióznych cieľov; |
| --- | --- |

—

má však pochybnosti v súvislosti s tým, či toto nepatrené zvýšenie prostriedkov v rozpočte ESF bude postačovať na podporu jeho ambicióznych cieľov;

| — | žiada, aby sa potravinová pomoc pre najodkázanejšie osoby poskytovala na právnom základe oddelenom od ESF; |
| --- | --- |

—

žiada, aby sa potravinová pomoc pre najodkázanejšie osoby poskytovala na právnom základe oddelenom od ESF;

| — | s obavami konštatuje, že ak sa ESF v plnej miere zosúladí s cieľmi stratégie Európa 2020, obmedzí sa tým úloha, ktorú musí ESF plniť v rámci politiky súdržnosti, tak ako sa stanovuje v zmluve (pozri vidiecke oblasti, oblasti, v ktorých prebiehajú priemyselné zmeny, ostrovné, cezhraničné a horské oblasti); |
| --- | --- |

—

s obavami konštatuje, že ak sa ESF v plnej miere zosúladí s cieľmi stratégie Európa 2020, obmedzí sa tým úloha, ktorú musí ESF plniť v rámci politiky súdržnosti, tak ako sa stanovuje v zmluve (pozri vidiecke oblasti, oblasti, v ktorých prebiehajú priemyselné zmeny, ostrovné, cezhraničné a horské oblasti);

| — | vyjadruje poľutovanie nad tým, že návrh neodkazuje na podporu modelu flexibility spojenej s istotou (flexiistota) na trhu práce, ktorý je predmetom jedného z integrovaných usmernení (usmernenie č. 7) stratégie Európa 2020; |
| --- | --- |

—

vyjadruje poľutovanie nad tým, že návrh neodkazuje na podporu modelu flexibility spojenej s istotou (flexiistota) na trhu práce, ktorý je predmetom jedného z integrovaných usmernení (usmernenie č. 7) stratégie Európa 2020;

| — | víta ustanovenie, podľa ktorého sa v každom členskom štáte minimálne 20 % z celkových zdrojov ESF musí vyčleniť na realizáciu tematického cieľa „podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe“; |
| --- | --- |

—

víta ustanovenie, podľa ktorého sa v každom členskom štáte minimálne 20 % z celkových zdrojov ESF musí vyčleniť na realizáciu tematického cieľa „podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe“;

| — | na jednej strane víta tematické zameranie, v súvislosti s ktorým sa vyvíja úsilie, vyslovuje sa však proti spôsobu realizácie a postupu, ktorý zvolila Komisia v snahe plniť tento cieľ, a privítal by väčšiu pružnosť; |
| --- | --- |

—

na jednej strane víta tematické zameranie, v súvislosti s ktorým sa vyvíja úsilie, vyslovuje sa však proti spôsobu realizácie a postupu, ktorý zvolila Komisia v snahe plniť tento cieľ, a privítal by väčšiu pružnosť;

| — | so sklamaním konštatuje, že v ustanoveniach článku 6 návrhu nariadenia, ktoré sa týka „zapojenia partnerov“, ako aj v odseku 9 odôvodnení chýba akýkoľvek odkaz na územné samosprávy a uvádzajú sa len sociálni partneri a mimovládne organizácie; |
| --- | --- |

—

so sklamaním konštatuje, že v ustanoveniach článku 6 návrhu nariadenia, ktoré sa týka „zapojenia partnerov“, ako aj v odseku 9 odôvodnení chýba akýkoľvek odkaz na územné samosprávy a uvádzajú sa len sociálni partneri a mimovládne organizácie;

| — | vyjadruje prekvapenie nad tým, že návrh Komisie nestanovuje popri medziregionálnej spolupráci aj cezhraničnú a medziregionálnu spoluprácu; |
| --- | --- |

—

vyjadruje prekvapenie nad tým, že návrh Komisie nestanovuje popri medziregionálnej spolupráci aj cezhraničnú a medziregionálnu spoluprácu;

| — | teší ho, že sa uvádza „mobilizácia regionálnych a miestnych zúčastnených strán“ ako nevyhnutná potreba na realizáciu stratégie Európa 2020, ako aj možnosť využiť územné dohody na dosiahnutie tohto cieľa, ale privítal by rozšírenie jeho využitia aj na ostatné fondy. |
| --- | --- |

—

teší ho, že sa uvádza „mobilizácia regionálnych a miestnych zúčastnených strán“ ako nevyhnutná potreba na realizáciu stratégie Európa 2020, ako aj možnosť využiť územné dohody na dosiahnutie tohto cieľa, ale privítal by rozšírenie jeho využitia aj na ostatné fondy.

| Spravodajca | Konstantinos SIMITSIS (EL/SES), primátor mesta Kavala |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde a o zrušení nariadenia (ES) č. 1081/2006.
  COM(2011) 607 final – 2011/0268 (COD) |

Spravodajca

Konstantinos SIMITSIS (EL/SES), primátor mesta Kavala

Referenčný dokument

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde a o zrušení nariadenia (ES) č. 1081/2006.

COM(2011) 607 final – 2011/0268 (COD)

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

A.   Všeobecné (úvodné) poznámky

| 1. | S uspokojením konštatuje, že Európsky sociálny fond (ESF), ktorý je nenahraditeľným nástrojom na podporu zamestnanosti, sociálneho začlenenia a na boj proti chudobe, si zachováva charakteristické znaky štrukturálneho fondu a naďalej zostáva pevnou súčasťou politiky súdržnosti EÚ, než aby sa premenil na európsku sektorovú politiku a to dokonca aj po roku 2013. |
| --- | --- |

1.

S uspokojením konštatuje, že Európsky sociálny fond (ESF), ktorý je nenahraditeľným nástrojom na podporu zamestnanosti, sociálneho začlenenia a na boj proti chudobe, si zachováva charakteristické znaky štrukturálneho fondu a naďalej zostáva pevnou súčasťou politiky súdržnosti EÚ, než aby sa premenil na európsku sektorovú politiku a to dokonca aj po roku 2013.

| 2. | Oceňuje zachovanie, reorganizáciu a ďalší rozvoj základných tematických cieľov opatrení ESF, ktoré sú rozdelené do štyroch kategórií, pričom každá kategória obsahuje značný počet investičných priorít. |
| --- | --- |

2.

Oceňuje zachovanie, reorganizáciu a ďalší rozvoj základných tematických cieľov opatrení ESF, ktoré sú rozdelené do štyroch kategórií, pričom každá kategória obsahuje značný počet investičných priorít.

| 3. | Osobitne víta skutočnosť, že v čase, keď sa sociálna ochrana zdá byť absolútne potrebnou a keď sa prehlbuje hospodárska kríza, ktorá postihuje veľký počet európskych občanov, sa zdôrazňuje sociálne začlenenie a boj proti chudobe, ktoré sa stávajú základným tematickým cieľom opatrení ESF. |
| --- | --- |

3.

Osobitne víta skutočnosť, že v čase, keď sa sociálna ochrana zdá byť absolútne potrebnou a keď sa prehlbuje hospodárska kríza, ktorá postihuje veľký počet európskych občanov, sa zdôrazňuje sociálne začlenenie a boj proti chudobe, ktoré sa stávajú základným tematickým cieľom opatrení ESF.

| 4. | Víta návrh mierne zvýšiť dostupné finančné prostriedky pre ESF, ktorých objem tak dosiahne 84 miliárd EUR, čo predstavuje 25 % z celkového rozpočtu na politiku súdržnosti na programové obdobie 2014 – 2020, oproti 75 % miliardám EUR, t. j. 23 % z uvedeného rozpočtu na súčasné programové obdobie. |
| --- | --- |

4.

Víta návrh mierne zvýšiť dostupné finančné prostriedky pre ESF, ktorých objem tak dosiahne 84 miliárd EUR, čo predstavuje 25 % z celkového rozpočtu na politiku súdržnosti na programové obdobie 2014 – 2020, oproti 75 % miliardám EUR, t. j. 23 % z uvedeného rozpočtu na súčasné programové obdobie.

| 5. | Naďalej má však pochybnosti v súvislosti s tým, či toto nepatrené zvýšenie prostriedkov, ktoré má ESF k dispozícii, (a ktoré je v skutočnosti ešte menšie vzhľadom na to, že minimálny objem týchto zdrojov zahŕňa aj 2,5 miliárd EUR určených na potravinovú pomoc pre najodkázanejšie osoby, ktoré boli presunuté z rozpočtu pre poľnohospodársku politiku do rozpočtu ESF) bude postačovať na podporu jeho ambicióznych cieľov. |
| --- | --- |

5.

Naďalej má však pochybnosti v súvislosti s tým, či toto nepatrené zvýšenie prostriedkov, ktoré má ESF k dispozícii, (a ktoré je v skutočnosti ešte menšie vzhľadom na to, že minimálny objem týchto zdrojov zahŕňa aj 2,5 miliárd EUR určených na potravinovú pomoc pre najodkázanejšie osoby, ktoré boli presunuté z rozpočtu pre poľnohospodársku politiku do rozpočtu ESF) bude postačovať na podporu jeho ambicióznych cieľov.

| 6. | Vyjadruje pochybnosti v súvislosti s tým, či potravinová pomoc pre najodkázanejšie osoby, ktorú VR v zásade výrazne podporuje, spadá pod ciele vymedzené v príslušnom článku 162 ZFEÚ. Okrem toho konštatuje, že potravinová pomoc pre najodkázanejšie osoby sa neuvádza v texte návrhu nariadenia o ESF ani v oblastiach pôsobnosti (najmä v článku 3 o rozsahu podpory). Žiada preto, aby sa potravinová pomoc naďalej poskytovala na právnom základe oddelenom od ESF. |
| --- | --- |

6.

Vyjadruje pochybnosti v súvislosti s tým, či potravinová pomoc pre najodkázanejšie osoby, ktorú VR v zásade výrazne podporuje, spadá pod ciele vymedzené v príslušnom článku 162 ZFEÚ. Okrem toho konštatuje, že potravinová pomoc pre najodkázanejšie osoby sa neuvádza v texte návrhu nariadenia o ESF ani v oblastiach pôsobnosti (najmä v článku 3 o rozsahu podpory). Žiada preto, aby sa potravinová pomoc naďalej poskytovala na právnom základe oddelenom od ESF.

| 7. | Kladie si otázku, či by v čase, keď hospodárska kríza mimoriadne silno postihuje celú Európu a má závažný sociálny dosah, nebolo vhodné vymedziť ambicióznejšie ciele, pokiaľ ide o prostriedky vyčlenené pre celkovú politiku súdržnosti a osobitne pre ESF. |
| --- | --- |

7.

Kladie si otázku, či by v čase, keď hospodárska kríza mimoriadne silno postihuje celú Európu a má závažný sociálny dosah, nebolo vhodné vymedziť ambicióznejšie ciele, pokiaľ ide o prostriedky vyčlenené pre celkovú politiku súdržnosti a osobitne pre ESF.

| 8. | Vyjadruje sklamanie nad tým, že Komisia sa opätovne neodvážila prijať pozície, ktoré výbor obhajoval, a posúdiť dosiahnutý pokrok, pokiaľ ide o kritériá presahujúce HDP a zahŕňajúce hospodárske, sociálne a environmentálne parametre. |
| --- | --- |

8.

Vyjadruje sklamanie nad tým, že Komisia sa opätovne neodvážila prijať pozície, ktoré výbor obhajoval, a posúdiť dosiahnutý pokrok, pokiaľ ide o kritériá presahujúce HDP a zahŕňajúce hospodárske, sociálne a environmentálne parametre.

| 9. | Vyzýva Komisiu a ostatné orgány Únie, ktoré sú kompetentné v tejto oblasti, aby zvýšili svoje úsilie v záujme toho, aby sa mohli využiť najnovšie štatistické údaje z rokov 2009 – 2011 týkajúce sa členských štátov a z rokov 2008 – 2010 týkajúce sa regiónov, namiesto štatistických údajov z rokov 2007 – 2008 a 2006 – 2008, v snahe čo najpresnejšie ohraničiť mimoriadne nepriaznivú hospodársku situáciu a v záujme toho, aby ESF mohol uspokojiť zvýšený dopyt, ktorý vzniká v dôsledku tejto situácie. V záujme spravodlivého prístupu žiada, aby metodika prideľovania zdrojov v každom prípade zaručovala, že regióny, na ktoré sa bude naďalej vzťahovať konvergenčný cieľ, mali nárok na väčší objem finančných príspevkov, ako regióny patriace do kategórie regiónov s prechodným financovaním. |
| --- | --- |

9.

Vyzýva Komisiu a ostatné orgány Únie, ktoré sú kompetentné v tejto oblasti, aby zvýšili svoje úsilie v záujme toho, aby sa mohli využiť najnovšie štatistické údaje z rokov 2009 – 2011 týkajúce sa členských štátov a z rokov 2008 – 2010 týkajúce sa regiónov, namiesto štatistických údajov z rokov 2007 – 2008 a 2006 – 2008, v snahe čo najpresnejšie ohraničiť mimoriadne nepriaznivú hospodársku situáciu a v záujme toho, aby ESF mohol uspokojiť zvýšený dopyt, ktorý vzniká v dôsledku tejto situácie. V záujme spravodlivého prístupu žiada, aby metodika prideľovania zdrojov v každom prípade zaručovala, že regióny, na ktoré sa bude naďalej vzťahovať konvergenčný cieľ, mali nárok na väčší objem finančných príspevkov, ako regióny patriace do kategórie regiónov s prechodným financovaním.

| 10. | Odmieta akékoľvek predstavy o zavedení doložiek o makroekonomickej podmienenosti, predovšetkým pre ESF, vzhľadom na to, že v dôsledku ich zavedenia by sa regionálne samosprávy, a podľa najnovšej analýzy aj príjemcovia pomoci z fondu, ktorými sú podľa článku 2 ods. 3 návrhu nariadenia ľudia „vrátane znevýhodnených skupín, ako sú dlhodobo nezamestnaní, osoby so zdravotným postihnutím, migranti, etnické menšiny, marginalizované komunity a osoby, ktoré čelia sociálnemu vylúčeniu“, ako aj podniky, „trestali“ za prípadnú oneskorenú realizáciu reforiem zo strany centrálnych vlád, ku ktorým sa zaviazali v rámci národných reformných programov. |
| --- | --- |

10.

Odmieta akékoľvek predstavy o zavedení doložiek o makroekonomickej podmienenosti, predovšetkým pre ESF, vzhľadom na to, že v dôsledku ich zavedenia by sa regionálne samosprávy, a podľa najnovšej analýzy aj príjemcovia pomoci z fondu, ktorými sú podľa článku 2 ods. 3 návrhu nariadenia ľudia „vrátane znevýhodnených skupín, ako sú dlhodobo nezamestnaní, osoby so zdravotným postihnutím, migranti, etnické menšiny, marginalizované komunity a osoby, ktoré čelia sociálnemu vylúčeniu“, ako aj podniky, „trestali“ za prípadnú oneskorenú realizáciu reforiem zo strany centrálnych vlád, ku ktorým sa zaviazali v rámci národných reformných programov.

| 11. | Vyjadruje znepokojenie v súvislosti s problémami, ku ktorým by mohlo dôjsť na základe niektorých bodov návrhu Komisie, akými sú napr. body týkajúce sa tematického zamerania, čím sa zmenšujú možnosti prispôsobenia opatrení ESF osobitným potrebám a charakteristikám každého regiónu, vzhľadom na to, že by sa tým mohla porušiť zásada subsidiarity a proporcionality. |
| --- | --- |

11.

Vyjadruje znepokojenie v súvislosti s problémami, ku ktorým by mohlo dôjsť na základe niektorých bodov návrhu Komisie, akými sú napr. body týkajúce sa tematického zamerania, čím sa zmenšujú možnosti prispôsobenia opatrení ESF osobitným potrebám a charakteristikám každého regiónu, vzhľadom na to, že by sa tým mohla porušiť zásada subsidiarity a proporcionality.

| 12. | Pripomína, že podľa zmlúv musí Komisia dodržiavať zásadu subsidiarity, na čom má Výbor osobitný záujem vzhľadom na to, že článok 2 Protokolu o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality, okrem iného, stanovuje, že konzultácie, ktoré dopĺňajú postup prijatia legislatívneho aktu, musia vždy, „ak je to vhodné, zohľadniť regionálny a miestny rozmer zamýšľaných opatrení.“ Okrem toho, v článku 5 tohto Protokolu sú stanovené osobitné požiadavky, pokiaľ ide o povinnosť dostatočne odôvodniť svoje návrhy. Skúmaný návrh sa obmedzuje len na uvádzanie všeobecných a neurčitých odkazov na potrebu účinných opatrení ESF, čo vôbec nezodpovedá týmto špecifikáciám. |
| --- | --- |

12.

Pripomína, že podľa zmlúv musí Komisia dodržiavať zásadu subsidiarity, na čom má Výbor osobitný záujem vzhľadom na to, že článok 2 Protokolu o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality, okrem iného, stanovuje, že konzultácie, ktoré dopĺňajú postup prijatia legislatívneho aktu, musia vždy, „ak je to vhodné, zohľadniť regionálny a miestny rozmer zamýšľaných opatrení.“ Okrem toho, v článku 5 tohto Protokolu sú stanovené osobitné požiadavky, pokiaľ ide o povinnosť dostatočne odôvodniť svoje návrhy. Skúmaný návrh sa obmedzuje len na uvádzanie všeobecných a neurčitých odkazov na potrebu účinných opatrení ESF, čo vôbec nezodpovedá týmto špecifikáciám.

| 13. | Poukazuje na to, že plánované záväzné ustanovenia týkajúce sa minimálnych percentuálnych podielov, výšky poskytnutej pomoci a obmedzení tematického zamerania a nadnárodnej spolupráce zvýšia riziko, že Komisia vymení svoju úlohu strategického partnera a poradcu za úlohu kontrolóra, ktorého poslanie sa obmedzí na to, že bude overovať a certifikovať, či je plánovanie členských štátov a regiónov v súlade s kritériami, ktoré boli vymedzené na úrovni EÚ a ktoré môžu byť preto veľmi odlišné od ich potrieb. |
| --- | --- |

13.

Poukazuje na to, že plánované záväzné ustanovenia týkajúce sa minimálnych percentuálnych podielov, výšky poskytnutej pomoci a obmedzení tematického zamerania a nadnárodnej spolupráce zvýšia riziko, že Komisia vymení svoju úlohu strategického partnera a poradcu za úlohu kontrolóra, ktorého poslanie sa obmedzí na to, že bude overovať a certifikovať, či je plánovanie členských štátov a regiónov v súlade s kritériami, ktoré boli vymedzené na úrovni EÚ a ktoré môžu byť preto veľmi odlišné od ich potrieb.

| 14. | Zasadzuje sa za to, aby sa vytvorila nová prechodná kategória regiónov, ktorých HDP sa pohybuje v rozpätí 75 % až 90 % priemeru Únie, a takisto za to, aby všetky regióny mali právo využívať opatrenia ESF vrátane regiónov, ktorých rozvoj síce nezaostáva vzhľadom na štatistický priemer, ktoré však majú často problémy týkajúce sa sociálnej súdržnosti, pretože zahŕňajú chudobné a málo rozvinuté lokality. |
| --- | --- |

14.

Zasadzuje sa za to, aby sa vytvorila nová prechodná kategória regiónov, ktorých HDP sa pohybuje v rozpätí 75 % až 90 % priemeru Únie, a takisto za to, aby všetky regióny mali právo využívať opatrenia ESF vrátane regiónov, ktorých rozvoj síce nezaostáva vzhľadom na štatistický priemer, ktoré však majú často problémy týkajúce sa sociálnej súdržnosti, pretože zahŕňajú chudobné a málo rozvinuté lokality.

| 15. | Zdôrazňuje však, že nový spôsob klasifikácie regiónov nesmie mať za následok mimoriadne rýchly pokles objemu podpory, ktorú regióny dostávali počas súčasného programového obdobia, a žiada, aby sa stanovila ochranná poistka, ktorá zabráni tomu, aby objem finančných prostriedkov, ktoré budú regiónom poskytnuté v období 2014 – 2020, nebol nižší ako dve tretiny z objemu prostriedkov poskytnutých v období 2007 – 2013. |
| --- | --- |

15.

Zdôrazňuje však, že nový spôsob klasifikácie regiónov nesmie mať za následok mimoriadne rýchly pokles objemu podpory, ktorú regióny dostávali počas súčasného programového obdobia, a žiada, aby sa stanovila ochranná poistka, ktorá zabráni tomu, aby objem finančných prostriedkov, ktoré budú regiónom poskytnuté v období 2014 – 2020, nebol nižší ako dve tretiny z objemu prostriedkov poskytnutých v období 2007 – 2013.

| 16. | Víta iniciatívu stanoviť percentuálne podiely účasti ESF za prioritu, žiada však, aby sa stanovili nižšie percentuálne podiely, ktoré budú rovnomernejšie rozdelené medzi členské štáty a regióny a poskytnú im potrebnú pružnosť pri plánovaní, ktoré sa musí realizovať podľa možnosti čo najbližšie k tej úrovni, kde existuje potenciál a kde sú problémy. |
| --- | --- |

16.

Víta iniciatívu stanoviť percentuálne podiely účasti ESF za prioritu, žiada však, aby sa stanovili nižšie percentuálne podiely, ktoré budú rovnomernejšie rozdelené medzi členské štáty a regióny a poskytnú im potrebnú pružnosť pri plánovaní, ktoré sa musí realizovať podľa možnosti čo najbližšie k tej úrovni, kde existuje potenciál a kde sú problémy.

| 17. | Zdôrazňuje, že minimálne percentuálne podiely účasti ESF podľa kategórie regiónov sa musia vnímať ako referenčné údaje, vďaka ktorým sa pri rokovaniach o partnerskej zmluve budú môcť stanoviť tieto percentuálne podiely účasti osobitne pre každý región. |
| --- | --- |

17.

Zdôrazňuje, že minimálne percentuálne podiely účasti ESF podľa kategórie regiónov sa musia vnímať ako referenčné údaje, vďaka ktorým sa pri rokovaniach o partnerskej zmluve budú môcť stanoviť tieto percentuálne podiely účasti osobitne pre každý región.

| 18. | Pozitívne hodnotí skutočnosť, že EÚ sa naďalej usiluje o koordináciu a koherentnosť medzi opatreniami rozličných štrukturálnych fondov a osobitne o komplementárnosť medzi opatreniami EFRR a ESF v rámci politiky súdržnosti a stratégie Európa 2020, pretože takýto prístup môže priniesť výraznú synergiu. |
| --- | --- |

18.

Pozitívne hodnotí skutočnosť, že EÚ sa naďalej usiluje o koordináciu a koherentnosť medzi opatreniami rozličných štrukturálnych fondov a osobitne o komplementárnosť medzi opatreniami EFRR a ESF v rámci politiky súdržnosti a stratégie Európa 2020, pretože takýto prístup môže priniesť výraznú synergiu.

| 19. | Víta úsilie o zapojenie sociálnych partnerov a mimovládnych organizácií do postupov plánovania a realizácie ESF. |
| --- | --- |

19.

Víta úsilie o zapojenie sociálnych partnerov a mimovládnych organizácií do postupov plánovania a realizácie ESF.

| 20. | Zároveň však zaujíma kritický postoj, pokiaľ ide o nedôveru Komisie vo vzťahu k miestnym a regionálnym orgánom, ktoré sú a aj naďalej musia zostať hlavnými aktérmi pri plánovaní a zavádzaní operačných programov. |
| --- | --- |

20.

Zároveň však zaujíma kritický postoj, pokiaľ ide o nedôveru Komisie vo vzťahu k miestnym a regionálnym orgánom, ktoré sú a aj naďalej musia zostať hlavnými aktérmi pri plánovaní a zavádzaní operačných programov.

B.   Úloha a rozsah uplatňovania pomoci z ESF

| 21. | Súhlasí so základnou hlavnou zásadou týkajúcou sa prepojenia opatrení ESF so stratégiou Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. |
| --- | --- |

21.

Súhlasí so základnou hlavnou zásadou týkajúcou sa prepojenia opatrení ESF so stratégiou Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu.

| 22. | Zároveň však s obavami konštatuje, že ak sa ESF v plnej miere zosúladí s cieľmi stratégie Európa 2020, obmedzí sa tým úloha, ktorú musí ESF plniť v rámci politiky súdržnosti, tak ako sa stanovuje v zmluve, a osobitne jeho úloha podporovať čo najkoherentnejšie a najintegrovanejšie programové usmernenia s osobitným zreteľom na územný rozmer. |
| --- | --- |

22.

Zároveň však s obavami konštatuje, že ak sa ESF v plnej miere zosúladí s cieľmi stratégie Európa 2020, obmedzí sa tým úloha, ktorú musí ESF plniť v rámci politiky súdržnosti, tak ako sa stanovuje v zmluve, a osobitne jeho úloha podporovať čo najkoherentnejšie a najintegrovanejšie programové usmernenia s osobitným zreteľom na územný rozmer.

| 23. | Domnieva sa, že kľúčovou úlohou ESF v kontexte zosúladenia s cieľmi stratégie Európa 2020 je zmenšovať zaostávanie v rozvoji znevýhodnených regiónov, na čo odkazuje článok 174 Zmluvy o fungovaní EÚ (v porovnaní s vidieckymi oblasťami, oblasťami, v ktorých prebiehajú priemyselné zmeny, veľmi riedko osídleným najsevernejším oblasťami alebo v porovnaní s ostrovnými, cezhraničnými alebo horskými oblasťami). Výbor opakovane vyjadruje obavy z toho, aby sa ESF, ktorý je najdôležitejšou pákou politiky súdržnosti, nestal len výlučným nástrojom stratégie Európa 2020. |
| --- | --- |

23.

Domnieva sa, že kľúčovou úlohou ESF v kontexte zosúladenia s cieľmi stratégie Európa 2020 je zmenšovať zaostávanie v rozvoji znevýhodnených regiónov, na čo odkazuje článok 174 Zmluvy o fungovaní EÚ (v porovnaní s vidieckymi oblasťami, oblasťami, v ktorých prebiehajú priemyselné zmeny, veľmi riedko osídleným najsevernejším oblasťami alebo v porovnaní s ostrovnými, cezhraničnými alebo horskými oblasťami). Výbor opakovane vyjadruje obavy z toho, aby sa ESF, ktorý je najdôležitejšou pákou politiky súdržnosti, nestal len výlučným nástrojom stratégie Európa 2020.

| 24. | Ľutuje tiež, že sa pri zosúlaďovaní ESF s cieľmi stratégie Európa 2020 riadne nezohľadnila špecifická a jedinečná situácia najvzdialenejších regiónov, ktorú uznáva článok 349 ZFEÚ. |
| --- | --- |

24.

Ľutuje tiež, že sa pri zosúlaďovaní ESF s cieľmi stratégie Európa 2020 riadne nezohľadnila špecifická a jedinečná situácia najvzdialenejších regiónov, ktorú uznáva článok 349 ZFEÚ.

| 25. | Víta a vyjadruje uspokojenie s komplexným a koherentným prístupom, podľa ktorého sa Komisia rozhodla vymedziť rozsah uplatnenia pomoci ESF, ktorého účelom je priamo podporiť štyri tematické ciele a nepriamo štyri ďalšie ciele z jedenástich cieľov, ktoré sú stanovené v článku 9 všeobecného nariadenia o fondoch spoločného strategického rámca na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Takto vymedzené tematické ciele sú rozdelené na osemnásť investičných priorít. |
| --- | --- |

25.

Víta a vyjadruje uspokojenie s komplexným a koherentným prístupom, podľa ktorého sa Komisia rozhodla vymedziť rozsah uplatnenia pomoci ESF, ktorého účelom je priamo podporiť štyri tematické ciele a nepriamo štyri ďalšie ciele z jedenástich cieľov, ktoré sú stanovené v článku 9 všeobecného nariadenia o fondoch spoločného strategického rámca na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Takto vymedzené tematické ciele sú rozdelené na osemnásť investičných priorít.

| 26. | Zdôrazňuje, že týmto spôsobom bude môcť ESF naďalej plniť svoju základnú úlohu vymedzenú v zmluve, ktorou je „zlepšovať možnosti zamestnania pracovníkov“ a zároveň reagovať na sociálne potreby vyplývajúce z mimoriadne nepriaznivej hospodárskej situácie prostredníctvom „podpory sociálneho začlenenia a boja proti chudobe“, ktorá bola z investičnej priority povýšená na osobitný tematický cieľ. |
| --- | --- |

26.

Zdôrazňuje, že týmto spôsobom bude môcť ESF naďalej plniť svoju základnú úlohu vymedzenú v zmluve, ktorou je „zlepšovať možnosti zamestnania pracovníkov“ a zároveň reagovať na sociálne potreby vyplývajúce z mimoriadne nepriaznivej hospodárskej situácie prostredníctvom „podpory sociálneho začlenenia a boja proti chudobe“, ktorá bola z investičnej priority povýšená na osobitný tematický cieľ.

| 27. | Vyjadruje poľutovanie nad tým, že návrh neodkazuje na podporu modelu flexibility spojenej s istotou (flexiistota) na trhu práce, ktorý je predmetom jedného z integrovaných usmernení (usmernenie č. 7) stratégie Európa 2020. |
| --- | --- |

27.

Vyjadruje poľutovanie nad tým, že návrh neodkazuje na podporu modelu flexibility spojenej s istotou (flexiistota) na trhu práce, ktorý je predmetom jedného z integrovaných usmernení (usmernenie č. 7) stratégie Európa 2020.

| 28. | Víta skutočnosť, že v čase, keď sa krátia verejné investície do týchto odvetví, ESF poskytuje osobitnú podporu zamestnanosti, výskumu a technologickému rozvoju a vyslovuje sa za otvorenie ESF pre investície do vecného kapitálu, ktoré súvisia s cieľmi ESF, napr. do vzdelávacej infraštruktúry. |
| --- | --- |

28.

Víta skutočnosť, že v čase, keď sa krátia verejné investície do týchto odvetví, ESF poskytuje osobitnú podporu zamestnanosti, výskumu a technologickému rozvoju a vyslovuje sa za otvorenie ESF pre investície do vecného kapitálu, ktoré súvisia s cieľmi ESF, napr. do vzdelávacej infraštruktúry.

| 29. | Žiada, aby sa v nariadení o ESF uviedol odkaz na oblasti s prírodným a demografickým znevýhodnením podobne ako v článku 10 návrhu nariadenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja. |
| --- | --- |

29.

Žiada, aby sa v nariadení o ESF uviedol odkaz na oblasti s prírodným a demografickým znevýhodnením podobne ako v článku 10 návrhu nariadenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja.

| 30. | Vzhľadom na masívne demografické zmeny prebiehajúce v mnohých členských štátoch, ktoré si vyžadujú rozsiahle prispôsobenie vzdelávacích infraštruktúr, považuje za nevyhnutné riešiť túto problematiku v rámci investičných priorít. Vychádza z toho, že v kontexte demografických zmien by sa v článku 3 ods. 1 písm. b) bod iii) mohli podporiť aj investície do zabezpečenia udržateľných vzdelávacích štruktúr vrátane dopytu po kvalifikovaných pracovníkoch. |
| --- | --- |

30.

Vzhľadom na masívne demografické zmeny prebiehajúce v mnohých členských štátoch, ktoré si vyžadujú rozsiahle prispôsobenie vzdelávacích infraštruktúr, považuje za nevyhnutné riešiť túto problematiku v rámci investičných priorít. Vychádza z toho, že v kontexte demografických zmien by sa v článku 3 ods. 1 písm. b) bod iii) mohli podporiť aj investície do zabezpečenia udržateľných vzdelávacích štruktúr vrátane dopytu po kvalifikovaných pracovníkoch.

| 31. | S osobitným uspokojením konštatuje, že viaceré z oblastí činnosti, ktoré predstavujú investičné priority, priamo spojené s právomocami miestnych a regionálnych orgánov, a teda im pomôžu pri plnení ich úloh. Táto situácia si zároveň naliehavo vyžaduje, aby sa týmto samosprávam priznalo rozhodujúce miesto pri vypracúvaní a realizácii súvisiacich operačných programov. |
| --- | --- |

31.

S osobitným uspokojením konštatuje, že viaceré z oblastí činnosti, ktoré predstavujú investičné priority, priamo spojené s právomocami miestnych a regionálnych orgánov, a teda im pomôžu pri plnení ich úloh. Táto situácia si zároveň naliehavo vyžaduje, aby sa týmto samosprávam priznalo rozhodujúce miesto pri vypracúvaní a realizácii súvisiacich operačných programov.

| 32. | Žiada Komisiu, aby objasnila niektoré investičné priority, ktorých obsah je nejasný, aby kládla väčší dôraz na ostatné priority a aby v prípade potreby stanovila nové priority, ako je napr. podpora územného rozmeru opatrení ESF. |
| --- | --- |

32.

Žiada Komisiu, aby objasnila niektoré investičné priority, ktorých obsah je nejasný, aby kládla väčší dôraz na ostatné priority a aby v prípade potreby stanovila nové priority, ako je napr. podpora územného rozmeru opatrení ESF.

C.   Konzistentnosť a tematické zameranie

| 33. | Víta skutočnosť, že členské štáty majú povinnosť zabezpečiť konzistentnosť svojej stratégie a opatrení pri riešení otázok obsiahnutých v národných programoch reforiem, tak ako sú vymedzené v ich národných operačných programoch, pričom cieľom je, aby týmto spôsobom prispeli k realizácii hlavných cieľov stratégie Európa 2020 v oblasti zamestnanosti, vzdelania a znižovania chudoby, vzhľadom na to, že zdravé makroekonomické prostredie je nevyhnutné na to, aby politika súdržnosti mohla dosahovať optimálne výsledky. |
| --- | --- |

33.

Víta skutočnosť, že členské štáty majú povinnosť zabezpečiť konzistentnosť svojej stratégie a opatrení pri riešení otázok obsiahnutých v národných programoch reforiem, tak ako sú vymedzené v ich národných operačných programoch, pričom cieľom je, aby týmto spôsobom prispeli k realizácii hlavných cieľov stratégie Európa 2020 v oblasti zamestnanosti, vzdelania a znižovania chudoby, vzhľadom na to, že zdravé makroekonomické prostredie je nevyhnutné na to, aby politika súdržnosti mohla dosahovať optimálne výsledky.

| 34. | Opakovane poukazuje na to, že navrhované znenie („zabezpečujú, aby stratégia a opatrenia stanovené v operačných programoch boli konzistentné a zameriavali sa na riešenie problémov zistených v rámci národných programov reforiem“, pričom v platnom nariadení sa požaduje, aby „k nim prispievali“), potvrdzuje riziko, že ESF prestáva byť hlavnou pákou politiky súdržnosti a môže sa stať len nástrojom, ktorý by slúžil výlučne stratégii Európa 2020 (pozri body 21 až 24). |
| --- | --- |

34.

Opakovane poukazuje na to, že navrhované znenie („zabezpečujú, aby stratégia a opatrenia stanovené v operačných programoch boli konzistentné a zameriavali sa na riešenie problémov zistených v rámci národných programov reforiem“, pričom v platnom nariadení sa požaduje, aby „k nim prispievali“), potvrdzuje riziko, že ESF prestáva byť hlavnou pákou politiky súdržnosti a môže sa stať len nástrojom, ktorý by slúžil výlučne stratégii Európa 2020 (pozri body 21 až 24).

| 35. | Víta ustanovenie, v ktorom sa v súvislosti s úsilím na koncentráciu financovania stanovuje, že v každom členskom štáte sa minimálne 20 % z celkových zdrojov ESF musí vyčleniť na realizáciu tematického cieľa „podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe.“ |
| --- | --- |

35.

Víta ustanovenie, v ktorom sa v súvislosti s úsilím na koncentráciu financovania stanovuje, že v každom členskom štáte sa minimálne 20 % z celkových zdrojov ESF musí vyčleniť na realizáciu tematického cieľa „podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe.“

| 36. | Kladie si otázku, či sa minimálna hranica 20 % stanovená pre tento cieľ, na ktorý je spolu vyčlenených 16,8 miliárd EUR pre celé obdobie, preukáže ako účinná, keďže aj Komisia vo svojom návrhu uznáva, že chudoba a sociálne vylúčenie ohrozuje približne jednu štvrtinu Európanov, to znamená viac ako 113 miliónov osôb. |
| --- | --- |

36.

Kladie si otázku, či sa minimálna hranica 20 % stanovená pre tento cieľ, na ktorý je spolu vyčlenených 16,8 miliárd EUR pre celé obdobie, preukáže ako účinná, keďže aj Komisia vo svojom návrhu uznáva, že chudoba a sociálne vylúčenie ohrozuje približne jednu štvrtinu Európanov, to znamená viac ako 113 miliónov osôb.

| 37. | Na jednej strane víta tematické zameranie, v súvislosti s ktorým sa vyvíja úsilie, vyslovuje sa však proti spôsobu realizácie a postupu, ktorý zvolila Komisia v snahe plniť tento cieľ v súlade s ustanoveniami článku 43 ods. 3 návrhu nariadenia o ESF. Ak Komisia stanoví povinnosť sústrediť dostupné prostriedky v každom operačnom programe na maximálne štyri priority z osemnástich celkovo možných priorít a ak na tento účel stanoví mimoriadne vysoký percentuálny podiel v rozpätí 80 % až 60 % podľa kategórie, v ktorej sa jednotlivé regióny nachádzajú, dostane sa do rozporu so zásadou subsidiarity a proporcionality vzhľadom na to, že sa môže preukázať, že nástroj nie je schopný pokryť potreby a priority príslušného regiónu. |
| --- | --- |

37.

Na jednej strane víta tematické zameranie, v súvislosti s ktorým sa vyvíja úsilie, vyslovuje sa však proti spôsobu realizácie a postupu, ktorý zvolila Komisia v snahe plniť tento cieľ v súlade s ustanoveniami článku 43 ods. 3 návrhu nariadenia o ESF. Ak Komisia stanoví povinnosť sústrediť dostupné prostriedky v každom operačnom programe na maximálne štyri priority z osemnástich celkovo možných priorít a ak na tento účel stanoví mimoriadne vysoký percentuálny podiel v rozpätí 80 % až 60 % podľa kategórie, v ktorej sa jednotlivé regióny nachádzajú, dostane sa do rozporu so zásadou subsidiarity a proporcionality vzhľadom na to, že sa môže preukázať, že nástroj nie je schopný pokryť potreby a priority príslušného regiónu.

| 38. | Naopak, v súvislosti s koncentráciou financovania podporuje postup, ktorý na jednej strane stanoví nižšie percentuálne podiely, než navrhuje Komisia pre túto koncentráciu prostriedkov dostupných v každom operačnom programe, a na druhej strane stanoví ako referenčnú hodnotu štyri investičné priority, ktoré budú predstavovať európsku prahovú hodnotu a budú sa môcť do istej miery zvýšiť na šesť priorít pri rokovaniach o operačných programoch, tak aby aj uvedená koncentrácia bola zameraná na to, aby primerane slúžila špecifickým potrebám a prioritám každého regiónu. |
| --- | --- |

38.

Naopak, v súvislosti s koncentráciou financovania podporuje postup, ktorý na jednej strane stanoví nižšie percentuálne podiely, než navrhuje Komisia pre túto koncentráciu prostriedkov dostupných v každom operačnom programe, a na druhej strane stanoví ako referenčnú hodnotu štyri investičné priority, ktoré budú predstavovať európsku prahovú hodnotu a budú sa môcť do istej miery zvýšiť na šesť priorít pri rokovaniach o operačných programoch, tak aby aj uvedená koncentrácia bola zameraná na to, aby primerane slúžila špecifickým potrebám a prioritám každého regiónu.

D.   Nástroje na monitorovanie a hodnotenie

| 39. | V zásade súhlasí s prijatím systému spoločných ukazovateľov týkajúcich sa realizácie a výsledkov programov. Takéto dávno očakávané snahy zamerané na harmonizáciu pravidiel hodnotenia výsledkov opatrení ESF na európskej úrovni vo výraznej miere prispejú k väčšej spoľahlivosti, kvalite a viditeľnosti monitorovacích postupov. |
| --- | --- |

39.

V zásade súhlasí s prijatím systému spoločných ukazovateľov týkajúcich sa realizácie a výsledkov programov. Takéto dávno očakávané snahy zamerané na harmonizáciu pravidiel hodnotenia výsledkov opatrení ESF na európskej úrovni vo výraznej miere prispejú k väčšej spoľahlivosti, kvalite a viditeľnosti monitorovacích postupov.

| 40. | Je však presvedčený, že vzhľadom na to, že ukazovatele výkonnosti programov sú zatiaľ v počiatočnej fáze harmonizácie, ako aj so zreteľom na to, že prvky, ktoré Komisia navrhuje používať spoločne, neboli doteraz testované, pričom vplyv opatrení financovaných ESF je ťažšie merateľný ako vplyv iných typov opatrení, tieto ukazovatele musia mať referenčný a nie záväzný charakter a nemôžu sa najmä spájať s „podmienenosťou založenou na výkone“. |
| --- | --- |

40.

Je však presvedčený, že vzhľadom na to, že ukazovatele výkonnosti programov sú zatiaľ v počiatočnej fáze harmonizácie, ako aj so zreteľom na to, že prvky, ktoré Komisia navrhuje používať spoločne, neboli doteraz testované, pričom vplyv opatrení financovaných ESF je ťažšie merateľný ako vplyv iných typov opatrení, tieto ukazovatele musia mať referenčný a nie záväzný charakter a nemôžu sa najmä spájať s „podmienenosťou založenou na výkone“.

| 41. | Zdôrazňuje však, že je možné požadovať, aby sa zlepšila spoľahlivosť, kvalita a viditeľnosť monitorovacích postupov tým, že sa stanoví, že orgány na celoštátnej a nižšej ako celoštátnej úrovni budú mať možnosť medzi sebou rokovať a určiť „osobitné vnútorné ukazovatele týkajúce sa výsledkov programov“, ktoré budú musieť v plnej miere alebo čiastočne vychádzať zo spoločných ukazovateľov výkonnosti a opatrení navrhnutých Komisiou, pričom je potrebné, aby sa pri ich prijímaní povolila určitá pružnosť. |
| --- | --- |

41.

Zdôrazňuje však, že je možné požadovať, aby sa zlepšila spoľahlivosť, kvalita a viditeľnosť monitorovacích postupov tým, že sa stanoví, že orgány na celoštátnej a nižšej ako celoštátnej úrovni budú mať možnosť medzi sebou rokovať a určiť „osobitné vnútorné ukazovatele týkajúce sa výsledkov programov“, ktoré budú musieť v plnej miere alebo čiastočne vychádzať zo spoločných ukazovateľov výkonnosti a opatrení navrhnutých Komisiou, pričom je potrebné, aby sa pri ich prijímaní povolila určitá pružnosť.

Ε.   Zapojenie partnerov

| 42. | So sklamaním konštatuje, že v ustanoveniach článku 6 návrhu nariadenia, ktoré sa týka „zapojenia partnerov“, ako aj v odseku 9 odôvodnení chýba akýkoľvek odkaz na územné samosprávy a uvádzajú sa len sociálni partneri a mimovládne organizácie, čo svedčí o spomínanej nedôvere voči miestnym a regionálnym orgánom. |
| --- | --- |

42.

So sklamaním konštatuje, že v ustanoveniach článku 6 návrhu nariadenia, ktoré sa týka „zapojenia partnerov“, ako aj v odseku 9 odôvodnení chýba akýkoľvek odkaz na územné samosprávy a uvádzajú sa len sociálni partneri a mimovládne organizácie, čo svedčí o spomínanej nedôvere voči miestnym a regionálnym orgánom.

| 43. | Domnieva sa, že vzhľadom na to, že ide o partnerstvo, je nespravodlivé, aby sa miestne a regionálne orgány spájali so sociálno-hospodárskymi partnermi, pretože ako zástupcovia jednotlivých samospráv vo všeobecnom záujme vykonávajú, v rozsahu, ktorý im poskytuje inštitucionálny rámec príslušných členských štátov, spoločné úlohy týkajúce sa riadenia a financovania projektov politiky súdržnosti. |
| --- | --- |

43.

Domnieva sa, že vzhľadom na to, že ide o partnerstvo, je nespravodlivé, aby sa miestne a regionálne orgány spájali so sociálno-hospodárskymi partnermi, pretože ako zástupcovia jednotlivých samospráv vo všeobecnom záujme vykonávajú, v rozsahu, ktorý im poskytuje inštitucionálny rámec príslušných členských štátov, spoločné úlohy týkajúce sa riadenia a financovania projektov politiky súdržnosti.

| 44. | Vyjadruje poľutovanie nad tým, že príslušné ustanovenie výslovne neodkazuje na všetkých partnerov uvedených v článku 5 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach týkajúcich sa štrukturálnych fondov. V skutočnosti článok 5 nariadenia o spoločných ustanoveniach uznáva príslušné miestne a regionálne orgány spolu so sociálnymi partnermi a mimovládnymi organizáciami za privilegovaných partnerov vnútroštátnych orgánov pri zavádzaní programov uvedených štrukturálnych fondov EÚ, akým je napr. ESF. Tento chýbajúci odkaz treba doplniť. |
| --- | --- |

44.

Vyjadruje poľutovanie nad tým, že príslušné ustanovenie výslovne neodkazuje na všetkých partnerov uvedených v článku 5 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach týkajúcich sa štrukturálnych fondov. V skutočnosti článok 5 nariadenia o spoločných ustanoveniach uznáva príslušné miestne a regionálne orgány spolu so sociálnymi partnermi a mimovládnymi organizáciami za privilegovaných partnerov vnútroštátnych orgánov pri zavádzaní programov uvedených štrukturálnych fondov EÚ, akým je napr. ESF. Tento chýbajúci odkaz treba doplniť.

| 45. | Víta skutočnosť, že skúmané nariadenie stimuluje zapojenie sociálnych partnerov a mimovládnych organizácií a zaručuje, že im bude poskytnutá primeraná podpora z prostriedkov ESF na ich aktivity zamerané na rozvoj ich schopností vypracovať a realizovať programy. |
| --- | --- |

45.

Víta skutočnosť, že skúmané nariadenie stimuluje zapojenie sociálnych partnerov a mimovládnych organizácií a zaručuje, že im bude poskytnutá primeraná podpora z prostriedkov ESF na ich aktivity zamerané na rozvoj ich schopností vypracovať a realizovať programy.

| 46. | Podporuje však, aby sa povzbudzovala aj účasť menších miestnych samospráv, ako sú malé vidiecke obce, a ich riadny prístup k opatreniam podporovaným ESF prostredníctvom vhodných činností na rozvoj ich kapacít, ale aj prostredníctvom podpory pri vytváraní siete miestnych samospráv, v rámci ktorej si tieto orgány budú môcť na úrovni EÚ vymieňať skúsenosti o otázkach spoločného všeobecného záujmu, ako je nezamestnanosť mladých ľudí, starnutie obyvateľov, integrácia Rómov atď. |
| --- | --- |

46.

Podporuje však, aby sa povzbudzovala aj účasť menších miestnych samospráv, ako sú malé vidiecke obce, a ich riadny prístup k opatreniam podporovaným ESF prostredníctvom vhodných činností na rozvoj ich kapacít, ale aj prostredníctvom podpory pri vytváraní siete miestnych samospráv, v rámci ktorej si tieto orgány budú môcť na úrovni EÚ vymieňať skúsenosti o otázkach spoločného všeobecného záujmu, ako je nezamestnanosť mladých ľudí, starnutie obyvateľov, integrácia Rómov atď.

F.   Podpora rovnakých príležitostí a nediskriminácie

| 47. | Víta ustanovenia, ktoré v návrhu nariadenia o ESF podporujú rovnosť medzi mužmi a ženami, ako aj rovnosť príležitostí pre všetkých vrátane osôb so zdravotným postihnutím a ktoré prípadne zahŕňajú aj zásadu týkajúcu sa zákazu diskriminácie, ak sa tým posilňuje úsilie o odstránenie akýchkoľvek diskriminačných prvkov uvedených v článku 19 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Mimoriadne pozitívnym a jasným znakom realizovaného pokroku je v tejto súvislosti skutočnosť, že text návrhu sa na rozdiel od platného nariadenia neuspokojuje s tým, že ukladá členským štátom povinnosť dbať na to, aby vo svojich operačných programoch uviedli, ako podporujú rovnosť medzi mužmi a ženami a rovnosť príležitostí, ale ich zaväzuje k tomu, aby otázku rodovej rovnosti a rovnosti príležitostí zapracovali do legislatívnych aktov. |
| --- | --- |

47.

Víta ustanovenia, ktoré v návrhu nariadenia o ESF podporujú rovnosť medzi mužmi a ženami, ako aj rovnosť príležitostí pre všetkých vrátane osôb so zdravotným postihnutím a ktoré prípadne zahŕňajú aj zásadu týkajúcu sa zákazu diskriminácie, ak sa tým posilňuje úsilie o odstránenie akýchkoľvek diskriminačných prvkov uvedených v článku 19 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Mimoriadne pozitívnym a jasným znakom realizovaného pokroku je v tejto súvislosti skutočnosť, že text návrhu sa na rozdiel od platného nariadenia neuspokojuje s tým, že ukladá členským štátom povinnosť dbať na to, aby vo svojich operačných programoch uviedli, ako podporujú rovnosť medzi mužmi a ženami a rovnosť príležitostí, ale ich zaväzuje k tomu, aby otázku rodovej rovnosti a rovnosti príležitostí zapracovali do legislatívnych aktov.

G.   Sociálna inovácia a nadnárodná spolupráca

| 48. | Pozitívne hodnotí pomoc „sociálnej inovácii“, na ktorej propagáciu už vypracoval dôležité iniciatívy (napríklad Fórum o sociálnych inováciách v máji 2011), avšak považuje za vhodné, aby sa dôraznejšie uviedli miestne a regionálne samosprávy, keďže budú mať možnosť zúčastniť sa spolu s členskými štátmi na určovaní oblastí pre sociálnu inováciu. |
| --- | --- |

48.

Pozitívne hodnotí pomoc „sociálnej inovácii“, na ktorej propagáciu už vypracoval dôležité iniciatívy (napríklad Fórum o sociálnych inováciách v máji 2011), avšak považuje za vhodné, aby sa dôraznejšie uviedli miestne a regionálne samosprávy, keďže budú mať možnosť zúčastniť sa spolu s členskými štátmi na určovaní oblastí pre sociálnu inováciu.

| 49. | Súhlasí s tým, aby sa pokračovalo v nadnárodnej spolupráci a aby sa posilnila s cieľom propagovať vzájomné vzdelávanie, a tým zvyšovať účinnosť politík podporovaných v rámci ESF. |
| --- | --- |

49.

Súhlasí s tým, aby sa pokračovalo v nadnárodnej spolupráci a aby sa posilnila s cieľom propagovať vzájomné vzdelávanie, a tým zvyšovať účinnosť politík podporovaných v rámci ESF.

| 50. | Vyjadruje prekvapenie nad tým, že návrh Komisie nestanovuje na rozdiel od platného nariadenia medziregionálnu spoluprácu, ktorá by dopĺňala nadnárodnú spoluprácu, najmä vzhľadom na to, že od ukončenia iniciatívy Spoločenstva Equal (2000 – 2006) sa táto spolupráca medzi niektorými členskými štátmi veľmi oslabila, až takmer zanikla. |
| --- | --- |

50.

Vyjadruje prekvapenie nad tým, že návrh Komisie nestanovuje na rozdiel od platného nariadenia medziregionálnu spoluprácu, ktorá by dopĺňala nadnárodnú spoluprácu, najmä vzhľadom na to, že od ukončenia iniciatívy Spoločenstva Equal (2000 – 2006) sa táto spolupráca medzi niektorými členskými štátmi veľmi oslabila, až takmer zanikla.

| 51. | Zamieta obmedzujúce ustanovenie, podľa ktorého môžu členské štáty vyberať oblasti nadnárodnej spolupráce podľa zoznamu navrhnutého Komisiou a schváleného výborom ESF, pretože ho považuje za nadbytočné, a preto žiada, aby sa vypustilo. |
| --- | --- |

51.

Zamieta obmedzujúce ustanovenie, podľa ktorého môžu členské štáty vyberať oblasti nadnárodnej spolupráce podľa zoznamu navrhnutého Komisiou a schváleného výborom ESF, pretože ho považuje za nadbytočné, a preto žiada, aby sa vypustilo.

H.   Osobitné ustanovenia o postupe v prípade určitých územných znakov

| 52. | Obzvlášť víta podporu, ktorú má poskytovať miestnym stratégiám rozvoja pod vedením komunít, územným dohodám, miestnym iniciatívam zameraným na zamestnanosť, vzdelanie a sociálne začlenenie a integrovaným územným investíciám, ktoré sú dôležitými nástrojmi na zohľadnenie územných znakov a žiada, aby sa tieto nástroje rozšírili na ďalšie štrukturálne fondy a oblasti pôsobnosti. |
| --- | --- |

52.

Obzvlášť víta podporu, ktorú má poskytovať miestnym stratégiám rozvoja pod vedením komunít, územným dohodám, miestnym iniciatívam zameraným na zamestnanosť, vzdelanie a sociálne začlenenie a integrovaným územným investíciám, ktoré sú dôležitými nástrojmi na zohľadnenie územných znakov a žiada, aby sa tieto nástroje rozšírili na ďalšie štrukturálne fondy a oblasti pôsobnosti.

| 53. | Teší ho, že sa uvádza „mobilizácia regionálnych a miestnych zúčastnených strán“ ako nevyhnutná potreba na realizáciu stratégie Európa 2020, ako aj možnosť využiť územné dohody na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

53.

Teší ho, že sa uvádza „mobilizácia regionálnych a miestnych zúčastnených strán“ ako nevyhnutná potreba na realizáciu stratégie Európa 2020, ako aj možnosť využiť územné dohody na dosiahnutie tohto cieľa.

| 54. | Pripomína pri tejto príležitosti svoje predchádzajúce stanoviská v prospech zvýšeného používania územných dohôd na realizáciu stratégie Európa 2020 alebo aj v rámci politiky súdržnosti, keďže ponúkajú možnosť „sformálniť partnerstvá na úrovni nižšej, než sú dohody o partnerstve“. |
| --- | --- |

54.

Pripomína pri tejto príležitosti svoje predchádzajúce stanoviská v prospech zvýšeného používania územných dohôd na realizáciu stratégie Európa 2020 alebo aj v rámci politiky súdržnosti, keďže ponúkajú možnosť „sformálniť partnerstvá na úrovni nižšej, než sú dohody o partnerstve“.

| 55. | S nadšením súhlasí s odkazom na nevyhnutnú komplementárnosť, ktorá musí existovať medzi opatreniami EFRR a ESF, pri ktorých ESF podporuje stratégie trvalo udržateľného rozvoja miest. Pre mnoho miestnych samospráv bolo často ťažké až nemožné financovať integrované akcie mestského rozvoja kombináciou zdrojov z týchto dvoch fondov, pretože tieto fondy uplatňovali veľmi rozdielne administratívne predpisy, ktoré viedli k zásahom odlišných riadiacich orgánov a opierali sa o nejednotné rozvrhy platieb. |
| --- | --- |

55.

S nadšením súhlasí s odkazom na nevyhnutnú komplementárnosť, ktorá musí existovať medzi opatreniami EFRR a ESF, pri ktorých ESF podporuje stratégie trvalo udržateľného rozvoja miest. Pre mnoho miestnych samospráv bolo často ťažké až nemožné financovať integrované akcie mestského rozvoja kombináciou zdrojov z týchto dvoch fondov, pretože tieto fondy uplatňovali veľmi rozdielne administratívne predpisy, ktoré viedli k zásahom odlišných riadiacich orgánov a opierali sa o nejednotné rozvrhy platieb.

| 56. | Žiada však, aby sa toto opatrenie rovnomerne rozšírilo na stratégie integrovaného rozvoja vidieckych regiónov. Bolo by skutočne veľmi užitočné môcť kombinovať finančné prostriedky ESF a EFRR pri riešení problémov extrémnej chudoby vo vidieckych oblastiach, napríklad pokiaľ ide o rómske tábory v strednej a východnej Európe. |
| --- | --- |

56.

Žiada však, aby sa toto opatrenie rovnomerne rozšírilo na stratégie integrovaného rozvoja vidieckych regiónov. Bolo by skutočne veľmi užitočné môcť kombinovať finančné prostriedky ESF a EFRR pri riešení problémov extrémnej chudoby vo vidieckych oblastiach, napríklad pokiaľ ide o rómske tábory v strednej a východnej Európe.

I.   Zjednodušujúce opatrenia a inovatívne finančné nástroje

| 57. | Pozitívne hodnotí zjednodušujúce opatrenia, ktoré navrhuje Komisia, konkrétne obmedzenie počtu pravidiel oprávnenosti, čím sa menším príjemcom a menším operáciám zabezpečí prístup k finančným prostriedkom ESF, umožní sa oprávnenosť vecných príspevkov na tieto intervencie, rozšíri sa využitie globálnych grantov, zjednodušia sa možnosti nákladov a jednorazové čiastky a zároveň sa zavedie ich povinné využívanie v prípade menších iniciatív, do 50 000 EUR. Tieto opatrenia spolu s opatreniami navrhnutými v rámci revízie nariadenia o rozpočtových pravidlách skutočne zjednodušia administratívnu záťaž pre príjemcov a riadiace orgány a sú osobitné vítané v prípade viacerých mikrointervencií v oblasti zamestnanosti a sociálnych vecí, pričom ide skôr o nehmotné investície než hmotné. V súčasnosti môže byť administratívna záťaž spôsobená týmito intervenciami taká neprimeraná, že pôsobí proti výhodám, ktoré by z nich územné samosprávy mohli mať a odrádza ich od predkladania žiadostí pre projekty v rámci ESF. |
| --- | --- |

57.

Pozitívne hodnotí zjednodušujúce opatrenia, ktoré navrhuje Komisia, konkrétne obmedzenie počtu pravidiel oprávnenosti, čím sa menším príjemcom a menším operáciám zabezpečí prístup k finančným prostriedkom ESF, umožní sa oprávnenosť vecných príspevkov na tieto intervencie, rozšíri sa využitie globálnych grantov, zjednodušia sa možnosti nákladov a jednorazové čiastky a zároveň sa zavedie ich povinné využívanie v prípade menších iniciatív, do 50 000 EUR. Tieto opatrenia spolu s opatreniami navrhnutými v rámci revízie nariadenia o rozpočtových pravidlách skutočne zjednodušia administratívnu záťaž pre príjemcov a riadiace orgány a sú osobitné vítané v prípade viacerých mikrointervencií v oblasti zamestnanosti a sociálnych vecí, pričom ide skôr o nehmotné investície než hmotné. V súčasnosti môže byť administratívna záťaž spôsobená týmito intervenciami taká neprimeraná, že pôsobí proti výhodám, ktoré by z nich územné samosprávy mohli mať a odrádza ich od predkladania žiadostí pre projekty v rámci ESF.

| 58. | Je však presvedčený, že ešte existujú rezervy, pokiaľ ide o zjednodušovanie, ak sa prijmú ešte ďalšie opatrenia, akými sú napr. opatrenia týkajúce sa budúcnosti ESF, o ktorých sa diskutuje v rámci ad hoc skupiny výboru ESF. Okrem iných príkladov možno uviesť návrh upraviť pravidlá spolufinancovania niektorých prioritných osí, najmä menších projektov, alebo zaviesť účinnejší nástroj na vyplácanie prostriedkov a systematickejšie používanie predbežného financovania. |
| --- | --- |

58.

Je však presvedčený, že ešte existujú rezervy, pokiaľ ide o zjednodušovanie, ak sa prijmú ešte ďalšie opatrenia, akými sú napr. opatrenia týkajúce sa budúcnosti ESF, o ktorých sa diskutuje v rámci ad hoc skupiny výboru ESF. Okrem iných príkladov možno uviesť návrh upraviť pravidlá spolufinancovania niektorých prioritných osí, najmä menších projektov, alebo zaviesť účinnejší nástroj na vyplácanie prostriedkov a systematickejšie používanie predbežného financovania.

| 59. | Súhlasí s inovatívnymi finančnými opatreniami, ktoré sa navrhujú na podporu projektov z ESF, ako sú schémy spoločného rizika, nástroje vlastného imania a dlhové nástroje, ako aj garančné fondy, holdingové fondy a úverové fondy a osobitná zmienka o „politických zárukách“, ktorých cieľom je zlepšiť prístup ku kapitálovým trhom pre verejné a súkromné subjekty na vnútroštátnej aj regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

59.

Súhlasí s inovatívnymi finančnými opatreniami, ktoré sa navrhujú na podporu projektov z ESF, ako sú schémy spoločného rizika, nástroje vlastného imania a dlhové nástroje, ako aj garančné fondy, holdingové fondy a úverové fondy a osobitná zmienka o „politických zárukách“, ktorých cieľom je zlepšiť prístup ku kapitálovým trhom pre verejné a súkromné subjekty na vnútroštátnej aj regionálnej úrovni.

| 60. | Žiada Komisiu, aby k tejto škále opatrení pridala prostriedky na revolvingové úverové fondy na udeľovanie mikroúverov, „sociálne dlhopisy“, ktoré sú dosiaľ neznámym nástrojom, o ktorom sa diskutovalo na fóre, ktoré bolo venované sociálnej inovácii, alebo aj obligácie občanov, návrh, ktorý bol vyjadrený pri vypracúvaní návrhov stanovísk o revízii rozpočtu EÚ a o novom viacročnom finančnom rámci po roku 2013. |
| --- | --- |

60.

Žiada Komisiu, aby k tejto škále opatrení pridala prostriedky na revolvingové úverové fondy na udeľovanie mikroúverov, „sociálne dlhopisy“, ktoré sú dosiaľ neznámym nástrojom, o ktorom sa diskutovalo na fóre, ktoré bolo venované sociálnej inovácii, alebo aj obligácie občanov, návrh, ktorý bol vyjadrený pri vypracúvaní návrhov stanovísk o revízii rozpočtu EÚ a o novom viacročnom finančnom rámci po roku 2013.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Odôvodnenie 9

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (9) | Efektívne a účinné vykonávanie opatrení podporovaných ESF závisí od dobrej správy a partnerstva medzi všetkými príslušnými územnými a sociálno-ekonomickými činiteľmi, najmä sociálnymi partnermi a mimovládnymi organizáciami. Preto je potrebné, aby členské štáty podporili účasť sociálnych partnerov a mimovládnych organizácií pri implementácii ESF. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(9)

Efektívne a účinné vykonávanie opatrení podporovaných ESF závisí od dobrej správy a partnerstva medzi všetkými príslušnými územnými a sociálno-ekonomickými činiteľmi, najmä sociálnymi partnermi a mimovládnymi organizáciami. Preto je potrebné, aby členské štáty podporili účasť sociálnych partnerov a mimovládnych organizácií pri implementácii ESF.

| (9) | Efektívne a účinné vykonávanie opatrení podporovaných ESF závisí od dobrej správy a partnerstva medzi všetkými príslušnými územnými a sociálno-ekonomickými činiteľmi, najmä sociálnymi partnermi a mimovládnymi organizáciami. Preto je potrebné, aby členské štáty podporili účasť sociálnych partnerov a mimovládnych organizácií pri implementácii ESF. |
| --- | --- |

(9)

Efektívne a účinné vykonávanie opatrení podporovaných ESF závisí od dobrej správy a partnerstva medzi všetkými príslušnými územnými a sociálno-ekonomickými činiteľmi, najmä sociálnymi partnermi a mimovládnymi organizáciami. Preto je potrebné, aby členské štáty podporili účasť sociálnych partnerov a mimovládnych organizácií pri implementácii ESF.

Zdôvodnenie

Pozri body 42 až 43 politických odporúčaní.

Pozmeňovací návrh 2

Článok 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 1
  Predmet úpravy
  Týmto nariadením sa stanovuje úloha Európskeho sociálneho fondu (ESF), rozsah jeho pomoci, osobitné ustanovenia a druhy výdavkov, ktoré sú oprávnené na to, aby sa zahrnuli do pomoci. | Článok 1
  Predmet úpravy
  Týmto nariadením sa Európskeho sociálneho fondu (ESF), rozsah jeho pomoci, osobitné ustanovenia a druhy výdavkov, ktoré sú oprávnené na to, aby sa zahrnuli do pomoci. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 1

Predmet úpravy

Týmto nariadením sa stanovuje úloha Európskeho sociálneho fondu (ESF), rozsah jeho pomoci, osobitné ustanovenia a druhy výdavkov, ktoré sú oprávnené na to, aby sa zahrnuli do pomoci.

Článok 1

Predmet úpravy

Týmto nariadením sa Európskeho sociálneho fondu (ESF), rozsah jeho pomoci, osobitné ustanovenia a druhy výdavkov, ktoré sú oprávnené na to, aby sa zahrnuli do pomoci.

Zdôvodnenie

Pokiaľ ide o stanovenie úlohy ESF, záväzné sú texty zmlúv (pozri články 162 a 174 až 175 Zmluvy o fungovaní Európskej únie). Preto sa navrhuje prevziať znenie platného nariadenia (nariadenie č. 1081/2006). Znenie návrhu nariadenia tak bude v plnom súlade so znením zmluvy: podľa článku 177 ZFEÚ „Európsky parlament a Rada v súlade s riadnym legislatívnym postupom a po porade s Hospodárskym a sociálnym výborom a Výborom regiónov prostredníctvom nariadení definujú úlohy, prioritné ciele a organizáciu štrukturálnych fondov“ (1).

Pozmeňovací návrh 3

Článok 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 2
  Úloha
  1.   ESF podporuje vyššiu úroveň zamestnanosti a kvality práce, geografickú a pracovnú mobilitu pracovníkov, uľahčuje ich prispôsobenie sa zmene, podporuje vysoký stupeň vzdelania a odbornej prípravy, podporuje rovnosť medzi ženami a mužmi, rovnaké príležitosti a nediskrimináciu, zlepšuje sociálne začlenenie a bojuje proti chudobe, čím prispieva k prioritám Európskej únie, pokiaľ ide o posilňovanie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.
  2.   Tento cieľ sa realizuje tak, že sa členské štáty podporujú v napĺňaním priorít a hlavných cieľov stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. ESF podporuje vytváranie a vykonávanie politík a činností, pričom zohľadňuje integrované smery hospodárskych politík a usmernenia pre politiky zamestnanosti členských štátov a odporúčania Rady týkajúce sa národných programov reforiem.
  3.   ESF je prínosom pre ľudí vrátane znevýhodnených skupín, ako sú dlhodobo nezamestnaní, osoby so zdravotným postihnutím, migranti, etnické menšiny, marginalizované komunity a osoby, ktoré čelia sociálnemu vylúčeniu. ESF takisto poskytuje podporu podnikom, systémom a štruktúram s cieľom uľahčiť im prispôsobenie sa novým výzvam a podporiť dobrú správu a implementáciu reforiem najmä v oblasti zamestnanosti, vzdelania a sociálnych politík. | Článok 2


  1.   ESF podporuje vyššiu úroveň zamestnanosti a kvality práce, geografickú a pracovnú mobilitu pracovníkov, uľahčuje ich prispôsobenie sa zmene, podporuje vysoký stupeň vzdelania a odbornej prípravy, podporuje rovnosť medzi ženami a mužmi, rovnaké príležitosti a nediskrimináciu, zlepšuje sociálne začlenenie a bojuje proti chudobe, čím prispieva k prioritám Európskej únie, pokiaľ ide o posilňovanie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.
  2.   Tento cieľ sa realizuje tak, že sa členské štáty podporujú v napĺňaním priorít a hlavných cieľov stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. ESF podporuje vytváranie a vykonávanie politík a činností, pričom zohľadňuje integrované smery hospodárskych politík a usmernenia pre politiky zamestnanosti členských štátov a odporúčania Rady týkajúce sa národných programov reforiem.
  3.   ESF je prínosom pre ľudí vrátane znevýhodnených skupín, ako sú dlhodobo nezamestnaní, osoby so zdravotným postihnutím, migranti, menšiny , marginalizované komunity a osoby, ktoré čelia sociálnemu vylúčeniu. ESF takisto poskytuje podporu podnikom, systémom a štruktúram s cieľom uľahčiť im prispôsobenie sa novým výzvam a podporiť dobrú správu a implementáciu reforiem najmä v oblasti zamestnanosti, vzdelania a sociálnych politík. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 2

Úloha

1.   ESF podporuje vyššiu úroveň zamestnanosti a kvality práce, geografickú a pracovnú mobilitu pracovníkov, uľahčuje ich prispôsobenie sa zmene, podporuje vysoký stupeň vzdelania a odbornej prípravy, podporuje rovnosť medzi ženami a mužmi, rovnaké príležitosti a nediskrimináciu, zlepšuje sociálne začlenenie a bojuje proti chudobe, čím prispieva k prioritám Európskej únie, pokiaľ ide o posilňovanie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.

2.   Tento cieľ sa realizuje tak, že sa členské štáty podporujú v napĺňaním priorít a hlavných cieľov stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. ESF podporuje vytváranie a vykonávanie politík a činností, pričom zohľadňuje integrované smery hospodárskych politík a usmernenia pre politiky zamestnanosti členských štátov a odporúčania Rady týkajúce sa národných programov reforiem.

3.   ESF je prínosom pre ľudí vrátane znevýhodnených skupín, ako sú dlhodobo nezamestnaní, osoby so zdravotným postihnutím, migranti, etnické menšiny, marginalizované komunity a osoby, ktoré čelia sociálnemu vylúčeniu. ESF takisto poskytuje podporu podnikom, systémom a štruktúram s cieľom uľahčiť im prispôsobenie sa novým výzvam a podporiť dobrú správu a implementáciu reforiem najmä v oblasti zamestnanosti, vzdelania a sociálnych politík.

Článok 2

1.   ESF podporuje vyššiu úroveň zamestnanosti a kvality práce, geografickú a pracovnú mobilitu pracovníkov, uľahčuje ich prispôsobenie sa zmene, podporuje vysoký stupeň vzdelania a odbornej prípravy, podporuje rovnosť medzi ženami a mužmi, rovnaké príležitosti a nediskrimináciu, zlepšuje sociálne začlenenie a bojuje proti chudobe, čím prispieva k prioritám Európskej únie, pokiaľ ide o posilňovanie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.

2.   Tento cieľ sa realizuje tak, že sa členské štáty podporujú v napĺňaním priorít a hlavných cieľov stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. ESF podporuje vytváranie a vykonávanie politík a činností, pričom zohľadňuje integrované smery hospodárskych politík a usmernenia pre politiky zamestnanosti členských štátov a odporúčania Rady týkajúce sa národných programov reforiem.

3.   ESF je prínosom pre ľudí vrátane znevýhodnených skupín, ako sú dlhodobo nezamestnaní, osoby so zdravotným postihnutím, migranti, menšiny , marginalizované komunity a osoby, ktoré čelia sociálnemu vylúčeniu. ESF takisto poskytuje podporu podnikom, systémom a štruktúram s cieľom uľahčiť im prispôsobenie sa novým výzvam a podporiť dobrú správu a implementáciu reforiem najmä v oblasti zamestnanosti, vzdelania a sociálnych politík.

Zdôvodnenie

| 1. | Pokiaľ ide o názov článku, pozri pripomienky k článku 1. |
| --- | --- |

1.

Pokiaľ ide o názov článku, pozri pripomienky k článku 1.

| 2. | Aby sa zvýraznil samotný územný rozmer politiky súdržnosti a nastolil správny vzťah medzi problémami a regionálnymi rozdielmi vzhľadom na stratégiu Európa 2020, do textu by bolo vhodné vložiť „aj“, ktoré by zmiernilo vplyv týchto usmernení a odporúčaní na PO a ESF. |
| --- | --- |

2.

Aby sa zvýraznil samotný územný rozmer politiky súdržnosti a nastolil správny vzťah medzi problémami a regionálnymi rozdielmi vzhľadom na stratégiu Európa 2020, do textu by bolo vhodné vložiť „aj“, ktoré by zmiernilo vplyv týchto usmernení a odporúčaní na PO a ESF.

| 3. | Je zvláštne uvádzať medzi skupinami príjemcov pomoci z ESF „etnické menšiny“. Táto poznámka a rozlišovanie, ktoré naznačuje, by mohli viesť k vážnym problémom podľa medzinárodného práva a vnútorného práva vo viacerých členských štátoch. |
| --- | --- |

3.

Je zvláštne uvádzať medzi skupinami príjemcov pomoci z ESF „etnické menšiny“. Táto poznámka a rozlišovanie, ktoré naznačuje, by mohli viesť k vážnym problémom podľa medzinárodného práva a vnútorného práva vo viacerých členských štátoch.

Pozmeňovací návrh 4

Článok 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 3
  Rozsah podpory
  1.   V zmysle tematických cieľov uvedených nižšie a v súlade s článkom 9 nariadenia (EÚ) č. [...], ESF podporuje tieto investičné priority:






  (a) | podpora zamestnanosti a pracovnej mobility prostredníctvom:






  i) | prístupu k zamestnaniu pre uchádzačov o zamestnanie a neaktívnych ľudí vrátane miestnych iniciatív zameraných na zamestnanie a podpory pracovnej mobility; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 3

Rozsah podpory

1.   V zmysle tematických cieľov uvedených nižšie a v súlade s článkom 9 nariadenia (EÚ) č. [...], ESF podporuje tieto investičné priority:

(a)

podpora zamestnanosti a pracovnej mobility prostredníctvom:

i)

prístupu k zamestnaniu pre uchádzačov o zamestnanie a neaktívnych ľudí vrátane miestnych iniciatív zameraných na zamestnanie a podpory pracovnej mobility;

| ii) | trvalo udržateľnej integrácie mladých ľudí bez zamestnania vzdelania a odbornej prípravy na pracovnom trhu; |
| --- | --- |

ii)

trvalo udržateľnej integrácie mladých ľudí bez zamestnania vzdelania a odbornej prípravy na pracovnom trhu;

| iii) | samostatnej zárobkovej činnosti, podnikania a zakladania podnikov; |
| --- | --- |

iii)

samostatnej zárobkovej činnosti, podnikania a zakladania podnikov;

| iv) | rovnosti medzi mužmi a ženami a zosúladenia pracovného a súkromného života; |
| --- | --- |

iv)

rovnosti medzi mužmi a ženami a zosúladenia pracovného a súkromného života;

| v) | prispôsobenia pracovníkov, podnikov a podnikateľov zmenám; |
| --- | --- |

v)

prispôsobenia pracovníkov, podnikov a podnikateľov zmenám;

| vi) | aktívneho a zdravého starnutia; |
| --- | --- |

vi)

aktívneho a zdravého starnutia;

| vii) | modernizácie a posilnenia inštitúcií pracovného trhu vrátane opatrení zameraných na zlepšenie nadnárodnej pracovnej mobility; |
| --- | --- |

vii)

modernizácie a posilnenia inštitúcií pracovného trhu vrátane opatrení zameraných na zlepšenie nadnárodnej pracovnej mobility;

| (b) | investície do vzdelania, zručností a celoživotného vzdelávania pomocou:






  i) | zníženia miery predčasného ukončenia školskej dochádzky a podporou prístupu ku kvalitnému predškolskému, základnému a sekundárnemu vzdelaniu; |
| --- | --- | --- |

(b)

investície do vzdelania, zručností a celoživotného vzdelávania pomocou:

i)

zníženia miery predčasného ukončenia školskej dochádzky a podporou prístupu ku kvalitnému predškolskému, základnému a sekundárnemu vzdelaniu;

| ii) | zlepšenia kvality, efektívnosti a otvorenosti terciárneho a ekvivalentného vzdelávania s cieľom zvýšiť počet študujúcich a úroveň vzdelania; |
| --- | --- |

ii)

zlepšenia kvality, efektívnosti a otvorenosti terciárneho a ekvivalentného vzdelávania s cieľom zvýšiť počet študujúcich a úroveň vzdelania;

| iii) | zlepšenia prístupu k celoživotnému vzdelávaniu, obnove zručností a spôsobilostí pracovnej sily a zvyšovania významu pracovného trhu v oblasti systémov vzdelávania a odbornej prípravy; |
| --- | --- |

iii)

zlepšenia prístupu k celoživotnému vzdelávaniu, obnove zručností a spôsobilostí pracovnej sily a zvyšovania významu pracovného trhu v oblasti systémov vzdelávania a odbornej prípravy;

| (c) | podpora sociálneho začlenenia a boja proti chudobe pomocou:






  i) | aktívneho začlenenia; |
| --- | --- | --- |

(c)

podpora sociálneho začlenenia a boja proti chudobe pomocou:

i)

aktívneho začlenenia;

| ii) | integrácie marginalizovaných komunít, ako sú napr. Rómovia; |
| --- | --- |

ii)

integrácie marginalizovaných komunít, ako sú napr. Rómovia;

| iii) | boja proti diskriminácii z dôvodu pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie; |
| --- | --- |

iii)

boja proti diskriminácii z dôvodu pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie;

| iv) | zlepšenia prístupu k cenovo prístupným, trvalo udržateľným a kvalitným službám vrátane zdravotnej starostlivosti a sociálnych služieb všeobecného záujmu; |
| --- | --- |

iv)

zlepšenia prístupu k cenovo prístupným, trvalo udržateľným a kvalitným službám vrátane zdravotnej starostlivosti a sociálnych služieb všeobecného záujmu;

| v) | podpory sociálneho hospodárstva a sociálnych podnikov; |
| --- | --- |

v)

podpory sociálneho hospodárstva a sociálnych podnikov;

| vi) | miestnych rozvojových stratégií pod vedením komunít; |
| --- | --- |

vi)

miestnych rozvojových stratégií pod vedením komunít;

| (d) | zvyšovanie inštitucionálnych kapacít a efektivity verejnej správy pomocou:






  i) | investície do inštitucionálnych kapacít a do efektívnosti verejných správ a verejných služieb v záujme nových reforiem, lepšieho riadenia a dobrej správy.
  Táto investičná priorita je uplatniteľná len na území členských štátov, ktoré majú aspoň jeden región NUTS úrovne 2, ako sa vymedzuje v článku 82 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. [...], alebo v členských štátoch oprávnených na podporu Kohézneho fondu; |
| --- | --- | --- |

(d)

zvyšovanie inštitucionálnych kapacít a efektivity verejnej správy pomocou:

i)

investície do inštitucionálnych kapacít a do efektívnosti verejných správ a verejných služieb v záujme nových reforiem, lepšieho riadenia a dobrej správy.

Táto investičná priorita je uplatniteľná len na území členských štátov, ktoré majú aspoň jeden región NUTS úrovne 2, ako sa vymedzuje v článku 82 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. [...], alebo v členských štátoch oprávnených na podporu Kohézneho fondu;

| ii) | budovania kapacít pre zainteresované strany, ktoré poskytujú zamestnanie, vzdelanie a sú činné v oblasti sociálnej politiky, a pomocou sektorových a územných dohôd na účely mobilizácie reformy na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni. |
| --- | --- |

ii)

budovania kapacít pre zainteresované strany, ktoré poskytujú zamestnanie, vzdelanie a sú činné v oblasti sociálnej politiky, a pomocou sektorových a územných dohôd na účely mobilizácie reformy na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni.

2   Prostredníctvom investičných priorít uvedených v odseku 1 ESF takisto prispieva k ostatným tematickým cieľom uvedeným v článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...], a to najmä prostredníctvom:

| (a) | podpory prechodu na nízkouhlíkové, zdrojovo efektívne a environmentálne trvalo udržateľné hospodárstvo odolné voči zmene klímy, pomocou reformy systémov vzdelávania a odbornej prípravy, prispôsobenia zručností a spôsobilostí, zvyšovania kvalifikácie pracovnej sily a vytvárania nových pracovných miest v sektoroch súvisiacich so životným prostredím a energiou; |
| --- | --- |

(a)

podpory prechodu na nízkouhlíkové, zdrojovo efektívne a environmentálne trvalo udržateľné hospodárstvo odolné voči zmene klímy, pomocou reformy systémov vzdelávania a odbornej prípravy, prispôsobenia zručností a spôsobilostí, zvyšovania kvalifikácie pracovnej sily a vytvárania nových pracovných miest v sektoroch súvisiacich so životným prostredím a energiou;

| (b) | zlepšovania prístupnosti, využitia a kvality informačných a komunikačných technológií pomocou rozvíjania digitálnej gramotnosti, investície do digitálnej integrácie a súvisiacich podnikateľských zručností; |
| --- | --- |

(b)

zlepšovania prístupnosti, využitia a kvality informačných a komunikačných technológií pomocou rozvíjania digitálnej gramotnosti, investície do digitálnej integrácie a súvisiacich podnikateľských zručností;

| (c) | posilnenia výskumu, technického vývoja a inovácie pomocou rozvoja postgraduálneho štúdia, odbornej prípravy vedcov, činností zameraných na vytváranie sietí a partnerstiev medzi inštitúciami vyššieho vzdelávania, výskumnými a technologickými strediskami a podnikmi; |
| --- | --- |

(c)

posilnenia výskumu, technického vývoja a inovácie pomocou rozvoja postgraduálneho štúdia, odbornej prípravy vedcov, činností zameraných na vytváranie sietí a partnerstiev medzi inštitúciami vyššieho vzdelávania, výskumnými a technologickými strediskami a podnikmi;

| (d) | zvyšovania konkurencieschopnosti malých a stredných podnikov, pomocou podpory adaptability podnikov a pracovníkov a rozsiahlejšej investícii do ľudského kapitálu. |
| --- | --- |

(d)

zvyšovania konkurencieschopnosti malých a stredných podnikov, pomocou podpory adaptability podnikov a pracovníkov a rozsiahlejšej investícii do ľudského kapitálu.

Článok 3

Rozsah podpory

1.   V zmysle tematických cieľov uvedených nižšie a v súlade s článkom 9 nariadenia (EÚ) č. [...], ESF podporuje tieto investičné priority:

| (a) | podpora zamestnanosti a pracovnej mobility prostredníctvom:






  i) | prístupu k zamestnaniu pre uchádzačov o zamestnanie a neaktívnych ľudí vrátane miestnych iniciatív zameraných na zamestnanie a podpory pracovnej mobility; |
| --- | --- | --- |

(a)

podpora zamestnanosti a pracovnej mobility prostredníctvom:

i)

prístupu k zamestnaniu pre uchádzačov o zamestnanie a neaktívnych ľudí vrátane miestnych iniciatív zameraných na zamestnanie a podpory pracovnej mobility;

| ii) | trvalo udržateľnej integrácie mladých ľudí bez zamestnania vzdelania a odbornej prípravy na pracovnom trhu; |
| --- | --- |

ii)

trvalo udržateľnej integrácie mladých ľudí bez zamestnania vzdelania a odbornej prípravy na pracovnom trhu;

| iii) | samostatnej zárobkovej činnosti, podnikania a zakladania podnikov; |
| --- | --- |

iii)

samostatnej zárobkovej činnosti, podnikania a zakladania podnikov;

| iv) | rovnosti medzi mužmi a ženami a zosúladenia pracovného a súkromného života; |
| --- | --- |

iv)

rovnosti medzi mužmi a ženami a zosúladenia pracovného a súkromného života;

| v) | prispôsobenia pracovníkov, podnikov a podnikateľov zmenám; |
| --- | --- |

v)

prispôsobenia pracovníkov, podnikov a podnikateľov zmenám;

| vi) | aktívneho a zdravého starnutia; |
| --- | --- |

vi)

aktívneho a zdravého starnutia;

| vii) | modernizácie a posilnenia inštitúcií pracovného trhu vrátane opatrení zameraných na zlepšenie nadnárodnej pracovnej mobility; |
| --- | --- |

vii)

modernizácie a posilnenia inštitúcií pracovného trhu vrátane opatrení zameraných na zlepšenie nadnárodnej pracovnej mobility;

| (b) | investície do vzdelania, zručností a celoživotného vzdelávania pomocou:






  i) | zníženia miery predčasného ukončenia školskej dochádzky a podporou prístupu ku kvalitnému predškolskému, základnému a sekundárnemu vzdelaniu; |
| --- | --- | --- |

(b)

investície do vzdelania, zručností a celoživotného vzdelávania pomocou:

i)

zníženia miery predčasného ukončenia školskej dochádzky a podporou prístupu ku kvalitnému predškolskému, základnému a sekundárnemu vzdelaniu;

| ii) | zlepšenia kvality, efektívnosti a otvorenosti terciárneho a ekvivalentného vzdelávania s cieľom zvýšiť počet študujúcich a úroveň vzdelania; |
| --- | --- |

ii)

zlepšenia kvality, efektívnosti a otvorenosti terciárneho a ekvivalentného vzdelávania s cieľom zvýšiť počet študujúcich a úroveň vzdelania;

| iii) | zlepšenia prístupu k celoživotnému vzdelávaniu, obnove zručností a spôsobilostí pracovnej sily a zvyšovania významu pracovného trhu v oblasti systémov vzdelávania a odbornej prípravy; |
| --- | --- |

iii)

zlepšenia prístupu k celoživotnému vzdelávaniu, obnove zručností a spôsobilostí pracovnej sily a zvyšovania významu pracovného trhu v oblasti systémov vzdelávania a odbornej prípravy;

| (c) | podpora sociálneho začlenenia a boja proti chudobe pomocou:






  i) | aktívneho začlenenia ; |
| --- | --- | --- |

(c)

podpora sociálneho začlenenia a boja proti chudobe pomocou:

i)

aktívneho začlenenia ;

| ii) | integrácie marginalizovaných komunít, ako sú napr. Rómovia; |
| --- | --- |

ii)

integrácie marginalizovaných komunít, ako sú napr. Rómovia;

| iii) | boja proti diskriminácii z dôvodu pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie; |
| --- | --- |

iii)

boja proti diskriminácii z dôvodu pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie;

| iv) | zlepšenia prístupu k cenovo prístupným, trvalo udržateľným a kvalitným službám vrátane zdravotnej starostlivosti a sociálnych služieb všeobecného záujmu; |
| --- | --- |

iv)

zlepšenia prístupu k cenovo prístupným, trvalo udržateľným a kvalitným službám vrátane zdravotnej starostlivosti a sociálnych služieb všeobecného záujmu;

| v) | podpory sociálneho hospodárstva a sociálnych podnikov; |
| --- | --- |

v)

podpory sociálneho hospodárstva a sociálnych podnikov;

| vi) | miestnych rozvojových stratégií pod vedením komunít; |
| --- | --- |

vi)

miestnych rozvojových stratégií pod vedením komunít;

| (d) | zvyšovanie inštitucionálnych kapacít a efektivity verejnej správy pomocou:






  i) | investície do inštitucionálnych kapacít a do efektívnosti verejných správ a verejných služieb v záujme nových reforiem, lepšieho riadenia a dobrej správy.
  Táto investičná priorita je uplatniteľná len na území členských štátov, ktoré majú aspoň jeden región NUTS úrovne 2, ako sa vymedzuje v článku 82 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. [...], alebo v členských štátoch oprávnených na podporu Kohézneho fondu; |
| --- | --- | --- |

(d)

zvyšovanie inštitucionálnych kapacít a efektivity verejnej správy pomocou:

i)

investície do inštitucionálnych kapacít a do efektívnosti verejných správ a verejných služieb v záujme nových reforiem, lepšieho riadenia a dobrej správy.

Táto investičná priorita je uplatniteľná len na území členských štátov, ktoré majú aspoň jeden región NUTS úrovne 2, ako sa vymedzuje v článku 82 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. [...], alebo v členských štátoch oprávnených na podporu Kohézneho fondu;

| ii) | budovania kapacít pre zainteresované strany, ktoré poskytujú zamestnanie, vzdelanie a sú činné v oblasti sociálnej politiky |
| --- | --- |

ii)

budovania kapacít pre zainteresované strany, ktoré poskytujú zamestnanie, vzdelanie a sú činné v oblasti sociálnej politiky

| | |
| --- | --- |

2.   Prostredníctvom investičných priorít uvedených v odseku 1 ESF takisto prispieva k ostatným tematickým cieľom uvedeným v článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...], a to najmä prostredníctvom:

| (a) | podpory prechodu na nízkouhlíkové, zdrojovo efektívne a environmentálne trvalo udržateľné hospodárstvo odolné voči zmene klímy, pomocou reformy systémov vzdelávania a odbornej prípravy, prispôsobenia zručností a spôsobilostí, zvyšovania kvalifikácie pracovnej sily a vytvárania nových pracovných miest v sektoroch súvisiacich so životným prostredím a energiou; |
| --- | --- |

(a)

podpory prechodu na nízkouhlíkové, zdrojovo efektívne a environmentálne trvalo udržateľné hospodárstvo odolné voči zmene klímy, pomocou reformy systémov vzdelávania a odbornej prípravy, prispôsobenia zručností a spôsobilostí, zvyšovania kvalifikácie pracovnej sily a vytvárania nových pracovných miest v sektoroch súvisiacich so životným prostredím a energiou;

| (b) | zlepšovania prístupnosti, využitia a kvality informačných a komunikačných technológií pomocou rozvíjania digitálnej gramotnosti, investície do digitálnej integrácie a súvisiacich podnikateľských zručností; |
| --- | --- |

(b)

zlepšovania prístupnosti, využitia a kvality informačných a komunikačných technológií pomocou rozvíjania digitálnej gramotnosti, investície do digitálnej integrácie a súvisiacich podnikateľských zručností;

| (c) | posilnenia výskumu, technického vývoja a inovácie pomocou rozvoja postgraduálneho štúdia, odbornej prípravy vedcov, činností zameraných na vytváranie sietí a partnerstiev medzi inštitúciami vyššieho vzdelávania, výskumnými a technologickými strediskami a podnikmi; |
| --- | --- |

(c)

posilnenia výskumu, technického vývoja a inovácie pomocou rozvoja postgraduálneho štúdia, odbornej prípravy vedcov, činností zameraných na vytváranie sietí a partnerstiev medzi inštitúciami vyššieho vzdelávania, výskumnými a technologickými strediskami a podnikmi;

| (d) | zvyšovania konkurencieschopnosti malých a stredných podnikov, pomocou podpory adaptability podnikov a pracovníkov a rozsiahlejšej investícii do ľudského kapitálu. |
| --- | --- |

(d)

zvyšovania konkurencieschopnosti malých a stredných podnikov, pomocou podpory adaptability podnikov a pracovníkov a rozsiahlejšej investícii do ľudského kapitálu.

Zdôvodnenie

Tieto pozmeňovacie návrhy odkazujú na regióny uvedené v článku 174 a článku 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Ich cieľom je takisto na jednej strane objasniť a zlepšiť ustanovenie, ktoré navyše bolo úspešné, a na druhej strane lepšie oboznámiť verejnosť s nástrojom územných dohôd a posilniť ho.

Pozmeňovací návrh 5

Článok 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 4
  Konzistentnosť a tematické zameranie
  1.   Členské štáty zabezpečujú, aby stratégia a opatrenia stanovené v operačných programoch boli konzistentné a zameriavali sa na riešenie problémov zistených v rámci národných programov reforiem a príslušných odporúčaní Rady podľa článku 148 ods. 4 Zmluvy s cieľom prispieť k dosiahnutiu hlavných cieľov stratégie Európa 2020 v oblasti zamestnanosti, vzdelania a znižovania chudoby.
  2.   Aspoň 20 % celkových zdrojov ESF v každom členskom štáte sa vyčleňuje na tematický cieľ „podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe“ stanovený v článku 9 ods. 9 nariadenia EÚ č. [...].
  3.   Pri tematickom zameraní postupujú členské štáty podľa týchto metód:






  (a) | v prípade rozvinutejších regiónov sústreďujú členské štáty 80 % vyčlenených prostriedkov na každý operačný program na najviac štyri investičné priority stanovené v článku 3 ods. 1. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 4

Konzistentnosť a tematické zameranie

1.   Členské štáty zabezpečujú, aby stratégia a opatrenia stanovené v operačných programoch boli konzistentné a zameriavali sa na riešenie problémov zistených v rámci národných programov reforiem a príslušných odporúčaní Rady podľa článku 148 ods. 4 Zmluvy s cieľom prispieť k dosiahnutiu hlavných cieľov stratégie Európa 2020 v oblasti zamestnanosti, vzdelania a znižovania chudoby.

2.   Aspoň 20 % celkových zdrojov ESF v každom členskom štáte sa vyčleňuje na tematický cieľ „podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe“ stanovený v článku 9 ods. 9 nariadenia EÚ č. [...].

3.   Pri tematickom zameraní postupujú členské štáty podľa týchto metód:

(a)

v prípade rozvinutejších regiónov sústreďujú členské štáty 80 % vyčlenených prostriedkov na každý operačný program na najviac štyri investičné priority stanovené v článku 3 ods. 1.

| (b) | v prípade prechodných regiónov sústreďujú členské štáty 70 % vyčlenených prostriedkov na každý operačný program na najviac štyri investičné priority stanovené v článku 3 ods. 1. |
| --- | --- |

(b)

v prípade prechodných regiónov sústreďujú členské štáty 70 % vyčlenených prostriedkov na každý operačný program na najviac štyri investičné priority stanovené v článku 3 ods. 1.

| (c) | v menej rozvinutých regiónoch sústreďujú členské štáty 60 % vyčlenených prostriedkov na každý operačný program na najviac štyri investičné priority stanovené v článku 3 ods. 1. |
| --- | --- |

(c)

v menej rozvinutých regiónoch sústreďujú členské štáty 60 % vyčlenených prostriedkov na každý operačný program na najviac štyri investičné priority stanovené v článku 3 ods. 1.

Článok 4

Konzistentnosť a tematické zameranie

1.   Členské štáty zabezpečujú, aby stratégia a opatrenia stanovené v operačných programoch boli konzistentné a problémov zistených v rámci národných programov reforiem a príslušných odporúčaní Rady podľa článku 148 ods. 4 Zmluvy s cieľom prispieť k dosiahnutiu hlavných cieľov stratégie Európa 2020 v oblasti zamestnanosti, vzdelania a znižovania chudoby.

2.   Aspoň 20 % celkových zdrojov ESF v každom členskom štáte sa vyčleňuje na tematický cieľ „podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe“ stanovený v článku 9 ods. 9 nariadenia EÚ č. [...].

3.   Pri tematickom zameraní postupujú členské štáty podľa týchto metód:

| (a) | v prípade rozvinutejších regiónov sústreďujú členské štáty vyčlenených prostriedkov na každý operačný program na najviac štyri investičné priority stanovené v článku 3 ods. 1. |
| --- | --- |

(a)

v prípade rozvinutejších regiónov sústreďujú členské štáty vyčlenených prostriedkov na každý operačný program na najviac štyri investičné priority stanovené v článku 3 ods. 1.

| (b) | v prípade prechodných regiónov sústreďujú členské štáty vyčlenených prostriedkov na každý operačný program na najviac štyri investičné priority stanovené v článku 3 ods. 1. |
| --- | --- |

(b)

v prípade prechodných regiónov sústreďujú členské štáty vyčlenených prostriedkov na každý operačný program na najviac štyri investičné priority stanovené v článku 3 ods. 1.

| (c) | v menej rozvinutých regiónoch sústreďujú členské štáty vyčlenených prostriedkov na každý operačný program na najviac štyri investičné priority stanovené v článku 3 ods. 1. |
| --- | --- |

(c)

v menej rozvinutých regiónoch sústreďujú členské štáty vyčlenených prostriedkov na každý operačný program na najviac štyri investičné priority stanovené v článku 3 ods. 1.

| | |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

Pozri body 37 a 38 politických odporúčaní.

Pozmeňovací návrh 6

Článok 5

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 5
  Ukazovatele
  1.   Spoločné ukazovatele stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu a špecifické ukazovatele pre daný program sa používajú v súlade s článkom 24 ods. 3 a článkom 87 ods. 2 písm. b) bodom ii) nariadenia (EÚ) č. [...]. Všetky ukazovatele sa vyjadrujú v absolútnych číslach.
  Spoločné výstupné ukazovatele a špecifické výstupné ukazovatele sa týkajú čiastočne alebo úplne vykonaných operácií. Stanovia sa súhrnné kvantifikované cieľové hodnoty pre rok 2022, ak je to relevantné pre charakter podporovaných operácií. Základné ukazovatele sú stanovené na nule.
  Spoločné výsledné ukazovatele a špecifické výsledné ukazovatele pre daný program sa týkajú prioritných osí alebo čiastočných priorít stanovených v rámci prioritnej osi. Pri základných ukazovateľoch sa používajú najnovšie dostupné údaje. Stanovia sa súhrnné kvantifikované cieľové hodnoty pre rok 2022.
  2.   Riadiaci orgán postúpi elektronické údaje pre každú investičnú prioritu v rovnakom čase ako výročné vykonávacie správy. Údaje zahŕňajú kategorizáciu a výstupné a výsledné ukazovatele. | Článok 5
  Ukazovatele |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 5

Ukazovatele

1.   Spoločné ukazovatele stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu a špecifické ukazovatele pre daný program sa používajú v súlade s článkom 24 ods. 3 a článkom 87 ods. 2 písm. b) bodom ii) nariadenia (EÚ) č. [...]. Všetky ukazovatele sa vyjadrujú v absolútnych číslach.

Spoločné výstupné ukazovatele a špecifické výstupné ukazovatele sa týkajú čiastočne alebo úplne vykonaných operácií. Stanovia sa súhrnné kvantifikované cieľové hodnoty pre rok 2022, ak je to relevantné pre charakter podporovaných operácií. Základné ukazovatele sú stanovené na nule.

Spoločné výsledné ukazovatele a špecifické výsledné ukazovatele pre daný program sa týkajú prioritných osí alebo čiastočných priorít stanovených v rámci prioritnej osi. Pri základných ukazovateľoch sa používajú najnovšie dostupné údaje. Stanovia sa súhrnné kvantifikované cieľové hodnoty pre rok 2022.

2.   Riadiaci orgán postúpi elektronické údaje pre každú investičnú prioritu v rovnakom čase ako výročné vykonávacie správy. Údaje zahŕňajú kategorizáciu a výstupné a výsledné ukazovatele.

Článok 5

Ukazovatele

Zdôvodnenie

Navrhuje sa, aby sa článok 5 výrazne zmenil na základe prvkov uvedených v bodoch 39 až 41 politických odporúčaní.

Pozmeňovací návrh 7

Článok 6

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 6
  Zapojenie partnerov
  1.   Zapojenie sociálnych partnerov a iných zainteresovaných strán, najmä mimovládnych organizácií, do vykonávania operačných programov, ako sa uvádza v článku 5 nariadenia (EÚ) č. [...], môže mať formu globálnych grantov, ako sa uvádza v článku 112 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. [...]. V takom prípade sa v operačnom programe uvádza časť programu, na ktorý sa vzťahuje globálny grant, vrátane predbežného vyčlenenia financií z každej prioritnej osi na túto časť.
  2.   S cieľom podporiť primeranú účasť sociálnych partnerov na činnostiach podporovaných ESF zabezpečujú riadiace orgány operačného programu v regióne vymedzenom v článku 82 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. [...] alebo v členských štátoch oprávnených na podporu Kohézneho fondu, aby sa vyčlenilo primerané množstvo zdrojov ESF na budovanie kapacít vo forme odbornej prípravy, opatrení zameraných na vytváranie sietí a posilnenia sociálneho dialógu, ako aj na činnosti, ktoré sociálni partneri vykonávajú spoločne.
  3.   S cieľom podporiť primeranú účasť mimovládnych organizácií na činnostiach podporovaných ESF a ich prístup k týmto činnostiam, najmä v oblasti sociálneho začlenenia, rodovej rovnosti a rovnakých príležitostí, riadiace orgány operačného programu zabezpečujú v regióne vymedzenom v článku 82 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. [...] alebo v členských štátoch oprávnených na podporu Kohézneho fondu, aby sa vyčlenilo primerané množstvo zdrojov ESF na budovanie kapacít pre mimovládne organizácie. | Článok 6
  Zapojenie partnerov
  1.   Zapojenie sociálnych partnerov a iných zainteresovaných strán, najmä mimovládnych organizácií, do vykonávania operačných programov, ako sa uvádza v článku 5 nariadenia (EÚ) č. [...], môže mať formu globálnych grantov, ako sa uvádza v článku 112 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. [...]. V takom prípade sa v operačnom programe uvádza časť programu, na ktorý sa vzťahuje globálny grant, vrátane predbežného vyčlenenia financií z každej prioritnej osi na túto časť.
  2.   S cieľom podporiť primeranú účasť sociálnych partnerov na činnostiach podporovaných ESF zabezpečujú riadiace orgány operačného programu v regióne vymedzenom v článku 82 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. [...] alebo v členských štátoch oprávnených na podporu Kohézneho fondu, aby sa vyčlenilo primerané množstvo zdrojov ESF na budovanie kapacít vo forme odbornej prípravy, opatrení zameraných na vytváranie sietí a posilnenia sociálneho dialógu, ako aj na činnosti, ktoré sociálni partneri vykonávajú spoločne.
  3.   S cieľom podporiť primeranú účasť mimovládnych organizácií na činnostiach podporovaných ESF a ich prístup k týmto činnostiam, najmä v oblasti sociálneho začlenenia, rodovej rovnosti a rovnakých príležitostí, riadiace orgány operačného programu zabezpečujú v regióne vymedzenom v článku 82 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. [...] alebo v členských štátoch oprávnených na podporu Kohézneho fondu, aby sa vyčlenilo primerané množstvo zdrojov ESF na budovanie kapacít pre mimovládne organizácie. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 6

Zapojenie partnerov

1.   Zapojenie sociálnych partnerov a iných zainteresovaných strán, najmä mimovládnych organizácií, do vykonávania operačných programov, ako sa uvádza v článku 5 nariadenia (EÚ) č. [...], môže mať formu globálnych grantov, ako sa uvádza v článku 112 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. [...]. V takom prípade sa v operačnom programe uvádza časť programu, na ktorý sa vzťahuje globálny grant, vrátane predbežného vyčlenenia financií z každej prioritnej osi na túto časť.

2.   S cieľom podporiť primeranú účasť sociálnych partnerov na činnostiach podporovaných ESF zabezpečujú riadiace orgány operačného programu v regióne vymedzenom v článku 82 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. [...] alebo v členských štátoch oprávnených na podporu Kohézneho fondu, aby sa vyčlenilo primerané množstvo zdrojov ESF na budovanie kapacít vo forme odbornej prípravy, opatrení zameraných na vytváranie sietí a posilnenia sociálneho dialógu, ako aj na činnosti, ktoré sociálni partneri vykonávajú spoločne.

3.   S cieľom podporiť primeranú účasť mimovládnych organizácií na činnostiach podporovaných ESF a ich prístup k týmto činnostiam, najmä v oblasti sociálneho začlenenia, rodovej rovnosti a rovnakých príležitostí, riadiace orgány operačného programu zabezpečujú v regióne vymedzenom v článku 82 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. [...] alebo v členských štátoch oprávnených na podporu Kohézneho fondu, aby sa vyčlenilo primerané množstvo zdrojov ESF na budovanie kapacít pre mimovládne organizácie.

Článok 6

Zapojenie partnerov

1.   Zapojenie sociálnych partnerov a iných zainteresovaných strán, najmä mimovládnych organizácií, do vykonávania operačných programov, ako sa uvádza v článku 5 nariadenia (EÚ) č. [...], môže mať formu globálnych grantov, ako sa uvádza v článku 112 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. [...]. V takom prípade sa v operačnom programe uvádza časť programu, na ktorý sa vzťahuje globálny grant, vrátane predbežného vyčlenenia financií z každej prioritnej osi na túto časť.

2.   S cieľom podporiť primeranú účasť sociálnych partnerov na činnostiach podporovaných ESF zabezpečujú riadiace orgány operačného programu v regióne vymedzenom v článku 82 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. [...] alebo v členských štátoch oprávnených na podporu Kohézneho fondu, aby sa vyčlenilo primerané množstvo zdrojov ESF na budovanie kapacít vo forme odbornej prípravy, opatrení zameraných na vytváranie sietí a posilnenia sociálneho dialógu, ako aj na činnosti, ktoré sociálni partneri vykonávajú spoločne.

3.   S cieľom podporiť primeranú účasť mimovládnych organizácií na činnostiach podporovaných ESF a ich prístup k týmto činnostiam, najmä v oblasti sociálneho začlenenia, rodovej rovnosti a rovnakých príležitostí, riadiace orgány operačného programu zabezpečujú v regióne vymedzenom v článku 82 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. [...] alebo v členských štátoch oprávnených na podporu Kohézneho fondu, aby sa vyčlenilo primerané množstvo zdrojov ESF na budovanie kapacít pre mimovládne organizácie.

Zdôvodnenie

Pozri body 42 až 46 politických odporúčaní.

Pozmeňovací návrh 8

Článok 9

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 9
  Sociálna inovácia
  1.   ESF podporuje sociálnu inováciu vo všetkých oblastiach, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti ESF, ako sa vymedzuje v článku 3 tohto nariadenia, najmä s cieľom otestovať a zhodnotiť inovačné riešenia pri riešení sociálnych potrieb.
  2.   Členské štáty vymedzia oblasti pre sociálnu inováciu zodpovedajúce špecifickým potrebám ich operačných programov.
  3.   Komisia umožňuje budovanie kapacít pre sociálnu inováciu, najmä podporou vzájomného poznávania, zriaďovaním sietí a šírením osvedčených postupov a metodík. | Článok 9
  Sociálna inovácia
  1.   ESF podporuje sociálnu inováciu vo všetkých oblastiach, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti ESF, ako sa vymedzuje v článku 3 tohto nariadenia, najmä s cieľom otestovať a zhodnotiť inovačné riešenia pri riešení sociálnych potrieb.
  2.   Členské štáty vymedzia oblasti pre sociálnu inováciu .
  3.   Komisia umožňuje budovanie kapacít pre sociálnu inováciu, najmä podporou vzájomného poznávania, zriaďovaním sietí a šírením osvedčených postupov a metodík. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 9

Sociálna inovácia

1.   ESF podporuje sociálnu inováciu vo všetkých oblastiach, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti ESF, ako sa vymedzuje v článku 3 tohto nariadenia, najmä s cieľom otestovať a zhodnotiť inovačné riešenia pri riešení sociálnych potrieb.

2.   Členské štáty vymedzia oblasti pre sociálnu inováciu zodpovedajúce špecifickým potrebám ich operačných programov.

3.   Komisia umožňuje budovanie kapacít pre sociálnu inováciu, najmä podporou vzájomného poznávania, zriaďovaním sietí a šírením osvedčených postupov a metodík.

Článok 9

Sociálna inovácia

1.   ESF podporuje sociálnu inováciu vo všetkých oblastiach, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti ESF, ako sa vymedzuje v článku 3 tohto nariadenia, najmä s cieľom otestovať a zhodnotiť inovačné riešenia pri riešení sociálnych potrieb.

2.   Členské štáty vymedzia oblasti pre sociálnu inováciu .

3.   Komisia umožňuje budovanie kapacít pre sociálnu inováciu, najmä podporou vzájomného poznávania, zriaďovaním sietí a šírením osvedčených postupov a metodík.

Zdôvodnenie

| 1. | Pozri bod 48 politických odporúčaní. |
| --- | --- |

1.

Pozri bod 48 politických odporúčaní.

| 2. | Ide o krížový odkaz na článok 8 návrhu nariadenia o programe Európskej únie v oblasti sociálnej zmeny a inovácie, ktorému VR venuje osobitné stanovisko (CdR 335/2011, spravodajca: pán Enrico Rossi (IT/SES)), ktoré bolo prijaté 3. mája 2012. |
| --- | --- |

2.

Ide o krížový odkaz na článok 8 návrhu nariadenia o programe Európskej únie v oblasti sociálnej zmeny a inovácie, ktorému VR venuje osobitné stanovisko (CdR 335/2011, spravodajca: pán Enrico Rossi (IT/SES)), ktoré bolo prijaté 3. mája 2012.

Pozmeňovací návrh 9

Článok 10

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 10
  Nadnárodná spolupráca
  1.   Členské štáty podporujú nadnárodnú spoluprácu s cieľom napomáhať vzájomné poznávanie a tým zvyšovať efektivitu politík podporovaných ESF. Nadnárodná spolupráca zahŕňa partnerov aspoň z dvoch členských štátov.
  2.   Členské štáty si môžu vybrať oblasti pre nadnárodnú spoluprácu zo zoznamu navrhnutého Komisiou a schváleného výborom ESF.
  3.   Komisia napomáha nadnárodnú spoluprácu v oblastiach uvedených v odseku 2 prostredníctvom vzájomného poznávania a koordinovanej alebo jednotnej akcie. Komisia pracuje predovšetkým na úrovni EÚ, aby napomáhala výmenu skúseností, budovanie kapacít a vytváranie sietí, ako aj šírenie príslušných výstupov. Okrem toho Komisia rozvíja koordinovaný vykonávací rámec vrátane spoločných kritérií oprávnenosti, druhov činností a ich časového harmonogramu, ako aj metodických prístupov k monitorovaniu a hodnoteniu s cieľom uľahčiť nadnárodnú spoluprácu. | Článok 10
  adnárodná a spolupráca
  1.   Členské štáty podporujú nadnárodnú spoluprácu s cieľom napomáhať vzájomné poznávanie a tým zvyšovať efektivitu politík podporovaných ESF.
  2.   Členské štáty si môžu vybrať oblasti pre nadnárodnú spoluprácu zo zoznamu navrhnutého Komisiou a schváleného výborom ESF.
  3.   Komisia napomáha nadnárodnú spoluprácu v prostredníctvom vzájomného poznávania a koordinovanej alebo jednotnej akcie. Komisia pracuje predovšetkým na úrovni EÚ, aby napomáhala výmenu skúseností, budovanie kapacít a vytváranie sietí, ako aj šírenie príslušných výstupov. Okrem toho Komisia rozvíja koordinovaný vykonávací rámec vrátane spoločných kritérií oprávnenosti, ako aj metodických prístupov k monitorovaniu a hodnoteniu s cieľom uľahčiť nadnárodnú spoluprácu. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 10

Nadnárodná spolupráca

1.   Členské štáty podporujú nadnárodnú spoluprácu s cieľom napomáhať vzájomné poznávanie a tým zvyšovať efektivitu politík podporovaných ESF. Nadnárodná spolupráca zahŕňa partnerov aspoň z dvoch členských štátov.

2.   Členské štáty si môžu vybrať oblasti pre nadnárodnú spoluprácu zo zoznamu navrhnutého Komisiou a schváleného výborom ESF.

3.   Komisia napomáha nadnárodnú spoluprácu v oblastiach uvedených v odseku 2 prostredníctvom vzájomného poznávania a koordinovanej alebo jednotnej akcie. Komisia pracuje predovšetkým na úrovni EÚ, aby napomáhala výmenu skúseností, budovanie kapacít a vytváranie sietí, ako aj šírenie príslušných výstupov. Okrem toho Komisia rozvíja koordinovaný vykonávací rámec vrátane spoločných kritérií oprávnenosti, druhov činností a ich časového harmonogramu, ako aj metodických prístupov k monitorovaniu a hodnoteniu s cieľom uľahčiť nadnárodnú spoluprácu.

Článok 10

adnárodná a spolupráca

1.   Členské štáty podporujú nadnárodnú spoluprácu s cieľom napomáhať vzájomné poznávanie a tým zvyšovať efektivitu politík podporovaných ESF.

2.   Členské štáty si môžu vybrať oblasti pre nadnárodnú spoluprácu zo zoznamu navrhnutého Komisiou a schváleného výborom ESF.

3.   Komisia napomáha nadnárodnú spoluprácu v prostredníctvom vzájomného poznávania a koordinovanej alebo jednotnej akcie. Komisia pracuje predovšetkým na úrovni EÚ, aby napomáhala výmenu skúseností, budovanie kapacít a vytváranie sietí, ako aj šírenie príslušných výstupov. Okrem toho Komisia rozvíja koordinovaný vykonávací rámec vrátane spoločných kritérií oprávnenosti, ako aj metodických prístupov k monitorovaniu a hodnoteniu s cieľom uľahčiť nadnárodnú spoluprácu.

Zdôvodnenie

| 1. | Pozri body 49 až 51 politických odporúčaní. |
| --- | --- |

1.

Pozri body 49 až 51 politických odporúčaní.

| 2. | Pôvodné znenie nezabezpečovalo súlad nadnárodnej spolupráce v rámci ESF s nadnárodnou spoluprácou v rámci EÚS. |
| --- | --- |

2.

Pôvodné znenie nezabezpečovalo súlad nadnárodnej spolupráce v rámci ESF s nadnárodnou spoluprácou v rámci EÚS.

| 3. | Existujú tri oddelené rozmery územnej spolupráce: cezhraničná, nadnárodná a medziregionálna spolupráca. |
| --- | --- |

3.

Existujú tri oddelené rozmery územnej spolupráce: cezhraničná, nadnárodná a medziregionálna spolupráca.

Pozmeňovací návrh 10

Článok 12

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 12
  Osobitné ustanovenia o postupe v prípade určitých územných znakov
  1.   ESF môže podporovať miestne stratégie rozvoja pod vedením komunít, ako sa uvádza v článku 28 nariadenia (EÚ) č. [...], územné dohody a miestne iniciatívy zamerané na zamestnanosť, vzdelanie a sociálne začlenenie, ako aj integrované územné investície uvedené v článku 99 nariadenia (EÚ) č. [...].
  2.   ESF môže dopĺňaním intervencií EFRR, ako sa uvádza v článku 7 nariadenia (EÚ) č. [EFRR], podporovať trvalo udržateľný rozvoj miest pomocou stratégií, pričom stanovujú integrované opatrenia na riešenie hospodárskych, environmentálnych a sociálnych problémov, ktoré zasahujú mestské oblasti uvedené v partnerskej zmluve. | Článok 12
  Osobitné ustanovenia o postupe v prípade určitých územných znakov
  1.   ESF môže podporovať miestne stratégie rozvoja pod vedením komunít, ako sa uvádza v článku 28 nariadenia (EÚ) č. [...], územné dohody a miestne iniciatívy zamerané na zamestnanosť, vzdelanie a sociálne začlenenie, ako aj integrované územné investície uvedené v článku 99 nariadenia (EÚ) č. [...].
  2.   ESF môže dopĺňaním intervencií EFRR, ako sa uvádza v článku 7 nariadenia (EÚ) č. [EFRR], podporovať trvalo udržateľný rozvoj miest pomocou stratégií, pričom stanovujú integrované opatrenia na riešenie hospodárskych, environmentálnych a sociálnych problémov, ktoré zasahujú mestské oblasti uvedené v partnerskej zmluve. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 12

Osobitné ustanovenia o postupe v prípade určitých územných znakov

1.   ESF môže podporovať miestne stratégie rozvoja pod vedením komunít, ako sa uvádza v článku 28 nariadenia (EÚ) č. [...], územné dohody a miestne iniciatívy zamerané na zamestnanosť, vzdelanie a sociálne začlenenie, ako aj integrované územné investície uvedené v článku 99 nariadenia (EÚ) č. [...].

2.   ESF môže dopĺňaním intervencií EFRR, ako sa uvádza v článku 7 nariadenia (EÚ) č. [EFRR], podporovať trvalo udržateľný rozvoj miest pomocou stratégií, pričom stanovujú integrované opatrenia na riešenie hospodárskych, environmentálnych a sociálnych problémov, ktoré zasahujú mestské oblasti uvedené v partnerskej zmluve.

Článok 12

Osobitné ustanovenia o postupe v prípade určitých územných znakov

1.   ESF môže podporovať miestne stratégie rozvoja pod vedením komunít, ako sa uvádza v článku 28 nariadenia (EÚ) č. [...], územné dohody a miestne iniciatívy zamerané na zamestnanosť, vzdelanie a sociálne začlenenie, ako aj integrované územné investície uvedené v článku 99 nariadenia (EÚ) č. [...].

2.   ESF môže dopĺňaním intervencií EFRR, ako sa uvádza v článku 7 nariadenia (EÚ) č. [EFRR], podporovať trvalo udržateľný rozvoj miest pomocou stratégií, pričom stanovujú integrované opatrenia na riešenie hospodárskych, environmentálnych a sociálnych problémov, ktoré zasahujú mestské oblasti uvedené v partnerskej zmluve.

Zdôvodnenie

Pozri bod 29 a bod 56 politických odporúčaní.

Pozmeňovací návrh 11

Článok 14

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 14
  Zjednodušené možnosti nákladov
  1.   Okrem metód uvedených v článku 57 nariadenia (EÚ) č. [...] môže Komisia uhradiť výdavky zaplatené členskými štátmi na základe štandardnej stupnice jednotkových nákladov a jednorazových čiastok vymedzených Komisiou. Sumy vypočítané na tomto základe sa pokladajú za verejnú podporu vyplatenú príjemcom a za oprávnené výdavky na účely uplatňovania nariadenia (EÚ) [...].
  Na tento účel je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 16, pokiaľ ide o typ zahrnutých operácií, vymedzenie štandardnej stupnice jednotkových nákladov a jednorazových čiastok a ich maximálnych súm, ktoré sa môžu upravovať podľa platných všeobecne odsúhlasených metód.
  Finančný audit je zameraný výlučne na overovanie plnenia podmienok, pre úhradu nákladov Komisiou na základe štandardnej stupnice jednotkových nákladov a jednorazových čiastok.
  V prípade uplatnenia takýchto foriem financovania môžu členské štáty uplatňovať svoje vlastné postupy účtovania na podporu operácií. Na účely tohto nariadenia a nariadenia (EÚ) č. [...] nie sú tieto postupy účtovania a výsledné sumy predmetom auditu vykonávaného orgánom auditu alebo Komisiou.
  2.   V súlade s článkom 57 ods. 1 písm. d) a ods. 4 písm. d) nariadenia (EÚ) č. [...] sa môže použiť paušálna suma do výšky 40 % priamych nákladov na zamestnancov, aby sa pokryli zostávajúce oprávnené náklady na operáciu.
  3.   Granty uhrádzané na základe oprávnených nákladov na operácie, ktoré sú stanovené spôsobom paušálneho financovania, štandardnú stupnicu jednotkových nákladov a jednorazových čiastok, ako sa uvádza v článku 57 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. [...] možno vypočítať na základe každého konkrétneho prípadu s odvolaním sa na návrh rozpočtu schválený ex ante riadiacim orgánom, ak verejná podpora nepresahuje 100 000 EUR.
  4.   Granty, v prípade ktorých verejná podpora nepresahuje 50 000 EUR, sú vo forme paušálnych súm alebo štandardných stupníc jednotkových nákladov s výnimkou operácií, ktoré sú podporované v rámci schémy štátnej pomoci. | Článok 14
  Zjednodušené možnosti nákladov
  1.   Okrem metód uvedených v článku 57 nariadenia (EÚ) č. [...] môže Komisia uhradiť výdavky zaplatené členskými štátmi na základe štandardnej stupnice jednotkových nákladov a jednorazových čiastok vymedzených Komisiou. Sumy vypočítané na tomto základe sa pokladajú za verejnú podporu vyplatenú príjemcom a za oprávnené výdavky na účely uplatňovania nariadenia (EÚ) [...].
  Na tento účel je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 16, pokiaľ ide o typ zahrnutých operácií, vymedzenie štandardnej stupnice jednotkových nákladov a jednorazových čiastok a ich maximálnych súm, ktoré sa môžu upravovať podľa platných všeobecne odsúhlasených metód.
  Finančný audit je zameraný výlučne na overovanie plnenia podmienok, pre úhradu nákladov Komisiou na základe štandardnej stupnice jednotkových nákladov a jednorazových čiastok.
  V prípade uplatnenia takýchto foriem financovania môžu členské štáty uplatňovať svoje vlastné postupy účtovania na podporu operácií. Na účely tohto nariadenia a nariadenia (EÚ) č. [...] nie sú tieto postupy účtovania a výsledné sumy predmetom auditu vykonávaného orgánom auditu alebo Komisiou.
  2.   V súlade s článkom 57 ods. 1 písm. d) a ods. 4 písm. d) nariadenia (EÚ) č. [...] sa môže použiť paušálna suma do výšky 40 % priamych nákladov na zamestnancov, aby sa pokryli zostávajúce oprávnené náklady na operáciu.
  3.   Granty uhrádzané na základe oprávnených nákladov na operácie, ktoré sú stanovené spôsobom paušálneho financovania, štandardnú stupnicu jednotkových nákladov a jednorazových čiastok, ako sa uvádza v článku 57 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. [...] možno vypočítať na základe každého konkrétneho prípadu s odvolaním sa na návrh rozpočtu schválený ex ante riadiacim orgánom, ak verejná podpora nepresahuje 100 000 EUR.
  4.   Granty, v prípade ktorých verejná podpora nepresahuje 50 000 EUR, vo forme paušálnych súm alebo štandardných stupníc jednotkových nákladov s výnimkou operácií, ktoré sú podporované v rámci schémy štátnej pomoci. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 14

Zjednodušené možnosti nákladov

1.   Okrem metód uvedených v článku 57 nariadenia (EÚ) č. [...] môže Komisia uhradiť výdavky zaplatené členskými štátmi na základe štandardnej stupnice jednotkových nákladov a jednorazových čiastok vymedzených Komisiou. Sumy vypočítané na tomto základe sa pokladajú za verejnú podporu vyplatenú príjemcom a za oprávnené výdavky na účely uplatňovania nariadenia (EÚ) [...].

Na tento účel je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 16, pokiaľ ide o typ zahrnutých operácií, vymedzenie štandardnej stupnice jednotkových nákladov a jednorazových čiastok a ich maximálnych súm, ktoré sa môžu upravovať podľa platných všeobecne odsúhlasených metód.

Finančný audit je zameraný výlučne na overovanie plnenia podmienok, pre úhradu nákladov Komisiou na základe štandardnej stupnice jednotkových nákladov a jednorazových čiastok.

V prípade uplatnenia takýchto foriem financovania môžu členské štáty uplatňovať svoje vlastné postupy účtovania na podporu operácií. Na účely tohto nariadenia a nariadenia (EÚ) č. [...] nie sú tieto postupy účtovania a výsledné sumy predmetom auditu vykonávaného orgánom auditu alebo Komisiou.

2.   V súlade s článkom 57 ods. 1 písm. d) a ods. 4 písm. d) nariadenia (EÚ) č. [...] sa môže použiť paušálna suma do výšky 40 % priamych nákladov na zamestnancov, aby sa pokryli zostávajúce oprávnené náklady na operáciu.

3.   Granty uhrádzané na základe oprávnených nákladov na operácie, ktoré sú stanovené spôsobom paušálneho financovania, štandardnú stupnicu jednotkových nákladov a jednorazových čiastok, ako sa uvádza v článku 57 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. [...] možno vypočítať na základe každého konkrétneho prípadu s odvolaním sa na návrh rozpočtu schválený ex ante riadiacim orgánom, ak verejná podpora nepresahuje 100 000 EUR.

4.   Granty, v prípade ktorých verejná podpora nepresahuje 50 000 EUR, sú vo forme paušálnych súm alebo štandardných stupníc jednotkových nákladov s výnimkou operácií, ktoré sú podporované v rámci schémy štátnej pomoci.

Článok 14

Zjednodušené možnosti nákladov

1.   Okrem metód uvedených v článku 57 nariadenia (EÚ) č. [...] môže Komisia uhradiť výdavky zaplatené členskými štátmi na základe štandardnej stupnice jednotkových nákladov a jednorazových čiastok vymedzených Komisiou. Sumy vypočítané na tomto základe sa pokladajú za verejnú podporu vyplatenú príjemcom a za oprávnené výdavky na účely uplatňovania nariadenia (EÚ) [...].

Na tento účel je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 16, pokiaľ ide o typ zahrnutých operácií, vymedzenie štandardnej stupnice jednotkových nákladov a jednorazových čiastok a ich maximálnych súm, ktoré sa môžu upravovať podľa platných všeobecne odsúhlasených metód.

Finančný audit je zameraný výlučne na overovanie plnenia podmienok, pre úhradu nákladov Komisiou na základe štandardnej stupnice jednotkových nákladov a jednorazových čiastok.

V prípade uplatnenia takýchto foriem financovania môžu členské štáty uplatňovať svoje vlastné postupy účtovania na podporu operácií. Na účely tohto nariadenia a nariadenia (EÚ) č. [...] nie sú tieto postupy účtovania a výsledné sumy predmetom auditu vykonávaného orgánom auditu alebo Komisiou.

2.   V súlade s článkom 57 ods. 1 písm. d) a ods. 4 písm. d) nariadenia (EÚ) č. [...] sa môže použiť paušálna suma do výšky 40 % priamych nákladov na zamestnancov, aby sa pokryli zostávajúce oprávnené náklady na operáciu.

3.   Granty uhrádzané na základe oprávnených nákladov na operácie, ktoré sú stanovené spôsobom paušálneho financovania, štandardnú stupnicu jednotkových nákladov a jednorazových čiastok, ako sa uvádza v článku 57 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. [...] možno vypočítať na základe každého konkrétneho prípadu s odvolaním sa na návrh rozpočtu schválený ex ante riadiacim orgánom, ak verejná podpora nepresahuje 100 000 EUR.

4.   Granty, v prípade ktorých verejná podpora nepresahuje 50 000 EUR, vo forme paušálnych súm alebo štandardných stupníc jednotkových nákladov s výnimkou operácií, ktoré sú podporované v rámci schémy štátnej pomoci.

Zdôvodnenie

| 1. | Pozri bod 57 politických odporúčaní. |
| --- | --- |

1.

Pozri bod 57 politických odporúčaní.

| 2. | Cieľom nového znenia je zabezpečiť pri prideľovaní prostriedkov z ESF potrebnú pružnosť. |
| --- | --- |

2.

Cieľom nového znenia je zabezpečiť pri prideľovaní prostriedkov z ESF potrebnú pružnosť.

Pozmeňovací návrh 12

Článok 15

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 15
  Finančné nástroje
  1.   Podľa článku 32 nariadenia (EÚ) č. [...] môže ESF podporovať činnosti a politiky patriace do jeho rozsahu pôsobnosti pomocou finančných nástrojov, ako sú schémy spoločného rizika, nástroje vlastného imania a dlhové nástroje, garančné fondy, holdingové fondy a úverové fondy.
  2.   ESF sa môže použiť na zlepšenie prístupu ku kapitálovým trhom pre verejné, ako aj súkromné subjekty na vnútroštátnej aj regionálnej úrovni vykonávaním činností a politík spadajúcich do rozsahu pôsobnosti ESF a operačného programu pod názvom „záruky na základe politík ESF“ pod podmienkou schválenia Komisiou.
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 16 na vymedzenie špecifických pravidiel a podmienok pre žiadosti členských štátov o politické záruky vrátane stropov, pričom zabezpečuje najmä to, aby ich používanie neviedlo k nadmernému zadlženiu verejných orgánov.
  Komisia posudzuje každú žiadosť a schvaľuje každú „politickú záruku ESF“ za predpokladu, že spadá do pôsobnosti operačného programu uvedeného v článku 87 nariadenia (EÚ) č. [...], a za predpokladu, že je v súlade so stanovenými špecifickými pravidlami a podmienkami. | Článok 15
  Finančné nástroje
  1.   Podľa článku 32 nariadenia (EÚ) č. [...] môže ESF podporovať činnosti a politiky patriace do jeho rozsahu pôsobnosti pomocou finančných nástrojov, ako sú schémy spoločného rizika, nástroje vlastného imania a dlhové nástroje, garančné fondy, holdingové fondy a úverové fondy.
  2.   ESF sa môže použiť na zlepšenie prístupu ku kapitálovým trhom pre verejné, ako aj súkromné subjekty na vnútroštátnej aj regionálnej úrovni vykonávaním činností a politík spadajúcich do rozsahu pôsobnosti ESF a operačného programu pod názvom „záruky na základe politík ESF“ pod podmienkou schválenia Komisiou.
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 16 na vymedzenie špecifických pravidiel a podmienok pre žiadosti členských štátov o politické záruky vrátane stropov, pričom zabezpečuje najmä to, aby ich používanie neviedlo k nadmernému zadlženiu verejných orgánov.
  Komisia posudzuje každú žiadosť a schvaľuje každú „politickú záruku ESF“ za predpokladu, že spadá do pôsobnosti operačného programu uvedeného v článku 87 nariadenia (EÚ) č. [...], a za predpokladu, že je v súlade so stanovenými špecifickými pravidlami a podmienkami. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 15

Finančné nástroje

1.   Podľa článku 32 nariadenia (EÚ) č. [...] môže ESF podporovať činnosti a politiky patriace do jeho rozsahu pôsobnosti pomocou finančných nástrojov, ako sú schémy spoločného rizika, nástroje vlastného imania a dlhové nástroje, garančné fondy, holdingové fondy a úverové fondy.

2.   ESF sa môže použiť na zlepšenie prístupu ku kapitálovým trhom pre verejné, ako aj súkromné subjekty na vnútroštátnej aj regionálnej úrovni vykonávaním činností a politík spadajúcich do rozsahu pôsobnosti ESF a operačného programu pod názvom „záruky na základe politík ESF“ pod podmienkou schválenia Komisiou.

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 16 na vymedzenie špecifických pravidiel a podmienok pre žiadosti členských štátov o politické záruky vrátane stropov, pričom zabezpečuje najmä to, aby ich používanie neviedlo k nadmernému zadlženiu verejných orgánov.

Komisia posudzuje každú žiadosť a schvaľuje každú „politickú záruku ESF“ za predpokladu, že spadá do pôsobnosti operačného programu uvedeného v článku 87 nariadenia (EÚ) č. [...], a za predpokladu, že je v súlade so stanovenými špecifickými pravidlami a podmienkami.

Článok 15

Finančné nástroje

1.   Podľa článku 32 nariadenia (EÚ) č. [...] môže ESF podporovať činnosti a politiky patriace do jeho rozsahu pôsobnosti pomocou finančných nástrojov, ako sú schémy spoločného rizika, nástroje vlastného imania a dlhové nástroje, garančné fondy, holdingové fondy a úverové fondy.

2.   ESF sa môže použiť na zlepšenie prístupu ku kapitálovým trhom pre verejné, ako aj súkromné subjekty na vnútroštátnej aj regionálnej úrovni vykonávaním činností a politík spadajúcich do rozsahu pôsobnosti ESF a operačného programu pod názvom „záruky na základe politík ESF“ pod podmienkou schválenia Komisiou.

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 16 na vymedzenie špecifických pravidiel a podmienok pre žiadosti členských štátov o politické záruky vrátane stropov, pričom zabezpečuje najmä to, aby ich používanie neviedlo k nadmernému zadlženiu verejných orgánov.

Komisia posudzuje každú žiadosť a schvaľuje každú „politickú záruku ESF“ za predpokladu, že spadá do pôsobnosti operačného programu uvedeného v článku 87 nariadenia (EÚ) č. [...], a za predpokladu, že je v súlade so stanovenými špecifickými pravidlami a podmienkami.

Zdôvodnenie

Pozri bod 60 politických odporúčaní.

V Bruseli, 3. mája 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  Pozmeňovací návrh sa týka najmä gréckeho znenia platného nariadenia a návrhu nariadenia, pričom v platnom znení sa hovorí o „úlohách“ ESF (ako v zmluve) a v návrhu o jeho „poslaní“. V slovenskom znení sa v obidvoch textoch používa slovo „úloha“, tak ako v zmluve, pričom v zmluve je použité v množnom čísle („úlohy“). (pozn. prekladateľa)

1

---

| 27.7.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 225/143 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 225/143

---

Stanovisko Výboru regiónov „Návrh nariadenia o Kohéznom fonde“

2012/C 225/10

VÝBOR REGIÓNOV

| — | konštatuje, že v priebehu niekoľkých rokov sa preukázalo, že európska pridaná hodnota investícií do infraštruktúry z Kohézneho fondu je veľmi veľká. Prostredníctvom týchto investícií EÚ ponúka občanom lepší život a podnikateľom príležitosti na rozvoj; |
| --- | --- |

—

konštatuje, že v priebehu niekoľkých rokov sa preukázalo, že európska pridaná hodnota investícií do infraštruktúry z Kohézneho fondu je veľmi veľká. Prostredníctvom týchto investícií EÚ ponúka občanom lepší život a podnikateľom príležitosti na rozvoj;

| — | víta návrh Európskej komisie zachovať v období 2014 – 2020 podstatnú časť prostriedkov pre Kohézny fond, aby bolo možné financovať dosahovanie európskych politických cieľov v oblasti dopravy, životného prostredia a energetiky financovaných z rozpočtu EÚ; |
| --- | --- |

—

víta návrh Európskej komisie zachovať v období 2014 – 2020 podstatnú časť prostriedkov pre Kohézny fond, aby bolo možné financovať dosahovanie európskych politických cieľov v oblasti dopravy, životného prostredia a energetiky financovaných z rozpočtu EÚ;

| — | domnieva sa, že politika súdržnosti je a naďalej musí byť prejavom solidarity v EÚ a účinným nástrojom na dokončenie projektu jednotného európskeho trhu; |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že politika súdržnosti je a naďalej musí byť prejavom solidarity v EÚ a účinným nástrojom na dokončenie projektu jednotného európskeho trhu;

| — | zdôrazňuje, že je potrebné dôsledne sa sústrediť na výsledky a lepšie vymedziť investičné priority na miestnej a vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že je potrebné dôsledne sa sústrediť na výsledky a lepšie vymedziť investičné priority na miestnej a vnútroštátnej úrovni;

| — | domnieva sa však, že z Kohézneho fondu by sa mali financovať aj integrované projekty v oblasti energetickej účinnosti budov; |
| --- | --- |

—

domnieva sa však, že z Kohézneho fondu by sa mali financovať aj integrované projekty v oblasti energetickej účinnosti budov;

| — | súhlasí s tým, že je potrebné vhodne investovať do rozvoja infraštruktúry na európskej úrovni; |
| --- | --- |

—

súhlasí s tým, že je potrebné vhodne investovať do rozvoja infraštruktúry na európskej úrovni;

| — | zdôrazňuje, že regionálne a miestne orgány sú takisto zodpovedné za realizáciu investícií v oblasti dopravnej infraštruktúry a za budovanie sekundárnych a terciárnych spojení s transeurópskou sieťou. Tieto investície musia byť úzko spojené s rozhodnutiami o prioritných projektoch verejného záujmu s cieľom zabezpečiť koherentnosť verejných a súkromných investícií na všetkých úrovniach; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že regionálne a miestne orgány sú takisto zodpovedné za realizáciu investícií v oblasti dopravnej infraštruktúry a za budovanie sekundárnych a terciárnych spojení s transeurópskou sieťou. Tieto investície musia byť úzko spojené s rozhodnutiami o prioritných projektoch verejného záujmu s cieľom zabezpečiť koherentnosť verejných a súkromných investícií na všetkých úrovniach;

| — | postaví sa proti akejkoľvek iniciatíve, ktorá by mohla viesť k zníženiu objemu rozpočtových prostriedkov vyčlenených na politiku súdržnosti, najmä pokiaľ ide o 10 miliárd EURv rámci rozpočtu nástroja „Spájame Európu“, ktoré pochádzajú z Kohézneho fondu. |
| --- | --- |

—

postaví sa proti akejkoľvek iniciatíve, ktorá by mohla viesť k zníženiu objemu rozpočtových prostriedkov vyčlenených na politiku súdržnosti, najmä pokiaľ ide o 10 miliárd EURv rámci rozpočtu nástroja „Spájame Európu“, ktoré pochádzajú z Kohézneho fondu.

| Spravodajca | pán STAVARACHE (RO/ALDE), primátor mesta Bacău, okres Bacău |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Kohéznom fonde, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady ES č. 1084/2006
  COM(2011) 612 final |

Spravodajca

pán STAVARACHE (RO/ALDE), primátor mesta Bacău, okres Bacău

Referenčný dokument

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Kohéznom fonde, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady ES č. 1084/2006

COM(2011) 612 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné pripomienky

| 1. | zdôrazňuje skutočnosť, že miestne a regionálne orgány majú dôležitú politickú, regulačnú a administratívnu úlohu a často aj jasne vymedzené právomoci na vnútroštátnej úrovni, pokiaľ ide o plánovanie investícií a realizáciu politiky v oblasti dopravy, životného prostredia a energetiky, ale najmä, pokiaľ ide o rozvoj infraštruktúry na ich území; |
| --- | --- |

1.

zdôrazňuje skutočnosť, že miestne a regionálne orgány majú dôležitú politickú, regulačnú a administratívnu úlohu a často aj jasne vymedzené právomoci na vnútroštátnej úrovni, pokiaľ ide o plánovanie investícií a realizáciu politiky v oblasti dopravy, životného prostredia a energetiky, ale najmä, pokiaľ ide o rozvoj infraštruktúry na ich území;

| 2. | trvá na tom, aby sa uplatňovalo viacúrovňové riadenie s cieľom zabezpečiť vyrovnaný územný rozvoj v súlade so zásadou subsidiarity. Regionálne a miestne orgány musia byť partnermi pri prijímaní rozhodovaní o investičných prioritách na vnútroštátnej a európskej úrovni financovaných z Kohézneho fondu; |
| --- | --- |

2.

trvá na tom, aby sa uplatňovalo viacúrovňové riadenie s cieľom zabezpečiť vyrovnaný územný rozvoj v súlade so zásadou subsidiarity. Regionálne a miestne orgány musia byť partnermi pri prijímaní rozhodovaní o investičných prioritách na vnútroštátnej a európskej úrovni financovaných z Kohézneho fondu;

| 3. | víta záväzok Európskej komisie zachovať v rozpočte EÚ investície do dopravnej infraštruktúry, životného prostredia a energetiky, bez ktorých by nebol možný hospodársky rozvoj, a najmä skutočnosť, že návrh viacročného finančného rámca na obdobie 2014 – 2020 zohľadňuje existujúce rozdiely medzi členskými štátmi a regiónmi Európskej únie, pričom sa naďalej venuje mimoriadna pozornosť menej rozvinutým regiónom; |
| --- | --- |

3.

víta záväzok Európskej komisie zachovať v rozpočte EÚ investície do dopravnej infraštruktúry, životného prostredia a energetiky, bez ktorých by nebol možný hospodársky rozvoj, a najmä skutočnosť, že návrh viacročného finančného rámca na obdobie 2014 – 2020 zohľadňuje existujúce rozdiely medzi členskými štátmi a regiónmi Európskej únie, pričom sa naďalej venuje mimoriadna pozornosť menej rozvinutým regiónom;

| 4. | domnieva sa, že uprednostnenie rozvoja infraštruktúry na celom území EÚ vytvára nevyhnutné podmienky na dobré fungovanie Únie ako spoločného hospodárskeho priestoru a na celkové dobudovanie jednotného európskeho trhu a zároveň je prejavom solidarity s menej rozvinutými členskými štátmi; |
| --- | --- |

4.

domnieva sa, že uprednostnenie rozvoja infraštruktúry na celom území EÚ vytvára nevyhnutné podmienky na dobré fungovanie Únie ako spoločného hospodárskeho priestoru a na celkové dobudovanie jednotného európskeho trhu a zároveň je prejavom solidarity s menej rozvinutými členskými štátmi;

| 5. | konštatuje, že v priebehu niekoľkých rokov sa preukázalo, že európska pridaná hodnota investícií do infraštruktúry z Kohézneho fondu je veľmi veľká a že tieto investície by sa nemohli realizovať bez finančnej podpory Únie v členských štátoch s nízkym HDP na obyvateľa. Prostredníctvom týchto investícií EÚ ponúka občanom lepší život a podnikateľom príležitosti na rozvoj; |
| --- | --- |

5.

konštatuje, že v priebehu niekoľkých rokov sa preukázalo, že európska pridaná hodnota investícií do infraštruktúry z Kohézneho fondu je veľmi veľká a že tieto investície by sa nemohli realizovať bez finančnej podpory Únie v členských štátoch s nízkym HDP na obyvateľa. Prostredníctvom týchto investícií EÚ ponúka občanom lepší život a podnikateľom príležitosti na rozvoj;

| 6. | pripomína, že podľa Protokolu č. 28 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa z Kohézneho fondu poskytujú finančné príspevky na projekty týkajúce sa životného prostredia a transeurópskych sietí v členských štátoch s HND na obyvateľa pod 90 % priemeru Únie; |
| --- | --- |

6.

pripomína, že podľa Protokolu č. 28 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa z Kohézneho fondu poskytujú finančné príspevky na projekty týkajúce sa životného prostredia a transeurópskych sietí v členských štátoch s HND na obyvateľa pod 90 % priemeru Únie;

| 7. | osobitne oceňuje európsku solidaritu medzi členskými štátmi. Kohézny fond zodpovedá potrebám financovania investícií v regiónoch a v mestách v oblasti dopravnej a environmentálnej infraštruktúry v menej rozvinutých krajinách; |
| --- | --- |

7.

osobitne oceňuje európsku solidaritu medzi členskými štátmi. Kohézny fond zodpovedá potrebám financovania investícií v regiónoch a v mestách v oblasti dopravnej a environmentálnej infraštruktúry v menej rozvinutých krajinách;

| 8. | poukazuje na odporúčania VR o novom viacročnom rámci po roku 2013 a v plnej miere súhlasí s návrhmi týkajúcimi sa politiky súdržnosti a podmienenosti (1); |
| --- | --- |

8.

poukazuje na odporúčania VR o novom viacročnom rámci po roku 2013 a v plnej miere súhlasí s návrhmi týkajúcimi sa politiky súdržnosti a podmienenosti (1);

| 9. | víta návrh Európskej komisie zachovať v období 2014 – 2020 podstatnú časť prostriedkov pre Kohézny fond, aby bolo možné financovať dosahovanie európskych politických cieľov v oblasti dopravy, životného prostredia a energetiky financovaných z rozpočtu EÚ. Súhlasí s návrhom, aby sa prostriedky z Kohézneho fondu zachovali vo výške jednej tretiny z celkových finančných prostriedkov vyčlenených na politiku súdržnosti na vnútroštátnej úrovni v oprávnených členských štátoch; |
| --- | --- |

9.

víta návrh Európskej komisie zachovať v období 2014 – 2020 podstatnú časť prostriedkov pre Kohézny fond, aby bolo možné financovať dosahovanie európskych politických cieľov v oblasti dopravy, životného prostredia a energetiky financovaných z rozpočtu EÚ. Súhlasí s návrhom, aby sa prostriedky z Kohézneho fondu zachovali vo výške jednej tretiny z celkových finančných prostriedkov vyčlenených na politiku súdržnosti na vnútroštátnej úrovni v oprávnených členských štátoch;

| 10. | v plnej miere si uvedomuje, že je potrebné prijať opatrenia týkajúce sa ekonomickej a rozpočtovej disciplíny na úrovni EÚ. Domnieva sa však, že politika súdržnosti sa nemôže využívať ako sankčný nástroj s cieľom zaviesť prísnu finančnú disciplínu v EÚ. Štrukturálne a kohézne fondy musia byť v súlade s cieľmi stanovenými v článku 171, 174, 177 a 192 ZFEÚ. V tomto zmysle sa domnieva, že ak by sa mala prijať zásada makroekonomickej podmienenosti, bolo by potrebné, aby sa táto podmienenosť povinne vzťahovala na všetky rozpočtové položky a nie iba na položku týkajúcu sa súdržnosti; |
| --- | --- |

10.

v plnej miere si uvedomuje, že je potrebné prijať opatrenia týkajúce sa ekonomickej a rozpočtovej disciplíny na úrovni EÚ. Domnieva sa však, že politika súdržnosti sa nemôže využívať ako sankčný nástroj s cieľom zaviesť prísnu finančnú disciplínu v EÚ. Štrukturálne a kohézne fondy musia byť v súlade s cieľmi stanovenými v článku 171, 174, 177 a 192 ZFEÚ. V tomto zmysle sa domnieva, že ak by sa mala prijať zásada makroekonomickej podmienenosti, bolo by potrebné, aby sa táto podmienenosť povinne vzťahovala na všetky rozpočtové položky a nie iba na položku týkajúcu sa súdržnosti;

Lepšie strategické plánovanie a efektívnejšie využívanie fondov

| 11. | domnieva sa, že politika súdržnosti je a naďalej musí byť prejavom solidarity v EÚ a účinným nástrojom na dokončenie projektu jednotného európskeho trhu. Účinnosť politiky súdržnosti sa posilní investičnými možnosťami v prospech inteligentného, udržateľného, inkluzívneho a vyrovnaného rastu na úrovni EÚ, ktoré si osvoja aj administratívy na európskej, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni a ktoré sa následne premietnu do investičných programov financovaných zo štrukturálnych fondov v novom programovom období; |
| --- | --- |

11.

domnieva sa, že politika súdržnosti je a naďalej musí byť prejavom solidarity v EÚ a účinným nástrojom na dokončenie projektu jednotného európskeho trhu. Účinnosť politiky súdržnosti sa posilní investičnými možnosťami v prospech inteligentného, udržateľného, inkluzívneho a vyrovnaného rastu na úrovni EÚ, ktoré si osvoja aj administratívy na európskej, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni a ktoré sa následne premietnu do investičných programov financovaných zo štrukturálnych fondov v novom programovom období;

| 12. | pripomína, že hlavným cieľom miestnych a regionálnych orgánov pre budúci programový cyklus je zvýšiť kvalitu opatrení realizovaných z peňazí európskych daňových poplatníkov a dosiahnuť lepšie výsledky, ktoré sú merateľné z ekonomického, sociálneho a environmentálneho hľadiska; |
| --- | --- |

12.

pripomína, že hlavným cieľom miestnych a regionálnych orgánov pre budúci programový cyklus je zvýšiť kvalitu opatrení realizovaných z peňazí európskych daňových poplatníkov a dosiahnuť lepšie výsledky, ktoré sú merateľné z ekonomického, sociálneho a environmentálneho hľadiska;

| 13. | víta nové návrhy predložené v rámci legislatívneho balíka týkajúceho sa budúcej politiky súdržnosti EÚ, ktoré sú zamerané na zvýšenie účinnosti pri využívaní fondov a na lepšie zosúladenie politických cieľov s rozpočtom EÚ, a to najmä, pokiaľ ide o sústredenie sa na priority, zabezpečenie kritického objemu investícií, spružnenie nástrojov finančného plánovania a zjednodušenie postupov sprístupňovania fondov; |
| --- | --- |

13.

víta nové návrhy predložené v rámci legislatívneho balíka týkajúceho sa budúcej politiky súdržnosti EÚ, ktoré sú zamerané na zvýšenie účinnosti pri využívaní fondov a na lepšie zosúladenie politických cieľov s rozpočtom EÚ, a to najmä, pokiaľ ide o sústredenie sa na priority, zabezpečenie kritického objemu investícií, spružnenie nástrojov finančného plánovania a zjednodušenie postupov sprístupňovania fondov;

| 14. | zdôrazňuje, že strategické plánovanie využívania fondov je možné realizovať len pod podmienkou, ak sa skutočne zapoja príjemcovia pomoci a najmä miestne a regionálne orgány, ktoré najlepšie poznajú reálnu situáciu na danom území a jeho potenciál, čím sa zabezpečí koherentnosť investícií z verejných fondov na miestnej úrovni. V tomto zmysle je potrebné podporiť prístup zdola nahor v záujme toho, aby každý región alebo mesto mohli využiť svoj potenciál a použiť prostriedky, ktoré najvhodnejším spôsobom prispievajú k realizácii stratégie Európa 2020 a aby sa im sprístupnili európske fondy; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje, že strategické plánovanie využívania fondov je možné realizovať len pod podmienkou, ak sa skutočne zapoja príjemcovia pomoci a najmä miestne a regionálne orgány, ktoré najlepšie poznajú reálnu situáciu na danom území a jeho potenciál, čím sa zabezpečí koherentnosť investícií z verejných fondov na miestnej úrovni. V tomto zmysle je potrebné podporiť prístup zdola nahor v záujme toho, aby každý región alebo mesto mohli využiť svoj potenciál a použiť prostriedky, ktoré najvhodnejším spôsobom prispievajú k realizácii stratégie Európa 2020 a aby sa im sprístupnili európske fondy;

| 15. | zdôrazňuje, že investície do infraštruktúry výrazným spôsobom prispievajú k hospodárskemu a sociálnemu rozvoju miest a regiónov pod podmienkou, že sú plánované a riadené na základe partnerstva, ak je ich územný vplyv v plnej miere odôvodnený a ak za ne zodpovedajú subjekty na úrovni príslušného územia alebo miestne a regionálne orgány; |
| --- | --- |

15.

zdôrazňuje, že investície do infraštruktúry výrazným spôsobom prispievajú k hospodárskemu a sociálnemu rozvoju miest a regiónov pod podmienkou, že sú plánované a riadené na základe partnerstva, ak je ich územný vplyv v plnej miere odôvodnený a ak za ne zodpovedajú subjekty na úrovni príslušného územia alebo miestne a regionálne orgány;

| 16. | strategické plánovanie investícií do transeurópskych dopravných, energetických a komunikačných sietí musí byť čo najtransparentnejšie a musia sa doň zapojiť miestne a regionálne orgány s cieľom podporiť koordináciu integrovaných plánov územného rozvoja; |
| --- | --- |

16.

strategické plánovanie investícií do transeurópskych dopravných, energetických a komunikačných sietí musí byť čo najtransparentnejšie a musia sa doň zapojiť miestne a regionálne orgány s cieľom podporiť koordináciu integrovaných plánov územného rozvoja;

| 17. | podporuje plánovanie na základe partnerstva. Podľa nových ustanovení týkajúcich sa politiky súdržnosti budú musieť verejné orgány na všetkých úrovniach venovať väčšiu pozornosť uplatňovaniu zásady partnerstva v novom programovom cykle vo všetkých etapách plánovania a najmä zahrnúť niektoré ukazovatele, na základe ktorých bude možné hodnotiť kvalitu partnerstva v členských štátoch; |
| --- | --- |

17.

podporuje plánovanie na základe partnerstva. Podľa nových ustanovení týkajúcich sa politiky súdržnosti budú musieť verejné orgány na všetkých úrovniach venovať väčšiu pozornosť uplatňovaniu zásady partnerstva v novom programovom cykle vo všetkých etapách plánovania a najmä zahrnúť niektoré ukazovatele, na základe ktorých bude možné hodnotiť kvalitu partnerstva v členských štátoch;

| 18. | zdôrazňuje, že je potrebné dôsledne sa sústrediť na výsledky. V tejto súvislosti preto treba zaviesť strategické nástroje plánovania, ktoré môžu využívať miestne a regionálne orgány na to, aby mohli okrem iného hodnotiť vlastné rozvojové stratégie a uplatňovať pritom rad spoločných a primeraných ukazovateľov, na základe ktorých sa môže merať kvalita a viacnásobný účinok investícií; |
| --- | --- |

18.

zdôrazňuje, že je potrebné dôsledne sa sústrediť na výsledky. V tejto súvislosti preto treba zaviesť strategické nástroje plánovania, ktoré môžu využívať miestne a regionálne orgány na to, aby mohli okrem iného hodnotiť vlastné rozvojové stratégie a uplatňovať pritom rad spoločných a primeraných ukazovateľov, na základe ktorých sa môže merať kvalita a viacnásobný účinok investícií;

| 19. | odporúča, aby sa v budúcom programovom období kládol väčší dôraz na vymedzenie investičných priorít na miestnej a regionálnej úrovni a aby sa pritom zohľadnili nástroje financovania poskytnuté prostredníctvom spoločného strategického rámca s cieľom zabrániť zdvojenému financovaniu alebo plánovaniu veľkých investícií bez krytia; |
| --- | --- |

19.

odporúča, aby sa v budúcom programovom období kládol väčší dôraz na vymedzenie investičných priorít na miestnej a regionálnej úrovni a aby sa pritom zohľadnili nástroje financovania poskytnuté prostredníctvom spoločného strategického rámca s cieľom zabrániť zdvojenému financovaniu alebo plánovaniu veľkých investícií bez krytia;

| 20. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby riadiace orgány preukázali, že riadne využívajú technickú pomoc, a to tak, že prispievajú k zlepšeniu kvality strategického plánovania, rozvoju portfólií veľkých projektov na miestnej a regionálnej úrovni a poskytujú pomoc iniciátorom alebo adresátom projektov s vylúčením iného účelu. Projekty technickej pomoci sa musia lepšie zosúladiť na európskej a vnútroštátnej úrovni, aby sa zabránilo rozptýleniu tejto pomoci; |
| --- | --- |

20.

zdôrazňuje, že je potrebné, aby riadiace orgány preukázali, že riadne využívajú technickú pomoc, a to tak, že prispievajú k zlepšeniu kvality strategického plánovania, rozvoju portfólií veľkých projektov na miestnej a regionálnej úrovni a poskytujú pomoc iniciátorom alebo adresátom projektov s vylúčením iného účelu. Projekty technickej pomoci sa musia lepšie zosúladiť na európskej a vnútroštátnej úrovni, aby sa zabránilo rozptýleniu tejto pomoci;

| 21. | podporuje rozvoj partnerstiev medzi Európskou komisiou, Európskou investičnou bankou (EIB) a ostatnými medzinárodnými inštitúciami, ako aj rozvoj nástrojov finančného inžinierstva, ktoré budú dopĺňať Kohézny fond a zodpovedať potrebám financovania projektov v oblasti infraštruktúry v EÚ; |
| --- | --- |

21.

podporuje rozvoj partnerstiev medzi Európskou komisiou, Európskou investičnou bankou (EIB) a ostatnými medzinárodnými inštitúciami, ako aj rozvoj nástrojov finančného inžinierstva, ktoré budú dopĺňať Kohézny fond a zodpovedať potrebám financovania projektov v oblasti infraštruktúry v EÚ;

| 22. | podporuje ambiciózny cieľ Európskej komisie uvedený v Bielej knihe o doprave znížiť do roku 2050 úroveň emisií vyprodukovaných v odvetví dopravy o 60 %. Investície financované z Kohézneho fondu budú podliehať oveľa dôkladnejšej analýze, pokiaľ ide o udržateľnosť, hodnotenie životného prostredia a dlhodobú ziskovosť týchto investícií; |
| --- | --- |

22.

podporuje ambiciózny cieľ Európskej komisie uvedený v Bielej knihe o doprave znížiť do roku 2050 úroveň emisií vyprodukovaných v odvetví dopravy o 60 %. Investície financované z Kohézneho fondu budú podliehať oveľa dôkladnejšej analýze, pokiaľ ide o udržateľnosť, hodnotenie životného prostredia a dlhodobú ziskovosť týchto investícií;

| 23. | opakovane pripomína, že je potrebná lepšia koordinácia medzi Kohéznym fondom, Európskym fondom regionálneho rozvoja a nástrojom „Spájame Európu“ a že je potrebné zabezpečiť súčinnosť rôznych európskych a celoštátnych programov a nástrojov financovania s cieľom znižovať byrokraciu; |
| --- | --- |

23.

opakovane pripomína, že je potrebná lepšia koordinácia medzi Kohéznym fondom, Európskym fondom regionálneho rozvoja a nástrojom „Spájame Európu“ a že je potrebné zabezpečiť súčinnosť rôznych európskych a celoštátnych programov a nástrojov financovania s cieľom znižovať byrokraciu;

Investície do základnej infraštruktúry

| 24. | pripomína, že Kohézny fond je nevyhnutným nástrojom na realizáciu investícií do základnej infraštruktúry, ktorého užitočnosť a účinnosť sa v plnej miere preukázala a prostredníctvom ktorého mohli aj menej rozvinuté krajiny financovať projekty v spoločnom európskom záujme; |
| --- | --- |

24.

pripomína, že Kohézny fond je nevyhnutným nástrojom na realizáciu investícií do základnej infraštruktúry, ktorého užitočnosť a účinnosť sa v plnej miere preukázala a prostredníctvom ktorého mohli aj menej rozvinuté krajiny financovať projekty v spoločnom európskom záujme;

| 25. | podporuje návrhy Európskej komisie týkajúce sa cieľa a oblastí intervencií, domnieva sa však, že z Kohézneho fondu by sa mohli financovať aj integrované projekty v oblasti energetickej účinnosti budov; |
| --- | --- |

25.

podporuje návrhy Európskej komisie týkajúce sa cieľa a oblastí intervencií, domnieva sa však, že z Kohézneho fondu by sa mohli financovať aj integrované projekty v oblasti energetickej účinnosti budov;

| 26. | vyjadruje spokojnosť s tým, že mestský rozmer bol zahrnutý medzi priority v oblasti investovania z Kohézneho fondu, v dôsledku čoho sa uznáva dôležitý prínos miest k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v EÚ; |
| --- | --- |

26.

vyjadruje spokojnosť s tým, že mestský rozmer bol zahrnutý medzi priority v oblasti investovania z Kohézneho fondu, v dôsledku čoho sa uznáva dôležitý prínos miest k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v EÚ;

| 27. | zdôrazňuje, že je dôležité venovať väčšiu pozornosť usmerneniam uvádzaným v odporúčaniach TEN-T, dodržiavaniu acquis Spoločenstva a vnútroštátnych právnych predpisov. V tejto súvislosti by sa prostredníctvom kontrol ex ante mohlo predísť niektorým problémom, ktoré často spôsobujú výrazné oneskorenie pri realizácii projektov v oblasti infraštruktúry, ako napr. zápis do katastra nehnuteľností, postupy vyvlastnenia, súhlasy orgánov, postupy verejného obstarávania, systémy uplatňovania prostriedkov nápravy atď.; |
| --- | --- |

27.

zdôrazňuje, že je dôležité venovať väčšiu pozornosť usmerneniam uvádzaným v odporúčaniach TEN-T, dodržiavaniu acquis Spoločenstva a vnútroštátnych právnych predpisov. V tejto súvislosti by sa prostredníctvom kontrol ex ante mohlo predísť niektorým problémom, ktoré často spôsobujú výrazné oneskorenie pri realizácii projektov v oblasti infraštruktúry, ako napr. zápis do katastra nehnuteľností, postupy vyvlastnenia, súhlasy orgánov, postupy verejného obstarávania, systémy uplatňovania prostriedkov nápravy atď.;

| 28. | domnieva sa, že investičné priority Kohézneho fondu stanovené vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi musia zodpovedať usmerneniam stratégie Európa 2020 a tematickým prioritám spoločného strategického rámca rovnako, ako aj odporúčaniam Územnej agendy 2020, ktorú prijali ministri zodpovední za plánovanie a územný rozvoj v roku 2011 (2); |
| --- | --- |

28.

domnieva sa, že investičné priority Kohézneho fondu stanovené vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi musia zodpovedať usmerneniam stratégie Európa 2020 a tematickým prioritám spoločného strategického rámca rovnako, ako aj odporúčaniam Územnej agendy 2020, ktorú prijali ministri zodpovední za plánovanie a územný rozvoj v roku 2011 (2);

Dopravné siete

| 29. | opakovane pripomína, že na úrovni EÚ existujú výrazné rozdiely medzi západnými a východnými regiónmi, pokiaľ ide o kvalitu a dostupnosť dopravných sietí, a preto existujú aj väčšie požiadavky na rozvoj infraštruktúry v regiónoch, ktoré zaostávajú v tomto rozvoji; |
| --- | --- |

29.

opakovane pripomína, že na úrovni EÚ existujú výrazné rozdiely medzi západnými a východnými regiónmi, pokiaľ ide o kvalitu a dostupnosť dopravných sietí, a preto existujú aj väčšie požiadavky na rozvoj infraštruktúry v regiónoch, ktoré zaostávajú v tomto rozvoji;

| 30. | domnieva sa, že Kohézny fond je účinným nástrojom na realizáciu investícií v oblasti optimalizácie transeurópskych dopravných sietí TEN-T, ako aj celoštátnych a medziregionálnych sietí, ktoré majú strategický význam pre hospodársky, sociálny a územný rozvoj Únie. Nemôže sa teda spochybňovať európska pridaná hodnota Kohézneho fondu; |
| --- | --- |

30.

domnieva sa, že Kohézny fond je účinným nástrojom na realizáciu investícií v oblasti optimalizácie transeurópskych dopravných sietí TEN-T, ako aj celoštátnych a medziregionálnych sietí, ktoré majú strategický význam pre hospodársky, sociálny a územný rozvoj Únie. Nemôže sa teda spochybňovať európska pridaná hodnota Kohézneho fondu;

| 31. | súhlasí s tým, že je potrebné vhodne investovať do rozvoja infraštruktúry na európskej úrovni: rozširovanie dopravných sietí a ich údržba, inovatívne technické riešenia pre lepšie riadenie dopravy, počítačové systémy, účinné riešenia intermodálnej dopravy atď. Konkurencieschopnosť európskej dopravy nebude závisieť len od schopnosti EÚ rozvíjať európske dopravné siete, ale aj od schopnosti riadiť všetky články logistického reťazca, pričom redukovanie meškaní spôsobených dopravou pomôže zlepšiť kvalitu dopravných služieb; |
| --- | --- |

31.

súhlasí s tým, že je potrebné vhodne investovať do rozvoja infraštruktúry na európskej úrovni: rozširovanie dopravných sietí a ich údržba, inovatívne technické riešenia pre lepšie riadenie dopravy, počítačové systémy, účinné riešenia intermodálnej dopravy atď. Konkurencieschopnosť európskej dopravy nebude závisieť len od schopnosti EÚ rozvíjať európske dopravné siete, ale aj od schopnosti riadiť všetky články logistického reťazca, pričom redukovanie meškaní spôsobených dopravou pomôže zlepšiť kvalitu dopravných služieb;

| 32. | zdôrazňuje, že regionálne a miestne orgány sú takisto zodpovedné za realizáciu investícií v oblasti dopravnej infraštruktúry a za budovanie sekundárnych a terciárnych spojení s transeurópskou sieťou. Tieto investície musia byť úzko spojené s rozhodnutiami o prioritných projektoch verejného záujmu s cieľom zabezpečiť koherentnosť verejných a súkromných investícií na všetkých úrovniach, a síce na európskej, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, tak ako je to stanovené v rozhodnutí č. 661/2010/EÚ o základných usmerneniach Únie pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete; |
| --- | --- |

32.

zdôrazňuje, že regionálne a miestne orgány sú takisto zodpovedné za realizáciu investícií v oblasti dopravnej infraštruktúry a za budovanie sekundárnych a terciárnych spojení s transeurópskou sieťou. Tieto investície musia byť úzko spojené s rozhodnutiami o prioritných projektoch verejného záujmu s cieľom zabezpečiť koherentnosť verejných a súkromných investícií na všetkých úrovniach, a síce na európskej, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, tak ako je to stanovené v rozhodnutí č. 661/2010/EÚ o základných usmerneniach Únie pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete;

| 33. | oceňuje skutočnosť, že investičné priority z Kohézneho fondu budú zahŕňať dôležité projekty zamerané na nárast mobility v mestských oblastiach, podporu riešení pre dopravu rešpektujúcu životné prostredie a ďalšie investície do rozvoja inteligentných a udržateľných dopravných systémov na regionálnej a miestnej úrovni; |
| --- | --- |

33.

oceňuje skutočnosť, že investičné priority z Kohézneho fondu budú zahŕňať dôležité projekty zamerané na nárast mobility v mestských oblastiach, podporu riešení pre dopravu rešpektujúcu životné prostredie a ďalšie investície do rozvoja inteligentných a udržateľných dopravných systémov na regionálnej a miestnej úrovni;

| 34. | podporuje zavedenie ukazovateľov, ktoré umožnia účinnejšie využívanie zdrojov v oblasti dopravy a vďaka ktorým sa Kohézny fond stane dôležitým nástrojom na realizáciu cieľov stratégie Európa 2020; |
| --- | --- |

34.

podporuje zavedenie ukazovateľov, ktoré umožnia účinnejšie využívanie zdrojov v oblasti dopravy a vďaka ktorým sa Kohézny fond stane dôležitým nástrojom na realizáciu cieľov stratégie Európa 2020;

| 35. | domnieva sa, že nové usmernenia týkajúce sa rozvoja transeurópskych dopravných sietí poskytnú strategický rámec pre rozvoj infraštruktúry, čím sa vo výraznej miere zlepší dostupnosť v EÚ, vzhľadom na to, že investície sa budú vo väčšom rozsahu realizovať na základe priorít a budú rozdelené na dve úrovne: komplexnú sieť (comprehensive network) a základnú sieť (core network). Tieto investície budú účinnejšie vďaka novým vykonávacím opatreniam, pričom dôraz sa bude klásť na potrebu cezhraničného prepojenia medzi jednotlivými druhmi dopravy a mestskými uzlami; |
| --- | --- |

35.

domnieva sa, že nové usmernenia týkajúce sa rozvoja transeurópskych dopravných sietí poskytnú strategický rámec pre rozvoj infraštruktúry, čím sa vo výraznej miere zlepší dostupnosť v EÚ, vzhľadom na to, že investície sa budú vo väčšom rozsahu realizovať na základe priorít a budú rozdelené na dve úrovne: komplexnú sieť (comprehensive network) a základnú sieť (core network). Tieto investície budú účinnejšie vďaka novým vykonávacím opatreniam, pričom dôraz sa bude klásť na potrebu cezhraničného prepojenia medzi jednotlivými druhmi dopravy a mestskými uzlami;

| 36. | upriamuje pozornosť na problémy spojené s koordináciou investícií z rôznych zdrojov financovania a s plánovaním systémov inteligentnej dopravy. Je potrebné, aby tieto systémy prispievali k väčšej bezpečnosti, environmentálnemu správaniu a lepšiemu riadeniu dopravy prostredníctvom integrovaných služieb v oblasti rezervácie a predaja cestovných lístkov, multimodálneho informovania atď.; |
| --- | --- |

36.

upriamuje pozornosť na problémy spojené s koordináciou investícií z rôznych zdrojov financovania a s plánovaním systémov inteligentnej dopravy. Je potrebné, aby tieto systémy prispievali k väčšej bezpečnosti, environmentálnemu správaniu a lepšiemu riadeniu dopravy prostredníctvom integrovaných služieb v oblasti rezervácie a predaja cestovných lístkov, multimodálneho informovania atď.;

Infraštruktúra týkajúca sa životného prostredia a energetické siete

| 37. | rozhodne podporuje investície do infraštruktúry s cieľom dobudovať integrovanú európsku energetickú sieť. Ak by sa táto sieť nevybudovala, náklady by boli z dlhodobého hľadiska oveľa vyššie, čo by malo negatívne dôsledky pre konkurencieschopnosť EÚ; |
| --- | --- |

37.

rozhodne podporuje investície do infraštruktúry s cieľom dobudovať integrovanú európsku energetickú sieť. Ak by sa táto sieť nevybudovala, náklady by boli z dlhodobého hľadiska oveľa vyššie, čo by malo negatívne dôsledky pre konkurencieschopnosť EÚ;

| 38. | domnieva sa, že Kohézny fond je účinným nástrojom, ktorý umožňuje realizovať ciele Únie v oblasti energetickej politiky (3) (konkurencieschopnosť, udržateľnosť a bezpečnosť dodávok) a reagovať na výzvy spojené s hospodárskym rozvojom EÚ, stratégiou Európa 2020 a hlavnou iniciatívou „Európa efektívne využívajúca zdroje“. Realizácia týchto cieľov si však vyžaduje zmenu spôsobu plánovania, výstavby a prevádzkovania energetických sietí; |
| --- | --- |

38.

domnieva sa, že Kohézny fond je účinným nástrojom, ktorý umožňuje realizovať ciele Únie v oblasti energetickej politiky (3) (konkurencieschopnosť, udržateľnosť a bezpečnosť dodávok) a reagovať na výzvy spojené s hospodárskym rozvojom EÚ, stratégiou Európa 2020 a hlavnou iniciatívou „Európa efektívne využívajúca zdroje“. Realizácia týchto cieľov si však vyžaduje zmenu spôsobu plánovania, výstavby a prevádzkovania energetických sietí;

| 39. | pripomína, že investície do energetickej infraštruktúry musia umožniť, aby občania a podniky vo všetkých regiónoch EÚ mali bezpodmienečný prístup k cenovo dostupnej energii prostredníctvom odstránenia monopolov a všetkých prekážok brániacich konkurencii, pričom každý región musí mať možnosť vybrať si z ponúk dvoch alebo viacerých dodávateľov; |
| --- | --- |

39.

pripomína, že investície do energetickej infraštruktúry musia umožniť, aby občania a podniky vo všetkých regiónoch EÚ mali bezpodmienečný prístup k cenovo dostupnej energii prostredníctvom odstránenia monopolov a všetkých prekážok brániacich konkurencii, pričom každý región musí mať možnosť vybrať si z ponúk dvoch alebo viacerých dodávateľov;

| 40. | domnieva sa, že metodika mapovania a výberu infraštruktúry a príslušných projektov európskeho záujmu musí byť transparentná a musí zohľadňovať situáciu v najviac znevýhodnených regiónoch alebo v regiónoch, ktoré sú najviac vystavené rizikám týkajúcim sa bezpečnosti dodávok energie; |
| --- | --- |

40.

domnieva sa, že metodika mapovania a výberu infraštruktúry a príslušných projektov európskeho záujmu musí byť transparentná a musí zohľadňovať situáciu v najviac znevýhodnených regiónoch alebo v regiónoch, ktoré sú najviac vystavené rizikám týkajúcim sa bezpečnosti dodávok energie;

| 41. | oceňuje skutočnosť, že prostredníctvom Kohézneho fondu sa naďalej podporujú projekty v oblasti energetiky, ktoré sú preukázateľne prospešné pre životné prostredie, ako sú investície do energetickej účinnosti a obnoviteľných zdrojov energie. VR pripomína, že tieto investície sa nemôžu realizovať bez zapojenia regionálnych a miestnych orgánov, ale len v partnerstve s nimi, vzhľadom na to, že regionálne a miestne verejné orgány sú schopné zhodnotiť existujúci miestny potenciál; |
| --- | --- |

41.

oceňuje skutočnosť, že prostredníctvom Kohézneho fondu sa naďalej podporujú projekty v oblasti energetiky, ktoré sú preukázateľne prospešné pre životné prostredie, ako sú investície do energetickej účinnosti a obnoviteľných zdrojov energie. VR pripomína, že tieto investície sa nemôžu realizovať bez zapojenia regionálnych a miestnych orgánov, ale len v partnerstve s nimi, vzhľadom na to, že regionálne a miestne verejné orgány sú schopné zhodnotiť existujúci miestny potenciál;

| 42. | zdôrazňuje že investície na prispôsobenie sa zmene klímy, na predchádzanie prírodným rizikám, do infraštruktúry pre vodnú kanalizáciu a spracovanie odpadu, zachovanie biodiverzity, ochranu pôdy a ekosystémov a zvyšovanie kvality životného prostredia realizujú vo väčšine prípadov regióny, mestá obce EÚ alebo sa realizujú na základe ich partnerstva; |
| --- | --- |

42.

zdôrazňuje že investície na prispôsobenie sa zmene klímy, na predchádzanie prírodným rizikám, do infraštruktúry pre vodnú kanalizáciu a spracovanie odpadu, zachovanie biodiverzity, ochranu pôdy a ekosystémov a zvyšovanie kvality životného prostredia realizujú vo väčšine prípadov regióny, mestá obce EÚ alebo sa realizujú na základe ich partnerstva;

| 43. | oceňuje skutočnosť, že z Kohézneho fondu EÚ sa môžu financovať investície do modernizácie sietí ústredného vykurovania a chladenia v mestských aglomeráciách a na znižovanie strát vzniknutých v dôsledku konverzie, pretože tieto investície predstavujú veľmi veľkú pridanú hodnotu; |
| --- | --- |

43.

oceňuje skutočnosť, že z Kohézneho fondu EÚ sa môžu financovať investície do modernizácie sietí ústredného vykurovania a chladenia v mestských aglomeráciách a na znižovanie strát vzniknutých v dôsledku konverzie, pretože tieto investície predstavujú veľmi veľkú pridanú hodnotu;

Nástroj „Spájame Európu“

| 44. | upriamuje pozornosť na to, aby regionálne a miestne orgány boli naďalej ostražité a aby sa postavili proti akejkoľvek iniciatíve, ktorá by mohla viesť k zníženiu objemu rozpočtových prostriedkov vyčlenených na politiku súdržnosti: 20 % z rozpočtu nástroja „Spájame Európu“ pochádza z príspevkov Kohézneho fondu, čo je spolu 10 miliárd EUR, ktoré sa použijú na financovanie nadnárodných projektov v oblasti dopravy, pričom prioritu má železničná infraštruktúra; |
| --- | --- |

44.

upriamuje pozornosť na to, aby regionálne a miestne orgány boli naďalej ostražité a aby sa postavili proti akejkoľvek iniciatíve, ktorá by mohla viesť k zníženiu objemu rozpočtových prostriedkov vyčlenených na politiku súdržnosti: 20 % z rozpočtu nástroja „Spájame Európu“ pochádza z príspevkov Kohézneho fondu, čo je spolu 10 miliárd EUR, ktoré sa použijú na financovanie nadnárodných projektov v oblasti dopravy, pričom prioritu má železničná infraštruktúra;

| 45. | so záujmom sleduje nový nástroj „Spájame Európu“, ktorý môže mať významnú európsku pridanú hodnotu a prostredníctvom ktorého sa Komisia snaží napraviť narušenie trhu tým, že dopĺňa chýbajúce spojenia, odstraňuje kritické miesta a zabezpečuje primerané cezhraničné spojenia; |
| --- | --- |

45.

so záujmom sleduje nový nástroj „Spájame Európu“, ktorý môže mať významnú európsku pridanú hodnotu a prostredníctvom ktorého sa Komisia snaží napraviť narušenie trhu tým, že dopĺňa chýbajúce spojenia, odstraňuje kritické miesta a zabezpečuje primerané cezhraničné spojenia;

| 46. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že neexistuje jasný vzorec na určenie výšky vnútroštátnych finančných balíkov z nástroja „Spájame Európu“, a odporúča, aby poskytnuté príspevky proporčne zodpovedali odhadovanej hodnote projektov, ktoré majú byť financované v členských štátoch; |
| --- | --- |

46.

vyjadruje znepokojenie nad tým, že neexistuje jasný vzorec na určenie výšky vnútroštátnych finančných balíkov z nástroja „Spájame Európu“, a odporúča, aby poskytnuté príspevky proporčne zodpovedali odhadovanej hodnote projektov, ktoré majú byť financované v členských štátoch;

| 47. | pripomína, že medzi problémy, s ktorými sú konfrontovaní navrhovatelia cezhraničných projektov, patrí aj nedostatočná schopnosť predložiť prepracované a mimoriadne komplexné projekty. Z toho dôvodu sa fondy, ktoré boli pôvodne vyčlenené na cezhraničné projekty, často presúvajú na iné projekty, ktoré sú v pokročilejšom štádiu rozpracovania; |
| --- | --- |

47.

pripomína, že medzi problémy, s ktorými sú konfrontovaní navrhovatelia cezhraničných projektov, patrí aj nedostatočná schopnosť predložiť prepracované a mimoriadne komplexné projekty. Z toho dôvodu sa fondy, ktoré boli pôvodne vyčlenené na cezhraničné projekty, často presúvajú na iné projekty, ktoré sú v pokročilejšom štádiu rozpracovania;

| 48. | je znepokojený tým, že centralizovaný systém riadenia nástroja „Spájame Európu“ nebude môcť vyriešiť problém týkajúci sa posilnenia schopnosti pripravovať prepracované projekty, v dôsledku čoho bude vyššie riziko, že z rozpočtu nástroja „Spájame Európu“ sa nebudú čerpať prostriedky na financovanie projektov vybraných Európskou komisiou; |
| --- | --- |

48.

je znepokojený tým, že centralizovaný systém riadenia nástroja „Spájame Európu“ nebude môcť vyriešiť problém týkajúci sa posilnenia schopnosti pripravovať prepracované projekty, v dôsledku čoho bude vyššie riziko, že z rozpočtu nástroja „Spájame Európu“ sa nebudú čerpať prostriedky na financovanie projektov vybraných Európskou komisiou;

| 49. | má výhrady, pokiaľ ide o spôsob účasti regionálnych a miestnych orgánov, nedostatočnú pružnosť a byrokraciu, ktorú by nástroj „Spájame Európu“ mohol vyvolať, ako aj o prepojenie s inými nástrojmi financovania Európskej komisie; |
| --- | --- |

49.

má výhrady, pokiaľ ide o spôsob účasti regionálnych a miestnych orgánov, nedostatočnú pružnosť a byrokraciu, ktorú by nástroj „Spájame Európu“ mohol vyvolať, ako aj o prepojenie s inými nástrojmi financovania Európskej komisie;

| 50. | žiada, aby sa portfóliá projektov financovaných z nástroja „Spájame Európu“ jasne oddelili od projektov financovaných z Kohézneho fondu alebo EFRR v rámci partnerských zmlúv. Potom, ako sa uskutoční hodnotenie inštitucionálnych kapacít ex ante, bude možné stanoviť potrebu povinnej pomoci, ktorá sa má poskytnúť prostredníctvom programu JASPERS alebo iných programov technickej pomoci na vypracovanie projektov, pričom potrebné sumy budú zohľadnené ako oprávnené náklady na financovanie z rozpočtu nástroja „Spájame Európu“. |
| --- | --- |

50.

žiada, aby sa portfóliá projektov financovaných z nástroja „Spájame Európu“ jasne oddelili od projektov financovaných z Kohézneho fondu alebo EFRR v rámci partnerských zmlúv. Potom, ako sa uskutoční hodnotenie inštitucionálnych kapacít ex ante, bude možné stanoviť potrebu povinnej pomoci, ktorá sa má poskytnúť prostredníctvom programu JASPERS alebo iných programov technickej pomoci na vypracovanie projektov, pričom potrebné sumy budú zohľadnené ako oprávnené náklady na financovanie z rozpočtu nástroja „Spájame Európu“.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Článok 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 2
  Rozsah podpory z Kohézneho fondu
  1.   Podpora z Kohézneho fondu, zabezpečujúca primeranú vyváženosť a podliehajúca špecifickým potrebám jednotlivých členských štátov, pokiaľ ide o investície a infraštruktúru, je určená na:






  (a) | investície do životného prostredia vrátane oblastí súvisiacich s trvalo udržateľným rozvojom a energetikou, ktoré predstavujú prínos pre životné prostredie; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 2

Rozsah podpory z Kohézneho fondu

1.   Podpora z Kohézneho fondu, zabezpečujúca primeranú vyváženosť a podliehajúca špecifickým potrebám jednotlivých členských štátov, pokiaľ ide o investície a infraštruktúru, je určená na:

(a)

investície do životného prostredia vrátane oblastí súvisiacich s trvalo udržateľným rozvojom a energetikou, ktoré predstavujú prínos pre životné prostredie;

| (b) | transeurópske siete v oblasti dopravnej infraštruktúry v súlade s usmerneniami prijatými rozhodnutím č. 661/2010/EÚ; |
| --- | --- |

(b)

transeurópske siete v oblasti dopravnej infraštruktúry v súlade s usmerneniami prijatými rozhodnutím č. 661/2010/EÚ;

| (c) | technickú pomoc. |
| --- | --- |

(c)

technickú pomoc.

2.   Kohézny fond nepodporuje:

| (d) | odstavenie jadrových elektrární; |
| --- | --- |

(d)

odstavenie jadrových elektrární;

| (e) | znižovanie emisií skleníkových plynov v zariadeniach, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES; |
| --- | --- |

(e)

znižovanie emisií skleníkových plynov v zariadeniach, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES;

| (f) | bývanie. |
| --- | --- |

(f)

bývanie.

Článok 2

Rozsah podpory z Kohézneho fondu

1.   Podpora z Kohézneho fondu, zabezpečujúca primeranú vyváženosť a podliehajúca špecifickým potrebám jednotlivých členských štátov, pokiaľ ide o investície a infraštruktúru, je určená na:

| (a) | investície do životného prostredia vrátane oblastí súvisiacich s trvalo udržateľným rozvojom a energetikou, ktoré predstavujú prínos pre životné prostredie; |
| --- | --- |

(a)

investície do životného prostredia vrátane oblastí súvisiacich s trvalo udržateľným rozvojom a energetikou, ktoré predstavujú prínos pre životné prostredie;

| (b) | transeurópske siete v oblasti dopravnej infraštruktúry v súlade s usmerneniami prijatými rozhodnutím č. 661/2010/EÚ; |
| --- | --- |

(b)

transeurópske siete v oblasti dopravnej infraštruktúry v súlade s usmerneniami prijatými rozhodnutím č. 661/2010/EÚ;

| (c) | technickú pomoc. |
| --- | --- |

(c)

technickú pomoc.

2.   Kohézny fond nepodporuje:

| (d) | odstavenie jadrových elektrární; |
| --- | --- |

(d)

odstavenie jadrových elektrární;

| (e) | znižovanie emisií skleníkových plynov v zariadeniach, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES; |
| --- | --- |

(e)

znižovanie emisií skleníkových plynov v zariadeniach, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES;

| | |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

Pozmeňovací návrh zodpovedá odporúčaniam uvedeným v bode 25 stanoviska.

Pozmeňovací návrh 2

Článok 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 3
  Investičné priority
  V súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] Kohézny fond podporuje v rámci tematických cieľov stanovených v článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] tieto investičné priority:






  (a) | podpora prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo vo všetkých sektoroch:






  i) | propagáciou produkcie a distribúcie obnoviteľných zdrojov energie; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 3

Investičné priority

V súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] Kohézny fond podporuje v rámci tematických cieľov stanovených v článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] tieto investičné priority:

(a)

podpora prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo vo všetkých sektoroch:

i)

propagáciou produkcie a distribúcie obnoviteľných zdrojov energie;

| ii) | propagáciou energetickej efektívnosti a používaním obnoviteľnej energie v malých a stredných podnikoch; |
| --- | --- |

ii)

propagáciou energetickej efektívnosti a používaním obnoviteľnej energie v malých a stredných podnikoch;

| iii) | podporou energetickej efektívnosti a používaním obnoviteľnej energie vo verejných infraštruktúrach; |
| --- | --- |

iii)

podporou energetickej efektívnosti a používaním obnoviteľnej energie vo verejných infraštruktúrach;

| iv) | vývojom inteligentných distribučných systémov s nízkym napätím; |
| --- | --- |

iv)

vývojom inteligentných distribučných systémov s nízkym napätím;

| v) | propagáciou nízkouhlíkových stratégií pre mestské oblasti; |
| --- | --- |

v)

propagáciou nízkouhlíkových stratégií pre mestské oblasti;

| (b) | propagácia prispôsobenia sa zmene klímy, prevencia a riadenie rizík:






  i) | podporou vyhradených investícií na prispôsobenie sa zmene klímy; |
| --- | --- | --- |

(b)

propagácia prispôsobenia sa zmene klímy, prevencia a riadenie rizík:

i)

podporou vyhradených investícií na prispôsobenie sa zmene klímy;

| ii) | propagáciou investícií na riešenie osobitných rizík, zabezpečením ochrany pred katastrofami a vyvíjaním systémov zvládania katastrof; |
| --- | --- |

ii)

propagáciou investícií na riešenie osobitných rizík, zabezpečením ochrany pred katastrofami a vyvíjaním systémov zvládania katastrof;

| (c) | ochrana životného prostredia a propagácia efektívneho využívania zdrojov:






  i) | riešením značných potrieb investícií do sektora odpadu s cieľom splniť požiadavky environmentálneho acquis Únie; |
| --- | --- | --- |

(c)

ochrana životného prostredia a propagácia efektívneho využívania zdrojov:

i)

riešením značných potrieb investícií do sektora odpadu s cieľom splniť požiadavky environmentálneho acquis Únie;

| ii) | riešením značných potrieb investícií do sektora vodného hospodárstva s cieľom splniť požiadavky environmentálneho acquis Únie; |
| --- | --- |

ii)

riešením značných potrieb investícií do sektora vodného hospodárstva s cieľom splniť požiadavky environmentálneho acquis Únie;

| iii) | ochranou a obnovou biodiverzity, aj prostredníctvom „zelených infraštruktúr“; |
| --- | --- |

iii)

ochranou a obnovou biodiverzity, aj prostredníctvom „zelených infraštruktúr“;

| iv) | zlepšením mestského prostredia vrátane oživenia opustených priemyselných areálov a znížením znečistenia vzduchu; |
| --- | --- |

iv)

zlepšením mestského prostredia vrátane oživenia opustených priemyselných areálov a znížením znečistenia vzduchu;

| (d) | propagácia trvalo udržateľnej dopravy a odstránenie problematických miest v kľúčových sieťových infraštruktúrach:






  i) | podporou multimodálneho jednotného európskeho dopravného priestoru pomocou investícií do transeurópskej dopravnej siete; |
| --- | --- | --- |

(d)

propagácia trvalo udržateľnej dopravy a odstránenie problematických miest v kľúčových sieťových infraštruktúrach:

i)

podporou multimodálneho jednotného európskeho dopravného priestoru pomocou investícií do transeurópskej dopravnej siete;

| ii) | vývojom ekologicky priaznivých a nízkouhlíkových dopravných systémov vrátane podpory udržateľnej mestskej mobility; |
| --- | --- |

ii)

vývojom ekologicky priaznivých a nízkouhlíkových dopravných systémov vrátane podpory udržateľnej mestskej mobility;

| iii) | vývojom komplexných, interoperabilných železničných systémov vysokej kvality; |
| --- | --- |

iii)

vývojom komplexných, interoperabilných železničných systémov vysokej kvality;

| e) | zvyšovanie inštitucionálnej kapacity a účinnej verejnej správy posilnením inštitucionálnej kapacity a účinnosti verejných správ a verejných služieb spojených s implementáciou Kohézneho fondu. |
| --- | --- |

e)

zvyšovanie inštitucionálnej kapacity a účinnej verejnej správy posilnením inštitucionálnej kapacity a účinnosti verejných správ a verejných služieb spojených s implementáciou Kohézneho fondu.

Článok 3

Investičné priority

V súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] Kohézny fond podporuje v rámci tematických cieľov stanovených v článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] tieto investičné priority:

| (a) | podpora prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo vo všetkých sektoroch:






  i) | propagáciou produkcie a distribúcie obnoviteľných zdrojov energie; |
| --- | --- | --- |

(a)

podpora prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo vo všetkých sektoroch:

i)

propagáciou produkcie a distribúcie obnoviteľných zdrojov energie;

| ii) | propagáciou energetickej efektívnosti a používaním obnoviteľnej energie v malých a stredných podnikoch; |
| --- | --- |

ii)

propagáciou energetickej efektívnosti a používaním obnoviteľnej energie v malých a stredných podnikoch;

| iii) | podporou energetickej efektívnosti a používaním obnoviteľnej energie vo verejných infraštruktúrach ; |
| --- | --- |

iii)

podporou energetickej efektívnosti a používaním obnoviteľnej energie vo verejných infraštruktúrach ;

| iv) | vývojom inteligentných distribučných systémov s nízkym napätím; |
| --- | --- |

iv)

vývojom inteligentných distribučných systémov s nízkym napätím;

| v) | propagáciou nízkouhlíkových stratégií pre mestské oblasti; |
| --- | --- |

v)

propagáciou nízkouhlíkových stratégií pre mestské oblasti;

| (b) | propagácia prispôsobenia sa zmene klímy, prevencia a riadenie rizík:






  i) | podporou vyhradených investícií na prispôsobenie sa zmene klímy; |
| --- | --- | --- |

(b)

propagácia prispôsobenia sa zmene klímy, prevencia a riadenie rizík:

i)

podporou vyhradených investícií na prispôsobenie sa zmene klímy;

| ii) | propagáciou investícií na riešenie osobitných rizík, zabezpečením ochrany pred katastrofami a vyvíjaním systémov zvládania katastrof; |
| --- | --- |

ii)

propagáciou investícií na riešenie osobitných rizík, zabezpečením ochrany pred katastrofami a vyvíjaním systémov zvládania katastrof;

| (c) | ochrana životného prostredia a propagácia efektívneho využívania zdrojov:






  i) | riešením značných potrieb investícií do sektora odpadu s cieľom splniť požiadavky environmentálneho acquis Únie; |
| --- | --- | --- |

(c)

ochrana životného prostredia a propagácia efektívneho využívania zdrojov:

i)

riešením značných potrieb investícií do sektora odpadu s cieľom splniť požiadavky environmentálneho acquis Únie;

| ii) | riešením značných potrieb investícií do sektora vodného hospodárstva s cieľom splniť požiadavky environmentálneho acquis Únie; |
| --- | --- |

ii)

riešením značných potrieb investícií do sektora vodného hospodárstva s cieľom splniť požiadavky environmentálneho acquis Únie;

| iii) | ochranou a obnovou biodiverzity, aj prostredníctvom „zelených infraštruktúr“; |
| --- | --- |

iii)

ochranou a obnovou biodiverzity, aj prostredníctvom „zelených infraštruktúr“;

| iv) | zlepšením mestského prostredia vrátane oživenia opustených priemyselných areálov a znížením znečistenia vzduchu; |
| --- | --- |

iv)

zlepšením mestského prostredia vrátane oživenia opustených priemyselných areálov a znížením znečistenia vzduchu;

| (d) | propagácia trvalo udržateľnej dopravy a odstránenie problematických miest v kľúčových sieťových infraštruktúrach:






  i) | podporou multimodálneho jednotného európskeho dopravného priestoru pomocou investícií do transeurópskej dopravnej siete; |
| --- | --- | --- |

(d)

propagácia trvalo udržateľnej dopravy a odstránenie problematických miest v kľúčových sieťových infraštruktúrach:

i)

podporou multimodálneho jednotného európskeho dopravného priestoru pomocou investícií do transeurópskej dopravnej siete;

| ii) | vývojom ekologicky priaznivých a nízkouhlíkových dopravných systémov vrátane podpory udržateľnej mestskej mobility; |
| --- | --- |

ii)

vývojom ekologicky priaznivých a nízkouhlíkových dopravných systémov vrátane podpory udržateľnej mestskej mobility;

| iii) | vývojom komplexných, interoperabilných železničných systémov vysokej kvality; |
| --- | --- |

iii)

vývojom komplexných, interoperabilných železničných systémov vysokej kvality;

| e) | zvyšovanie inštitucionálnej kapacity a účinnej verejnej správy posilnením inštitucionálnej kapacity a účinnosti verejných správ a verejných služieb spojených s implementáciou Kohézneho fondu. |
| --- | --- |

e)

zvyšovanie inštitucionálnej kapacity a účinnej verejnej správy posilnením inštitucionálnej kapacity a účinnosti verejných správ a verejných služieb spojených s implementáciou Kohézneho fondu.

Zdôvodnenie

Pozmeňovací návrh zodpovedá odporúčaniam uvedeným v bode 25 stanoviska.

V Bruseli 3. mája 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  Stanovisko Výboru regiónov na tému „Nový viacročný finančný rámec po roku 2013“, spravodajkyňa Flo CLUCAS (UK – ALDE), členka rady mesta Liverpool.

1

(2)  http://www.eu-territorial-agenda.eu/.

2

(3)  COM(2010) 677 final.

3

---

| 27.7.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 225/150 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 225/150

---

Stanovisko Výboru regiónov „Revízia legislatívneho rámca TEN-T“

2012/C 225/11

VÝBOR REGIÓNOV

| — | pripomína, že európska dopravná politika musí podporovať udržateľný rozvoj všetkých regiónov EÚ a ich prístup na vnútorný trh, ako aj hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť európskeho kontinentu; |
| --- | --- |

—

pripomína, že európska dopravná politika musí podporovať udržateľný rozvoj všetkých regiónov EÚ a ich prístup na vnútorný trh, ako aj hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť európskeho kontinentu;

| — | súhlasí s regulačným prístupom, ktorý navrhla Európska komisia a ktorý spočíva v dvojitej dopravnej sieti vytvorenej v rámci 10 koridorov a 30 prioritných projektov; |
| --- | --- |

—

súhlasí s regulačným prístupom, ktorý navrhla Európska komisia a ktorý spočíva v dvojitej dopravnej sieti vytvorenej v rámci 10 koridorov a 30 prioritných projektov;

| — | podporuje uprednostnenie interoperabilnej a intermodálnej dopravy, ako aj chýbajúcich prepojení a kapacitných nedostatkov; |
| --- | --- |

—

podporuje uprednostnenie interoperabilnej a intermodálnej dopravy, ako aj chýbajúcich prepojení a kapacitných nedostatkov;

| — | podporuje zintenzívnenie úsilia v prospech modálneho prechodu k železničnej doprave, vnútrozemskej vodnej doprave a námornej doprave; |
| --- | --- |

—

podporuje zintenzívnenie úsilia v prospech modálneho prechodu k železničnej doprave, vnútrozemskej vodnej doprave a námornej doprave;

| — | zdôrazňuje, že Európska komisia musí mať rozsiahle právomoci v oblasti riadenia projektov TEN-T a rozhodovania o nich, a žiada, aby sa posilnili právomoci „európskeho koordinátora; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že Európska komisia musí mať rozsiahle právomoci v oblasti riadenia projektov TEN-T a rozhodovania o nich, a žiada, aby sa posilnili právomoci „európskeho koordinátora;

| — | kladie dôraz na kompetencie miestnych a regionálnych orgánov v oblasti prijímaniam rozhodnutí, plánovania a financovania; |
| --- | --- |

—

kladie dôraz na kompetencie miestnych a regionálnych orgánov v oblasti prijímaniam rozhodnutí, plánovania a financovania;

| — | požaduje povinnú účasť miestnych a regionálnych orgánov na platformách pre koridor a vyzýva k uzatváraniu „programových zmlúv“ medzi Európskou úniou, každým členským štátom a príslušnými regiónmi; |
| --- | --- |

—

požaduje povinnú účasť miestnych a regionálnych orgánov na platformách pre koridor a vyzýva k uzatváraniu „programových zmlúv“ medzi Európskou úniou, každým členským štátom a príslušnými regiónmi;

| — | podporuje zásadu financovania základnej siete prostredníctvom nového nástroja Únie „Spájame Európu“, a vyzýva k vytvoreniu nových zdrojov financovania zo strany Únie ako napríklad európskych obligácií; |
| --- | --- |

—

podporuje zásadu financovania základnej siete prostredníctvom nového nástroja Únie „Spájame Európu“, a vyzýva k vytvoreniu nových zdrojov financovania zo strany Únie ako napríklad európskych obligácií;

| — | očakáva zavedenie európskych daňových opatrení v oblasti dopravy na základe internalizácie externých nákladov najviac znečisťujúcich druhov dopravy. |
| --- | --- |

—

očakáva zavedenie európskych daňových opatrení v oblasti dopravy na základe internalizácie externých nákladov najviac znečisťujúcich druhov dopravy.

| Spravodajca | Bernard SOULAGE (FR/SES), podpredseda regionálnej rady Rhône-Alpes |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o usmerneniach Únie pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete
  COM (2011) 650 final |

Spravodajca

Bernard SOULAGE (FR/SES), podpredseda regionálnej rady Rhône-Alpes

Referenčný dokument

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o usmerneniach Únie pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete

COM (2011) 650 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné pripomienky

| 1. | víta vôľu Európskej komisie urýchliť zavádzanie transeurópskej dopravnej siete (TEN-T), ktorej bilancia po 20 rokoch existencie je v súčasnosti zmiešaná vzhľadom na ambiciózne a hlavné ciele, ktoré jej boli vytýčené; |
| --- | --- |

1.

víta vôľu Európskej komisie urýchliť zavádzanie transeurópskej dopravnej siete (TEN-T), ktorej bilancia po 20 rokoch existencie je v súčasnosti zmiešaná vzhľadom na ambiciózne a hlavné ciele, ktoré jej boli vytýčené;

| 2. | súhlasí s cieľmi európskej dopravnej politiky a s úlohou prisúdenou TEN-T, ktoré musia predovšetkým podporiť:






  — | zvyšovanie konkurencieschopnosti a ekonomickej výkonnosti miest a regiónov Európskej únie, |
| --- | --- | --- |

2.

súhlasí s cieľmi európskej dopravnej politiky a s úlohou prisúdenou TEN-T, ktoré musia predovšetkým podporiť:

—

zvyšovanie konkurencieschopnosti a ekonomickej výkonnosti miest a regiónov Európskej únie,

| — | dostupnosť vnútorného trhu pre všetky regióny EÚ, |
| --- | --- |

—

dostupnosť vnútorného trhu pre všetky regióny EÚ,

| — | zavádzanie najrozvinutejších technologických a prevádzkových koncepcií [článok 4 ods. 1 písm. c)], |
| --- | --- |

—

zavádzanie najrozvinutejších technologických a prevádzkových koncepcií [článok 4 ods. 1 písm. c)],

| — | hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť európskeho kontinentu [článok 4 ods. 1 písm. d)], |
| --- | --- |

—

hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť európskeho kontinentu [článok 4 ods. 1 písm. d)],

| — | trvalo udržateľný rozvoj, najmä dosiahnutie cieľov znižovania emisií skleníkových plynov [článok 4. ods. 1 písm. b)], |
| --- | --- |

—

trvalo udržateľný rozvoj, najmä dosiahnutie cieľov znižovania emisií skleníkových plynov [článok 4. ods. 1 písm. b)],

| — | vyvážený rozvoj všetkých regiónov EÚ vrátane najvzdialenejších regiónov [článok 4 ods. 2 písm. j)]; |
| --- | --- |

—

vyvážený rozvoj všetkých regiónov EÚ vrátane najvzdialenejších regiónov [článok 4 ods. 2 písm. j)];

| 3. | súhlasí s analýzou Európskej komisie, v ktorej sa uvádza, že napriek významnému pokroku dosiahnutom pri vytváraní transeurópskej dopravnej siete je súčasná infraštruktúra naďalej príliš roztrieštená tak z geografického hľadiska, ako aj z hľadiska rôznych druhov dopravy. Tento problém sa ešte viac prehlbuje v oblastiach, ktoré sú ovplyvnené fyzickými prekážkami, ako sú ostrovy, horské alebo okrajové oblasti; |
| --- | --- |

3.

súhlasí s analýzou Európskej komisie, v ktorej sa uvádza, že napriek významnému pokroku dosiahnutom pri vytváraní transeurópskej dopravnej siete je súčasná infraštruktúra naďalej príliš roztrieštená tak z geografického hľadiska, ako aj z hľadiska rôznych druhov dopravy. Tento problém sa ešte viac prehlbuje v oblastiach, ktoré sú ovplyvnené fyzickými prekážkami, ako sú ostrovy, horské alebo okrajové oblasti;

| 4. | domnieva sa, že navrhovaná dopravná politika by mala výslovnejšie zahrnúť všeobecnejšie ciele stanovené v Európskej únii v rámci stratégie Európa 2020 a podporovať posilnenie sociálnej a územnej súdržnosti v celej Európskej únii; |
| --- | --- |

4.

domnieva sa, že navrhovaná dopravná politika by mala výslovnejšie zahrnúť všeobecnejšie ciele stanovené v Európskej únii v rámci stratégie Európa 2020 a podporovať posilnenie sociálnej a územnej súdržnosti v celej Európskej únii;

| 5. | súhlasí s aktívnym, multimodálnym a pragmatickým postojom, ktorý zaujala Európska komisia a ktorý spočíva v plánovaní investícií rozlišujúcich dvojitú dopravnú sieť:






  — | komplexnú sieť (comprehensive network), ktorá sa má zaviesť najneskôr do 31. decembra 2050, |
| --- | --- | --- |

5.

súhlasí s aktívnym, multimodálnym a pragmatickým postojom, ktorý zaujala Európska komisia a ktorý spočíva v plánovaní investícií rozlišujúcich dvojitú dopravnú sieť:

—

komplexnú sieť (comprehensive network), ktorá sa má zaviesť najneskôr do 31. decembra 2050,

| — | základnú sieť (core network), ktorá obsahuje strategicky najvýznamnejšie časti, predstavuje najvyššiu pridanú hodnotu pre Európu a má sa zaviesť do 31. decembra 2030; |
| --- | --- |

—

základnú sieť (core network), ktorá obsahuje strategicky najvýznamnejšie časti, predstavuje najvyššiu pridanú hodnotu pre Európu a má sa zaviesť do 31. decembra 2030;

| 6. | želá si, aby sa miestne a regionálne orgány mohli plne zúčastňovať na príprave a realizácii návrhov opatrení prijatých v rámci plánovania TEN-T; |
| --- | --- |

6.

želá si, aby sa miestne a regionálne orgány mohli plne zúčastňovať na príprave a realizácii návrhov opatrení prijatých v rámci plánovania TEN-T;

| 7. | zamýšľa sa nad tým, aké finančné prostriedky sa budú môcť skutočne uvoľniť na realizáciu vybratých investícií vzhľadom na výrazné rozpočtové obmedzenia, ktoré v súčasnosti zaťažujú verejné financie členských štátov a územných samospráv, v snahe posilniť súdržnosť a rozvoj na celom európskom území; |
| --- | --- |

7.

zamýšľa sa nad tým, aké finančné prostriedky sa budú môcť skutočne uvoľniť na realizáciu vybratých investícií vzhľadom na výrazné rozpočtové obmedzenia, ktoré v súčasnosti zaťažujú verejné financie členských štátov a územných samospráv, v snahe posilniť súdržnosť a rozvoj na celom európskom území;

Regulačný rámec

| 8. | teší ho, že sa Európska komisia rozhodla predložiť priamo uplatniteľné nariadenie. Táto možnosť sa javí ako:






  — | jediná, ktorá umožní koordinovať účasť väčšieho počtu aktérov rôzneho charakteru na fungovaní siete TEN-T, a to členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov, manažérov infraštruktúry, prevádzkovateľov dopravy a ďalších verejných a súkromných subjektov (článok 5), |
| --- | --- | --- |

8.

teší ho, že sa Európska komisia rozhodla predložiť priamo uplatniteľné nariadenie. Táto možnosť sa javí ako:

—

jediná, ktorá umožní koordinovať účasť väčšieho počtu aktérov rôzneho charakteru na fungovaní siete TEN-T, a to členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov, manažérov infraštruktúry, prevádzkovateľov dopravy a ďalších verejných a súkromných subjektov (článok 5),

| — | najvhodnejšia, aby sa zabezpečilo dodržanie prijatého ambiciózneho harmonogramu, |
| --- | --- |

—

najvhodnejšia, aby sa zabezpečilo dodržanie prijatého ambiciózneho harmonogramu,

| — | vhodná na to, aby sa štáty zaviazali dodržiavať harmonogram a podieľali sa na financovaní; |
| --- | --- |

—

vhodná na to, aby sa štáty zaviazali dodržiavať harmonogram a podieľali sa na financovaní;

| 9. | schvaľuje, že sa v novom regulačnom rámci uprednostňuje interoperabilita, ktorá prináša skutočnú možnosť integrácie európskeho systému dopravy prostredníctvom podpory realizácie postupov a noriem spoločných pre všetkých európskych aktérov. Okrem toho si želá, aby intermodalita plnila kľúčovú úlohu pri vytváraní každej dopravnej infraštruktúry, či už ide o nákladnú alebo osobnú dopravu (článok 34) s cieľom čo najviac uľahčiť kontinuitu dopravných tokov a konkretizáciu dopravného reťazca. Zlepšenia možno priniesť v mnohých aspektoch, a to najmä pokiaľ ide o integrovaný predaj lístkov, zrozumiteľnosť cestovných poriadkov a zladenie prípojov pre cestujúcich, ako aj z hľadiska spoľahlivosti a kvality služieb v nákladnej doprave; |
| --- | --- |

9.

schvaľuje, že sa v novom regulačnom rámci uprednostňuje interoperabilita, ktorá prináša skutočnú možnosť integrácie európskeho systému dopravy prostredníctvom podpory realizácie postupov a noriem spoločných pre všetkých európskych aktérov. Okrem toho si želá, aby intermodalita plnila kľúčovú úlohu pri vytváraní každej dopravnej infraštruktúry, či už ide o nákladnú alebo osobnú dopravu (článok 34) s cieľom čo najviac uľahčiť kontinuitu dopravných tokov a konkretizáciu dopravného reťazca. Zlepšenia možno priniesť v mnohých aspektoch, a to najmä pokiaľ ide o integrovaný predaj lístkov, zrozumiteľnosť cestovných poriadkov a zladenie prípojov pre cestujúcich, ako aj z hľadiska spoľahlivosti a kvality služieb v nákladnej doprave;

Zásady a štruktúra siete TEN-T

Zásady siete TEN-T

| 10. | podporuje Európsku komisiu v jej rozhodnutí a vôli realizovať sieť TEN-T a zároveň zabezpečiť dosiahnutie súčasných priorít: 30 prioritných projektov a horizontálnych priorít, ktorých cieľom je vytvoriť nástroje riadenia dopravy v prospech interoperability, a zároveň žiada Európsku komisiu, aby pri projektoch skôr vyhlásených za prioritné vzala do úvahy prácu už vykonanú v teréne, aby sa zachovala kontinuita európskych opatrení; |
| --- | --- |

10.

podporuje Európsku komisiu v jej rozhodnutí a vôli realizovať sieť TEN-T a zároveň zabezpečiť dosiahnutie súčasných priorít: 30 prioritných projektov a horizontálnych priorít, ktorých cieľom je vytvoriť nástroje riadenia dopravy v prospech interoperability, a zároveň žiada Európsku komisiu, aby pri projektoch skôr vyhlásených za prioritné vzala do úvahy prácu už vykonanú v teréne, aby sa zachovala kontinuita európskych opatrení;

| 11. | je spokojný s tým, že projekty týkajúce sa infraštruktúry sa opierajú o existujúce siete, pričom sa snažia o ich zlepšenie a prepojenie (článok 7). Vďaka prijatým projektom sa tak môže vytvárať nová dopravná infraštruktúra, ale aj udržiavať, obnovovať a modernizovať existujúca dopravná infraštruktúra a podporovať čo možno najracionálnejšie využívanie zdrojov; |
| --- | --- |

11.

je spokojný s tým, že projekty týkajúce sa infraštruktúry sa opierajú o existujúce siete, pričom sa snažia o ich zlepšenie a prepojenie (článok 7). Vďaka prijatým projektom sa tak môže vytvárať nová dopravná infraštruktúra, ale aj udržiavať, obnovovať a modernizovať existujúca dopravná infraštruktúra a podporovať čo možno najracionálnejšie využívanie zdrojov;

| 12. | teší ho, že projekty prijaté v rámci siete TEN-T spočívajúce v zásade spoločného záujmu (článok 7):






  — | sú predmetom sociálno-ekonomickej analýzy nákladov a výnosov, ktorej výsledkom je kladná čistá aktuálna hodnota, |
| --- | --- | --- |

12.

teší ho, že projekty prijaté v rámci siete TEN-T spočívajúce v zásade spoločného záujmu (článok 7):

—

sú predmetom sociálno-ekonomickej analýzy nákladov a výnosov, ktorej výsledkom je kladná čistá aktuálna hodnota,

| — | preukazujú zreteľnú európsku pridanú hodnotu, |
| --- | --- |

—

preukazujú zreteľnú európsku pridanú hodnotu,

| — | sú v súlade so zásadami, ktorými sa riadi komplexná alebo základná sieť; |
| --- | --- |

—

sú v súlade so zásadami, ktorými sa riadi komplexná alebo základná sieť;

| 13. | víta prierezové opatrenia vykonávané v prospech inteligentného riadenia dopravy prostredníctvom podpory systému ERTMS pre železničnú dopravu, SESAR pre leteckú dopravu, RIS pre riečnu dopravu, IDS pre cestnú dopravu a európsky systém Galileo pre polohovanie a navigáciu s cieľom podporovať interoperabilitu, ktorá je hlavnou podmienkou realizácie rozsiahleho jednotného európskeho dopravného trhu; |
| --- | --- |

13.

víta prierezové opatrenia vykonávané v prospech inteligentného riadenia dopravy prostredníctvom podpory systému ERTMS pre železničnú dopravu, SESAR pre leteckú dopravu, RIS pre riečnu dopravu, IDS pre cestnú dopravu a európsky systém Galileo pre polohovanie a navigáciu s cieľom podporovať interoperabilitu, ktorá je hlavnou podmienkou realizácie rozsiahleho jednotného európskeho dopravného trhu;

| 14. | naďalej podporuje koncepciu „Blue belt“ a spochybňuje skutočný význam, ktorý Komisia pripisuje zásade námorných diaľnic (článok 25), pretože zohrávajú len malú úlohu v rámci desiatich koridorov, a domnieva sa, že námorná doprava sa dostatočne nezohľadňuje v návrhoch usmernení Európskej komisie; |
| --- | --- |

14.

naďalej podporuje koncepciu „Blue belt“ a spochybňuje skutočný význam, ktorý Komisia pripisuje zásade námorných diaľnic (článok 25), pretože zohrávajú len malú úlohu v rámci desiatich koridorov, a domnieva sa, že námorná doprava sa dostatočne nezohľadňuje v návrhoch usmernení Európskej komisie;

| 15. | zamýšľa sa nad skutočnou vôľou Komisie a členských štátov skôr zmeniť situáciu, pokiaľ ide o dopyt po mobilite, než neustále uspokojovať rastúci dopyt po mobilite; |
| --- | --- |

15.

zamýšľa sa nad skutočnou vôľou Komisie a členských štátov skôr zmeniť situáciu, pokiaľ ide o dopyt po mobilite, než neustále uspokojovať rastúci dopyt po mobilite;

Komplexná sieť

| 16. | podporuje zásadu, podľa ktorej sa má táto sieť stať „obehovým systémom“ jednotného trhu umožňujúcim neobmedzený presun osôb a tovaru v celej Únii s cieľom dosiahnuť, aby sa v roku 2050 veľká väčšina podnikov a občanov nachádzala najviac 30 minút cesty od komplexnej siete; |
| --- | --- |

16.

podporuje zásadu, podľa ktorej sa má táto sieť stať „obehovým systémom“ jednotného trhu umožňujúcim neobmedzený presun osôb a tovaru v celej Únii s cieľom dosiahnuť, aby sa v roku 2050 veľká väčšina podnikov a občanov nachádzala najviac 30 minút cesty od komplexnej siete;

| 17. | podporuje úsilie vynaložené v prospech železničnej dopravy; existuje mnoho hospodárskych, finančných a ekologických dôvodov podporujúcich túto prioritu; |
| --- | --- |

17.

podporuje úsilie vynaložené v prospech železničnej dopravy; existuje mnoho hospodárskych, finančných a ekologických dôvodov podporujúcich túto prioritu;

| 18. | zamýšľa sa nad účinnosťou pokrytia celého územia Európskej únie v súlade so zásadou územnej súdržnosti a nad možnosťou stať sa referenčným nástrojom územného plánovania na európskej úrovni, ktorú otvára vytvorenie komplexnej siete; |
| --- | --- |

18.

zamýšľa sa nad účinnosťou pokrytia celého územia Európskej únie v súlade so zásadou územnej súdržnosti a nad možnosťou stať sa referenčným nástrojom územného plánovania na európskej úrovni, ktorú otvára vytvorenie komplexnej siete;

| 19. | pripomína, že jedine udržanie komplexnej siete umožní vzdialeným regiónom bez prioritných projektov využívať služby dopravnej infraštruktúry financovanej Európskou úniou, čím sa zaručí dostupnosť všetkých regiónov; |
| --- | --- |

19.

pripomína, že jedine udržanie komplexnej siete umožní vzdialeným regiónom bez prioritných projektov využívať služby dopravnej infraštruktúry financovanej Európskou úniou, čím sa zaručí dostupnosť všetkých regiónov;

| 20. | navrhuje, aby sa vynaložilo úsilie na zlepšenie dopravných spojení do ostrovných, najvzdialenejších alebo horských regiónov a v týchto regiónoch; |
| --- | --- |

20.

navrhuje, aby sa vynaložilo úsilie na zlepšenie dopravných spojení do ostrovných, najvzdialenejších alebo horských regiónov a v týchto regiónoch;

Základná sieť

| 21. | podporuje iniciatívu Komisie, ktorej cieľom je v blízkej budúcnosti (najneskôr v roku 2030) zrealizovať strategickú sieť vytvárajúcu vysokú európsku pridanú hodnotu, najmä pokiaľ ide o ciele rastu a zamestnanosti stanovené v stratégii Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu; |
| --- | --- |

21.

podporuje iniciatívu Komisie, ktorej cieľom je v blízkej budúcnosti (najneskôr v roku 2030) zrealizovať strategickú sieť vytvárajúcu vysokú európsku pridanú hodnotu, najmä pokiaľ ide o ciele rastu a zamestnanosti stanovené v stratégii Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu;

| 22. | víta význam, ktorý sa pripisuje myšlienke „multimodálnych koridorov“ ako nástroju na uľahčenie koordinovanej realizácie základnej siete na základe modálnej integrácie, interoperability, koordinovaného a efektívneho riadenia zdrojov (článok 48); vyjadruje poľutovanie nad tým, že námorným diaľniciam sa v rámci navrhovaných koridorov prisudzuje malá úloha; |
| --- | --- |

22.

víta význam, ktorý sa pripisuje myšlienke „multimodálnych koridorov“ ako nástroju na uľahčenie koordinovanej realizácie základnej siete na základe modálnej integrácie, interoperability, koordinovaného a efektívneho riadenia zdrojov (článok 48); vyjadruje poľutovanie nad tým, že námorným diaľniciam sa v rámci navrhovaných koridorov prisudzuje malá úloha;

| 23. | podporuje voľbu Komisiu týkajúcu sa desiatich koridorov označujúcich prioritné cesty základnej siete, ako aj metodiku zvolenú na vymedzenie základnej siete, a podporuje voľbu Komisie sústrediť financovanie na cezhraničné projekty, ktoré majú vysokú európsku pridanú hodnotu, aspoň na obdobie 2014 – 2020; |
| --- | --- |

23.

podporuje voľbu Komisiu týkajúcu sa desiatich koridorov označujúcich prioritné cesty základnej siete, ako aj metodiku zvolenú na vymedzenie základnej siete, a podporuje voľbu Komisie sústrediť financovanie na cezhraničné projekty, ktoré majú vysokú európsku pridanú hodnotu, aspoň na obdobie 2014 – 2020;

| 24. | schvaľuje, že sa zodpovednosť za každý koridor zverila „európskemu koordinátorovi“ (článok 51), ktorý koná v mene a z poverenia Komisie s cieľom presadzovať záujem Spoločenstva prostredníctvom riadenia plánovaných opatrení tak, aby sa dodržiaval stanovený časový plán a stanovené financovanie, a prostredníctvom podávania správ o dosiahnutom pokroku a prípadných ťažkostiach, s ktorými sa stretol, pričom pri svojej práci konzultuje všetky zainteresované strany; |
| --- | --- |

24.

schvaľuje, že sa zodpovednosť za každý koridor zverila „európskemu koordinátorovi“ (článok 51), ktorý koná v mene a z poverenia Komisie s cieľom presadzovať záujem Spoločenstva prostredníctvom riadenia plánovaných opatrení tak, aby sa dodržiaval stanovený časový plán a stanovené financovanie, a prostredníctvom podávania správ o dosiahnutom pokroku a prípadných ťažkostiach, s ktorými sa stretol, pričom pri svojej práci konzultuje všetky zainteresované strany;

| 25. | víta význam, ktorý sa pripisuje „uzlom základnej siete“ (článok 47) v súvislosti s intermodalitou, ale navrhuje, aby sa spresnil a lepšie vymedzil pojem „mestský uzol“ s cieľom začleniť príslušné logistické a prístavné oblasti [článok 3 písm. o)]; |
| --- | --- |

25.

víta význam, ktorý sa pripisuje „uzlom základnej siete“ (článok 47) v súvislosti s intermodalitou, ale navrhuje, aby sa spresnil a lepšie vymedzil pojem „mestský uzol“ s cieľom začleniť príslušné logistické a prístavné oblasti [článok 3 písm. o)];

| 26. | domnieva sa však, že do základnej siete by sa mali nielen lepšie začleniť prístavy, ktoré sú dôležité pre vývoz a dovoz členských štátov, no ležia mimo koridorov, ale že táto sieť by mala tiež rozvíjať infraštruktúru slúžiacu na spojenie s tretími krajinami – hlavne s pristupujúcimi krajinami – zlepšovaním synergií medzi pozemnou dopravou a námornými diaľnicami; |
| --- | --- |

26.

domnieva sa však, že do základnej siete by sa mali nielen lepšie začleniť prístavy, ktoré sú dôležité pre vývoz a dovoz členských štátov, no ležia mimo koridorov, ale že táto sieť by mala tiež rozvíjať infraštruktúru slúžiacu na spojenie s tretími krajinami – hlavne s pristupujúcimi krajinami – zlepšovaním synergií medzi pozemnou dopravou a námornými diaľnicami;

Čistá, udržateľná a inteligentná doprava

| 27. | podporuje zintenzívnenie úsilia v prospech modálneho prechodu k železničnej doprave, vnútrozemskej vodnej doprave a námornej doprave; |
| --- | --- |

27.

podporuje zintenzívnenie úsilia v prospech modálneho prechodu k železničnej doprave, vnútrozemskej vodnej doprave a námornej doprave;

| 28. | domnieva sa, že miestne a regionálne orgány musia spolu s Európskou úniou podporovať druhy hromadnej dopravy vo všeobecnosti a verejnú dopravu obzvlášť a zaviesť skutočné plány mestskej mobility, aby sa znížilo preťaženie centier miest; |
| --- | --- |

28.

domnieva sa, že miestne a regionálne orgány musia spolu s Európskou úniou podporovať druhy hromadnej dopravy vo všeobecnosti a verejnú dopravu obzvlášť a zaviesť skutočné plány mestskej mobility, aby sa znížilo preťaženie centier miest;

| 29. | okrem toho sa nazdáva, že oddelené riadenie osobnej a nákladnej dopravy, ktoré majú odlišné potreby, by umožnilo zefektívniť fungovanie týchto dvoch druhov dopravy; |
| --- | --- |

29.

okrem toho sa nazdáva, že oddelené riadenie osobnej a nákladnej dopravy, ktoré majú odlišné potreby, by umožnilo zefektívniť fungovanie týchto dvoch druhov dopravy;

| 30. | víta opatrenia v prospech inteligentného riadenia dopravy (ERTMS, SESAR, RIS, SafeSeaNet, IDS), ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie integrovaného európskeho dopravného systému; |
| --- | --- |

30.

víta opatrenia v prospech inteligentného riadenia dopravy (ERTMS, SESAR, RIS, SafeSeaNet, IDS), ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie integrovaného európskeho dopravného systému;

Systém riadenia

| 31. | zdôrazňuje, že Európska komisia musí mať rozsiahle právomoci v oblasti riadenia projektov TEN-T a rozhodovania o nich, pretože len ona môže v spolupráci s ostatnými európskymi inštitúciami a orgánmi zaručiť pridanú hodnotu pre Európu a súlad medzi všetkými projektmi na celom európskom kontinente s cieľom vytvoriť skutočne európsku sieť, ktorá prekročí jediné prepojenie národných infraštruktúr; |
| --- | --- |

31.

zdôrazňuje, že Európska komisia musí mať rozsiahle právomoci v oblasti riadenia projektov TEN-T a rozhodovania o nich, pretože len ona môže v spolupráci s ostatnými európskymi inštitúciami a orgánmi zaručiť pridanú hodnotu pre Európu a súlad medzi všetkými projektmi na celom európskom kontinente s cieľom vytvoriť skutočne európsku sieť, ktorá prekročí jediné prepojenie národných infraštruktúr;

| 32. | konštatuje, že nariadenie je v súlade so zásadou subsidiarity a umožňuje Únii prijať vhodné opatrenia, aby sa realizovalo to, čo nie je možné uspokojivo uskutočniť na vnútroštátnej alebo nižšej úrovni; |
| --- | --- |

32.

konštatuje, že nariadenie je v súlade so zásadou subsidiarity a umožňuje Únii prijať vhodné opatrenia, aby sa realizovalo to, čo nie je možné uspokojivo uskutočniť na vnútroštátnej alebo nižšej úrovni;

| 33. | schvaľuje nástroj monitorovania činností uskutočnených každým členským štátom v súvislosti so sieťou TEN-T, prostredníctvom ktorého budú členské štáty neustále informovať Komisiu o pokroku pri realizácii projektov spoločného záujmu a o investíciách vykonaných na tento účel, a zásadu, podľa ktorej Komisia každé dva roky zverejní správu o pokroku predloženú všetkým príslušným orgánom Únie. Schvaľuje tiež skutočnosť, že Komisia má možnosť prijímať delegované akty, aby zohľadnila možné zmeny vyplývajúce z hraničných hodnôt (článok 54); |
| --- | --- |

33.

schvaľuje nástroj monitorovania činností uskutočnených každým členským štátom v súvislosti so sieťou TEN-T, prostredníctvom ktorého budú členské štáty neustále informovať Komisiu o pokroku pri realizácii projektov spoločného záujmu a o investíciách vykonaných na tento účel, a zásadu, podľa ktorej Komisia každé dva roky zverejní správu o pokroku predloženú všetkým príslušným orgánom Únie. Schvaľuje tiež skutočnosť, že Komisia má možnosť prijímať delegované akty, aby zohľadnila možné zmeny vyplývajúce z hraničných hodnôt (článok 54);

| 34. | považuje za pokrok navrhovanú zásadu riadenia koridorov (článok 52), podľa ktorej sa zodpovednosť zveruje európskemu koordinátorovi, spôsob jeho vymenovania (článok 51 ods. 2), zoznam jeho právomocí (článok 51 ods. 5), ako aj to, že Komisia dostáva možnosť prijímať vykonávacie rozhodnutia pre koridory základnej siete (článok 53 ods. 3); |
| --- | --- |

34.

považuje za pokrok navrhovanú zásadu riadenia koridorov (článok 52), podľa ktorej sa zodpovednosť zveruje európskemu koordinátorovi, spôsob jeho vymenovania (článok 51 ods. 2), zoznam jeho právomocí (článok 51 ods. 5), ako aj to, že Komisia dostáva možnosť prijímať vykonávacie rozhodnutia pre koridory základnej siete (článok 53 ods. 3);

| 35. | žiada však v záujme zabezpečenia riadneho vývoja projektov zaradených do koridoru, aby sa posilnili právomoci „európskeho koordinátora“, ktorý musí mať nielen právomoc sprostredkovateľa v prípade konfliktu, ale aj právo okamžite upovedomiť Komisiu a Parlament, ak sa domnieva, že je blokovaný riadny vývoj určitého projektu [článok 51 ods. 5 písm. b)]; |
| --- | --- |

35.

žiada však v záujme zabezpečenia riadneho vývoja projektov zaradených do koridoru, aby sa posilnili právomoci „európskeho koordinátora“, ktorý musí mať nielen právomoc sprostredkovateľa v prípade konfliktu, ale aj právo okamžite upovedomiť Komisiu a Parlament, ak sa domnieva, že je blokovaný riadny vývoj určitého projektu [článok 51 ods. 5 písm. b)];

| 36. | víta vytvorenie platforiem pre koridor a ich úlohu určiť hlavné ciele, pripraviť a kontrolovať opatrenia na rozvoj koridoru (článok 52), prekvapuje ho však, že miestne a regionálne orgány sa nezúčastňujú na riadení koridorov základnej siete (článok 52) a žiada, aby sa ich účasť na platformách pre koridor stala povinnou. Tento návrh vyplýva z rozsiahlych právomocí pridelených platforme pre koridor a zo samotných právomocí a poslania miestnych a regionálnych orgánov ako kľúčových aktérov dopravnej politiky, ako často významných spolufinancovateľov a držiteľov demokratickej legitimity, ktorí môžu prispieť k zaručeniu realizácie projektov; |
| --- | --- |

36.

víta vytvorenie platforiem pre koridor a ich úlohu určiť hlavné ciele, pripraviť a kontrolovať opatrenia na rozvoj koridoru (článok 52), prekvapuje ho však, že miestne a regionálne orgány sa nezúčastňujú na riadení koridorov základnej siete (článok 52) a žiada, aby sa ich účasť na platformách pre koridor stala povinnou. Tento návrh vyplýva z rozsiahlych právomocí pridelených platforme pre koridor a zo samotných právomocí a poslania miestnych a regionálnych orgánov ako kľúčových aktérov dopravnej politiky, ako často významných spolufinancovateľov a držiteľov demokratickej legitimity, ktorí môžu prispieť k zaručeniu realizácie projektov;

| 37. | trvá na tom, že je potrebné zaradiť mestá a regióny do definície transeurópskych dopravných sietí a ich priority tak, aby sa zohľadnila osobitná situácia každého regiónu; okrem toho zdôrazňuje, ako veľmi musí miestna a regionálna úroveň prispievať k plánovaným dopravným iniciatívam v oblasti rozhodovania, plánovania a financovania, aby sa zabezpečila najmä koordinácia s miestnymi a regionálnymi územnými plánmi; |
| --- | --- |

37.

trvá na tom, že je potrebné zaradiť mestá a regióny do definície transeurópskych dopravných sietí a ich priority tak, aby sa zohľadnila osobitná situácia každého regiónu; okrem toho zdôrazňuje, ako veľmi musí miestna a regionálna úroveň prispievať k plánovaným dopravným iniciatívam v oblasti rozhodovania, plánovania a financovania, aby sa zabezpečila najmä koordinácia s miestnymi a regionálnymi územnými plánmi;

| 38. | zamýšľa sa nad úlohou, ktorá bola pridelená konzultácii s príslušnými regiónmi pri vymedzovaní projektov pre koridor a odporúča, aby konzultácia s regionálnymi zúčastnenými stranami bola súčasťou úloh platforiem pre koridory a aby sa do značnej miery opierala o skúsenosti regionálnych orgánov v tejto oblasti. Zdá sa preto, že navrhovaná lehota šesť mesiacov na vypracovanie plánov rozvoja koridorov, nie je v súlade s uplatňovaním skutočného postupu konzultácie (článok 53); |
| --- | --- |

38.

zamýšľa sa nad úlohou, ktorá bola pridelená konzultácii s príslušnými regiónmi pri vymedzovaní projektov pre koridor a odporúča, aby konzultácia s regionálnymi zúčastnenými stranami bola súčasťou úloh platforiem pre koridory a aby sa do značnej miery opierala o skúsenosti regionálnych orgánov v tejto oblasti. Zdá sa preto, že navrhovaná lehota šesť mesiacov na vypracovanie plánov rozvoja koridorov, nie je v súlade s uplatňovaním skutočného postupu konzultácie (článok 53);

| 39. | vyjadruje želanie, aby sa podpísali „programové zmluvy“ medzi Európskou úniou, každým členským štátom a príslušnými regiónmi podľa vzoru „územných dohôd“, v ktorých by sa definovali ich vzájomné záväzky v oblasti financovania a harmonogramu realizácie; tieto programové zmluvy by nemali pokrývať iba infraštruktúru, ktorá je súčasťou TEN-T, ale aj sekundárnu infraštruktúru, ktorú štáty a regióny zapájajú do realizácie na zabezpečenie správneho fungovania hlavných sietí; |
| --- | --- |

39.

vyjadruje želanie, aby sa podpísali „programové zmluvy“ medzi Európskou úniou, každým členským štátom a príslušnými regiónmi podľa vzoru „územných dohôd“, v ktorých by sa definovali ich vzájomné záväzky v oblasti financovania a harmonogramu realizácie; tieto programové zmluvy by nemali pokrývať iba infraštruktúru, ktorá je súčasťou TEN-T, ale aj sekundárnu infraštruktúru, ktorú štáty a regióny zapájajú do realizácie na zabezpečenie správneho fungovania hlavných sietí;

Nástroje financovania

Zásady financovania siete TEN-T

| 40. | uvedomuje si strategický význam, ktorý má sieť TEN-T pre vitalitu Únie, a značné finančné úsilie, ktoré vyplýva z jej realizácie; žiada preto, aby sa využila európska pôžička, ktorá by v značnej miere presahovala návrh Európskej komisie vytvoriť dlhopisy na projekty (project bonds) financovania dopravnej infraštruktúry EÚ, a ktorá by preto by umožnila masívne investície do európskeho dopravného systému nevyhnutného pre konkurencieschopnosť kontinentu, splnenie cieľov stratégie Európa 2020 (najmä environmentálnych) a na obnovu európskeho hospodárstva v tomto období krízy; |
| --- | --- |

40.

uvedomuje si strategický význam, ktorý má sieť TEN-T pre vitalitu Únie, a značné finančné úsilie, ktoré vyplýva z jej realizácie; žiada preto, aby sa využila európska pôžička, ktorá by v značnej miere presahovala návrh Európskej komisie vytvoriť dlhopisy na projekty (project bonds) financovania dopravnej infraštruktúry EÚ, a ktorá by preto by umožnila masívne investície do európskeho dopravného systému nevyhnutného pre konkurencieschopnosť kontinentu, splnenie cieľov stratégie Európa 2020 (najmä environmentálnych) a na obnovu európskeho hospodárstva v tomto období krízy;

| 41. | znepokojuje ho miera financovania, ktorú nakoniec schváli Rada a Európsky parlament v budúcom viacročnom finančnom rámci Únie. Súčasné rozpočtové ťažkosti nesmú viesť k tomu, že Únia ustúpi od svojich ambícií v tých projektoch, ktoré sú štruktúrou budúcnosti, pretože v konečnom dôsledku by ju to poškodilo; |
| --- | --- |

41.

znepokojuje ho miera financovania, ktorú nakoniec schváli Rada a Európsky parlament v budúcom viacročnom finančnom rámci Únie. Súčasné rozpočtové ťažkosti nesmú viesť k tomu, že Únia ustúpi od svojich ambícií v tých projektoch, ktoré sú štruktúrou budúcnosti, pretože v konečnom dôsledku by ju to poškodilo;

| 42. | pripomína, že tieto masívne investície do TEN-T si vyžadujú silnú a stálu politickú vôľu na najvyššej úrovni; |
| --- | --- |

42.

pripomína, že tieto masívne investície do TEN-T si vyžadujú silnú a stálu politickú vôľu na najvyššej úrovni;

| 43. | zdôrazňuje, že chýbajúce prepojenia (najmä cezhraničné) a kapacitné nedostatky musia byť z finančného hľadiska prioritou; |
| --- | --- |

43.

zdôrazňuje, že chýbajúce prepojenia (najmä cezhraničné) a kapacitné nedostatky musia byť z finančného hľadiska prioritou;

| 44. | víta mieru európskeho spolufinancovania, ktorá pre základnú sieť všeobecne predstavuje maximálne 20 % na vykonávanie prác, 40 % na cezhraničné projekty týkajúce sa železníc a vodných ciest, 50 % na náklady na štúdie a prípadne až 50 % na inteligentné dopravné systémy a pre členské štáty v prechodnom období; |
| --- | --- |

44.

víta mieru európskeho spolufinancovania, ktorá pre základnú sieť všeobecne predstavuje maximálne 20 % na vykonávanie prác, 40 % na cezhraničné projekty týkajúce sa železníc a vodných ciest, 50 % na náklady na štúdie a prípadne až 50 % na inteligentné dopravné systémy a pre členské štáty v prechodnom období;

| 45. | pripomína významnú účasť mnohých územných samospráv na financovaní TEN-T ako doplnok financovania zo strany členských štátov a Európskej únie, čo plne odôvodňuje ich aktívnu účasť na vypracúvaní a zavádzaní projektov v oblasti infraštruktúry; |
| --- | --- |

45.

pripomína významnú účasť mnohých územných samospráv na financovaní TEN-T ako doplnok financovania zo strany členských štátov a Európskej únie, čo plne odôvodňuje ich aktívnu účasť na vypracúvaní a zavádzaní projektov v oblasti infraštruktúry;

| 46. | považuje za potrebné, aby pri realizácii veľmi veľkých projektov prebiehalo uzatváranie zmlúv s európskym prínosom v rámci plánov globálneho financovania, čo v súčasnosti neumožňujú podmienky pre prideľovanie európskych dotácií, ktoré sú obmedzené na rozpočtové obdobie siedmich rokov (čo je menej ako dĺžka realizácie veľmi veľkých projektov); |
| --- | --- |

46.

považuje za potrebné, aby pri realizácii veľmi veľkých projektov prebiehalo uzatváranie zmlúv s európskym prínosom v rámci plánov globálneho financovania, čo v súčasnosti neumožňujú podmienky pre prideľovanie európskych dotácií, ktoré sú obmedzené na rozpočtové obdobie siedmich rokov (čo je menej ako dĺžka realizácie veľmi veľkých projektov);

| 47. | podporuje princíp financovania základnej siete z fondu pre infraštruktúru a komplexnej siete z iných vnútroštátnych a regionálnych zdrojov vrátane EFRR; pripomína však, že politika súdržnosti sleduje svoje vlastné ciele a že financovanie komplexnej siete v rámci integrovaných stratégií rozvoja definovaných na regionálnej úrovni by v žiadnom prípade nemalo viesť k sektorizácii politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

47.

podporuje princíp financovania základnej siete z fondu pre infraštruktúru a komplexnej siete z iných vnútroštátnych a regionálnych zdrojov vrátane EFRR; pripomína však, že politika súdržnosti sleduje svoje vlastné ciele a že financovanie komplexnej siete v rámci integrovaných stratégií rozvoja definovaných na regionálnej úrovni by v žiadnom prípade nemalo viesť k sektorizácii politiky súdržnosti;

| 48. | zamýšľa sa nad tým, aký vplyv by mohlo mať toto nariadenie na regionálne a miestne orgány, najmä na finančné prostriedky, ktoré vyčleňujú na spolufinancovanie infraštruktúr TEN-T. Tento vplyv bude potrebné spresniť a vyhodnotiť podľa jednotlivých prípadov; |
| --- | --- |

48.

zamýšľa sa nad tým, aký vplyv by mohlo mať toto nariadenie na regionálne a miestne orgány, najmä na finančné prostriedky, ktoré vyčleňujú na spolufinancovanie infraštruktúr TEN-T. Tento vplyv bude potrebné spresniť a vyhodnotiť podľa jednotlivých prípadov;

Nové nástroje financovania siete TEN-T

| 49. | podporuje zásadu využívania nových zdrojov financovania s cieľom urýchliť realizáciu opatrení v prospech TEN-T, diverzifikovať riziká a zabezpečiť viac súkromných investícií, ale pripomína, že tieto nové možné zdroje financovania nesmú v žiadnom prípade nahradiť tradičné financovanie zo strany Únie, ale musia ho dopĺňať; |
| --- | --- |

49.

podporuje zásadu využívania nových zdrojov financovania s cieľom urýchliť realizáciu opatrení v prospech TEN-T, diverzifikovať riziká a zabezpečiť viac súkromných investícií, ale pripomína, že tieto nové možné zdroje financovania nesmú v žiadnom prípade nahradiť tradičné financovanie zo strany Únie, ale musia ho dopĺňať;

| 50. | je do určitej miery priaznivo naklonený rozvíjaniu verejno-súkromných partnerstiev, ak podporujú transparentnosť financovania a pomáhajú subjektom dodržiavať lehoty na realizáciu infraštruktúry; pripomína však, že verejno-súkromné partnerstvá nie sú riešením všetkých problémov, a zdôrazňuje, že je potrebné zachovať ostražitosť v otázke vlastníctva infraštruktúr v rámci realizácie prostredníctvom verejno-súkromného partnerstva; |
| --- | --- |

50.

je do určitej miery priaznivo naklonený rozvíjaniu verejno-súkromných partnerstiev, ak podporujú transparentnosť financovania a pomáhajú subjektom dodržiavať lehoty na realizáciu infraštruktúry; pripomína však, že verejno-súkromné partnerstvá nie sú riešením všetkých problémov, a zdôrazňuje, že je potrebné zachovať ostražitosť v otázke vlastníctva infraštruktúr v rámci realizácie prostredníctvom verejno-súkromného partnerstva;

| 51. | vyslovuje sa za rýchle zavedenie daňových opatrení v oblasti dopravy na úrovni Únie na základe internalizácie externých nákladov najviac znečisťujúcich druhov dopravy prostredníctvom zosúladeného zdanenia, pričom takto získané prostriedky budú použité na vytvorenie udržateľnejšej dopravnej infraštruktúry (najmä Eurovignette); |
| --- | --- |

51.

vyslovuje sa za rýchle zavedenie daňových opatrení v oblasti dopravy na úrovni Únie na základe internalizácie externých nákladov najviac znečisťujúcich druhov dopravy prostredníctvom zosúladeného zdanenia, pričom takto získané prostriedky budú použité na vytvorenie udržateľnejšej dopravnej infraštruktúry (najmä Eurovignette);

| 52. | vyzýva, aby sa nezanedbávala úloha Európskej investičnej banky, ktorá každý rok financuje asi 10 miliardami EUR projekty týkajúce sa dopravy a zostáva pevným zdrojom investícií pre najzložitejšie projekty; |
| --- | --- |

52.

vyzýva, aby sa nezanedbávala úloha Európskej investičnej banky, ktorá každý rok financuje asi 10 miliardami EUR projekty týkajúce sa dopravy a zostáva pevným zdrojom investícií pre najzložitejšie projekty;

| 53. | podporuje nový nástroj Únie „Spájame Európu“, ktorý je určený na financovanie prioritných európskych infraštruktúr, najmä v oblasti dopravy, energetiky a digitálneho širokopásmového pripojenia, a víta jeho silný pákový efekt; |
| --- | --- |

53.

podporuje nový nástroj Únie „Spájame Európu“, ktorý je určený na financovanie prioritných európskych infraštruktúr, najmä v oblasti dopravy, energetiky a digitálneho širokopásmového pripojenia, a víta jeho silný pákový efekt;

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Článok 3 písmeno (o)

Zmeniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (o) | „mestský uzol“ znamená mestskú oblasť, kde je dopravná infraštruktúra transeurópskej dopravnej siete spojená s ostatnými časťami tejto infraštruktúry a s infraštruktúrou pre regionálnu a miestnu dopravu; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(o)

„mestský uzol“ znamená mestskú oblasť, kde je dopravná infraštruktúra transeurópskej dopravnej siete spojená s ostatnými časťami tejto infraštruktúry a s infraštruktúrou pre regionálnu a miestnu dopravu;

| (o) | „mestský uzol“ znamená mestskú oblasť, transeurópskej dopravnej siete spojen s ostatnými časťami tejto infraštruktúry a s infraštruktúrou pre regionálnu a miestnu dopravu; |
| --- | --- |

(o)

„mestský uzol“ znamená mestskú oblasť, transeurópskej dopravnej siete spojen s ostatnými časťami tejto infraštruktúry a s infraštruktúrou pre regionálnu a miestnu dopravu;

Zdôvodnenie

Je dôležité, aby rozvoj základnej siete zahŕňal miestne zapojené logistické zariadenia (prístavy, letiská, logistické platformy, nákladné terminály atď.). Cieľom navrhovaného znenia je jasne sformulovať toto prirodzené spojenie.

Pozmeňovací návrh 2

Článok 4 odsek 2

Zmeniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 4
  Ciele transeurópskej dopravnej siete


  2.
     Pri rozvoji infraštruktúry transeurópskej dopravnej siete sa sledujú tieto ciele:






  (j) | dopravná infraštruktúra, ktorá zohľadňuje konkrétny stav v rôznych častiach Únie a zabezpečuje vyvážené pokrytie európskych regiónov vrátane najvzdialenejších regiónov a ostatných okrajových regiónov; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 4

Ciele transeurópskej dopravnej siete

2.
     Pri rozvoji infraštruktúry transeurópskej dopravnej siete sa sledujú tieto ciele:

(j)

dopravná infraštruktúra, ktorá zohľadňuje konkrétny stav v rôznych častiach Únie a zabezpečuje vyvážené pokrytie európskych regiónov vrátane najvzdialenejších regiónov a ostatných okrajových regiónov;

Článok 4

Ciele transeurópskej dopravnej siete

2.
     Pri rozvoji infraštruktúry transeurópskej dopravnej siete sa sledujú tieto ciele:

| (j) | dopravná infraštruktúra, ktorá zohľadňuje konkrétny stav v rôznych častiach Únie a zabezpečuje vyvážené pokrytie európskych regiónov vrátane najvzdialenejších regiónov a ostatných okrajových regiónov; |
| --- | --- |

(j)

dopravná infraštruktúra, ktorá zohľadňuje konkrétny stav v rôznych častiach Únie a zabezpečuje vyvážené pokrytie európskych regiónov vrátane najvzdialenejších regiónov a ostatných okrajových regiónov;

Zdôvodnenie

Vzhľadom na problémy s prístupom v horských oblastiach treba zabezpečiť, aby TEN-T tieto oblasti vzala na vedomie spolu s ostatnými zraniteľnými oblasťami, ako sú okrajové a najvzdialenejšie regióny.

Pozmeňovací návrh 3

Článok 9 odsek 3

Doplniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3.   Členské štáty zabezpečia, aby komplexná sieť bola hotová a v plnom súlade s príslušnými ustanoveniami tejto kapitoly najneskôr do 31. decembra 2050. | 3.   Členské štáty zabezpečia, aby komplexná sieť bola hotová a v plnom súlade s príslušnými ustanoveniami tejto kapitoly najneskôr do 31. decembra 2050. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

3.   Členské štáty zabezpečia, aby komplexná sieť bola hotová a v plnom súlade s príslušnými ustanoveniami tejto kapitoly najneskôr do 31. decembra 2050.

3.   Členské štáty zabezpečia, aby komplexná sieť bola hotová a v plnom súlade s príslušnými ustanoveniami tejto kapitoly najneskôr do 31. decembra 2050.

Zdôvodnenie

Napriek tomu, že sú často v práve, regionálne a miestne orgány sú často bezbranné voči členským štátom, ktoré si odmietajú plniť povinnosti, ku ktorým sa zaviazali. Spravodajca navrhuje, aby sa podľa vzoru územných dohôd vytvorili „programové zmluvy“.

Pozmeňovací návrh 4

Článok 45 odsek 1

Zmeniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 45
  Požiadavky
  1.   Základná sieť odzrkadľuje vyvíjajúci sa dopyt po doprave a potrebu multimodálnej dopravy. Najmodernejšie technológie a regulačné a riadiace opatrenia na účely riadenia využívania infraštruktúry sa zohľadňujú s cieľom zabezpečiť zdrojovo efektívne využívanie dopravnej infraštruktúry a poskytovať dostatočnú kapacitu. | Článok 45
  Požiadavky
  1.   Základná sieť odzrkadľuje vyvíjajúci sa dopyt po doprave a potrebu multimodálnej dopravy. Najmodernejšie technológie a regulačné a riadiace opatrenia na účely riadenia využívania infraštruktúry sa zohľadňujú s cieľom zabezpečiť zdrojovo efektívne využívanie dopravnej infraštruktúry a poskytovať dostatočnú kapacitu |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 45

Požiadavky

1.   Základná sieť odzrkadľuje vyvíjajúci sa dopyt po doprave a potrebu multimodálnej dopravy. Najmodernejšie technológie a regulačné a riadiace opatrenia na účely riadenia využívania infraštruktúry sa zohľadňujú s cieľom zabezpečiť zdrojovo efektívne využívanie dopravnej infraštruktúry a poskytovať dostatočnú kapacitu.

Článok 45

Požiadavky

1.   Základná sieť odzrkadľuje vyvíjajúci sa dopyt po doprave a potrebu multimodálnej dopravy. Najmodernejšie technológie a regulačné a riadiace opatrenia na účely riadenia využívania infraštruktúry sa zohľadňujú s cieľom zabezpečiť zdrojovo efektívne využívanie dopravnej infraštruktúry a poskytovať dostatočnú kapacitu

Zdôvodnenie

Je potrebné, aby nákladná doprava mohla využívať infraštruktúry s dostatočnou kapacitou a aby mala prioritu pred cestujúcimi, vďaka čomu bude efektívna.

Pozmeňovací návrh 5

Článok 46 odsek 3

Doplniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 47 ods. 2 a 3 členské štáty zabezpečia, aby sa najneskôr do 31. decembra 2030 základná sieť dokončila a bola v súlade s príslušnými ustanoveniami tejto kapitoly. | 3.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 47 ods. 2 a 3 členské štáty zabezpečia, aby sa najneskôr do 31. decembra 2030 základná sieť dokončila a bola v súlade s príslušnými ustanoveniami tejto kapitoly. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

3.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 47 ods. 2 a 3 členské štáty zabezpečia, aby sa najneskôr do 31. decembra 2030 základná sieť dokončila a bola v súlade s príslušnými ustanoveniami tejto kapitoly.

3.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 47 ods. 2 a 3 členské štáty zabezpečia, aby sa najneskôr do 31. decembra 2030 základná sieť dokončila a bola v súlade s príslušnými ustanoveniami tejto kapitoly.

Zdôvodnenie

Napriek tomu, že sú často v práve, regionálne a miestne orgány sú často bezbranné voči členským štátom, ktoré si odmietajú plniť povinnosti, ku ktorým sa zaviazali. Spravodajca navrhuje, aby sa podľa vzoru územných dohôd vytvorili „programové zmluvy“.

Pozmeňovací návrh 6

Článok 47

Zmeniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 47
  Uzly základnej siete
  1.   Uzly základnej siete sú stanovené v prílohe II a zahŕňajú:






  — | mestské uzly vrátane ich prístavov a letísk; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 47

Uzly základnej siete

1.   Uzly základnej siete sú stanovené v prílohe II a zahŕňajú:

—

mestské uzly vrátane ich prístavov a letísk;

| — | námorné prístavy; |
| --- | --- |

—

námorné prístavy;

| — | hraničné priechody do susedných krajín. |
| --- | --- |

—

hraničné priechody do susedných krajín.

Článok 47

Uzly základnej siete

1.   Uzly základnej siete sú stanovené v prílohe II a zahŕňajú:

| — | mestské uzly vrátane ich prístavov letísk, ; |
| --- | --- |

—

mestské uzly vrátane ich prístavov letísk, ;

| — | námorné prístavy; |
| --- | --- |

—

námorné prístavy;

| — | hraničné priechody do susedných krajín. |
| --- | --- |

—

hraničné priechody do susedných krajín.

Zdôvodnenie

Považujeme za dôležité, aby mestské uzly základnej siete (v súlade s definíciou navrhnutou spravodajcom – pozmeňovací návrh 1 návrhu stanoviska k článku 3 návrhu Európskej komisie, v ktorej sa definuje „mestský uzol“) zahŕňali všetky miestne logistické zariadenia pre efektívnu osobnú a nákladnú dopravu (prístavy, letiská, logistické platformy, nákladné terminály atď.).

Pozmeňovací návrh 7

Článok 51 odsek 5 písmeno (b)

Doplniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 5.   Európsky koordinátor: [...]






  (b) | oznamuje členským štátom, Komisii a podľa potreby všetkým ostatným subjektom priamo zapojeným do rozvoja koridoru základnej siete všetky ťažkosti, s ktorými sa stretne a prispieva k hľadaniu vhodných riešení; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

5.   Európsky koordinátor: [...]

(b)

oznamuje členským štátom, Komisii a podľa potreby všetkým ostatným subjektom priamo zapojeným do rozvoja koridoru základnej siete všetky ťažkosti, s ktorými sa stretne a prispieva k hľadaniu vhodných riešení;

5.   Európsky koordinátor: [...]

| (b) | oznamuje členským štátom, Komisii a podľa potreby všetkým ostatným subjektom priamo zapojeným do rozvoja koridoru základnej siete všetky ťažkosti, s ktorými sa stretne a prispieva k hľadaniu vhodných riešení |
| --- | --- |

(b)

oznamuje členským štátom, Komisii a podľa potreby všetkým ostatným subjektom priamo zapojeným do rozvoja koridoru základnej siete všetky ťažkosti, s ktorými sa stretne a prispieva k hľadaniu vhodných riešení

Zdôvodnenie

V záujme zaručenia riadneho vývoja projektov týkajúcich sa koridorov spravodajca navrhuje, aby sa posilnili (alebo výslovne uviedli) právomoci udelené európskemu koordinátorovi. V prípade oneskorenia oproti harmonogramu koordinátor bude môcť okamžite upovedomiť Komisiu, aby táto mohla od príslušných štátov vyžiadať odôvodnenia oneskorenia a aby v súlade so zásadou proporcionality rozhodla prijať primerané opatrenia.

Pozmeňovací návrh 8

Článok 52 odsek 1

Zmeniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (1)   Pri každom koridore základnej siete zriadia príslušné členské štáty platformu pre koridor zodpovednú za určenie všeobecných cieľov koridoru základnej siete a za prípravu a kontrolu opatrení uvedených v článku 53 ods. 1; | (1)   Pri každom koridore základnej siete zriadi príslušn člensk štát platformu pre koridor všeobecn cie koridoru základnej siete a a kontrol opatren uveden v článku 53 ods. 1; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(1)   Pri každom koridore základnej siete zriadia príslušné členské štáty platformu pre koridor zodpovednú za určenie všeobecných cieľov koridoru základnej siete a za prípravu a kontrolu opatrení uvedených v článku 53 ods. 1;

(1)   Pri každom koridore základnej siete zriadi príslušn člensk štát platformu pre koridor všeobecn cie koridoru základnej siete a a kontrol opatren uveden v článku 53 ods. 1;

Zdôvodnenie

Na základe plánovaného vymenovania a posilnenia právomocí európskych koordinátorov považujeme za zmysluplné, aby takýto koordinátor prevzal zodpovednosť za vytvorenie platformy pre koridor, pretože tým môže odpadnúť inak náročné dosahovanie vzájomného súladu medzi členskými štátmi.

Pozmeňovací návrh 9

Článok 52 odsek 2

Doplniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Platforma pre koridor pozostáva zo zástupcov príslušných členských štátov a prípadne z ďalších verejných a súkromných subjektov. V každom prípade sa na platforme pre koridor zúčastňujú manažéri infraštruktúry vymedzení v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/14/ES z 26. februára 2001 o prideľovaní kapacity železničnej infraštruktúry, vyberaní poplatkov za používanie železničnej infraštruktúry a bezpečnostnej certifikácii (1). | 2.   Platforma pre koridor pozostáva zo zástupcov príslušných členských štátov a prípadne z ďalších verejných a súkromných subjektov. V každom prípade sa na platforme pre koridor zúčastňujú manažéri infraštruktúry vymedzení v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/14/ES z 26. februára 2001 o prideľovaní kapacity železničnej infraštruktúry, vyberaní poplatkov za používanie železničnej infraštruktúry a bezpečnostnej certifikácii (1). |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.   Platforma pre koridor pozostáva zo zástupcov príslušných členských štátov a prípadne z ďalších verejných a súkromných subjektov. V každom prípade sa na platforme pre koridor zúčastňujú manažéri infraštruktúry vymedzení v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/14/ES z 26. februára 2001 o prideľovaní kapacity železničnej infraštruktúry, vyberaní poplatkov za používanie železničnej infraštruktúry a bezpečnostnej certifikácii (1).

2.   Platforma pre koridor pozostáva zo zástupcov príslušných členských štátov a prípadne z ďalších verejných a súkromných subjektov. V každom prípade sa na platforme pre koridor zúčastňujú manažéri infraštruktúry vymedzení v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/14/ES z 26. februára 2001 o prideľovaní kapacity železničnej infraštruktúry, vyberaní poplatkov za používanie železničnej infraštruktúry a bezpečnostnej certifikácii (1).

Zdôvodnenie

Regióny ako významní spolufinancovatelia dopravných sietí musia byť automaticky zúčastnenými stranami v platformách riadiacich koridory základnej siete.

Pozmeňovací návrh 10

Článok 53 odsek 1

Zmeniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pri každom koridore základnej siete príslušné členské štáty v spolupráci s platformou pre koridor spoločne vypracujú a oznámia Komisii plán rozvoja koridoru do šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. | Pri každom koridore základnej siete príslušné členské štáty v spolupráci s platformou pre koridor spoločne vypracujú a oznámia Komisii plán rozvoja koridoru mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Pri každom koridore základnej siete príslušné členské štáty v spolupráci s platformou pre koridor spoločne vypracujú a oznámia Komisii plán rozvoja koridoru do šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

Pri každom koridore základnej siete príslušné členské štáty v spolupráci s platformou pre koridor spoločne vypracujú a oznámia Komisii plán rozvoja koridoru mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

Zdôvodnenie

Zdá sa, že navrhovaná lehota 6 mesiacov na vypracovanie plánov rozvoja koridorov, nie je v súlade s uplatňovaním skutočného postupu konzultácie (článok 53 ods. 1). Vo viacerých krajinách Únie právne predpisy umožňujú zapojiť obyvateľov do rozhodovania o verejných infraštruktúrach. Tieto konzultačné fázy sú dlhé a všeobecne presahujú 6 mesiacov. Je dôležité, aby navrhované znenie ponúklo lehoty v súlade s organizáciou konzultačných fáz stanovených vnútroštátnymi právnymi predpismi.

V Bruseli 3. mája 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  Ú. v. ES L 75, 15.3.2001, s. 29.

1

---

| 27.7.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 225/159 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 225/159

---

Stanovisko Výboru regiónov „Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii na obdobie rokov 2014 – 2020“

2012/C 225/12

VÝBOR REGIÓNOV

| — | víta návrh Európskej komisie, aby EGF fungoval naďalej aj v období po roku 2013, a podporuje najmä zachovanie revidovaného rozsahu pôsobnosti a intervenčných kritérií, ktoré boli zavedené v roku 2009; |
| --- | --- |

—

víta návrh Európskej komisie, aby EGF fungoval naďalej aj v období po roku 2013, a podporuje najmä zachovanie revidovaného rozsahu pôsobnosti a intervenčných kritérií, ktoré boli zavedené v roku 2009;

| — | vyjadruje ľútosť nad rozhodnutím Rady nepokračovať po 31. decembri 2011 v opatreniach týkajúcich sa krízovej výnimky; |
| --- | --- |

—

vyjadruje ľútosť nad rozhodnutím Rady nepokračovať po 31. decembri 2011 v opatreniach týkajúcich sa krízovej výnimky;

| — | odporúča, aby sa pri pomoci v rámci podnikového piliera EGF mohli využiť výhody z vyššej miery spolufinancovania než pri iných pilieroch s cieľom podporiť zakladanie podnikov a podnikanie; |
| --- | --- |

—

odporúča, aby sa pri pomoci v rámci podnikového piliera EGF mohli využiť výhody z vyššej miery spolufinancovania než pri iných pilieroch s cieľom podporiť zakladanie podnikov a podnikanie;

| — | nesúhlasí s tým, aby sa pôsobnosť EGF rozšírila na poľnohospodárov, ako sa to navrhuje, a zdôrazňuje, že rokovaním o obchodných dohodách sa musí zabezpečiť súlad s cieľmi spoločnej poľnohospodárskej politiky; |
| --- | --- |

—

nesúhlasí s tým, aby sa pôsobnosť EGF rozšírila na poľnohospodárov, ako sa to navrhuje, a zdôrazňuje, že rokovaním o obchodných dohodách sa musí zabezpečiť súlad s cieľmi spoločnej poľnohospodárskej politiky;

| — | zdôrazňuje, že súčasné nariadenie umožňuje členským štátom poveriť regióny, aby priamo žiadali o pomoc z EGF, a preto vyzýva členské štáty, aby túto možnosť pravidelnejšie využívali; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že súčasné nariadenie umožňuje členským štátom poveriť regióny, aby priamo žiadali o pomoc z EGF, a preto vyzýva členské štáty, aby túto možnosť pravidelnejšie využívali;

| — | domnieva sa, že kvalitu návrhu by zvýšili explicitnejšie zmienky o miestnych a regionálnych orgánoch, najmä v článku 8 ods. 2, na základe ktorého by žiadosti mali obsahovať informácie o postupoch konzultácie s miestnymi resp. regionálnymi orgánmi a mali by aj identifikovať subjekty, ktoré budú súbor opatrení uplatňovať, a v článku 11 ods. 4 o poskytovaní usmernení miestnym a regionálnym orgánom k využívaniu EGF. |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že kvalitu návrhu by zvýšili explicitnejšie zmienky o miestnych a regionálnych orgánoch, najmä v článku 8 ods. 2, na základe ktorého by žiadosti mali obsahovať informácie o postupoch konzultácie s miestnymi resp. regionálnymi orgánmi a mali by aj identifikovať subjekty, ktoré budú súbor opatrení uplatňovať, a v článku 11 ods. 4 o poskytovaní usmernení miestnym a regionálnym orgánom k využívaniu EGF.

| Spravodajca | Gerry BREEN (IE/EĽS), člen mestskej rady Dublinu a Dublinskej regionálnej rady |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii (2014 – 2020)
  COM(2011) 608/3 final |

Spravodajca

Gerry BREEN (IE/EĽS), člen mestskej rady Dublinu a Dublinskej regionálnej rady

Referenčný dokument

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii (2014 – 2020)

COM(2011) 608/3 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | zastáva názor, že Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) je dôležitým intervenčným nástrojom v prípadoch rozsiahleho prepúšťania, pričom jeho cieľom je zabrániť dlhodobej nezamestnanosti v zložitej situácii na trhu práce, a je aj významným mechanizmom EÚ na preukázanie solidarity s pracovníkmi, ktorí prišli o prácu; |
| --- | --- |

1.

zastáva názor, že Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) je dôležitým intervenčným nástrojom v prípadoch rozsiahleho prepúšťania, pričom jeho cieľom je zabrániť dlhodobej nezamestnanosti v zložitej situácii na trhu práce, a je aj významným mechanizmom EÚ na preukázanie solidarity s pracovníkmi, ktorí prišli o prácu;

| 2. | oceňuje, že EGF dokázal podporiť približne 10 % pracovníkov prepustených v EÚ v rokoch 2009 – 2010 a že 40 % pracovníkov, na ktorých sa tento fond zameral, sa opätovne úspešne zapojilo do trhu práce (1), ale opakuje svoju výzvu adresovanú Európskej komisii a členským štátom, aby zlepšili spoluprácu s miestnymi a regionálnymi samosprávami a inými zainteresovanými stranami pri využívaní EGF; |
| --- | --- |

2.

oceňuje, že EGF dokázal podporiť približne 10 % pracovníkov prepustených v EÚ v rokoch 2009 – 2010 a že 40 % pracovníkov, na ktorých sa tento fond zameral, sa opätovne úspešne zapojilo do trhu práce (1), ale opakuje svoju výzvu adresovanú Európskej komisii a členským štátom, aby zlepšili spoluprácu s miestnymi a regionálnymi samosprávami a inými zainteresovanými stranami pri využívaní EGF;

| 3. | zdôrazňuje svoju podporu Európskemu sociálnemu fondu (ESF) pri presadzovaní dlhodobej aktívnej politiky trhu práce a pomoci pri predchádzaní nezamestnanosti a včasnom zásahu, je však presvedčený o potrebe mechanizmu rýchleho zásahu, akým je napríklad EGF, ktorý by pomáhal v časoch najväčšej nezamestnanosti; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje svoju podporu Európskemu sociálnemu fondu (ESF) pri presadzovaní dlhodobej aktívnej politiky trhu práce a pomoci pri predchádzaní nezamestnanosti a včasnom zásahu, je však presvedčený o potrebe mechanizmu rýchleho zásahu, akým je napríklad EGF, ktorý by pomáhal v časoch najväčšej nezamestnanosti;

| 4. | víta návrh Európskej komisie, aby EGF fungoval naďalej aj v období po roku 2013, a podporuje najmä zachovanie revidovaného rozsahu pôsobnosti a intervenčných kritérií, ktoré boli zavedené v roku 2009. Všíma si, že zvyšujúci sa počet žiadostí, ktoré boli odvtedy podané, svedčí o jasnej potrebe intervencie v prípade prepustenia 500 či menej zamestnancov, ale uznáva, že doterajšie využitie EGF je hlboko pod orientačným rozpočtovým stropom; |
| --- | --- |

4.

víta návrh Európskej komisie, aby EGF fungoval naďalej aj v období po roku 2013, a podporuje najmä zachovanie revidovaného rozsahu pôsobnosti a intervenčných kritérií, ktoré boli zavedené v roku 2009. Všíma si, že zvyšujúci sa počet žiadostí, ktoré boli odvtedy podané, svedčí o jasnej potrebe intervencie v prípade prepustenia 500 či menej zamestnancov, ale uznáva, že doterajšie využitie EGF je hlboko pod orientačným rozpočtovým stropom;

| 5. | podporuje snahy zlepšiť a zjednodušiť proces využívania EGF, ale navrhuje, aby medzi hlavné výzvy do budúcnosti patrilo, aby bol fond:






  — | efektívnejší a aby dokázal lepšie reagovať, t. j. aby bol skutočným mechanizmom rýchleho zásahu; |
| --- | --- | --- |

5.

podporuje snahy zlepšiť a zjednodušiť proces využívania EGF, ale navrhuje, aby medzi hlavné výzvy do budúcnosti patrilo, aby bol fond:

—

efektívnejší a aby dokázal lepšie reagovať, t. j. aby bol skutočným mechanizmom rýchleho zásahu;

| — | vhodnou a príťažlivou možnosťou pre členské štáty, v ktorých sa hromadne prepúšťalo, čo znamená, že treba zjednodušiť postupy, zvýšiť mieru spolufinancovania a zvýšiť flexibilitu pri jeho uplatňovaní; |
| --- | --- |

—

vhodnou a príťažlivou možnosťou pre členské štáty, v ktorých sa hromadne prepúšťalo, čo znamená, že treba zjednodušiť postupy, zvýšiť mieru spolufinancovania a zvýšiť flexibilitu pri jeho uplatňovaní;

| — | prídavkom k ďalším fondom EÚ a aby dopĺňal opatrenia požadované na základe práva jednotlivých členských štátov či EÚ, alebo podľa kolektívnych zmlúv; |
| --- | --- |

—

prídavkom k ďalším fondom EÚ a aby dopĺňal opatrenia požadované na základe práva jednotlivých členských štátov či EÚ, alebo podľa kolektívnych zmlúv;

| 6. | domnieva sa, že navrhované rozšírenie pôsobnosti EGF na poľnohospodárov negatívne zasiahnutých obchodnými dohodami ozrejmuje základný rozpor medzi obchodnou politikou EÚ a jej poľnohospodárskou politikou; |
| --- | --- |

6.

domnieva sa, že navrhované rozšírenie pôsobnosti EGF na poľnohospodárov negatívne zasiahnutých obchodnými dohodami ozrejmuje základný rozpor medzi obchodnou politikou EÚ a jej poľnohospodárskou politikou;

| 7. | domnieva sa, že rozšírenie pôsobnosti EGF na poľnohospodárstvo je vzhľadom na povahu EGF veľmi radikálnou zmenou, a obáva sa, že tento návrh v skutočnosti vytvára dva EGF, jeden pre zamestnancov v poľnohospodárstve a druhý pre ostatných zamestnancov, s odlišnými kritériami, rozdielnym postupom pri podávaní žiadostí a systémom riadenia a finančnej kontroly; |
| --- | --- |

7.

domnieva sa, že rozšírenie pôsobnosti EGF na poľnohospodárstvo je vzhľadom na povahu EGF veľmi radikálnou zmenou, a obáva sa, že tento návrh v skutočnosti vytvára dva EGF, jeden pre zamestnancov v poľnohospodárstve a druhý pre ostatných zamestnancov, s odlišnými kritériami, rozdielnym postupom pri podávaní žiadostí a systémom riadenia a finančnej kontroly;

| 8. | rozumie dôvodom, ale považuje za otázne, či by EGF a ďalšie navrhované krízové mechanizmy mali byť mimo rozsahu pôsobnosti viacročného finančného rámca; |
| --- | --- |

8.

rozumie dôvodom, ale považuje za otázne, či by EGF a ďalšie navrhované krízové mechanizmy mali byť mimo rozsahu pôsobnosti viacročného finančného rámca;

| 9. | vyjadruje ľútosť nad rozhodnutím Rady nepokračovať po 31. decembri 2011 v opatreniach týkajúcich sa krízovej výnimky (2), najmä v čase, keď sa mnohé ekonomiky snažia bojovať proti dôsledkom pretrvávajúcej „krízy štátnych dlhov“, z nej vyplývajúcim tlakom na zamestnanosť a proti zhoršujúcim sa sociálnym podmienkam. Navyše ľutuje, že toto rozhodnutie bolo prijaté v čase, keď sa počet žiadostí adresovaných EGF v dôsledku výnimiek zavedených v roku 2009 výrazne zvýšil a keď fond prináša pozitívne výsledky; |
| --- | --- |

9.

vyjadruje ľútosť nad rozhodnutím Rady nepokračovať po 31. decembri 2011 v opatreniach týkajúcich sa krízovej výnimky (2), najmä v čase, keď sa mnohé ekonomiky snažia bojovať proti dôsledkom pretrvávajúcej „krízy štátnych dlhov“, z nej vyplývajúcim tlakom na zamestnanosť a proti zhoršujúcim sa sociálnym podmienkam. Navyše ľutuje, že toto rozhodnutie bolo prijaté v čase, keď sa počet žiadostí adresovaných EGF v dôsledku výnimiek zavedených v roku 2009 výrazne zvýšil a keď fond prináša pozitívne výsledky;

| 10. | zdôrazňuje, že rozhodnutie Rady by nemalo mať vplyv na rokovania o navrhovanom EGF na obdobie 2014 – 2020; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje, že rozhodnutie Rady by nemalo mať vplyv na rokovania o navrhovanom EGF na obdobie 2014 – 2020;

Rozsah uplatnenia EGF

| 11. | víta rozšírenie uplatňovania EGF na vlastníkov-manažérov mikropodnikov, malých a stredných podnikov a samostatne zárobkovo činné osoby, ale podotýka, že možno bude potrebné bližšie objasniť uplatnenie EGF na samostatne zárobkovo činné osoby vzhľadom na rozdiely medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o postavenie nezamestnanej osoby v tejto kategórii; |
| --- | --- |

11.

víta rozšírenie uplatňovania EGF na vlastníkov-manažérov mikropodnikov, malých a stredných podnikov a samostatne zárobkovo činné osoby, ale podotýka, že možno bude potrebné bližšie objasniť uplatnenie EGF na samostatne zárobkovo činné osoby vzhľadom na rozdiely medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o postavenie nezamestnanej osoby v tejto kategórii;

| 12. | víta flexibilitu, s akou sa EGF uplatňuje na malých trhoch práce alebo vo výnimočných situáciách, navrhuje však, aby Európska komisia poskytla ďalšie usmernenia ku kritériám, ktoré sa budú za takýchto okolností uplatňovať; zdôrazňuje, že je potrebné vziať na vedomie nielen absolútny počet prepustených zamestnancov, ale aj rozsah vplyvu prepúšťania v danej lokalite alebo regióne; |
| --- | --- |

12.

víta flexibilitu, s akou sa EGF uplatňuje na malých trhoch práce alebo vo výnimočných situáciách, navrhuje však, aby Európska komisia poskytla ďalšie usmernenia ku kritériám, ktoré sa budú za takýchto okolností uplatňovať; zdôrazňuje, že je potrebné vziať na vedomie nielen absolútny počet prepustených zamestnancov, ale aj rozsah vplyvu prepúšťania v danej lokalite alebo regióne;

| 13. | presadzuje začlenenie finančného ustanovenia o investíciách do kapitálových aktív na samostatne zárobkovú činnosť a zakladanie podnikov, keďže to rozšíri súbor služieb, ktoré môže EGF podporiť, a odporúča, aby sa pri pomoci v rámci podnikového piliera EGF mohli využiť výhody z vyššej miery spolufinancovania než pri iných pilieroch s cieľom podporiť zakladanie podnikov a podnikanie; |
| --- | --- |

13.

presadzuje začlenenie finančného ustanovenia o investíciách do kapitálových aktív na samostatne zárobkovú činnosť a zakladanie podnikov, keďže to rozšíri súbor služieb, ktoré môže EGF podporiť, a odporúča, aby sa pri pomoci v rámci podnikového piliera EGF mohli využiť výhody z vyššej miery spolufinancovania než pri iných pilieroch s cieľom podporiť zakladanie podnikov a podnikanie;

| 14. | upozorňuje, že dostupnosť intervencií do vysokoškolského vzdelávania je v súčasnosti obmedzená akademickým cyklom, keďže načasovanie prepúšťania obmedzuje schopnosť EGF pomôcť postihnutým zamestnancom dvoma plnými rokmi výučby, a navrhuje, aby mohli prepustení zamestnanci v rámci EGF čerpať výhody aspoň z dvoch plných rokov výučby za súčasných, ale zmiernených obmedzení alebo za pomoci financovania vopred, aby si ju mohli dovoliť; |
| --- | --- |

14.

upozorňuje, že dostupnosť intervencií do vysokoškolského vzdelávania je v súčasnosti obmedzená akademickým cyklom, keďže načasovanie prepúšťania obmedzuje schopnosť EGF pomôcť postihnutým zamestnancom dvoma plnými rokmi výučby, a navrhuje, aby mohli prepustení zamestnanci v rámci EGF čerpať výhody aspoň z dvoch plných rokov výučby za súčasných, ale zmiernených obmedzení alebo za pomoci financovania vopred, aby si ju mohli dovoliť;

| 15. | zdôrazňuje, že EGF má len podporovať dodatočné opatrenia a nemá nahrádzať činnosti požadované právnymi predpismi jednotlivých členských štátov či EÚ, alebo kolektívnymi zmluvami, upozorňuje, že medzi cieľmi EGF a strnulou povahou niektorých národných politických rámcov existujú rozpory, ktoré môžu brániť účinnosti EGF a nabáda členské štáty, aby EGF videli ako príležitosť rozvoja nových a dynamických prístupov k podpore prepustených pracovníkov; |
| --- | --- |

15.

zdôrazňuje, že EGF má len podporovať dodatočné opatrenia a nemá nahrádzať činnosti požadované právnymi predpismi jednotlivých členských štátov či EÚ, alebo kolektívnymi zmluvami, upozorňuje, že medzi cieľmi EGF a strnulou povahou niektorých národných politických rámcov existujú rozpory, ktoré môžu brániť účinnosti EGF a nabáda členské štáty, aby EGF videli ako príležitosť rozvoja nových a dynamických prístupov k podpore prepustených pracovníkov;

| 16. | víta návrh umožňujúci členským štátom upraviť súbor podporných služieb pracovníkom pridaním ďalších oprávnených činností a požaduje stanovenie maximálnej lehoty (napr. jeden mesiac), počas ktorej Európska komisia tieto zmeny odsúhlasí; |
| --- | --- |

16.

víta návrh umožňujúci členským štátom upraviť súbor podporných služieb pracovníkom pridaním ďalších oprávnených činností a požaduje stanovenie maximálnej lehoty (napr. jeden mesiac), počas ktorej Európska komisia tieto zmeny odsúhlasí;

Proces podávania žiadostí – rýchlejšia intervencia a jednoduchšie postupy

| 17. | oceňuje želanie inštitúcií EÚ urýchliť postupy podávania a schvaľovania žiadostí, ale vyjadruje ľútosť nad tým, že návrh akosi nestačí na zmobilizovanie EGF ako skutočného mechanizmu rýchleho zásahu; |
| --- | --- |

17.

oceňuje želanie inštitúcií EÚ urýchliť postupy podávania a schvaľovania žiadostí, ale vyjadruje ľútosť nad tým, že návrh akosi nestačí na zmobilizovanie EGF ako skutočného mechanizmu rýchleho zásahu;

| 18. | zastáva názor, že niektoré opatrenia určené na zvýšenie účinnosti EGF môžu v skutočnosti viesť k zvýšeniu administratívnej záťaže a nákladov vykonávacích orgánov a upozorňuje, že dôsledkom náročnejších požiadaviek na kontrolu a vykazovanie môže byť nakoniec to, že EGF nebude pre členské štáty v čase krízy zamestnanosti veľmi atraktívnou možnosťou; |
| --- | --- |

18.

zastáva názor, že niektoré opatrenia určené na zvýšenie účinnosti EGF môžu v skutočnosti viesť k zvýšeniu administratívnej záťaže a nákladov vykonávacích orgánov a upozorňuje, že dôsledkom náročnejších požiadaviek na kontrolu a vykazovanie môže byť nakoniec to, že EGF nebude pre členské štáty v čase krízy zamestnanosti veľmi atraktívnou možnosťou;

| 19. | domnieva sa, že pri absencii štátnych právnych predpisov o prepúšťaní by sa pri podávaní žiadostí ťažilo z priameho a včasného zapojenia pracovníkov alebo ich zástupcov, a odporúča, aby príslušné orgány motivovali pracovníkov zapojiť sa do procesu tým, že im preukážu, že budú prostredníctvom EGF dostávať dodatočnú podporu (nad rámec podpory vyplývajúcej zo zákona); |
| --- | --- |

19.

domnieva sa, že pri absencii štátnych právnych predpisov o prepúšťaní by sa pri podávaní žiadostí ťažilo z priameho a včasného zapojenia pracovníkov alebo ich zástupcov, a odporúča, aby príslušné orgány motivovali pracovníkov zapojiť sa do procesu tým, že im preukážu, že budú prostredníctvom EGF dostávať dodatočnú podporu (nad rámec podpory vyplývajúcej zo zákona);

| 20. | navrhuje tiež, aby článok 8 ods. 2 stanovoval, že žiadosti majú obsahovať profily prepustených pracovníkov a prvé posúdenie ich potrieb vzdelávania a školení a potenciálu na zakladanie podnikov, aby sa mohol pripraviť súbor personalizovaných podporných služieb s cieľom splniť požiadavky a očakávania pracovníkov, ktoré majú voči fondu; |
| --- | --- |

20.

navrhuje tiež, aby článok 8 ods. 2 stanovoval, že žiadosti majú obsahovať profily prepustených pracovníkov a prvé posúdenie ich potrieb vzdelávania a školení a potenciálu na zakladanie podnikov, aby sa mohol pripraviť súbor personalizovaných podporných služieb s cieľom splniť požiadavky a očakávania pracovníkov, ktoré majú voči fondu;

| 21. | navrhuje, aby rovnako ako sociálni partneri aj členské štáty v priebehu procesu podávania žiadostí konzultovali s príslušnými miestnymi a regionálnymi orgánmi; žiadosti by mali jasne stanovovať vykonávacie postupy vrátane koordinácie medzi príslušnými orgánmi, postupov pri komunikácii so zamestnancami a ich informovania o dostupných podporných službách a postupoch pri podávaní žiadostí; |
| --- | --- |

21.

navrhuje, aby rovnako ako sociálni partneri aj členské štáty v priebehu procesu podávania žiadostí konzultovali s príslušnými miestnymi a regionálnymi orgánmi; žiadosti by mali jasne stanovovať vykonávacie postupy vrátane koordinácie medzi príslušnými orgánmi, postupov pri komunikácii so zamestnancami a ich informovania o dostupných podporných službách a postupoch pri podávaní žiadostí;

| 22. | podotýka, že usmernenia na predkladanie žiadostí sa odvolávajú aj na poznatky o pracovnom trhu, a najmä na panorámu kvalifikácie v EÚ (3), aby opatrenia financované z EGF lepšie zodpovedali potrebám trhu práce, a tiež sa domnieva, že príspevok na mobilitu stanovený nariadením o EGF by sa mohol použiť na podporu zamestnancov pri zapĺňaní kvalifikačných medzier na pracovnom trhu v iných častiach EÚ; |
| --- | --- |

22.

podotýka, že usmernenia na predkladanie žiadostí sa odvolávajú aj na poznatky o pracovnom trhu, a najmä na panorámu kvalifikácie v EÚ (3), aby opatrenia financované z EGF lepšie zodpovedali potrebám trhu práce, a tiež sa domnieva, že príspevok na mobilitu stanovený nariadením o EGF by sa mohol použiť na podporu zamestnancov pri zapĺňaní kvalifikačných medzier na pracovnom trhu v iných častiach EÚ;

| 23. | víta úsilie zjednodušiť oprávnenosť výdavkov, skúsenosti však ukazujú, že pokiaľ sa ešte o žiadosti EGF nerozhodlo, členské štáty nechcú znášať náklady; poukazuje na to, že táto skutočnosť vedie k zbytočným oneskoreniam, sklamaniu pracovníkov a znižuje účinnosť a dôveryhodnosť EGF, a zastáva názor, že ak sa má pracovníkom poskytnúť podpora rýchlo, je potrebná väčšia istota; |
| --- | --- |

23.

víta úsilie zjednodušiť oprávnenosť výdavkov, skúsenosti však ukazujú, že pokiaľ sa ešte o žiadosti EGF nerozhodlo, členské štáty nechcú znášať náklady; poukazuje na to, že táto skutočnosť vedie k zbytočným oneskoreniam, sklamaniu pracovníkov a znižuje účinnosť a dôveryhodnosť EGF, a zastáva názor, že ak sa má pracovníkom poskytnúť podpora rýchlo, je potrebná väčšia istota;

| 24. | odporúča, aby sa najbližšou medziinštitucionálnou dohodou zrýchlil proces schvaľovania, ale ak sa tak nestane, navrhuje, aby Európska komisia po prvom zhodnotení a overení žiadosti poskytla členským štátom predbežnú platbu v snahe poskytnúť im väčšiu istotu, riešiť kritickú povahu prepúšťania z hľadiska času a skrátiť oneskorenie v poskytovaní podporných služieb financovaných z EGF prepusteným zamestnancom; |
| --- | --- |

24.

odporúča, aby sa najbližšou medziinštitucionálnou dohodou zrýchlil proces schvaľovania, ale ak sa tak nestane, navrhuje, aby Európska komisia po prvom zhodnotení a overení žiadosti poskytla členským štátom predbežnú platbu v snahe poskytnúť im väčšiu istotu, riešiť kritickú povahu prepúšťania z hľadiska času a skrátiť oneskorenie v poskytovaní podporných služieb financovaných z EGF prepusteným zamestnancom;

| 25. | vyjadruje nádej, že s postupným lepším spoznávaním EGF sa bude zlepšovať aj kvalita žiadostí, a v tejto súvislosti vyzýva členské štáty, aby udržiavali kolektívnu znalosť týkajúcu sa fondu a jeho uplatňovania; navrhuje tiež, aby Európska komisia určila odborníkov so skúsenosťami s procesom podávania žiadostí o pomoc z EGF, ktorí by mohli poskytovať poradenstvo ešte pred podaním žiadosti a vymieňať si skúsenosti s potenciálnymi novými žiadateľmi; |
| --- | --- |

25.

vyjadruje nádej, že s postupným lepším spoznávaním EGF sa bude zlepšovať aj kvalita žiadostí, a v tejto súvislosti vyzýva členské štáty, aby udržiavali kolektívnu znalosť týkajúcu sa fondu a jeho uplatňovania; navrhuje tiež, aby Európska komisia určila odborníkov so skúsenosťami s procesom podávania žiadostí o pomoc z EGF, ktorí by mohli poskytovať poradenstvo ešte pred podaním žiadosti a vymieňať si skúsenosti s potenciálnymi novými žiadateľmi;

Miery spolufinancovania

| 26. | berúc na vedomie rozhodnutie Rady opätovne zaviesť (od 1. januára 2012) 50 % mieru spolufinancovania aj naďalej podporuje ustanovenie o vyššej miere spolufinancovania pri EGF, ako je navrhnutá, s cieľom prekonať nedostatok zdrojov spolufinancovania a zvýšiť atraktivitu EGF; |
| --- | --- |

26.

berúc na vedomie rozhodnutie Rady opätovne zaviesť (od 1. januára 2012) 50 % mieru spolufinancovania aj naďalej podporuje ustanovenie o vyššej miere spolufinancovania pri EGF, ako je navrhnutá, s cieľom prekonať nedostatok zdrojov spolufinancovania a zvýšiť atraktivitu EGF;

| 27. | zastáva názor, že navrhovaný model modulácie miery spolufinancovania (50 % – 65 %) je neprimeraný; |
| --- | --- |

27.

zastáva názor, že navrhovaný model modulácie miery spolufinancovania (50 % – 65 %) je neprimeraný;

| 28. | víta navrhnuté ustanovenie na pokrývanie nákladov orgánov žiadajúcich o pomoc z EGF vynaložených na činnosti súvisiace s prípravou, riadením, informovanosťou, propagáciou, kontrolou a vykazovaním (článok 7 ods. 3) a podotýka, že by to nemalo byť viac ako 5 % z celkových nákladov; |
| --- | --- |

28.

víta navrhnuté ustanovenie na pokrývanie nákladov orgánov žiadajúcich o pomoc z EGF vynaložených na činnosti súvisiace s prípravou, riadením, informovanosťou, propagáciou, kontrolou a vykazovaním (článok 7 ods. 3) a podotýka, že by to nemalo byť viac ako 5 % z celkových nákladov;

Rozšírenie EGF na poľnohospodárstvo

| 29. | nesúhlasí s tým, aby sa pôsobnosť EGF rozšírila na poľnohospodárov, ako sa to navrhuje, a zdôrazňuje, že rokovaním o obchodných dohodách sa musí zabezpečiť súlad s cieľmi spoločnej poľnohospodárskej politiky; |
| --- | --- |

29.

nesúhlasí s tým, aby sa pôsobnosť EGF rozšírila na poľnohospodárov, ako sa to navrhuje, a zdôrazňuje, že rokovaním o obchodných dohodách sa musí zabezpečiť súlad s cieľmi spoločnej poľnohospodárskej politiky;

| 30. | domnieva sa, že rozšírenie na poľnohospodárstvo, ktoré umožní poľnohospodárom prispôsobiť svoje činnosti v rámci poľnohospodárstva a/alebo mimo neho, je čiastočne v rozpore s deklarovanými cieľmi spoločnej poľnohospodárskej politiky na udržanie poľnohospodárstva na všetkých územiach a s túžbou chrániť rozmanitosť tohto odvetvia na európskej úrovni; |
| --- | --- |

30.

domnieva sa, že rozšírenie na poľnohospodárstvo, ktoré umožní poľnohospodárom prispôsobiť svoje činnosti v rámci poľnohospodárstva a/alebo mimo neho, je čiastočne v rozpore s deklarovanými cieľmi spoločnej poľnohospodárskej politiky na udržanie poľnohospodárstva na všetkých územiach a s túžbou chrániť rozmanitosť tohto odvetvia na európskej úrovni;

| 31. | v súvislosti so zníženým rozpočtovým stropom, s rozširovaním počtu príjemcov a úsilím o sprístupnenie či zatraktívnenie EGF sa pýta, či je vyváženosť navrhovaného prídelu rozpočtových prostriedkov primeraná cieľom fondu, keďže je na poľnohospodárstvo vyčlenených maximálne 2,5 miliardy EUR (z celkového rozpočtu 3 miliardy EUR); podotýka, že pre EGF ako nástroj rýchlej intervencie sa zdá prídel príliš veľký, a na kompenzáciu očakávaných skutočných strát v poľnohospodárstve a potravinárstve v prípade, že sa niektoré bilaterálne dohody uzatvoria, naopak, príliš malý; |
| --- | --- |

31.

v súvislosti so zníženým rozpočtovým stropom, s rozširovaním počtu príjemcov a úsilím o sprístupnenie či zatraktívnenie EGF sa pýta, či je vyváženosť navrhovaného prídelu rozpočtových prostriedkov primeraná cieľom fondu, keďže je na poľnohospodárstvo vyčlenených maximálne 2,5 miliardy EUR (z celkového rozpočtu 3 miliardy EUR); podotýka, že pre EGF ako nástroj rýchlej intervencie sa zdá prídel príliš veľký, a na kompenzáciu očakávaných skutočných strát v poľnohospodárstve a potravinárstve v prípade, že sa niektoré bilaterálne dohody uzatvoria, naopak, príliš malý;

| 32. | berúc na vedomie tieto zásadné výhrady, ktoré sa týkajú rozšírenia rozsahu pôsobnosti na poľnohospodárstvo, má výbor k tomuto aspektu návrhu niekoľko ďalších pripomienok:






  — | domnieva sa, že návrh je vágny, pokiaľ ide o otázku, kedy sa bude EGF uplatňovať na jednotlivých poľnohospodárov, predovšetkým nie je jasné, čo sa bude akceptovať ako „úprava“ poľnohospodárskych činností v reakcii na situáciu na trhu; |
| --- | --- | --- |

32.

berúc na vedomie tieto zásadné výhrady, ktoré sa týkajú rozšírenia rozsahu pôsobnosti na poľnohospodárstvo, má výbor k tomuto aspektu návrhu niekoľko ďalších pripomienok:

—

domnieva sa, že návrh je vágny, pokiaľ ide o otázku, kedy sa bude EGF uplatňovať na jednotlivých poľnohospodárov, predovšetkým nie je jasné, čo sa bude akceptovať ako „úprava“ poľnohospodárskych činností v reakcii na situáciu na trhu;

| — | myslí si tiež, že navrhované postupy na získanie podpory z EGF pre odvetvie poľnohospodárstva si vyžadujú prijatie niekoľkých delegovaných aktov Európskou komisiou, čo by si vyžadovalo ďalšie zváženie; |
| --- | --- |

—

myslí si tiež, že navrhované postupy na získanie podpory z EGF pre odvetvie poľnohospodárstva si vyžadujú prijatie niekoľkých delegovaných aktov Európskou komisiou, čo by si vyžadovalo ďalšie zváženie;

| — | zastáva názor, že poskytovanie pomoci na obdobie troch rokov po realizácii obchodnej dohody je nedostatočné, pretože účinky takýchto dohôd na poľnohospodársku činnosť nemusia byť okamžité; |
| --- | --- |

—

zastáva názor, že poskytovanie pomoci na obdobie troch rokov po realizácii obchodnej dohody je nedostatočné, pretože účinky takýchto dohôd na poľnohospodársku činnosť nemusia byť okamžité;

| — | podotýka, že uplatňovanie EGF v poľnohospodárskom odvetví by sa nemalo obmedzovať na samostatne hospodáriacich roľníkov a pracovníkov v poľnohospodárstve, ale malo by sa využívať na poskytovanie individualizovanej podpory pracovníkom a dodávateľom v nadväzujúcich odvetviach, ktoré sú tiež negatívne zasiahnuté obchodnými dohodami, ako je napr. potravinársky spracovateľský priemysel; |
| --- | --- |

—

podotýka, že uplatňovanie EGF v poľnohospodárskom odvetví by sa nemalo obmedzovať na samostatne hospodáriacich roľníkov a pracovníkov v poľnohospodárstve, ale malo by sa využívať na poskytovanie individualizovanej podpory pracovníkom a dodávateľom v nadväzujúcich odvetviach, ktoré sú tiež negatívne zasiahnuté obchodnými dohodami, ako je napr. potravinársky spracovateľský priemysel;

| 33. | pripúšťa, že fond by sa nemal využívať na podporu príjmov poľnohospodárov negatívne zasiahnutých obchodnou dohodou; domnieva sa, že v návrhu nie je dostatočne rozpracovaná nadväznosť na Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV), a navrhuje, aby Európska komisia poskytla v tejto súvislosti podrobnejšie informácie; |
| --- | --- |

33.

pripúšťa, že fond by sa nemal využívať na podporu príjmov poľnohospodárov negatívne zasiahnutých obchodnou dohodou; domnieva sa, že v návrhu nie je dostatočne rozpracovaná nadväznosť na Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV), a navrhuje, aby Európska komisia poskytla v tejto súvislosti podrobnejšie informácie;

Úloha miestnych a regionálnych orgánov

| 34. | upozorňuje, že členské štáty pri čerpaní prostriedkov z EGF nevyužívajú v plnej miere potenciál miestnych a regionálnych orgánov, a pripomína princíp partnerstva a viacúrovňového riadenia (4) pri príprave a realizácii žiadostí o finančné prostriedky z EGF a pri monitorovaní a hodnotení účinnosti pomoci z fondu; |
| --- | --- |

34.

upozorňuje, že členské štáty pri čerpaní prostriedkov z EGF nevyužívajú v plnej miere potenciál miestnych a regionálnych orgánov, a pripomína princíp partnerstva a viacúrovňového riadenia (4) pri príprave a realizácii žiadostí o finančné prostriedky z EGF a pri monitorovaní a hodnotení účinnosti pomoci z fondu;

| 35. | na základe doterajších skúseností sa domnieva, že čerpanie prostriedkov z EGF je účinnejšie, keď príslušné miestne orgány pristupujú k vypracovávaniu a uplatňovaniu koordinovaného súboru opatrení pre pracovníkov koordinovane a keď existujú miestne kontaktné miesta, ktoré prepusteným pracovníkom poskytujú jasné a konzistentné rady a usmernenia; |
| --- | --- |

35.

na základe doterajších skúseností sa domnieva, že čerpanie prostriedkov z EGF je účinnejšie, keď príslušné miestne orgány pristupujú k vypracovávaniu a uplatňovaniu koordinovaného súboru opatrení pre pracovníkov koordinovane a keď existujú miestne kontaktné miesta, ktoré prepusteným pracovníkom poskytujú jasné a konzistentné rady a usmernenia;

| 36. | zdôrazňuje, že súčasné nariadenie umožňuje členským štátom poveriť regióny, aby priamo žiadali o pomoc z EGF, a preto vyzýva členské štáty, aby túto možnosť pravidelnejšie využívali hlavne v tých oblastiach, v ktorých sú regióny oprávnené školiť, vzdelávať a/alebo zohrávať úlohu pri podpore a rozvoji podnikov, pričom zastáva názor, že by to vyriešilo oneskorenia pri vybavovaní žiadostí a problémy s kapacitou na úrovni jednotlivých štátov, kde ministerstvá často nemajú potrebné schopnosti ani zdroje na vypracovávanie a uplatňovanie miestnych resp. regionálnych podporných služieb; |
| --- | --- |

36.

zdôrazňuje, že súčasné nariadenie umožňuje členským štátom poveriť regióny, aby priamo žiadali o pomoc z EGF, a preto vyzýva členské štáty, aby túto možnosť pravidelnejšie využívali hlavne v tých oblastiach, v ktorých sú regióny oprávnené školiť, vzdelávať a/alebo zohrávať úlohu pri podpore a rozvoji podnikov, pričom zastáva názor, že by to vyriešilo oneskorenia pri vybavovaní žiadostí a problémy s kapacitou na úrovni jednotlivých štátov, kde ministerstvá často nemajú potrebné schopnosti ani zdroje na vypracovávanie a uplatňovanie miestnych resp. regionálnych podporných služieb;

| 37. | navrhuje, aby Európska komisia zostavila databázu osvedčených postupov a aby pokyny na podávanie žiadostí (spomenuté v článku 12 ods. 2) obsahovali kritéria týkajúce sa viacúrovňového partnerstva; |
| --- | --- |

37.

navrhuje, aby Európska komisia zostavila databázu osvedčených postupov a aby pokyny na podávanie žiadostí (spomenuté v článku 12 ods. 2) obsahovali kritéria týkajúce sa viacúrovňového partnerstva;

| 38. | myslí si, že v období pretrvávajúcej krízy štátnych dlhov a výsledného tlaku na verejné rozpočty by sa mohlo zvážiť rozšírenie pôsobnosti EGF na prípady, keď verejný sektor prepúšťa značné množstvo zamestnancov, čo má negatívny vplyv na pracovný trh v niektorých miestnych resp. regionálnych ekonomikách; |
| --- | --- |

38.

myslí si, že v období pretrvávajúcej krízy štátnych dlhov a výsledného tlaku na verejné rozpočty by sa mohlo zvážiť rozšírenie pôsobnosti EGF na prípady, keď verejný sektor prepúšťa značné množstvo zamestnancov, čo má negatívny vplyv na pracovný trh v niektorých miestnych resp. regionálnych ekonomikách;

| 39. | domnieva sa, že kvalitu návrhu by zvýšili explicitnejšie zmienky o miestnych a regionálnych orgánoch, najmä v článku 8 ods. 2, na základe ktorého by žiadosti mali obsahovať informácie o postupoch konzultácie s miestnymi resp. regionálnymi orgánmi a mali by aj identifikovať subjekty, ktoré budú súbor opatrení uplatňovať, a v článku 11 ods. 4 o poskytovaní usmernení miestnym a regionálnym orgánom k využívaniu EGF; |
| --- | --- |

39.

domnieva sa, že kvalitu návrhu by zvýšili explicitnejšie zmienky o miestnych a regionálnych orgánoch, najmä v článku 8 ods. 2, na základe ktorého by žiadosti mali obsahovať informácie o postupoch konzultácie s miestnymi resp. regionálnymi orgánmi a mali by aj identifikovať subjekty, ktoré budú súbor opatrení uplatňovať, a v článku 11 ods. 4 o poskytovaní usmernení miestnym a regionálnym orgánom k využívaniu EGF;

| 40. | zastáva názor, že komunikačné kanály sa musia zlepšiť; (a) jasnejšími líniami komunikácie medzi orgánmi zodpovednými za riadenie EGF, od Európskej komisie až po štátne, miestne a regionálne orgány; (b) účinnejšou osobnou komunikáciou s pracovníkmi, ktorí prijímajú finančnú pomoc; pričom v tejto súvislosti navrhuje, aby na žiadosti existovala internetová stránka so všeobecnými informáciami a internetový portál umožňujúci dôvernú výmenu osobných informácií medzi prepustenými pracovníkmi a agentúrami zameranými na ich podporu. |
| --- | --- |

40.

zastáva názor, že komunikačné kanály sa musia zlepšiť; (a) jasnejšími líniami komunikácie medzi orgánmi zodpovednými za riadenie EGF, od Európskej komisie až po štátne, miestne a regionálne orgány; (b) účinnejšou osobnou komunikáciou s pracovníkmi, ktorí prijímajú finančnú pomoc; pričom v tejto súvislosti navrhuje, aby na žiadosti existovala internetová stránka so všeobecnými informáciami a internetový portál umožňujúci dôvernú výmenu osobných informácií medzi prepustenými pracovníkmi a agentúrami zameranými na ich podporu.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Bod 10 odôvodnenia

| Návrh stanoviska | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Pri vypracúvaní koordinovaného balíka aktívnych opatrení politiky trhu práce by členské štáty mali uprednostniť opatrenia, ktoré významnou mierou prispejú k zamestnateľnosti prepustených pracovníkov. Členské štáty by mali vyvíjať snahu smerom k opätovnému začleneniu do zamestnania alebo k novým činnostiam v prípade aspoň 50 % dotknutých pracovníkov do 12 mesiacov od dátumu žiadosti. | Pri vypracúvaní koordinovaného balíka aktívnych opatrení politiky trhu práce by členské štáty mali uprednostniť opatrenia, ktoré významnou mierou prispejú k zamestnateľnosti prepustených pracovníkov. Členské štáty by mali vyvíjať snahu smerom k opätovnému začleneniu do zamestnania alebo k novým činnostiam v prípade aspoň 50 % dotknutých pracovníkov do 12 mesiacov od dátumu . |

Návrh stanoviska

Navrhovaná zmena

Pri vypracúvaní koordinovaného balíka aktívnych opatrení politiky trhu práce by členské štáty mali uprednostniť opatrenia, ktoré významnou mierou prispejú k zamestnateľnosti prepustených pracovníkov. Členské štáty by mali vyvíjať snahu smerom k opätovnému začleneniu do zamestnania alebo k novým činnostiam v prípade aspoň 50 % dotknutých pracovníkov do 12 mesiacov od dátumu žiadosti.

Pri vypracúvaní koordinovaného balíka aktívnych opatrení politiky trhu práce by členské štáty mali uprednostniť opatrenia, ktoré významnou mierou prispejú k zamestnateľnosti prepustených pracovníkov. Členské štáty by mali vyvíjať snahu smerom k opätovnému začleneniu do zamestnania alebo k novým činnostiam v prípade aspoň 50 % dotknutých pracovníkov do 12 mesiacov od dátumu .

Zdôvodnenie

Od podania žiadosti po odsúhlasenie prostriedkov prejde v priemere 12 až 17 mesiacov. Mnohé členské štáty a miestne a regionálne samosprávy nie sú schopné dať v tomto časovom období finančné prostriedky k dispozícii. Požiadavka, aby aspoň 50 % dotknutých pracovníkov do 12 mesiacov od dátumu žiadosti malo opäť zamestnanie, bude v niektorých prípadoch viesť k tomu, že žiadosť o finančnú pomoc nebude vôbec podaná.

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh Výboru regiónov |
| --- | --- |
| Článok 4
  Kritériá zásahu
  2.   Na malých trhoch práce alebo za výnimočných okolností riadne zdôvodnených žiadajúcim členským štátom môže byť žiadosť o finančný príspevok podľa tohto článku považovaná za prijateľnú, aj keď kritériá stanovené v odseku 1 písmenách a) alebo b) nie sú v plnej miere splnené, ak má prepúšťanie vážny dosah na zamestnanosť a miestne hospodárstvo. Členské štáty určia, ktoré kritériá zásahu stanovené v odseku 1 písmenách a) a b) nie sú v plnej miere splnené. | Článok 4
  Kritériá zásahu
  2.   Na malých trhoch práce alebo za výnimočných okolností riadne zdôvodnených žiadajúcim členským štátom môže byť žiadosť o finančný príspevok podľa tohto článku považovaná za prijateľnú, aj keď kritériá stanovené v odseku 1 písmenách a) alebo b) nie sú v plnej miere splnené, ak má prepúšťanie vážny dosah na zamestnanosť a miestne hospodárstvo. Členské štáty určia, ktoré kritériá zásahu stanovené v odseku 1 písmenách a) a b) nie sú v plnej miere splnené. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh Výboru regiónov

Článok 4

Kritériá zásahu

2.   Na malých trhoch práce alebo za výnimočných okolností riadne zdôvodnených žiadajúcim členským štátom môže byť žiadosť o finančný príspevok podľa tohto článku považovaná za prijateľnú, aj keď kritériá stanovené v odseku 1 písmenách a) alebo b) nie sú v plnej miere splnené, ak má prepúšťanie vážny dosah na zamestnanosť a miestne hospodárstvo. Členské štáty určia, ktoré kritériá zásahu stanovené v odseku 1 písmenách a) a b) nie sú v plnej miere splnené.

Článok 4

Kritériá zásahu

2.   Na malých trhoch práce alebo za výnimočných okolností riadne zdôvodnených žiadajúcim členským štátom môže byť žiadosť o finančný príspevok podľa tohto článku považovaná za prijateľnú, aj keď kritériá stanovené v odseku 1 písmenách a) alebo b) nie sú v plnej miere splnené, ak má prepúšťanie vážny dosah na zamestnanosť a miestne hospodárstvo. Členské štáty určia, ktoré kritériá zásahu stanovené v odseku 1 písmenách a) a b) nie sú v plnej miere splnené.

Zdôvodnenie

Táto možnosť sa uvádza v samotnom bode 6 odôvodnení tohto návrhu, a preto by bolo v záujme väčšej právnej istoty vhodné, aby bola začlenená do znenia návrhu. Keďže v návrhu nariadenia o EGF sa výslovne spomínajú „vzdialené regióny“, považujeme na základe článku 349 Zmluvy o fungovaní EÚ za zásadné, aby sa ozrejmilo, že sa tým myslia najvzdialenejšie regióny. Cieľom je umožniť im profitovať z celého radu výnimiek, vďaka ktorým by mohli plne využívať tento fond. Okrem toho treba zohľadniť aj skutočnosť, že medzi najvzdialenejšie regióny patria európske regióny s najvyššou mierou nezamestnanosti a že malá kapacita ich ekonomiky im neumožňuje rozvíjať podniky s počtom zamestnancov potrebným na to, aby mohli žiadať o pomoc z EGF, čo ich stavia do jednoznačne nevýhodnej pozície.

Pozmeňovací návrh 3

Článok 8 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh Výboru regiónov |
| --- | --- |
| Žiadosť obsahuje tieto informácie:






  a) | odôvodnená analýza súvislosti medzi prepúšťaním a významnými štrukturálnymi zmenami v usporiadaní svetového obchodu alebo vážnym narušením miestneho, regionálneho alebo celoštátneho hospodárstva spôsobeného nečakanou krízou alebo novou situáciou na trhu v poľnohospodárskom odvetví v členskom štáte, ktorá je výsledkom účinkov obchodnej dohody parafovanej Európskou úniou v súlade s článkom XXIV dohody GATT alebo multilaterálnej dohody parafovanej Svetovou obchodnou organizáciou podľa článku 2 písm. c). Táto analýza je založená na štatistických údajoch a iných informáciách na najvhodnejšom stupni, ktorým možno preukázať splnenie kritérií zásahu, stanovených v článku 4; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh Výboru regiónov

Žiadosť obsahuje tieto informácie:

a)

odôvodnená analýza súvislosti medzi prepúšťaním a významnými štrukturálnymi zmenami v usporiadaní svetového obchodu alebo vážnym narušením miestneho, regionálneho alebo celoštátneho hospodárstva spôsobeného nečakanou krízou alebo novou situáciou na trhu v poľnohospodárskom odvetví v členskom štáte, ktorá je výsledkom účinkov obchodnej dohody parafovanej Európskou úniou v súlade s článkom XXIV dohody GATT alebo multilaterálnej dohody parafovanej Svetovou obchodnou organizáciou podľa článku 2 písm. c). Táto analýza je založená na štatistických údajoch a iných informáciách na najvhodnejšom stupni, ktorým možno preukázať splnenie kritérií zásahu, stanovených v článku 4;

| b) | posúdenie počtu prepustených v súlade s článkom 5 a vysvetlenie okolností, ktoré viedli k nárastu tohto počtu; |
| --- | --- |

b)

posúdenie počtu prepustených v súlade s článkom 5 a vysvetlenie okolností, ktoré viedli k nárastu tohto počtu;

| c) | prípadná identifikácia prepúšťajúcich podnikov, dodávateľov alebo nadväzujúcich výrobcov, odvetví, ako aj kategórií dotknutých pracovníkov; |
| --- | --- |

c)

prípadná identifikácia prepúšťajúcich podnikov, dodávateľov alebo nadväzujúcich výrobcov, odvetví, ako aj kategórií dotknutých pracovníkov;

| d) | očakávaný vplyv prepúšťania na miestne, regionálne alebo celoštátne hospodárstvo a zamestnanosť; |
| --- | --- |

d)

očakávaný vplyv prepúšťania na miestne, regionálne alebo celoštátne hospodárstvo a zamestnanosť;

| e) | odhadovaný rozpočet na každý prvok koordinovaného súboru personalizovaných služieb na podporu dotknutých pracovníkov; |
| --- | --- |

e)

odhadovaný rozpočet na každý prvok koordinovaného súboru personalizovaných služieb na podporu dotknutých pracovníkov;

| f) | dátumy, kedy začali alebo plánujú začať fungovať personalizované služby pre dotknutých pracovníkov a činnosti na využívanie EGF, ako sa stanovuje v článku 7 ods. 1 a 3; |
| --- | --- |

f)

dátumy, kedy začali alebo plánujú začať fungovať personalizované služby pre dotknutých pracovníkov a činnosti na využívanie EGF, ako sa stanovuje v článku 7 ods. 1 a 3;

| g) | postupy konzultácií so sociálnymi partnermi alebo prípadne s inými relevantnými organizáciami; |
| --- | --- |

g)

postupy konzultácií so sociálnymi partnermi alebo prípadne s inými relevantnými organizáciami;

| h) | vyhlásenie o zhode požadovanej podpory EGF s procedurálnymi a hmotnoprávnymi normami Únie týkajúcimi sa štátnej pomoci, ako aj vyhlásenie o tom, že personalizované služby nenahrádzajú opatrenia, za ktoré sú zodpovedné spoločnosti na základe vnútroštátneho práva alebo kolektívnych dohôd; |
| --- | --- |

h)

vyhlásenie o zhode požadovanej podpory EGF s procedurálnymi a hmotnoprávnymi normami Únie týkajúcimi sa štátnej pomoci, ako aj vyhlásenie o tom, že personalizované služby nenahrádzajú opatrenia, za ktoré sú zodpovedné spoločnosti na základe vnútroštátneho práva alebo kolektívnych dohôd;

| i) | zdroje vnútroštátneho spolufinancovania; |
| --- | --- |

i)

zdroje vnútroštátneho spolufinancovania;

| j) | akékoľvek ďalšie prípadné požiadavky, ktoré mohli byť stanovené v delegovanom akte prijatom v súlade s článkom 4 ods. 3. |
| --- | --- |

j)

akékoľvek ďalšie prípadné požiadavky, ktoré mohli byť stanovené v delegovanom akte prijatom v súlade s článkom 4 ods. 3.

Žiadosť obsahuje tieto informácie:

| a) | odôvodnená analýza súvislosti medzi prepúšťaním a významnými štrukturálnymi zmenami v usporiadaní svetového obchodu alebo vážnym narušením miestneho, regionálneho alebo celoštátneho hospodárstva spôsobeného nečakanou krízou alebo novou situáciou na trhu v poľnohospodárskom odvetví v členskom štáte, ktorá je výsledkom účinkov obchodnej dohody parafovanej Európskou úniou v súlade s článkom XXIV dohody GATT alebo multilaterálnej dohody parafovanej Svetovou obchodnou organizáciou podľa článku 2 písm. c). Táto analýza je založená na štatistických údajoch a iných informáciách na najvhodnejšom stupni, ktorým možno preukázať splnenie kritérií zásahu, stanovených v článku 4; |
| --- | --- |

a)

odôvodnená analýza súvislosti medzi prepúšťaním a významnými štrukturálnymi zmenami v usporiadaní svetového obchodu alebo vážnym narušením miestneho, regionálneho alebo celoštátneho hospodárstva spôsobeného nečakanou krízou alebo novou situáciou na trhu v poľnohospodárskom odvetví v členskom štáte, ktorá je výsledkom účinkov obchodnej dohody parafovanej Európskou úniou v súlade s článkom XXIV dohody GATT alebo multilaterálnej dohody parafovanej Svetovou obchodnou organizáciou podľa článku 2 písm. c). Táto analýza je založená na štatistických údajoch a iných informáciách na najvhodnejšom stupni, ktorým možno preukázať splnenie kritérií zásahu, stanovených v článku 4;

| b) | posúdenie počtu prepustených v súlade s článkom 5 a vysvetlenie okolností, ktoré viedli k nárastu tohto počtu; |
| --- | --- |

b)

posúdenie počtu prepustených v súlade s článkom 5 a vysvetlenie okolností, ktoré viedli k nárastu tohto počtu;

| c) | prípadná identifikácia prepúšťajúcich podnikov, dodávateľov alebo nadväzujúcich výrobcov, odvetví, ako aj kategórií dotknutých pracovníkov; |
| --- | --- |

c)

prípadná identifikácia prepúšťajúcich podnikov, dodávateľov alebo nadväzujúcich výrobcov, odvetví, ako aj kategórií dotknutých pracovníkov;

| d) | očakávaný vplyv prepúšťania na miestne, regionálne alebo celoštátne hospodárstvo a zamestnanosť; |
| --- | --- |

d)

očakávaný vplyv prepúšťania na miestne, regionálne alebo celoštátne hospodárstvo a zamestnanosť;

| | |
| --- | --- |

)

| ) | odhadovaný rozpočet na každý prvok koordinovaného súboru personalizovaných služieb na podporu dotknutých pracovníkov; |
| --- | --- |

odhadovaný rozpočet na každý prvok koordinovaného súboru personalizovaných služieb na podporu dotknutých pracovníkov;

| ) | dátumy, kedy začali alebo plánujú začať fungovať personalizované služby pre dotknutých pracovníkov a činnosti na využívanie EGF, ako sa stanovuje v článku 7 ods. 1 a 3; |
| --- | --- |

)

dátumy, kedy začali alebo plánujú začať fungovať personalizované služby pre dotknutých pracovníkov a činnosti na využívanie EGF, ako sa stanovuje v článku 7 ods. 1 a 3;

| ) | postupy konzultácií s so sociálnymi partnermi, s alebo prípadne inými relevantnými organizáciami; |
| --- | --- |

)

postupy konzultácií s so sociálnymi partnermi, s alebo prípadne inými relevantnými organizáciami;

| ) | vyhlásenie o zhode požadovanej podpory EGF s procedurálnymi a hmotnoprávnymi normami Únie týkajúcimi sa štátnej pomoci, ako aj vyhlásenie o tom, že personalizované služby nenahrádzajú opatrenia, za ktoré sú zodpovedné spoločnosti na základe vnútroštátneho práva alebo kolektívnych dohôd; |
| --- | --- |

)

vyhlásenie o zhode požadovanej podpory EGF s procedurálnymi a hmotnoprávnymi normami Únie týkajúcimi sa štátnej pomoci, ako aj vyhlásenie o tom, že personalizované služby nenahrádzajú opatrenia, za ktoré sú zodpovedné spoločnosti na základe vnútroštátneho práva alebo kolektívnych dohôd;

| | |
| --- | --- |

)

| ) | zdroje vnútroštátneho spolufinancovania; |
| --- | --- |

zdroje vnútroštátneho spolufinancovania;

| ) | akékoľvek ďalšie prípadné požiadavky, ktoré mohli byť stanovené v delegovanom akte prijatom v súlade s článkom 4 ods. 3. |
| --- | --- |

)

akékoľvek ďalšie prípadné požiadavky, ktoré mohli byť stanovené v delegovanom akte prijatom v súlade s článkom 4 ods. 3.

Zdôvodnenie

Tieto doplnenia majú zabezpečiť, že žiadosti o pomoc z EGF lepšie vyhovejú potrebám a očakávaniam prepustených zamestnancov a že financované opatrenia budú plne dopĺňať politické rámce EÚ a jednotlivých štátov.

Pozmeňovací návrh 4

Článok 11 ods. 4

Technická pomoc na podnet Komisie

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh Výboru regiónov |
| --- | --- |
| Technická pomoc Komisie zahŕňa poskytovanie informácií a usmernení členským štátom na používanie, monitorovanie a hodnotenie EGF. Komisia môže takisto poskytovať informácie o využívaní EGF európskym a vnútroštátnym sociálnym partnerom. | Technická pomoc Komisie zahŕňa poskytovanie informácií a usmernení členským štátom na používanie, monitorovanie a hodnotenie EGF. Komisia využívaní EGF európskym a vnútroštátnym sociálnym partnerom a |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh Výboru regiónov

Technická pomoc Komisie zahŕňa poskytovanie informácií a usmernení členským štátom na používanie, monitorovanie a hodnotenie EGF. Komisia môže takisto poskytovať informácie o využívaní EGF európskym a vnútroštátnym sociálnym partnerom.

Technická pomoc Komisie zahŕňa poskytovanie informácií a usmernení členským štátom na používanie, monitorovanie a hodnotenie EGF. Komisia využívaní EGF európskym a vnútroštátnym sociálnym partnerom a

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 5

Článok 13 ods. 1

Stanovenie finančného príspevku

| Text predložený Komisiou | Pozmeňovací návrh Výboru regiónov |
| --- | --- |
| Komisia na základe posúdenia vykonaného podľa článku 8 ods. 3, a najmä vzhľadom na počet dotknutých pracovníkov zhodnotí navrhované činnosti a odhadované náklady a čo najrýchlejšie navrhne výšku prípadného finančného príspevku, ktorý možno poskytnúť v rámci dostupných zdrojov. Suma nesmie prekročiť 50 % celkových odhadnutých nákladov uvedených v článku 8 ods. 2 písm. e) alebo 65 % uvedených nákladov v prípade žiadostí predložených členským štátom, na ktorého území je aspoň jeden región úrovne NUTS II oprávnený v rámci cieľa štrukturálnychfondov Konvergencia. Komisia pri posudzovaní takýchto prípadov rozhodne, či je 65 % miera spolufinancovania opodstatnená. | Komisia na základe posúdenia vykonaného podľa článku 8 ods. 3, a najmä vzhľadom na počet dotknutých pracovníkov zhodnotí navrhované činnosti a odhadované náklady a čo najrýchlejšie navrhne výšku prípadného finančného príspevku, ktorý možno poskytnúť v rámci dostupných zdrojov. Suma nesmie prekročiť celkových odhadnutých nákladov uvedených v článku 8 ods. 2 písm. e) alebo uvedených nákladov v prípade žiadostí predložených členským štátom, na území ktorého je aspoň jeden región úrovne NUTS II. Komisia pri posudzovaní takýchto prípadov rozhodne, či je miera spolufinancovania opodstatnená. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňovací návrh Výboru regiónov

Komisia na základe posúdenia vykonaného podľa článku 8 ods. 3, a najmä vzhľadom na počet dotknutých pracovníkov zhodnotí navrhované činnosti a odhadované náklady a čo najrýchlejšie navrhne výšku prípadného finančného príspevku, ktorý možno poskytnúť v rámci dostupných zdrojov. Suma nesmie prekročiť 50 % celkových odhadnutých nákladov uvedených v článku 8 ods. 2 písm. e) alebo 65 % uvedených nákladov v prípade žiadostí predložených členským štátom, na ktorého území je aspoň jeden región úrovne NUTS II oprávnený v rámci cieľa štrukturálnychfondov Konvergencia. Komisia pri posudzovaní takýchto prípadov rozhodne, či je 65 % miera spolufinancovania opodstatnená.

Komisia na základe posúdenia vykonaného podľa článku 8 ods. 3, a najmä vzhľadom na počet dotknutých pracovníkov zhodnotí navrhované činnosti a odhadované náklady a čo najrýchlejšie navrhne výšku prípadného finančného príspevku, ktorý možno poskytnúť v rámci dostupných zdrojov. Suma nesmie prekročiť celkových odhadnutých nákladov uvedených v článku 8 ods. 2 písm. e) alebo uvedených nákladov v prípade žiadostí predložených členským štátom, na území ktorého je aspoň jeden región úrovne NUTS II. Komisia pri posudzovaní takýchto prípadov rozhodne, či je miera spolufinancovania opodstatnená.

Zdôvodnenie

Návrhu Európskej komisie chýba zrozumiteľnosť, určitosť a nestrannosť. V súvislosti s rozhodnutím Rady pre zamestnanosť z 1. decembra 2011 vrátiť mieru spolufinancovania na 50 % sa doplnením navrhuje vyššia základná miera spolufinancovania a vyššia miera pre členské štáty, ktoré pociťujú dôsledky súčasnej dlhovej krízy najviac. Malo by to pomôcť prekonať nedostatok zdrojov spolufinancovania a poskytnúť členským štátom väčšiu istotu pri podávaní žiadostí.

V Bruseli 3. mája 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  COM(2011) 500 final.

1

(2)  Zasadnutie Rady EÚ pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti, 1. decembra 2011.

2

(3)  Ako je stanovené v hlavnej iniciatíve stratégie Európa 2020: Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta.

3

(4)  Partnerstvo a viacúrovňové riadenie, ako je stanovené v nariadení, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o štrukturálnych fondoch a ďalších fondoch EÚ, COM(2011) 615 final.

4

---

| 27.7.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 225/167 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 225/167

---

Stanovisko Výboru regiónov „Program Európskej únie v oblasti sociálnej zmeny a inovácie“

2012/C 225/13

VÝBOR REGIÓNOV

| — | opakovane zdôrazňuje, že je potrebné zamerať činnosť programu najmä na mladých ľudí, ktorých obzvlášť zasiahla kríza: je potrebné prednostne sa im venovať vzhľadom na vyše 20-percentnú mieru nezamestnanosti mladých. Rovnako je potrebné veľkú pozornosť venovať aj kategórii dlhodobo nezamestnaných osôb, ktoré tvoria priemerne 3,8 % populácie členských štátov Európskej únie v produktívnom veku; |
| --- | --- |

—

opakovane zdôrazňuje, že je potrebné zamerať činnosť programu najmä na mladých ľudí, ktorých obzvlášť zasiahla kríza: je potrebné prednostne sa im venovať vzhľadom na vyše 20-percentnú mieru nezamestnanosti mladých. Rovnako je potrebné veľkú pozornosť venovať aj kategórii dlhodobo nezamestnaných osôb, ktoré tvoria priemerne 3,8 % populácie členských štátov Európskej únie v produktívnom veku;

| — | potvrdzuje svoje presvedčenie, že je potrebné, aby sa v rámci projektu v časti týkajúcej sa sociálnej inovácie vyčlenila na praktické experimentovanie oveľa vyššia suma, než akú navrhuje Komisia, najmä keďže ide o projekty týkajúce sa politických priorít a predovšetkým sociálneho začlenenia mládeže; |
| --- | --- |

—

potvrdzuje svoje presvedčenie, že je potrebné, aby sa v rámci projektu v časti týkajúcej sa sociálnej inovácie vyčlenila na praktické experimentovanie oveľa vyššia suma, než akú navrhuje Komisia, najmä keďže ide o projekty týkajúce sa politických priorít a predovšetkým sociálneho začlenenia mládeže;

| — | trvá na tom, že je dôležité podporovať geografickú mobilitu pracovníkov na európskej úrovni a nazdáva sa, že EURES sa stane stále užitočnejším nástrojom len pod podmienkou, že sa podarí skutočne prepojiť dopyt a ponuku na trhu práce a že sa zaznamenané výsledky budú dať efektívne vyhodnotiť. Zdôrazňuje potenciálny prínos miestnych a regionálnych orgánov v tejto oblasti; |
| --- | --- |

—

trvá na tom, že je dôležité podporovať geografickú mobilitu pracovníkov na európskej úrovni a nazdáva sa, že EURES sa stane stále užitočnejším nástrojom len pod podmienkou, že sa podarí skutočne prepojiť dopyt a ponuku na trhu práce a že sa zaznamenané výsledky budú dať efektívne vyhodnotiť. Zdôrazňuje potenciálny prínos miestnych a regionálnych orgánov v tejto oblasti;

| — | vyjadruje však pochybnosti, pokiaľ ide o rozhodnutie odstrániť z programu v oblasti sociálnej inovácie odkaz na rodovú rovnosť a boj proti diskriminácii. |
| --- | --- |

—

vyjadruje však pochybnosti, pokiaľ ide o rozhodnutie odstrániť z programu v oblasti sociálnej inovácie odkaz na rodovú rovnosť a boj proti diskriminácii.

| Spravodajca | Enrico ROSSI (IT/SES), predseda regiónu Toskánsko |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o programe Európskej únie v oblasti sociálnej zmeny a inovácie
  KOM(2011) 609 v konečnom znení |

Spravodajca

Enrico ROSSI (IT/SES), predseda regiónu Toskánsko

Referenčný dokument

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o programe Európskej únie v oblasti sociálnej zmeny a inovácie

KOM(2011) 609 v konečnom znení

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | víta rozhodnutie Komisie predložiť na obdobie 2014 až 2020 nové nariadenia Progress, Mikrofinancovanie a EURES zlúčené do Programu v oblasti sociálnej zmeny a inovácie. |
| --- | --- |

1.

víta rozhodnutie Komisie predložiť na obdobie 2014 až 2020 nové nariadenia Progress, Mikrofinancovanie a EURES zlúčené do Programu v oblasti sociálnej zmeny a inovácie.

| 2. | Trvá na tom, že je dôležité dôkladnejšie analyzovať pojem sociálnej inovácie a pokladať ju za významný politický nástroj, ktorý umožňuje reagovať na hrozbu sociálneho vylúčenia a bojovať proti jeho existujúcim formám, najmä počas krízy, ktorá vystavuje súdržnosť a európsky sociálny model tvrdej skúške. |
| --- | --- |

2.

Trvá na tom, že je dôležité dôkladnejšie analyzovať pojem sociálnej inovácie a pokladať ju za významný politický nástroj, ktorý umožňuje reagovať na hrozbu sociálneho vylúčenia a bojovať proti jeho existujúcim formám, najmä počas krízy, ktorá vystavuje súdržnosť a európsky sociálny model tvrdej skúške.

| 3. | Vyjadruje však pochybnosti, pokiaľ ide o rozhodnutie odstrániť z programu v oblasti sociálnej inovácie odkaz na rodovú rovnosť a boj proti diskriminácii. |
| --- | --- |

3.

Vyjadruje však pochybnosti, pokiaľ ide o rozhodnutie odstrániť z programu v oblasti sociálnej inovácie odkaz na rodovú rovnosť a boj proti diskriminácii.

| 4. | Opakovane zdôrazňuje, že je potrebné zamerať činnosť programu najmä na mladých ľudí, ktorých obzvlášť zasiahla kríza: je potrebné prednostne sa im venovať vzhľadom na vyše 20-percentnú mieru nezamestnanosti mladých. Rovnako je potrebné veľkú pozornosť venovať aj kategórii dlhodobo nezamestnaných osôb, ktoré tvoria priemerne 3,8 % populácie členských štátov Európskej únie v produktívnom veku. |
| --- | --- |

4.

Opakovane zdôrazňuje, že je potrebné zamerať činnosť programu najmä na mladých ľudí, ktorých obzvlášť zasiahla kríza: je potrebné prednostne sa im venovať vzhľadom na vyše 20-percentnú mieru nezamestnanosti mladých. Rovnako je potrebné veľkú pozornosť venovať aj kategórii dlhodobo nezamestnaných osôb, ktoré tvoria priemerne 3,8 % populácie členských štátov Európskej únie v produktívnom veku.

| 5. | Zdôrazňuje potrebu lepšie definovať „sociálne hospodárstvo“ a v tejto súvislosti uvádza odkaz predovšetkým na uznesenie Európskeho parlamentu o sociálnom hospodárstve (1). |
| --- | --- |

5.

Zdôrazňuje potrebu lepšie definovať „sociálne hospodárstvo“ a v tejto súvislosti uvádza odkaz predovšetkým na uznesenie Európskeho parlamentu o sociálnom hospodárstve (1).

| 6. | Opakovane zdôrazňuje, že je dôležité zosúladiť využívanie prostriedkov vyčlenených na tento program a prostriedkov Európskeho sociálneho fondu. Trvá na tom, že je potrebné, aby Komisia a regionálne orgány vynaložili úsilie o dosiahnutie tohto súladu, pomocou opatrení, ktoré určila Komisia. To môže byť zahrnuté už do vymedzenia usmernení pre výzvy na predkladanie ponúk, ako aj do postupov uplatňovaných pri analýze projektov. |
| --- | --- |

6.

Opakovane zdôrazňuje, že je dôležité zosúladiť využívanie prostriedkov vyčlenených na tento program a prostriedkov Európskeho sociálneho fondu. Trvá na tom, že je potrebné, aby Komisia a regionálne orgány vynaložili úsilie o dosiahnutie tohto súladu, pomocou opatrení, ktoré určila Komisia. To môže byť zahrnuté už do vymedzenia usmernení pre výzvy na predkladanie ponúk, ako aj do postupov uplatňovaných pri analýze projektov.

| 7. | Potvrdzuje svoje presvedčenie, že je potrebné, aby sa v rámci projektu v časti týkajúcej sa sociálnej inovácie vyčlenila na praktické experimentovanie oveľa vyššia suma, než akú navrhuje Komisia, najmä keďže ide o projekty týkajúce sa politických priorít a predovšetkým sociálneho začlenenia mládeže. |
| --- | --- |

7.

Potvrdzuje svoje presvedčenie, že je potrebné, aby sa v rámci projektu v časti týkajúcej sa sociálnej inovácie vyčlenila na praktické experimentovanie oveľa vyššia suma, než akú navrhuje Komisia, najmä keďže ide o projekty týkajúce sa politických priorít a predovšetkým sociálneho začlenenia mládeže.

| 8. | Potvrdzuje význam mikroúverových opatrení v súčasnej politickej a hospodárskej situácii, ktoré by mali pomôcť občanom (najmä mládeži a ženám) založiť si vlastný podnik, rozšíriť svoju podnikateľskú činnosť alebo zlepšiť svoju prevádzkovú kapacitu. |
| --- | --- |

8.

Potvrdzuje význam mikroúverových opatrení v súčasnej politickej a hospodárskej situácii, ktoré by mali pomôcť občanom (najmä mládeži a ženám) založiť si vlastný podnik, rozšíriť svoju podnikateľskú činnosť alebo zlepšiť svoju prevádzkovú kapacitu.

| 9. | Opakovane zdôrazňuje, že aj v tomto sektore sa treba obrátiť predovšetkým na sociálne slabé a ohrozené kategórie, resp. sociálne podniky. Pripomína, že mikrofinancovanie preukázalo svoju efektívnosť, a to tak z hľadiska úspechov investícií, ako aj pokiaľ ide o nízky podiel nesplatených pôžičiek. |
| --- | --- |

9.

Opakovane zdôrazňuje, že aj v tomto sektore sa treba obrátiť predovšetkým na sociálne slabé a ohrozené kategórie, resp. sociálne podniky. Pripomína, že mikrofinancovanie preukázalo svoju efektívnosť, a to tak z hľadiska úspechov investícií, ako aj pokiaľ ide o nízky podiel nesplatených pôžičiek.

| 10. | Potvrdzuje, že je dôležité podporovať geografickú mobilitu pracovníkov na európskej úrovni a nazdáva sa, že EURES sa stane stále užitočnejším nástrojom len pod podmienkou, že sa podarí skutočne prepojiť dopyt a ponuku na trhu práce a že sa zaznamenané výsledky budú dať efektívne vyhodnotiť. Zdôrazňuje potenciálny prínos miestnych a regionálnych orgánov v tejto oblasti. |
| --- | --- |

10.

Potvrdzuje, že je dôležité podporovať geografickú mobilitu pracovníkov na európskej úrovni a nazdáva sa, že EURES sa stane stále užitočnejším nástrojom len pod podmienkou, že sa podarí skutočne prepojiť dopyt a ponuku na trhu práce a že sa zaznamenané výsledky budú dať efektívne vyhodnotiť. Zdôrazňuje potenciálny prínos miestnych a regionálnych orgánov v tejto oblasti.

| 11. | Pripomína, že napriek úsiliu inštitúcií naďalej pretrvávajú značné konkrétne prekážky, ktoré stoja v ceste geografickej mobilite pracovníkov v rámci Únie, a to najmä tých, ktorí žijú v regiónoch vzdialenejších od kontinentu alebo v najodľahlejších regiónoch. |
| --- | --- |

11.

Pripomína, že napriek úsiliu inštitúcií naďalej pretrvávajú značné konkrétne prekážky, ktoré stoja v ceste geografickej mobilite pracovníkov v rámci Únie, a to najmä tých, ktorí žijú v regiónoch vzdialenejších od kontinentu alebo v najodľahlejších regiónoch.

| 12. | Trvá na potrebe zlepšiť postupy hodnotenia s cieľom spoznať účinky celého programu. A požaduje Komisiu, aby vynaložila úsilie na urýchlené monitorovanie plánovaných záverečných hodnotení príslušných prebiehajúcich programov a prípadne predložila zmeny a doplnenia nových programov. |
| --- | --- |

12.

Trvá na potrebe zlepšiť postupy hodnotenia s cieľom spoznať účinky celého programu. A požaduje Komisiu, aby vynaložila úsilie na urýchlené monitorovanie plánovaných záverečných hodnotení príslušných prebiehajúcich programov a prípadne predložila zmeny a doplnenia nových programov.

| 13. | Zdôrazňuje, že sociálna inovácia umožňuje reagovať na hrozbu sociálneho vylúčenia a bojovať proti jeho existujúcim formám, najmä v období krízy, ktoré vystavuje súdržnosť a európsky sociálny model tvrdej skúške. Pripomína, že nám hrozí skutočná „generačná kríza“ s nevyčísliteľnými dôsledkami pre náš model spoločnosti a samotné demokratické zriadenie. Preto žiada, aby sa Európa ujala svojej zodpovednosti a podnecovala sociálne experimentovanie a šírila takto získané osvedčené postupy v snahe dopracovať sa k účinným modelom činnosti, ktoré by sa dali použiť v celej Únii. |
| --- | --- |

13.

Zdôrazňuje, že sociálna inovácia umožňuje reagovať na hrozbu sociálneho vylúčenia a bojovať proti jeho existujúcim formám, najmä v období krízy, ktoré vystavuje súdržnosť a európsky sociálny model tvrdej skúške. Pripomína, že nám hrozí skutočná „generačná kríza“ s nevyčísliteľnými dôsledkami pre náš model spoločnosti a samotné demokratické zriadenie. Preto žiada, aby sa Európa ujala svojej zodpovednosti a podnecovala sociálne experimentovanie a šírila takto získané osvedčené postupy v snahe dopracovať sa k účinným modelom činnosti, ktoré by sa dali použiť v celej Únii.

| 14. | Pripomína svoje stanovisko zo 7. októbra 2009 o nástroji mikrofinancovania
   (2) a zdôrazňuje, že nástroj mikrofinancovania môže zohrávať dôležitú úlohu v boji proti vylúčeniu a pri podpore začleňovania. Úvahy výboru o vymedzení kategórií, na ktoré sa zameriava tento nástroj, ako aj spresnenie, že nejde o finančný nástroj v oblasti spotreby, ale je určený na zakladanie alebo konsolidáciu malých inovatívnych alebo sociálnych podnikov nespĺňajúcich požiadavky, ktoré banky tradične kladú na svojich klientov, slúžia na spresnenie jeho funkcie. Zdôrazňuje, že činnosť na európskej úrovni má druhoradý charakter, t. j. slúži na podporu celoštátnych, regionálnych alebo miestnych aktérov, ktorí poskytujú mikroúvery. Zdôrazňuje tiež, že význam tohto nástroja spočíva v tom, že umožňuje spustiť účinný mechanizmus dosiahnutia finančnej sebestačnosti prijímajúcich podnikov a obnovy dostupných zdrojov vďaka vysokej miere splácania. Preto požaduje spoľahlivé európske predpisy, ktoré stanovia niektoré spoločné prvky na európskej úrovni s cieľom zosúladiť, resp. všeobecne uplatniť postupy súvisiace s mikroúvermi. Upozorňuje Komisiu na úspešné príklady neziskových organizácií, ktoré už teraz vykonávajú pozoruhodnú činnosť v oblasti poskytovania mikroúverov. Aby sa to zachovalo, je dôležité, aby EÚ nevytvárala žiadnu paralelnú organizáciu, ale aby podporila už existujúce aktivity. |
| --- | --- |

14.

Pripomína svoje stanovisko zo 7. októbra 2009 o nástroji mikrofinancovania
   (2) a zdôrazňuje, že nástroj mikrofinancovania môže zohrávať dôležitú úlohu v boji proti vylúčeniu a pri podpore začleňovania. Úvahy výboru o vymedzení kategórií, na ktoré sa zameriava tento nástroj, ako aj spresnenie, že nejde o finančný nástroj v oblasti spotreby, ale je určený na zakladanie alebo konsolidáciu malých inovatívnych alebo sociálnych podnikov nespĺňajúcich požiadavky, ktoré banky tradične kladú na svojich klientov, slúžia na spresnenie jeho funkcie. Zdôrazňuje, že činnosť na európskej úrovni má druhoradý charakter, t. j. slúži na podporu celoštátnych, regionálnych alebo miestnych aktérov, ktorí poskytujú mikroúvery. Zdôrazňuje tiež, že význam tohto nástroja spočíva v tom, že umožňuje spustiť účinný mechanizmus dosiahnutia finančnej sebestačnosti prijímajúcich podnikov a obnovy dostupných zdrojov vďaka vysokej miere splácania. Preto požaduje spoľahlivé európske predpisy, ktoré stanovia niektoré spoločné prvky na európskej úrovni s cieľom zosúladiť, resp. všeobecne uplatniť postupy súvisiace s mikroúvermi. Upozorňuje Komisiu na úspešné príklady neziskových organizácií, ktoré už teraz vykonávajú pozoruhodnú činnosť v oblasti poskytovania mikroúverov. Aby sa to zachovalo, je dôležité, aby EÚ nevytvárala žiadnu paralelnú organizáciu, ale aby podporila už existujúce aktivity.

| 15. | Pokiaľ ide o EURES, obracia sa na Komisiu s výzvou, aby zvýšila účinnosť tohto nástroja pri zosúlaďovaní dopytu po zamestnaní a pracovných ponúk pomocou celoštátnych a regionálnych služieb zamestnanosti. Žiada, aby sa EURES vo väčšej miere zaoberal potrebami mladých ľudí hľadajúcich svoje prvé zamestnanie tým, že podporí mobilitu osôb bez pracovných skúseností a zohľadní, že v mnohých menších mestách a vidieckych oblastiach je tiež dopyt po mladých kvalifikovaných pracovníkoch. Zdôrazňuje tiež potrebu rozhodne riešiť problémy, ktoré stoja v ceste voľnému pohybu pracovníkov, ako je napríklad vzdialenosť od kontinentu, a ktorými by sa tento nástroj mal zaoberať a neobmedzovať sa len na vytváranie prepojení medzi záujemcami o zamestnanie a pracovnými ponukami. |
| --- | --- |

15.

Pokiaľ ide o EURES, obracia sa na Komisiu s výzvou, aby zvýšila účinnosť tohto nástroja pri zosúlaďovaní dopytu po zamestnaní a pracovných ponúk pomocou celoštátnych a regionálnych služieb zamestnanosti. Žiada, aby sa EURES vo väčšej miere zaoberal potrebami mladých ľudí hľadajúcich svoje prvé zamestnanie tým, že podporí mobilitu osôb bez pracovných skúseností a zohľadní, že v mnohých menších mestách a vidieckych oblastiach je tiež dopyt po mladých kvalifikovaných pracovníkoch. Zdôrazňuje tiež potrebu rozhodne riešiť problémy, ktoré stoja v ceste voľnému pohybu pracovníkov, ako je napríklad vzdialenosť od kontinentu, a ktorými by sa tento nástroj mal zaoberať a neobmedzovať sa len na vytváranie prepojení medzi záujemcami o zamestnanie a pracovnými ponukami.

Špecifické otázky

| 16. | Vyjadruje svoje znepokojenie nad tým, že bol zo súčasného programu Progress vynechaný odkaz na rodovú rovnosť a nediskrimináciu vzhľadom na dve veľké riziká: dôraz sa presúva z potreby odstrániť sociálne prekážky rovnoprávnosti a kladie na jednoduché a tradičné uznanie práv a dochádza k roztriešteniu inovatívnych opatrení v sociálnej oblasti. |
| --- | --- |

16.

Vyjadruje svoje znepokojenie nad tým, že bol zo súčasného programu Progress vynechaný odkaz na rodovú rovnosť a nediskrimináciu vzhľadom na dve veľké riziká: dôraz sa presúva z potreby odstrániť sociálne prekážky rovnoprávnosti a kladie na jednoduché a tradičné uznanie práv a dochádza k roztriešteniu inovatívnych opatrení v sociálnej oblasti.

| 17. | Potvrdzuje, že rozpočet programu nedosahuje potrebnú výšku prostriedkov, a to najmä v oblasti sociálneho experimentovania, hoci Komisia navrhuje vyčleniť na tento účel 17 % rozpočtu. |
| --- | --- |

17.

Potvrdzuje, že rozpočet programu nedosahuje potrebnú výšku prostriedkov, a to najmä v oblasti sociálneho experimentovania, hoci Komisia navrhuje vyčleniť na tento účel 17 % rozpočtu.

| 18. | V súvislosti s mikrofinancovaním pokladá za potrebné pripomenúť stanovisko z roku 2009, pričom treba zohľadniť aj skutočnosť, že program spolufinancovaný z prostriedkov EIB a EIF sa uplatňuje len niečo vyše roka. Pripomína, že osobitnú pozornosť treba ďalej venovať špecifickým opatreniam na podporu poskytovateľov mikroúverov, s cieľom umožniť im dosiahnuť minimálnu úroveň vyváženosti a udržateľnosti, pričom pripomína, že účinnosť mikroúverových opatrení úzko súvisí s objemovou kapacitou poskytovateľov a kvalitou poskytovaných mikroúverových služieb. Preto by bolo potrebné podnecovať a podporovať celoštátne a/alebo regionálne siete mikrofinancovania, ktoré by slúžili ako druhotné štruktúry jednotlivých územných poskytovateľov služieb. |
| --- | --- |

18.

V súvislosti s mikrofinancovaním pokladá za potrebné pripomenúť stanovisko z roku 2009, pričom treba zohľadniť aj skutočnosť, že program spolufinancovaný z prostriedkov EIB a EIF sa uplatňuje len niečo vyše roka. Pripomína, že osobitnú pozornosť treba ďalej venovať špecifickým opatreniam na podporu poskytovateľov mikroúverov, s cieľom umožniť im dosiahnuť minimálnu úroveň vyváženosti a udržateľnosti, pričom pripomína, že účinnosť mikroúverových opatrení úzko súvisí s objemovou kapacitou poskytovateľov a kvalitou poskytovaných mikroúverových služieb. Preto by bolo potrebné podnecovať a podporovať celoštátne a/alebo regionálne siete mikrofinancovania, ktoré by slúžili ako druhotné štruktúry jednotlivých územných poskytovateľov služieb.

| 19. | Trvá na potrebe zosúladenia činnosti na úrovni EÚ tam, kde existuje viacero programov v oblasti inovácie a mikrofinancovania, a žiada, aby sa zaručil väčší súlad medzi programom v oblasti sociálnej zmeny a inovácie a ESF vzhľadom na štrukturálnu odlišnosť prevádzkujúcich subjektov – Komisie v prípade tohto programu a národných a regionálnych orgánov v prípade sociálneho fondu. V tejto súvislosti predkladá tri návrhy: záväzok regiónov využívať ESF alebo iné fondy na uplatňovanie osvedčených postupov v tejto oblasti, možnosť Výboru regiónov predložiť usmernenia týkajúce sa súladu v okamihu zverejnenia výzvy na predkladanie ponúk, a ak je to náležité so zreteľom na územný rozmer projektov, zainteresované regionálne a miestne orgány by mali vypracovať stanovisko k predloženým projektom, s cieľom zaručiť súlad a koordináciu s ich využívaním prostriedkov ESF |
| --- | --- |

19.

Trvá na potrebe zosúladenia činnosti na úrovni EÚ tam, kde existuje viacero programov v oblasti inovácie a mikrofinancovania, a žiada, aby sa zaručil väčší súlad medzi programom v oblasti sociálnej zmeny a inovácie a ESF vzhľadom na štrukturálnu odlišnosť prevádzkujúcich subjektov – Komisie v prípade tohto programu a národných a regionálnych orgánov v prípade sociálneho fondu. V tejto súvislosti predkladá tri návrhy: záväzok regiónov využívať ESF alebo iné fondy na uplatňovanie osvedčených postupov v tejto oblasti, možnosť Výboru regiónov predložiť usmernenia týkajúce sa súladu v okamihu zverejnenia výzvy na predkladanie ponúk, a ak je to náležité so zreteľom na územný rozmer projektov, zainteresované regionálne a miestne orgány by mali vypracovať stanovisko k predloženým projektom, s cieľom zaručiť súlad a koordináciu s ich využívaním prostriedkov ESF

| 20. | Napokon konštatuje, že pokiaľ ide o tri osi programu, problémom je uskutočniť presnejšie hodnotenia účinnosti najmä pri mikrofinancovaní a EURES, aby sa zistilo, koľko pracovníkov skutočne našlo prácu vďaka programu. Domnieva sa, že, Komisia by sa mala zaviazať, že urýchlenejšie predloží výsledky hodnotenia prebiehajúcich programov, ktoré budú zverejnené výlučne po nadobudnutí účinnosti nových programov, a že prípadne navrhne zmeny a doplnenia alebo doplnky nových programov. |
| --- | --- |

20.

Napokon konštatuje, že pokiaľ ide o tri osi programu, problémom je uskutočniť presnejšie hodnotenia účinnosti najmä pri mikrofinancovaní a EURES, aby sa zistilo, koľko pracovníkov skutočne našlo prácu vďaka programu. Domnieva sa, že, Komisia by sa mala zaviazať, že urýchlenejšie predloží výsledky hodnotenia prebiehajúcich programov, ktoré budú zverejnené výlučne po nadobudnutí účinnosti nových programov, a že prípadne navrhne zmeny a doplnenia alebo doplnky nových programov.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Odôvodnenie 19

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (19) | Podľa článku 9 zmluvy by mal program zaistiť, že pri vymedzovaní a vykonávaní politík a činností Únie sa zohľadnia požiadavky spojené s podporou vysokej úrovne zamestnanosti, zárukou primeranej sociálnej ochrany a s bojom proti sociálnemu vylúčeniu. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(19)

Podľa článku 9 zmluvy by mal program zaistiť, že pri vymedzovaní a vykonávaní politík a činností Únie sa zohľadnia požiadavky spojené s podporou vysokej úrovne zamestnanosti, zárukou primeranej sociálnej ochrany a s bojom proti sociálnemu vylúčeniu.

| (19) | Podľa článku 9 zmluvy by mal program zaistiť, že pri vymedzovaní a vykonávaní politík a činností Únie sa zohľadnia požiadavky spojené s podporou vysokej úrovne zamestnanosti, zárukou primeranej sociálnej ochrany a s bojom proti sociálnemu vylúčeniu. |
| --- | --- |

(19)

Podľa článku 9 zmluvy by mal program zaistiť, že pri vymedzovaní a vykonávaní politík a činností Únie sa zohľadnia požiadavky spojené s podporou vysokej úrovne zamestnanosti, zárukou primeranej sociálnej ochrany a s bojom proti sociálnemu vylúčeniu.

Zdôvodnenie

Je dôležité zdôrazniť potrebu súladu vykonávania tohto programu so stratégiou Európa 2020.

Pozmeňovací návrh 2

Článok 4 ods. 1 nové písm. f)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 4
  Všeobecné ciele programu
  1.   Program sa snaží dosiahnuť tieto všeobecné ciele:






  (a) | posilniť osvojovanie si cieľov Únie v oblasti zamestnanosti, sociálnej oblasti a v oblasti pracovných podmienok medzi kľúčovými tvorcami politík na úrovni Únie a vnútroštátnej úrovni, ako aj ďalšími zainteresovanými stranami s cieľom uskutočňovať konkrétne a koordinované činnosti na úrovni Únie, ako aj na úrovni členského štátu; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 4

Všeobecné ciele programu

1.   Program sa snaží dosiahnuť tieto všeobecné ciele:

(a)

posilniť osvojovanie si cieľov Únie v oblasti zamestnanosti, sociálnej oblasti a v oblasti pracovných podmienok medzi kľúčovými tvorcami politík na úrovni Únie a vnútroštátnej úrovni, ako aj ďalšími zainteresovanými stranami s cieľom uskutočňovať konkrétne a koordinované činnosti na úrovni Únie, ako aj na úrovni členského štátu;

| (b) | podporovať tvorbu vhodných, dostupných a účinných systémov sociálneho zabezpečenia a pracovných trhov a napomáhať reforme politiky cez propagovanie dobrej správy, vzájomného vzdelávania a sociálnej inovácie; |
| --- | --- |

(b)

podporovať tvorbu vhodných, dostupných a účinných systémov sociálneho zabezpečenia a pracovných trhov a napomáhať reforme politiky cez propagovanie dobrej správy, vzájomného vzdelávania a sociálnej inovácie;

| (c) | modernizovať právne predpisy Únie v súlade so zásadami inteligentnej regulácie a zabezpečovať účinné uplatňovanie práva Únie vo veciach týkajúcich sa pracovných podmienok; |
| --- | --- |

(c)

modernizovať právne predpisy Únie v súlade so zásadami inteligentnej regulácie a zabezpečovať účinné uplatňovanie práva Únie vo veciach týkajúcich sa pracovných podmienok;

| (d) | propagovať geografickú mobilitu pracovníkov a zvyšovať pracovné príležitosti prostredníctvom vytvárania pracovných trhov v Únii, ktoré sú otvorené a prístupné pre všetkých; |
| --- | --- |

(d)

propagovať geografickú mobilitu pracovníkov a zvyšovať pracovné príležitosti prostredníctvom vytvárania pracovných trhov v Únii, ktoré sú otvorené a prístupné pre všetkých;

| (e) | propagovať zamestnanosť a sociálne začlenenie zvýšením dostupnosti a prístupnosti mikrofinancovania pre zraniteľné skupiny a mikropodniky a zvýšením prístupu sociálnych podnikov k financovaniu. |
| --- | --- |

(e)

propagovať zamestnanosť a sociálne začlenenie zvýšením dostupnosti a prístupnosti mikrofinancovania pre zraniteľné skupiny a mikropodniky a zvýšením prístupu sociálnych podnikov k financovaniu.

Článok 4

Všeobecné ciele programu

1.   Program sa snaží dosiahnuť tieto všeobecné ciele:

| (a) | posilniť osvojovanie si cieľov Únie v oblasti zamestnanosti, sociálnej oblasti a v oblasti pracovných podmienok medzi kľúčovými tvorcami politík na úrovni Únie a vnútroštátnej úrovni, ako aj ďalšími zainteresovanými stranami s cieľom uskutočňovať konkrétne a koordinované činnosti na úrovni Únie, ako aj na úrovni členského štátu; |
| --- | --- |

(a)

posilniť osvojovanie si cieľov Únie v oblasti zamestnanosti, sociálnej oblasti a v oblasti pracovných podmienok medzi kľúčovými tvorcami politík na úrovni Únie a vnútroštátnej úrovni, ako aj ďalšími zainteresovanými stranami s cieľom uskutočňovať konkrétne a koordinované činnosti na úrovni Únie, ako aj na úrovni členského štátu;

| (b) | podporovať tvorbu vhodných, dostupných a účinných systémov sociálneho zabezpečenia a pracovných trhov a napomáhať reforme politiky cez propagovanie dobrej správy, vzájomného vzdelávania a sociálnej inovácie; |
| --- | --- |

(b)

podporovať tvorbu vhodných, dostupných a účinných systémov sociálneho zabezpečenia a pracovných trhov a napomáhať reforme politiky cez propagovanie dobrej správy, vzájomného vzdelávania a sociálnej inovácie;

| (c) | modernizovať právne predpisy Únie v súlade so zásadami inteligentnej regulácie a zabezpečovať účinné uplatňovanie práva Únie vo veciach týkajúcich sa pracovných podmienok; |
| --- | --- |

(c)

modernizovať právne predpisy Únie v súlade so zásadami inteligentnej regulácie a zabezpečovať účinné uplatňovanie práva Únie vo veciach týkajúcich sa pracovných podmienok;

| (d) | propagovať geografickú mobilitu pracovníkov a zvyšovať pracovné príležitosti prostredníctvom vytvárania pracovných trhov v Únii, ktoré sú otvorené a prístupné pre všetkých; |
| --- | --- |

(d)

propagovať geografickú mobilitu pracovníkov a zvyšovať pracovné príležitosti prostredníctvom vytvárania pracovných trhov v Únii, ktoré sú otvorené a prístupné pre všetkých;

| (e) | propagovať zamestnanosť a sociálne začlenenie zvýšením dostupnosti a prístupnosti mikrofinancovania pre zraniteľné skupiny a mikropodniky a zvýšením prístupu sociálnych podnikov k financovaniu. |
| --- | --- |

(e)

propagovať zamestnanosť a sociálne začlenenie zvýšením dostupnosti a prístupnosti mikrofinancovania pre zraniteľné skupiny a mikropodniky a zvýšením prístupu sociálnych podnikov k financovaniu.

| | |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

Písmeno b): je potrebné podporiť zapojenie všetkých príslušných zainteresovaných strán do tvorby systémov sociálneho zabezpečenia. Písmeno d): mikrofinancovanie môže byť pre mladých jediný spôsob ako rozbehnúť alebo rozvíjať podnik. Písmeno f): aktívne zapojenie všetkých príslušných zainteresovaných strán je podmienkou tohto programu.

Pozmeňovací návrh 3

Článok 5 ods. 2 písm. a)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Pre jednotlivé osi uvedené v článku 3 ods. 1 sa vyhradia tieto orientačné percentá:






  (a) | 60 % pre os Progress, z ktorých najmenej 17 % je vyhradených na podporu sociálneho experimentovania ako metódy testovania a hodnotenia inovatívnych riešení s cieľom ich rozširovania; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.   Pre jednotlivé osi uvedené v článku 3 ods. 1 sa vyhradia tieto orientačné percentá:

(a)

60 % pre os Progress, z ktorých najmenej 17 % je vyhradených na podporu sociálneho experimentovania ako metódy testovania a hodnotenia inovatívnych riešení s cieľom ich rozširovania;

| (b) | 15 % pre os EURES; |
| --- | --- |

(b)

15 % pre os EURES;

| (c) | 20 % pre os Mikrofinancovanie a sociálne podnikanie. |
| --- | --- |

(c)

20 % pre os Mikrofinancovanie a sociálne podnikanie.

2.   Pre jednotlivé osi uvedené v článku 3 ods. 1 sa vyhradia tieto orientačné percentá:

| (a) | 60 % pre os Progress, z ktorých najmenej je vyhradených na podporu sociálneho experimentovania ako metódy testovania a hodnotenia inovatívnych riešení s cieľom ich rozširovania ; |
| --- | --- |

(a)

60 % pre os Progress, z ktorých najmenej je vyhradených na podporu sociálneho experimentovania ako metódy testovania a hodnotenia inovatívnych riešení s cieľom ich rozširovania ;

| (b) | 15 % pre os EURES; |
| --- | --- |

(b)

15 % pre os EURES;

| (c) | 20 % pre os Mikrofinancovanie a sociálne podnikanie. |
| --- | --- |

(c)

20 % pre os Mikrofinancovanie a sociálne podnikanie.

Zdôvodnenie

Je veľmi dôležité zdôrazniť potrebu venovať osobitnú pozornosť konkrétnemu experimentovaniu a riešeniu nezamestnanosti mládeže, hlavne vzhľadom na nedávne štatistické údaje.

Pozmeňovací návrh 4

Článok 8 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Súlad a komplementárnosť
  Komisia v spolupráci s členskými štátmi zaistí, že činnosti vykonávané v rámci programu sú v súlade a navzájom sa dopĺňajú s ostatnými činnosťami Únie, najmä pokiaľ ide o činnosti pod hlavičkou Európskeho sociálneho fondu (ESF) a v oblastiach, ako je sociálny dialóg, spravodlivosť a základné práva, školstvo, odborné vzdelávanie a politika súvisiaca s mladými ľuďmi, výskum a inovácie, podnikanie, zdravotná starostlivosť, rozširovanie a vonkajšie vzťahy a všeobecná hospodárska politika. | Súlad a komplementárnosť
  Komisia v spolupráci s členskými štátmi zaistí, že činnosti vykonávané v rámci programu sú v súlade a navzájom sa dopĺňajú s ostatnými činnosťami Únie, najmä pokiaľ ide o činnosti pod hlavičkou Európskeho sociálneho fondu (ESF) a v oblastiach, ako je sociálny dialóg, spravodlivosť a základné práva, školstvo, odborné vzdelávanie a politika súvisiaca s mladými ľuďmi, výskum a inovácie, podnikanie, zdravotná starostlivosť, rozširovanie a vonkajšie vzťahy a všeobecná hospodárska politika. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Súlad a komplementárnosť

Komisia v spolupráci s členskými štátmi zaistí, že činnosti vykonávané v rámci programu sú v súlade a navzájom sa dopĺňajú s ostatnými činnosťami Únie, najmä pokiaľ ide o činnosti pod hlavičkou Európskeho sociálneho fondu (ESF) a v oblastiach, ako je sociálny dialóg, spravodlivosť a základné práva, školstvo, odborné vzdelávanie a politika súvisiaca s mladými ľuďmi, výskum a inovácie, podnikanie, zdravotná starostlivosť, rozširovanie a vonkajšie vzťahy a všeobecná hospodárska politika.

Súlad a komplementárnosť

Komisia v spolupráci s členskými štátmi zaistí, že činnosti vykonávané v rámci programu sú v súlade a navzájom sa dopĺňajú s ostatnými činnosťami Únie, najmä pokiaľ ide o činnosti pod hlavičkou Európskeho sociálneho fondu (ESF) a v oblastiach, ako je sociálny dialóg, spravodlivosť a základné práva, školstvo, odborné vzdelávanie a politika súvisiaca s mladými ľuďmi, výskum a inovácie, podnikanie, zdravotná starostlivosť, rozširovanie a vonkajšie vzťahy a všeobecná hospodárska politika.

Zdôvodnenie

Vzhľadom na pomerný nedostatok európskych verejných prostriedkov je nevyhnutné zaručiť súlad a synergiu medzi vynaloženými nákladmi. Z tohto dôvodu je potrebné posilniť prevádzkovú kontinuitu experimentálnych opatrení a vymedziť osvedčené postupy a zásahy operačných fondov, ako napr. EFRR a najmä ESF. V mnohých situáciách je dôležité preveriť súlad medzi výdavkami na experimentovanie a prevádzkovými nákladmi, ktoré by mali nasledovať, na základe usmernení, ktoré stanovili zodpovedné regionálne orgány, avšak bez toho, aby sa obmedzila právomoc Komisie samostatne rozhodovať o schvaľovaní projektov spĺňajúcich patričné požiadavky.

Pozmeňovací návrh 5

Článok 13

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Monitorovanie
  S cieľom pravidelne vykonávať monitorovanie programu a akékoľvek potrebné úpravy politiky a zásad poskytovania finančných príspevkov Komisia vypracuje dvojročné správy o monitorovaní a zašle ich Európskemu parlamentu a Rade. Tieto správy budú obsahovať výsledky programu a informácie o tom, aký priestor sa v rámci činností programu venoval otázkam rodovej rovnosti a antidiskriminácie vrátane problému nedostatočnej dostupnosti. | Monitorovanie
  S cieľom pravidelne vykonávať monitorovanie programu a akékoľvek potrebné úpravy politiky a zásad poskytovania finančných príspevkov Komisia vypracuje dvojročné správy o monitorovaní a zašle ich Európskemu parlamentu, Rade . Tieto správy budú obsahovať výsledky programu a informácie o tom, aký priestor sa v rámci činností programu venoval otázkam rodovej rovnosti a antidiskriminácie vrátane problému nedostatočnej dostupnosti. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Monitorovanie

S cieľom pravidelne vykonávať monitorovanie programu a akékoľvek potrebné úpravy politiky a zásad poskytovania finančných príspevkov Komisia vypracuje dvojročné správy o monitorovaní a zašle ich Európskemu parlamentu a Rade. Tieto správy budú obsahovať výsledky programu a informácie o tom, aký priestor sa v rámci činností programu venoval otázkam rodovej rovnosti a antidiskriminácie vrátane problému nedostatočnej dostupnosti.

Monitorovanie

S cieľom pravidelne vykonávať monitorovanie programu a akékoľvek potrebné úpravy politiky a zásad poskytovania finančných príspevkov Komisia vypracuje dvojročné správy o monitorovaní a zašle ich Európskemu parlamentu, Rade . Tieto správy budú obsahovať výsledky programu a informácie o tom, aký priestor sa v rámci činností programu venoval otázkam rodovej rovnosti a antidiskriminácie vrátane problému nedostatočnej dostupnosti.

Zdôvodnenie

Mnohé kroky obsiahnuté programe majú významný dosah na činnosť na regionálnej úrovni alebo v nej nachádzajú svoj zmysel. Preto je potrebné, aby sa VR mohol vyjadriť a navrhnúť Komisii usmernenia v súlade s regionálnymi politickými opatreniami.

Pozmeňovací návrh 6

Článok 22

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 22
  Konkrétne ciele
  Okrem všeobecných cieľov ustanovených v článku 4 má os Mikrofinancovanie a sociálne podnikanie tieto konkrétne ciele:






  1. | zvýšiť prístupnosť a dostupnosť mikrofinancovania pre:






  (a) | osoby, ktoré stratili pracovné miesto alebo ktorým hrozí jeho strata, alebo ktoré majú problémy so vstupom alebo opätovným vstupom na trh práce, ako aj osoby, ktorým hrozí sociálne vylúčenie, či zraniteľné osoby, ktoré majú znevýhodnený prístup k tradičnému trhu s úvermi a ktoré chcú založiť alebo ďalej rozvíjať vlastný mikropodnik; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 22

Konkrétne ciele

Okrem všeobecných cieľov ustanovených v článku 4 má os Mikrofinancovanie a sociálne podnikanie tieto konkrétne ciele:

1.

zvýšiť prístupnosť a dostupnosť mikrofinancovania pre:

(a)

osoby, ktoré stratili pracovné miesto alebo ktorým hrozí jeho strata, alebo ktoré majú problémy so vstupom alebo opätovným vstupom na trh práce, ako aj osoby, ktorým hrozí sociálne vylúčenie, či zraniteľné osoby, ktoré majú znevýhodnený prístup k tradičnému trhu s úvermi a ktoré chcú založiť alebo ďalej rozvíjať vlastný mikropodnik;

| (b) | mikropodniky, najmä tie, ktoré zamestnávajú osoby uvedené v písmene a); |
| --- | --- |

(b)

mikropodniky, najmä tie, ktoré zamestnávajú osoby uvedené v písmene a);

| 2. | budovať inštitucionálne kapacity poskytovateľov mikroúverov; |
| --- | --- |

2.

budovať inštitucionálne kapacity poskytovateľov mikroúverov;

| 3. | podporovať vytváranie sociálnych podnikov, najmä prostredníctvom uľahčovania prístupu k financovaniu. |
| --- | --- |

3.

podporovať vytváranie sociálnych podnikov, najmä prostredníctvom uľahčovania prístupu k financovaniu.

Článok 22

Konkrétne ciele

Okrem všeobecných cieľov ustanovených v článku 4 má os Mikrofinancovanie a sociálne podnikanie tieto konkrétne ciele:

| 1. | prístupnos a dostupnos mikrofinancovania pre:






  (a) | osoby, ktoré stratili pracovné miesto alebo ktorým hrozí jeho strata, alebo ktoré majú problémy so vstupom alebo opätovným vstupom na trh práce, ako aj osoby, ktorým hrozí sociálne vylúčenie, či zraniteľné osoby, ktoré majú znevýhodnený prístup k tradičnému trhu s úvermi a ktoré chcú založiť alebo ďalej rozvíjať vlastný mikropodnik |
| --- | --- | --- |

1.

prístupnos a dostupnos mikrofinancovania pre:

(a)

osoby, ktoré stratili pracovné miesto alebo ktorým hrozí jeho strata, alebo ktoré majú problémy so vstupom alebo opätovným vstupom na trh práce, ako aj osoby, ktorým hrozí sociálne vylúčenie, či zraniteľné osoby, ktoré majú znevýhodnený prístup k tradičnému trhu s úvermi a ktoré chcú založiť alebo ďalej rozvíjať vlastný mikropodnik

| (b) | mikropodniky, najmä tie, ktoré zamestnávajú osoby uvedené v písmene a); |
| --- | --- |

(b)

mikropodniky, najmä tie, ktoré zamestnávajú osoby uvedené v písmene a);

| | budovať inštitucionálne kapacity poskytovateľov ; |
| --- | --- |

budovať inštitucionálne kapacity poskytovateľov ;

| | |
| --- | --- |

podporovať vytváranie sociálnych podnikov, najmä prostredníctvom uľahčovania prístupu k financovaniu.

| | podporovať vytváranie sociálnych podnikov, najmä prostredníctvom uľahčovania prístupu k financovaniu. |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

Pozmeňovací návrh k bodu 1 je potrebný, aby sa špecifikovali kategórie konečných príjemcov mikroúverov na účely výroby alebo profesionálneho rozvoja. Druhý zdôrazňuje tému, ktorú už nadniesla Európska komisia a organizácie občianskej spoločnosti, ktoré sa venujú mikroúverom, a to najmä v čase, keď je potrebné podporovať podnikanie, vrátane drobných podnikateľov.

Pozmeňovací návrh 7

Článok 23

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 23
  Účasť
  1.   Účasť na osi Mikrofinancovanie a sociálne podnikanie je otvorená pre verejné a súkromné subjekty zriadené na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni v krajinách uvedených v článku 16 ods. 1 a pokrýva v týchto krajinách:






  (a) | mikrofinancovanie určené pre osoby a mikropodniky; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 23

Účasť

1.   Účasť na osi Mikrofinancovanie a sociálne podnikanie je otvorená pre verejné a súkromné subjekty zriadené na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni v krajinách uvedených v článku 16 ods. 1 a pokrýva v týchto krajinách:

(a)

mikrofinancovanie určené pre osoby a mikropodniky;

| (b) | financovanie sociálnych podnikov |
| --- | --- |

(b)

financovanie sociálnych podnikov

2.   Verejné a súkromné subjekty uvedené v odseku 1 písm. a) úzko spolupracujú s organizáciami, ktoré sa podieľajú na zastupovaní záujmov konečných príjemcov mikroúverov, a s organizáciami, ktoré týmto konečným príjemcom poskytujú programy mentoringu a odbornej prípravy, a to najmä s tými, ktoré podporuje ESF, s cieľom osloviť konečných príjemcov a vytvárať konkurencieschopné a životaschopné mikropodniky.

3.   Verejné a súkromné subjekty, ktoré vykonávajú činnosti uvedené v odseku 1 písm. a) dodržiavajú vysoký štandard v oblasti hospodárenia, riadenia a ochrany zákazníka v súlade so zásadami Európskeho etického kódexu poskytovania mikroúverov a predovšetkým predchádzajú nadmernému zadlžovaniu osôb a podnikov.

Článok 23

Účasť

1.   Účasť na osi Mikrofinancovanie a sociálne podnikanie je otvorená pre verejné a súkromné subjekty zriadené na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni v krajinách uvedených v článku 16 ods. 1 a pokrýva v týchto krajinách:

| (a) | mikrofinancovanie určené pre osoby a mikropodniky; |
| --- | --- |

(a)

mikrofinancovanie určené pre osoby a mikropodniky;

| (b) | financovanie sociálnych podnikov |
| --- | --- |

(b)

financovanie sociálnych podnikov

2.   Verejné a súkromné subjekty uvedené v odseku 1 písm. a) úzko spolupracujú s organizáciami, ktoré sa podieľajú na zastupovaní záujmov konečných príjemcov mikroúverov, a s organizáciami, ktoré týmto konečným príjemcom poskytujú programy mentoringu a odbornej prípravy, a to najmä s tými, ktoré podporuje ESF, s cieľom osloviť konečných príjemcov a vytvárať konkurencieschopné a životaschopné mikropodniky.

3.   Verejné a súkromné subjekty, ktoré vykonávajú činnosti uvedené v odseku 1 písm. a) dodržiavajú vysoký štandard v oblasti hospodárenia, riadenia a ochrany zákazníka v súlade so zásadami Európskeho etického kódexu poskytovania mikroúverov a predovšetkým predchádzajú nadmernému zadlžovaniu osôb a podnikov.

V Bruseli 3. mája 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  Uznesenie Európskeho parlamentu o sociálnom hospodárstve (2008/2250(INI)).

1

(2)  „Nástroj mikrofinancovania Progress“, CdR 224/2009.

2

---

| 27.7.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 225/174 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 225/174

---

Stanovisko Výboru regiónov „Legislatívne návrhy k reforme spoločnej poľnohospodárskej politiky a rozvoju vidieka po roku 2013“

2012/C 225/14

VÝBOR REGIÓNOV

| — | domnieva sa, že návrhy Komisie sú naďalej príliš vzdialené hĺbkovej reforme SPP, ktorá je napriek tomu nevyhnutná pre zachovanie európskeho poľnohospodárstva a vidieka; |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že návrhy Komisie sú naďalej príliš vzdialené hĺbkovej reforme SPP, ktorá je napriek tomu nevyhnutná pre zachovanie európskeho poľnohospodárstva a vidieka;

| — | domnieva sa, že Komisia sa dopúšťa strategickej chyby, keď uprednostňuje riadenie krízy a posteriori na úkor regulácie v skoršom štádiu, ktorá by umožnila účinne a s nižšími nákladmi bojovať proti nestálosti cien; |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že Komisia sa dopúšťa strategickej chyby, keď uprednostňuje riadenie krízy a posteriori na úkor regulácie v skoršom štádiu, ktorá by umožnila účinne a s nižšími nákladmi bojovať proti nestálosti cien;

| — | žiada Komisiu, aby zvážila zrušenie rozličných systémov kvót; |
| --- | --- |

—

žiada Komisiu, aby zvážila zrušenie rozličných systémov kvót;

| — | domnieva sa, že je nevyhnutné vyvážiť rozdelenie moci v potravinovom reťazci v prospech výrobcov; |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že je nevyhnutné vyvážiť rozdelenie moci v potravinovom reťazci v prospech výrobcov;

| — | domnieva sa, že revízia obchodnej politiky EÚ je rozhodujúca pre poľnohospodársky sektor; |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že revízia obchodnej politiky EÚ je rozhodujúca pre poľnohospodársky sektor;

| — | domnieva sa, že vyváženie podpory má zásadný význam, avšak návrh Komisie považuje za nedostatočný na zavedenie väčšej konkurencieschopnosti do malých a stredných poľnohospodárskych podnikov; |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že vyváženie podpory má zásadný význam, avšak návrh Komisie považuje za nedostatočný na zavedenie väčšej konkurencieschopnosti do malých a stredných poľnohospodárskych podnikov;

| — | žiada Komisiu, aby znížila stropy degresívnych platieb pre pomoc vo výške od 100 000 EUR so stropom 200 000 EUR na jeden poľnohospodársky podnik; |
| --- | --- |

—

žiada Komisiu, aby znížila stropy degresívnych platieb pre pomoc vo výške od 100 000 EUR so stropom 200 000 EUR na jeden poľnohospodársky podnik;

| — | žiada, aby bola úplná konvergencia na európskej úrovni obsiahnutá v predbežnom časovom pláne; |
| --- | --- |

—

žiada, aby bola úplná konvergencia na európskej úrovni obsiahnutá v predbežnom časovom pláne;

| — | žiada, aby členské štáty mohli využívať opatrenia v prospech oblastí s prírodnými alebo inými osobitnými obmedzeniami do výšky 10 % ročného vnútroštátneho stropu; |
| --- | --- |

—

žiada, aby členské štáty mohli využívať opatrenia v prospech oblastí s prírodnými alebo inými osobitnými obmedzeniami do výšky 10 % ročného vnútroštátneho stropu;

| — | domnieva sa, že je rozhodujúce, aby sa na jednej strane na rozvoj miestnej infraštruktúry vo vidieckych oblastiach vyčlenili adekvátne prostriedky z EPFRV, a na druhej strane zabezpečil miestnym samosprávam prístup k prostriedkom politiky súdržnosti z EFRP v rámci všeobecnej politiky rozvoja vidieka; |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že je rozhodujúce, aby sa na jednej strane na rozvoj miestnej infraštruktúry vo vidieckych oblastiach vyčlenili adekvátne prostriedky z EPFRV, a na druhej strane zabezpečil miestnym samosprávam prístup k prostriedkom politiky súdržnosti z EFRP v rámci všeobecnej politiky rozvoja vidieka;

| — | odporúča, aby sa v rámci reformy vo väčšej miere uplatňovala subsidiarita s cieľom zaručiť členským štátom a regiónom väčšiu pružnosť; |
| --- | --- |

—

odporúča, aby sa v rámci reformy vo väčšej miere uplatňovala subsidiarita s cieľom zaručiť členským štátom a regiónom väčšiu pružnosť;

| — | želá si, aby možnosť zaviesť platbu za poľnohospodárske postupy prospešné klíme a životnému prostrediu viedla k zavedeniu územných dohôd, ktoré podpíšu regionálne orgány so skupinami poľnohospodárov; |
| --- | --- |

—

želá si, aby možnosť zaviesť platbu za poľnohospodárske postupy prospešné klíme a životnému prostrediu viedla k zavedeniu územných dohôd, ktoré podpíšu regionálne orgány so skupinami poľnohospodárov;

| — | žiada, aby do prípravy dohôd o partnerstve boli v plnej miere zapojení aj zástupcovia vidieckych oblastí. |
| --- | --- |

—

žiada, aby do prípravy dohôd o partnerstve boli v plnej miere zapojení aj zástupcovia vidieckych oblastí.

| Spravodajca | René SOUCHON (FR/SES), predseda regionálneho zastupiteľstva v Auvergne |
| --- | --- |
| Referenčné dokumenty | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov na základe podporných režimov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky – COM(2011) 625 final/2
  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) – COM(2011) 626 final/2
  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) – COM(2011) 627 final/2
  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky – COM(2011) 628 final/2
  Návrh nariadenia Rady, ktorým sa určujú opatrenia týkajúce sa stanovovania niektorých druhov pomoci a náhrad súvisiacich so spoločnou organizáciou trhov s poľnohospodárskymi výrobkami – COM(2011) 629 final
  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 73/2009, pokiaľ ide o priame platby poľnohospodárom za rok 2013 – COM(2011) 630 final
  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o režim jednotnej platby a podporu vinohradníkom – COM(2011) 631 final |

Spravodajca

René SOUCHON (FR/SES), predseda regionálneho zastupiteľstva v Auvergne

Referenčné dokumenty

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov na základe podporných režimov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky – COM(2011) 625 final/2

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) – COM(2011) 626 final/2

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) – COM(2011) 627 final/2

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky – COM(2011) 628 final/2

Návrh nariadenia Rady, ktorým sa určujú opatrenia týkajúce sa stanovovania niektorých druhov pomoci a náhrad súvisiacich so spoločnou organizáciou trhov s poľnohospodárskymi výrobkami – COM(2011) 629 final

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 73/2009, pokiaľ ide o priame platby poľnohospodárom za rok 2013 – COM(2011) 630 final

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o režim jednotnej platby a podporu vinohradníkom – COM(2011) 631 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV,

Priority SPP

| 1. | schvaľuje ciele, ktoré Európska komisia stanovila pre spoločnú poľnohospodársku politiku (ďalej len „SPP“) v oblasti trvalo udržateľného hospodárenia s prírodnými zdrojmi, bezpečnosti potravín, existencie poľnohospodárskej výroby na celom území Európskej únie, vyrovnaného regionálneho rozvoja, konkurencieschopnosti všetkých európskych poľnohospodárskych výrob a zjednodušenia SPP; |
| --- | --- |

1.

schvaľuje ciele, ktoré Európska komisia stanovila pre spoločnú poľnohospodársku politiku (ďalej len „SPP“) v oblasti trvalo udržateľného hospodárenia s prírodnými zdrojmi, bezpečnosti potravín, existencie poľnohospodárskej výroby na celom území Európskej únie, vyrovnaného regionálneho rozvoja, konkurencieschopnosti všetkých európskych poľnohospodárskych výrob a zjednodušenia SPP;

| 2. | domnieva sa však, že návrhy Komisie sú naďalej príliš vzdialené hĺbkovej reforme SPP, ktorá je napriek tomu nevyhnutná pre zachovanie európskeho poľnohospodárstva a vidieka, a ktorá musí zohľadniť potreby európskych poľnohospodárskych podnikov na základe ustanovení Zmluvy o fungovaní Európskej únie a zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie so všetkými európskymi poľnohospodármi; |
| --- | --- |

2.

domnieva sa však, že návrhy Komisie sú naďalej príliš vzdialené hĺbkovej reforme SPP, ktorá je napriek tomu nevyhnutná pre zachovanie európskeho poľnohospodárstva a vidieka, a ktorá musí zohľadniť potreby európskych poľnohospodárskych podnikov na základe ustanovení Zmluvy o fungovaní Európskej únie a zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie so všetkými európskymi poľnohospodármi;

| 3. | domnieva sa, že SPP, tak ako je vymedzená v Zmluve o fungovaní Európskej únie, musí poľnohospodárom umožniť slušnú životnú úroveň, ktorá bude porovnateľná so životnou úrovňou celej spoločnosti. Súčasťou tohto cieľa musia byť opatrenia na stabilizáciu trhov, aby sa výrobcom zabezpečili pravidelné ceny, a zároveň zabezpečili rozumné ceny pre spotrebiteľov; |
| --- | --- |

3.

domnieva sa, že SPP, tak ako je vymedzená v Zmluve o fungovaní Európskej únie, musí poľnohospodárom umožniť slušnú životnú úroveň, ktorá bude porovnateľná so životnou úrovňou celej spoločnosti. Súčasťou tohto cieľa musia byť opatrenia na stabilizáciu trhov, aby sa výrobcom zabezpečili pravidelné ceny, a zároveň zabezpečili rozumné ceny pre spotrebiteľov;

| 4. | domnieva sa, že vyváženie podpory má zásadný význam, avšak návrh Komisie považuje za nedostatočný na zavedenie väčšej konkurencieschopnosti do malých a stredných poľnohospodárskych podnikov, oblastí s prírodnými obmedzeniami a ostrovných regiónov, ako i do niektorých oslabených odvetví, a žiada, aby sa zohľadnili aj iné kritériá s cieľom zabezpečiť rovnováhu, a to najmä zamestnanosť; |
| --- | --- |

4.

domnieva sa, že vyváženie podpory má zásadný význam, avšak návrh Komisie považuje za nedostatočný na zavedenie väčšej konkurencieschopnosti do malých a stredných poľnohospodárskych podnikov, oblastí s prírodnými obmedzeniami a ostrovných regiónov, ako i do niektorých oslabených odvetví, a žiada, aby sa zohľadnili aj iné kritériá s cieľom zabezpečiť rovnováhu, a to najmä zamestnanosť;

| 5. | odporúča, aby sa v rámci reformy vo väčšej miere uplatňovala subsidiarita s cieľom zaručiť členským štátom a regiónom väčšiu pružnosť; |
| --- | --- |

5.

odporúča, aby sa v rámci reformy vo väčšej miere uplatňovala subsidiarita s cieľom zaručiť členským štátom a regiónom väčšiu pružnosť;

| 6. | považuje za mimoriadne dôležité, aby sa pre poľnohospodárov zjednodušili administratívne pravidlá zavádzania spoločnej poľnohospodárskej politiky, domnieva sa však, že toto zjednodušenie nesmie mať za následok zjednotenie zohľadňovaných kritérií, čo by bolo v protiklade s miestnymi a regionálnymi osobitosťami; |
| --- | --- |

6.

považuje za mimoriadne dôležité, aby sa pre poľnohospodárov zjednodušili administratívne pravidlá zavádzania spoločnej poľnohospodárskej politiky, domnieva sa však, že toto zjednodušenie nesmie mať za následok zjednotenie zohľadňovaných kritérií, čo by bolo v protiklade s miestnymi a regionálnymi osobitosťami;

| 7. | považuje za rozhodujúce, aby SPP vo väčšej miere podporovala kvalitu poľnohospodárskych výrobkov, najmä výrobkov s oficiálnou značkou kvality. Žiada preto Komisiu, aby do SPP lepšie začlenila politiku v oblasti kvality poľnohospodárskych výrobkov; |
| --- | --- |

7.

považuje za rozhodujúce, aby SPP vo väčšej miere podporovala kvalitu poľnohospodárskych výrobkov, najmä výrobkov s oficiálnou značkou kvality. Žiada preto Komisiu, aby do SPP lepšie začlenila politiku v oblasti kvality poľnohospodárskych výrobkov;

Regulácia trhov

| 8. | domnieva sa, že regulačné opatrenia trhov navrhované Komisiou sú neuspokojivé a vo vývoji SPP nepochybne predstavujú krok späť. Hoci Lisabonská zmluva obsahuje ustanovenia o stabilizácii trhov, Komisia nenavrhuje žiadny účinný mechanizmus verejnej kontroly výroby; |
| --- | --- |

8.

domnieva sa, že regulačné opatrenia trhov navrhované Komisiou sú neuspokojivé a vo vývoji SPP nepochybne predstavujú krok späť. Hoci Lisabonská zmluva obsahuje ustanovenia o stabilizácii trhov, Komisia nenavrhuje žiadny účinný mechanizmus verejnej kontroly výroby;

| 9. | domnieva sa, že Komisia sa dopúšťa strategickej chyby, keď uprednostňuje riadenie krízy a posteriori na úkor regulácie v skoršom štádiu, ktorá by umožnila účinne a s nižšími nákladmi bojovať proti nestálosti cien; |
| --- | --- |

9.

domnieva sa, že Komisia sa dopúšťa strategickej chyby, keď uprednostňuje riadenie krízy a posteriori na úkor regulácie v skoršom štádiu, ktorá by umožnila účinne a s nižšími nákladmi bojovať proti nestálosti cien;

| 10. | žiada Komisiu, aby po oboznámení sa s výsledkami nových posúdení vplyvu zvážila zrušenie rozličných systémov kvót a výrobných práv (právo na výrobu cukru, mlieka a právo na výsadbu viniča) predovšetkým v súvislosti so znevýhodnenými oblasťami, najmä horskými oblasťami; |
| --- | --- |

10.

žiada Komisiu, aby po oboznámení sa s výsledkami nových posúdení vplyvu zvážila zrušenie rozličných systémov kvót a výrobných práv (právo na výrobu cukru, mlieka a právo na výsadbu viniča) predovšetkým v súvislosti so znevýhodnenými oblasťami, najmä horskými oblasťami;

| 11. | žiada Komisiu, aby zachovala zásadu preferencie Spoločenstva (1) a aby sa zamerala na intervenčné opatrenia a skladovanie (verejné a súkromné); |
| --- | --- |

11.

žiada Komisiu, aby zachovala zásadu preferencie Spoločenstva (1) a aby sa zamerala na intervenčné opatrenia a skladovanie (verejné a súkromné);

| 12. | domnieva sa, že pre dosiahnutie cieľa bezpečnosti potravín, ktorý stanovila Komisia pre budúcu SPP, je nevyhnutné vyvážené rozdelenie moci v potravinovom reťazci v prospech výrobcov; |
| --- | --- |

12.

domnieva sa, že pre dosiahnutie cieľa bezpečnosti potravín, ktorý stanovila Komisia pre budúcu SPP, je nevyhnutné vyvážené rozdelenie moci v potravinovom reťazci v prospech výrobcov;

| 13. | domnieva sa, že revízia obchodnej politiky EÚ je rozhodujúca pre poľnohospodársky sektor, ktorý sa nesmie využívať výlučne v prospech rozvíjania vývozu do tretích krajín v sektore priemyslu a služieb; |
| --- | --- |

13.

domnieva sa, že revízia obchodnej politiky EÚ je rozhodujúca pre poľnohospodársky sektor, ktorý sa nesmie využívať výlučne v prospech rozvíjania vývozu do tretích krajín v sektore priemyslu a služieb;

| 14. | domnieva sa, že Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii, ktorý disponuje 2,5 miliardami EUR, nie je prispôsobený na riešenie dôsledkov určitých obchodných dohôd na poľnohospodársky sektor. Cieľom tohto fondu konkrétne nie je zmierňovať predvídateľné dôsledky bilaterálnych dohôd, o ktorých sa práve rokuje; |
| --- | --- |

14.

domnieva sa, že Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii, ktorý disponuje 2,5 miliardami EUR, nie je prispôsobený na riešenie dôsledkov určitých obchodných dohôd na poľnohospodársky sektor. Cieľom tohto fondu konkrétne nie je zmierňovať predvídateľné dôsledky bilaterálnych dohôd, o ktorých sa práve rokuje;

Konvergencia

| 15. | domnieva sa, že miestne a regionálne orgány sú v súlade s inštitucionálnym rámcom každého členského štátu celkom oprávnené zapájať sa do vykonávania SPP v rámci prvého piliera, pretože zapojenie regionálnej úrovne môže umožniť lepšie nasmerovanie pomoci v závislosti od konkrétnych sociálnych, environmentálnych, agronomických a územných podmienok poľnohospodárstva, a tak zabezpečiť účinnejšie využitie fondov; |
| --- | --- |

15.

domnieva sa, že miestne a regionálne orgány sú v súlade s inštitucionálnym rámcom každého členského štátu celkom oprávnené zapájať sa do vykonávania SPP v rámci prvého piliera, pretože zapojenie regionálnej úrovne môže umožniť lepšie nasmerovanie pomoci v závislosti od konkrétnych sociálnych, environmentálnych, agronomických a územných podmienok poľnohospodárstva, a tak zabezpečiť účinnejšie využitie fondov;

| 16. | víta skutočnosť, že Komisia vo svojich návrhoch upustila od historických referenčných hodnôt, ktoré predstavovali nerovnomerný a nespravodlivý systém rozdelenia podpory medzi poľnohospodárov; |
| --- | --- |

16.

víta skutočnosť, že Komisia vo svojich návrhoch upustila od historických referenčných hodnôt, ktoré predstavovali nerovnomerný a nespravodlivý systém rozdelenia podpory medzi poľnohospodárov;

| 17. | domnieva sa však, že rozdelenie pomoci, ktoré navrhuje Komisia, je naďalej príliš nerovnomerné voči novým členským štátom a najmä pobaltským krajinám, v ktorých je výška priamej podpory najnižšia v rámci Európskej únie, a ľutuje, že Komisia neuvádza lehoty pre konvergenciu medzi členskými štátmi. Podmienky a z nich vyplývajúci harmonogram budú musieť zohľadniť výrobné náklady v každom členskom štáte; |
| --- | --- |

17.

domnieva sa však, že rozdelenie pomoci, ktoré navrhuje Komisia, je naďalej príliš nerovnomerné voči novým členským štátom a najmä pobaltským krajinám, v ktorých je výška priamej podpory najnižšia v rámci Európskej únie, a ľutuje, že Komisia neuvádza lehoty pre konvergenciu medzi členskými štátmi. Podmienky a z nich vyplývajúci harmonogram budú musieť zohľadniť výrobné náklady v každom členskom štáte;

| 18. | želá si, aby sa konvergencia základných platieb vo vnútri každého členského štátu realizovala postupne, avšak v rozumnej lehote, ktorá zohľadní rozdielne východiskové pozície jednotlivých členských štátov, a aby bola úplná konvergencia na európskej úrovni obsiahnutá v predbežnom časovom pláne; |
| --- | --- |

18.

želá si, aby sa konvergencia základných platieb vo vnútri každého členského štátu realizovala postupne, avšak v rozumnej lehote, ktorá zohľadní rozdielne východiskové pozície jednotlivých členských štátov, a aby bola úplná konvergencia na európskej úrovni obsiahnutá v predbežnom časovom pláne;

Znižovanie platieb a stropy

| 19. | žiada Komisiu, aby znížila stropy degresívnych platieb pre pomoc vo výške od 100 000 EUR so stropom 200 000 EUR na jeden poľnohospodársky podnik, pričom sa odpočítajú mzdy, ktoré boli skutočne vyplatené vrátane odmeny za prácu podnikateľovi; |
| --- | --- |

19.

žiada Komisiu, aby znížila stropy degresívnych platieb pre pomoc vo výške od 100 000 EUR so stropom 200 000 EUR na jeden poľnohospodársky podnik, pričom sa odpočítajú mzdy, ktoré boli skutočne vyplatené vrátane odmeny za prácu podnikateľovi;

| 20. | žiada Komisiu, aby prostriedky pochádzajúce z tohto postupného znižovania platieb mohli byť vyčlenené na opatrenia a činnosti, ktoré pre svoje územie stanoví každý členský štát; |
| --- | --- |

20.

žiada Komisiu, aby prostriedky pochádzajúce z tohto postupného znižovania platieb mohli byť vyčlenené na opatrenia a činnosti, ktoré pre svoje územie stanoví každý členský štát;

Viazanosť

| 21. | domnieva sa, že zachovanie viazanej podpory pre niektoré formy výroby alebo určitý počet zraniteľných regiónov je mimoriadne dôležité pre udržanie uspokojivej úrovne výroby a tvorby hodnôt; |
| --- | --- |

21.

domnieva sa, že zachovanie viazanej podpory pre niektoré formy výroby alebo určitý počet zraniteľných regiónov je mimoriadne dôležité pre udržanie uspokojivej úrovne výroby a tvorby hodnôt;

| 22. | žiada Komisiu, aby prijala také opatrenia, ktoré členským štátom umožnia poskytovať viazanú podporu poľnohospodárom a zároveň im umožnia, aby samé stanovili, ktoré poľnohospodárske odvetvia čelia určitým ťažkostiam a majú osobitný význam z ekonomických, sociálnych a environmentálnych dôvodov; takisto vyzýva Komisiu, aby posilnila nástroje viazanosti v oblastiach s prírodnými obmedzeniami, na ostrovoch a v najvzdialenejších oblastiach a zároveň zohľadnila okrem výrobkov uvedených v návrhu nariadenia aj poľnohospodárske výrobky určené pre odvetvia s oficiálnou značkou kvality vrátane ekologického poľnohospodárstva; |
| --- | --- |

22.

žiada Komisiu, aby prijala také opatrenia, ktoré členským štátom umožnia poskytovať viazanú podporu poľnohospodárom a zároveň im umožnia, aby samé stanovili, ktoré poľnohospodárske odvetvia čelia určitým ťažkostiam a majú osobitný význam z ekonomických, sociálnych a environmentálnych dôvodov; takisto vyzýva Komisiu, aby posilnila nástroje viazanosti v oblastiach s prírodnými obmedzeniami, na ostrovoch a v najvzdialenejších oblastiach a zároveň zohľadnila okrem výrobkov uvedených v návrhu nariadenia aj poľnohospodárske výrobky určené pre odvetvia s oficiálnou značkou kvality vrátane ekologického poľnohospodárstva;

| 23. | domnieva sa, že na zrealizovanie európskych stratégií stabilizácie poľnohospodárskych trhov bez vytvorenia umelých systémov podpory v rámci druhého piliera by bolo vhodné zaviesť opatrenia na riadenie rizík, ktoré bude potrebné z rozvoja vidieka odstrániť; |
| --- | --- |

23.

domnieva sa, že na zrealizovanie európskych stratégií stabilizácie poľnohospodárskych trhov bez vytvorenia umelých systémov podpory v rámci druhého piliera by bolo vhodné zaviesť opatrenia na riadenie rizík, ktoré bude potrebné z rozvoja vidieka odstrániť;

Poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie

| 24. | považuje za nevyhnutné, aby v európskom poľnohospodárstve došlo k zmene modelu výroby, ktorú si Komisia želá v rámci ekologizácie, avšak možnosti týkajúce sa ekologizácie sú príliš nepružné na to, aby priniesli riešenia prispôsobené miestnym a regionálnym podmienkam a optimálne prispeli k plneniu cieľov stratégie Európa 2020; |
| --- | --- |

24.

považuje za nevyhnutné, aby v európskom poľnohospodárstve došlo k zmene modelu výroby, ktorú si Komisia želá v rámci ekologizácie, avšak možnosti týkajúce sa ekologizácie sú príliš nepružné na to, aby priniesli riešenia prispôsobené miestnym a regionálnym podmienkam a optimálne prispeli k plneniu cieľov stratégie Európa 2020;

| 25. | domnieva sa, že prechod na udržateľný model výroby v európskom poľnohospodárstve, ako i jeho prispôsobenie sa klimatickým zmenám musí sprevádzať zvýšená podpora inovatívneho agronomického uplatnenia. Snaha Európskej únie vytvoriť inovatívne a udržateľné hospodárstvo si vyžaduje väčšiu synergiu medzi politikou v oblasti udržateľného poľnohospodárstva, rybného hospodárstva, klímy a energetiky, regionálnou politikou a výskumnou politikou. Výbor regiónov v tejto súvislosti zdôrazňuje význam výskumu v oblasti potravín a potenciál inovatívnych postupov v oblasti biotechnológií; |
| --- | --- |

25.

domnieva sa, že prechod na udržateľný model výroby v európskom poľnohospodárstve, ako i jeho prispôsobenie sa klimatickým zmenám musí sprevádzať zvýšená podpora inovatívneho agronomického uplatnenia. Snaha Európskej únie vytvoriť inovatívne a udržateľné hospodárstvo si vyžaduje väčšiu synergiu medzi politikou v oblasti udržateľného poľnohospodárstva, rybného hospodárstva, klímy a energetiky, regionálnou politikou a výskumnou politikou. Výbor regiónov v tejto súvislosti zdôrazňuje význam výskumu v oblasti potravín a potenciál inovatívnych postupov v oblasti biotechnológií;

| 26. | domnieva sa, že opatrenia navrhované Komisiou sú vzhľadom na svoj príliš všeobecný charakter neadekvátne, a preto žiada väčšiu mieru subsidiarity, aby tieto opatrenia čo možno najviac zohľadnili miestnu agronomickú, environmentálnu a sociálno-ekonomickú situáciu tým, že miestnym a regionálnym orgánom bude umožnené iniciovať a riadiť konkrétne agronomické a environmentálne opatrenia a zavádzať územné dohody, ktoré podpíšu spoločne s poľnohospodármi alebo ich zástupcami. Okrem toho sa nazdáva, že prostredníctvom rozsiahlej revízie možných druhov pomoci treba všetkým podnikom vytvoriť podmienky pre prístup; |
| --- | --- |

26.

domnieva sa, že opatrenia navrhované Komisiou sú vzhľadom na svoj príliš všeobecný charakter neadekvátne, a preto žiada väčšiu mieru subsidiarity, aby tieto opatrenia čo možno najviac zohľadnili miestnu agronomickú, environmentálnu a sociálno-ekonomickú situáciu tým, že miestnym a regionálnym orgánom bude umožnené iniciovať a riadiť konkrétne agronomické a environmentálne opatrenia a zavádzať územné dohody, ktoré podpíšu spoločne s poľnohospodármi alebo ich zástupcami. Okrem toho sa nazdáva, že prostredníctvom rozsiahlej revízie možných druhov pomoci treba všetkým podnikom vytvoriť podmienky pre prístup;

| 27. | domnieva sa, že poľnohospodári, ktorí získali členskými štátmi uznané agronomické a environmentálne značky, musia mať možnosť v plnej miere využívať podporu v oblasti ekologizácie, ak požiadavky získania týchto značiek budú prísne a Komisia ich oficiálne uzná, aby sa tak zabezpečili rovnaké požiadavky vo všetkých členských štátoch; |
| --- | --- |

27.

domnieva sa, že poľnohospodári, ktorí získali členskými štátmi uznané agronomické a environmentálne značky, musia mať možnosť v plnej miere využívať podporu v oblasti ekologizácie, ak požiadavky získania týchto značiek budú prísne a Komisia ich oficiálne uzná, aby sa tak zabezpečili rovnaké požiadavky vo všetkých členských štátoch;

| 28. | domnieva sa, že hranica 7 % poľnohospodárskej pôdy na podnik, ktorá sa má vyčleniť na oblasti ekologického záujmu a ktorá bude takto neproduktívna, sa v niektorých prípadoch môže zdať príliš vysoká, a preto žiada Komisiu, aby zaviedla určitú pružnosť a aby regióny mali možnosť stanoviť podmienky implementácie v závislosti od ich miestnych osobitostí vrátane možnosti začleniť oblasti trvalých pasienkov; |
| --- | --- |

28.

domnieva sa, že hranica 7 % poľnohospodárskej pôdy na podnik, ktorá sa má vyčleniť na oblasti ekologického záujmu a ktorá bude takto neproduktívna, sa v niektorých prípadoch môže zdať príliš vysoká, a preto žiada Komisiu, aby zaviedla určitú pružnosť a aby regióny mali možnosť stanoviť podmienky implementácie v závislosti od ich miestnych osobitostí vrátane možnosti začleniť oblasti trvalých pasienkov;

| 29. | žiada Komisiu, aby prostredníctvom vhodných nástrojov navrhla prijatie opatrení na zavedenie „bielkovinového plánu“ na európskej úrovni, aby sa podporil rozvoj bielkovinových plodín a strukovín s cieľom zabezpečiť pri chove európskeho dobytka nezávislosť v zásobovaní bielkovinami, obmedziť používanie syntetických dusíkatých hnojív a zlepšiť úrodnosť pôdy; |
| --- | --- |

29.

žiada Komisiu, aby prostredníctvom vhodných nástrojov navrhla prijatie opatrení na zavedenie „bielkovinového plánu“ na európskej úrovni, aby sa podporil rozvoj bielkovinových plodín a strukovín s cieľom zabezpečiť pri chove európskeho dobytka nezávislosť v zásobovaní bielkovinami, obmedziť používanie syntetických dusíkatých hnojív a zlepšiť úrodnosť pôdy;

| 30. | žiada Komisiu, aby zmenila definíciu trvalých pasienkov uvedenú v návrhu a aby zachovala jej v súčasnosti platnú definíciu bez odkazu na prevahu tráv; |
| --- | --- |

30.

žiada Komisiu, aby zmenila definíciu trvalých pasienkov uvedenú v návrhu a aby zachovala jej v súčasnosti platnú definíciu bez odkazu na prevahu tráv;

„Oblasti s prírodnými obmedzeniami“

| 31. | žiada, aby všetky členské štáty zaviedli povinné uplatňovanie nástroja na podporu oblastí s osobitnými prírodnými prekážkami. Tento nástroj by predstavoval tretiu samostatnú úroveň a slúžil by ako doplnok k základnej platbe a k podpore ekologizácie; |
| --- | --- |

31.

žiada, aby všetky členské štáty zaviedli povinné uplatňovanie nástroja na podporu oblastí s osobitnými prírodnými prekážkami. Tento nástroj by predstavoval tretiu samostatnú úroveň a slúžil by ako doplnok k základnej platbe a k podpore ekologizácie;

| 32. | žiada, aby členské štáty mohli využívať nástroj na podporu oblastí s osobitnými prírodnými prekážkami do výšky 10 % ročného vnútroštátneho stropu; |
| --- | --- |

32.

žiada, aby členské štáty mohli využívať nástroj na podporu oblastí s osobitnými prírodnými prekážkami do výšky 10 % ročného vnútroštátneho stropu;

| 33. | žiada, aby sa v súlade s predchádzajúcimi odporúčaniami Výboru regiónov (2) rozšírila definícia oblastí s prírodnými alebo inými osobitnými obmedzeniami o kritériá územnej súdržnosti a územného plánovania s cieľom zohľadniť izoláciu alebo prístup k infraštruktúram a zraniteľnosť ekosystémov; |
| --- | --- |

33.

žiada, aby sa v súlade s predchádzajúcimi odporúčaniami Výboru regiónov (2) rozšírila definícia oblastí s prírodnými alebo inými osobitnými obmedzeniami o kritériá územnej súdržnosti a územného plánovania s cieľom zohľadniť izoláciu alebo prístup k infraštruktúram a zraniteľnosť ekosystémov;

Založenie poľnohospodárskeho podniku

| 34. | domnieva sa, že návrh Komisie na špecifickú pomoc, ktorá bude dopĺňať základné platby a ktorá je určená mladým poľnohospodárom, je krokom správnym smerom, avšak je nedostatočný a mal by sa považovať za nepovinné opatrenie; |
| --- | --- |

34.

domnieva sa, že návrh Komisie na špecifickú pomoc, ktorá bude dopĺňať základné platby a ktorá je určená mladým poľnohospodárom, je krokom správnym smerom, avšak je nedostatočný a mal by sa považovať za nepovinné opatrenie;

| 35. | žiada Komisiu, aby aktívne podporovala zakladanie poľnohospodárskych podnikov; |
| --- | --- |

35.

žiada Komisiu, aby aktívne podporovala zakladanie poľnohospodárskych podnikov;

| 36. | domnieva sa, že problém so založením poľnohospodárskeho podniku v prevažnej miere súvisí s ťažkosťami pri získavaní poľnohospodárskej pôdy a bankového úveru, a preto žiada, aby boli členské štáty v súlade so zásadou subsidiarity nabádané na zavádzanie opatrení, ktoré zaručia prístup k poľnohospodárskej pôde a bankovému úveru; |
| --- | --- |

36.

domnieva sa, že problém so založením poľnohospodárskeho podniku v prevažnej miere súvisí s ťažkosťami pri získavaní poľnohospodárskej pôdy a bankového úveru, a preto žiada, aby boli členské štáty v súlade so zásadou subsidiarity nabádané na zavádzanie opatrení, ktoré zaručia prístup k poľnohospodárskej pôde a bankovému úveru;

Aktívny poľnohospodár a malý poľnohospodár

| 37. | žiada Komisiu, aby presnejšie vymedzila pojem „aktívny poľnohospodár“, aby sa priame platby neposkytovali fyzickým alebo právnickým osobám, ktoré sa nezúčastňujú na správe a činnostiach poľnohospodárskeho podniku; |
| --- | --- |

37.

žiada Komisiu, aby presnejšie vymedzila pojem „aktívny poľnohospodár“, aby sa priame platby neposkytovali fyzickým alebo právnickým osobám, ktoré sa nezúčastňujú na správe a činnostiach poľnohospodárskeho podniku;

| 38. | považuje za relevantný návrh Komisie uznať špecifický štatút malých poľnohospodárov, pretože vo viacerých krajinách EÚ sa poľnohospodárstvo veľmi výraznou mierou podieľa na zamestnanosti na vidieku, a domnieva sa, že tento režim prispieva k zjednodušeniu SPP, avšak želal by si, aby sa minimálna výška podpory zvýšila na 1 000 EUR; |
| --- | --- |

38.

považuje za relevantný návrh Komisie uznať špecifický štatút malých poľnohospodárov, pretože vo viacerých krajinách EÚ sa poľnohospodárstvo veľmi výraznou mierou podieľa na zamestnanosti na vidieku, a domnieva sa, že tento režim prispieva k zjednodušeniu SPP, avšak želal by si, aby sa minimálna výška podpory zvýšila na 1 000 EUR;

Rozvoj vidieka

| 39. | víta návrh spoločného strategického rámca pre všetky štrukturálne fondy vrátane EPFRV; |
| --- | --- |

39.

víta návrh spoločného strategického rámca pre všetky štrukturálne fondy vrátane EPFRV;

| 40. | domnieva sa, že zavedenie spoločného strategického rámca môže byť príležitosťou na to, aby sa vymedzenie oblastí uplatňované v oblasti politiky súdržnosti rozšírilo na oblasť rozvoja vidieka. Týmto rozšírením by sa dosiahlo lepšie zosúladenie úrovní spolufinancovania. Preto žiada Komisiu, aby preskúmala dôsledky tohto rozšírenia; |
| --- | --- |

40.

domnieva sa, že zavedenie spoločného strategického rámca môže byť príležitosťou na to, aby sa vymedzenie oblastí uplatňované v oblasti politiky súdržnosti rozšírilo na oblasť rozvoja vidieka. Týmto rozšírením by sa dosiahlo lepšie zosúladenie úrovní spolufinancovania. Preto žiada Komisiu, aby preskúmala dôsledky tohto rozšírenia;

| 41. | domnieva sa, že snaha Komisie začleniť rozvoj vidieka do stratégie Európa 2020, a najmä zaradiť ho ako súčasť nového strategického rámca spolu s EFRR, ESF, Kohéznym fondom a Európskym fondom pre námorné otázky a rybné hospodárstvo ponúka príležitosť pre harmonický a integrovaný rozvoj vidieckych oblastí. Vo viacerých členských štátoch Európskej únie nie je možné vnímať vidiecke oblasti len ako poľnohospodárske oblasti, pretože sú zároveň aj miestom pre malé obchodné činnosti a bývanie; |
| --- | --- |

41.

domnieva sa, že snaha Komisie začleniť rozvoj vidieka do stratégie Európa 2020, a najmä zaradiť ho ako súčasť nového strategického rámca spolu s EFRR, ESF, Kohéznym fondom a Európskym fondom pre námorné otázky a rybné hospodárstvo ponúka príležitosť pre harmonický a integrovaný rozvoj vidieckych oblastí. Vo viacerých členských štátoch Európskej únie nie je možné vnímať vidiecke oblasti len ako poľnohospodárske oblasti, pretože sú zároveň aj miestom pre malé obchodné činnosti a bývanie;

| 42. | domnieva sa preto, že je rozhodujúce, aby sa na jednej strane na rozvoj miestnej infraštruktúry vo vidieckych oblastiach vyčlenili adekvátne prostriedky z EPFRV, a na druhej strane zabezpečil miestnym samosprávam prístup k prostriedkom politiky súdržnosti z EFRP v rámci všeobecnej politiky rozvoja vidieka; |
| --- | --- |

42.

domnieva sa preto, že je rozhodujúce, aby sa na jednej strane na rozvoj miestnej infraštruktúry vo vidieckych oblastiach vyčlenili adekvátne prostriedky z EPFRV, a na druhej strane zabezpečil miestnym samosprávam prístup k prostriedkom politiky súdržnosti z EFRP v rámci všeobecnej politiky rozvoja vidieka;

| 43. | zastáva názor, že definícia znevýhodnených oblastí by sa mala zakladať na spoločných a porovnateľných objektívnych kritériách v celej Európskej únii. Domnieva sa, že je preto potrebné vychádzať z novej definície znevýhodnených oblastí, ktorá sa však musí rozšíriť na iné kritériá, aby reagovala na potreby a osobitosti vidieckych oblastí na európskej úrovni; |
| --- | --- |

43.

zastáva názor, že definícia znevýhodnených oblastí by sa mala zakladať na spoločných a porovnateľných objektívnych kritériách v celej Európskej únii. Domnieva sa, že je preto potrebné vychádzať z novej definície znevýhodnených oblastí, ktorá sa však musí rozšíriť na iné kritériá, aby reagovala na potreby a osobitosti vidieckych oblastí na európskej úrovni;

| 44. | konštatuje, že šesť uvedených priorít sa zdá byť vo vzájomnom nesúlade a v nesúlade s 11 tematickými cieľmi nariadenia o spoločných ustanoveniach a že táto nová štruktúra sa ani nezhoduje so štruktúrou súčasného nariadenia, ktorá je založená na štyroch pilieroch, ani neuľahčuje integrovaný prístup spolu s ostatnými fondmi v rámci spoločného strategického rámca; |
| --- | --- |

44.

konštatuje, že šesť uvedených priorít sa zdá byť vo vzájomnom nesúlade a v nesúlade s 11 tematickými cieľmi nariadenia o spoločných ustanoveniach a že táto nová štruktúra sa ani nezhoduje so štruktúrou súčasného nariadenia, ktorá je založená na štyroch pilieroch, ani neuľahčuje integrovaný prístup spolu s ostatnými fondmi v rámci spoločného strategického rámca;

| 45. | žiada preto Komisiu, aby vypracovala európsku stratégiu rozvoja vidieka, ktorú si každý členský štát bude môcť na regionálnej úrovni prispôsobiť v rámci dohôd o partnerstve; |
| --- | --- |

45.

žiada preto Komisiu, aby vypracovala európsku stratégiu rozvoja vidieka, ktorú si každý členský štát bude môcť na regionálnej úrovni prispôsobiť v rámci dohôd o partnerstve;

| 46. | podporuje možnosť presunu až 10 % prostriedkov z prvého do druhého piliera; |
| --- | --- |

46.

podporuje možnosť presunu až 10 % prostriedkov z prvého do druhého piliera;

| 47. | víta, že nové nariadenie o spoločných ustanoveniach stanovuje spoločné pravidlá pre EPFRV, EFRR, ESF, Kohézny fond a Európsky fond pre námorné otázky a rybné hospodárstvo, a považuje túto skutočnosť za významný krok vpred, ktorým sa zabezpečí integrovaný územný prístup súčasne vo všetkých týchto fondoch; |
| --- | --- |

47.

víta, že nové nariadenie o spoločných ustanoveniach stanovuje spoločné pravidlá pre EPFRV, EFRR, ESF, Kohézny fond a Európsky fond pre námorné otázky a rybné hospodárstvo, a považuje túto skutočnosť za významný krok vpred, ktorým sa zabezpečí integrovaný územný prístup súčasne vo všetkých týchto fondoch;

| 48. | považuje za rozhodujúce, aby sa nariadenie o rozvoji vidieka podieľalo na dynamike zamestnanosti v nepoľnohospodárskych vidieckych oblastiach, ale zároveň považuje za rozhodujúce zohľadniť otázky vidieka vo všetkých štrukturálnych fondoch, a je znepokojený vývojom podpory, ktorú EÚ vyčlenila pre vidiecke oblasti, ktoré sa v novom nariadení o EFRR neuvádzajú; |
| --- | --- |

48.

považuje za rozhodujúce, aby sa nariadenie o rozvoji vidieka podieľalo na dynamike zamestnanosti v nepoľnohospodárskych vidieckych oblastiach, ale zároveň považuje za rozhodujúce zohľadniť otázky vidieka vo všetkých štrukturálnych fondoch, a je znepokojený vývojom podpory, ktorú EÚ vyčlenila pre vidiecke oblasti, ktoré sa v novom nariadení o EFRR neuvádzajú;

| 49. | považuje za nevhodné začleniť mechanizmus manažmentu rizika do vidieckeho rozvoja, a žiada preto Komisiu, aby toto opatrenie z nariadenia vypustila a namiesto toho uprednostnila regulačné opatrenia v prvom pilieri; |
| --- | --- |

49.

považuje za nevhodné začleniť mechanizmus manažmentu rizika do vidieckeho rozvoja, a žiada preto Komisiu, aby toto opatrenie z nariadenia vypustila a namiesto toho uprednostnila regulačné opatrenia v prvom pilieri;

| 50. | obzvlášť víta skutočnosť, že ustanovenia programu LEADER sa teraz rozšírili tak, aby pokrývali aj ostatné fondy prostredníctvom nového prístupu o miestnom rozvoji riadenom miestnymi subjektmi, ktorý zabezpečí integrovanú realizáciu stratégií miestneho rozvoja a bude sa opierať o najvhodnejšie fondy; |
| --- | --- |

50.

obzvlášť víta skutočnosť, že ustanovenia programu LEADER sa teraz rozšírili tak, aby pokrývali aj ostatné fondy prostredníctvom nového prístupu o miestnom rozvoji riadenom miestnymi subjektmi, ktorý zabezpečí integrovanú realizáciu stratégií miestneho rozvoja a bude sa opierať o najvhodnejšie fondy;

| 51. | upozorňuje na osobitnú úlohu, ktorú zohrávajú poľnohospodári a vidiecke oblasti v prímestských oblastiach pri podpore riešení, ktoré spĺňajú ciele stratégie Európa 2020, a domnieva sa, že prímestské poľnohospodárske oblasti sa vyznačujú špecifickými výhodami a nevýhodami, ktoré odôvodňujú zavedenie tematických čiastkových programov v druhom pilieri; |
| --- | --- |

51.

upozorňuje na osobitnú úlohu, ktorú zohrávajú poľnohospodári a vidiecke oblasti v prímestských oblastiach pri podpore riešení, ktoré spĺňajú ciele stratégie Európa 2020, a domnieva sa, že prímestské poľnohospodárske oblasti sa vyznačujú špecifickými výhodami a nevýhodami, ktoré odôvodňujú zavedenie tematických čiastkových programov v druhom pilieri;

Riadenie

| 52. | považuje za rozhodujúce, aby pri implementácii nariadenia o rozvoji vidieka miestne a regionálne orgány ako spolufinancovatelia zohrávali ústrednú úlohu ako partneri riadiacich orgánov, pretože pri využívaní prostriedkov z európskych fondov je prístup založený na územnom miestnom a regionálnom projekte účinnejší a výkonnejší; |
| --- | --- |

52.

považuje za rozhodujúce, aby pri implementácii nariadenia o rozvoji vidieka miestne a regionálne orgány ako spolufinancovatelia zohrávali ústrednú úlohu ako partneri riadiacich orgánov, pretože pri využívaní prostriedkov z európskych fondov je prístup založený na územnom miestnom a regionálnom projekte účinnejší a výkonnejší;

| 53. | domnieva sa, že zavedenie rámca viacúrovňového riadenia (európska, národná a regionálna úroveň) je nevyhnutným predpokladom na to, aby reforma SPP po roku 2013 mohla byť úspešná; |
| --- | --- |

53.

domnieva sa, že zavedenie rámca viacúrovňového riadenia (európska, národná a regionálna úroveň) je nevyhnutným predpokladom na to, aby reforma SPP po roku 2013 mohla byť úspešná;

| 54. | žiada, aby do prípravy dohôd o partnerstve boli v plnej miere zapojení aj zástupcovia vidieckych oblastí; |
| --- | --- |

54.

žiada, aby do prípravy dohôd o partnerstve boli v plnej miere zapojení aj zástupcovia vidieckych oblastí;

| 55. | domnieva sa, že možnosť zaviesť čiastkové programy pre špecifické oblasti ako horské oblasti, ostrovné regióny alebo pre špecifické sektory je zaujímavý návrh, avšak skutočným prínosom bude iba vtedy, ak budú tieto programy zároveň stanovené v pravidlách štrukturálnych fondov, aby sa séria opatrení v oblasti územného rozvoja rozšírila na všetky európske nástroje financovania, a ak do týchto podprogramov budú zapojené miestne a regionálne orgány; |
| --- | --- |

55.

domnieva sa, že možnosť zaviesť čiastkové programy pre špecifické oblasti ako horské oblasti, ostrovné regióny alebo pre špecifické sektory je zaujímavý návrh, avšak skutočným prínosom bude iba vtedy, ak budú tieto programy zároveň stanovené v pravidlách štrukturálnych fondov, aby sa séria opatrení v oblasti územného rozvoja rozšírila na všetky európske nástroje financovania, a ak do týchto podprogramov budú zapojené miestne a regionálne orgány;

| 56. | žiada, aby vo Výbore pre rozvoj vidieka, ktorý pomáha Komisii pri prijímaní delegovaných aktov, bol jeden zástupca miestnych a regionálnych orgánov. Zo všeobecnejšieho hľadiska žiada prehodnotenie zloženia poradných skupín generálneho riaditeľstva pre poľnohospodárstvo a vidiek, aby bol vidiek v týchto skupinách lepšie zastúpený; |
| --- | --- |

56.

žiada, aby vo Výbore pre rozvoj vidieka, ktorý pomáha Komisii pri prijímaní delegovaných aktov, bol jeden zástupca miestnych a regionálnych orgánov. Zo všeobecnejšieho hľadiska žiada prehodnotenie zloženia poradných skupín generálneho riaditeľstva pre poľnohospodárstvo a vidiek, aby bol vidiek v týchto skupinách lepšie zastúpený;

Rozpočet

| 57. | domnieva sa, že rozpočet na obdobie 2014 – 2020 vo výške 435,6 miliárd EUR určený vo viacročnom finančnom rámci na SPP ako integrovanú politiku, sa musí udržať v reálnych hodnotách tak pre „prvý pilier“, ako aj pre „druhý pilier“, a to vzhľadom na závažné výzvy, ktorým bude agropotravinársky sektor čeliť v budúcich rokoch; |
| --- | --- |

57.

domnieva sa, že rozpočet na obdobie 2014 – 2020 vo výške 435,6 miliárd EUR určený vo viacročnom finančnom rámci na SPP ako integrovanú politiku, sa musí udržať v reálnych hodnotách tak pre „prvý pilier“, ako aj pre „druhý pilier“, a to vzhľadom na závažné výzvy, ktorým bude agropotravinársky sektor čeliť v budúcich rokoch;

| 58. | vyjadruje však znepokojenie v súvislosti s verejným dlhom na európskej úrovni a s hrozbou pre rozpočet budúcej spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorá by z toho mohla vyplynúť, a domnieva sa, že o to dôležitejšie je zachovanie financovania SPP na vysokej úrovni. |
| --- | --- |

58.

vyjadruje však znepokojenie v súvislosti s verejným dlhom na európskej úrovni a s hrozbou pre rozpočet budúcej spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorá by z toho mohla vyplynúť, a domnieva sa, že o to dôležitejšie je zachovanie financovania SPP na vysokej úrovni.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

COM(2011) 626 final/2

Pozmeňovací návrh 1

Zmena článku 21 ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3.   Pri koncipovaní svojich stratégií členské štáty vypracujú zoznam výrobkov sektora ovocia a zeleniny, spracovaného ovocia a zeleniny a banánov, ktoré budú oprávnené v rámci ich príslušných programov. Tento zoznam však neobsahuje výrobky vylúčené opatreniami, ktoré Komisia prijala prostredníctvom delegovaných aktov podľa článku 22 ods. 2 písm. a). Členské štáty pri výbere svojich výrobkov vychádzajú z objektívnych kritérií, medzi ktoré môže patriť sezónnosť, dostupnosť výrobkov alebo environmentálne otázky. V tejto súvislosti členské štáty môžu uprednostniť výrobky pochádzajúce z Únie. | 3.   Pri koncipovaní svojich stratégií členské štáty vypracujú zoznam výrobkov sektora ovocia a zeleniny, spracovaného ovocia a zeleniny a banánov, ktoré budú oprávnené v rámci ich príslušných programov. Tento zoznam však neobsahuje výrobky vylúčené opatreniami, ktoré Komisia prijala prostredníctvom delegovaných aktov podľa článku 22 ods. 2 písm. a). Členské štáty pri výbere svojich výrobkov vychádzajú z objektívnych kritérií, medzi ktoré môže patriť sezónnosť, dostupnosť výrobkov alebo environmentálne otázky. V tejto súvislosti z Únie. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

3.   Pri koncipovaní svojich stratégií členské štáty vypracujú zoznam výrobkov sektora ovocia a zeleniny, spracovaného ovocia a zeleniny a banánov, ktoré budú oprávnené v rámci ich príslušných programov. Tento zoznam však neobsahuje výrobky vylúčené opatreniami, ktoré Komisia prijala prostredníctvom delegovaných aktov podľa článku 22 ods. 2 písm. a). Členské štáty pri výbere svojich výrobkov vychádzajú z objektívnych kritérií, medzi ktoré môže patriť sezónnosť, dostupnosť výrobkov alebo environmentálne otázky. V tejto súvislosti členské štáty môžu uprednostniť výrobky pochádzajúce z Únie.

3.   Pri koncipovaní svojich stratégií členské štáty vypracujú zoznam výrobkov sektora ovocia a zeleniny, spracovaného ovocia a zeleniny a banánov, ktoré budú oprávnené v rámci ich príslušných programov. Tento zoznam však neobsahuje výrobky vylúčené opatreniami, ktoré Komisia prijala prostredníctvom delegovaných aktov podľa článku 22 ods. 2 písm. a). Členské štáty pri výbere svojich výrobkov vychádzajú z objektívnych kritérií, medzi ktoré môže patriť sezónnosť, dostupnosť výrobkov alebo environmentálne otázky. V tejto súvislosti z Únie.

Zdôvodnenie

Ide o uplatňovanie preferenčného systému Spoločenstva, v rámci ktorého sa uprednostňuje európska produkcia pred produkciou z tretích krajín.

Pozmeňovací návrh 2

Vložiť nový bod pred článok 101

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Viaceré odborné štúdie poukazujú na to, že upustením od výsadbových práv (Etude sur les impacts socio-économiques et territoriaux de la libéralisation des droits de plantations viticoles – Štúdia o sociálno-ekonomickom a územnom dosahu liberalizácie výsadbových práv vo vinohradníctve, AREV – MOISA, marec 2012) a kvót sa výroba sústredí do určitých oblastí, čo bude viesť k hospodárskym, územným a environmentálnym dôsledkom, ktoré Komisia nesprávne vyhodnotila.

Pozmeňovací návrh 3

Zmena článku 108 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 108
  Medziodvetvové organizácie
  1.   Členské štáty na požiadanie uznajú medziodvetvové organizácie v ktoromkoľvek sektore uvedenom v článku 1 ods. 2, ktoré:






  a) | sú zložené zo zástupcov hospodárskych činností spojených s výrobou výrobkov z jedného alebo viacerých sektorov, obchodom s nimi a/alebo ich spracovaním; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 108

Medziodvetvové organizácie

1.   Členské štáty na požiadanie uznajú medziodvetvové organizácie v ktoromkoľvek sektore uvedenom v článku 1 ods. 2, ktoré:

a)

sú zložené zo zástupcov hospodárskych činností spojených s výrobou výrobkov z jedného alebo viacerých sektorov, obchodom s nimi a/alebo ich spracovaním;

| b) | sa zriadili z podnetu všetkých alebo niektorých organizácií alebo združení, ktoré ich tvoria; |
| --- | --- |

b)

sa zriadili z podnetu všetkých alebo niektorých organizácií alebo združení, ktoré ich tvoria;

| c) | majú osobitné určenie, ktoré môže zahŕňať aspoň jeden z týchto cieľov:






  i) | zlepšovanie vedomostí a transparentnosť výroby a trhu a to aj uverejňovaním štatistických údajov o cenách, objemoch a trvaní zmlúv, ktoré už boli uzatvorené, a poskytovaním analýzy možného budúceho vývoja trhu na regionálnej alebo vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- | --- |

c)

majú osobitné určenie, ktoré môže zahŕňať aspoň jeden z týchto cieľov:

i)

zlepšovanie vedomostí a transparentnosť výroby a trhu a to aj uverejňovaním štatistických údajov o cenách, objemoch a trvaní zmlúv, ktoré už boli uzatvorené, a poskytovaním analýzy možného budúceho vývoja trhu na regionálnej alebo vnútroštátnej úrovni;

| ii) | pomoc pri zlepšení koordinácie spôsobu, akým sa výrobky umiestňujú na trh, najmä prostredníctvom výskumu a trhových štúdií; |
| --- | --- |

ii)

pomoc pri zlepšení koordinácie spôsobu, akým sa výrobky umiestňujú na trh, najmä prostredníctvom výskumu a trhových štúdií;

| iii) | vypracovanie štandardných vzorov zmlúv, ktoré sú zlučiteľné s pravidlami Únie; |
| --- | --- |

iii)

vypracovanie štandardných vzorov zmlúv, ktoré sú zlučiteľné s pravidlami Únie;

| iv) | intenzívnejšie využívanie potenciálu výrobkov; |
| --- | --- |

iv)

intenzívnejšie využívanie potenciálu výrobkov;

| v) | poskytovanie informácií a uskutočňovanie výskumu, ktorý je potrebný na racionalizáciu, zlepšenie a prispôsobenie výroby na výrobky, ktoré viac vyhovujú požiadavkám trhu a chuti a očakávaniam spotrebiteľov, najmä pokiaľ ide o kvalitu výrobku, vrátane osobitných vlastností výrobkov s chráneným označením pôvodu alebo chráneným zemepisným označením, a ochranu životného prostredia; |
| --- | --- |

v)

poskytovanie informácií a uskutočňovanie výskumu, ktorý je potrebný na racionalizáciu, zlepšenie a prispôsobenie výroby na výrobky, ktoré viac vyhovujú požiadavkám trhu a chuti a očakávaniam spotrebiteľov, najmä pokiaľ ide o kvalitu výrobku, vrátane osobitných vlastností výrobkov s chráneným označením pôvodu alebo chráneným zemepisným označením, a ochranu životného prostredia;

| vi) | hľadanie spôsobov ako obmedziť používanie veterinárnych prípravkov alebo prípravkov na ochranu rastlín a iných vstupov a zaistiť kvalitu výrobkov a ochranu pôdy a vody; |
| --- | --- |

vi)

hľadanie spôsobov ako obmedziť používanie veterinárnych prípravkov alebo prípravkov na ochranu rastlín a iných vstupov a zaistiť kvalitu výrobkov a ochranu pôdy a vody;

| vii) | vývoj metód a nástrojov na zlepšovanie kvality výrobkov vo všetkých fázach výroby a marketingu; |
| --- | --- |

vii)

vývoj metód a nástrojov na zlepšovanie kvality výrobkov vo všetkých fázach výroby a marketingu;

| viii) | využívanie potenciálu ekologického poľnohospodárstva a ochrana a podpora takého poľnohospodárstva, ako aj označení pôvodu, označení kvality a zemepisných označení; |
| --- | --- |

viii)

využívanie potenciálu ekologického poľnohospodárstva a ochrana a podpora takého poľnohospodárstva, ako aj označení pôvodu, označení kvality a zemepisných označení;

| ix) | podpora a vykonávanie integrovanej udržateľnej výroby alebo iných environmentálne vhodných spôsobov výroby; |
| --- | --- |

ix)

podpora a vykonávanie integrovanej udržateľnej výroby alebo iných environmentálne vhodných spôsobov výroby;

| x) | podpora zdravej konzumácie výrobkov a informovanie o nebezpečenstve spojenom s rizikovými spotrebiteľskými modelmi; |
| --- | --- |

x)

podpora zdravej konzumácie výrobkov a informovanie o nebezpečenstve spojenom s rizikovými spotrebiteľskými modelmi;

| xi) | realizácia propagačných akcií, osobitne v tretích krajinách. |
| --- | --- |

xi)

realizácia propagačných akcií, osobitne v tretích krajinách.

Článok 108

Medziodvetvové organizácie

1.   Členské štáty na požiadanie uznajú medziodvetvové organizácie v ktoromkoľvek sektore uvedenom v článku 1 ods. 2, ktoré:

| a) | sú zložené zo zástupcov hospodárskych činností spojených s výrobou výrobkov z jedného alebo viacerých sektorov, obchodom s nimi a/alebo ich spracovaním; |
| --- | --- |

a)

sú zložené zo zástupcov hospodárskych činností spojených s výrobou výrobkov z jedného alebo viacerých sektorov, obchodom s nimi a/alebo ich spracovaním;

| b) | sa zriadili z podnetu všetkých alebo niektorých organizácií alebo združení, ktoré ich tvoria; |
| --- | --- |

b)

sa zriadili z podnetu všetkých alebo niektorých organizácií alebo združení, ktoré ich tvoria;

| c) | majú osobitné určenie, ktoré môže zahŕňať aspoň jeden z týchto cieľov:






  i) | zlepšovanie vedomostí a transparentnosť výroby a trhu a to aj uverejňovaním štatistických údajov o cenách, objemoch a trvaní zmlúv, ktoré už boli uzatvorené, a poskytovaním analýzy možného budúceho vývoja trhu na regionálnej alebo vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- | --- |

c)

majú osobitné určenie, ktoré môže zahŕňať aspoň jeden z týchto cieľov:

i)

zlepšovanie vedomostí a transparentnosť výroby a trhu a to aj uverejňovaním štatistických údajov o cenách, objemoch a trvaní zmlúv, ktoré už boli uzatvorené, a poskytovaním analýzy možného budúceho vývoja trhu na regionálnej alebo vnútroštátnej úrovni;

| ii) | pomoc pri zlepšení koordinácie spôsobu, akým sa výrobky umiestňujú na trh, najmä prostredníctvom výskumu a trhových štúdií, ; |
| --- | --- |

ii)

pomoc pri zlepšení koordinácie spôsobu, akým sa výrobky umiestňujú na trh, najmä prostredníctvom výskumu a trhových štúdií, ;

| iii) | vypracovanie štandardných vzorov zmlúv, ktoré sú zlučiteľné s pravidlami Únie; |
| --- | --- |

iii)

vypracovanie štandardných vzorov zmlúv, ktoré sú zlučiteľné s pravidlami Únie;

| iv) | intenzívnejšie využívanie potenciálu výrobkov; |
| --- | --- |

iv)

intenzívnejšie využívanie potenciálu výrobkov;

| v) | poskytovanie informácií a uskutočňovanie výskumu, ktorý je potrebný na racionalizáciu, zlepšenie a prispôsobenie výroby na výrobky, ktoré viac vyhovujú požiadavkám trhu a chuti a očakávaniam spotrebiteľov, najmä pokiaľ ide o kvalitu výrobku, vrátane osobitných vlastností výrobkov s chráneným označením pôvodu alebo chráneným zemepisným označením, a ochranu životného prostredia; |
| --- | --- |

v)

poskytovanie informácií a uskutočňovanie výskumu, ktorý je potrebný na racionalizáciu, zlepšenie a prispôsobenie výroby na výrobky, ktoré viac vyhovujú požiadavkám trhu a chuti a očakávaniam spotrebiteľov, najmä pokiaľ ide o kvalitu výrobku, vrátane osobitných vlastností výrobkov s chráneným označením pôvodu alebo chráneným zemepisným označením, a ochranu životného prostredia;

| vi) | hľadanie spôsobov ako obmedziť používanie veterinárnych prípravkov alebo prípravkov na ochranu rastlín a iných vstupov a zaistiť kvalitu výrobkov a ochranu pôdy a vody; |
| --- | --- |

vi)

hľadanie spôsobov ako obmedziť používanie veterinárnych prípravkov alebo prípravkov na ochranu rastlín a iných vstupov a zaistiť kvalitu výrobkov a ochranu pôdy a vody;

| vii) | vývoj metód a nástrojov na zlepšovanie kvality výrobkov vo všetkých fázach výroby a marketingu; |
| --- | --- |

vii)

vývoj metód a nástrojov na zlepšovanie kvality výrobkov vo všetkých fázach výroby a marketingu;

| viii) | využívanie potenciálu ekologického poľnohospodárstva a ochrana a podpora takého poľnohospodárstva, ako aj označení pôvodu, označení kvality a zemepisných označení; |
| --- | --- |

viii)

využívanie potenciálu ekologického poľnohospodárstva a ochrana a podpora takého poľnohospodárstva, ako aj označení pôvodu, označení kvality a zemepisných označení;

| ix) | podpora a vykonávanie integrovanej udržateľnej výroby alebo iných environmentálne vhodných spôsobov výroby; |
| --- | --- |

ix)

podpora a vykonávanie integrovanej udržateľnej výroby alebo iných environmentálne vhodných spôsobov výroby;

| x) | podpora zdravej konzumácie výrobkov a informovanie o nebezpečenstve spojenom s rizikovými spotrebiteľskými modelmi; |
| --- | --- |

x)

podpora zdravej konzumácie výrobkov a informovanie o nebezpečenstve spojenom s rizikovými spotrebiteľskými modelmi;

| xi) | realizácia propagačných akcií. |
| --- | --- |

xi)

realizácia propagačných akcií.

Zdôvodnenie

Je nevyhnutné, aby mal trh k dispozícii porovnanie cien, do ktorých sú zahrnuté rozličné faktory, hoci to samozrejme nemá byť povinný záväzok. Propagácia poľnohospodárskych výrobkov pochádzajúcich z Únie by sa nemala uprednostňovať pri propagácii v tretích krajinách, pretože je nevyhnutné ju uskutočňovať aj na vnútornom trhu Únie, kde existuje tlak na ponuku výrobkov dovážaných z tretích krajín.

Pozmeňovací návrh 4

Zmena článku 112

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 112
  Opatrenia na uľahčenie prispôsobenia ponuky požiadavkám trhu
  Vzhľadom na potrebu povzbudzovať činnosť organizácií uvedených v článkoch 106 až 108 zameranú na uľahčenie prispôsobenia ponuky požiadavkám trhu s výnimkou činnosti týkajúcej sa stiahnutia výrobkov z trhu, je Komisia oprávnená, pokiaľ ide o sektory živých rastlín, hovädzieho a teľacieho mäsa, bravčového mäsa, ovčieho a kozieho mäsa, vajec a hydinového mäsa, prijímať v súlade s článkom 160 delegované akty týkajúce sa týchto opatrení:






  a) | zvyšovanie kvality; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 112

Opatrenia na uľahčenie prispôsobenia ponuky požiadavkám trhu

Vzhľadom na potrebu povzbudzovať činnosť organizácií uvedených v článkoch 106 až 108 zameranú na uľahčenie prispôsobenia ponuky požiadavkám trhu s výnimkou činnosti týkajúcej sa stiahnutia výrobkov z trhu, je Komisia oprávnená, pokiaľ ide o sektory živých rastlín, hovädzieho a teľacieho mäsa, bravčového mäsa, ovčieho a kozieho mäsa, vajec a hydinového mäsa, prijímať v súlade s článkom 160 delegované akty týkajúce sa týchto opatrení:

a)

zvyšovanie kvality;

| b) | podpora lepšej organizácie výroby, spracovania a uvádzania na trh; |
| --- | --- |

b)

podpora lepšej organizácie výroby, spracovania a uvádzania na trh;

| c) | zjednodušenie zaznamenávania vývoja trhových cien; |
| --- | --- |

c)

zjednodušenie zaznamenávania vývoja trhových cien;

| d) | možnosť vypracúvať krátkodobé a dlhodobé predpovede na základe používaných výrobných prostriedkov. |
| --- | --- |

d)

možnosť vypracúvať krátkodobé a dlhodobé predpovede na základe používaných výrobných prostriedkov.

Článok 112

Opatrenia na uľahčenie prispôsobenia ponuky požiadavkám trhu

Vzhľadom na potrebu povzbudzovať činnosť organizácií uvedených v článkoch 106 až 108 zameranú na uľahčenie prispôsobenia ponuky požiadavkám trhu s výnimkou činnosti týkajúcej sa stiahnutia výrobkov z trhu, je Komisia oprávnená, pokiaľ ide o sektory , prijímať v súlade s článkom 160 delegované akty týkajúce sa týchto opatrení:

| a) | zvyšovanie kvality; |
| --- | --- |

a)

zvyšovanie kvality;

| b) | podpora lepšej organizácie výroby, spracovania a uvádzania na trh; |
| --- | --- |

b)

podpora lepšej organizácie výroby, spracovania a uvádzania na trh;

| c) | zjednodušenie zaznamenávania vývoja trhových cien; |
| --- | --- |

c)

zjednodušenie zaznamenávania vývoja trhových cien;

| d) | možnosť vypracúvať krátkodobé a dlhodobé predpovede na základe používaných výrobných prostriedkov. |
| --- | --- |

d)

možnosť vypracúvať krátkodobé a dlhodobé predpovede na základe používaných výrobných prostriedkov.

Zdôvodnenie

Je potrebné, aby nariadenie Spoločenstva uvoľnilo všetky možné nástroje, čím by sa tieto opatrenia vzťahovali na všetky sektory, pretože tieto otázky sa týkajú všetkých sektorov a nielen iba niektorých sektorov a sú kľúčovou súčasťou funkcií organizácií výrobcov, združení organizácií výrobcov a medziodborových organizácií každého sektora.

Pozmeňovací návrh 5

Zmena článku 117

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 117
  Všeobecné pravidlá
  1.   Bez toho, aby boli dotknuté prípady, keď sa dovozné alebo vývozné povolenia vyžadujú v súlade s týmto nariadením, dovoz na účel prepustenia do voľného obehu alebo vývoz jedného alebo viacerých poľnohospodárskych výrobkov do Únie alebo z Únie môže podliehať predloženiu povolenia, pričom sa zohľadní potreba povolení na riadenie príslušných trhov a najmä na monitorovanie obchodu s príslušnými výrobkami.
  2.   Povolenia vydajú členské štáty každému žiadateľovi bez ohľadu na jeho sídlo v Únii, pokiaľ nie je v niektorom akte prijatom v súlade s článkom 43 ods. 2 zmluvy ustanovené inak, a bez toho, aby boli dotknuté opatrenia prijaté na uplatňovanie tejto kapitoly.
  3.   Povolenia sú platné v celej Únii. | Článok 117
  Všeobecné pravidlá
  1.   Bez toho, aby boli dotknuté prípady, keď sa dovozné alebo vývozné povolenia vyžadujú v súlade s týmto nariadením, dovoz na účel prepustenia do voľného obehu alebo vývoz jedného alebo viacerých poľnohospodárskych výrobkov do Únie alebo z Únie môže podliehať predloženiu povolenia, pričom sa zohľadní potreba povolení na riadenie príslušných trhov a najmä na monitorovanie obchodu s príslušnými výrobkami.
  2.   Povolenia vydajú členské štáty každému žiadateľovi bez ohľadu na jeho sídlo v Únii, pokiaľ nie je v niektorom akte prijatom v súlade s článkom 43 ods. 2 zmluvy ustanovené inak, a bez toho, aby boli dotknuté opatrenia prijaté na uplatňovanie tejto kapitoly.
  3.   Povolenia sú platné v celej Únii. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 117

Všeobecné pravidlá

1.   Bez toho, aby boli dotknuté prípady, keď sa dovozné alebo vývozné povolenia vyžadujú v súlade s týmto nariadením, dovoz na účel prepustenia do voľného obehu alebo vývoz jedného alebo viacerých poľnohospodárskych výrobkov do Únie alebo z Únie môže podliehať predloženiu povolenia, pričom sa zohľadní potreba povolení na riadenie príslušných trhov a najmä na monitorovanie obchodu s príslušnými výrobkami.

2.   Povolenia vydajú členské štáty každému žiadateľovi bez ohľadu na jeho sídlo v Únii, pokiaľ nie je v niektorom akte prijatom v súlade s článkom 43 ods. 2 zmluvy ustanovené inak, a bez toho, aby boli dotknuté opatrenia prijaté na uplatňovanie tejto kapitoly.

3.   Povolenia sú platné v celej Únii.

Článok 117

Všeobecné pravidlá

1.   Bez toho, aby boli dotknuté prípady, keď sa dovozné alebo vývozné povolenia vyžadujú v súlade s týmto nariadením, dovoz na účel prepustenia do voľného obehu alebo vývoz jedného alebo viacerých poľnohospodárskych výrobkov do Únie alebo z Únie môže podliehať predloženiu povolenia, pričom sa zohľadní potreba povolení na riadenie príslušných trhov a najmä na monitorovanie obchodu s príslušnými výrobkami.

2.   Povolenia vydajú členské štáty každému žiadateľovi bez ohľadu na jeho sídlo v Únii, pokiaľ nie je v niektorom akte prijatom v súlade s článkom 43 ods. 2 zmluvy ustanovené inak, a bez toho, aby boli dotknuté opatrenia prijaté na uplatňovanie tejto kapitoly.

3.   Povolenia sú platné v celej Únii.

Zdôvodnenie

Kvalitatívne normy musia byť podmienkami, ktoré sa stanovujú pre európske výrobky uvádzané na trh a preto musia obsahovať požiadavky na bezpečnosť potravín, vysledovateľnosť a všetky požiadavky súvisiace so zdravotnými, fytosanitárnymi, environmentálnymi otázkami a otázkami dobrých životných podmienok zvierat, ktoré sú pre výrobky z Únie záväzné. Tieto normy sa musia uplatňovať vo všeobecnosti v rámci vonkajšej politiky a predovšetkým sa musia vzťahovať na dohody s tretími krajinami.

Pozmeňovací návrh 6

Zmena článku 131

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 131
  Ochranné opatrenia
  1.   Komisia prijme ochranné opatrenia proti dovozom do Únie s výhradou odseku 3 tohto článku v súlade s nariadeniami Rady (ES) č. 260/2009 z 26. februára 2009 o spoločných pravidlách na dovozy (3) a (ES) č. 625/2009 zo 7. júla 2009 o spoločných pravidlách pre dovozy z určitých tretích krajín (4).
  2.   Pokiaľ sa podľa akéhokoľvek iného aktu Európskeho parlamentu a Rady a akéhokoľvek iného aktu Rady neustanovuje inak, Komisia prijme v súlade s odsekom 3 tohto článku ochranné opatrenia proti dovozom do Únie podľa medzinárodných dohôd uzavretých v súlade s článkom 218 zmluvy.
  3.   Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov prijať opatrenia uvedené v odsekoch 1 a 2 tohto článku na žiadosť členského štátu alebo z vlastného podnetu. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 162 ods. 2.
  Ak Komisia dostane od členského štátu žiadosť, prijme o nej prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutie do piatich pracovných dní po prijatia žiadosti. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 162 ods. 2.
  Z riadne opodstatnených dôvodov naliehavosti Komisia prijme okamžite uplatniteľné vykonávacie akty v súlade s postupom uvedeným v článku 162 ods. 3.
  Prijaté opatrenia sa oznámia členským štátom a okamžite nadobudnú účinnosť.
  4.   Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov zrušiť alebo zmeniť a doplniť ochranné opatrenia Únie, ktoré boli prijaté podľa odseku 3 tohto článku. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 162 ods. 2.
  Z riadne opodstatnených dôvodov naliehavosti Komisia prijme okamžite uplatniteľné vykonávacie akty v súlade s postupom uvedeným v článku 162 ods. 3. | Článok 131
  Ochranné opatrenia
  1.   Komisia prijme ochranné opatrenia proti dovozom do Únie s výhradou odseku 3 tohto článku v súlade s nariadeniami Rady (ES) č. 260/2009 z 26. februára 2009 o spoločných pravidlách na dovozy (3) a (ES) č. 625/2009 zo 7. júla 2009 o spoločných pravidlách pre dovozy z určitých tretích krajín (4).
  2.   Pokiaľ sa podľa akéhokoľvek iného aktu Európskeho parlamentu a Rady a akéhokoľvek iného aktu Rady neustanovuje inak, Komisia prijme v súlade s odsekom 3 tohto článku ochranné opatrenia proti dovozom do Únie podľa medzinárodných dohôd uzavretých v súlade s článkom 218 zmluvy.
  3.   Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov prijať opatrenia uvedené v odsekoch 1 a 2 tohto článku na žiadosť členského štátu alebo z vlastného podnetu. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 162 ods. 2.
  Ak Komisia dostane od členského štátu žiadosť, prijme o nej prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutie do piatich pracovných dní po prijatia žiadosti. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 162 ods. 2.
  Z riadne opodstatnených dôvodov naliehavosti Komisia prijme okamžite uplatniteľné vykonávacie akty v súlade s postupom uvedeným v článku 162 ods. 3.
  Prijaté opatrenia sa oznámia členským štátom a okamžite nadobudnú účinnosť.
  4.   Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov zrušiť alebo zmeniť a doplniť ochranné opatrenia Únie, ktoré boli prijaté podľa odseku 3 tohto článku. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 162 ods. 2.
  Z riadne opodstatnených dôvodov naliehavosti Komisia prijme okamžite uplatniteľné vykonávacie akty v súlade s postupom uvedeným v článku 162 ods. 3. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 131

Ochranné opatrenia

1.   Komisia prijme ochranné opatrenia proti dovozom do Únie s výhradou odseku 3 tohto článku v súlade s nariadeniami Rady (ES) č. 260/2009 z 26. februára 2009 o spoločných pravidlách na dovozy (3) a (ES) č. 625/2009 zo 7. júla 2009 o spoločných pravidlách pre dovozy z určitých tretích krajín (4).

2.   Pokiaľ sa podľa akéhokoľvek iného aktu Európskeho parlamentu a Rady a akéhokoľvek iného aktu Rady neustanovuje inak, Komisia prijme v súlade s odsekom 3 tohto článku ochranné opatrenia proti dovozom do Únie podľa medzinárodných dohôd uzavretých v súlade s článkom 218 zmluvy.

3.   Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov prijať opatrenia uvedené v odsekoch 1 a 2 tohto článku na žiadosť členského štátu alebo z vlastného podnetu. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 162 ods. 2.

Ak Komisia dostane od členského štátu žiadosť, prijme o nej prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutie do piatich pracovných dní po prijatia žiadosti. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 162 ods. 2.

Z riadne opodstatnených dôvodov naliehavosti Komisia prijme okamžite uplatniteľné vykonávacie akty v súlade s postupom uvedeným v článku 162 ods. 3.

Prijaté opatrenia sa oznámia členským štátom a okamžite nadobudnú účinnosť.

4.   Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov zrušiť alebo zmeniť a doplniť ochranné opatrenia Únie, ktoré boli prijaté podľa odseku 3 tohto článku. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 162 ods. 2.

Z riadne opodstatnených dôvodov naliehavosti Komisia prijme okamžite uplatniteľné vykonávacie akty v súlade s postupom uvedeným v článku 162 ods. 3.

Článok 131

Ochranné opatrenia

1.   Komisia prijme ochranné opatrenia proti dovozom do Únie s výhradou odseku 3 tohto článku v súlade s nariadeniami Rady (ES) č. 260/2009 z 26. februára 2009 o spoločných pravidlách na dovozy (3) a (ES) č. 625/2009 zo 7. júla 2009 o spoločných pravidlách pre dovozy z určitých tretích krajín (4).

2.   Pokiaľ sa podľa akéhokoľvek iného aktu Európskeho parlamentu a Rady a akéhokoľvek iného aktu Rady neustanovuje inak, Komisia prijme v súlade s odsekom 3 tohto článku ochranné opatrenia proti dovozom do Únie podľa medzinárodných dohôd uzavretých v súlade s článkom 218 zmluvy.

3.   Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov prijať opatrenia uvedené v odsekoch 1 a 2 tohto článku na žiadosť členského štátu alebo z vlastného podnetu. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 162 ods. 2.

Ak Komisia dostane od členského štátu žiadosť, prijme o nej prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutie do piatich pracovných dní po prijatia žiadosti. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 162 ods. 2.

Z riadne opodstatnených dôvodov naliehavosti Komisia prijme okamžite uplatniteľné vykonávacie akty v súlade s postupom uvedeným v článku 162 ods. 3.

Prijaté opatrenia sa oznámia členským štátom a okamžite nadobudnú účinnosť.

4.   Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov zrušiť alebo zmeniť a doplniť ochranné opatrenia Únie, ktoré boli prijaté podľa odseku 3 tohto článku. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 162 ods. 2.

Z riadne opodstatnených dôvodov naliehavosti Komisia prijme okamžite uplatniteľné vykonávacie akty v súlade s postupom uvedeným v článku 162 ods. 3.

Zdôvodnenie

Na hraniciach Únie sa musia zaviesť pružné kontrolné postupy, ktoré umožnia odhaľovať a okamžite zastaviť dovoz poľnohospodárskych výrobkov, ktoré by mohli viesť k nekalej súťaži alebo nerovnováhe na vnútornom trhu.

Pozmeňovací návrh 7

Zmena článku 144

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 144
  Výnimky z cieľov SPP a poľnohospodári a ich združenia
  1.   Článok 101 ods. 1 zmluvy sa neuplatňuje na dohody, rozhodnutia a postupy uvedené v článku 143 ods. 1 tohto nariadenia, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie cieľov stanovených v článku 39 zmluvy.
  Článok 101 ods. 1 zmluvy sa neuplatňuje najmä na dohody, rozhodnutia a postupy poľnohospodárov, združení poľnohospodárov alebo združení takýchto združení, alebo organizácií výrobcov uznaných podľa článku 106 tohto nariadenia, alebo združenia organizácií výrobcov uznaných podľa článku 107 tohto nariadenia, ktoré sa týkajú výroby alebo predaja poľnohospodárskych výrobkov alebo využívania spoločných zariadení na skladovanie, ošetrovanie alebo spracovanie poľnohospodárskych výrobkov, a podľa ktorých nie je povinné účtovať rovnaké ceny, pokiaľ sa nimi nevylučuje hospodárska súťaž ani neohrozujú ciele článku 39 zmluvy.
  2.   Potom, ako sa Komisia poradí s členskými štátmi a vypočuje si príslušné podniky alebo združenia podnikov a akékoľvek iné fyzické alebo právnické osoby, ktoré považuje za vhodné, má výhradnú právomoc, ktorá podlieha preskúmaniu Súdnym dvorom, určiť tak, že prostredníctvom vykonávacích aktov prijme rozhodnutie, ktoré sa uverejní, ktoré dohody, rozhodnutia a postupy spĺňajú podmienky uvedené v odseku 1.
  Komisia vykoná takéto určenie buď na vlastný podnet alebo na požiadanie príslušného orgánu členského štátu alebo zainteresovaného podniku alebo združenia podnikov.
  3.   V publikácii rozhodnutia uvedeného v odseku 2 prvom pododseku sa uvedú mená strán a hlavný obsah rozhodnutia. Zohľadnia sa v ňom oprávnené záujmy podnikov z hľadiska ochrany ich obchodného tajomstva. | Článok 144
  Výnimky z cieľov SPP a poľnohospodári a ich združenia
  1.   Článok 101 ods. 1 zmluvy sa neuplatňuje na dohody, rozhodnutia a postupy uvedené v článku 143 ods. 1 tohto nariadenia, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie cieľov stanovených v článku 39 zmluvy.
  Článok 101 ods. 1 zmluvy sa neuplatňuje najmä na | dohody, rozhodnutia a postupy poľnohospodárov, združení poľnohospodárov alebo združení takýchto združení, alebo organizácií výrobcov uznaných podľa článku 106 tohto nariadenia, alebo združenia organizácií výrobcov uznaných podľa článku 107 tohto nariadenia, ktoré sa týkajú výroby alebo predaja poľnohospodárskych výrobkov alebo využívania spoločných zariadení na skladovanie, ošetrovanie alebo spracovanie poľnohospodárskych výrobkov, a podľa ktorých nie je povinné účtovať rovnaké ceny, pokiaľ sa nimi nevylučuje hospodárska súťaž ani neohrozujú ciele článku 39 zmluvy |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 144

Výnimky z cieľov SPP a poľnohospodári a ich združenia

1.   Článok 101 ods. 1 zmluvy sa neuplatňuje na dohody, rozhodnutia a postupy uvedené v článku 143 ods. 1 tohto nariadenia, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie cieľov stanovených v článku 39 zmluvy.

Článok 101 ods. 1 zmluvy sa neuplatňuje najmä na dohody, rozhodnutia a postupy poľnohospodárov, združení poľnohospodárov alebo združení takýchto združení, alebo organizácií výrobcov uznaných podľa článku 106 tohto nariadenia, alebo združenia organizácií výrobcov uznaných podľa článku 107 tohto nariadenia, ktoré sa týkajú výroby alebo predaja poľnohospodárskych výrobkov alebo využívania spoločných zariadení na skladovanie, ošetrovanie alebo spracovanie poľnohospodárskych výrobkov, a podľa ktorých nie je povinné účtovať rovnaké ceny, pokiaľ sa nimi nevylučuje hospodárska súťaž ani neohrozujú ciele článku 39 zmluvy.

2.   Potom, ako sa Komisia poradí s členskými štátmi a vypočuje si príslušné podniky alebo združenia podnikov a akékoľvek iné fyzické alebo právnické osoby, ktoré považuje za vhodné, má výhradnú právomoc, ktorá podlieha preskúmaniu Súdnym dvorom, určiť tak, že prostredníctvom vykonávacích aktov prijme rozhodnutie, ktoré sa uverejní, ktoré dohody, rozhodnutia a postupy spĺňajú podmienky uvedené v odseku 1.

Komisia vykoná takéto určenie buď na vlastný podnet alebo na požiadanie príslušného orgánu členského štátu alebo zainteresovaného podniku alebo združenia podnikov.

3.   V publikácii rozhodnutia uvedeného v odseku 2 prvom pododseku sa uvedú mená strán a hlavný obsah rozhodnutia. Zohľadnia sa v ňom oprávnené záujmy podnikov z hľadiska ochrany ich obchodného tajomstva.

Článok 144

Výnimky z cieľov SPP a poľnohospodári a ich združenia

1.   Článok 101 ods. 1 zmluvy sa neuplatňuje na dohody, rozhodnutia a postupy uvedené v článku 143 ods. 1 tohto nariadenia, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie cieľov stanovených v článku 39 zmluvy.

Článok 101 ods. 1 zmluvy sa neuplatňuje najmä na

dohody, rozhodnutia a postupy poľnohospodárov, združení poľnohospodárov alebo združení takýchto združení, alebo organizácií výrobcov uznaných podľa článku 106 tohto nariadenia, alebo združenia organizácií výrobcov uznaných podľa článku 107 tohto nariadenia, ktoré sa týkajú výroby alebo predaja poľnohospodárskych výrobkov alebo využívania spoločných zariadení na skladovanie, ošetrovanie alebo spracovanie poľnohospodárskych výrobkov, a podľa ktorých nie je povinné účtovať rovnaké ceny, pokiaľ sa nimi nevylučuje hospodárska súťaž ani neohrozujú ciele článku 39 zmluvy

| | |
| --- | --- |

.

| | . |
| --- | --- |

2.   Potom, ako sa Komisia poradí s členskými štátmi a vypočuje si príslušné podniky alebo združenia podnikov a akékoľvek iné fyzické alebo právnické osoby, ktoré považuje za vhodné, má výhradnú právomoc, ktorá podlieha preskúmaniu Súdnym dvorom, určiť tak, že prostredníctvom vykonávacích aktov prijme rozhodnutie, ktoré sa uverejní, ktoré dohody, rozhodnutia a postupy spĺňajú podmienky uvedené v odseku 1.

Komisia vykoná takéto určenie buď na vlastný podnet alebo na požiadanie príslušného orgánu členského štátu alebo zainteresovaného podniku alebo združenia podnikov.

3.   V publikácii rozhodnutia uvedeného v odseku 2 prvom pododseku sa uvedú mená strán a hlavný obsah rozhodnutia. Zohľadnia sa v ňom oprávnené záujmy podnikov z hľadiska ochrany ich obchodného tajomstva.

Zdôvodnenie

Zmluvné vzťahy a rokovania uskutočnené v prvej fáze potravinového reťazca musia predstavovať výnimku z pravidiel hospodárskej súťaže najmä preto, ak sa berie do úvahy skutočnosť, že v odvetví mliekarenstva, ovocia a zeleniny (v poslednom z nich v dôsledku pozmeňovacích návrhov k odseku 2 a 3 článku 105 dokumentu COM(2001) 626) dochádza k regulácii v rámci tej istej spoločnej organizácie trhov. Túto výnimku považujeme za úplne zlučiteľnú vzhľadom na možnosť výnimiek zahrnutých do článku 101 ods. 3 zmluvy a so zárukami uvedenými v pozmenenom a doplnenom znení článku 144 ods. 2 a 3. Na druhej strane je potrebné umožniť, aby sa za určitých podmienok mohli stanoviť referenčné kritériá pre trhové ceny, ktoré by sa brali do úvahy v procese uvádzania na trh. Zohľadnili by sa tým výrobné náklady, ponuka, dopyt, vývoj cien a ďalšie historické, štrukturálne a konjunkturálne faktory, ktoré majú vplyv na ceny. Nestanovujú sa s cieľom zavádzať podmienky, ale preto, aby ich hospodárske subjekty brali do úvahy pri rozhodovaní v súvislosti s nákupom a predajom.

Pozmeňovací návrh 8

Zmena článku 155 ods. 5

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 5.   Únia poskytne čiastočné financovanie zodpovedajúce 50 % výdavkov, ktoré členské štáty znášajú v súvislosti s opatreniami ustanovenými v odseku 1.
  V sektoroch hovädzieho a teľacieho mäsa, mlieka a mliečnych výrobkov, bravčového mäsa a ovčieho a kozieho mäsa však Únia poskytne čiastočné financovanie vo výške 60 % uvedených výdavkov v prípade boja proti slintačke a krívačke. | 5.   Únia poskytne čiastočné financovanie zodpovedajúce 50 % výdavkov, ktoré členské štáty znášajú v súvislosti s opatreniami ustanovenými v odseku 1.
  V sektoroch hovädzieho a teľacieho mäsa, mlieka a mliečnych výrobkov, bravčového mäsa a ovčieho a kozieho mäsa však Únia poskytne čiastočné financovanie vo výške 60 % uvedených výdavkov v prípade boja proti slintačke a krívačke. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

5.   Únia poskytne čiastočné financovanie zodpovedajúce 50 % výdavkov, ktoré členské štáty znášajú v súvislosti s opatreniami ustanovenými v odseku 1.

V sektoroch hovädzieho a teľacieho mäsa, mlieka a mliečnych výrobkov, bravčového mäsa a ovčieho a kozieho mäsa však Únia poskytne čiastočné financovanie vo výške 60 % uvedených výdavkov v prípade boja proti slintačke a krívačke.

5.   Únia poskytne čiastočné financovanie zodpovedajúce 50 % výdavkov, ktoré členské štáty znášajú v súvislosti s opatreniami ustanovenými v odseku 1.

V sektoroch hovädzieho a teľacieho mäsa, mlieka a mliečnych výrobkov, bravčového mäsa a ovčieho a kozieho mäsa však Únia poskytne čiastočné financovanie vo výške 60 % uvedených výdavkov v prípade boja proti slintačke a krívačke.

Zdôvodnenie

Považujeme za potrebné, aby sa k programom boja, prevencie a vyhubenia ochorení uznaných v rámci platných programov členských štátov pristupovalo rovnako ako k opatreniam proti slintačke a krívačke a aby sa na ne vzťahovalo financovanie vo výške 60 %.

COM(2011) 625 final/2

Pozmeňovací návrh 9

Zmeniť článok 9 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Fyzickým ani právnickým osobám, ani skupinám fyzických alebo právnických osôb sa neposkytnú priame platby, ak sa uplatňuje jedna z týchto situácií:






  a) | ročná výška priamych platieb je menej ako 5 % súčtu príjmov, ktoré získali z nepoľnohospodárskych činností za posledné účtovné obdobie, alebo |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Fyzickým ani právnickým osobám, ani skupinám fyzických alebo právnických osôb sa neposkytnú priame platby, ak sa uplatňuje jedna z týchto situácií:

a)

ročná výška priamych platieb je menej ako 5 % súčtu príjmov, ktoré získali z nepoľnohospodárskych činností za posledné účtovné obdobie, alebo

| b) | ich poľnohospodárske plochy sú prevažne plochy prirodzene ponechané v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie a uvedené osoby na uvedených plochách nevykonávajú minimálnu činnosť, ktorú členské štáty stanovili v súlade s článkom 4 ods. 1 písm. c). |
| --- | --- |

b)

ich poľnohospodárske plochy sú prevažne plochy prirodzene ponechané v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie a uvedené osoby na uvedených plochách nevykonávajú minimálnu činnosť, ktorú členské štáty stanovili v súlade s článkom 4 ods. 1 písm. c).

1.   Fyzickým ani právnickým osobám, ani skupinám fyzických alebo právnických osôb sa neposkytnú priame platby, ak sa uplatňuje jedna z týchto situácií:

| a) | |
| --- | --- |

a)

ich poľnohospodárske plochy sú prevažne plochy prirodzene ponechané v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie a uvedené osoby na uvedených plochách nevykonávajú minimálnu činnosť, ktorú členské štáty stanovili v súlade s článkom 4 ods. 1 písm. c).

| | |
| --- | --- |

| | ich poľnohospodárske plochy sú prevažne plochy prirodzene ponechané v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie a uvedené osoby na uvedených plochách nevykonávajú minimálnu činnosť, ktorú členské štáty stanovili v súlade s článkom 4 ods. 1 písm. c). |
| --- | --- |

Pozmeňovací návrh 10

Zmena článku 11 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Výška priamych platieb, ktoré sa majú poľnohospodárovi poskytnúť podľa tohto nariadenia v danom kalendárnom roku, sa zníži takto: | Výška priamych platieb, ktoré sa majú poľnohospodárovi poskytnúť podľa tohto nariadenia v danom kalendárnom roku, sa zníži takto: |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Výška priamych platieb, ktoré sa majú poľnohospodárovi poskytnúť podľa tohto nariadenia v danom kalendárnom roku, sa zníži takto:

Výška priamych platieb, ktoré sa majú poľnohospodárovi poskytnúť podľa tohto nariadenia v danom kalendárnom roku, sa zníži takto:

Zdôvodnenie

Keďže platby pre poľnohospodárske postupy prospešné klíme a životnému prostrediu sú spojené s úkonom výroby, v záujme spravodlivejšieho rozdelenia podpory má ich zohľadnenie v opatreniach týkajúcich sa postupného znižovania priamych platieb a stropov tiež svoje odôvodnenie.

Pozmeňovací návrh 11

Zmeniť a doplniť článok 14 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pružnosť medzi piliermi
  1.   Členské štáty môžu pred 1. augustom 2013 rozhodnúť, že sprístupnia dodatočnú podporu až do výšky 10 % svojich vnútroštátnych ročných stropov na kalendárne roky 2014 až 2019 uvedených v prílohe II k tomuto nariadeniu na opatrenia v rámci programov na rozvoj vidieka financovaných z EPFRV, ako je uvedené v nariadení (EÚ) č. [...] [RDR]. V dôsledku toho zodpovedajúca suma už nebude viac k dispozícii na poskytnutie priamych platieb.
  Rozhodnutie uvedené v prvom pododseku sa oznámi Komisii do dátumu uvedeného v uvedenom pododseku.
  Percento oznámené v súlade s druhým pododsekom je rovnaké pre roky uvedené v prvom pododseku. | Pružnosť medzi piliermi
  1.   Členské štáty môžu pred 1. augustom 2013 rozhodnúť, že sprístupnia dodatočnú podporu až do výšky 10 % svojich vnútroštátnych ročných stropov na kalendárne roky 2014 až 2019 uvedených v prílohe II k tomuto nariadeniu na opatrenia v rámci programov na rozvoj vidieka financovaných z EPFRV, ako je uvedené v nariadení (EÚ) č. [...] [RDR]. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Pružnosť medzi piliermi

1.   Členské štáty môžu pred 1. augustom 2013 rozhodnúť, že sprístupnia dodatočnú podporu až do výšky 10 % svojich vnútroštátnych ročných stropov na kalendárne roky 2014 až 2019 uvedených v prílohe II k tomuto nariadeniu na opatrenia v rámci programov na rozvoj vidieka financovaných z EPFRV, ako je uvedené v nariadení (EÚ) č. [...] [RDR]. V dôsledku toho zodpovedajúca suma už nebude viac k dispozícii na poskytnutie priamych platieb.

Rozhodnutie uvedené v prvom pododseku sa oznámi Komisii do dátumu uvedeného v uvedenom pododseku.

Percento oznámené v súlade s druhým pododsekom je rovnaké pre roky uvedené v prvom pododseku.

Pružnosť medzi piliermi

1.   Členské štáty môžu pred 1. augustom 2013 rozhodnúť, že sprístupnia dodatočnú podporu až do výšky 10 % svojich vnútroštátnych ročných stropov na kalendárne roky 2014 až 2019 uvedených v prílohe II k tomuto nariadeniu na opatrenia v rámci programov na rozvoj vidieka financovaných z EPFRV, ako je uvedené v nariadení (EÚ) č. [...] [RDR].

Zdôvodnenie

Pri pridelení prostriedkov na rozvoj vidieka má zmysel stanoviť rozdelenie podľa kritérií rozdelenia určených v druhom pilieri. Tento systém by mal byť flexibilný. Ak sa napríklad určí regionálna oblasť „lombardská rovina“ s vnútroštátnym stropom, mohlo by byť pre regióny, ktoré do tejto oblasti patria, zaujímavé stanoviť podiel prostriedkov na príslušné programy regionálneho rozvoja s cieľom zaviesť odvetvové politické opatrenia.

Pozmeňovací návrh 12

Doplniť článok 22 ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3.   Členské štáty využívajúce možnosť ustanovenú v odseku 2 použijú časť stropu zostávajúcu po uplatnení uvedeného odseku na zvýšenie hodnoty platobných nárokov v prípadoch, keď je celková hodnota platobných nárokov v držbe poľnohospodára v rámci režimu základných platieb vypočítaná v súlade s odsekom 2 nižšia ako celková hodnota platobných nárokov vrátane osobitných nárokov, ktoré má poľnohospodár 31. decembra 2013 v rámci režimu jednotnej platby v súlade s nariadením (ES) č. 73/2009. Na tento účel sa vnútroštátna alebo regionálna jednotková hodnota každého platobného nároku príslušného poľnohospodára zvýši o podiel rozdielu medzi celkovou hodnotou platobných nárokov v rámci režimu základných platieb vypočítanou podľa odseku 2 a celkovou hodnotou platobných nárokov vrátane osobitných nárokov, ktoré má poľnohospodár 31. decembra 2013 v rámci režimu jednotnej platby v súlade s nariadením (ES) č. 73/2009.
  Pri výpočte zvýšenia môže členský štát zohľadniť aj podporu poskytnutú v kalendárnom roku 2013 podľa článkov 52, 53 ods. 1 a článku 68 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 73/2009, za predpokladu, že členský štát sa rozhodol, že na príslušné sektory neuplatní dobrovoľnú viazanú podporu podľa hlavy IV tohto nariadenia.
  Na účely prvého pododseku sa poľnohospodár považuje za majúceho platobné nároky 31. decembra 2013 vtedy, keď mu boli k tomuto dátumu platobné nároky pridelené alebo definitívne prevedené. | 3.   Členské štáty využívajúce možnosť ustanovenú v odseku 2 použijú časť stropu zostávajúcu po uplatnení uvedeného odseku na zvýšenie hodnoty platobných nárokov v prípadoch, keď je celková hodnota platobných nárokov v držbe poľnohospodára v rámci režimu základných platieb vypočítaná v súlade s odsekom 2 nižšia ako celková hodnota platobných nárokov vrátane osobitných nárokov, ktoré má poľnohospodár v rámci režimu jednotnej platby v súlade s nariadením (ES) č. 73/2009. Na tento účel sa vnútroštátna alebo regionálna jednotková hodnota každého platobného nároku príslušného poľnohospodára zvýši o podiel rozdielu medzi celkovou hodnotou platobných nárokov v rámci režimu základných platieb vypočítanou podľa odseku 2 a celkovou hodnotou platobných nárokov vrátane osobitných nárokov, ktoré má poľnohospodár 31. decembra 2013 v rámci režimu jednotnej platby v súlade s nariadením (ES) č. 73/2009.
  Pri výpočte zvýšenia môže členský štát zohľadniť aj podporu poskytnutú v kalendárnom roku 2013 podľa článkov 52, 53 ods. 1 a článku 68 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 73/2009, za predpokladu, že členský štát sa rozhodol, že na príslušné sektory neuplatní dobrovoľnú viazanú podporu podľa hlavy IV tohto nariadenia.
  Na účely prvého pododseku sa poľnohospodár považuje za majúceho platobné nároky 31. decembra 2013 vtedy, keď mu boli k tomuto dátumu platobné nároky pridelené alebo definitívne prevedené. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

3.   Členské štáty využívajúce možnosť ustanovenú v odseku 2 použijú časť stropu zostávajúcu po uplatnení uvedeného odseku na zvýšenie hodnoty platobných nárokov v prípadoch, keď je celková hodnota platobných nárokov v držbe poľnohospodára v rámci režimu základných platieb vypočítaná v súlade s odsekom 2 nižšia ako celková hodnota platobných nárokov vrátane osobitných nárokov, ktoré má poľnohospodár 31. decembra 2013 v rámci režimu jednotnej platby v súlade s nariadením (ES) č. 73/2009. Na tento účel sa vnútroštátna alebo regionálna jednotková hodnota každého platobného nároku príslušného poľnohospodára zvýši o podiel rozdielu medzi celkovou hodnotou platobných nárokov v rámci režimu základných platieb vypočítanou podľa odseku 2 a celkovou hodnotou platobných nárokov vrátane osobitných nárokov, ktoré má poľnohospodár 31. decembra 2013 v rámci režimu jednotnej platby v súlade s nariadením (ES) č. 73/2009.

Pri výpočte zvýšenia môže členský štát zohľadniť aj podporu poskytnutú v kalendárnom roku 2013 podľa článkov 52, 53 ods. 1 a článku 68 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 73/2009, za predpokladu, že členský štát sa rozhodol, že na príslušné sektory neuplatní dobrovoľnú viazanú podporu podľa hlavy IV tohto nariadenia.

Na účely prvého pododseku sa poľnohospodár považuje za majúceho platobné nároky 31. decembra 2013 vtedy, keď mu boli k tomuto dátumu platobné nároky pridelené alebo definitívne prevedené.

3.   Členské štáty využívajúce možnosť ustanovenú v odseku 2 použijú časť stropu zostávajúcu po uplatnení uvedeného odseku na zvýšenie hodnoty platobných nárokov v prípadoch, keď je celková hodnota platobných nárokov v držbe poľnohospodára v rámci režimu základných platieb vypočítaná v súlade s odsekom 2 nižšia ako celková hodnota platobných nárokov vrátane osobitných nárokov, ktoré má poľnohospodár v rámci režimu jednotnej platby v súlade s nariadením (ES) č. 73/2009. Na tento účel sa vnútroštátna alebo regionálna jednotková hodnota každého platobného nároku príslušného poľnohospodára zvýši o podiel rozdielu medzi celkovou hodnotou platobných nárokov v rámci režimu základných platieb vypočítanou podľa odseku 2 a celkovou hodnotou platobných nárokov vrátane osobitných nárokov, ktoré má poľnohospodár 31. decembra 2013 v rámci režimu jednotnej platby v súlade s nariadením (ES) č. 73/2009.

Pri výpočte zvýšenia môže členský štát zohľadniť aj podporu poskytnutú v kalendárnom roku 2013 podľa článkov 52, 53 ods. 1 a článku 68 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 73/2009, za predpokladu, že členský štát sa rozhodol, že na príslušné sektory neuplatní dobrovoľnú viazanú podporu podľa hlavy IV tohto nariadenia.

Na účely prvého pododseku sa poľnohospodár považuje za majúceho platobné nároky 31. decembra 2013 vtedy, keď mu boli k tomuto dátumu platobné nároky pridelené alebo definitívne prevedené.

Zdôvodnenie

Ide o zmenu článku 22 ods. 3 (posledný pododsek). Vo fáze určovania nárokov za rok 2014 budú k dispozícii mechanizmy k ich prevodu z niekoho, kto činnosť ukončil, na niekoho, kto činnosť vykonáva. Dátum 31. december by mohol zvádzať k podvodom. Je vhodné stanoviť držbu nárokov na základe portfólia použitého na platbu súhrnnej žiadosti v roku 2013.

Pozmeňovací návrh 13

Doplniť článok 22 ods. 5

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Všetky platobné nároky v členskom štáte alebo, v prípade uplatňovania článku 20, v regióne majú najneskôr od roku podania žiadosti 2019 rovnakú jednotkovú hodnotu. | Všetky platobné nároky v členskom štáte alebo, v prípade uplatňovania článku 20, v regióne majú najneskôr od roku podania žiadosti 2019 rovnakú jednotkovú hodnotu. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Všetky platobné nároky v členskom štáte alebo, v prípade uplatňovania článku 20, v regióne majú najneskôr od roku podania žiadosti 2019 rovnakú jednotkovú hodnotu.

Všetky platobné nároky v členskom štáte alebo, v prípade uplatňovania článku 20, v regióne majú najneskôr od roku podania žiadosti 2019 rovnakú jednotkovú hodnotu.

Zdôvodnenie

Komisia navrhuje konvergenciu vo vnútri členských štátov, ale neuvádza žiadny dátum, ani spôsob, akým sa má konvergencia medzi členskými štátmi realizovať.

Pozmeňovací návrh 14

Nový bod pred článkom 29

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Pozmeňovací návrh 15

Nový bod pred článok 29

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Pozmeňovací návrh 16

Doplniť článok 29 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 29
  Všeobecné pravidlá
  1.   Poľnohospodári, ktorí majú nárok na platby v rámci režimu základných platieb uvedeného v kapitole 1, dodržiavajú na svojich hektároch, na ktoré možno poskytnúť podporu a ktoré sú vymedzené v článku 25 ods. 2, tieto poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie:






  a) | mať na svojej ornej pôde tri rôzne plodiny v prípade, že orná pôda poľnohospodára pokrýva viac než 3 hektáre a nie je celá využívaná na produkciu trávy (zasiatej alebo prirodzene rastúcej), celá ponechaná úhorom alebo sa na nej celej nepestujú plodiny pod vodou väčšinu roka, |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 29

Všeobecné pravidlá

1.   Poľnohospodári, ktorí majú nárok na platby v rámci režimu základných platieb uvedeného v kapitole 1, dodržiavajú na svojich hektároch, na ktoré možno poskytnúť podporu a ktoré sú vymedzené v článku 25 ods. 2, tieto poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie:

a)

mať na svojej ornej pôde tri rôzne plodiny v prípade, že orná pôda poľnohospodára pokrýva viac než 3 hektáre a nie je celá využívaná na produkciu trávy (zasiatej alebo prirodzene rastúcej), celá ponechaná úhorom alebo sa na nej celej nepestujú plodiny pod vodou väčšinu roka,

| b) | zachovať vo svojom podniku trvalé trávnaté plochy a |
| --- | --- |

b)

zachovať vo svojom podniku trvalé trávnaté plochy a

| c) | mať na svojej poľnohospodárskej ploche oblasť ekologického záujmu. |
| --- | --- |

c)

mať na svojej poľnohospodárskej ploche oblasť ekologického záujmu.

Článok 29

Všeobecné pravidlá

1.   Poľnohospodári, ktorí majú nárok na platby v rámci režimu základných platieb uvedeného v kapitole 1, dodržiavajú na svojich hektároch, na ktoré možno poskytnúť podporu a ktoré sú vymedzené v článku 25 ods. 2, tieto poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie:

| a) | mať na svojej ornej pôde tri rôzne plodiny v prípade, že orná pôda poľnohospodára pokrýva viac než 3 hektáre a nie je celá využívaná na produkciu trávy (zasiatej alebo prirodzene rastúcej), celá ponechaná úhorom alebo sa na nej celej nepestujú plodiny pod vodou väčšinu roka, |
| --- | --- |

a)

mať na svojej ornej pôde tri rôzne plodiny v prípade, že orná pôda poľnohospodára pokrýva viac než 3 hektáre a nie je celá využívaná na produkciu trávy (zasiatej alebo prirodzene rastúcej), celá ponechaná úhorom alebo sa na nej celej nepestujú plodiny pod vodou väčšinu roka,

| b) | zachovať vo svojom podniku trvalé trávnaté plochy a |
| --- | --- |

b)

zachovať vo svojom podniku trvalé trávnaté plochy a

| c) | mať na svojej poľnohospodárskej ploche oblasť ekologického záujmu. |
| --- | --- |

c)

mať na svojej poľnohospodárskej ploche oblasť ekologického záujmu.

Pozmeňovací návrh 17

Doplniť článok 29 ods. 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4.   Poľnohospodári spĺňajúci požiadavky ustanovené v článku 29 ods. 1 nariadenia (ES) č. 834/2007 v oblasti ekologického poľnohospodárstva majú ipso facto nárok na platbu uvedenú v tejto kapitole.
  Prvý pododsek sa uplatňuje len na jednotky poľnohospodárskeho podniku, ktoré sa používajú na ekologické poľnohospodárstvo v súlade s článkom 11 nariadenia (ES) č. 834/2007. | 4.   Poľnohospodári spĺňajúci požiadavky ustanovené v článku 29 ods. 1 nariadenia (ES) č. 834/2007 v oblasti ekologického poľnohospodárstva majú ipso facto nárok na platbu uvedenú v tejto kapitole.

  Prvý pododsek sa uplatňuje len na jednotky poľnohospodárskeho podniku, ktoré sa používajú na ekologické poľnohospodárstvo v súlade s článkom 11 nariadenia (ES) č. 834/2007. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

4.   Poľnohospodári spĺňajúci požiadavky ustanovené v článku 29 ods. 1 nariadenia (ES) č. 834/2007 v oblasti ekologického poľnohospodárstva majú ipso facto nárok na platbu uvedenú v tejto kapitole.

Prvý pododsek sa uplatňuje len na jednotky poľnohospodárskeho podniku, ktoré sa používajú na ekologické poľnohospodárstvo v súlade s článkom 11 nariadenia (ES) č. 834/2007.

4.   Poľnohospodári spĺňajúci požiadavky ustanovené v článku 29 ods. 1 nariadenia (ES) č. 834/2007 v oblasti ekologického poľnohospodárstva majú ipso facto nárok na platbu uvedenú v tejto kapitole.

Prvý pododsek sa uplatňuje len na jednotky poľnohospodárskeho podniku, ktoré sa používajú na ekologické poľnohospodárstvo v súlade s článkom 11 nariadenia (ES) č. 834/2007.

Pozmeňovací návrh 18

Doplniť článok 30

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 30
  Diverzifikácia plodín
  1.   Ak orná pôda poľnohospodára pokrýva viac než 3 hektáre, pričom nie je celá využívaná na produkciu trávy (zasiatej alebo prirodzene rastúcej), celá ponechaná úhorom alebo sa na nej celej nepestujú plodiny pod vodou väčšinu roka, kultivovanie ornej pôdy pozostáva minimálne z troch rôznych plodín. Žiadna z týchto troch plodín nesmie pokrývať menej než 5 % ornej pôdy a hlavná plodina nesmie prevýšiť 70 % ornej pôdy.
  2.   Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 55, ktorými ustanoví vymedzenie pojmu „plodina“ a pravidlá týkajúce sa uplatňovania presného výpočtu podielov rôznych plodín. | Článok 30
  Diverzifikácia plodín
  1.   Ak orná pôda poľnohospodára pokrýva viac než 3 hektáre, pričom nie je celá využívaná na produkciu trávy (zasiatej alebo prirodzene rastúcej), celá ponechaná úhorom alebo sa na nej celej nepestujú plodiny pod vodou väčšinu roka, kultivovanie ornej pôdy pozostáva minimálne z troch rôznych plodín. Žiadna z týchto troch plodín nesmie pokrývať menej než 5 % ornej pôdy a hlavná plodina nesmie prevýšiť 70 % ornej pôdy.
  2.   Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 55, ktorými ustanoví vymedzenie pojmu „plodina“ a pravidlá týkajúce sa uplatňovania presného výpočtu podielov rôznych plodín. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 30

Diverzifikácia plodín

1.   Ak orná pôda poľnohospodára pokrýva viac než 3 hektáre, pričom nie je celá využívaná na produkciu trávy (zasiatej alebo prirodzene rastúcej), celá ponechaná úhorom alebo sa na nej celej nepestujú plodiny pod vodou väčšinu roka, kultivovanie ornej pôdy pozostáva minimálne z troch rôznych plodín. Žiadna z týchto troch plodín nesmie pokrývať menej než 5 % ornej pôdy a hlavná plodina nesmie prevýšiť 70 % ornej pôdy.

2.   Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 55, ktorými ustanoví vymedzenie pojmu „plodina“ a pravidlá týkajúce sa uplatňovania presného výpočtu podielov rôznych plodín.

Článok 30

Diverzifikácia plodín

1.   Ak orná pôda poľnohospodára pokrýva viac než 3 hektáre, pričom nie je celá využívaná na produkciu trávy (zasiatej alebo prirodzene rastúcej), celá ponechaná úhorom alebo sa na nej celej nepestujú plodiny pod vodou väčšinu roka, kultivovanie ornej pôdy pozostáva minimálne z troch rôznych plodín. Žiadna z týchto troch plodín nesmie pokrývať menej než 5 % ornej pôdy a hlavná plodina nesmie prevýšiť 70 % ornej pôdy.

2.   Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 55, ktorými ustanoví vymedzenie pojmu „plodina“ a pravidlá týkajúce sa uplatňovania presného výpočtu podielov rôznych plodín.

Pozmeňovací návrh 19

Zmeniť a doplniť článok 32 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Poľnohospodári zaistia, aby minimálne 7 % ich hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, ako sú vymedzené v článku 25 ods. 2, s výnimkou plôch pokrytých trvalým trávnym porastom, bolo oblasťou ekologického záujmu, ako napríklad pôdu ležiacu úhorom, terasy, krajinné prvky, nárazníkové zóny a zalesnené oblasti, ako je uvedené v článku 25 ods. 2 písm. b) bode ii). | Poľnohospodári zaistia, aby minimálne 7 % ich hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, bolo oblasťou ekologického záujmu, ako napríklad pôdu ležiacu úhorom, terasy, krajinné prvky, nárazníkové zóny a zalesnené oblasti. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Poľnohospodári zaistia, aby minimálne 7 % ich hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, ako sú vymedzené v článku 25 ods. 2, s výnimkou plôch pokrytých trvalým trávnym porastom, bolo oblasťou ekologického záujmu, ako napríklad pôdu ležiacu úhorom, terasy, krajinné prvky, nárazníkové zóny a zalesnené oblasti, ako je uvedené v článku 25 ods. 2 písm. b) bode ii).

Poľnohospodári zaistia, aby minimálne 7 % ich hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, bolo oblasťou ekologického záujmu, ako napríklad pôdu ležiacu úhorom, terasy, krajinné prvky, nárazníkové zóny a zalesnené oblasti.

Zdôvodnenie

Z agronomického a environmentálneho hľadiska rozsah poľnohospodárskeho podniku nie je pre stanovenie stropu plôch ekologického záujmu relevantný a ukazuje sa, že pre poľnohospodárov je obmedzujúci. Tento strop sa musí stanoviť na úrovni skupiny poľnohospodárskych podnikov alebo na úrovni malých poľnohospodárskych regiónov prostredníctvom vzájomného rozloženia podielov, čo umožní dosiahnuť celkový priemerný strop.

Pozmeňovací návrh 20

Zmeniť článok 33 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 33
  Finančné ustanovenia
  1.   S cieľom financovať platby uvedené v tejto kapitole využijú členské štáty 30 % ročného vnútroštátneho stropu stanoveného v prílohe II. | Článok 33
  Finančné ustanovenia
  1.   S cieľom financovať platby uvedené v tejto kapitole využijú členské štáty 30 % ročného vnútroštátneho stropu stanoveného v prílohe II.
  2. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 33

Finančné ustanovenia

1.   S cieľom financovať platby uvedené v tejto kapitole využijú členské štáty 30 % ročného vnútroštátneho stropu stanoveného v prílohe II.

Článok 33

Finančné ustanovenia

1.   S cieľom financovať platby uvedené v tejto kapitole využijú členské štáty 30 % ročného vnútroštátneho stropu stanoveného v prílohe II.

2.

Zdôvodnenie

Stanovením odlišných úrovní financovania ekologizácie sa zavedie väčšia pružnosť a subsidiarita vykonávania.

Pozmeňovací návrh 21

Doplniť článok 34

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 34
  Všeobecné pravidlá
  1.   Členské štáty môžu za podmienok ustanovených v tejto kapitole poskytnúť platbu poľnohospodárom, ktorí majú nárok na platby v rámci režimu základných platieb uvedeného v kapitole 1 a ktorých podniky sa úplne alebo čiastočne nachádzajú v oblastiach s prírodnými prekážkami označených členskými štátmi v súlade s článkom 33 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. [...] [RDR].
  2.   Členské štáty môžu rozhodnúť, že platbu uvedenú v odseku 1 poskytnú všetkým oblastiam patriacim do rozsahu pôsobnosti uvedeného odseku, alebo eventuálne že na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií obmedzia danú platbu na niektoré oblasti uvedené v článku 33 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. [...] [RDR].
  3.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 2 a uplatňovanie finančnej disciplíny, postupné znižovanie a obmedzovanie, lineárne zníženie uvedené v článku 7 a akékoľvek zníženia a vylúčenia uložené podľa článku 65 nariadenia (EÚ) č. [...] [HZR], platba uvedená v odseku 1 sa poskytuje ročne na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu a ktorý sa nachádza v oblastiach, ktorým sa členské štáty rozhodli poskytnúť platbu v súlade s odsekom 2 tohto článku, a vypláca sa po aktivovaní platobných nárokov na uvedené hektáre, ktoré príslušný poľnohospodár má v držbe.
  4.   Platba na hektár uvedená v odseku 1 sa vypočíta vydelením sumy vyplývajúcej z uplatňovania článku 35 počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, ktoré sa nahlásili podľa článku 26 ods. 1 a nachádzajú sa v oblastiach, ktorým sa členské štáty rozhodli poskytnúť platbu v súlade s odsekom 2 tohto článku.
  5.   Členské štáty môžu uplatniť platbu uvedenú v tejto kapitole na regionálnej úrovni podľa podmienok ustanovených v tomto odseku.
  V takom prípade členské štáty vymedzia regióny v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami, ku ktorým patria napríklad charakteristiky ich prírodných prekážok a poľnohospodárske podmienky.
  Členský štát rozdelí vnútroštátne stropy uvedené v článku 35 ods. 1 medzi regióny v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami.
  Platba na regionálnej úrovni sa vypočíta vydelením regionálneho stropu vypočítaného v súlade s tretím pododsekom počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, ktoré sa nahlásili podľa článku 26 ods. 1 a ktoré sa nachádzajú v oblastiach, ktorým sa členské štáty rozhodli poskytnúť platbu v súlade s odsekom 2 tohto článku. | Článok 34
  Všeobecné pravidlá
  1.   Členské štáty môžu za podmienok ustanovených v tejto kapitole poskytnúť platbu poľnohospodárom, ktorí majú nárok na platby v rámci režimu základných platieb uvedeného v kapitole 1 a ktorých podniky sa úplne alebo čiastočne nachádzajú v oblastiach s prírodnými prekážkami označených členskými štátmi v súlade s článkom 33 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. [...] [RDR].
  2.   Členské štáty môžu rozhodnúť, že platbu uvedenú v odseku 1 poskytnú všetkým oblastiam patriacim do rozsahu pôsobnosti uvedeného odseku, alebo eventuálne že na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií obmedzia danú platbu na niektoré oblasti uvedené v článku 33 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. [...] [RDR].
  3.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 2 a uplatňovanie finančnej disciplíny, postupné znižovanie a obmedzovanie, lineárne zníženie uvedené v článku 7 a akékoľvek zníženia a vylúčenia uložené podľa článku 65 nariadenia (EÚ) č. [...] [HZR], platba uvedená v odseku 1 sa poskytuje ročne na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu a ktorý sa nachádza v oblastiach, ktorým sa členské štáty rozhodli poskytnúť platbu v súlade s odsekom 2 tohto článku, a vypláca sa po aktivovaní platobných nárokov na uvedené hektáre, ktoré príslušný poľnohospodár má v držbe.
  4.   Platba na hektár uvedená v odseku 1 sa vypočíta vydelením sumy vyplývajúcej z uplatňovania článku 35 počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, ktoré sa nahlásili podľa článku 26 ods. 1 a nachádzajú sa v oblastiach, ktorým sa členské štáty rozhodli poskytnúť platbu v súlade s odsekom 2 tohto článku.
  5.    štáty uplatniť platbu uvedenú v tejto kapitole na regionálnej úrovni podľa podmienok ustanovených v tomto odseku.
  V takom prípade členské štáty vymedzia regióny v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami, ku ktorým patria napríklad charakteristiky ich prírodných prekážok a poľnohospodárske podmienky.
  Členský štát rozdelí vnútroštátne stropy uvedené v článku 35 ods. 1 medzi regióny v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami.
  Platba na regionálnej úrovni sa vypočíta vydelením regionálneho stropu vypočítaného v súlade s tretím pododsekom počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, ktoré sa nahlásili podľa článku 26 ods. 1 a ktoré sa nachádzajú v oblastiach, ktorým sa členské štáty rozhodli poskytnúť platbu v súlade s odsekom 2 tohto článku. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 34

Všeobecné pravidlá

1.   Členské štáty môžu za podmienok ustanovených v tejto kapitole poskytnúť platbu poľnohospodárom, ktorí majú nárok na platby v rámci režimu základných platieb uvedeného v kapitole 1 a ktorých podniky sa úplne alebo čiastočne nachádzajú v oblastiach s prírodnými prekážkami označených členskými štátmi v súlade s článkom 33 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. [...] [RDR].

2.   Členské štáty môžu rozhodnúť, že platbu uvedenú v odseku 1 poskytnú všetkým oblastiam patriacim do rozsahu pôsobnosti uvedeného odseku, alebo eventuálne že na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií obmedzia danú platbu na niektoré oblasti uvedené v článku 33 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. [...] [RDR].

3.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 2 a uplatňovanie finančnej disciplíny, postupné znižovanie a obmedzovanie, lineárne zníženie uvedené v článku 7 a akékoľvek zníženia a vylúčenia uložené podľa článku 65 nariadenia (EÚ) č. [...] [HZR], platba uvedená v odseku 1 sa poskytuje ročne na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu a ktorý sa nachádza v oblastiach, ktorým sa členské štáty rozhodli poskytnúť platbu v súlade s odsekom 2 tohto článku, a vypláca sa po aktivovaní platobných nárokov na uvedené hektáre, ktoré príslušný poľnohospodár má v držbe.

4.   Platba na hektár uvedená v odseku 1 sa vypočíta vydelením sumy vyplývajúcej z uplatňovania článku 35 počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, ktoré sa nahlásili podľa článku 26 ods. 1 a nachádzajú sa v oblastiach, ktorým sa členské štáty rozhodli poskytnúť platbu v súlade s odsekom 2 tohto článku.

5.   Členské štáty môžu uplatniť platbu uvedenú v tejto kapitole na regionálnej úrovni podľa podmienok ustanovených v tomto odseku.

V takom prípade členské štáty vymedzia regióny v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami, ku ktorým patria napríklad charakteristiky ich prírodných prekážok a poľnohospodárske podmienky.

Členský štát rozdelí vnútroštátne stropy uvedené v článku 35 ods. 1 medzi regióny v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami.

Platba na regionálnej úrovni sa vypočíta vydelením regionálneho stropu vypočítaného v súlade s tretím pododsekom počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, ktoré sa nahlásili podľa článku 26 ods. 1 a ktoré sa nachádzajú v oblastiach, ktorým sa členské štáty rozhodli poskytnúť platbu v súlade s odsekom 2 tohto článku.

Článok 34

Všeobecné pravidlá

1.   Členské štáty môžu za podmienok ustanovených v tejto kapitole poskytnúť platbu poľnohospodárom, ktorí majú nárok na platby v rámci režimu základných platieb uvedeného v kapitole 1 a ktorých podniky sa úplne alebo čiastočne nachádzajú v oblastiach s prírodnými prekážkami označených členskými štátmi v súlade s článkom 33 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. [...] [RDR].

2.   Členské štáty môžu rozhodnúť, že platbu uvedenú v odseku 1 poskytnú všetkým oblastiam patriacim do rozsahu pôsobnosti uvedeného odseku, alebo eventuálne že na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií obmedzia danú platbu na niektoré oblasti uvedené v článku 33 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. [...] [RDR].

3.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 2 a uplatňovanie finančnej disciplíny, postupné znižovanie a obmedzovanie, lineárne zníženie uvedené v článku 7 a akékoľvek zníženia a vylúčenia uložené podľa článku 65 nariadenia (EÚ) č. [...] [HZR], platba uvedená v odseku 1 sa poskytuje ročne na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu a ktorý sa nachádza v oblastiach, ktorým sa členské štáty rozhodli poskytnúť platbu v súlade s odsekom 2 tohto článku, a vypláca sa po aktivovaní platobných nárokov na uvedené hektáre, ktoré príslušný poľnohospodár má v držbe.

4.   Platba na hektár uvedená v odseku 1 sa vypočíta vydelením sumy vyplývajúcej z uplatňovania článku 35 počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, ktoré sa nahlásili podľa článku 26 ods. 1 a nachádzajú sa v oblastiach, ktorým sa členské štáty rozhodli poskytnúť platbu v súlade s odsekom 2 tohto článku.

5.    štáty uplatniť platbu uvedenú v tejto kapitole na regionálnej úrovni podľa podmienok ustanovených v tomto odseku.

V takom prípade členské štáty vymedzia regióny v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami, ku ktorým patria napríklad charakteristiky ich prírodných prekážok a poľnohospodárske podmienky.

Členský štát rozdelí vnútroštátne stropy uvedené v článku 35 ods. 1 medzi regióny v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami.

Platba na regionálnej úrovni sa vypočíta vydelením regionálneho stropu vypočítaného v súlade s tretím pododsekom počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, ktoré sa nahlásili podľa článku 26 ods. 1 a ktoré sa nachádzajú v oblastiach, ktorým sa členské štáty rozhodli poskytnúť platbu v súlade s odsekom 2 tohto článku.

Zdôvodnenie

Umožňuje uplatnenie na regionálnom základe v zmysle článku 20.

Pozmeňovací návrh 22

Zmeniť článok 35 odsek 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| S cieľom financovať platbu uvedenú v článku 34 sa môžu členské štáty do 1. augusta 2013 rozhodnúť využiť až 5 % svojho ročného vnútroštátneho stropu uvedeného v prílohe II. | S cieľom financovať platbu uvedenú v článku 34 sa môžu členské štáty do 1. augusta 2013 rozhodnúť využiť až svojho ročného vnútroštátneho stropu uvedeného v prílohe II. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

S cieľom financovať platbu uvedenú v článku 34 sa môžu členské štáty do 1. augusta 2013 rozhodnúť využiť až 5 % svojho ročného vnútroštátneho stropu uvedeného v prílohe II.

S cieľom financovať platbu uvedenú v článku 34 sa môžu členské štáty do 1. augusta 2013 rozhodnúť využiť až svojho ročného vnútroštátneho stropu uvedeného v prílohe II.

Zdôvodnenie

Podpora pre znevýhodnené oblasti poskytnutá v období 2007 – 2013 predstavuje 12,6 mld. EUR. Zdvojnásobením navrhovaného finančného balíka do výšky 10 % vnútroštátnych finančných balíkov, t. j. 31,7 mld. EUR, by sa dosiahla výrazná rovnováha v prospech znevýhodnených oblastí alebo oblastí s prírodnými prekážkami.

Pozmeňovací návrh 23

Zmeniť a doplniť článok 36 ods. 1 a 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Členské štáty poskytnú ročnú platbu mladým poľnohospodárom, ktorí majú nárok na platbu v rámci režimu základných platieb uvedeného v kapitole 1.
  2.   Na účely tejto kapitoly „mladý poľnohospodár“ znamená:






  a) | fyzické osoby, ktoré prvýkrát zakladajú poľnohospodársky podnik ako najvyšší predstaviteľ podniku alebo ktoré už taký podnik založili v priebehu piatich rokov predchádzajúcich prvému podaniu žiadosti v rámci režimu základných platieb, ako je uvedené v článku 73 ods. nariadenia (EÚ) č. [...] [HZR], a |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Členské štáty poskytnú ročnú platbu mladým poľnohospodárom, ktorí majú nárok na platbu v rámci režimu základných platieb uvedeného v kapitole 1.

2.   Na účely tejto kapitoly „mladý poľnohospodár“ znamená:

a)

fyzické osoby, ktoré prvýkrát zakladajú poľnohospodársky podnik ako najvyšší predstaviteľ podniku alebo ktoré už taký podnik založili v priebehu piatich rokov predchádzajúcich prvému podaniu žiadosti v rámci režimu základných platieb, ako je uvedené v článku 73 ods. nariadenia (EÚ) č. [...] [HZR], a

| b) | ktorí majú v deň predloženia žiadosti uvedenej v písmene a) menej ako 40 rokov. |
| --- | --- |

b)

ktorí majú v deň predloženia žiadosti uvedenej v písmene a) menej ako 40 rokov.

1.   Členské štáty poskytnú ročnú platbu poľnohospodárom , ktorí majú nárok na platbu v rámci režimu základných platieb uvedeného v kapitole 1.

2.   Na účely tejto kapitoly „ poľnohospodár“ znamená

| | fyzické osoby, ktoré prvýkrát zakladajú poľnohospodársky podnik ako najvyšší predstavite podniku alebo ktoré už taký podnik založili v priebehu piatich rokov predchádzajúcich prvému podaniu žiadosti v rámci režimu základných platieb, ako je uvedené v článku 73 ods. nariadenia (EÚ) č. [...] [HZR] |
| --- | --- |

fyzické osoby, ktoré prvýkrát zakladajú poľnohospodársky podnik ako najvyšší predstavite podniku alebo ktoré už taký podnik založili v priebehu piatich rokov predchádzajúcich prvému podaniu žiadosti v rámci režimu základných platieb, ako je uvedené v článku 73 ods. nariadenia (EÚ) č. [...] [HZR]

| | . |
| --- | --- |

.

Pozmeňovací návrh 24

Zmeniť a doplniť článok 38 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (1)   Členské štáty môžu za podmienok ustanovených v tejto kapitole poskytnúť poľnohospodárom viazanú podporu.
  Viazaná podpora sa môže poskytnúť v týchto sektoroch a oblastiach výroby: obilniny, olejnaté semená, bielkovinové plodiny, ryža, orechy, zemiaky na výrobu škrobu, mlieko a mliečne výrobky, osivo, ovčie a kozie mäso, hovädzie a teľacie mäso, strukoviny, olivový olej, húsenice priadky morušovej, ľan, konope, sušené krmivo, chmeľ, cukrová repa, trstina a čakanka, ovocie a zelenina a mladiny s krátkodobým striedaním.
  (...) | (1)   Členské štáty môžu poskytnúť viazanú podporu v týchto sektoroch a oblastiach výroby: obilniny, olejnaté semená, bielkovinové plodiny, ryža, orechy, zemiaky na výrobu škrobu, mlieko a mliečne výrobky, osivo, ovčie a kozie mäso, hovädzie a teľacie mäso, strukoviny, olivový olej, húsenice priadky morušovej, ľan, konope, sušené krmivo, chmeľ, cukrová repa, trstina a čakanka, ovocie a zelenina a mladiny s krátkodobým striedaním, . |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(1)   Členské štáty môžu za podmienok ustanovených v tejto kapitole poskytnúť poľnohospodárom viazanú podporu.

Viazaná podpora sa môže poskytnúť v týchto sektoroch a oblastiach výroby: obilniny, olejnaté semená, bielkovinové plodiny, ryža, orechy, zemiaky na výrobu škrobu, mlieko a mliečne výrobky, osivo, ovčie a kozie mäso, hovädzie a teľacie mäso, strukoviny, olivový olej, húsenice priadky morušovej, ľan, konope, sušené krmivo, chmeľ, cukrová repa, trstina a čakanka, ovocie a zelenina a mladiny s krátkodobým striedaním.

(...)

(1)   Členské štáty môžu poskytnúť viazanú podporu v týchto sektoroch a oblastiach výroby: obilniny, olejnaté semená, bielkovinové plodiny, ryža, orechy, zemiaky na výrobu škrobu, mlieko a mliečne výrobky, osivo, ovčie a kozie mäso, hovädzie a teľacie mäso, strukoviny, olivový olej, húsenice priadky morušovej, ľan, konope, sušené krmivo, chmeľ, cukrová repa, trstina a čakanka, ovocie a zelenina a mladiny s krátkodobým striedaním, .

Zdôvodnenie

Viazaná pomoc je nevyhnutná z ekonomického a územného dôvodu, aby sa zabezpečila úroveň výroby príslušných sektorov.

Pozmeňovací návrh 25

Doplniť článok 38 ods. 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4.   Viazanú podporu je možné poskytnúť len do tej miery, ktorá je nevyhnutná na vytvorenie stimulu na udržanie súčasnej úrovne výroby v príslušných regiónoch. | 4.   Viazanú podporu je možné poskytnúť len do tej miery, ktorá je nevyhnutná na vytvorenie stimulu na udržanie súčasnej úrovne výroby v príslušných regiónoch. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

4.   Viazanú podporu je možné poskytnúť len do tej miery, ktorá je nevyhnutná na vytvorenie stimulu na udržanie súčasnej úrovne výroby v príslušných regiónoch.

4.   Viazanú podporu je možné poskytnúť len do tej miery, ktorá je nevyhnutná na vytvorenie stimulu na udržanie súčasnej úrovne výroby v príslušných regiónoch.

Zdôvodnenie

Viazaná pomoc je nevyhnutná z ekonomického a územného dôvodu, aby sa zabezpečila úroveň výroby príslušných sektorov.

Pozmeňovací návrh 26

Doplniť článok 38 ods. 5

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Všeobecné pravidlá
  1.   Členské štáty môžu za podmienok ustanovených v tejto kapitole poskytnúť poľnohospodárom viazanú podporu.
  Viazaná podpora sa môže poskytnúť v týchto sektoroch a oblastiach výroby: obilniny, olejnaté semená, bielkovinové plodiny, ryža, orechy, zemiaky na výrobu škrobu, mlieko a mliečne výrobky, osivo, ovčie a kozie mäso, hovädzie a teľacie mäso, strukoviny, olivový olej, húsenice priadky morušovej, ľan, konope, sušené krmivo, chmeľ, cukrová repa, trstina a čakanka, ovocie a zelenina a mladiny s krátkodobým striedaním.
  2.   Viazanú podporu možno poskytnúť len sektorom alebo regiónom členského štátu, v ktorom určité druhy poľnohospodárstva alebo určité poľnohospodárske sektory osobitného významu pre hospodárstvo a/alebo spoločnosť a/alebo životné prostredie podliehajú určitým ťažkostiam.
  3.   Odchylne od odseku 2 možno viazanú podporu poskytnúť aj poľnohospodárom, ktorí mali 31. decembra 2013 v držbe platobné nároky poskytnuté v súlade s hlavou III kapitolou 3 oddielom 2 a článkom 71m nariadenia (ES) č. 1782/2003 a v súlade s článkom 60 a článkom 65 štvrtým pododsekom nariadenia (ES) č. 73/2009 a ktorí nemajú hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu a ktoré sú potrebné na aktivovanie platobných nárokov v rámci režimu základných platieb, ako je uvedené v hlave III kapitole 1 tohto nariadenia.
  4.   Viazanú podporu je možné poskytnúť len do tej miery, ktorá je nevyhnutná na vytvorenie stimulu na udržanie súčasnej úrovne výroby v príslušných regiónoch.
  5.   Viazaná podpora má podobu ročných platieb a poskytuje sa v rámci vymedzených kvantitatívnych obmedzení a na základe stanovených oblastí a výnosov alebo stanoveného počtu zvierat.
  6.   Každá viazaná podpora poskytovaná podľa tohto článku je v súlade s ostatnými opatreniami a politikami Únie.
  7.   Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 55 týkajúce sa:






  a) | podmienok poskytovania podpory uvedenej v tejto kapitole, |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Všeobecné pravidlá

1.   Členské štáty môžu za podmienok ustanovených v tejto kapitole poskytnúť poľnohospodárom viazanú podporu.

Viazaná podpora sa môže poskytnúť v týchto sektoroch a oblastiach výroby: obilniny, olejnaté semená, bielkovinové plodiny, ryža, orechy, zemiaky na výrobu škrobu, mlieko a mliečne výrobky, osivo, ovčie a kozie mäso, hovädzie a teľacie mäso, strukoviny, olivový olej, húsenice priadky morušovej, ľan, konope, sušené krmivo, chmeľ, cukrová repa, trstina a čakanka, ovocie a zelenina a mladiny s krátkodobým striedaním.

2.   Viazanú podporu možno poskytnúť len sektorom alebo regiónom členského štátu, v ktorom určité druhy poľnohospodárstva alebo určité poľnohospodárske sektory osobitného významu pre hospodárstvo a/alebo spoločnosť a/alebo životné prostredie podliehajú určitým ťažkostiam.

3.   Odchylne od odseku 2 možno viazanú podporu poskytnúť aj poľnohospodárom, ktorí mali 31. decembra 2013 v držbe platobné nároky poskytnuté v súlade s hlavou III kapitolou 3 oddielom 2 a článkom 71m nariadenia (ES) č. 1782/2003 a v súlade s článkom 60 a článkom 65 štvrtým pododsekom nariadenia (ES) č. 73/2009 a ktorí nemajú hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu a ktoré sú potrebné na aktivovanie platobných nárokov v rámci režimu základných platieb, ako je uvedené v hlave III kapitole 1 tohto nariadenia.

4.   Viazanú podporu je možné poskytnúť len do tej miery, ktorá je nevyhnutná na vytvorenie stimulu na udržanie súčasnej úrovne výroby v príslušných regiónoch.

5.   Viazaná podpora má podobu ročných platieb a poskytuje sa v rámci vymedzených kvantitatívnych obmedzení a na základe stanovených oblastí a výnosov alebo stanoveného počtu zvierat.

6.   Každá viazaná podpora poskytovaná podľa tohto článku je v súlade s ostatnými opatreniami a politikami Únie.

7.   Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 55 týkajúce sa:

a)

podmienok poskytovania podpory uvedenej v tejto kapitole,

| b) | pravidiel súladu s ostatnými opatreniami Únie a kumulovania podpory. |
| --- | --- |

b)

pravidiel súladu s ostatnými opatreniami Únie a kumulovania podpory.

Všeobecné pravidlá

1.   Členské štáty môžu za podmienok ustanovených v tejto kapitole poskytnúť poľnohospodárom viazanú podporu.

Viazaná podpora sa môže poskytnúť v týchto sektoroch a oblastiach výroby: obilniny, olejnaté semená, bielkovinové plodiny, ryža, orechy, zemiaky na výrobu škrobu, mlieko a mliečne výrobky, osivo, ovčie a kozie mäso, hovädzie a teľacie mäso, strukoviny, olivový olej, húsenice priadky morušovej, ľan, konope, sušené krmivo, chmeľ, cukrová repa, trstina a čakanka, ovocie a zelenina a mladiny s krátkodobým striedaním.

2.   Viazanú podporu možno poskytnúť len sektorom alebo regiónom členského štátu, v ktorom určité druhy poľnohospodárstva alebo určité poľnohospodárske sektory osobitného významu pre hospodárstvo a/alebo spoločnosť a/alebo životné prostredie podliehajú určitým ťažkostiam.

3.   Odchylne od odseku 2 možno viazanú podporu poskytnúť aj poľnohospodárom, ktorí mali 31. decembra 2013 v držbe platobné nároky poskytnuté v súlade s hlavou III kapitolou 3 oddielom 2 a článkom 71m nariadenia (ES) č. 1782/2003 a v súlade s článkom 60 a článkom 65 štvrtým pododsekom nariadenia (ES) č. 73/2009 a ktorí nemajú hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu a ktoré sú potrebné na aktivovanie platobných nárokov v rámci režimu základných platieb, ako je uvedené v hlave III kapitole 1 tohto nariadenia.

4.   Viazanú podporu je možné poskytnúť len do tej miery, ktorá je nevyhnutná na vytvorenie stimulu na udržanie súčasnej úrovne výroby v príslušných regiónoch.

5.   .

.   Viazaná podpora má podobu ročných platieb a poskytuje sa v rámci vymedzených kvantitatívnych obmedzení a na základe stanovených oblastí a výnosov alebo stanoveného počtu zvierat.

.   Každá viazaná podpora poskytovaná podľa tohto článku je v súlade s ostatnými opatreniami a politikami Únie.

.   Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 55 týkajúce sa:

| a) | podmienok poskytovania podpory uvedenej v tejto kapitole, |
| --- | --- |

a)

podmienok poskytovania podpory uvedenej v tejto kapitole,

| b) | pravidiel súladu s ostatnými opatreniami Únie a kumulovania podpory. |
| --- | --- |

b)

pravidiel súladu s ostatnými opatreniami Únie a kumulovania podpory.

Zdôvodnenie

Umožňuje uplatnenie na regionálnom základe v zmysle článku 20.

Pozmeňovací návrh 27

Doplniť článok 47

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Všeobecné pravidlá
  1.   Poľnohospodári, ktorí majú v držbe platobné nároky pridelené v roku 2014 podľa článku 21 a spĺňajú minimálne požiadavky ustanovené v článku 10 ods. 1, sa môžu rozhodnúť, že sa zúčastnia na zjednodušenom režime za podmienok ustanovených v tejto hlave, ďalej uvedenom ako „režim pre malých poľnohospodárov“.
  2.   Platby v rámci režimu pre malých poľnohospodárov nahradia platby, ktoré sa majú poskytnúť podľa hláv III a IV.
  3.   Poľnohospodári, ktorí sa zúčastňujú na režime pre malých poľnohospodárov, sú oslobodení od poľnohospodárskych postupov ustanovených v hlave III kapitole 2.
  4.   Členské štáty zabezpečia, aby sa žiadna platba nevyplatila poľnohospodárom, u ktorých sa zistí, že od dátumu uverejnenia návrhu tohto nariadenia Komisiou rozdelia svoj podnik s jediným zámerom využívať režim pre malých poľnohospodárov. Uplatňuje sa to aj na poľnohospodárov, ktorých podniky sú výsledkom uvedeného rozdelenia. | Všeobecné pravidlá
  1.   Poľnohospodári, ktorí majú v držbe platobné nároky pridelené v roku 2014 podľa článku 21 a spĺňajú minimálne požiadavky ustanovené v článku 10 ods. 1, sa môžu rozhodnúť, že sa zúčastnia na zjednodušenom režime za podmienok ustanovených v tejto hlave, ďalej uvedenom ako „režim pre malých poľnohospodárov“.
  2.   Platby v rámci režimu pre malých poľnohospodárov nahradia platby, ktoré sa majú poskytnúť podľa hláv III a IV.
  3.   Poľnohospodári, ktorí sa zúčastňujú na režime pre malých poľnohospodárov, sú oslobodení od poľnohospodárskych postupov ustanovených v hlave III kapitole 2.
  4.   Členské štáty zabezpečia, aby sa žiadna platba nevyplatila poľnohospodárom, u ktorých sa zistí, že od dátumu uverejnenia návrhu tohto nariadenia Komisiou rozdelia svoj podnik s jediným zámerom využívať režim pre malých poľnohospodárov. Uplatňuje sa to aj na poľnohospodárov, ktorých podniky sú výsledkom uvedeného rozdelenia. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Všeobecné pravidlá

1.   Poľnohospodári, ktorí majú v držbe platobné nároky pridelené v roku 2014 podľa článku 21 a spĺňajú minimálne požiadavky ustanovené v článku 10 ods. 1, sa môžu rozhodnúť, že sa zúčastnia na zjednodušenom režime za podmienok ustanovených v tejto hlave, ďalej uvedenom ako „režim pre malých poľnohospodárov“.

2.   Platby v rámci režimu pre malých poľnohospodárov nahradia platby, ktoré sa majú poskytnúť podľa hláv III a IV.

3.   Poľnohospodári, ktorí sa zúčastňujú na režime pre malých poľnohospodárov, sú oslobodení od poľnohospodárskych postupov ustanovených v hlave III kapitole 2.

4.   Členské štáty zabezpečia, aby sa žiadna platba nevyplatila poľnohospodárom, u ktorých sa zistí, že od dátumu uverejnenia návrhu tohto nariadenia Komisiou rozdelia svoj podnik s jediným zámerom využívať režim pre malých poľnohospodárov. Uplatňuje sa to aj na poľnohospodárov, ktorých podniky sú výsledkom uvedeného rozdelenia.

Všeobecné pravidlá

1.   Poľnohospodári, ktorí majú v držbe platobné nároky pridelené v roku 2014 podľa článku 21 a spĺňajú minimálne požiadavky ustanovené v článku 10 ods. 1, sa môžu rozhodnúť, že sa zúčastnia na zjednodušenom režime za podmienok ustanovených v tejto hlave, ďalej uvedenom ako „režim pre malých poľnohospodárov“.

2.   Platby v rámci režimu pre malých poľnohospodárov nahradia platby, ktoré sa majú poskytnúť podľa hláv III a IV.

3.   Poľnohospodári, ktorí sa zúčastňujú na režime pre malých poľnohospodárov, sú oslobodení od poľnohospodárskych postupov ustanovených v hlave III kapitole 2.

4.   Členské štáty zabezpečia, aby sa žiadna platba nevyplatila poľnohospodárom, u ktorých sa zistí, že od dátumu uverejnenia návrhu tohto nariadenia Komisiou rozdelia svoj podnik s jediným zámerom využívať režim pre malých poľnohospodárov. Uplatňuje sa to aj na poľnohospodárov, ktorých podniky sú výsledkom uvedeného rozdelenia.

Zdôvodnenie

Umožňuje uplatnenie na regionálnom základe v zmysle článku 20.

Pozmeňovací návrh 28

Zmeniť a doplniť článok 48

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Poľnohospodári, ktorí sa chcú zúčastniť na režime pre malých poľnohospodárov, predložia žiadosť do 15. októbra 2014.
  Poľnohospodári, ktorí nepožiadali o účasť na režime pre malých poľnohospodárov do 15. októbra 2014, alebo sa rozhodli z neho vystúpiť po uvedenom dátume, alebo boli vybraní na podporu podľa článku 20 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) č. [...] [RDR], viac nemajú nárok zúčastniť sa na uvedenom režime. | Poľnohospodári, ktorí sa chcú zúčastniť na režime pre malých poľnohospodárov, predložia žiadosť do 15. októbra 2014.
  Poľnohospodári, ktorí nepožiadali o účasť na režime pre malých poľnohospodárov do 15. októbra 2014, alebo sa rozhodli z neho vystúpiť po alebo boli vybraní na podporu podľa článku 20 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) č. [...] [RDR], viac nemajú nárok zúčastniť sa na uvedenom režime. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Poľnohospodári, ktorí sa chcú zúčastniť na režime pre malých poľnohospodárov, predložia žiadosť do 15. októbra 2014.

Poľnohospodári, ktorí nepožiadali o účasť na režime pre malých poľnohospodárov do 15. októbra 2014, alebo sa rozhodli z neho vystúpiť po uvedenom dátume, alebo boli vybraní na podporu podľa článku 20 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) č. [...] [RDR], viac nemajú nárok zúčastniť sa na uvedenom režime.

Poľnohospodári, ktorí sa chcú zúčastniť na režime pre malých poľnohospodárov, predložia žiadosť do 15. októbra 2014.

Poľnohospodári, ktorí nepožiadali o účasť na režime pre malých poľnohospodárov do 15. októbra 2014, alebo sa rozhodli z neho vystúpiť po alebo boli vybraní na podporu podľa článku 20 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) č. [...] [RDR], viac nemajú nárok zúčastniť sa na uvedenom režime.

COM(2011) 627 final/2

Pozmeňovací návrh 29

Zmeniť a doplniť článok 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| EPFRV prispieva k stratégii Európa 2020 podporou udržateľného rozvoja vidieka v celej Únii, pričom dopĺňa ďalšie nástroje spoločnej poľnohospodárskej politiky (ďalej len „SPP“), politiky súdržnosti a spoločnej rybárskej politiky. Prispieva k územne a environmentálne vyváženejšiemu a inovatívnejšiemu poľnohospodárskemu sektoru Únie, ktorý je šetrnejší a odolnejší voči klíme. | EPFRV prispieva k stratégii Európa 2020 podporou udržateľného rozvoja vidieka v celej Únii, pričom dopĺňa ďalšie nástroje spoločnej poľnohospodárskej politiky (ďalej len „SPP“), politik súdržnosti a spoločn rybársk politik. Prispieva k územne a environmentálne vyváženejšiemu a inovatívnejšiemu poľnohospodárskemu sektoru Únie, ktorý je šetrnejší a odolnejší voči klíme. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

EPFRV prispieva k stratégii Európa 2020 podporou udržateľného rozvoja vidieka v celej Únii, pričom dopĺňa ďalšie nástroje spoločnej poľnohospodárskej politiky (ďalej len „SPP“), politiky súdržnosti a spoločnej rybárskej politiky. Prispieva k územne a environmentálne vyváženejšiemu a inovatívnejšiemu poľnohospodárskemu sektoru Únie, ktorý je šetrnejší a odolnejší voči klíme.

EPFRV prispieva k stratégii Európa 2020 podporou udržateľného rozvoja vidieka v celej Únii, pričom dopĺňa ďalšie nástroje spoločnej poľnohospodárskej politiky (ďalej len „SPP“), politik súdržnosti a spoločn rybársk politik. Prispieva k územne a environmentálne vyváženejšiemu a inovatívnejšiemu poľnohospodárskemu sektoru Únie, ktorý je šetrnejší a odolnejší voči klíme.

Zdôvodnenie

Na úrovni EÚ je potrebná skutočná stratégia rozvoja vidieka, ktorú návrhy Komisie neobsahujú. Stratégiu, ktorá musí byť založená na požiadavke vyváženého územného rozvoja, musia implementovať všetky členské štáty v rámci dohôd o partnerstve.

Pozmeňovací návrh 30

Doplniť článok 5 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (1)   podpora prenosu znalostí a inovácií v poľnohospodárstve, lesnom hospodárstve a vidieckych oblastiach so zameraním na tieto oblasti:






  (a) | podpora inovácií a vedomostnej základne vo vidieckych oblastiach, |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(1)   podpora prenosu znalostí a inovácií v poľnohospodárstve, lesnom hospodárstve a vidieckych oblastiach so zameraním na tieto oblasti:

(a)

podpora inovácií a vedomostnej základne vo vidieckych oblastiach,

| (b) | posilnenie prepojenia poľnohospodárstva a lesného hospodárstva s výskumom a inováciami, |
| --- | --- |

(b)

posilnenie prepojenia poľnohospodárstva a lesného hospodárstva s výskumom a inováciami,

| (c) | podpora celoživotného vzdelávania a odborného vzdelávania v sektoroch poľnohospodárstva a lesného hospodárstva; |
| --- | --- |

(c)

podpora celoživotného vzdelávania a odborného vzdelávania v sektoroch poľnohospodárstva a lesného hospodárstva;

podpora prenosu znalostí a inovácií v poľnohospodárstve, lesnom hospodárstve a vidieckych oblastiach so zameraním na tieto oblasti,

| (a) | podpora inovácií a vedomostnej základne vo vidieckych oblastiach, |
| --- | --- |

(a)

podpora inovácií a vedomostnej základne vo vidieckych oblastiach,

| (b) | posilnenie prepojenia poľnohospodárstva a lesného hospodárstva s výskumom a inováciami, |
| --- | --- |

(b)

posilnenie prepojenia poľnohospodárstva a lesného hospodárstva s výskumom a inováciami,

| (c) | podpora celoživotného vzdelávania a odborného vzdelávania v sektoroch poľnohospodárstva a lesného hospodárstva; |
| --- | --- |

(c)

podpora celoživotného vzdelávania a odborného vzdelávania v sektoroch poľnohospodárstva a lesného hospodárstva;

Zdôvodnenie

Toto úsilie zamerané na podporu poľnohospodárskeho výskumu má za cieľ dosiahnuť lepšiu dlhodobú konkurencieschopnosť európskeho poľnohospodárstva z hospodárskeho, ako aj ekologického hľadiska. Toto úsilie zodpovedá veľkým očakávaniam poľnohospodárov, ako aj občanov EÚ, ktorí žiadajú zdravé a kvalitné potraviny a želajú si mať zachované životné prostredie. 10 % z finančných príspevkov pre inovácie v záujme lepšieho zohľadnenia prírodných zdrojov a zmeny klímy predstavuje 1,45 mld. EUR za rok na úrovni EÚ. Len na porovnanie: 30 % finančných príspevkov vyčlenených na ekologizáciu v prvom pilieri predstavuje 13,6 mld. EUR: V záujme toho, aby sme mohli reagovať na výzvy v oblasti životného prostredia, musíme vyvíjať viac úsilia v oblasti výskumu zameraného na poľnohospodársku inováciu. Toto dodatočné úsilie je mimoriadne dôležité a má za cieľ reagovať na výzvy spojené so zmenou klímy, ktorej účinky budú mať nakoniec za následok presunutie tradičných pestovateľských oblastí.

Pozmeňovací návrh 31

Zmeniť článok 5 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (2)   posilnenie konkurencieschopnosti všetkých druhov poľnohospodárstva a posilnenie životaschopnosti poľnohospodárskych podnikov so zameraním na tieto oblasti:






  (a) | uľahčenie reštrukturalizácie poľnohospodárskych podnikov s veľkými štrukturálnymi problémami, najmä poľnohospodárskych podnikov s nízkym stupňom účasti na trhu, poľnohospodárskych podnikov zameraných na trh v konkrétnych sektoroch a poľnohospodárskych podnikov, ktoré potrebujú poľnohospodársku diverzifikáciu, |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(2)   posilnenie konkurencieschopnosti všetkých druhov poľnohospodárstva a posilnenie životaschopnosti poľnohospodárskych podnikov so zameraním na tieto oblasti:

(a)

uľahčenie reštrukturalizácie poľnohospodárskych podnikov s veľkými štrukturálnymi problémami, najmä poľnohospodárskych podnikov s nízkym stupňom účasti na trhu, poľnohospodárskych podnikov zameraných na trh v konkrétnych sektoroch a poľnohospodárskych podnikov, ktoré potrebujú poľnohospodársku diverzifikáciu,

| (b) | uľahčenie generačnej výmeny v sektore poľnohospodárstva; |
| --- | --- |

(b)

uľahčenie generačnej výmeny v sektore poľnohospodárstva;

(2)   posilnenie konkurencieschopnosti všetkých druhov poľnohospodárstva a posilnenie životaschopnosti poľnohospodárskych podnikov so zameraním na tieto oblasti:

| (a) | uľahčenie reštrukturalizácie poľnohospodárskych podnikov, |
| --- | --- |

(a)

uľahčenie reštrukturalizácie poľnohospodárskych podnikov,

| (b) | uľahčenie generačnej výmeny v sektore poľnohospodárstva; |
| --- | --- |

(b)

uľahčenie generačnej výmeny v sektore poľnohospodárstva;

Pozmeňovací návrh 32

Zmeniť článok 5 ods. 6

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (6)   podpora sociálnej inklúzie, zmiernenia chudoby a hospodárskeho rastu vo vidieckych oblastiach so zameraním na tieto oblasti:






  (a) | uľahčenie diverzifikácie, zakladania nových malých podnikov a vytvárania pracovných miest, |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(6)   podpora sociálnej inklúzie, zmiernenia chudoby a hospodárskeho rastu vo vidieckych oblastiach so zameraním na tieto oblasti:

(a)

uľahčenie diverzifikácie, zakladania nových malých podnikov a vytvárania pracovných miest,

| (b) | podpora miestneho rozvoja vo vidieckych oblastiach, |
| --- | --- |

(b)

podpora miestneho rozvoja vo vidieckych oblastiach,

| (c) | rozšírenie prístupnosti, využívania a kvality informačných a komunikačných technológií (IKT) vo vidieckych oblastiach. |
| --- | --- |

(c)

rozšírenie prístupnosti, využívania a kvality informačných a komunikačných technológií (IKT) vo vidieckych oblastiach.

(6)   podpora sociálnej inklúzie, zmiernenia chudoby a hospodárskeho rastu vo vidieckych oblastiach so zameraním na tieto oblasti:

| (a) | diverzifikácie, zakladania nových podnikov a vytvárania pracovných miest, |
| --- | --- |

(a)

diverzifikácie, zakladania nových podnikov a vytvárania pracovných miest,

| (b) | podpora miestneho rozvoja vo vidieckych oblastiach, |
| --- | --- |

(b)

podpora miestneho rozvoja vo vidieckych oblastiach,

| (c) | rozšírenie prístupnosti, využívania a kvality informačných a komunikačných technológií (IKT) |
| --- | --- |

(c)

rozšírenie prístupnosti, využívania a kvality informačných a komunikačných technológií (IKT)

| (d) | |
| --- | --- |

(d)

Pozmeňovací návrh 33

Doplniť článok 7

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Programy rozvoja vidieka
  1.   EPFRV sa v členských štátoch využíva prostredníctvom programov rozvoja vidieka. Týmito programami sa vykonáva stratégia na splnenie priorít Únie pre rozvoj vidieka prostredníctvom súboru opatrení vymedzených v hlave III, na dosiahnutie ktorých sa čerpá pomoc z EPFRV.
  2.   Členský štát môže predložiť buď jediný program pre celé svoje územie, alebo súbor regionálnych programov.
  3.   Členské štáty s regionálnymi programami môžu na schválenie predložiť aj národný rámec, ktorý obsahuje spoločné prvky týchto programov bez samostatných pridelených rozpočtových prostriedkov. | Programy rozvoja vidieka
  1.   EPFRV sa v členských štátoch využíva prostredníctvom programov rozvoja vidieka. Týmito programami sa vykonáva stratégia na splnenie priorít Únie pre rozvoj vidieka prostredníctvom súboru opatrení vymedzených v hlave III, na dosiahnutie ktorých sa čerpá pomoc z EPFRV.
  2.   Členský štát môže predložiť buď jediný program pre celé svoje územie, alebo súbor regionálnych programov.
  3.   Členské štáty s regionálnymi programami môžu na schválenie predložiť aj národný rámec, ktorý obsahuje spoločné prvky týchto programov bez samostatných pridelených rozpočtových prostriedkov. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Programy rozvoja vidieka

1.   EPFRV sa v členských štátoch využíva prostredníctvom programov rozvoja vidieka. Týmito programami sa vykonáva stratégia na splnenie priorít Únie pre rozvoj vidieka prostredníctvom súboru opatrení vymedzených v hlave III, na dosiahnutie ktorých sa čerpá pomoc z EPFRV.

2.   Členský štát môže predložiť buď jediný program pre celé svoje územie, alebo súbor regionálnych programov.

3.   Členské štáty s regionálnymi programami môžu na schválenie predložiť aj národný rámec, ktorý obsahuje spoločné prvky týchto programov bez samostatných pridelených rozpočtových prostriedkov.

Programy rozvoja vidieka

1.   EPFRV sa v členských štátoch využíva prostredníctvom programov rozvoja vidieka. Týmito programami sa vykonáva stratégia na splnenie priorít Únie pre rozvoj vidieka prostredníctvom súboru opatrení vymedzených v hlave III, na dosiahnutie ktorých sa čerpá pomoc z EPFRV.

2.   Členský štát môže predložiť buď jediný program pre celé svoje územie, alebo súbor regionálnych programov.

3.   Členské štáty s regionálnymi programami môžu na schválenie predložiť aj národný rámec, ktorý obsahuje spoločné prvky týchto programov bez samostatných pridelených rozpočtových prostriedkov.

Zdôvodnenie

Tento pozmeňovací návrh zachováva priame regionálne plánovanie rozvoja vidieka, a zároveň umožňuje zavádzať určité opatrenia na vnútroštátnej úrovni (napr. opatrenia uvedené v balíčku pre riadenie rizík (článok 37), aby sa tak zabezpečila ich účinnejšia implementácia vzhľadom na potrebu dostatočného objemu prostriedkov a jednotných vykonávacích postupov, ktoré nenarúšajú hospodársku súťaž. Vzájomné vylúčenie opatrení zavádzaných prostredníctvom vnútroštátnych a regionálnych programov poskytuje Komisii záruku, že nedôjde k prekrývaniu opatrení a financovania.

Pozmeňovací návrh 34

Doplniť článok 8 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Členské štáty môžu do svojich programov rozvoja vidieka začleniť tematické čiastkové programy prispievajúce k prioritám Únie pre rozvoj vidieka a zamerané na riešenie osobitných potrieb identifikovaných najmä v súvislosti s:






  (a) | mladými poľnohospodármi, |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Členské štáty môžu do svojich programov rozvoja vidieka začleniť tematické čiastkové programy prispievajúce k prioritám Únie pre rozvoj vidieka a zamerané na riešenie osobitných potrieb identifikovaných najmä v súvislosti s:

(a)

mladými poľnohospodármi,

| (b) | malými poľnohospodárskymi podnikmi uvedenými v článku 20 ods. 2 treťom pododseku, |
| --- | --- |

(b)

malými poľnohospodárskymi podnikmi uvedenými v článku 20 ods. 2 treťom pododseku,

| (c) | horskými oblasťami uvedenými v článku 33 ods. 2, |
| --- | --- |

(c)

horskými oblasťami uvedenými v článku 33 ods. 2,

| (d) | krátkymi dodávateľskými reťazcami. |
| --- | --- |

(d)

krátkymi dodávateľskými reťazcami.

Orientačný zoznam opatrení a druhov operácií osobitného významu pre každý tematický čiastkový program sa stanovuje v prílohe III.

1.   Členské štáty môžu do svojich programov rozvoja vidieka začleniť tematické čiastkové programy prispievajúce k prioritám Únie pre rozvoj vidieka a zamerané na riešenie osobitných potrieb identifikovaných najmä v súvislosti s:

| (a) | mladými poľnohospodármi |
| --- | --- |

(a)

mladými poľnohospodármi

| (b) | malými poľnohospodárskymi podnikmi uvedenými v článku 20 ods. 2 treťom pododseku, |
| --- | --- |

(b)

malými poľnohospodárskymi podnikmi uvedenými v článku 20 ods. 2 treťom pododseku,

| (c) | horskými oblasťami uvedenými v článku 33 ods. 2, |
| --- | --- |

(c)

horskými oblasťami uvedenými v článku 33 ods. 2,

| (d) | krátkymi dodávateľskými reťazcami, |
| --- | --- |

(d)

krátkymi dodávateľskými reťazcami,

| | |
| --- | --- |

Orientačný zoznam opatrení a druhov operácií osobitného významu pre každý tematický čiastkový program sa stanovuje v prílohe III.

| | |
| --- | --- |

Pozmeňovací návrh 35

Zmeniť a doplniť článok 21 ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Investície podľa odseku 1 sú oprávnené na podporu, ak sa príslušné operácie vykonávajú v súlade s plánmi rozvoja obcí vo vidieckych oblastiach a ich základných služieb, ak takéto plány existujú a musia byť konzistentné s každou existujúcou stratégiou miestneho rozvoja. | Investície podľa odseku 1 sú oprávnené na podporu, ak sa príslušné operácie vykonávajú v súlade s plánmi rozvoja obcí vo vidieckych oblastiach a ich základných služieb konzistentné s každou inou existujúcou stratégiou miestneho rozvoja. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Investície podľa odseku 1 sú oprávnené na podporu, ak sa príslušné operácie vykonávajú v súlade s plánmi rozvoja obcí vo vidieckych oblastiach a ich základných služieb, ak takéto plány existujú a musia byť konzistentné s každou existujúcou stratégiou miestneho rozvoja.

Investície podľa odseku 1 sú oprávnené na podporu, ak sa príslušné operácie vykonávajú v súlade s plánmi rozvoja obcí vo vidieckych oblastiach a ich základných služieb konzistentné s každou inou existujúcou stratégiou miestneho rozvoja.

Zdôvodnenie

Investície musia byť v každom prípade v súlade s plánmi rozvoja miestnych a regionálnych samospráv vo vidieckych oblastiach a ich základných služieb, aby bolo zaručené účinné využívanie investícií a ich začlenenie do rozvoja miestnych a regionálnych samospráv.

Pozmeňovací návrh 36

Zmeniť a doplniť článok 29 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Agroenvironmentálne platby súvisiace s klímou sa poskytujú poľnohospodárom, skupinám poľnohospodárov alebo skupinám poľnohospodárov a iných pôdohospodárov, ktorí sa dobrovoľne zaviažu vykonávať na poľnohospodárskej pôde operácie pozostávajúce z jedného alebo viacerých agroenvironmentálnych záväzkov súvisiacich s klímou. Na účely dosiahnutia environmentálnych cieľov sa v riadne odôvodnených prípadoch môžu agroenvironmentálne platby súvisiace s klímou poskytnúť iným pôdohospodárom alebo skupinám iných pôdohospodárov. | 2.   Agroenvironmentálne platby súvisiace s klímou sa poskytujú poľnohospodárom, skupinám poľnohospodárov alebo skupinám poľnohospodárov a iných pôdohospodárov, ktorí sa dobrovoľne zaviažu vykonávať operácie jedné alebo viacerý agroenvironmentálny záväzko súvisiaci s klímou. Na účely dosiahnutia environmentálnych cieľov sa v riadne odôvodnených prípadoch môžu agroenvironmentálne platby súvisiace s klímou poskytnúť iným pôdohospodárom alebo skupinám iných pôdohospodárov. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.   Agroenvironmentálne platby súvisiace s klímou sa poskytujú poľnohospodárom, skupinám poľnohospodárov alebo skupinám poľnohospodárov a iných pôdohospodárov, ktorí sa dobrovoľne zaviažu vykonávať na poľnohospodárskej pôde operácie pozostávajúce z jedného alebo viacerých agroenvironmentálnych záväzkov súvisiacich s klímou. Na účely dosiahnutia environmentálnych cieľov sa v riadne odôvodnených prípadoch môžu agroenvironmentálne platby súvisiace s klímou poskytnúť iným pôdohospodárom alebo skupinám iných pôdohospodárov.

2.   Agroenvironmentálne platby súvisiace s klímou sa poskytujú poľnohospodárom, skupinám poľnohospodárov alebo skupinám poľnohospodárov a iných pôdohospodárov, ktorí sa dobrovoľne zaviažu vykonávať operácie jedné alebo viacerý agroenvironmentálny záväzko súvisiaci s klímou. Na účely dosiahnutia environmentálnych cieľov sa v riadne odôvodnených prípadoch môžu agroenvironmentálne platby súvisiace s klímou poskytnúť iným pôdohospodárom alebo skupinám iných pôdohospodárov.

Zdôvodnenie

Obmedzenie opatrení na „poľnohospodársku pôdu“ by sa malo vypustiť, keďže by to akútne ohrozilo dôležité ekologické a klimatické ciele. To platí napríklad pre spásanie plôch, ktoré sa nepovažujú za poľnohospodársku pôdu, ako aj pre realizáciu agroenvironmentálnych opatrení v jazerných oblastiach, močariskách a oblastiach okolo vodných plôch.

Pozmeňovací návrh 37

Doplniť článok 46 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Oprávnené výdavky sú obmedzené na:






  (a) | výstavbu, nadobudnutie, vrátene lízingu, alebo rekonštrukciu nehnuteľného majetku, |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.   Oprávnené výdavky sú obmedzené na:

(a)

výstavbu, nadobudnutie, vrátene lízingu, alebo rekonštrukciu nehnuteľného majetku,

| (b) | kúpu alebo prenájom s následným odkúpením nových strojov a zariadenia, vrátane počítačového softvéru do výšky ich trhovej hodnoty, |
| --- | --- |

(b)

kúpu alebo prenájom s následným odkúpením nových strojov a zariadenia, vrátane počítačového softvéru do výšky ich trhovej hodnoty,

| (c) | všeobecné náklady spojené s výdavkami uvedenými v písmenách a) a b), ako sú odmeny pre architektov, technikov a poplatky za konzultácie, realizačné štúdie, nadobudnutie patentových práv a licencií. |
| --- | --- |

(c)

všeobecné náklady spojené s výdavkami uvedenými v písmenách a) a b), ako sú odmeny pre architektov, technikov a poplatky za konzultácie, realizačné štúdie, nadobudnutie patentových práv a licencií.

2.   Oprávnené výdavky sú obmedzené na:

| (a) | výstavbu, nadobudnutie, vrátene lízingu, alebo rekonštrukciu nehnuteľného majetku, |
| --- | --- |

(a)

výstavbu, nadobudnutie, vrátene lízingu, alebo rekonštrukciu nehnuteľného majetku,

| (b) | kúpu alebo prenájom s následným odkúpením nových strojov a zariadenia, vrátane počítačového softvéru do výšky ich trhovej hodnoty, |
| --- | --- |

(b)

kúpu alebo prenájom s následným odkúpením nových strojov a zariadenia, vrátane počítačového softvéru do výšky ich trhovej hodnoty,

| (c) | |
| --- | --- |

(c)

()

| () | všeobecné náklady spojené s výdavkami uvedenými v písmenách a) a b), ako sú odmeny pre architektov, technikov a poplatky za konzultácie, realizačné štúdie, nadobudnutie patentových práv a licencií. |
| --- | --- |

všeobecné náklady spojené s výdavkami uvedenými v písmenách a) a b), ako sú odmeny pre architektov, technikov a poplatky za konzultácie, realizačné štúdie, nadobudnutie patentových práv a licencií.

Pozmeňovací návrh 38

Zmeniť a doplniť článok 64 ods. 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komisia vykonávacím aktom stanoví ročné rozčlenenie súm uvedených v odseku 1 podľa členských štátov po odčítaní sumy uvedenej v odseku 2, pričom zohľadní presun finančných prostriedkov uvedených v článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. DP/2012. Pri stanovení ročného rozčlenenia Komisia zohľadňuje:






  (a) | objektívne kritériá spojené s cieľmi uvedenými v článku 4 a a |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Komisia vykonávacím aktom stanoví ročné rozčlenenie súm uvedených v odseku 1 podľa členských štátov po odčítaní sumy uvedenej v odseku 2, pričom zohľadní presun finančných prostriedkov uvedených v článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. DP/2012. Pri stanovení ročného rozčlenenia Komisia zohľadňuje:

(a)

objektívne kritériá spojené s cieľmi uvedenými v článku 4 a a

| (b) | predchádzajúce plnenie. |
| --- | --- |

(b)

predchádzajúce plnenie.

Komisia vykonávacím aktom stanoví ročné rozčlenenie súm uvedených v odseku 1 podľa členských štátov po odčítaní sumy uvedenej v odseku 2, pričom zohľadní presun finančných prostriedkov uvedených v článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. DP/2012. Pri stanovení ročného rozčlenenia Komisia zohľadňuje:

| (a) | objektívne kritériá spojené s cieľmi uvedenými v článku 4 |
| --- | --- |

(a)

objektívne kritériá spojené s cieľmi uvedenými v článku 4

| (b) | predchádzajúce plnenie |
| --- | --- |

(b)

predchádzajúce plnenie

| | |
| --- | --- |

.

| | . |
| --- | --- |

Pozmeňovací návrh 39

Zmeniť článok 64 ods. 6

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Na účely prideľovania výkonnostnej rezervy uvedenej v článku 20 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. [CSF/2012] sa k sumám uvedeným v článku 18 nariadenia (EÚ) č. [CSF/2012] pripočítajú dostupné účelovo viazané príjmy vybrané v súlade s článkom 45 nariadenia (EÚ) č. HR/2012 pre EPFRV. Pridelí sa členským štátom pomerne k ich podielu z celkovej sumy podpory z EPFRV. | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Na účely prideľovania výkonnostnej rezervy uvedenej v článku 20 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. [CSF/2012] sa k sumám uvedeným v článku 18 nariadenia (EÚ) č. [CSF/2012] pripočítajú dostupné účelovo viazané príjmy vybrané v súlade s článkom 45 nariadenia (EÚ) č. HR/2012 pre EPFRV. Pridelí sa členským štátom pomerne k ich podielu z celkovej sumy podpory z EPFRV.

COM(2011) 628 final

Pozmeňovací návrh 40

Zmeniť článok 34 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh |
| --- | --- |
| Komisia po prijatí rozhodnutia, v ktorom schváli program, uskutoční platbu predbežného financovania za celé programové obdobie. Táto suma predbežného financovania predstavuje 4 % účasti EPFRV na danom programe. Možno ju rozdeliť maximálne na tri splátky v závislosti od dostupnosti rozpočtových prostriedkov. Prvá platba predstavuje 2 % účasti EPFRV na danom programe. | Komisia po prijatí rozhodnutia, v ktorom schváli program, uskutoční platbu predbežného financovania za celé programové obdobie. Táto suma predbežného financovania predstavuje  % účasti EPFRV na danom programe. Možno ju rozdeliť maximálne na tri splátky v závislosti od dostupnosti rozpočtových prostriedkov. Prvá platba predstavuje 2 % účasti EPFRV na danom programe. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh

Komisia po prijatí rozhodnutia, v ktorom schváli program, uskutoční platbu predbežného financovania za celé programové obdobie. Táto suma predbežného financovania predstavuje 4 % účasti EPFRV na danom programe. Možno ju rozdeliť maximálne na tri splátky v závislosti od dostupnosti rozpočtových prostriedkov. Prvá platba predstavuje 2 % účasti EPFRV na danom programe.

Komisia po prijatí rozhodnutia, v ktorom schváli program, uskutoční platbu predbežného financovania za celé programové obdobie. Táto suma predbežného financovania predstavuje  % účasti EPFRV na danom programe. Možno ju rozdeliť maximálne na tri splátky v závislosti od dostupnosti rozpočtových prostriedkov. Prvá platba predstavuje 2 % účasti EPFRV na danom programe.

Zdôvodnenie

Vzhľadom na obrovský význam a širokú účinnosť opatrení pre vidiecke oblasti (EPFRV) by sa predbežné financovanie účasti EPFRV na príslušnom programe pre rozvoj vidieka malo ponechať vo výške 7 %. Článok 34 ods. 1 návrhu finančného nariadenia ustanovuje už len preddavok vo výške 4 %. Toto výrazné zhoršenie likvidity na programovej úrovni by viedlo k neželanému zdržaniu pri realizácii programov pre vidiecke oblasti resp. k výraznému dodatočnému zaťaženiu, pokiaľ ide o predbežné financovanie.

Pozmeňovací návrh 41

Zmeniť článok 43 ods. 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh |
| --- | --- |
| Zníženie a pozastavenie podľa tohto článku sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté články 17, 20 a 21 nariadenia (EÚ) č. CR/xxx.
  Pozastavenia uvedené v článkoch 17 a 20 nariadenia (EÚ) č. CR/xxx sa uplatňujú v nadväznosti na postup ustanovený v odseku 2 tohto článku. | Zníženie a pozastavenie podľa tohto článku sa uplatňuje bez toho, aby bol dotknut článk 17 nariadenia (EÚ) č. CR/xxx.
  Pozastavenia uvedené v článk 17 nariadenia (EÚ) č. CR/xxx sa uplatňujú v nadväznosti na postup ustanovený v odseku 2 tohto článku. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh

Zníženie a pozastavenie podľa tohto článku sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté články 17, 20 a 21 nariadenia (EÚ) č. CR/xxx.

Pozastavenia uvedené v článkoch 17 a 20 nariadenia (EÚ) č. CR/xxx sa uplatňujú v nadväznosti na postup ustanovený v odseku 2 tohto článku.

Zníženie a pozastavenie podľa tohto článku sa uplatňuje bez toho, aby bol dotknut článk 17 nariadenia (EÚ) č. CR/xxx.

Pozastavenia uvedené v článk 17 nariadenia (EÚ) č. CR/xxx sa uplatňujú v nadväznosti na postup ustanovený v odseku 2 tohto článku.

Zdôvodnenie

Pre opatrenia EPFRV sa v spoločnom strategickom rámci pre štrukturálne fondy vrátane EPFRV a Európsky fond pre námorné otázky a rybné hospodárstvo stanovuje, že krátenie je možné, ak sa nedodrží podmienenosť ex ante (článok 17). Okrem toho sa vyčleňuje 5 % výkonnostná rezerva, ktorej vyplatenie sa spája s dosiahnutím určitých stanovených cieľov (články 18, 20 a 21). Tieto ustanovenia treba zamietnuť, lebo by znamenali obrovský nárast administratívnej záťaže bez toho, aby sa dosiahli pokroky v tejto oblasti. Odmietnutie je zároveň v súlade s postojom, ktorý VR vyjadril v návrhu stanoviska k spoločnému strategickému rámcu pre štrukturálne fondy.

V Bruseli 4. mája 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  „Budúcnosť SPP po roku 2013“, Výbor regiónov, spravodajca René Souchon, 2010, CdR 127/2010 fin.

1

(2)  „Pomoc poľnohospodárom v oblastiach s prírodným znevýhodnením“, Výbor regiónov, spravodajca Luis Durnwalder, 2010, CdR 314/2009 fin.

2

,

(3)  Ú. v. EÚ L 84, 31.3.2009, s. 1.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 185, 17.7.2009, s. 1.

4

---

| 27.7.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 225/200 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 225/200

---

Stanovisko Výboru regiónov „Erasmus pre všetkých“

2012/C 225/15

VÝBOR REGIÓNOV

| — | výslovne víta vyšší rozpočet navrhovaný pre program. Prostriedky sa musia medzi sektory vzdelávania a oblasť mládeže rozdeliť tak, aby všetky oblasti profitovali zo zvýšenia rozpočtu; |
| --- | --- |

—

výslovne víta vyšší rozpočet navrhovaný pre program. Prostriedky sa musia medzi sektory vzdelávania a oblasť mládeže rozdeliť tak, aby všetky oblasti profitovali zo zvýšenia rozpočtu;

| — | zdôrazňuje význam celoživotného vzdelávania, preto musí program v rovnakej miere podporiť všetky vekové skupiny a všetky oblasti učenia; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje význam celoživotného vzdelávania, preto musí program v rovnakej miere podporiť všetky vekové skupiny a všetky oblasti učenia;

| — | domnieva sa, že najvyššia podpora by sa mala venovať tým oblastiam, kde sú potreba a potenciálny účinok najväčšie. Z tohto dôvodu by sa prostriedky mali jasne prerozdeliť, a to na projekty, ktoré sú zamerané na tých ľudí, ktorí sa dnes dostávajú do kontaktu s programami mobility v menšej miere, t.j. školy, mladých ľudí mimo formálneho vzdelávania a dospelých v rámci vzdelávania a odbornej prípravy; |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že najvyššia podpora by sa mala venovať tým oblastiam, kde sú potreba a potenciálny účinok najväčšie. Z tohto dôvodu by sa prostriedky mali jasne prerozdeliť, a to na projekty, ktoré sú zamerané na tých ľudí, ktorí sa dnes dostávajú do kontaktu s programami mobility v menšej miere, t.j. školy, mladých ľudí mimo formálneho vzdelávania a dospelých v rámci vzdelávania a odbornej prípravy;

| — | zastáva názor, že jednotliví občania budú na budúcnosť vyznačujúcu sa stálymi zmenami dobre pripravení vtedy, keď sa podarí zvládnuť veľké výzvy na miestnej a regionálnej úrovni. Potom budú pripravení na celoživotné vzdelávanie. Neustále sa bude zvyšovať počet ľudí, ktorí dokončia začaté štúdium, začnú študovať na vysokej škole a využijú možnosť absolvovať časť štúdia v rôznych častiach Európy a takisto budú považovať celú Európu za možný trh práce; |
| --- | --- |

—

zastáva názor, že jednotliví občania budú na budúcnosť vyznačujúcu sa stálymi zmenami dobre pripravení vtedy, keď sa podarí zvládnuť veľké výzvy na miestnej a regionálnej úrovni. Potom budú pripravení na celoživotné vzdelávanie. Neustále sa bude zvyšovať počet ľudí, ktorí dokončia začaté štúdium, začnú študovať na vysokej škole a využijú možnosť absolvovať časť štúdia v rôznych častiach Európy a takisto budú považovať celú Európu za možný trh práce;

| — | vidí výhody spolupráce medzi inštitúciami, aj pokiaľ ide o projekty v oblasti mobility. Ak spolupráca prebieha v inštitucionálnom rámci, môže to vytvoriť lepšie predpoklady pre vysokú kvalitu a dlhodobejší, strategický účinok; |
| --- | --- |

—

vidí výhody spolupráce medzi inštitúciami, aj pokiaľ ide o projekty v oblasti mobility. Ak spolupráca prebieha v inštitucionálnom rámci, môže to vytvoriť lepšie predpoklady pre vysokú kvalitu a dlhodobejší, strategický účinok;

| — | poukazuje na svoje dobré skúsenosti s tými časťami predchádzajúcich programov, ako napr. COMENIUS Regio, ktoré umožňujú zapojenie mimoškolských zariadení a ktorých cieľom je podporovať európsku spoluprácu v školskej oblasti na úrovni regiónov a obcí. |
| --- | --- |

—

poukazuje na svoje dobré skúsenosti s tými časťami predchádzajúcich programov, ako napr. COMENIUS Regio, ktoré umožňujú zapojenie mimoškolských zariadení a ktorých cieľom je podporovať európsku spoluprácu v školskej oblasti na úrovni regiónov a obcí.

| Spravodajkyňa | Yoomi RENSTRÖM (SE/SES), členka mestskej rady, Ovanåker |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje ERASMUS PRE VŠETKÝCH, program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport
  COM(2011) 788 final |

Spravodajkyňa

Yoomi RENSTRÖM (SE/SES), členka mestskej rady, Ovanåker

Referenčný dokument

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje ERASMUS PRE VŠETKÝCH, program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport

COM(2011) 788 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Veľké výzvy

| 1. | zastáva názor, že Európa čelí výzvam, ktoré sa v dôsledku finančnej a hospodárskej krízy stali ešte naliehavejšími. Štrukturálne problémy sú stále zreteľnejšie: týkajú sa slabého rastu produktivity, veľkých častí obyvateľstva, ktoré sú vylúčené z trhu práce, rastúceho dopytu po zdravotníckych a opatrovateľských službách v dôsledku starnutia obyvateľstva a deficitu verejných financií. |
| --- | --- |

1.

zastáva názor, že Európa čelí výzvam, ktoré sa v dôsledku finančnej a hospodárskej krízy stali ešte naliehavejšími. Štrukturálne problémy sú stále zreteľnejšie: týkajú sa slabého rastu produktivity, veľkých častí obyvateľstva, ktoré sú vylúčené z trhu práce, rastúceho dopytu po zdravotníckych a opatrovateľských službách v dôsledku starnutia obyvateľstva a deficitu verejných financií.

| 2. | Vidí v hospodárskej nerovnováhe zásadný a stále naliehavejší problém, ktorý môže ohroziť demokraciu. Príliš veľa mladých ľudí ukončí svoje vzdelávanie bez toho, aby disponovali znalosťami, ktoré sú potrebné na ich zapojenie do demokratického života a na začatie primeranej pracovnej kariéry, ktorá bude v znamení zmien. Možnosť každého jednotlivca zúčastňovať sa na celoživotnom vzdelávaní je základným predpokladom silnej demokracie a budúceho rastu. V rámci boja proti nezamestnanosti a sociálnemu vylúčeniu sa musí odstrániť aj segregácia na základe pohlavia, ku ktorej dochádza na pracovnom trhu. |
| --- | --- |

2.

Vidí v hospodárskej nerovnováhe zásadný a stále naliehavejší problém, ktorý môže ohroziť demokraciu. Príliš veľa mladých ľudí ukončí svoje vzdelávanie bez toho, aby disponovali znalosťami, ktoré sú potrebné na ich zapojenie do demokratického života a na začatie primeranej pracovnej kariéry, ktorá bude v znamení zmien. Možnosť každého jednotlivca zúčastňovať sa na celoživotnom vzdelávaní je základným predpokladom silnej demokracie a budúceho rastu. V rámci boja proti nezamestnanosti a sociálnemu vylúčeniu sa musí odstrániť aj segregácia na základe pohlavia, ku ktorej dochádza na pracovnom trhu.

| 3. | Považuje vzdelanie za hlavný prostriedok, ktorý Európskej únii umožní zvládnuť veľké výzvy a zapojiť všetkých občanov do znalostnej spoločnosti. Berie na vedomie návrh nového programu Komisie, ktorý nahradí doterajšie programy v oblasti mládeže a vzdelávania a zlúči ich do jedného spoločného programu. Tento program môže posilniť európske občianstvo tým, že zdôrazní európsky rozmer, zlepšiť občiansku angažovanosť a prispieť k podpore sociálnej súdržnosti tým, že sa stále viac ľuďom v priebehu ich života dostane kvalitného vzdelania. V tejto súvislosti je dôležité, aby všetky cieľové skupiny doterajších programov mali aj naďalej v dostatočnom rozsahu prístup k podpore zo strany EÚ. |
| --- | --- |

3.

Považuje vzdelanie za hlavný prostriedok, ktorý Európskej únii umožní zvládnuť veľké výzvy a zapojiť všetkých občanov do znalostnej spoločnosti. Berie na vedomie návrh nového programu Komisie, ktorý nahradí doterajšie programy v oblasti mládeže a vzdelávania a zlúči ich do jedného spoločného programu. Tento program môže posilniť európske občianstvo tým, že zdôrazní európsky rozmer, zlepšiť občiansku angažovanosť a prispieť k podpore sociálnej súdržnosti tým, že sa stále viac ľuďom v priebehu ich života dostane kvalitného vzdelania. V tejto súvislosti je dôležité, aby všetky cieľové skupiny doterajších programov mali aj naďalej v dostatočnom rozsahu prístup k podpore zo strany EÚ.

| 4. | V plnej miere podporuje obidva hlavné ciele stratégie Európa 2020, ktoré sú pre navrhovaný program v oblasti vzdelávania najvýznamnejšie: 1) znížiť podiel osôb, ktoré predčasne ukončili štúdium, na menej ako 10 % a 2) zaistiť, aby najmenej 40 % obyvateľov vo veku 30–34 rokov malo ukončené vysokoškolské vzdelanie. Na dosiahnutie týchto cieľov je potrebné organizovať a poskytovať vzdelávanie iným spôsobom než v časoch, keď vzdelanie získavalo len niekoľko málo osôb. Tým vznikajú nové požiadavky na možnosti dosiahnutia lepšej kvality a dostupnosti vzdelávania pre všetkých na miestnej a regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

4.

V plnej miere podporuje obidva hlavné ciele stratégie Európa 2020, ktoré sú pre navrhovaný program v oblasti vzdelávania najvýznamnejšie: 1) znížiť podiel osôb, ktoré predčasne ukončili štúdium, na menej ako 10 % a 2) zaistiť, aby najmenej 40 % obyvateľov vo veku 30–34 rokov malo ukončené vysokoškolské vzdelanie. Na dosiahnutie týchto cieľov je potrebné organizovať a poskytovať vzdelávanie iným spôsobom než v časoch, keď vzdelanie získavalo len niekoľko málo osôb. Tým vznikajú nové požiadavky na možnosti dosiahnutia lepšej kvality a dostupnosti vzdelávania pre všetkých na miestnej a regionálnej úrovni.

| 5. | Zastáva názor, že veľká výzva, ktorou je zahrnúť všetkých – ako to vyplýva aj z dokumentu Komisie – znamená, že školy musia prejsť na nový spôsob práce. Pri kvalitnom spôsobe vzdelávania je možné v dobre rozvinutých predškolských zariadeniach udržiavať a zvyšovať zvedavosť dieťaťa a jeho chuť do učenia už od raného detstva. Na podporu celoživotného vzdelávania nie sú potrebné len možnosti na odborné vzdelávanie a prípravu, ako aj príležitosti na zmenu profesijného zamerania v priebehu celého života, ale tiež zodpovedajúci postoj detí a mladých ľudí voči vzdelávaniu ako prvý krok k celoživotnému vzdelávaniu. |
| --- | --- |

5.

Zastáva názor, že veľká výzva, ktorou je zahrnúť všetkých – ako to vyplýva aj z dokumentu Komisie – znamená, že školy musia prejsť na nový spôsob práce. Pri kvalitnom spôsobe vzdelávania je možné v dobre rozvinutých predškolských zariadeniach udržiavať a zvyšovať zvedavosť dieťaťa a jeho chuť do učenia už od raného detstva. Na podporu celoživotného vzdelávania nie sú potrebné len možnosti na odborné vzdelávanie a prípravu, ako aj príležitosti na zmenu profesijného zamerania v priebehu celého života, ale tiež zodpovedajúci postoj detí a mladých ľudí voči vzdelávaniu ako prvý krok k celoživotnému vzdelávaniu.

| 6. | Je presvedčený o tom, že prístup k vysokým školám musí byť otvorený, aby boli dostupné pre čo najširší okruh ľudí. Budúci trh práce navyše kladie nové požiadavky, čo znamená, že je potrebné pokračovať v úsilí o lepšie zosúladenie kvalifikácií a pracovných príležitostí a ešte ho zvýšiť, a to tak na úrovni EÚ, ako aj na úrovni členských štátov, komún a regiónov. Preto je dôležité skĺbiť rôzne iniciatívy v rámci stratégie Európa 2020 a musí byť jasné, že prioritami programu pre vzdelávanie budú podporované všetky príslušné iniciatívy (1). |
| --- | --- |

6.

Je presvedčený o tom, že prístup k vysokým školám musí byť otvorený, aby boli dostupné pre čo najširší okruh ľudí. Budúci trh práce navyše kladie nové požiadavky, čo znamená, že je potrebné pokračovať v úsilí o lepšie zosúladenie kvalifikácií a pracovných príležitostí a ešte ho zvýšiť, a to tak na úrovni EÚ, ako aj na úrovni členských štátov, komún a regiónov. Preto je dôležité skĺbiť rôzne iniciatívy v rámci stratégie Európa 2020 a musí byť jasné, že prioritami programu pre vzdelávanie budú podporované všetky príslušné iniciatívy (1).

| 7. | Zastáva názor, že na to, aby bolo možné zahrnúť všetkých, je potrebné široké spektrum možností vzdelávania. Príkladom je rozsiahle využívanie technológií (IKT), regionálne vysoké školy, ktoré môžu osloviť širšie cieľové skupiny, podpora informálneho a neformálneho vzdelávania mladých ľudí a dospelých s cieľom uľahčiť návrat k vzdelávaniu a zároveň vytvoriť potrebné podmienky, ktoré zaistia dokončenie začatého vzdelávania a uľahčia celoživotné vzdelávanie. |
| --- | --- |

7.

Zastáva názor, že na to, aby bolo možné zahrnúť všetkých, je potrebné široké spektrum možností vzdelávania. Príkladom je rozsiahle využívanie technológií (IKT), regionálne vysoké školy, ktoré môžu osloviť širšie cieľové skupiny, podpora informálneho a neformálneho vzdelávania mladých ľudí a dospelých s cieľom uľahčiť návrat k vzdelávaniu a zároveň vytvoriť potrebné podmienky, ktoré zaistia dokončenie začatého vzdelávania a uľahčia celoživotné vzdelávanie.

Právomoci miestnych a regionálnych orgánov

| 8. | Dáva na uváženie skutočnosť, že miestne a regionálne orgány hrajú kľúčovú úlohu pri uskutočňovaní tak európskych programov vzdelávania a ďalšieho vzdelávania, ako aj ostatných iniciatív EÚ v tejto oblasti. V mnohých členských štátoch EÚ sú totiž regióny, mestá a obce hlavnými poskytovateľmi všeobecného a odborného vzdelávania na základných a stredných školách a tiež vzdelávania dospelých. |
| --- | --- |

8.

Dáva na uváženie skutočnosť, že miestne a regionálne orgány hrajú kľúčovú úlohu pri uskutočňovaní tak európskych programov vzdelávania a ďalšieho vzdelávania, ako aj ostatných iniciatív EÚ v tejto oblasti. V mnohých členských štátoch EÚ sú totiž regióny, mestá a obce hlavnými poskytovateľmi všeobecného a odborného vzdelávania na základných a stredných školách a tiež vzdelávania dospelých.

| 9. | Nazdáva sa, že miestna a regionálna úroveň plní funkciu koordinátora miestneho a regionálneho rozvoja a rastu, a preto má aj záujem na rozvoji spôsobilostí pracovných síl. Budúce požiadavky trhu práce sa najskôr a najzreteľnejšie odhalia na miestnej a regionálnej úrovni a tu je aj možné uplatniť účinný mechanizmus prispôsobenia, ktorý obsahuje celoživotné vzdelávanie jednotlivca. |
| --- | --- |

9.

Nazdáva sa, že miestna a regionálna úroveň plní funkciu koordinátora miestneho a regionálneho rozvoja a rastu, a preto má aj záujem na rozvoji spôsobilostí pracovných síl. Budúce požiadavky trhu práce sa najskôr a najzreteľnejšie odhalia na miestnej a regionálnej úrovni a tu je aj možné uplatniť účinný mechanizmus prispôsobenia, ktorý obsahuje celoživotné vzdelávanie jednotlivca.

| 10. | Poukazuje na to, že v súčasnosti na mnohých miestach existujú miestne a regionálne partnerstvá v oblasti vedomostí a inovácií, v rámci ktorých úrady, miestne podniky, organizácie mládeže, regionálne vysoké školy a iní poskytovatelia vzdelávania vytvárajú rôzne možnosti súčinnosti. Takéto partnerstvá môžu významne prispieť k zosúladeniu vzdelávania a odbornej prípravy s potrebami spoločnosti a pracovného života, ako aj so špecifickými potrebami regiónov, ktoré čelia podobným výzvam. Národné agentúry programu by sa preto mali usilovať o uskutočňovanie programu EÚ pre vzdelávanie v spolupráci s týmito partnerstvami, pretože takéto partnerstvá majú strategický význam, keďže posilňujú cezhraničnú spoluprácu a odovzdávanie znalostí medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi. |
| --- | --- |

10.

Poukazuje na to, že v súčasnosti na mnohých miestach existujú miestne a regionálne partnerstvá v oblasti vedomostí a inovácií, v rámci ktorých úrady, miestne podniky, organizácie mládeže, regionálne vysoké školy a iní poskytovatelia vzdelávania vytvárajú rôzne možnosti súčinnosti. Takéto partnerstvá môžu významne prispieť k zosúladeniu vzdelávania a odbornej prípravy s potrebami spoločnosti a pracovného života, ako aj so špecifickými potrebami regiónov, ktoré čelia podobným výzvam. Národné agentúry programu by sa preto mali usilovať o uskutočňovanie programu EÚ pre vzdelávanie v spolupráci s týmito partnerstvami, pretože takéto partnerstvá majú strategický význam, keďže posilňujú cezhraničnú spoluprácu a odovzdávanie znalostí medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi.

| 11. | Za ďalší dôvod na zaručenie zásadného spolupôsobenia miestnej a regionálnej úrovne v programe EÚ pre vzdelávanie považuje dôležitý demokratický aspekt, a tým je možnosť zapájať sa do demokratickej spoločnosti, rozvíjať sa v nej a stať sa nositeľom demokracie. |
| --- | --- |

11.

Za ďalší dôvod na zaručenie zásadného spolupôsobenia miestnej a regionálnej úrovne v programe EÚ pre vzdelávanie považuje dôležitý demokratický aspekt, a tým je možnosť zapájať sa do demokratickej spoločnosti, rozvíjať sa v nej a stať sa nositeľom demokracie.

| 12. | Zdôrazňuje, že miestna a regionálna úroveň má aj najväčší vplyv na prisťahovalcov a podporuje integráciu do ich novej vlasti, pričom vzdelávanie a odborná príprava hrá rozhodujúcu úlohu pre deti aj dospelých. Situácia môže byť v rámci krajiny veľmi rozdielna. |
| --- | --- |

12.

Zdôrazňuje, že miestna a regionálna úroveň má aj najväčší vplyv na prisťahovalcov a podporuje integráciu do ich novej vlasti, pričom vzdelávanie a odborná príprava hrá rozhodujúcu úlohu pre deti aj dospelých. Situácia môže byť v rámci krajiny veľmi rozdielna.

Všeobecné pripomienky k navrhovanému programu

| 13. | Konštatuje, že cieľom programu EÚ „Erasmus pre všetkých“ pre vzdelávanie, odbornú prípravu a mládež je pomocou internacionalizácie zlepšiť kvalitu vyučovania a získavania vedomostí a podporiť európsky rozmer. Podporuje tento celkový cieľ a zastáva názor, že návrh Komisie predstavuje dobrý základ pre privodenie skutočných zmien. Intenzívnejšia výmena názorov zlepšuje šírenie osvedčených nápadov a postupov a podporuje reformy potrebné pre moderné systémy vzdelávania. |
| --- | --- |

13.

Konštatuje, že cieľom programu EÚ „Erasmus pre všetkých“ pre vzdelávanie, odbornú prípravu a mládež je pomocou internacionalizácie zlepšiť kvalitu vyučovania a získavania vedomostí a podporiť európsky rozmer. Podporuje tento celkový cieľ a zastáva názor, že návrh Komisie predstavuje dobrý základ pre privodenie skutočných zmien. Intenzívnejšia výmena názorov zlepšuje šírenie osvedčených nápadov a postupov a podporuje reformy potrebné pre moderné systémy vzdelávania.

| 14. | Domnieva sa, že program môže významnou mierou prispieť k mobilizácii všetkých zainteresovaných aktérov s cieľom urýchliť zmeny vo vzdelávacom systéme a v práci s mládežou, aby sa tak prihliadalo na potreby novej spoločnosti založenej na vedomostiach a na snahy spoločenstva o väčšiu účasť na spoločenskom dianí a väčšiu zodpovednosť. |
| --- | --- |

14.

Domnieva sa, že program môže významnou mierou prispieť k mobilizácii všetkých zainteresovaných aktérov s cieľom urýchliť zmeny vo vzdelávacom systéme a v práci s mládežou, aby sa tak prihliadalo na potreby novej spoločnosti založenej na vedomostiach a na snahy spoločenstva o väčšiu účasť na spoločenskom dianí a väčšiu zodpovednosť.

| 15. | Zdôrazňuje, že pobyt v zahraničí počas vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj zahraničné stáže mimoriadne účinne pomáhajú jednotlivcom, aby sa rozvíjali a získavali užitočné skúsenosti pre ďalšie vzdelávanie a pracovný život. Využívaním osobných schopností v novom prostredí sa rozvíjajú tak odborné, ako aj všeobecné spôsobilosti, zvyšuje sa samostatnosť a zlepšuje schopnosť komunikovať. |
| --- | --- |

15.

Zdôrazňuje, že pobyt v zahraničí počas vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj zahraničné stáže mimoriadne účinne pomáhajú jednotlivcom, aby sa rozvíjali a získavali užitočné skúsenosti pre ďalšie vzdelávanie a pracovný život. Využívaním osobných schopností v novom prostredí sa rozvíjajú tak odborné, ako aj všeobecné spôsobilosti, zvyšuje sa samostatnosť a zlepšuje schopnosť komunikovať.

| 16. | Je presvedčený o tom, že v čase zvyšujúcej sa globalizácie a cezhraničného prepojenia oblastí života a práce sú medzikultúrne schopnosti, jazykové znalosti a medzinárodné poznatky stále dôležitejšie. |
| --- | --- |

16.

Je presvedčený o tom, že v čase zvyšujúcej sa globalizácie a cezhraničného prepojenia oblastí života a práce sú medzikultúrne schopnosti, jazykové znalosti a medzinárodné poznatky stále dôležitejšie.

| 17. | Súhlasí s Komisiou, že mobilita podporuje prehĺbenie pocitu európskej identity a občianstva medzi mladými ľuďmi a pôsobí proti xenofóbii. |
| --- | --- |

17.

Súhlasí s Komisiou, že mobilita podporuje prehĺbenie pocitu európskej identity a občianstva medzi mladými ľuďmi a pôsobí proti xenofóbii.

| 18. | Zdôrazňuje svoje presvedčenie, že treba prijať osobitné opatrenia v snahe zaistiť rovnaký prístup k mobilite pre všetky cieľové skupiny, na ktoré je zameraný tento program, a to bez ohľadu na geografickú polohu regiónu, z ktorého pochádzajú (2), a v neposlednom rade aj pre tých, ktorí žijú v regiónoch s nízkou hustotou obyvateľstva a v ostrovných, horských a najodľahlejších regiónoch. |
| --- | --- |

18.

Zdôrazňuje svoje presvedčenie, že treba prijať osobitné opatrenia v snahe zaistiť rovnaký prístup k mobilite pre všetky cieľové skupiny, na ktoré je zameraný tento program, a to bez ohľadu na geografickú polohu regiónu, z ktorého pochádzajú (2), a v neposlednom rade aj pre tých, ktorí žijú v regiónoch s nízkou hustotou obyvateľstva a v ostrovných, horských a najodľahlejších regiónoch.

| 19. | Zastáva názor, že jednotliví občania budú na budúcnosť vyznačujúcu sa stálymi zmenami dobre pripravení vtedy, keď sa podarí zvládnuť veľké výzvy na miestnej a regionálnej úrovni. Potom budú pripravení na celoživotné vzdelávanie. Neustále sa bude zvyšovať počet ľudí, ktorí dokončia začaté štúdium, začnú študovať na vysokej škole a využijú možnosť absolvovať časť štúdia v rôznych častiach Európy a takisto budú považovať celú Európu za možný trh práce. |
| --- | --- |

19.

Zastáva názor, že jednotliví občania budú na budúcnosť vyznačujúcu sa stálymi zmenami dobre pripravení vtedy, keď sa podarí zvládnuť veľké výzvy na miestnej a regionálnej úrovni. Potom budú pripravení na celoživotné vzdelávanie. Neustále sa bude zvyšovať počet ľudí, ktorí dokončia začaté štúdium, začnú študovať na vysokej škole a využijú možnosť absolvovať časť štúdia v rôznych častiach Európy a takisto budú považovať celú Európu za možný trh práce.

Rozmanitosť a široká úloha vzdelávania

| 20. | V plnej miere podporuje cieľ zlepšovať zručnosti občanov, aby sa ľahšie začlenili do trhu práce a zvýšili svoju schopnosť zamestnať sa. Súčasne poukazuje na to, že vzdelávanie a odborná príprava by nemali slúžiť výlučne na lepšiu zamestnateľnosť, ale že celkovým cieľom musí byť rozvoj celkovej osobnosti jednotlivca. Zdôrazňuje aj význam celoživotného vzdelávania, preto musí program v rovnakej miere podporiť všetky vekové skupiny a všetky oblasti učenia. |
| --- | --- |

20.

V plnej miere podporuje cieľ zlepšovať zručnosti občanov, aby sa ľahšie začlenili do trhu práce a zvýšili svoju schopnosť zamestnať sa. Súčasne poukazuje na to, že vzdelávanie a odborná príprava by nemali slúžiť výlučne na lepšiu zamestnateľnosť, ale že celkovým cieľom musí byť rozvoj celkovej osobnosti jednotlivca. Zdôrazňuje aj význam celoživotného vzdelávania, preto musí program v rovnakej miere podporiť všetky vekové skupiny a všetky oblasti učenia.

| 21. | Podčiarkuje, že vzdelávanie a odborná príprava by mali stimulovať tvorivosť a inovačný potenciál jednotlivcov a podporovať duševný a sociálny rozvoj. Je logické v čase hospodárskej krízy a vysokej nezamestnanosti klásť dôraz na úlohu vzdelania a podporu zamestnateľnosti. Výbor by však chcel zdôrazniť, že aj v časoch krízy je nutné zabezpečiť dlhodobý správny vývoj, aby sa Európe potom lepšie darilo. Preto sa musí podporovať inkluzívne vzdelávanie, ktoré sa vzťahuje na jednotlivca ako na celok, a musia sa vypracovať systémy celoživotného vzdelávania. |
| --- | --- |

21.

Podčiarkuje, že vzdelávanie a odborná príprava by mali stimulovať tvorivosť a inovačný potenciál jednotlivcov a podporovať duševný a sociálny rozvoj. Je logické v čase hospodárskej krízy a vysokej nezamestnanosti klásť dôraz na úlohu vzdelania a podporu zamestnateľnosti. Výbor by však chcel zdôrazniť, že aj v časoch krízy je nutné zabezpečiť dlhodobý správny vývoj, aby sa Európe potom lepšie darilo. Preto sa musí podporovať inkluzívne vzdelávanie, ktoré sa vzťahuje na jednotlivca ako na celok, a musia sa vypracovať systémy celoživotného vzdelávania.

| 22. | Zdôrazňuje, že je dôležité chápať odbornú prípravu jednoznačne ako súčasť celoživotného vzdelávania. Vedomosti a vzdelanie sú pritom kľúčovými faktormi a v dnešnom pracovnom živote sa kladú vyššie požiadavky napr. na jazykové znalosti. Pritom treba brať do úvahy, že odborná príprava zahŕňa veľmi široké spektrum a že hrá dôležitú úlohu tak pri integrácii ľudí v ťažkých situáciách, ako aj pre excelentnosť v rôznych pracovných odboroch. |
| --- | --- |

22.

Zdôrazňuje, že je dôležité chápať odbornú prípravu jednoznačne ako súčasť celoživotného vzdelávania. Vedomosti a vzdelanie sú pritom kľúčovými faktormi a v dnešnom pracovnom živote sa kladú vyššie požiadavky napr. na jazykové znalosti. Pritom treba brať do úvahy, že odborná príprava zahŕňa veľmi široké spektrum a že hrá dôležitú úlohu tak pri integrácii ľudí v ťažkých situáciách, ako aj pre excelentnosť v rôznych pracovných odboroch.

| 23. | Poukazuje na to, že hlavnou úlohou miestnych a regionálnych aktérov je podporovať tvorivosť a inovačný potenciál mladých ľudí a dať im priestor na ich intelektuálny a sociálny rozvoj. Pre osobnú emancipáciu a sociálnu integráciu mladých ľudí to má rozhodujúci význam. To si vyžaduje tiež opatrenia, ktoré mladým ľuďom umožnia zosúladiť odbornú prípravu a zamestnanie s rodinným životom. |
| --- | --- |

23.

Poukazuje na to, že hlavnou úlohou miestnych a regionálnych aktérov je podporovať tvorivosť a inovačný potenciál mladých ľudí a dať im priestor na ich intelektuálny a sociálny rozvoj. Pre osobnú emancipáciu a sociálnu integráciu mladých ľudí to má rozhodujúci význam. To si vyžaduje tiež opatrenia, ktoré mladým ľuďom umožnia zosúladiť odbornú prípravu a zamestnanie s rodinným životom.

| 24. | Zdôrazňuje, že vysokoškolské inštitúcie nie sú len vzdelávacími inštitúciami, ale že zohrávajú dôležitú úlohu v regionálnom rozvoji a sú dôležitým zdrojom budúcich inovácií. Preto sa musí vysokoškolské vzdelávanie modernizovať. Výbor svoje stanovisko k potrebným zmenám vo vysokoškolskom vzdelávaní predložil Komisii vo februári 2012 (3). Tri súčasti vedomostného trojuholníka (vzdelávanie, výskum a inovácie) sa jednoznačne musia prepojiť. Takéto prepojenie posilňuje regionálnu úroveň a naopak, ona posilňuje toto prepojenie. Na to je potrebná spolupráca medzi miestnou, regionálnou, vnútroštátnou a európskou úrovňou, v neposlednom rade v rámci miestnych a regionálnych partnerstiev. |
| --- | --- |

24.

Zdôrazňuje, že vysokoškolské inštitúcie nie sú len vzdelávacími inštitúciami, ale že zohrávajú dôležitú úlohu v regionálnom rozvoji a sú dôležitým zdrojom budúcich inovácií. Preto sa musí vysokoškolské vzdelávanie modernizovať. Výbor svoje stanovisko k potrebným zmenám vo vysokoškolskom vzdelávaní predložil Komisii vo februári 2012 (3). Tri súčasti vedomostného trojuholníka (vzdelávanie, výskum a inovácie) sa jednoznačne musia prepojiť. Takéto prepojenie posilňuje regionálnu úroveň a naopak, ona posilňuje toto prepojenie. Na to je potrebná spolupráca medzi miestnou, regionálnou, vnútroštátnou a európskou úrovňou, v neposlednom rade v rámci miestnych a regionálnych partnerstiev.

| 25. | Upozorňuje na to, že vzdelávanie dospelých dáva príležitosť k celoživotnému rozvoju individuálnych schopností človeka. Podporuje zmenu profesijného zamerania, ktorú si pružný a stále sa meniaci trh práce niekedy vyžaduje, a navyše poskytuje účastníkom významný prínos pre ich život v spoločenskej, pracovnej, občianskej, kultúrnej a hospodárskej oblasti. Programy vzdelávania dospelých založené na partnerstve patria k najdôležitejším možnostiam, ako poskytnúť väčšie zapojenie jednotlivcov i miestnych spoločenstiev. Preto je obzvlášť dôležité, aby vzdelávací systém EÚ podporoval rozvoj vzdelávania dospelých v členských štátoch a v regiónoch. |
| --- | --- |

25.

Upozorňuje na to, že vzdelávanie dospelých dáva príležitosť k celoživotnému rozvoju individuálnych schopností človeka. Podporuje zmenu profesijného zamerania, ktorú si pružný a stále sa meniaci trh práce niekedy vyžaduje, a navyše poskytuje účastníkom významný prínos pre ich život v spoločenskej, pracovnej, občianskej, kultúrnej a hospodárskej oblasti. Programy vzdelávania dospelých založené na partnerstve patria k najdôležitejším možnostiam, ako poskytnúť väčšie zapojenie jednotlivcov i miestnych spoločenstiev. Preto je obzvlášť dôležité, aby vzdelávací systém EÚ podporoval rozvoj vzdelávania dospelých v členských štátoch a v regiónoch.

Konkrétne pripomienky k návrhu

Základ v zmluve a subsidiarite

| 26. | Dáva za pravdu Komisii v tom, že navrhovaný program sa opiera o ciele stanovené v článkoch 165 a 166 ZFEÚ a mal by sa uskutočňovať v súlade so zásadou subsidiarity. Preto je veľmi dôležité, aby boli miestne a regionálne správy a rozhodovacie orgány zapojené do navrhovania, uplatňovania a riadenia predkladaných opatrení. Výbor na základe článku 174 týkajúceho sa územnej súdržnosti zdôrazňuje, že sa musia v plnej miere zohľadňovať regionálne rozdiely v EÚ a rozdielne predpoklady regiónov pre uskutočňovanie cieľov stratégie Európa 2020. |
| --- | --- |

26.

Dáva za pravdu Komisii v tom, že navrhovaný program sa opiera o ciele stanovené v článkoch 165 a 166 ZFEÚ a mal by sa uskutočňovať v súlade so zásadou subsidiarity. Preto je veľmi dôležité, aby boli miestne a regionálne správy a rozhodovacie orgány zapojené do navrhovania, uplatňovania a riadenia predkladaných opatrení. Výbor na základe článku 174 týkajúceho sa územnej súdržnosti zdôrazňuje, že sa musia v plnej miere zohľadňovať regionálne rozdiely v EÚ a rozdielne predpoklady regiónov pre uskutočňovanie cieľov stratégie Európa 2020.

Štruktúra programu

| 27. | Zdôrazňuje, že navrhované rozdelenie jednotlivých činností do troch hlavných oblastí (mobilita, spolupráca medzi inštitúciami a tvorba politických programov) musí byť vyriešené tak, aby poskytovalo všetkým cieľovým skupinám dobré možnosti zapojiť sa, čo je predpokladom pre dosiahnutie cieľov programu. Navrhovaná štruktúra by sa mala zameriavať na podporu užšej medziodvetvovej spolupráce a zintenzívnenie šírenia osvedčených postupov a výsledkov. Výbor však konštatuje, že treba lepšie zohľadniť osobitnosti mimoškolského a informálneho vzdelávania pre mladých, a preto navrhuje doplnenie o samostatnú kapitolu o mládeži, tak ako tomu je v prípade športu. |
| --- | --- |

27.

Zdôrazňuje, že navrhované rozdelenie jednotlivých činností do troch hlavných oblastí (mobilita, spolupráca medzi inštitúciami a tvorba politických programov) musí byť vyriešené tak, aby poskytovalo všetkým cieľovým skupinám dobré možnosti zapojiť sa, čo je predpokladom pre dosiahnutie cieľov programu. Navrhovaná štruktúra by sa mala zameriavať na podporu užšej medziodvetvovej spolupráce a zintenzívnenie šírenia osvedčených postupov a výsledkov. Výbor však konštatuje, že treba lepšie zohľadniť osobitnosti mimoškolského a informálneho vzdelávania pre mladých, a preto navrhuje doplnenie o samostatnú kapitolu o mládeži, tak ako tomu je v prípade športu.

| 28. | Považuje za mimoriadne dôležité, aby nový program zohľadňoval rôznu potrebu podpory rôznych cieľových skupín, a tým ich podnecoval zapojiť sa doňho. Koherentný program je pre žiadateľov jasnejší a prehľadnejší. Aktivity však musia byť organizované tak, aby mohli byť využité spôsobom, ktorý bude vyhovovať príslušným cieľovým skupinám. Pre zapojenie sa do programov mobility a spolupráce musia byť splnené rôzne predpoklady, a to v závislosti od toho, v akom vzdelávaní alebo činnosti v oblasti mládeže sa účastníci nachádzajú. Mali by sa zohľadniť potreby rôznych skupín, pokiaľ ide o informácie, postupy podávania žiadostí, rozpočtové pravidlá a kritériá pre jednotlivé aktivity, a to napríklad tak, že určitá časť prostriedkov sa vyčlení na účasť rôznych cieľových skupín, určia sa osobitné štruktúry pre rôzne cieľové skupiny, vytvoria sa aktivity, ktoré sú zamerané špeciálne na jednotlivé cieľové skupiny a pod. Okrem toho treba bezpodmienečne zabezpečiť, že sa budú môcť o podporu uchádzať aj malé ustanovizne, ktoré fungujú často najmä v oblasti škôl, mládežníckej činnosti a vzdelávania dospelých. Výbor sa osobitne zasadzuje za zavedenie opatrení, ktoré by uľahčili účasť znevýhodnených osôb. |
| --- | --- |

28.

Považuje za mimoriadne dôležité, aby nový program zohľadňoval rôznu potrebu podpory rôznych cieľových skupín, a tým ich podnecoval zapojiť sa doňho. Koherentný program je pre žiadateľov jasnejší a prehľadnejší. Aktivity však musia byť organizované tak, aby mohli byť využité spôsobom, ktorý bude vyhovovať príslušným cieľovým skupinám. Pre zapojenie sa do programov mobility a spolupráce musia byť splnené rôzne predpoklady, a to v závislosti od toho, v akom vzdelávaní alebo činnosti v oblasti mládeže sa účastníci nachádzajú. Mali by sa zohľadniť potreby rôznych skupín, pokiaľ ide o informácie, postupy podávania žiadostí, rozpočtové pravidlá a kritériá pre jednotlivé aktivity, a to napríklad tak, že určitá časť prostriedkov sa vyčlení na účasť rôznych cieľových skupín, určia sa osobitné štruktúry pre rôzne cieľové skupiny, vytvoria sa aktivity, ktoré sú zamerané špeciálne na jednotlivé cieľové skupiny a pod. Okrem toho treba bezpodmienečne zabezpečiť, že sa budú môcť o podporu uchádzať aj malé ustanovizne, ktoré fungujú často najmä v oblasti škôl, mládežníckej činnosti a vzdelávania dospelých. Výbor sa osobitne zasadzuje za zavedenie opatrení, ktoré by uľahčili účasť znevýhodnených osôb.

| 29. | Víta uvedené stanovenie cieľa, ktorým je zvýšiť efektívnosť a zjednodušiť program hlavne pre tých, ktorí ho využívajú. Je veľmi dôležité, aby administratívne zjednodušenie prinieslo osoh užívateľom. |
| --- | --- |

29.

Víta uvedené stanovenie cieľa, ktorým je zvýšiť efektívnosť a zjednodušiť program hlavne pre tých, ktorí ho využívajú. Je veľmi dôležité, aby administratívne zjednodušenie prinieslo osoh užívateľom.

| 30. | Vidí výhody spolupráce medzi inštitúciami, aj pokiaľ ide o projekty v oblasti mobility. Ak spolupráca prebieha v inštitucionálnom rámci, môže to vytvoriť lepšie predpoklady pre vysokú kvalitu a dlhodobejší, strategický účinok. To môže prinášať aj uľahčenie pre jednotlivcov, napr. menej zložité uznávanie. Pri vytváraní takéhoto inštitucionálneho kontextu je však potrebné zohľadniť rôzne druhy organizácií, ktoré sa do tohto programu zapájajú. |
| --- | --- |

30.

Vidí výhody spolupráce medzi inštitúciami, aj pokiaľ ide o projekty v oblasti mobility. Ak spolupráca prebieha v inštitucionálnom rámci, môže to vytvoriť lepšie predpoklady pre vysokú kvalitu a dlhodobejší, strategický účinok. To môže prinášať aj uľahčenie pre jednotlivcov, napr. menej zložité uznávanie. Pri vytváraní takéhoto inštitucionálneho kontextu je však potrebné zohľadniť rôzne druhy organizácií, ktoré sa do tohto programu zapájajú.

| 31. | V súvislosti s prácou s projektmi mobility považuje za nutné na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni zvýšiť ochotu ďalej podporovať mobilitu aj po skončení projektu, aby sa zachovali vytvorené štruktúry a kontakty. Projekty majú prispieť k odstraňovaniu bariér a podnecovaniu k neustálej výmene, aby sa mobilita mohla po skončení projektu stať súčasťou bežnej činnosti. |
| --- | --- |

31.

V súvislosti s prácou s projektmi mobility považuje za nutné na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni zvýšiť ochotu ďalej podporovať mobilitu aj po skončení projektu, aby sa zachovali vytvorené štruktúry a kontakty. Projekty majú prispieť k odstraňovaniu bariér a podnecovaniu k neustálej výmene, aby sa mobilita mohla po skončení projektu stať súčasťou bežnej činnosti.

| 32. | Považuje za dôležité, aby formy financovania štúdia v jednotlivých krajinách vytvorili tiež možnosť absolvovať časť štúdia v iných členských štátoch. |
| --- | --- |

32.

Považuje za dôležité, aby formy financovania štúdia v jednotlivých krajinách vytvorili tiež možnosť absolvovať časť štúdia v iných členských štátoch.

| 33. | Berie na vedomie návrh Komisie vytvoriť spolu s Európskou investičnou bankou európsky systém pôžičiek pre študentov, ktorý doplní systémy jednotlivých štátov. Zdôrazňuje, že tieto pôžičky nesmú viesť ku komercializácii vzdelávacej mobility. Je skeptický, pokiaľ ide o to, či sa má program opierať prevažne o skupinu európskych investičných bánk, pretože náklady na záruky sú značné a potreba sa v jednotlivých členských štátoch veľmi líši. |
| --- | --- |

33.

Berie na vedomie návrh Komisie vytvoriť spolu s Európskou investičnou bankou európsky systém pôžičiek pre študentov, ktorý doplní systémy jednotlivých štátov. Zdôrazňuje, že tieto pôžičky nesmú viesť ku komercializácii vzdelávacej mobility. Je skeptický, pokiaľ ide o to, či sa má program opierať prevažne o skupinu európskych investičných bánk, pretože náklady na záruky sú značné a potreba sa v jednotlivých členských štátoch veľmi líši.

| 34. | V súvislosti so spoluprácou pri tvorbe politických programov zdôrazňuje, že musia existovať platformy pre dialóg s príslušnými zainteresovanými subjektmi v oblasti vzdelávania a v podnikoch a vyzdvihuje význam spolupôsobenia miestnych a regionálnych orgánov tak na otvorenej metóde koordinácie, ako aj na uskutočňovaní programu. |
| --- | --- |

34.

V súvislosti so spoluprácou pri tvorbe politických programov zdôrazňuje, že musia existovať platformy pre dialóg s príslušnými zainteresovanými subjektmi v oblasti vzdelávania a v podnikoch a vyzdvihuje význam spolupôsobenia miestnych a regionálnych orgánov tak na otvorenej metóde koordinácie, ako aj na uskutočňovaní programu.

Informálne a neformálne vzdelávanie — mládež a šport

| 35. | Považuje za dôležité, aby mobilita bola možná v prípade všetkých druhov učenia. Tento prístup sa uplatní napr. tým, že sa vyzdvihne význam všetkých druhov vzdelávania, teda formálneho, informálneho a neformálneho vzdelávania, a berie na vedomie, že Komisia chce do tohto programu zahrnúť všetky formy vzdelávania. Zdôrazňuje však, že organizácia informálneho a neformálneho vzdelávania mimo vzdelávacieho zariadenia si vyžaduje úplne iné podmienky a táto skutočnosť by sa mala aj vhodne prejaviť v štruktúre programu. Z tohto hľadiska by boli dôležité aj opatrenia, ktoré by vzbudili iniciatívneho ducha mladých ľudí a podporovali by ho. |
| --- | --- |

35.

Považuje za dôležité, aby mobilita bola možná v prípade všetkých druhov učenia. Tento prístup sa uplatní napr. tým, že sa vyzdvihne význam všetkých druhov vzdelávania, teda formálneho, informálneho a neformálneho vzdelávania, a berie na vedomie, že Komisia chce do tohto programu zahrnúť všetky formy vzdelávania. Zdôrazňuje však, že organizácia informálneho a neformálneho vzdelávania mimo vzdelávacieho zariadenia si vyžaduje úplne iné podmienky a táto skutočnosť by sa mala aj vhodne prejaviť v štruktúre programu. Z tohto hľadiska by boli dôležité aj opatrenia, ktoré by vzbudili iniciatívneho ducha mladých ľudí a podporovali by ho.

| 36. | Vyslovuje sa najmä za opatrenia podporujúce účasť ľudí, ktorí sú nejakým spôsobom znevýhodnení; za podporu sociálneho začlenenia, amatérskeho športu, dobrovoľníctva, rovnaké príležitosti a telesnú aktivitu posilňujúcu zdravie prostredníctvom vyššieho zapojenia sa do športu, so zameraním na znevýhodnené skupiny, ako sú ľudia s mentálnym alebo telesným postihnutím. |
| --- | --- |

36.

Vyslovuje sa najmä za opatrenia podporujúce účasť ľudí, ktorí sú nejakým spôsobom znevýhodnení; za podporu sociálneho začlenenia, amatérskeho športu, dobrovoľníctva, rovnaké príležitosti a telesnú aktivitu posilňujúcu zdravie prostredníctvom vyššieho zapojenia sa do športu, so zameraním na znevýhodnené skupiny, ako sú ľudia s mentálnym alebo telesným postihnutím.

| 37. | Domnieva sa, že štruktúra programu by mohla byť užitočná pre všetky druhy učenia. Výbor zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány by mali mať možnosť podieľať sa na navrhovaní podoby implementácie a na monitorovaní programu, aby tie časti, ktoré sa v miestnom kontexte prejavia ako problematické, mohli byť čo najlepšie zmenené. |
| --- | --- |

37.

Domnieva sa, že štruktúra programu by mohla byť užitočná pre všetky druhy učenia. Výbor zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány by mali mať možnosť podieľať sa na navrhovaní podoby implementácie a na monitorovaní programu, aby tie časti, ktoré sa v miestnom kontexte prejavia ako problematické, mohli byť čo najlepšie zmenené.

| 38. | Za jednu z oblastí, ktorú je potrebné zmeniť a objasniť, považuje napr. to, že by sa mala umožniť účasť prostredníctvom menších organizácií a spolupráca v menšom rámci. Týka sa to predovšetkým mládežníckych organizácií a inštitúcií vzdelávania dospelých, ale v mnohých ohľadoch aj škôl a materských škôl. |
| --- | --- |

38.

Za jednu z oblastí, ktorú je potrebné zmeniť a objasniť, považuje napr. to, že by sa mala umožniť účasť prostredníctvom menších organizácií a spolupráca v menšom rámci. Týka sa to predovšetkým mládežníckych organizácií a inštitúcií vzdelávania dospelých, ale v mnohých ohľadoch aj škôl a materských škôl.

| 39. | Poukazuje na to, že v oblasti športu prebieha informálne a neformálne vzdelávanie vo veľkom rozsahu. Okrem toho existujú otázky, ktoré sú špecifické pre šport a ktoré sa obzvlášť odrážajú v politickej spolupráci, a to boj proti dopingu, násiliu a rasizmu, ako aj podpora dobre fungujúcich športových organizácií. |
| --- | --- |

39.

Poukazuje na to, že v oblasti športu prebieha informálne a neformálne vzdelávanie vo veľkom rozsahu. Okrem toho existujú otázky, ktoré sú špecifické pre šport a ktoré sa obzvlášť odrážajú v politickej spolupráci, a to boj proti dopingu, násiliu a rasizmu, ako aj podpora dobre fungujúcich športových organizácií.

| 40. | Uznáva nanajvýš pozitívne výsledky opatrení na podporu politickej účasti mladých ľudí v súčasnom programe „Mládež v akcii“, predovšetkým štruktúrovaného dialógu a seminárov mládeže k sociálnym, kultúrnym a politickým otázkam, ktoré mladých ľudí zaujímajú. Poukazuje na ich význam a vyslovuje sa za ich pokračovanie a ďalší rozvoj v rámci novej generácie programu. |
| --- | --- |

40.

Uznáva nanajvýš pozitívne výsledky opatrení na podporu politickej účasti mladých ľudí v súčasnom programe „Mládež v akcii“, predovšetkým štruktúrovaného dialógu a seminárov mládeže k sociálnym, kultúrnym a politickým otázkam, ktoré mladých ľudí zaujímajú. Poukazuje na ich význam a vyslovuje sa za ich pokračovanie a ďalší rozvoj v rámci novej generácie programu.

| 41. | Domnieva sa preto, že ako súčasť informálneho a neformálneho vzdelávania by mal program vo väčšom rozsahu podporovať mobilitu vedúcich a školiteľov na základe spoločne dohodnutých noriem a vzájomného uznávania medzi regiónmi a členskými štátmi. |
| --- | --- |

41.

Domnieva sa preto, že ako súčasť informálneho a neformálneho vzdelávania by mal program vo väčšom rozsahu podporovať mobilitu vedúcich a školiteľov na základe spoločne dohodnutých noriem a vzájomného uznávania medzi regiónmi a členskými štátmi.

| 42. | Takisto víta, že program podporuje nadnárodné projekty spolupráce v oblasti športu a považuje možnosť uskutočňovať cezhraničné projekty vo všetkých oblastiach programu za kľúčový prvok jeho európskej pridanej hodnoty. |
| --- | --- |

42.

Takisto víta, že program podporuje nadnárodné projekty spolupráce v oblasti športu a považuje možnosť uskutočňovať cezhraničné projekty vo všetkých oblastiach programu za kľúčový prvok jeho európskej pridanej hodnoty.

| 43. | Víta zjednodušenie, ktoré sa týka tiež medzinárodného rozmeru. Súhlasí s Komisiou, že je potrebné podporiť budovanie kapacít v tretích krajinách, vrátane krajín v rámci procesu rozširovania s osobitným dôrazom na susedné krajiny, zdôrazňuje však, že finančné nástroje EÚ vyčlenené na vonkajšiu spoluprácu treba plne využiť. |
| --- | --- |

43.

Víta zjednodušenie, ktoré sa týka tiež medzinárodného rozmeru. Súhlasí s Komisiou, že je potrebné podporiť budovanie kapacít v tretích krajinách, vrátane krajín v rámci procesu rozširovania s osobitným dôrazom na susedné krajiny, zdôrazňuje však, že finančné nástroje EÚ vyčlenené na vonkajšiu spoluprácu treba plne využiť.

Otázky rozpočtu

| 44. | Výslovne víta vyšší rozpočet navrhovaný pre program, pretože práve výška prostriedkov, ktoré budú k dispozícii na tento program, ukáže, aký význam pripisuje Komisia zvyšovaniu kvality vzdelávania, ktorá je rozhodujúcim faktorom toho, ako dobre môže EÚ dosiahnuť svoje celkové ciele. Prostriedky sa musia medzi sektory vzdelávania a oblasť mládeže rozdeliť tak, aby všetky oblasti profitovali zo zvýšenia rozpočtu. |
| --- | --- |

44.

Výslovne víta vyšší rozpočet navrhovaný pre program, pretože práve výška prostriedkov, ktoré budú k dispozícii na tento program, ukáže, aký význam pripisuje Komisia zvyšovaniu kvality vzdelávania, ktorá je rozhodujúcim faktorom toho, ako dobre môže EÚ dosiahnuť svoje celkové ciele. Prostriedky sa musia medzi sektory vzdelávania a oblasť mládeže rozdeliť tak, aby všetky oblasti profitovali zo zvýšenia rozpočtu.

| 45. | Domnieva sa, že prostriedky EÚ sa musia využívať účinne, ak sa majú dosiahnuť ciele stanovené v programe, a preto musí existovať možnosť nasmerovať prostriedky do tých oblastí, v ktorých majú najväčší účinok a môžu byť najefektívnejšie využité, na základe transparentných kvantitatívnych a kvalitatívnych kritérií. Zdôrazňuje preto, že je potrebné pravidelné monitorovanie programu na všetkých úrovniach, aby sa zistilo, do akej miery je potrebné prerozdeliť prostriedky. Okrem toho je však dôležité posudzovať prerozdeľovanie finančných prostriedkov z miestneho a regionálneho hľadiska, aby sa bralo do úvahy rozdelenie v rámci štátu. Navyše tu musí existovať možnosť prerozdeľovať prostriedky aj v rámci členského štátu, aby boli čo najefektívnejšie využité podľa miestnych a regionálnych daností. |
| --- | --- |

45.

Domnieva sa, že prostriedky EÚ sa musia využívať účinne, ak sa majú dosiahnuť ciele stanovené v programe, a preto musí existovať možnosť nasmerovať prostriedky do tých oblastí, v ktorých majú najväčší účinok a môžu byť najefektívnejšie využité, na základe transparentných kvantitatívnych a kvalitatívnych kritérií. Zdôrazňuje preto, že je potrebné pravidelné monitorovanie programu na všetkých úrovniach, aby sa zistilo, do akej miery je potrebné prerozdeliť prostriedky. Okrem toho je však dôležité posudzovať prerozdeľovanie finančných prostriedkov z miestneho a regionálneho hľadiska, aby sa bralo do úvahy rozdelenie v rámci štátu. Navyše tu musí existovať možnosť prerozdeľovať prostriedky aj v rámci členského štátu, aby boli čo najefektívnejšie využité podľa miestnych a regionálnych daností.

| 46. | Domnieva sa, že štruktúru vnútroštátnych agentúr by mali stanovovať členské štáty, keďže ony sú zodpovedné za realizáciu a spravovanie národných, decentralizovaných programových opatrení. |
| --- | --- |

46.

Domnieva sa, že štruktúru vnútroštátnych agentúr by mali stanovovať členské štáty, keďže ony sú zodpovedné za realizáciu a spravovanie národných, decentralizovaných programových opatrení.

| 47. | V tejto súvislosti zastáva názor, že Komisia by mala ešte pred začatím programu včas vysvetliť, ako sa má účinnosť merať a aké ukazovatele treba na to použiť. Ukazovatele a príslušné kritériá musia byť vopred jasne uvedené, aby členské štáty, miestne a regionálne orgány a zainteresované subjekty vedeli, na čom sú. Podľa názoru Výboru regiónov by tieto ukazovatele mali zahŕňať tak kvantitatívne, ako aj kvalitatívne prvky. |
| --- | --- |

47.

V tejto súvislosti zastáva názor, že Komisia by mala ešte pred začatím programu včas vysvetliť, ako sa má účinnosť merať a aké ukazovatele treba na to použiť. Ukazovatele a príslušné kritériá musia byť vopred jasne uvedené, aby členské štáty, miestne a regionálne orgány a zainteresované subjekty vedeli, na čom sú. Podľa názoru Výboru regiónov by tieto ukazovatele mali zahŕňať tak kvantitatívne, ako aj kvalitatívne prvky.

| 48. | Berie na vedomie, že Komisia chce v budúcnosti časť aktivít, ktoré predtým spadali pod program pre celoživotné vzdelávanie, kryť z Európskeho sociálneho fondu. Aby to fungovalo, musí byť zaručené, že to ustanovenia sociálneho fondu pripúšťajú a členské štáty a zástupcovia miestnej a regionálnej samosprávy o tejto zmene vedia a vítajú ju. |
| --- | --- |

48.

Berie na vedomie, že Komisia chce v budúcnosti časť aktivít, ktoré predtým spadali pod program pre celoživotné vzdelávanie, kryť z Európskeho sociálneho fondu. Aby to fungovalo, musí byť zaručené, že to ustanovenia sociálneho fondu pripúšťajú a členské štáty a zástupcovia miestnej a regionálnej samosprávy o tejto zmene vedia a vítajú ju.

| 49. | Je toho názoru, že požiadavky na spravovanie a účtovníctvo by mali byť primerané výške finančnej pomoci. Pri menších projektoch by sa nemala vyžadovať taká rozsiahla a pracovne náročná kontrola ako pri väčších projektoch. |
| --- | --- |

49.

Je toho názoru, že požiadavky na spravovanie a účtovníctvo by mali byť primerané výške finančnej pomoci. Pri menších projektoch by sa nemala vyžadovať taká rozsiahla a pracovne náročná kontrola ako pri väčších projektoch.

| 50. | Zároveň upozorňuje na to, že predpoklady a schopnosť zúčastniť sa na programe sú odlišné, čo môže mať vplyv na náklady. Môže to súvisieť s nerozvinutým vzťahom k vzdelávaniu, zdravotným postihnutím, možnosťami hradiť si náklady na cestu a pobyt alebo s rôznymi regionálnymi podmienkami. |
| --- | --- |

50.

Zároveň upozorňuje na to, že predpoklady a schopnosť zúčastniť sa na programe sú odlišné, čo môže mať vplyv na náklady. Môže to súvisieť s nerozvinutým vzťahom k vzdelávaniu, zdravotným postihnutím, možnosťami hradiť si náklady na cestu a pobyt alebo s rôznymi regionálnymi podmienkami.

Kľúčové kompetencie ako leitmotív

| 51. | Nazdáva sa, že pre ďalšiu prácu je podstatné, aby Komisia určila za leitmotív svojho návrhu celoživotné vzdelávanie pre všetkých a považuje za veľmi dôležité, aby všetci mali možnosť osvojiť si základné vedomosti a zručnosti, ktoré sú uvedené v odporúčaniam ku kľúčovým kompetenciám (4). |
| --- | --- |

51.

Nazdáva sa, že pre ďalšiu prácu je podstatné, aby Komisia určila za leitmotív svojho návrhu celoživotné vzdelávanie pre všetkých a považuje za veľmi dôležité, aby všetci mali možnosť osvojiť si základné vedomosti a zručnosti, ktoré sú uvedené v odporúčaniam ku kľúčovým kompetenciám (4).

| 52. | Domnieva sa, že program by mal vychádzať z toho, že pri získavaní kľúčových kompetencií je potrebné podporovať všetkých ľudí. To znamená, že hlavnými cieľovými skupinami sú deti a učitelia na školách, mladí ľudia mimo formálneho vzdelávania a dospelí, ktorí potrebujú ďalšie vzdelávanie a odbornú prípravu. |
| --- | --- |

52.

Domnieva sa, že program by mal vychádzať z toho, že pri získavaní kľúčových kompetencií je potrebné podporovať všetkých ľudí. To znamená, že hlavnými cieľovými skupinami sú deti a učitelia na školách, mladí ľudia mimo formálneho vzdelávania a dospelí, ktorí potrebujú ďalšie vzdelávanie a odbornú prípravu.

Závery

Zvýšiť dôraz na včasné konanie a propagátorov programu

| 53. | Poukazuje na svoje skoršie stanovisko (5), v ktorom zdôraznil, že ochota vycestovať za vzdelávaním do zahraničia sa musí vštepovať už veľmi skoro. Je potrebné včas vzbudiť u detí a mladých ľudí záujem o iné kultúry a dať im možnosť odhaliť výhody vzájomného spoznávania sa. Včasný kontakt s európskymi programami podporuje ochotu a schopnosť študovať a pracovať v zahraničí, čo zase prospieva spoločnému trhu práce, rastu a občianstvu EÚ. Pripomína, že znalosť cudzích jazykov sa ľahšie a účinnejšie získava v útlom detskom veku. |
| --- | --- |

53.

Poukazuje na svoje skoršie stanovisko (5), v ktorom zdôraznil, že ochota vycestovať za vzdelávaním do zahraničia sa musí vštepovať už veľmi skoro. Je potrebné včas vzbudiť u detí a mladých ľudí záujem o iné kultúry a dať im možnosť odhaliť výhody vzájomného spoznávania sa. Včasný kontakt s európskymi programami podporuje ochotu a schopnosť študovať a pracovať v zahraničí, čo zase prospieva spoločnému trhu práce, rastu a občianstvu EÚ. Pripomína, že znalosť cudzích jazykov sa ľahšie a účinnejšie získava v útlom detskom veku.

| 54. | Pripomína tiež, že veľmi naliehavou otázkou pre VR je sociálne začleňovanie, pri ktorom môže tento program dosiahnuť vysokú účinnosť. Týka sa to veľkých, rôznorodých skupín žiakov, ktorí potrebujú rôzne druhy pomoci kvôli ťažkostiam pri učení, sociálnym problémom a vylúčeniu, alebo preto, lebo vyrastajú v cudzej krajine s cudzou kultúrou. V súčasnosti existuje problém, že mnoho mladistvých preruší alebo opustí školu s nedostatočnými základnými vedomosťami. Musia sa nájsť možnosti, ako podporiť tvorbu metód a odovzdávanie vedomostí a ako v tejto oblasti pomôcť rozhodovacím orgánom na miestnej, regionálnej a národnej úrovni. |
| --- | --- |

54.

Pripomína tiež, že veľmi naliehavou otázkou pre VR je sociálne začleňovanie, pri ktorom môže tento program dosiahnuť vysokú účinnosť. Týka sa to veľkých, rôznorodých skupín žiakov, ktorí potrebujú rôzne druhy pomoci kvôli ťažkostiam pri učení, sociálnym problémom a vylúčeniu, alebo preto, lebo vyrastajú v cudzej krajine s cudzou kultúrou. V súčasnosti existuje problém, že mnoho mladistvých preruší alebo opustí školu s nedostatočnými základnými vedomosťami. Musia sa nájsť možnosti, ako podporiť tvorbu metód a odovzdávanie vedomostí a ako v tejto oblasti pomôcť rozhodovacím orgánom na miestnej, regionálnej a národnej úrovni.

| 55. | Zdôrazňuje, že vzhľadom na to je veľkou výzvou, ako osloviť vrstvy s nerozvinutým vzťahom k vzdelávaniu a s ekonomickým znevýhodnením. Je preto o to dôležitejšie začať včas s európskymi projektmi v školách a predškolských zariadeniach. Sem môžu byť zapojení všetci žiaci, čím môže program rozvinúť svoj vyrovnávajúci účinok a súčasne posilniť európsky rozmer. |
| --- | --- |

55.

Zdôrazňuje, že vzhľadom na to je veľkou výzvou, ako osloviť vrstvy s nerozvinutým vzťahom k vzdelávaniu a s ekonomickým znevýhodnením. Je preto o to dôležitejšie začať včas s európskymi projektmi v školách a predškolských zariadeniach. Sem môžu byť zapojení všetci žiaci, čím môže program rozvinúť svoj vyrovnávajúci účinok a súčasne posilniť európsky rozmer.

| 56. | Súhlasí s názorom Komisie, pokiaľ ide o význam zapojenia osôb v strategickom postavení resp. osôb, ktoré sú schopné šíriť informácie a dobré príklady. Môžu to byť napr. učitelia, školitelia, pracovníci s mládežou, poradcovia, bývalí účastníci programu mobility, riaditelia škôl alebo osoby s rozhodovacou právomocou. Výbor by privítal, keby sa na túto skupinu ľudí vzhľadom na ich kľúčovú úlohu pri podpore mobility kládol jasnejší dôraz. |
| --- | --- |

56.

Súhlasí s názorom Komisie, pokiaľ ide o význam zapojenia osôb v strategickom postavení resp. osôb, ktoré sú schopné šíriť informácie a dobré príklady. Môžu to byť napr. učitelia, školitelia, pracovníci s mládežou, poradcovia, bývalí účastníci programu mobility, riaditelia škôl alebo osoby s rozhodovacou právomocou. Výbor by privítal, keby sa na túto skupinu ľudí vzhľadom na ich kľúčovú úlohu pri podpore mobility kládol jasnejší dôraz.

| 57. | Poukazuje na svoje dobré skúsenosti s tými časťami predchádzajúcich programov, ako napr. COMENIUS Regio, ktoré umožňujú zapojenie mimoškolských zariadení a ktorých cieľom je podporovať európsku spoluprácu v školskej oblasti na úrovni regiónov a obcí, pričom partneri môžu spolupracovať na témach spoločného záujmu, vymieňať si skúsenosti a rozvíjať trvalé štruktúry spolupráce. |
| --- | --- |

57.

Poukazuje na svoje dobré skúsenosti s tými časťami predchádzajúcich programov, ako napr. COMENIUS Regio, ktoré umožňujú zapojenie mimoškolských zariadení a ktorých cieľom je podporovať európsku spoluprácu v školskej oblasti na úrovni regiónov a obcí, pričom partneri môžu spolupracovať na témach spoločného záujmu, vymieňať si skúsenosti a rozvíjať trvalé štruktúry spolupráce.

Prednostné cieľové skupiny a zameranie

| 58. | Domnieva sa, že tento program musí byť pravidelne monitorovaný na všetkých úrovniach, aby sa zabezpečilo, že prispieva k plneniu celkových cieľov. Súčasne musí byť aj v novej generácii programu naďalej možné podporovať opatrenia, ktorých účinnosť je ťažko zmerateľná alebo iba z dlhodobého hľadiska, t.j. po uplynutí trvania programu, ktorých hodnota sa však preukáže inými dôkazmi. Napríklad význam včasných opatrení je známy z iných prieskumov a podľa názoru výboru to platí aj pre podporu európskeho rozmeru. |
| --- | --- |

58.

Domnieva sa, že tento program musí byť pravidelne monitorovaný na všetkých úrovniach, aby sa zabezpečilo, že prispieva k plneniu celkových cieľov. Súčasne musí byť aj v novej generácii programu naďalej možné podporovať opatrenia, ktorých účinnosť je ťažko zmerateľná alebo iba z dlhodobého hľadiska, t.j. po uplynutí trvania programu, ktorých hodnota sa však preukáže inými dôkazmi. Napríklad význam včasných opatrení je známy z iných prieskumov a podľa názoru výboru to platí aj pre podporu európskeho rozmeru.

| 59. | Prijíma prílišné zameranie súčasného rozpočtu na projekty mobility, ktoré sa odráža aj v názve programu, so zmiešanými pocitmi. Zastáva názor, že zlepšenie kvality v oblasti vzdelávania a najväčší európsky prínos sa má dosiahnuť prostredníctvom projektov spolupráce a spoluprácou medzi inštitúciami, čo by malo z rozpočtu jasnejšie vyplývať. Týmto spôsobom by bolo možné podporovať menšie projekty spolupráce, ktoré sú lepšie prispôsobené určitým cieľovým skupinám alebo môžu byť začiatkom rozsiahlejšej spolupráce. |
| --- | --- |

59.

Prijíma prílišné zameranie súčasného rozpočtu na projekty mobility, ktoré sa odráža aj v názve programu, so zmiešanými pocitmi. Zastáva názor, že zlepšenie kvality v oblasti vzdelávania a najväčší európsky prínos sa má dosiahnuť prostredníctvom projektov spolupráce a spoluprácou medzi inštitúciami, čo by malo z rozpočtu jasnejšie vyplývať. Týmto spôsobom by bolo možné podporovať menšie projekty spolupráce, ktoré sú lepšie prispôsobené určitým cieľovým skupinám alebo môžu byť začiatkom rozsiahlejšej spolupráce.

| 60. | Je toho názoru, že výzvy, ktoré Komisia uvádza v úvode, sú v odôvodnení návrhu primerane zohľadnené. Nedá sa to však povedať v súvislosti s navrhovaným prideľovaním finančných prostriedkov. Tu sa namiesto toho dôraz badateľne kladie na väčšie financovanie projektov a mobility v oblasti vysokoškolského vzdelávania. Európske programy by mali podporovať a podnecovať žiaduci rozvoj a lepšiu kvalitu, čo znamená, že najvyššia podpora by sa mala venovať tým oblastiam, kde sú potreba a potenciálny účinok najväčšie. Z tohto dôvodu by sa prostriedky mali jasne prerozdeliť, a to na projekty, ktoré sú zamerané na tých ľudí, ktorí sa dnes dostávajú do kontaktu s programami mobility v menšej miere, t.j. školy, mladých ľudí mimo formálneho vzdelávania a dospelých v rámci vzdelávania a odbornej prípravy. |
| --- | --- |

60.

Je toho názoru, že výzvy, ktoré Komisia uvádza v úvode, sú v odôvodnení návrhu primerane zohľadnené. Nedá sa to však povedať v súvislosti s navrhovaným prideľovaním finančných prostriedkov. Tu sa namiesto toho dôraz badateľne kladie na väčšie financovanie projektov a mobility v oblasti vysokoškolského vzdelávania. Európske programy by mali podporovať a podnecovať žiaduci rozvoj a lepšiu kvalitu, čo znamená, že najvyššia podpora by sa mala venovať tým oblastiam, kde sú potreba a potenciálny účinok najväčšie. Z tohto dôvodu by sa prostriedky mali jasne prerozdeliť, a to na projekty, ktoré sú zamerané na tých ľudí, ktorí sa dnes dostávajú do kontaktu s programami mobility v menšej miere, t.j. školy, mladých ľudí mimo formálneho vzdelávania a dospelých v rámci vzdelávania a odbornej prípravy.

| 61. | Víta zámer Komisie aj naďalej podporovať aktivity akademickej výučby a výskumu v oblasti európskej integrácie v rámci programu Jean Monnet. Zastáva však názor, že táto špecifická podpora sa nemôže sústrediť len na dve inštitúcie uvedené v návrhu Európskej komisie. Výbor dokonca kladie dôraz na to, aby sa aj v budúcnosti bralo do úvahy šesť európskych vysokých škôl, ktoré sú podporované v rámci programu Jean Monnet na obdobie rokov 2007 – 2013, t. j. Akadémia európskeho práva, College of Europe, Európsky univerzitný inštitút, Medzinárodné centrum európskeho vzdelávania, Európsky inštitút pre verejnú správu a Európska agentúra pre rozvoj v špeciálnej pedagogike, aby sa tak zlepšilo geografické rozloženie a kultúrna rozmanitosť týchto inštitútov excelentnosti európskeho záujmu. |
| --- | --- |

61.

Víta zámer Komisie aj naďalej podporovať aktivity akademickej výučby a výskumu v oblasti európskej integrácie v rámci programu Jean Monnet. Zastáva však názor, že táto špecifická podpora sa nemôže sústrediť len na dve inštitúcie uvedené v návrhu Európskej komisie. Výbor dokonca kladie dôraz na to, aby sa aj v budúcnosti bralo do úvahy šesť európskych vysokých škôl, ktoré sú podporované v rámci programu Jean Monnet na obdobie rokov 2007 – 2013, t. j. Akadémia európskeho práva, College of Europe, Európsky univerzitný inštitút, Medzinárodné centrum európskeho vzdelávania, Európsky inštitút pre verejnú správu a Európska agentúra pre rozvoj v špeciálnej pedagogike, aby sa tak zlepšilo geografické rozloženie a kultúrna rozmanitosť týchto inštitútov excelentnosti európskeho záujmu.

| 62. | Poukazuje na úzku spojitosť medzi slabými výsledkami v škole a sociálno-ekonomickým znevýhodnením, ktoré sú významnými faktormi pre mnoho mladých ľudí, ktorí nemajú prácu, nenavštevujú žiadnu školu resp. neabsolvujú odbornú prípravu. Prelomenie tohto začarovaného kruhu je obrovská výzva pre miestne a regionálne orgány v celej Európe a malo by sa v rámci tohto programu považovať za prioritu, ktorá zodpovedá čiastočne cieľu v oblasti vzdelávania a čiastočne cieľu v oblasti zamestnanosti a podporujú ju viaceré iniciatívy. Výbor by privítal, keby sa tomuto hľadisku pri prideľovaní finančných prostriedkov pripisovala väčšia váha. |
| --- | --- |

62.

Poukazuje na úzku spojitosť medzi slabými výsledkami v škole a sociálno-ekonomickým znevýhodnením, ktoré sú významnými faktormi pre mnoho mladých ľudí, ktorí nemajú prácu, nenavštevujú žiadnu školu resp. neabsolvujú odbornú prípravu. Prelomenie tohto začarovaného kruhu je obrovská výzva pre miestne a regionálne orgány v celej Európe a malo by sa v rámci tohto programu považovať za prioritu, ktorá zodpovedá čiastočne cieľu v oblasti vzdelávania a čiastočne cieľu v oblasti zamestnanosti a podporujú ju viaceré iniciatívy. Výbor by privítal, keby sa tomuto hľadisku pri prideľovaní finančných prostriedkov pripisovala väčšia váha.

| 63. | V plnom rozsahu podporuje cieľ, ktorý je možné vyčítať z odôvodnenia návrhu na nový program v oblasti vzdelávania a mládeže, a vôľu Komisie zohľadniť mnohé skupiny osôb, ktoré sa môžu ako jedinci rozvíjať v rôznych etapách života a získať kvalitnú ponuku na vzdelávanie. Preto sa o účele programu bude musieť jasne informovať, aby mali všetky cieľové skupiny pocit, že sa ich týka. Názov programu - „Erasmus pre všetkých“ – vysiela naopak signál, že jeho hlavný dôraz spočíva na vysokoškolskom vzdelávaní. Vzhľadom na tento nesúlad s deklarovaným ambicióznym cieľom a v záujme čo najlepšieho dosiahnutia cieľov stratégie Európa 2020 výbor odporúča vyvážiť rozpočet a upraviť názov programu. |
| --- | --- |

63.

V plnom rozsahu podporuje cieľ, ktorý je možné vyčítať z odôvodnenia návrhu na nový program v oblasti vzdelávania a mládeže, a vôľu Komisie zohľadniť mnohé skupiny osôb, ktoré sa môžu ako jedinci rozvíjať v rôznych etapách života a získať kvalitnú ponuku na vzdelávanie. Preto sa o účele programu bude musieť jasne informovať, aby mali všetky cieľové skupiny pocit, že sa ich týka. Názov programu - „Erasmus pre všetkých“ – vysiela naopak signál, že jeho hlavný dôraz spočíva na vysokoškolskom vzdelávaní. Vzhľadom na tento nesúlad s deklarovaným ambicióznym cieľom a v záujme čo najlepšieho dosiahnutia cieľov stratégie Európa 2020 výbor odporúča vyvážiť rozpočet a upraviť názov programu.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Názov

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa zriaďuje ERASMUS PRE VŠETKÝCH, program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport | NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa zriaďuje , program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa zriaďuje ERASMUS PRE VŠETKÝCH, program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa zriaďuje , program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport

Zdôvodnenie

Konotácie s existujúcim programom Erasmus navodzujú silné prepojenie s vysokoškolským vzdelávaním a mobilitou. Nový program EÚ má širší rozsah a názov „Erasmus pre všetkých“ by mohol byť zavádzajúci.

Pozmeňovací návrh 2

Bod odôvodnenia

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (3) | Široké uznávanie značky Erasmus v radoch širokej verejnosti v členských štátoch a v účastníckych tretích krajinách ako synonyma mobility študujúcich v Únii si zasluhuje rozsiahlejšie využívanie tejto značky hlavnými sektormi vzdelávania, ktoré patria do pôsobnosti programu. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(3)

Široké uznávanie značky Erasmus v radoch širokej verejnosti v členských štátoch a v účastníckych tretích krajinách ako synonyma mobility študujúcich v Únii si zasluhuje rozsiahlejšie využívanie tejto značky hlavnými sektormi vzdelávania, ktoré patria do pôsobnosti programu.

| | |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

V súlade s návrhom na zmenu názvu programu.

Pozmeňovací návrh 3

Bod odôvodnenia

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (27) | Je potrebné stanoviť kritériá výkonnosti, na ktorých by sa rozdelenie rozpočtu medzi členské štáty na akcie riadené národnými agentúrami malo zakladať. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(27)

Je potrebné stanoviť kritériá výkonnosti, na ktorých by sa rozdelenie rozpočtu medzi členské štáty na akcie riadené národnými agentúrami malo zakladať.

| (27) | Je potrebné stanoviť kritériá výkonnosti, na ktorých by sa rozdelenie rozpočtu medzi členské štáty a na akcie riadené národnými agentúrami malo zakladať. |
| --- | --- |

(27)

Je potrebné stanoviť kritériá výkonnosti, na ktorých by sa rozdelenie rozpočtu medzi členské štáty a na akcie riadené národnými agentúrami malo zakladať.

Zdôvodnenie

Regionálne rozdiely môžu mať značné dôsledky na výkon a tým sú rozhodujúce pre prideľovanie prostriedkov.

Pozmeňovací návrh 4

Bod odôvodnenia

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (30) | Európska komisia a vysoká predstaviteľka Európskej únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku v spoločnom oznámení o novej reakcii na meniace sa Susedstvo (6) načrtli, okrem iného, cieľ ďalej uľahčovať účasť krajín Susedstva na akciách Únie v oblasti mobility a budovania kapacít vo vysokoškolskom vzdelávaní a otvárať budúci vzdelávací program susedským krajinám. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(30)

Európska komisia a vysoká predstaviteľka Európskej únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku v spoločnom oznámení o novej reakcii na meniace sa Susedstvo (6) načrtli, okrem iného, cieľ ďalej uľahčovať účasť krajín Susedstva na akciách Únie v oblasti mobility a budovania kapacít vo vysokoškolskom vzdelávaní a otvárať budúci vzdelávací program susedským krajinám.

| (30) | Európska komisia a vysoká predstaviteľka Európskej únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku v spoločnom oznámení o novej reakcii na meniace sa Susedstvo (6) načrtli, okrem iného, cieľ ďalej uľahčovať účasť krajín Susedstva na akciách Únie v oblasti mobility a budovania kapacít v vo vysokoškolskom vzdelávaní a otvárať budúci vzdelávací program susedským krajinám. |
| --- | --- |

(30)

Európska komisia a vysoká predstaviteľka Európskej únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku v spoločnom oznámení o novej reakcii na meniace sa Susedstvo (6) načrtli, okrem iného, cieľ ďalej uľahčovať účasť krajín Susedstva na akciách Únie v oblasti mobility a budovania kapacít v vo vysokoškolskom vzdelávaní a otvárať budúci vzdelávací program susedským krajinám.

Zdôvodnenie

Spoločné oznámenie výslovne spomína spoluprácu škôl prostredníctvom programu eTwinning.

Pozmeňovací návrh 5

Bod odôvodnenia

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (33) | S cieľom zabezpečiť rýchlu reakciu na meniace sa potreby počas celej dĺžky trvania programu by sa na Komisiu mala delegovať právomoc prijímať akty v zmysle článku 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v súvislosti s ustanoveniami, ktoré sa týkajú kritérií výkonnosti, a s akciami riadenými národnými agentúrami. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas svojej prípravnej práce viedla vhodné konzultácie, vrátane tých na úrovni odborníkov. Komisia by pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov mala zabezpečiť súbežné, včasné a primerané odosielanie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(33)

S cieľom zabezpečiť rýchlu reakciu na meniace sa potreby počas celej dĺžky trvania programu by sa na Komisiu mala delegovať právomoc prijímať akty v zmysle článku 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v súvislosti s ustanoveniami, ktoré sa týkajú kritérií výkonnosti, a s akciami riadenými národnými agentúrami. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas svojej prípravnej práce viedla vhodné konzultácie, vrátane tých na úrovni odborníkov. Komisia by pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov mala zabezpečiť súbežné, včasné a primerané odosielanie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.

| (33) | S cieľom zabezpečiť rýchlu reakciu na meniace sa potreby počas celej dĺžky trvania programu by sa na Komisiu mala delegovať právomoc prijímať akty v zmysle článku 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v súvislosti s ustanoveniami, ktoré sa týkajú kritérií výkonnosti, a s akciami riadenými národnými agentúrami. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas svojej prípravnej práce viedla vhodné konzultácie, vrátane tých na úrovni odborníkov. Komisia by pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov mala zabezpečiť súbežné, včasné a primerané odosielanie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. |
| --- | --- |

(33)

S cieľom zabezpečiť rýchlu reakciu na meniace sa potreby počas celej dĺžky trvania programu by sa na Komisiu mala delegovať právomoc prijímať akty v zmysle článku 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v súvislosti s ustanoveniami, ktoré sa týkajú kritérií výkonnosti, a s akciami riadenými národnými agentúrami. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas svojej prípravnej práce viedla vhodné konzultácie, vrátane tých na úrovni odborníkov. Komisia by pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov mala zabezpečiť súbežné, včasné a primerané odosielanie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.

Zdôvodnenie

Výbor regiónov by mal byť tiež začlenený do procesu konzultácií v súlade s článkom 307 ZFEÚ.

Pozmeňovací návrh 6

Článok 1.1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Týmto nariadením sa zriaďuje program pre činnosť Únie v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu s názvom „Erasmus pre všetkých“ (ďalej len „program“). | Týmto nariadením sa zriaďuje program pre činnosť Únie v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu s názvom „“ (ďalej len „program“). |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Týmto nariadením sa zriaďuje program pre činnosť Únie v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu s názvom „Erasmus pre všetkých“ (ďalej len „program“).

Týmto nariadením sa zriaďuje program pre činnosť Únie v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu s názvom „“ (ďalej len „program“).

Zdôvodnenie

V súlade s návrhom na zmenu názvu programu.

Pozmeňovací návrh 7

Článok 5c)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| podporovať vytvorenie európskeho priestoru celoživotného vzdelávania, podnecovať reformy politiky na vnútroštátnej úrovni, podporovať modernizáciu systémov vzdelávania a odbornej prípravy vrátane neformálneho vzdelávania, a podporovať európsku spoluprácu v oblasti mládeže, najmä lepšou spoluprácou v oblasti politík, lepším využívaním nástrojov uznávania a transparentnosti a rozširovaním osvedčených postupov;
  súvisiaci ukazovateľ: počet členských štátov, ktoré využívajú výsledky otvorených metód koordinácie pri rozvoji svojej vnútroštátnej politiky; | podporovať vytvorenie európskeho priestoru celoživotného vzdelávania, podnecovať reformy politiky na vnútroštátnej úrovni, podporovať modernizáciu systémov vzdelávania a odbornej prípravy vrátane neformálneho vzdelávania, a podporovať európsku spoluprácu v oblasti mládeže, najmä lepšou spoluprácou v oblasti politík, lepším využívaním nástrojov uznávania a transparentnosti a rozširovaním osvedčených postupov;
  súvisiaci ukazovateľ: počet členských štátov, ktoré využívajú výsledky otvorených metód koordinácie pri rozvoji svojej vnútroštátnej politiky; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

podporovať vytvorenie európskeho priestoru celoživotného vzdelávania, podnecovať reformy politiky na vnútroštátnej úrovni, podporovať modernizáciu systémov vzdelávania a odbornej prípravy vrátane neformálneho vzdelávania, a podporovať európsku spoluprácu v oblasti mládeže, najmä lepšou spoluprácou v oblasti politík, lepším využívaním nástrojov uznávania a transparentnosti a rozširovaním osvedčených postupov;

súvisiaci ukazovateľ: počet členských štátov, ktoré využívajú výsledky otvorených metód koordinácie pri rozvoji svojej vnútroštátnej politiky;

podporovať vytvorenie európskeho priestoru celoživotného vzdelávania, podnecovať reformy politiky na vnútroštátnej úrovni, podporovať modernizáciu systémov vzdelávania a odbornej prípravy vrátane neformálneho vzdelávania, a podporovať európsku spoluprácu v oblasti mládeže, najmä lepšou spoluprácou v oblasti politík, lepším využívaním nástrojov uznávania a transparentnosti a rozširovaním osvedčených postupov;

súvisiaci ukazovateľ: počet členských štátov, ktoré využívajú výsledky otvorených metód koordinácie pri rozvoji svojej vnútroštátnej politiky;

Zdôvodnenie

V súlade s definíciou celoživotného vzdelávania (článok 2 ods. 1).

Pozmeňovací návrh 8

Článok 6

| Návrh stanoviska | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| V oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže sa ciele programu presadzujú prostredníctvom týchto troch akcií:






  a) | mobilita jednotlivcov v oblasti vzdelávania; |

Návrh stanoviska

Navrhovaná zmena

V oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže sa ciele programu presadzujú prostredníctvom týchto troch akcií:

a)

mobilita jednotlivcov v oblasti vzdelávania;

| b) | spolupráca v oblasti inovácií a osvedčených postupov; |
| --- | --- |

b)

spolupráca v oblasti inovácií a osvedčených postupov;

| c) | podpora reformy politiky. |
| --- | --- |

c)

podpora reformy politiky.

V oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže sa ciele programu presadzujú prostredníctvom týchto troch akcií:

| a) | mobilita jednotlivcov v oblasti vzdelávania; |
| --- | --- |

a)

mobilita jednotlivcov v oblasti vzdelávania;

| b) | spolupráca v oblasti inovácií a osvedčených postupov; |
| --- | --- |

b)

spolupráca v oblasti inovácií a osvedčených postupov;

| c) | podpora reformy politiky. |
| --- | --- |

c)

podpora reformy politiky.

Zdôvodnenie

EÚ by mala zaručiť prístup k mobilite všetkým občanom za rovnakých podmienok bez ohľadu na miesto ich pôvodu. Študenti z najvzdialenejších regiónov EÚ majú sťažené možnosti mobility vzhľadom na veľkú vzdialenosť, ktorá ich oddeľuje od kontinentu. Preto, a na základe článku 349 ZFEÚ, by bolo potrebné zaviesť opatrenia na podporu mobility, aby boli tieto akcie, na ktoré sa vyčlení 63 % prostriedkov, prístupné za rovnakých podmienok všetkým mladým ľuďom bez ohľadu na miesto ich bydliska. Rovnako ako sa uvádza v správe „Najvzdialenejšie regióny Európy na jednotnom trhu: vplyv EÚ vo svete“, ktorú na žiadosť bývalého člena Komisie Barniera vypracoval Pedro Solbes Mira, bývalý španielsky minister poľnohospodárstva a hospodárstva a financií a bývalý člen Komisie, požadujeme posilnenie politík v oblasti mobility mladých ľudí a univerzitných študentov doplnením financovania programu Erasmus tak, aby sa pokryli dodatočné náklady, ktoré súvisia s presunom študentov z najvzdialenejšieho regiónu pôvodu do hlavného mesta daného členského štátu a študentov z iných členských štátov, ktorý by sa chceli zapojiť do programu Erasmus v jednej z inštitúcií vyššieho vzdelávania v najvzdialenejších regiónoch, teda presun z hlavného mesta príslušného členského štátu do najvzdialenejšieho regiónu. Na vytvorenie priaznivejších podmienok pre projekty mobility študentov z najvzdialenejších regiónov na vyšších stupňoch vzdelávania treba na národnej úrovni podporovať výučbu jazykov a výmenné pobyty už v skoršom veku.

Pozmeňovací návrh 9

Článok 10c)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (c) | podporu nasledujúcich európskych akademických inštitúcií presadzujúcich cieľ európskeho záujmu;






  (i) | Európsky univerzitný inštitút vo Florencii; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(c)

podporu nasledujúcich európskych akademických inštitúcií presadzujúcich cieľ európskeho záujmu;

(i)

Európsky univerzitný inštitút vo Florencii;

| (ii) | College of Europe (v Bruggách a Natoline); |
| --- | --- |

(ii)

College of Europe (v Bruggách a Natoline);

| c) | podporu nasledujúcich európskych akademických inštitúcií presadzujúcich cieľ európskeho záujmu:






  i) | Európsky univerzitný inštitút vo Florencii; |
| --- | --- | --- |

c)

podporu nasledujúcich európskych akademických inštitúcií presadzujúcich cieľ európskeho záujmu:

i)

Európsky univerzitný inštitút vo Florencii;

| ii) | College of Europe (v Bruggách a Natoline); |
| --- | --- |

ii)

College of Europe (v Bruggách a Natoline);

| | |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Šesť európskych vysokých škôl, ktoré sú podporované v rámci programu Jean Monnet na obdobie rokov 2007 – 2013, by sa malo brať do úvahy aj v budúcnosti, aby sa tak zlepšilo geografické rozloženie a kultúrna rozmanitosť týchto inštitútov excelentnosti európskeho záujmu.

Pozmeňovací návrh 10

Článok 16.4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Verejné a súkromné orgány v hlavných sektoroch vzdelávania, ktoré patria do pôsobnosti programu, používajú značku Erasmus na účely komunikácie a rozširovania informácií týkajúcich sa programu; táto značka sa spája s týmito hlavnými sektormi vzdelávania:






  — | „Erasmus vysokoškolské vzdelávanie“, spojený so všetkými druhmi vysokoškolského vzdelávania v Európe a na medzinárodnej úrovni, |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Verejné a súkromné orgány v hlavných sektoroch vzdelávania, ktoré patria do pôsobnosti programu, používajú značku Erasmus na účely komunikácie a rozširovania informácií týkajúcich sa programu; táto značka sa spája s týmito hlavnými sektormi vzdelávania:

—

„Erasmus vysokoškolské vzdelávanie“, spojený so všetkými druhmi vysokoškolského vzdelávania v Európe a na medzinárodnej úrovni,

| — | „Erasmus odborná príprava“, spojený s odborným vzdelávaním a prípravou a so vzdelávaním dospelých, |
| --- | --- |

—

„Erasmus odborná príprava“, spojený s odborným vzdelávaním a prípravou a so vzdelávaním dospelých,

| — | „Erasmus školy“, spojený so školským vzdelávaním, |
| --- | --- |

—

„Erasmus školy“, spojený so školským vzdelávaním,

| — | „Erasmus účasť mládeže“, spojený s neformálnym vzdelávaním mládeže. |
| --- | --- |

—

„Erasmus účasť mládeže“, spojený s neformálnym vzdelávaním mládeže.

Verejné a súkromné orgány v hlavných sektoroch vzdelávania, ktoré patria do pôsobnosti programu, používajú značku Erasmus na účely komunikácie a rozširovania informácií týkajúcich sa programu; táto značka sa spája s týmito hlavnými sektormi vzdelávania:

| — | „ vysokoškolské vzdelávanie“, spojený so všetkými druhmi vysokoškolského vzdelávania v Európe a na medzinárodnej úrovni, |
| --- | --- |

—

„ vysokoškolské vzdelávanie“, spojený so všetkými druhmi vysokoškolského vzdelávania v Európe a na medzinárodnej úrovni,

| — | „ odborná príprava“, spojený s odborným vzdelávaním a prípravou a so vzdelávaním dospelých, |
| --- | --- |

—

„ odborná príprava“, spojený s odborným vzdelávaním a prípravou a so vzdelávaním dospelých,

| — | „ školy“, spojený so školským vzdelávaním, |
| --- | --- |

—

„ školy“, spojený so školským vzdelávaním,

| — | „ účasť mládeže“, spojený s neformálnym vzdelávaním mládeže. |
| --- | --- |

—

„ účasť mládeže“, spojený s neformálnym vzdelávaním mládeže.

Zdôvodnenie

V súlade s návrhom na zmenu názvu programu.

Pozmeňovací návrh 11

Článok 18.3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Program podporuje spoluprácu s partnermi z tretích krajín, najmä s partnermi zo susedských krajín, na akciách a činnostiach podľa článkov 6 a 10. | Program podporuje spoluprácu s partnermi z tretích krajín, najmä s partnermi zo susedských krajín, na akciách a činnostiach podľa článkov 6, a 10. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Program podporuje spoluprácu s partnermi z tretích krajín, najmä s partnermi zo susedských krajín, na akciách a činnostiach podľa článkov 6 a 10.

Program podporuje spoluprácu s partnermi z tretích krajín, najmä s partnermi zo susedských krajín, na akciách a činnostiach podľa článkov 6, a 10.

Zdôvodnenie

Cieľom je umožniť zapojenie partnerov zo susedných krajín do športových činností.

V Bruseli 4. mája 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  Najdôležitejšie iniciatívy v rámci stratégie Európa 2020 v tejto súvislosti sú: „Mládež v pohybe“, „Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta“, „Inovácia v Únii“ a „Digitálna agenda pre Európu“.

1

(2)  CdR 290/2011 fin.

2

(3)  CdR 290/2011.

3

(4)  Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie (2006/962/ES).

4

(5)  Stanovisko VR k zelenej knihe na tému „ Podpora vzdelávacej mobility mladých ľudí“, CdR 246/2009 fin.

5

(6)  COM(2011) 303 final, 25.5.2011.

6

---

| 27.7.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 225/211 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 225/211

---

Stanovisko Výboru regiónov „Transeurópske telekomunikačné siete“

2012/C 225/16

VÝBOR REGIÓNOV

| — | víta iniciatívu Európskej komisie vypracovať návrh nariadenia o usmerneniach pre transeurópske telekomunikačné siete; |
| --- | --- |

—

víta iniciatívu Európskej komisie vypracovať návrh nariadenia o usmerneniach pre transeurópske telekomunikačné siete;

| — | vyzdvihuje priority tohto dokumentu: vysokorýchlostné siete, cezhraničné verejné služby, dostupnosť informácií verejného sektora a viacjazyčných služieb, bezpečnosť, ochrana a sofistikované elektronické služby, čo sú oblasti, v ktorých sú mestá a regióny súčasne aktérmi, poskytovateľmi a príjemcami; |
| --- | --- |

—

vyzdvihuje priority tohto dokumentu: vysokorýchlostné siete, cezhraničné verejné služby, dostupnosť informácií verejného sektora a viacjazyčných služieb, bezpečnosť, ochrana a sofistikované elektronické služby, čo sú oblasti, v ktorých sú mestá a regióny súčasne aktérmi, poskytovateľmi a príjemcami;

| — | uznáva význam transeurópskych telekomunikačných sietí pre medzinárodnú konkurencieschopnosť a udržateľný rozvoj EÚ a zdôrazňuje, že by sa mala zintenzívniť výmena skúseností a osvedčených postupov medzi členskými štátmi a inými regiónmi; |
| --- | --- |

—

uznáva význam transeurópskych telekomunikačných sietí pre medzinárodnú konkurencieschopnosť a udržateľný rozvoj EÚ a zdôrazňuje, že by sa mala zintenzívniť výmena skúseností a osvedčených postupov medzi členskými štátmi a inými regiónmi;

| — | upozorňuje na potenciál nového finančného rámca prispieť k preklenutiu rozdielov v digitálnom vybavení, dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020 a súčasnému uspokojeniu viacerých kľúčových sociálnych, kultúrnych a hospodárskych potrieb Európanov; |
| --- | --- |

—

upozorňuje na potenciál nového finančného rámca prispieť k preklenutiu rozdielov v digitálnom vybavení, dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020 a súčasnému uspokojeniu viacerých kľúčových sociálnych, kultúrnych a hospodárskych potrieb Európanov;

| — | zdôrazňuje, že rýchle a prevádzkovo spoľahlivé komunikačné spojenia doplnené účinnými mobilnými bezdrôtovými službami zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore regionálnej konkurencieschopnosti, dostupnosti a rovnosti medzi ľuďmi, a pripomína, že všetkým obyvateľom bez ohľadu na to, kde žijú, treba zaručiť účinnú infraštruktúru informačnej spoločnosti. |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že rýchle a prevádzkovo spoľahlivé komunikačné spojenia doplnené účinnými mobilnými bezdrôtovými službami zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore regionálnej konkurencieschopnosti, dostupnosti a rovnosti medzi ľuďmi, a pripomína, že všetkým obyvateľom bez ohľadu na to, kde žijú, treba zaručiť účinnú infraštruktúru informačnej spoločnosti.

| Spravodajca | Alin-Adrian NICA (RO/ALDE), starosta obce Dudeștii Noi |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o usmerneniach pre transeurópske telekomunikačné siete, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1336/97/ES
  COM(2011) 657 final |

Spravodajca

Alin-Adrian NICA (RO/ALDE), starosta obce Dudeștii Noi

Referenčný dokument

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o usmerneniach pre transeurópske telekomunikačné siete, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1336/97/ES

COM(2011) 657 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Názory Výboru regiónov

| 1. | víta iniciatívu Európskej komisie (ďalej len „Komisia“) vypracovať návrh nariadenia o usmerneniach pre transeurópske telekomunikačné siete. |
| --- | --- |

1.

víta iniciatívu Európskej komisie (ďalej len „Komisia“) vypracovať návrh nariadenia o usmerneniach pre transeurópske telekomunikačné siete.

| 2. | Vyzdvihuje priority tohto dokumentu: vysokorýchlostné siete, cezhraničné verejné služby, dostupnosť informácií verejného sektora a viacjazyčných služieb, bezpečnosť, ochrana a sofistikované elektronické služby. Ide o oblasti, v ktorých sú mestá a regióny súčasne aktérmi, poskytovateľmi a príjemcami. |
| --- | --- |

2.

Vyzdvihuje priority tohto dokumentu: vysokorýchlostné siete, cezhraničné verejné služby, dostupnosť informácií verejného sektora a viacjazyčných služieb, bezpečnosť, ochrana a sofistikované elektronické služby. Ide o oblasti, v ktorých sú mestá a regióny súčasne aktérmi, poskytovateľmi a príjemcami.

| 3. | Konštatuje, že miestne a regionálne samosprávy majú kľúčovú úlohu pri podnecovaní informovaného dialógu so širokou verejnosťou, pri riešení obáv občanov na úrovni, ktorá im je najbližšie, a pri uľahčovaní spolupráce užívateľov a producentov inovácií informačných a komunikačných technológií (IKT) v rozličných útvaroch vlády a verejnej správy. |
| --- | --- |

3.

Konštatuje, že miestne a regionálne samosprávy majú kľúčovú úlohu pri podnecovaní informovaného dialógu so širokou verejnosťou, pri riešení obáv občanov na úrovni, ktorá im je najbližšie, a pri uľahčovaní spolupráce užívateľov a producentov inovácií informačných a komunikačných technológií (IKT) v rozličných útvaroch vlády a verejnej správy.

| 4. | Zdôrazňuje význam transeurópskych telekomunikačných sietí na komerčné i nekomerčné účely, investovania do výskumu na podporu špecifických činností a rozvoja budúcich aplikácií na zvýšenie hodnoty odvetvia telekomunikácií. |
| --- | --- |

4.

Zdôrazňuje význam transeurópskych telekomunikačných sietí na komerčné i nekomerčné účely, investovania do výskumu na podporu špecifických činností a rozvoja budúcich aplikácií na zvýšenie hodnoty odvetvia telekomunikácií.

| 5. | Uznáva význam transeurópskych telekomunikačných sietí pre medzinárodnú konkurencieschopnosť a udržateľný rozvoj EÚ a zdôrazňuje, že by sa mala zintenzívniť výmena skúseností a osvedčených postupov medzi členskými štátmi a inými regiónmi. |
| --- | --- |

5.

Uznáva význam transeurópskych telekomunikačných sietí pre medzinárodnú konkurencieschopnosť a udržateľný rozvoj EÚ a zdôrazňuje, že by sa mala zintenzívniť výmena skúseností a osvedčených postupov medzi členskými štátmi a inými regiónmi.

| 6. | Zdôrazňuje úlohu infraštruktúry pri spracovávaní obrovského množstva údajov, ktoré sa budú využívať v telekomunikačných sieťach a vyzýva na podnecovanie verejných a súkromných investícií do vidieckych a málo osídlených oblastí a do najodľahlejších regiónov. |
| --- | --- |

6.

Zdôrazňuje úlohu infraštruktúry pri spracovávaní obrovského množstva údajov, ktoré sa budú využívať v telekomunikačných sieťach a vyzýva na podnecovanie verejných a súkromných investícií do vidieckych a málo osídlených oblastí a do najodľahlejších regiónov.

| 7. | Zastáva názor, že na všetkých úrovniach by sa mali stanoviť bezpečnostné požiadavky, aby sa zabezpečila optimálna úroveň súkromia a ochrany osobných údajov a aby sa zabránilo akémukoľvek nepovolenému sledovaniu osobných údajov a profilovaniu, vrátane nákupných zvyklostí, zdravotného stavu, zdravotných záznamov atď. |
| --- | --- |

7.

Zastáva názor, že na všetkých úrovniach by sa mali stanoviť bezpečnostné požiadavky, aby sa zabezpečila optimálna úroveň súkromia a ochrany osobných údajov a aby sa zabránilo akémukoľvek nepovolenému sledovaniu osobných údajov a profilovaniu, vrátane nákupných zvyklostí, zdravotného stavu, zdravotných záznamov atď.

| 8. | Víta myšlienku Komisie preskúmať nový model cenotvorby, ktorý by znížil ceny za prístup do medených káblových sietí, aby sa uľahčil prechod z medených na optické káblové siete. Je dôležité, aby boli siete prístupné rôznym subjektom. |
| --- | --- |

8.

Víta myšlienku Komisie preskúmať nový model cenotvorby, ktorý by znížil ceny za prístup do medených káblových sietí, aby sa uľahčil prechod z medených na optické káblové siete. Je dôležité, aby boli siete prístupné rôznym subjektom.

| 9. | Upozorňuje na potenciál nového finančného rámca prispieť k preklenutiu rozdielov v digitálnom vybavení, dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020 a súčasnému uspokojeniu viacerých kľúčových sociálnych, kultúrnych a hospodárskych potrieb Európanov. |
| --- | --- |

9.

Upozorňuje na potenciál nového finančného rámca prispieť k preklenutiu rozdielov v digitálnom vybavení, dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020 a súčasnému uspokojeniu viacerých kľúčových sociálnych, kultúrnych a hospodárskych potrieb Európanov.

| 10. | Znovu zdôrazňuje význam synergie medzi rámcovým programom, štrukturálnymi fondmi a štátnou politikou vo vzťahu k širším cieľom EÚ v oblasti konkurencieschopnosti a súdržnosti. |
| --- | --- |

10.

Znovu zdôrazňuje význam synergie medzi rámcovým programom, štrukturálnymi fondmi a štátnou politikou vo vzťahu k širším cieľom EÚ v oblasti konkurencieschopnosti a súdržnosti.

| 11. | Považuje za nevyhnutné nájsť regulačné a procedurálne riešenia k finančným a ekonomickým opatreniam, aby sa podnietilo väčšie využívanie jestvujúcej infraštruktúry, do ktorej sa môžu začleniť širokopásmové siete, čím sa znížia sociálne, ekonomické a ekologické náklady. |
| --- | --- |

11.

Považuje za nevyhnutné nájsť regulačné a procedurálne riešenia k finančným a ekonomickým opatreniam, aby sa podnietilo väčšie využívanie jestvujúcej infraštruktúry, do ktorej sa môžu začleniť širokopásmové siete, čím sa znížia sociálne, ekonomické a ekologické náklady.

| 12. | Podporuje návrh Komisie zriadiť expertnú skupinu na vysokej úrovni, ktorá bude poverená vytvorením stratégie budovania transeurópskych telekomunikačných sietí, a žiada Komisiu, aby výbor od samého začiatku informovala o vývoji týkajúcom sa tejto skupiny, vrátane jej analýz a politických odporúčaní. |
| --- | --- |

12.

Podporuje návrh Komisie zriadiť expertnú skupinu na vysokej úrovni, ktorá bude poverená vytvorením stratégie budovania transeurópskych telekomunikačných sietí, a žiada Komisiu, aby výbor od samého začiatku informovala o vývoji týkajúcom sa tejto skupiny, vrátane jej analýz a politických odporúčaní.

Odporúčania Výboru regiónov

| 13. | Uznáva, že IKT, ktoré tvoria základ informačnej spoločnosti otvorenej všetkým, by mali zodpovedať potrebám všetkých členov spoločnosti, vrátane osôb ohrozených sociálnym vylúčením. |
| --- | --- |

13.

Uznáva, že IKT, ktoré tvoria základ informačnej spoločnosti otvorenej všetkým, by mali zodpovedať potrebám všetkých členov spoločnosti, vrátane osôb ohrozených sociálnym vylúčením.

| 14. | Opakuje, že Komisia a členské štáty by mali prijať potrebné opatrenia, ktoré umožnia plne a efektívne zapojiť miestne a regionálne samosprávy do riadenia iniciatív týkajúcich sa IKT (1). |
| --- | --- |

14.

Opakuje, že Komisia a členské štáty by mali prijať potrebné opatrenia, ktoré umožnia plne a efektívne zapojiť miestne a regionálne samosprávy do riadenia iniciatív týkajúcich sa IKT (1).

| 15. | Navrhuje, aby sa plne využil celý potenciál Európy na rozvoj služieb IKT vo verejnom aj súkromnom sektore a aby sa IKT využívali na zlepšenie služieb miestnych a regionálnych samospráv v zdravotníctve, školstve, pri verejnom obstarávaní, ochrane a v sociálnych službách. |
| --- | --- |

15.

Navrhuje, aby sa plne využil celý potenciál Európy na rozvoj služieb IKT vo verejnom aj súkromnom sektore a aby sa IKT využívali na zlepšenie služieb miestnych a regionálnych samospráv v zdravotníctve, školstve, pri verejnom obstarávaní, ochrane a v sociálnych službách.

| 16. | Navrhuje, aby sa vytvorilo pracovisko na monitorovanie budovania a rozširovania sietí novej generácie na európskom území, ktorého úlohou by bolo zaznamenávanie a zber informácií a štatistických údajov o verejných prácach, pričom sa tieto údaje môžu čiastočne alebo úplne využiť pri budovaní sietí novej generácie, okrem toho správa databázy na monitorovanie uvedených verejných prác a na vytvorenie európskeho katastra telekomunikačných sietí, podpora technických činností a uplatňovania predpisov, realizácia štúdií a výskumu, a takisto získavanie a šírenie technickej dokumentácie a údajov. |
| --- | --- |

16.

Navrhuje, aby sa vytvorilo pracovisko na monitorovanie budovania a rozširovania sietí novej generácie na európskom území, ktorého úlohou by bolo zaznamenávanie a zber informácií a štatistických údajov o verejných prácach, pričom sa tieto údaje môžu čiastočne alebo úplne využiť pri budovaní sietí novej generácie, okrem toho správa databázy na monitorovanie uvedených verejných prác a na vytvorenie európskeho katastra telekomunikačných sietí, podpora technických činností a uplatňovania predpisov, realizácia štúdií a výskumu, a takisto získavanie a šírenie technickej dokumentácie a údajov.

| 17. | Pripomína, že verejno-súkromné partnerstvá miestnych a regionálnych samospráv s malými a strednými podnikmi, ktoré pracujú na rozvoji IKT vo verejných službách, môžu byť výborným základom pri rozvíjaní miestnych schopností a znalostí v celej EÚ (2). |
| --- | --- |

17.

Pripomína, že verejno-súkromné partnerstvá miestnych a regionálnych samospráv s malými a strednými podnikmi, ktoré pracujú na rozvoji IKT vo verejných službách, môžu byť výborným základom pri rozvíjaní miestnych schopností a znalostí v celej EÚ (2).

| 18. | Navrhuje, aby sa verejno-súkromné partnerstvá využívali pri poskytovaní širokopásmových služieb, osobitne na vidieku, a aby sa zamedzilo vytláčaniu súkromných investícií. |
| --- | --- |

18.

Navrhuje, aby sa verejno-súkromné partnerstvá využívali pri poskytovaní širokopásmových služieb, osobitne na vidieku, a aby sa zamedzilo vytláčaniu súkromných investícií.

| 19. | Pripomína, že pre regionálne a miestne verejné inštitúcie je rozhodujúce, aby mali primerané vlastné kapacity a dlhodobé finančné zdroje na digitalizáciu. Verejno-súkromné partnerstvá a rozvoj trhov s elektronickým vzdelávaním (e-learning) ponúkajú alternatívy na financovanie digitalizácie obsahu. Informácie verejného sektora môžu rozvinúť dosahovanie sebestačných príjmov, ktoré podporia vytváranie údajov a digitalizačné úsilie. Okrem toho sú dôležité aj siete a interaktívne komunity, ktoré umožňujú znižovanie nákladov v celom vývoji voľne dostupného softvéru (3). |
| --- | --- |

19.

Pripomína, že pre regionálne a miestne verejné inštitúcie je rozhodujúce, aby mali primerané vlastné kapacity a dlhodobé finančné zdroje na digitalizáciu. Verejno-súkromné partnerstvá a rozvoj trhov s elektronickým vzdelávaním (e-learning) ponúkajú alternatívy na financovanie digitalizácie obsahu. Informácie verejného sektora môžu rozvinúť dosahovanie sebestačných príjmov, ktoré podporia vytváranie údajov a digitalizačné úsilie. Okrem toho sú dôležité aj siete a interaktívne komunity, ktoré umožňujú znižovanie nákladov v celom vývoji voľne dostupného softvéru (3).

| 20. | Žiada Komisiu, aby osobitnú pozornosť venovala príprave politiky nediskriminácie a vyrovnávania rozdielov medzi etablovanými subjektmi a ich novšími súpermi, predovšetkým pokiaľ ide o snahu zlepšiť podnikateľské podmienky pri vysokorýchlostných širokopásmových pripojeniach v Európe. |
| --- | --- |

20.

Žiada Komisiu, aby osobitnú pozornosť venovala príprave politiky nediskriminácie a vyrovnávania rozdielov medzi etablovanými subjektmi a ich novšími súpermi, predovšetkým pokiaľ ide o snahu zlepšiť podnikateľské podmienky pri vysokorýchlostných širokopásmových pripojeniach v Európe.

| 21. | Zdôrazňuje, že uplatňovanie nástroja „Spájame Európu“ by nemalo poškodzovať ciele politiky súdržnosti, realizácia navrhovaných opatrení by nemala priniesť zvýšenie byrokracie a administratívnych prekážok a mali by sa poskytnúť ďalšie informácie a objasnenia o využívaní nových finančných nástrojov a ich stimulačného účinku, a takisto by sa mal overiť ich účinok. Nesmie sa obchádzať povinná rozpočtová disciplína, zákaz zadlženia, ani rozpočtová transparentnosť. Ručenie EÚ musí zostať obmedzené na pôvodný príspevok. Eventuálne záväzky nesmú vzniknúť. |
| --- | --- |

21.

Zdôrazňuje, že uplatňovanie nástroja „Spájame Európu“ by nemalo poškodzovať ciele politiky súdržnosti, realizácia navrhovaných opatrení by nemala priniesť zvýšenie byrokracie a administratívnych prekážok a mali by sa poskytnúť ďalšie informácie a objasnenia o využívaní nových finančných nástrojov a ich stimulačného účinku, a takisto by sa mal overiť ich účinok. Nesmie sa obchádzať povinná rozpočtová disciplína, zákaz zadlženia, ani rozpočtová transparentnosť. Ručenie EÚ musí zostať obmedzené na pôvodný príspevok. Eventuálne záväzky nesmú vzniknúť.

| 22. | Požaduje výrazný posun vo využívaní štrukturálnych fondov v regiónoch, a to najmä smerom k zvýšeniu dopytu po výskume a inováciách a k podpore otvorených iniciatív a iniciatív užívateľov ako regionálneho potenciálu (4). |
| --- | --- |

22.

Požaduje výrazný posun vo využívaní štrukturálnych fondov v regiónoch, a to najmä smerom k zvýšeniu dopytu po výskume a inováciách a k podpore otvorených iniciatív a iniciatív užívateľov ako regionálneho potenciálu (4).

| 23. | Pripomína, že miestne a regionálne orgány majú kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní nediskriminačného a cenovo dostupného širokopásmového pripojenia v oblastiach, kde trhové mechanizmy zlyhali, pri riadení pilotných projektov na odstránenie veľkých rozdielov v dostupnosti IKT a pri vytváraní nového prístupu k elektronickým verejným službám zameraným na občanov (5). |
| --- | --- |

23.

Pripomína, že miestne a regionálne orgány majú kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní nediskriminačného a cenovo dostupného širokopásmového pripojenia v oblastiach, kde trhové mechanizmy zlyhali, pri riadení pilotných projektov na odstránenie veľkých rozdielov v dostupnosti IKT a pri vytváraní nového prístupu k elektronickým verejným službám zameraným na občanov (5).

| 24. | Opakuje, že financovanie a ďalšie podporné opatrenia by mali podnecovať používanie širokopásmových sietí s otvoreným prístupom, ktoré vychádzajú z horizontálne štruktúrovanej sieťovej architektúry a zdôrazňuje potrebu obchodného modelu, v ktorom je fyzický prístup k sieti oddelený od poskytovania služieb (6). |
| --- | --- |

24.

Opakuje, že financovanie a ďalšie podporné opatrenia by mali podnecovať používanie širokopásmových sietí s otvoreným prístupom, ktoré vychádzajú z horizontálne štruktúrovanej sieťovej architektúry a zdôrazňuje potrebu obchodného modelu, v ktorom je fyzický prístup k sieti oddelený od poskytovania služieb (6).

| 25. | Zdôrazňuje, že rýchle a prevádzkovo spoľahlivé komunikačné spojenia doplnené účinnými mobilnými bezdrôtovými službami zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore regionálnej konkurencieschopnosti, dostupnosti a rovnosti medzi ľuďmi, a pripomína, že všetkým obyvateľom bez ohľadu na to, kde žijú, treba zaručiť účinnú infraštruktúru informačnej spoločnosti (7). |
| --- | --- |

25.

Zdôrazňuje, že rýchle a prevádzkovo spoľahlivé komunikačné spojenia doplnené účinnými mobilnými bezdrôtovými službami zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore regionálnej konkurencieschopnosti, dostupnosti a rovnosti medzi ľuďmi, a pripomína, že všetkým obyvateľom bez ohľadu na to, kde žijú, treba zaručiť účinnú infraštruktúru informačnej spoločnosti (7).

| 26. | Žiada, aby sa väčšia pozornosť venovala informovanosti na regionálnej a miestnej úrovni a podnecovaniu modernizácie infraštruktúry, čo sú nevyhnutné prvky rozvoja a implementácie transeurópskych telekomunikačných sietí. |
| --- | --- |

26.

Žiada, aby sa väčšia pozornosť venovala informovanosti na regionálnej a miestnej úrovni a podnecovaniu modernizácie infraštruktúry, čo sú nevyhnutné prvky rozvoja a implementácie transeurópskych telekomunikačných sietí.

| 27. | Vyzdvihuje potrebu verejných investícií do infraštruktúry transportnej spojovacej siete, ktorá zabezpečuje prepojenia medzi sieťovými uzlami pri stredne veľkých mestách a malých mestách alebo vidieckych obciach, pričom verejné investície sú katalyzátorom investícií do modernizácie prístupovej siete. |
| --- | --- |

27.

Vyzdvihuje potrebu verejných investícií do infraštruktúry transportnej spojovacej siete, ktorá zabezpečuje prepojenia medzi sieťovými uzlami pri stredne veľkých mestách a malých mestách alebo vidieckych obciach, pričom verejné investície sú katalyzátorom investícií do modernizácie prístupovej siete.

| 28. | Konštatuje, že vysokokvalitné širokopásmové služby za rozumné ceny môžu zvýšiť dostupnosť a kvalitu služieb poskytovaných miestnymi a regionálnymi samosprávami a uľahčiť marketing produktov (8). |
| --- | --- |

28.

Konštatuje, že vysokokvalitné širokopásmové služby za rozumné ceny môžu zvýšiť dostupnosť a kvalitu služieb poskytovaných miestnymi a regionálnymi samosprávami a uľahčiť marketing produktov (8).

| 29. | Pripomína, aké významné je mať spoločné pravidlá a postupy, ktorými by sa riadilo opakované používanie a využívanie informácií verejného sektora, aby sa zabezpečilo, že na európskom informačnom trhu budú platiť pre všetky subjekty rovnaké základné pravidlá, že pravidlá opakovaného použitia týchto informácií budú transparentnejšie a že bude odstránené narúšanie vnútorného trhu (9). |
| --- | --- |

29.

Pripomína, aké významné je mať spoločné pravidlá a postupy, ktorými by sa riadilo opakované používanie a využívanie informácií verejného sektora, aby sa zabezpečilo, že na európskom informačnom trhu budú platiť pre všetky subjekty rovnaké základné pravidlá, že pravidlá opakovaného použitia týchto informácií budú transparentnejšie a že bude odstránené narúšanie vnútorného trhu (9).

| 30. | Zdôrazňuje, že potenciál opakovaného použitia informácií verejného sektora by sa dal naplno využiť vďaka užšiemu zapojeniu miestnych a regionálnych samospráv, ktoré by mohli výrazne prispieť k podpore takéhoto použitia s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť a vytvoriť nové pracovné miesta (10). |
| --- | --- |

30.

Zdôrazňuje, že potenciál opakovaného použitia informácií verejného sektora by sa dal naplno využiť vďaka užšiemu zapojeniu miestnych a regionálnych samospráv, ktoré by mohli výrazne prispieť k podpore takéhoto použitia s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť a vytvoriť nové pracovné miesta (10).

| 31. | Vyzýva miestne a regionálne samosprávy, aby sa zapojili do širokej spolupráce pri zlepšovaní interoperability vo verejnej správe a zefektívňovaní poskytovania služieb verejnej správy (11). |
| --- | --- |

31.

Vyzýva miestne a regionálne samosprávy, aby sa zapojili do širokej spolupráce pri zlepšovaní interoperability vo verejnej správe a zefektívňovaní poskytovania služieb verejnej správy (11).

| 32. | Poukazuje na to, že v medzinárodnej spolupráci majú regióny osobitný význam vďaka programom podpory a štrukturálnym a právnym rámcovým podmienkam v kontexte svojej výskumnej politiky. |
| --- | --- |

32.

Poukazuje na to, že v medzinárodnej spolupráci majú regióny osobitný význam vďaka programom podpory a štrukturálnym a právnym rámcovým podmienkam v kontexte svojej výskumnej politiky.

| 33. | Zastáva názor, že opatrenia v takej podobe, v akej sú naplánované v návrhu nariadenia by nemali spôsobiť žiadne problémy, pokiaľ ide o dodržiavanie zásady subsidiarity a zásady proporcionality. |
| --- | --- |

33.

Zastáva názor, že opatrenia v takej podobe, v akej sú naplánované v návrhu nariadenia by nemali spôsobiť žiadne problémy, pokiaľ ide o dodržiavanie zásady subsidiarity a zásady proporcionality.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Preambula

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (21) | S cieľom zohľadniť vývoj v oblastiach informačných a komunikačných technológií by na Komisiu mala byť delegovaná právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o zmeny a doplnenia prílohy k tomuto nariadeniu. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas svojej prípravnej práce uskutočňovala náležité konzultácie aj na úrovni expertov. Cieľom tohto delegovania je reagovať na nový vývoj technológií a trhov, objavujúce sa politické priority alebo príležitosti na využitie synergií medzi rôznymi infraštruktúrami vrátane tých, ktoré existujú v oblastiach dopravy a energetiky. Rozsah delegovania je obmedzený na úpravu opisu projektov spoločného záujmu, doplnenie projektu spoločného záujmu alebo vypustenie zastaraného projektu spoločného záujmu v súlade s vopred stanovenými, jasnými a transparentnými kritériami. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(21)

S cieľom zohľadniť vývoj v oblastiach informačných a komunikačných technológií by na Komisiu mala byť delegovaná právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o zmeny a doplnenia prílohy k tomuto nariadeniu. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas svojej prípravnej práce uskutočňovala náležité konzultácie aj na úrovni expertov. Cieľom tohto delegovania je reagovať na nový vývoj technológií a trhov, objavujúce sa politické priority alebo príležitosti na využitie synergií medzi rôznymi infraštruktúrami vrátane tých, ktoré existujú v oblastiach dopravy a energetiky. Rozsah delegovania je obmedzený na úpravu opisu projektov spoločného záujmu, doplnenie projektu spoločného záujmu alebo vypustenie zastaraného projektu spoločného záujmu v súlade s vopred stanovenými, jasnými a transparentnými kritériami.

| (21) | S cieľom zohľadniť vývoj v oblastiach informačných a komunikačných technológií by na Komisiu mala byť delegovaná právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o zmeny a doplnenia prílohy k tomuto nariadeniu. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas svojej prípravnej práce uskutočňovala náležité konzultácie aj na úrovni expertov . Cieľom tohto delegovania je reagovať na nový vývoj technológií a trhov, objavujúce sa politické priority alebo príležitosti na využitie synergií medzi rôznymi infraštruktúrami vrátane tých, ktoré existujú v oblastiach dopravy a energetiky. Rozsah delegovania je obmedzený na úpravu opisu projektov spoločného záujmu, doplnenie projektu spoločného záujmu alebo vypustenie zastaraného projektu spoločného záujmu v súlade s vopred stanovenými, jasnými a transparentnými kritériami. |
| --- | --- |

(21)

S cieľom zohľadniť vývoj v oblastiach informačných a komunikačných technológií by na Komisiu mala byť delegovaná právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o zmeny a doplnenia prílohy k tomuto nariadeniu. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas svojej prípravnej práce uskutočňovala náležité konzultácie aj na úrovni expertov . Cieľom tohto delegovania je reagovať na nový vývoj technológií a trhov, objavujúce sa politické priority alebo príležitosti na využitie synergií medzi rôznymi infraštruktúrami vrátane tých, ktoré existujú v oblastiach dopravy a energetiky. Rozsah delegovania je obmedzený na úpravu opisu projektov spoločného záujmu, doplnenie projektu spoločného záujmu alebo vypustenie zastaraného projektu spoločného záujmu v súlade s vopred stanovenými, jasnými a transparentnými kritériami.

Zdôvodnenie

Bolo by veľmi užitočné zapojiť do konzultácií miestne a regionálne samosprávy, keďže prispievajú k procesu riadenia a sú spojivom medzi ústrednou verejnou správou, občanmi a súkromnými spoločnosťami.

Pozmeňovací návrh 2

Článok 4 písm. a)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| a) | zavádzanie ultrarýchlych širokopásmových sietí zabezpečujúcich dátové prenosy rýchlosťou 100 Mb/s a vyššou; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

a)

zavádzanie ultrarýchlych širokopásmových sietí zabezpečujúcich dátové prenosy rýchlosťou 100 Mb/s a vyššou;

| a) | zavádzanie ultrarýchlych širokopásmových sietí zabezpečujúcich dátové prenosy rýchlosťou 100 Mb/s a vyššou; |
| --- | --- |

a)

zavádzanie ultrarýchlych širokopásmových sietí zabezpečujúcich dátové prenosy rýchlosťou 100 Mb/s a vyššou;

Zdôvodnenie

Investovanie do ultrarýchlych širokopásmových sietí je veľmi riziková oblasť. Štatistické údaje ukazujú, že používanie vysokorýchlostného internetu podstatne zaostáva za súčasným širokopásmovým pokrytím. Výber technológií a projektov, ktoré sa budú financovať, by preto mal zohľadňovať súčasný dopyt po širokopásmovom prístupe.

Pozmeňovací návrh 3

Článok 4 písm. b)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| b) | zavádzanie širokopásmových sietí s cieľom spojiť ostrovné, vnútrozemské a okrajové regióny s centrálnymi regiónmi Únie a zabezpečiť v týchto regiónoch dostatočné rýchlosti dátového prenosu na umožnenie širokopásmového pripojenia s rýchlosťou 30 Mb/s a vyššou; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

b)

zavádzanie širokopásmových sietí s cieľom spojiť ostrovné, vnútrozemské a okrajové regióny s centrálnymi regiónmi Únie a zabezpečiť v týchto regiónoch dostatočné rýchlosti dátového prenosu na umožnenie širokopásmového pripojenia s rýchlosťou 30 Mb/s a vyššou;

| b) | zavádzanie širokopásmových sietí s cieľom spojiť ostrovné, vnútrozemské a okrajové regióny s centrálnymi regiónmi Únie a zabezpečiť v týchto regiónoch dostatočné rýchlosti dátového prenosu na umožnenie širokopásmového pripojenia s rýchlosťou 30 Mb/s a vyššou; |
| --- | --- |

b)

zavádzanie širokopásmových sietí s cieľom spojiť ostrovné, vnútrozemské a okrajové regióny s centrálnymi regiónmi Únie a zabezpečiť v týchto regiónoch dostatočné rýchlosti dátového prenosu na umožnenie širokopásmového pripojenia s rýchlosťou 30 Mb/s a vyššou;

Zdôvodnenie

Rovnaké zdôvodnenie ako vyššie.

Pozmeňovací návrh 4

Článok 5 ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3.   Členské štáty a/alebo ďalšie subjekty zodpovedné za realizáciu projektov spoločného záujmu alebo prispievajúce k ich realizácii zabezpečia potrebné právne, administratívne, technické a finančné opatrenia v súlade so zodpovedajúcimi špecifikáciami tohto nariadenia. | 3.   Členské štáty a/alebo ďalšie subjekty zodpovedné za realizáciu projektov spoločného záujmu alebo prispievajúce k ich realizácii zabezpečia potrebné právne, administratívne, technické a finančné opatrenia v súlade so zodpovedajúcimi špecifikáciami tohto nariadenia. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

3.   Členské štáty a/alebo ďalšie subjekty zodpovedné za realizáciu projektov spoločného záujmu alebo prispievajúce k ich realizácii zabezpečia potrebné právne, administratívne, technické a finančné opatrenia v súlade so zodpovedajúcimi špecifikáciami tohto nariadenia.

3.   Členské štáty a/alebo ďalšie subjekty zodpovedné za realizáciu projektov spoločného záujmu alebo prispievajúce k ich realizácii zabezpečia potrebné právne, administratívne, technické a finančné opatrenia v súlade so zodpovedajúcimi špecifikáciami tohto nariadenia.

Zdôvodnenie

Spomenúť miestne a regionálne samosprávy by bolo užitočné z toho istého dôvodu, ktorý sme už uviedli.

Pozmeňovací návrh 5

Článok 5 ods. 8 písm. c)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 8 c) | preukazuje európsku pridanú hodnotu. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

8 c)

preukazuje európsku pridanú hodnotu.

| 8 c) | preukazuje európsku pridanú hodnotu. |
| --- | --- |

8 c)

preukazuje európsku pridanú hodnotu.

Zdôvodnenie

Najlepším nástrojom na preukázanie pridanej hodnoty by bolo posúdenie uskutočniteľnosti.

Pozmeňovací návrh 6

Článok 7 ods. 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4.   V týchto správach bude Komisia hodnotiť aj to, či rozsah projektov spoločného záujmu aj naďalej odráža politické priority, technologický vývoj alebo situáciu na príslušných trhoch. V prípade veľkých projektov budú tieto správy obsahovať analýzu vplyvu na životné prostredie zohľadňujúcu potreby adaptácie na zmenu klímy a jej zmierňovania a odolnosti voči katastrofám. Takéto preskúmanie sa môže vykonať aj inokedy, keď sa to uzná za vhodné. | 4.   V týchto správach bude Komisia hodnotiť aj to, či rozsah projektov spoločného záujmu aj naďalej odráža politické priority, technologický vývoj situáciu na príslušných trhoch. V prípade veľkých projektov budú tieto správy obsahovať analýzu vplyvu na životné prostredie zohľadňujúcu potreby adaptácie na zmenu klímy a jej zmierňovania a odolnosti voči katastrofám. Takéto preskúmanie sa môže vykonať aj inokedy, keď sa to uzná za vhodné.
  5.   Komisii pomáha aj pracovisko na monitorovanie budovania a rozširovania sietí novej generácie na európskom území, ktorého úlohou je zaznamenávanie a zber informácií a štatistických údajov o verejných prácach, pričom sa tieto údaje môžu čiastočne alebo úplne využiť pri budovaní sietí novej generácie, okrem toho správa databázy na monitorovanie uvedených verejných prác a na vytvorenie európskeho katastra telekomunikačných sietí, podpora technických činností a uplatňovania predpisov, realizácia štúdií a výskumu, a takisto získavanie a šírenie technickej dokumentácie a údajov. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

4.   V týchto správach bude Komisia hodnotiť aj to, či rozsah projektov spoločného záujmu aj naďalej odráža politické priority, technologický vývoj alebo situáciu na príslušných trhoch. V prípade veľkých projektov budú tieto správy obsahovať analýzu vplyvu na životné prostredie zohľadňujúcu potreby adaptácie na zmenu klímy a jej zmierňovania a odolnosti voči katastrofám. Takéto preskúmanie sa môže vykonať aj inokedy, keď sa to uzná za vhodné.

4.   V týchto správach bude Komisia hodnotiť aj to, či rozsah projektov spoločného záujmu aj naďalej odráža politické priority, technologický vývoj situáciu na príslušných trhoch. V prípade veľkých projektov budú tieto správy obsahovať analýzu vplyvu na životné prostredie zohľadňujúcu potreby adaptácie na zmenu klímy a jej zmierňovania a odolnosti voči katastrofám. Takéto preskúmanie sa môže vykonať aj inokedy, keď sa to uzná za vhodné.

5.   Komisii pomáha aj pracovisko na monitorovanie budovania a rozširovania sietí novej generácie na európskom území, ktorého úlohou je zaznamenávanie a zber informácií a štatistických údajov o verejných prácach, pričom sa tieto údaje môžu čiastočne alebo úplne využiť pri budovaní sietí novej generácie, okrem toho správa databázy na monitorovanie uvedených verejných prác a na vytvorenie európskeho katastra telekomunikačných sietí, podpora technických činností a uplatňovania predpisov, realizácia štúdií a výskumu, a takisto získavanie a šírenie technickej dokumentácie a údajov.

Zdôvodnenie

Rovnaké zdôvodnenie ako vyššie.

V Bruseli 4. mája 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 283/2008 fin.

1

(2)  CdR 156/2009 fin.

2

(3)  CdR 247/2009 fin.

3

(4)  CdR 263/2007 fin.

4

(5)  CdR 5/2008 fin.

5

(6)  CdR 104/2010 fin.

6

(7)  CdR 104/2010 fin.

7

(8)  CdR 252/2005 fin.

8

(9)  CdR 247/2009 fin.

9

(10)  CdR 247/2009 fin.

10

(11)  CdR 10/2009 fin.

11

---

| 27.7.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 225/217 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 225/217

---

Stanovisko Výboru regiónov „Program ‚Spotrebitelia‘ na obdobie 2014 – 2020“

2012/C 225/17

VÝBOR REGIÓNOV

| — | podporuje cieľ týkajúci sa posilňovania a rozvoja ochrany spotrebiteľov v EÚ, ktorý je hlavnou podmienkou fungovania jednotného trhu; |
| --- | --- |

—

podporuje cieľ týkajúci sa posilňovania a rozvoja ochrany spotrebiteľov v EÚ, ktorý je hlavnou podmienkou fungovania jednotného trhu;

| — | domnieva sa, že riziká spojené s globalizáciou výrobného reťazca si vyžadujú účinnejšiu spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi s cieľom predchádzať tomu, aby sa na jednotnom trhu objavovali nebezpečné výrobky a zakaždým prijať vhodné opatrenia, ak sa na trhu takéto výrobky vyskytnú; |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že riziká spojené s globalizáciou výrobného reťazca si vyžadujú účinnejšiu spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi s cieľom predchádzať tomu, aby sa na jednotnom trhu objavovali nebezpečné výrobky a zakaždým prijať vhodné opatrenia, ak sa na trhu takéto výrobky vyskytnú;

| — | domnieva sa, že rozpočet Komisie 197 miliónov EUR navrhovaný na obdobie 2014 – 2020 pre program ochrany spotrebiteľov je nepostačujúci, keďže predstavuje menej ako 5 centov na jedného európskeho spotrebiteľa; |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že rozpočet Komisie 197 miliónov EUR navrhovaný na obdobie 2014 – 2020 pre program ochrany spotrebiteľov je nepostačujúci, keďže predstavuje menej ako 5 centov na jedného európskeho spotrebiteľa;

| — | zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány by mali hrať ústrednú úlohu v tejto oblasti vzhľadom na to, že sú najbližšie k spotrebiteľom. So zreteľom na redukované možnosti, ktoré ponúka súčasný obmedzený rozpočet, mala by sa venovať zvýšená pozornosť podpore regionálnej spolupráce. Európska komisia by mala v tomto rámci hrať aktívnejšiu úlohu s cieľom prispieť k vytvoreniu siete umožňujúcej miestnym orgánom ľahšiu výmenu svojich skúseností; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány by mali hrať ústrednú úlohu v tejto oblasti vzhľadom na to, že sú najbližšie k spotrebiteľom. So zreteľom na redukované možnosti, ktoré ponúka súčasný obmedzený rozpočet, mala by sa venovať zvýšená pozornosť podpore regionálnej spolupráce. Európska komisia by mala v tomto rámci hrať aktívnejšiu úlohu s cieľom prispieť k vytvoreniu siete umožňujúcej miestnym orgánom ľahšiu výmenu svojich skúseností;

| — | takisto si myslí, že má zásadný význam, aby sa aj na európskej úrovni zdôrazňovali logistické aspekty vzdelávania zamerané na zvyšovanie informovanosti spotrebiteľov, pričom je potrebné zohľadniť rozdelenie právomocí. Študijné programy jednotlivých školských systémov sú veľmi rôznorodé, a to vzhľadom na ich tematiku, ako aj metódy. Je vhodné vypracovať a odporučiť zosúladené materiály pre výučbu v oblasti ochrany spotrebiteľov, ktoré by šírili vedomosti prispôsobené jednotlivým úrovniam školského vzdelávania; |
| --- | --- |

—

takisto si myslí, že má zásadný význam, aby sa aj na európskej úrovni zdôrazňovali logistické aspekty vzdelávania zamerané na zvyšovanie informovanosti spotrebiteľov, pričom je potrebné zohľadniť rozdelenie právomocí. Študijné programy jednotlivých školských systémov sú veľmi rôznorodé, a to vzhľadom na ich tematiku, ako aj metódy. Je vhodné vypracovať a odporučiť zosúladené materiály pre výučbu v oblasti ochrany spotrebiteľov, ktoré by šírili vedomosti prispôsobené jednotlivým úrovniam školského vzdelávania;

| — | domnieva sa, že je veľmi dôležité posilniť podporu združení na ochranu spotrebiteľov; |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že je veľmi dôležité posilniť podporu združení na ochranu spotrebiteľov;

| — | je znepokojený tým, že napriek tomu, že Komisia už vo svojom spotrebiteľskom programe na obdobie 2007 – 2013 oznámila, že má v úmysle prijať opatrenia týkajúce sa mechanizmov kolektívneho odškodňovania spotrebiteľov v prípade porušenia pravidiel ochrany spotrebiteľov, doteraz nebol predložený žiadny legislatívny návrh. |
| --- | --- |

—

je znepokojený tým, že napriek tomu, že Komisia už vo svojom spotrebiteľskom programe na obdobie 2007 – 2013 oznámila, že má v úmysle prijať opatrenia týkajúce sa mechanizmov kolektívneho odškodňovania spotrebiteľov v prípade porušenia pravidiel ochrany spotrebiteľov, doteraz nebol predložený žiadny legislatívny návrh.

| Spravodajca | pán István SÉRTŐ-RADICS (HU/ALDE), starosta obce Uszka |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o programe „Spotrebitelia“ na roky 2014 – 2020
  COM(2011) 707 final |

Spravodajca

pán István SÉRTŐ-RADICS (HU/ALDE), starosta obce Uszka

Referenčný dokument

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o programe „Spotrebitelia“ na roky 2014 – 2020

COM(2011) 707 final

I.   VŠEOBECNÉ PRIPOMIENKY

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | podporuje politický cieľ zameraný na ďalšiu harmonizáciu vnútorného trhu a na zlepšenie jeho fungovania pre spotrebiteľov a podniky a najmä pre malé a stredné podniky, vzhľadom na to, že tvoria veľkú väčšinu európskych podnikov (viac ako 90 %). VR však bude naďalej obhajovať cieľ týkajúci sa posilňovania a rozvoja ochrany spotrebiteľov v EÚ, ktorý je hlavnou podmienkou fungovania jednotného trhu; |
| --- | --- |

1.

podporuje politický cieľ zameraný na ďalšiu harmonizáciu vnútorného trhu a na zlepšenie jeho fungovania pre spotrebiteľov a podniky a najmä pre malé a stredné podniky, vzhľadom na to, že tvoria veľkú väčšinu európskych podnikov (viac ako 90 %). VR však bude naďalej obhajovať cieľ týkajúci sa posilňovania a rozvoja ochrany spotrebiteľov v EÚ, ktorý je hlavnou podmienkou fungovania jednotného trhu;

| 2. | v tejto súvislosti víta návrh, ktorý vymedzuje pre občanov Únie ako uvedomelých spotrebiteľov ústredné postavenie v rámci jednotného trhu. Podľa výboru toto umožní dbať na to, aby európski občania mohli v plnej miere využiť potenciál jednotného trhu. Najdôležitejším cieľom programu je zaručiť bezpečnosť európskych občanov a obhajovať ich hospodárske záujmy. Spotrebiteľská politika EÚ podporuje a dopĺňa politiky členských štátov. Využitie výraznej ekonomickej sily spotrebiteľských výdavkov (ktoré predstavujú 56 % HDP EÚ) bude významným príspevkom k dosiahnutiu cieľa EÚ zameraného na obnovu rastu; |
| --- | --- |

2.

v tejto súvislosti víta návrh, ktorý vymedzuje pre občanov Únie ako uvedomelých spotrebiteľov ústredné postavenie v rámci jednotného trhu. Podľa výboru toto umožní dbať na to, aby európski občania mohli v plnej miere využiť potenciál jednotného trhu. Najdôležitejším cieľom programu je zaručiť bezpečnosť európskych občanov a obhajovať ich hospodárske záujmy. Spotrebiteľská politika EÚ podporuje a dopĺňa politiky členských štátov. Využitie výraznej ekonomickej sily spotrebiteľských výdavkov (ktoré predstavujú 56 % HDP EÚ) bude významným príspevkom k dosiahnutiu cieľa EÚ zameraného na obnovu rastu;

| 3. | zdôrazňuje, že je potrebné zaručiť určitú kontinuitu medzi súčasnými a budúcimi programami v súlade so závermi priebežného hodnotenia stratégie a programu v oblasti ochrany spotrebiteľov, ktoré zdôrazňujú, že táto politika je na európskej úrovni pomerne nová a že zabezpečenie kontinuity je nevyhnutné na to, aby sa v plnej miere prejavila jej účinnosť; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje, že je potrebné zaručiť určitú kontinuitu medzi súčasnými a budúcimi programami v súlade so závermi priebežného hodnotenia stratégie a programu v oblasti ochrany spotrebiteľov, ktoré zdôrazňujú, že táto politika je na európskej úrovni pomerne nová a že zabezpečenie kontinuity je nevyhnutné na to, aby sa v plnej miere prejavila jej účinnosť;

| 4. | domnieva sa, že rozpočet pridelený pre program ochrany spotrebiteľov je nepostačujúci. Na obdobie 2014 – 2020 Komisia odporúča vyčleniť na tento program 197 miliónov EUR, čo je veľmi nízka suma, keďže predstavuje menej ako 5 centov na jedného európskeho spotrebiteľa; |
| --- | --- |

4.

domnieva sa, že rozpočet pridelený pre program ochrany spotrebiteľov je nepostačujúci. Na obdobie 2014 – 2020 Komisia odporúča vyčleniť na tento program 197 miliónov EUR, čo je veľmi nízka suma, keďže predstavuje menej ako 5 centov na jedného európskeho spotrebiteľa;

| 5. | poukazuje na to, že pre každý členský štát sa musí zabezpečiť dostatočný manévrovací priestor v záujme toho, aby boli chránené jeho národné osobitosti v rámci činností realizovaných a financovaných štátom v oblastiach, akými sú napr. zdravotníctvo a lekárska starostlivosť, ako aj vzdelávanie; |
| --- | --- |

5.

poukazuje na to, že pre každý členský štát sa musí zabezpečiť dostatočný manévrovací priestor v záujme toho, aby boli chránené jeho národné osobitosti v rámci činností realizovaných a financovaných štátom v oblastiach, akými sú napr. zdravotníctvo a lekárska starostlivosť, ako aj vzdelávanie;

II.   KONKRÉTNE PRIPOMIENKY

Bezpečnosť

| 6. | domnieva sa, že rozdiely medzi členskými štátmi týkajúce sa dodržiavania právnych predpisov v oblasti bezpečnosti výrobkov, ako aj prítomnosť nebezpečných výrobkov na jednotnom trhu a riziká spojené s globalizáciou výrobného reťazca si vyžadujú účinnejšiu spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi s cieľom predchádzať tomu, aby sa na jednotnom trhu objavovali nebezpečné výrobky a zakaždým prijať vhodné opatrenia, ak sa na trhu takéto výrobky vyskytnú; |
| --- | --- |

6.

domnieva sa, že rozdiely medzi členskými štátmi týkajúce sa dodržiavania právnych predpisov v oblasti bezpečnosti výrobkov, ako aj prítomnosť nebezpečných výrobkov na jednotnom trhu a riziká spojené s globalizáciou výrobného reťazca si vyžadujú účinnejšiu spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi s cieľom predchádzať tomu, aby sa na jednotnom trhu objavovali nebezpečné výrobky a zakaždým prijať vhodné opatrenia, ak sa na trhu takéto výrobky vyskytnú;

| 7. | domnieva sa, že mechanizmy monitorovania trhu ako RAPEX účinne upriamujú pozornosť na zoznam nebezpečných výrobkov, pričom však tieto výrobky nie sú v jednotlivých členských štátoch rovnako účinne sťahované z trhu. Je potrebné finančne podporiť riadenie a dobré fungovanie siete RAPEX, siete spolupráce v oblasti ochrany spotrebiteľov a kozmetické databázy, ale aj harmonizovať na európskej úrovni systémy kontroly, pretože v tejto oblasti sa naďalej zaznamenáva nedostatočný pokrok; |
| --- | --- |

7.

domnieva sa, že mechanizmy monitorovania trhu ako RAPEX účinne upriamujú pozornosť na zoznam nebezpečných výrobkov, pričom však tieto výrobky nie sú v jednotlivých členských štátoch rovnako účinne sťahované z trhu. Je potrebné finančne podporiť riadenie a dobré fungovanie siete RAPEX, siete spolupráce v oblasti ochrany spotrebiteľov a kozmetické databázy, ale aj harmonizovať na európskej úrovni systémy kontroly, pretože v tejto oblasti sa naďalej zaznamenáva nedostatočný pokrok;

| 8. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že v dôsledku neexistujúcej bezpečnosti je objem cezhraničného obchodu naďalej nižší ako je želaná úroveň. V roku 2010 bola dôvera v cezhraničné transakcie, t. j. percentuálny podiel spotrebiteľov, ktorí dôverujú nákupu cez internet od predajcu v inom členskom štáte Únie, na úrovni 37 %. V súčasnej hospodárskej situácii má zásadný význam maximálne využiť potenciál jednotného trhu, a preto by bolo vhodné, aby sa uvedený percentuálny podiel zvýšil na 50 % počas nasledujúcich 7 rokov; |
| --- | --- |

8.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že v dôsledku neexistujúcej bezpečnosti je objem cezhraničného obchodu naďalej nižší ako je želaná úroveň. V roku 2010 bola dôvera v cezhraničné transakcie, t. j. percentuálny podiel spotrebiteľov, ktorí dôverujú nákupu cez internet od predajcu v inom členskom štáte Únie, na úrovni 37 %. V súčasnej hospodárskej situácii má zásadný význam maximálne využiť potenciál jednotného trhu, a preto by bolo vhodné, aby sa uvedený percentuálny podiel zvýšil na 50 % počas nasledujúcich 7 rokov;

| 9. | je presvedčený, že opatrenia prijímané na úrovni EÚ a spolupráca v rámci siete stanovenej podľa smernice o všeobecnej bezpečnosti výrobkov prinášajú lepšie výsledky ako súbor jednotlivých opatrení zo strany členských štátov, pretože vypĺňajú medzery v informáciách, najmä vďaka prístupu k informáciám zozbieraným inými krajinami (napr. Čínou) a zabraňujú rozdielom na jednotnom trhu. So zreteľom na tieto skutočnosti sa VR domnieva, že je veľmi dôležité upriamiť pozornosť na význam účasti tretích krajín na európskom systéme monitorovania trhu. Vzhľadom nato, že veľká časť nebezpečných a nekvalitných výrobkov na trhu pochádza z týchto krajín, v záujme prevencie je veľmi dôležité spolupracovať s orgánmi týchto krajín; |
| --- | --- |

9.

je presvedčený, že opatrenia prijímané na úrovni EÚ a spolupráca v rámci siete stanovenej podľa smernice o všeobecnej bezpečnosti výrobkov prinášajú lepšie výsledky ako súbor jednotlivých opatrení zo strany členských štátov, pretože vypĺňajú medzery v informáciách, najmä vďaka prístupu k informáciám zozbieraným inými krajinami (napr. Čínou) a zabraňujú rozdielom na jednotnom trhu. So zreteľom na tieto skutočnosti sa VR domnieva, že je veľmi dôležité upriamiť pozornosť na význam účasti tretích krajín na európskom systéme monitorovania trhu. Vzhľadom nato, že veľká časť nebezpečných a nekvalitných výrobkov na trhu pochádza z týchto krajín, v záujme prevencie je veľmi dôležité spolupracovať s orgánmi týchto krajín;

Informovanosť a osveta

| 10. | takisto poukazuje na to, že zhromažďovanie a analýza porovnateľných údajov sa musí uskutočňovať na úrovni Únie v záujme toho, aby vznikla komplexná analýza fungovania jednotného trhu a stanovili sa referenčné body. Údaje budú musieť byť dostatočne spoľahlivé a reprezentatívne, aby sa dali využiť nie len na úrovni EÚ, ale aj na vnútroštátnej úrovni. Štúdie správania spojené s politikami a vhodné testy sú takisto praktickými prostriedkami, ktoré umožnia vytvárať dômyselnejšie pravidlá; |
| --- | --- |

10.

takisto poukazuje na to, že zhromažďovanie a analýza porovnateľných údajov sa musí uskutočňovať na úrovni Únie v záujme toho, aby vznikla komplexná analýza fungovania jednotného trhu a stanovili sa referenčné body. Údaje budú musieť byť dostatočne spoľahlivé a reprezentatívne, aby sa dali využiť nie len na úrovni EÚ, ale aj na vnútroštátnej úrovni. Štúdie správania spojené s politikami a vhodné testy sú takisto praktickými prostriedkami, ktoré umožnia vytvárať dômyselnejšie pravidlá;

| 11. | domnieva sa, že je veľmi dôležité posilniť podporu združení na ochranu spotrebiteľov. VR sa domnieva, že tieto združenia sú jedinými organizáciami, ktoré sú schopné zabezpečiť silné a jednotné zastúpenie spotrebiteľov na európskej úrovni a poskytnúť harmonizované údaje od spotrebiteľov, ktoré sú potrebné pre prijímanie rozhodnutí na európskej úrovni, pre inštitúcie EÚ a pre dialóg na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

11.

domnieva sa, že je veľmi dôležité posilniť podporu združení na ochranu spotrebiteľov. VR sa domnieva, že tieto združenia sú jedinými organizáciami, ktoré sú schopné zabezpečiť silné a jednotné zastúpenie spotrebiteľov na európskej úrovni a poskytnúť harmonizované údaje od spotrebiteľov, ktoré sú potrebné pre prijímanie rozhodnutí na európskej úrovni, pre inštitúcie EÚ a pre dialóg na úrovni EÚ;

| 12. | takisto si myslí, že má zásadný význam, aby sa aj na európskej úrovni zdôrazňovali logistické aspekty vzdelávania zamerané na zvyšovanie informovanosti spotrebiteľov, pričom je potrebné zohľadniť rozdelenie právomocí. Študijné programy jednotlivých školských systémov sú veľmi rôznorodé, a to vzhľadom na ich tematiku, ako aj metódy. Bolo by vhodné vypracovať a odporučiť zosúladené materiály pre výučbu v oblasti ochrany spotrebiteľov, ktoré by šírili vedomosti prispôsobené jednotlivým úrovniam školského vzdelávania. Posilnenie vzdelávania spotrebiteľov v celej Únii by prispelo k odstráneniu nezrovnalostí v tejto oblasti Takisto považuje za dôležité, aby sa vzdelávanie spotrebiteľov prispôsobilo jednotlivým úrovniam vzdelávania a aby bolo vo všetkých školských systémoch zaradené do základnej ponuky predmetov. V súlade s platným rozdelením právomocí v EÚ patrí táto oblasť do pôsobnosti členských štátov. Uznanie významu vzdelávania spotrebiteľov v celej EÚ by prispelo k tomu, aby sa pre túto oblasť vymedzil skutočne dostatočný časový priestor v bežnej praxi škôl; |
| --- | --- |

12.

takisto si myslí, že má zásadný význam, aby sa aj na európskej úrovni zdôrazňovali logistické aspekty vzdelávania zamerané na zvyšovanie informovanosti spotrebiteľov, pričom je potrebné zohľadniť rozdelenie právomocí. Študijné programy jednotlivých školských systémov sú veľmi rôznorodé, a to vzhľadom na ich tematiku, ako aj metódy. Bolo by vhodné vypracovať a odporučiť zosúladené materiály pre výučbu v oblasti ochrany spotrebiteľov, ktoré by šírili vedomosti prispôsobené jednotlivým úrovniam školského vzdelávania. Posilnenie vzdelávania spotrebiteľov v celej Únii by prispelo k odstráneniu nezrovnalostí v tejto oblasti Takisto považuje za dôležité, aby sa vzdelávanie spotrebiteľov prispôsobilo jednotlivým úrovniam vzdelávania a aby bolo vo všetkých školských systémoch zaradené do základnej ponuky predmetov. V súlade s platným rozdelením právomocí v EÚ patrí táto oblasť do pôsobnosti členských štátov. Uznanie významu vzdelávania spotrebiteľov v celej EÚ by prispelo k tomu, aby sa pre túto oblasť vymedzil skutočne dostatočný časový priestor v bežnej praxi škôl;

| 13. | okrem toho sa domnieva, že prvoradý význam má priebežné odborné vzdelávanie pracovníkov organizácií spotrebiteľov, vzhľadom na to, že tieto organizácie vedia samy najúčinnejšie plniť úlohy spojené so všeobecným informovaním spotrebiteľov, najmä pokiaľ ide o zložité zmluvy uzatvorené s poskytovateľmi služieb. V tejto oblasti nie je vôbec možné centralizovať úlohy na európskej úrovni. Miestne a regionálne orgány by tieto úlohy mohli realizovať prostredníctvom programov EÚ, pričom by sa zohľadnili miestne právne predpisy; |
| --- | --- |

13.

okrem toho sa domnieva, že prvoradý význam má priebežné odborné vzdelávanie pracovníkov organizácií spotrebiteľov, vzhľadom na to, že tieto organizácie vedia samy najúčinnejšie plniť úlohy spojené so všeobecným informovaním spotrebiteľov, najmä pokiaľ ide o zložité zmluvy uzatvorené s poskytovateľmi služieb. V tejto oblasti nie je vôbec možné centralizovať úlohy na európskej úrovni. Miestne a regionálne orgány by tieto úlohy mohli realizovať prostredníctvom programov EÚ, pričom by sa zohľadnili miestne právne predpisy;

| 14. | okrem toho si myslí, že je potrebné, aby sa zo zreteľa nestratil význam odborného vzdelávania úradníkov, ktorí pracujú pre verejné a komunálne administratívne orgány zodpovedné za vynucovanie právnych predpisov na ochranu spotrebiteľa. Na tento účel by bolo vhodné podporiť podmienky potrebné na spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi, uplatňovanie noriem a hodnotenie rizík, by sa mohli realizovať prostredníctvom európskych programov na podporu vzdelávania; |
| --- | --- |

14.

okrem toho si myslí, že je potrebné, aby sa zo zreteľa nestratil význam odborného vzdelávania úradníkov, ktorí pracujú pre verejné a komunálne administratívne orgány zodpovedné za vynucovanie právnych predpisov na ochranu spotrebiteľa. Na tento účel by bolo vhodné podporiť podmienky potrebné na spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi, uplatňovanie noriem a hodnotenie rizík, by sa mohli realizovať prostredníctvom európskych programov na podporu vzdelávania;

Práva spotrebiteľov a odškodnenie

| 15. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že napriek tomu, že úlohy vyplývajúce z tohto cieľa sú prakticky rovnaké pre všetky európske orgány zaoberajúce sa ochranou spotrebiteľov, rôzne typy organizácií (organizácie občianskej spoločnosti, verejné alebo samosprávne orgány, klíringové ústavy) vykonávajú tieto úlohy nezávisle od seba a často paralelne všeobecne na európskej, ako aj vnútroštátnej úrovni a s nízkou mierou účinnosti; |
| --- | --- |

15.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že napriek tomu, že úlohy vyplývajúce z tohto cieľa sú prakticky rovnaké pre všetky európske orgány zaoberajúce sa ochranou spotrebiteľov, rôzne typy organizácií (organizácie občianskej spoločnosti, verejné alebo samosprávne orgány, klíringové ústavy) vykonávajú tieto úlohy nezávisle od seba a často paralelne všeobecne na európskej, ako aj vnútroštátnej úrovni a s nízkou mierou účinnosti;

| 16. | domnieva sa, že táto problematika je úzko spojená s vybavovaním sťažností spotrebiteľov vzhľadom na to, že väčšina spisov sa predkladá orgánom na ochranu spotrebiteľov v podobe sťažností. Ak sa nepodarí zvýšiť účinnosť v tejto oblasti, nespokojnosť spotrebiteľov bude naďalej rásť; |
| --- | --- |

16.

domnieva sa, že táto problematika je úzko spojená s vybavovaním sťažností spotrebiteľov vzhľadom na to, že väčšina spisov sa predkladá orgánom na ochranu spotrebiteľov v podobe sťažností. Ak sa nepodarí zvýšiť účinnosť v tejto oblasti, nespokojnosť spotrebiteľov bude naďalej rásť;

| 17. | upriamuje pozornosť na skutočnosť, že len 8 % rozpočtu prideleného na tento program bude určených na vypracovanie nových pravidiel; |
| --- | --- |

17.

upriamuje pozornosť na skutočnosť, že len 8 % rozpočtu prideleného na tento program bude určených na vypracovanie nových pravidiel;

| 18. | myslí si, že je dôležité zdôrazniť potrebu preskúmať existujúce obmedzenia v rámci právnych predpisov. Zahrnutím zmlúv uzatvorených spotrebiteľmi do vnútroštátnych právnych predpisov sa paradoxne radikálne obmedzila možnosť preskúmania odôvodnených oznámení týkajúcich sa nedostatočnej kvality zo strany organizácií na ochranu spotrebiteľa z dôvodu ich neexistujúcich právomocí vzhľadom na to, že príslušný súd sa stal primárnym odvolacím orgánom; |
| --- | --- |

18.

myslí si, že je dôležité zdôrazniť potrebu preskúmať existujúce obmedzenia v rámci právnych predpisov. Zahrnutím zmlúv uzatvorených spotrebiteľmi do vnútroštátnych právnych predpisov sa paradoxne radikálne obmedzila možnosť preskúmania odôvodnených oznámení týkajúcich sa nedostatočnej kvality zo strany organizácií na ochranu spotrebiteľa z dôvodu ich neexistujúcich právomocí vzhľadom na to, že príslušný súd sa stal primárnym odvolacím orgánom;

| 19. | je znepokojený tým, že napriek tomu, že Komisia už vo svojom spotrebiteľskom programe na obdobie 2007 – 2013 oznámila, že má v úmysle prijať opatrenia týkajúce sa mechanizmov kolektívneho odškodňovania spotrebiteľov v prípade porušenia pravidiel ochrany spotrebiteľov, doteraz nebol predložený žiadny legislatívny návrh; |
| --- | --- |

19.

je znepokojený tým, že napriek tomu, že Komisia už vo svojom spotrebiteľskom programe na obdobie 2007 – 2013 oznámila, že má v úmysle prijať opatrenia týkajúce sa mechanizmov kolektívneho odškodňovania spotrebiteľov v prípade porušenia pravidiel ochrany spotrebiteľov, doteraz nebol predložený žiadny legislatívny návrh;

| 20. | v tejto súvislosti by chcel zdôrazniť, že kolektívne uplatňovanie nárokov na súdnu nápravu, ktoré sa v súčasnosti uplatňuje na vnútroštátnej úrovni v 14 členských štátoch EÚ, umožňuje, aby poškodení mohli byť jednoducho odškodnení v prípade kolektívnej škody týkajúcej sa najmä zrušenia letov, chybných výrobkov a nezodpovedného finančného poradenstva. Zrejme je nevyhnutné, aby sa tento účinný nástroj rozšíril na ostatné členské krajiny EÚ a aby sa začal uplatňovať pri cezhraničných sporoch. Objem nenahradených škôd vyplývajúcich z porušenia právnych predpisov EÚ týkajúcich sa obmedzovania hospodárskej súťaže sa odhaduje na 20 miliárd EUR za rok. Je však potrebné odmietnuť kolektívne žaloby typu opt-out podľa vzoru „class action“ v USA. Spotrebitelia sa musia aktívne rozhodnúť, či uplatnia alebo neuplatnia svoje individuálne nároky súdnou cestou (opt-in); |
| --- | --- |

20.

v tejto súvislosti by chcel zdôrazniť, že kolektívne uplatňovanie nárokov na súdnu nápravu, ktoré sa v súčasnosti uplatňuje na vnútroštátnej úrovni v 14 členských štátoch EÚ, umožňuje, aby poškodení mohli byť jednoducho odškodnení v prípade kolektívnej škody týkajúcej sa najmä zrušenia letov, chybných výrobkov a nezodpovedného finančného poradenstva. Zrejme je nevyhnutné, aby sa tento účinný nástroj rozšíril na ostatné členské krajiny EÚ a aby sa začal uplatňovať pri cezhraničných sporoch. Objem nenahradených škôd vyplývajúcich z porušenia právnych predpisov EÚ týkajúcich sa obmedzovania hospodárskej súťaže sa odhaduje na 20 miliárd EUR za rok. Je však potrebné odmietnuť kolektívne žaloby typu opt-out podľa vzoru „class action“ v USA. Spotrebitelia sa musia aktívne rozhodnúť, či uplatnia alebo neuplatnia svoje individuálne nároky súdnou cestou (opt-in);

| 21. | zdôrazňuje, že návrhy Komisie by sa mali obmedziť na rámcovú legislatívu. Podobne ako smernica 98/27/ES o súdnych príkazoch na ochranu spotrebiteľských záujmov by táto legislatíva mala obsahovať požiadavky na minimálne štandardy, ktoré sa musia dodržiavať na vnútroštátnej úrovni, a inak by mala ponechať v právomoci členských štátov, akým spôsobom sa môžu v jednotlivých prípadoch uplatňovať kolektívne právne ochranné nástroje so zreteľom na príslušnú vnútroštátnu právnu tradíciu. Ak bude EÚ žiadať právomoci pre ďalšie kolektívne právne nástroje, tieto nástroje by sa mali zosúladiť s príslušnou legislatívou členských štátov a ich systémami na uplatňovanie práva; |
| --- | --- |

21.

zdôrazňuje, že návrhy Komisie by sa mali obmedziť na rámcovú legislatívu. Podobne ako smernica 98/27/ES o súdnych príkazoch na ochranu spotrebiteľských záujmov by táto legislatíva mala obsahovať požiadavky na minimálne štandardy, ktoré sa musia dodržiavať na vnútroštátnej úrovni, a inak by mala ponechať v právomoci členských štátov, akým spôsobom sa môžu v jednotlivých prípadoch uplatňovať kolektívne právne ochranné nástroje so zreteľom na príslušnú vnútroštátnu právnu tradíciu. Ak bude EÚ žiadať právomoci pre ďalšie kolektívne právne nástroje, tieto nástroje by sa mali zosúladiť s príslušnou legislatívou členských štátov a ich systémami na uplatňovanie práva;

| 22. | domnieva sa však, že je potrebné zaviesť on-line rozhranie na urovnávanie sporov. Samozrejme, takýto systém bude môcť účinne slúžiť záujmom spotrebiteľov len vtedy, ak sa bude dať ľahko používať vo všetkých úradných jazykoch členských štátov. Výhodou on-line systému je skutočnosť, že funguje aj napriek prekážkam vyplývajúcim z rozdielnosti právnych predpisov a ich uplatňovania v každom členskom štáte; |
| --- | --- |

22.

domnieva sa však, že je potrebné zaviesť on-line rozhranie na urovnávanie sporov. Samozrejme, takýto systém bude môcť účinne slúžiť záujmom spotrebiteľov len vtedy, ak sa bude dať ľahko používať vo všetkých úradných jazykoch členských štátov. Výhodou on-line systému je skutočnosť, že funguje aj napriek prekážkam vyplývajúcim z rozdielnosti právnych predpisov a ich uplatňovania v každom členskom štáte;

| 23. | zdôrazňuje, že medzinárodná dostupnosť mimosúdnych orgánov a uplatňovanie on-line riešení má kľúčový význam. Bolo by však potrebné preskúmať možnosť a spôsob posilnenia prijateľnosti rozhodnutí vydaných týmito orgánmi pre zúčastnené strany. Takisto by bolo vhodné povoliť, aby sa spotrebiteľ mohol obrátiť na ten orgán, ktorý mu spomedzi príslušných orgánov v jednotlivých krajinách poskytne najviac práv; |
| --- | --- |

23.

zdôrazňuje, že medzinárodná dostupnosť mimosúdnych orgánov a uplatňovanie on-line riešení má kľúčový význam. Bolo by však potrebné preskúmať možnosť a spôsob posilnenia prijateľnosti rozhodnutí vydaných týmito orgánmi pre zúčastnené strany. Takisto by bolo vhodné povoliť, aby sa spotrebiteľ mohol obrátiť na ten orgán, ktorý mu spomedzi príslušných orgánov v jednotlivých krajinách poskytne najviac práv;

| 24. | považuje za potrebné, aby sa pre mimovládne organizácie na ochranu spotrebiteľov vytvorili osobitné podporné prostriedky zamerané na zastupovanie spotrebiteľov na súde a na poradenstvo. Ponukou na členstvo v príslušných občianskych organizáciách na úrovni Únie, ktoré využívajú jej pomoc by sa umožnilo v zásadnej miere zvýšiť základňu týchto organizácií a takisto by sa tým zvýšilo sebavedomie spotrebiteľov, ktorí v nich pôsobia. Podniky by viac sledovali rozhodnutia prijímané v ich veci, ak by mohli počítať s účinným zastupovaním na súde už v počiatočnom štádiu, čo by umožnilo predvídať očakávaný výsledok súdneho postupu; |
| --- | --- |

24.

považuje za potrebné, aby sa pre mimovládne organizácie na ochranu spotrebiteľov vytvorili osobitné podporné prostriedky zamerané na zastupovanie spotrebiteľov na súde a na poradenstvo. Ponukou na členstvo v príslušných občianskych organizáciách na úrovni Únie, ktoré využívajú jej pomoc by sa umožnilo v zásadnej miere zvýšiť základňu týchto organizácií a takisto by sa tým zvýšilo sebavedomie spotrebiteľov, ktorí v nich pôsobia. Podniky by viac sledovali rozhodnutia prijímané v ich veci, ak by mohli počítať s účinným zastupovaním na súde už v počiatočnom štádiu, čo by umožnilo predvídať očakávaný výsledok súdneho postupu;

Presadzovanie práva

| 25. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa v nariadení o ochrane spotrebiteľov takisto vymedzili spoločné projekty, spoločné opatrenia na realizáciu a výmeny úradníkov. V tejto súvislosti konštatuje, že činnosti koordinované s viacerými členskými štátmi (spolufinancované prostredníctvom programu a príslušných členských štátov), ako sú napr. kontrolné operácie, predstavujú účinný prostriedok; |
| --- | --- |

25.

zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa v nariadení o ochrane spotrebiteľov takisto vymedzili spoločné projekty, spoločné opatrenia na realizáciu a výmeny úradníkov. V tejto súvislosti konštatuje, že činnosti koordinované s viacerými členskými štátmi (spolufinancované prostredníctvom programu a príslušných členských štátov), ako sú napr. kontrolné operácie, predstavujú účinný prostriedok;

| 26. | so zreteľom na túto skutočnosť považuje za dôležité spresniť, že cezhraničné sťažnosti sa budú môcť účinne vybavovať len na základe spolupráce. Veľmi dôležité sú iniciatívy v oblasti vybavovania sťažností a najmä vytvorenie spoločnej databázy na európskej úrovni. Tak ako v prípade ostatných veľkých európskych systémov (RAPEX) je však potrebné vyvinúť ich uplatniteľnosť v praxi, a to najmä v záujme intenzívnejšieho využívania v rámci spolupráce medzi jednotlivými orgánmi; |
| --- | --- |

26.

so zreteľom na túto skutočnosť považuje za dôležité spresniť, že cezhraničné sťažnosti sa budú môcť účinne vybavovať len na základe spolupráce. Veľmi dôležité sú iniciatívy v oblasti vybavovania sťažností a najmä vytvorenie spoločnej databázy na európskej úrovni. Tak ako v prípade ostatných veľkých európskych systémov (RAPEX) je však potrebné vyvinúť ich uplatniteľnosť v praxi, a to najmä v záujme intenzívnejšieho využívania v rámci spolupráce medzi jednotlivými orgánmi;

| 27. | považuje európsku sieť spotrebiteľských centier financovanú Komisiou a členskými štátmi za potrebný a mimoriadne užitočný nástroj. Ide o európsku sieť poskytujúcu informácie a podporu v oblasti práv spotrebiteľov, na ktorú sa spotrebitelia môžu obrátiť, ak sa chcú odvolať proti podnikateľovi so sídlom v inom členskom štáte v dôsledku problémov vzniknutých pri cezhraničných nákupoch; |
| --- | --- |

27.

považuje európsku sieť spotrebiteľských centier financovanú Komisiou a členskými štátmi za potrebný a mimoriadne užitočný nástroj. Ide o európsku sieť poskytujúcu informácie a podporu v oblasti práv spotrebiteľov, na ktorú sa spotrebitelia môžu obrátiť, ak sa chcú odvolať proti podnikateľovi so sídlom v inom členskom štáte v dôsledku problémov vzniknutých pri cezhraničných nákupoch;

| 28. | s poľutovaním konštatuje, že európske spotrebiteľské centrá v mnohých prípadoch nie sú organicky prepojené so štruktúrami kompetentnými v oblasti vybavovania sťažností a riešenia sporov v dôsledku toho, že nedisponujú právomocami týkajúcimi sa konkrétnej nápravy. Ak nie sú k dispozícii legislatívne nástroje umožňujúce príslušným orgánom prijímať účinné opatrenia, ktoré ani v budúcnosti nebude možné zosúladiť s regulačnými zásadami Únie, bude potrebné vo výraznejšej miere počítať s pretrvávajúcou nespokojnosťou; |
| --- | --- |

28.

s poľutovaním konštatuje, že európske spotrebiteľské centrá v mnohých prípadoch nie sú organicky prepojené so štruktúrami kompetentnými v oblasti vybavovania sťažností a riešenia sporov v dôsledku toho, že nedisponujú právomocami týkajúcimi sa konkrétnej nápravy. Ak nie sú k dispozícii legislatívne nástroje umožňujúce príslušným orgánom prijímať účinné opatrenia, ktoré ani v budúcnosti nebude možné zosúladiť s regulačnými zásadami Únie, bude potrebné vo výraznejšej miere počítať s pretrvávajúcou nespokojnosťou;

III.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

| 29. | zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány by mali hrať ústrednú úlohu v tejto oblasti vzhľadom na to, že sú najbližšie k spotrebiteľom. So zreteľom na redukované možnosti, ktoré ponúka súčasný obmedzený rozpočet, mala by sa venovať zvýšená pozornosť podpore regionálnej spolupráce. Európska komisia by mala v tomto rámci hrať aktívnejšiu úlohu s cieľom prispieť k vytvoreniu siete umožňujúcej miestnym orgánom ľahšiu výmenu svojich skúseností; |
| --- | --- |

29.

zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány by mali hrať ústrednú úlohu v tejto oblasti vzhľadom na to, že sú najbližšie k spotrebiteľom. So zreteľom na redukované možnosti, ktoré ponúka súčasný obmedzený rozpočet, mala by sa venovať zvýšená pozornosť podpore regionálnej spolupráce. Európska komisia by mala v tomto rámci hrať aktívnejšiu úlohu s cieľom prispieť k vytvoreniu siete umožňujúcej miestnym orgánom ľahšiu výmenu svojich skúseností;

| 30. | upriamuje pozornosť na to, že je potrebné brániť záujmy spotrebiteľov súbežne na miestnej úrovni a na úrovni členských štátov. V záujme toho, aby sa zabezpečila lepšia nákladová efektívnosť, je potrebné organizovať odbornú prípravu v oblasti obrany spotrebiteľov na územnej úrovni. Sťažnosti spotrebiteľov je však potrebné vybavovať na základe postupného prístupu. Stupeň aktivity spotrebiteľov má v čase hospodárskej krízy ešte väčší význam; |
| --- | --- |

30.

upriamuje pozornosť na to, že je potrebné brániť záujmy spotrebiteľov súbežne na miestnej úrovni a na úrovni členských štátov. V záujme toho, aby sa zabezpečila lepšia nákladová efektívnosť, je potrebné organizovať odbornú prípravu v oblasti obrany spotrebiteľov na územnej úrovni. Sťažnosti spotrebiteľov je však potrebné vybavovať na základe postupného prístupu. Stupeň aktivity spotrebiteľov má v čase hospodárskej krízy ešte väčší význam;

| 31. | domnieva sa, že je potrebné, aby sa regionálne orgány integrovali do siete európskych organizácií v záujme toho, aby mohli získať finančnú podporu od Komisie. Takto by sa spotrebiteľom mohlo zaručiť, že ich problémy budú riešiť orgány, ktoré sa územne nachádzajú najbližšie. Plánovanie činností prostredníctvom miestnych organizácií by bolo oveľa účinnejšie; |
| --- | --- |

31.

domnieva sa, že je potrebné, aby sa regionálne orgány integrovali do siete európskych organizácií v záujme toho, aby mohli získať finančnú podporu od Komisie. Takto by sa spotrebiteľom mohlo zaručiť, že ich problémy budú riešiť orgány, ktoré sa územne nachádzajú najbližšie. Plánovanie činností prostredníctvom miestnych organizácií by bolo oveľa účinnejšie;

| 32. | zastáva názor, že bude možné posilniť právomoci regiónov v oblasti ochrany spotrebiteľov a podporiť regionálne univerzitné centrá, ktoré uskutočňujú výskumy v tejto oblasti. Tieto centrá by boli schopné vytvárať vedomostnú základňu, ktorú územné samosprávy potrebujú na to, aby mohli účinne realizovať regionálnu politiku v oblasti ochrany spotrebiteľov. |
| --- | --- |

32.

zastáva názor, že bude možné posilniť právomoci regiónov v oblasti ochrany spotrebiteľov a podporiť regionálne univerzitné centrá, ktoré uskutočňujú výskumy v tejto oblasti. Tieto centrá by boli schopné vytvárať vedomostnú základňu, ktorú územné samosprávy potrebujú na to, aby mohli účinne realizovať regionálnu politiku v oblasti ochrany spotrebiteľov.

IV.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Článok 5. ods. 1 písm. a)

| Text návrhu Komisie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| sú mimovládne, neziskové, nezávislé od priemyselných, komerčných a podnikateľských alebo iných konfliktných záujmov a medzi ich prvoradé ciele a činnosti patrí podpora a ochrana zdravotných, bezpečnostných, ekonomických a právnych záujmov spotrebiteľov v Únii; | sú mimovládne, neziskové, nezávislé od priemyselných, komerčných a podnikateľských alebo iných konfliktných záujmov a medzi ich prvoradé ciele a činnosti patrí podpora a ochrana zdravotných, bezpečnostných, ekonomických a právnych záujmov spotrebiteľov v Únii; |

Text návrhu Komisie

Navrhovaná zmena

sú mimovládne, neziskové, nezávislé od priemyselných, komerčných a podnikateľských alebo iných konfliktných záujmov a medzi ich prvoradé ciele a činnosti patrí podpora a ochrana zdravotných, bezpečnostných, ekonomických a právnych záujmov spotrebiteľov v Únii;

sú mimovládne, neziskové, nezávislé od priemyselných, komerčných a podnikateľských alebo iných konfliktných záujmov a medzi ich prvoradé ciele a činnosti patrí podpora a ochrana zdravotných, bezpečnostných, ekonomických a právnych záujmov spotrebiteľov v Únii;

Pozmeňovací návrh 2

Článok 5. ods. 2 písm. a)

| Text návrhu Komisie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| sú mimovládne, neziskové, nezávislé od podnikateľských alebo iných konfliktných záujmov a medzi ich prvoradé ciele a činnosti patrí podpora a ochrana zdravotných, bezpečnostných, ekonomických a právnych záujmov spotrebiteľov; | sú mimovládne, neziskové, nezávislé od podnikateľských alebo iných konfliktných záujmov a medzi ich prvoradé ciele a činnosti patrí podpora a ochrana zdravotných, bezpečnostných, ekonomických a právnych záujmov spotrebiteľov; |

Text návrhu Komisie

Navrhovaná zmena

sú mimovládne, neziskové, nezávislé od podnikateľských alebo iných konfliktných záujmov a medzi ich prvoradé ciele a činnosti patrí podpora a ochrana zdravotných, bezpečnostných, ekonomických a právnych záujmov spotrebiteľov;

sú mimovládne, neziskové, nezávislé od podnikateľských alebo iných konfliktných záujmov a medzi ich prvoradé ciele a činnosti patrí podpora a ochrana zdravotných, bezpečnostných, ekonomických a právnych záujmov spotrebiteľov;

Pozmeňovací návrh 3

Článok 5. (2) b)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| vykonávajú všetky tieto činnosti: zabezpečujú formálny mechanizmus pre zástupcov spotrebiteľov z Únie a tretích krajín s cieľom prispieť do politických diskusií a politík; organizujú stretnutia s politikmi a regulačnými orgánmi s cieľom podporovať a obhajovať záujmy spotrebiteľov vo verejných orgánoch; identifikujú spoločné problémy a výzvy spotrebiteľov, presadzujú názory spotrebiteľov v rámci dvojstranných vzťahov medzi Úniou a tretími krajinami; (prispievajú k výmene a šíreniu odborných poznatkov a znalostí v oblasti spotrebiteľskej problematiky v EÚ a v tretích krajinách) a vypracovávajú politické odporúčania; | vykonávajú všetky tieto činnosti: zabezpečujú formálny mechanizmus pre zástupcov spotrebiteľov z Únie a tretích krajín s cieľom prispieť do politických diskusií a politík; organizujú stretnutia s politikmi a regulačnými orgánmi s cieľom podporovať a obhajovať záujmy spotrebiteľov vo verejných orgánoch; identifikujú spoločné problémy a výzvy spotrebiteľov, presadzujú názory spotrebiteľov v rámci dvojstranných vzťahov medzi Úniou a tretími krajinami; (prispievajú k výmene a šíreniu odborných poznatkov a znalostí v oblasti spotrebiteľskej problematiky v EÚ a v tretích krajinách) a vypracovávajú politické odporúčania; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

vykonávajú všetky tieto činnosti: zabezpečujú formálny mechanizmus pre zástupcov spotrebiteľov z Únie a tretích krajín s cieľom prispieť do politických diskusií a politík; organizujú stretnutia s politikmi a regulačnými orgánmi s cieľom podporovať a obhajovať záujmy spotrebiteľov vo verejných orgánoch; identifikujú spoločné problémy a výzvy spotrebiteľov, presadzujú názory spotrebiteľov v rámci dvojstranných vzťahov medzi Úniou a tretími krajinami; (prispievajú k výmene a šíreniu odborných poznatkov a znalostí v oblasti spotrebiteľskej problematiky v EÚ a v tretích krajinách) a vypracovávajú politické odporúčania;

vykonávajú všetky tieto činnosti: zabezpečujú formálny mechanizmus pre zástupcov spotrebiteľov z Únie a tretích krajín s cieľom prispieť do politických diskusií a politík; organizujú stretnutia s politikmi a regulačnými orgánmi s cieľom podporovať a obhajovať záujmy spotrebiteľov vo verejných orgánoch; identifikujú spoločné problémy a výzvy spotrebiteľov, presadzujú názory spotrebiteľov v rámci dvojstranných vzťahov medzi Úniou a tretími krajinami; (prispievajú k výmene a šíreniu odborných poznatkov a znalostí v oblasti spotrebiteľskej problematiky v EÚ a v tretích krajinách) a vypracovávajú politické odporúčania;

Zdôvodnenie

Rozsah činnosti oprávnených príjemcov pomoci je potrebné rozšíriť na činnosti miestnych a regionálnych orgánov s cieľom organizovať stretnutia s úradníkmi pôsobiacimi v oblasti obrany spotrebiteľov.

Pozmeňovací návrh 4

Článok 5 (7)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Granty na opatrenia sa môžu udeliť verejnému orgánu alebo neziskovému subjektu, ktoré sa vybrali na základe transparentného konania a ktoré určil členský štát alebo tretia krajina uvedená v článku 7 tohto nariadenia. Určený orgán je členom siete Únie, ktorá poskytuje informácie a pomoc spotrebiteľom s cieľom pomôcť im pri uplatňovaní ich práv a získať prístup k vhodnému riešeniu sporov (Európska sieť spotrebiteľských centier). | Granty na opatrenia sa môžu udeliť verejnému orgánu alebo neziskovému subjektu, ktoré sa vybrali na základe transparentného konania a ktoré určil členský štát alebo tretia krajina uvedená v článku 7 tohto nariadenia. Určený orgán je členom siete Únie, ktorá poskytuje informácie a pomoc spotrebiteľom s cieľom pomôcť im pri uplatňovaní ich práv a získať prístup k vhodnému riešeniu sporov (Európska sieť spotrebiteľských centier). |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Granty na opatrenia sa môžu udeliť verejnému orgánu alebo neziskovému subjektu, ktoré sa vybrali na základe transparentného konania a ktoré určil členský štát alebo tretia krajina uvedená v článku 7 tohto nariadenia. Určený orgán je členom siete Únie, ktorá poskytuje informácie a pomoc spotrebiteľom s cieľom pomôcť im pri uplatňovaní ich práv a získať prístup k vhodnému riešeniu sporov (Európska sieť spotrebiteľských centier).

Granty na opatrenia sa môžu udeliť verejnému orgánu alebo neziskovému subjektu, ktoré sa vybrali na základe transparentného konania a ktoré určil členský štát alebo tretia krajina uvedená v článku 7 tohto nariadenia. Určený orgán je členom siete Únie, ktorá poskytuje informácie a pomoc spotrebiteľom s cieľom pomôcť im pri uplatňovaní ich práv a získať prístup k vhodnému riešeniu sporov (Európska sieť spotrebiteľských centier).

Zdôvodnenie

Orgány miestnych a regionálnych samospráv sa takisto musia uviesť medzi oprávnenými prijímateľmi pomoci.

V Bruseli 4. mája 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

| 27.7.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 225/223 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 225/223

---

Stanovisko Výboru regiónov „Zdravie pre rast – tretí viacročný akčný program EÚ na obdobie rokov 2014 – 2020“

2012/C 225/18

VÝBOR REGIÓNOV

| — | upozorňuje na skutočnosť, že zvolený názov programu „Zdravie pre rast“ redukuje zdravie na čisto hospodársky úžitok bez toho, aby sa pozornosť sústredila na človeka; |
| --- | --- |

—

upozorňuje na skutočnosť, že zvolený názov programu „Zdravie pre rast“ redukuje zdravie na čisto hospodársky úžitok bez toho, aby sa pozornosť sústredila na človeka;

| — | víta všeobecné ciele programu; |
| --- | --- |

—

víta všeobecné ciele programu;

| — | dáva na zváženie, či sú napriek zvýšeniu oproti predchádzajúcim programom plánované finančné prostriedky v celkovej výške 446 mil. EUR na obdobie rokov 2014 až 2020 postačujúce. Vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa Komisia s ohľadom na hospodársky úžitok vyplývajúci z predchádzania liečebným nákladom a neprítomnosti na pracovisku z dôvodu choroby nerozhodla vyčleniť naň vyššiu sumu; |
| --- | --- |

—

dáva na zváženie, či sú napriek zvýšeniu oproti predchádzajúcim programom plánované finančné prostriedky v celkovej výške 446 mil. EUR na obdobie rokov 2014 až 2020 postačujúce. Vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa Komisia s ohľadom na hospodársky úžitok vyplývajúci z predchádzania liečebným nákladom a neprítomnosti na pracovisku z dôvodu choroby nerozhodla vyčleniť naň vyššiu sumu;

| — | víta ustanovenie, podľa ktorého sa môžu granty poskytovať len vtedy, keď sa dá konštatovať jednoznačná pridaná hodnota pre EÚ. Pripomína, že táto inovatívna pridaná hodnota by sa mala definovať v prospech pacientov, a nie výlučne v súvislosti s komerčnými cieľmi a so zreteľom na zníženie zdravotných nákladov; |
| --- | --- |

—

víta ustanovenie, podľa ktorého sa môžu granty poskytovať len vtedy, keď sa dá konštatovať jednoznačná pridaná hodnota pre EÚ. Pripomína, že táto inovatívna pridaná hodnota by sa mala definovať v prospech pacientov, a nie výlučne v súvislosti s komerčnými cieľmi a so zreteľom na zníženie zdravotných nákladov;

| — | zastáva názor, že spoločné financovanie opatrení by sa malo upraviť podľa štrukturálnych fondov, aby bolo možné poskytovať primeranú podporu štrukturálne slabým regiónom; |
| --- | --- |

—

zastáva názor, že spoločné financovanie opatrení by sa malo upraviť podľa štrukturálnych fondov, aby bolo možné poskytovať primeranú podporu štrukturálne slabým regiónom;

| — | očakáva, že regionálne a miestne samosprávy, ako aj mimovládne organizácie budú začlenené do vypracúvania, uplatňovania, hodnotenia a vyhodnocovania programu, jednotlivých projektov a štúdií. |
| --- | --- |

—

očakáva, že regionálne a miestne samosprávy, ako aj mimovládne organizácie budú začlenené do vypracúvania, uplatňovania, hodnotenia a vyhodnocovania programu, jednotlivých projektov a štúdií.

| Spravodajca | Tilman TÖGEL (DE/SES), člen krajinského snemu spolkovej krajiny Sasko-Anhaltsko |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o ustanovení programu Zdravie pre rast, tretieho viacročného akčného programu EÚ v oblasti zdravia na obdobie rokov 2014 – 2020,
  COM(2011) 709 final |

Spravodajca

Tilman TÖGEL (DE/SES), člen krajinského snemu spolkovej krajiny Sasko-Anhaltsko

Referenčný dokument

Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o ustanovení programu Zdravie pre rast, tretieho viacročného akčného programu EÚ v oblasti zdravia na obdobie rokov 2014 – 2020,

COM(2011) 709 final

| 1. | Výbor regiónov podporuje snahy a iniciatívy s cieľom zabezpečiť pre obyvateľov Európy verejnú zdravotnú starostlivosť, ktorá by využívala najnovšie vedecké poznatky v prospech ľudí. Práve na to sa musia zamerať všetky subjekty pôsobiace v oblasti zdravotnej politiky a zdravotníctva na európskej, štátnej, regionálnej a miestnej úrovni; |
| --- | --- |

1.

Výbor regiónov podporuje snahy a iniciatívy s cieľom zabezpečiť pre obyvateľov Európy verejnú zdravotnú starostlivosť, ktorá by využívala najnovšie vedecké poznatky v prospech ľudí. Práve na to sa musia zamerať všetky subjekty pôsobiace v oblasti zdravotnej politiky a zdravotníctva na európskej, štátnej, regionálnej a miestnej úrovni;

| 2. | Výbor regiónov poukazuje na to, že udržateľná zdravotná politika musí vždy brať do úvahy aj faktory, ktoré podporujú zdravie a ktorými sa predchádza vzniku ochorení, ako napr. sociálnu situáciu, životný štýl, kultúru, vzdelanie, faktory súvisiace so životným prostredím a sociálne štruktúry. Potrebné sú vzájomne prepojené inovácie vo všetkých oblastiach, ktoré sú významné zo sociálneho hľadiska, aby sa aj rizikové faktory čo najskôr rozpoznali a začalo sa proti nim bojovať; |
| --- | --- |

2.

Výbor regiónov poukazuje na to, že udržateľná zdravotná politika musí vždy brať do úvahy aj faktory, ktoré podporujú zdravie a ktorými sa predchádza vzniku ochorení, ako napr. sociálnu situáciu, životný štýl, kultúru, vzdelanie, faktory súvisiace so životným prostredím a sociálne štruktúry. Potrebné sú vzájomne prepojené inovácie vo všetkých oblastiach, ktoré sú významné zo sociálneho hľadiska, aby sa aj rizikové faktory čo najskôr rozpoznali a začalo sa proti nim bojovať;

| 3. | Výbor regiónov vidí v tom, ako sú stanovené hlavné body programu, nebezpečenstvo, že by sa mohli nerovnosti v oblasti zdravia zredukovať len na nerovný prístup k určitým druhom ošetrenia. Mohlo by to zatieniť snahy o odstránenie nerovností spôsobených sociálnymi rozdielmi; |
| --- | --- |

3.

Výbor regiónov vidí v tom, ako sú stanovené hlavné body programu, nebezpečenstvo, že by sa mohli nerovnosti v oblasti zdravia zredukovať len na nerovný prístup k určitým druhom ošetrenia. Mohlo by to zatieniť snahy o odstránenie nerovností spôsobených sociálnymi rozdielmi;

| 4. | predložený program obsahuje v názve pojem „rast“, ktorý nie je žiadnym spôsobom vymedzený. Stanovenie rastu ako cieľa programu bude preto otázne dovtedy, kým bude chýbať definícia tohto pojmu. Hoci prioritou programu je podpora inovácií v mechanizmoch komunikácie medzi najrôznejšími aktérmi v oblasti zdravotníctva, v centre pozornosti musí byť človek a jeho zdravie. Spojitosť medzi hospodárskym rastom a investíciami do zdravotníctva by sa síce v každom prípade mala zdôrazniť, no v návrhu sa na ňu kladie príliš veľký dôraz. Hrozí tak nebezpečenstvo, že investície do zdravotníctva sa budú posudzovať len z hospodárskeho hľadiska, z čoho bude možné vyvodiť záver, že na úrovni EÚ sa telesné a duševné zdravie podporuje len povrchne; |
| --- | --- |

4.

predložený program obsahuje v názve pojem „rast“, ktorý nie je žiadnym spôsobom vymedzený. Stanovenie rastu ako cieľa programu bude preto otázne dovtedy, kým bude chýbať definícia tohto pojmu. Hoci prioritou programu je podpora inovácií v mechanizmoch komunikácie medzi najrôznejšími aktérmi v oblasti zdravotníctva, v centre pozornosti musí byť človek a jeho zdravie. Spojitosť medzi hospodárskym rastom a investíciami do zdravotníctva by sa síce v každom prípade mala zdôrazniť, no v návrhu sa na ňu kladie príliš veľký dôraz. Hrozí tak nebezpečenstvo, že investície do zdravotníctva sa budú posudzovať len z hospodárskeho hľadiska, z čoho bude možné vyvodiť záver, že na úrovni EÚ sa telesné a duševné zdravie podporuje len povrchne;

| 5. | Výbor regiónov v tejto súvislosti opakovane vyjadruje obavu, že konsolidačné opatrenia štátnych finančných systémov sú najčastejšie na úkor investícií verejného sektora, a to sa dotýka aj kvality a stability zdravotných systémov. Pre Výbor regiónov je preto prioritou zabezpečiť zdravotnú starostlivosť. Vychádza z toho, že súčinnosť, ktorá by sa mohla vytvoriť prostredníctvom partnerstiev verejného a súkromného sektora, by sa mohla uplatniť aj v tomto programe, aby zdravotné systémy postačovali na budúce výzvy; |
| --- | --- |

5.

Výbor regiónov v tejto súvislosti opakovane vyjadruje obavu, že konsolidačné opatrenia štátnych finančných systémov sú najčastejšie na úkor investícií verejného sektora, a to sa dotýka aj kvality a stability zdravotných systémov. Pre Výbor regiónov je preto prioritou zabezpečiť zdravotnú starostlivosť. Vychádza z toho, že súčinnosť, ktorá by sa mohla vytvoriť prostredníctvom partnerstiev verejného a súkromného sektora, by sa mohla uplatniť aj v tomto programe, aby zdravotné systémy postačovali na budúce výzvy;

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné pripomienky

| 6. | uznáva a podporuje úsilie Európskej komisie prostredníctvom predloženého akčného programu EÚ „Zdravie pre rast“ aj naďalej pokračovať v programoch v oblasti zdravia zameraných na dosiahnutie strategických cieľov stratégie Európa 2020. Obzvlášť víta zameranie sa na inovatívne a udržateľné zdravotné systémy, lepšie využívanie zdrojov, opatrenia na podporu zdravia, prevenciu chorôb a vytváranie cezhraničných sietí na predchádzanie ohrozeniam zdravia a na ich zdolávanie; |
| --- | --- |

6.

uznáva a podporuje úsilie Európskej komisie prostredníctvom predloženého akčného programu EÚ „Zdravie pre rast“ aj naďalej pokračovať v programoch v oblasti zdravia zameraných na dosiahnutie strategických cieľov stratégie Európa 2020. Obzvlášť víta zameranie sa na inovatívne a udržateľné zdravotné systémy, lepšie využívanie zdrojov, opatrenia na podporu zdravia, prevenciu chorôb a vytváranie cezhraničných sietí na predchádzanie ohrozeniam zdravia a na ich zdolávanie;

| 7. | upozorňuje na skutočnosť, že zvolený názov programu „Zdravie pre rast“ redukuje zdravie na čisto hospodársky úžitok bez toho, aby sa pozornosť sústredila na človeka. Názov programu tak nezodpovedá cieľom tohto programu stanoveným v článku 4, ako je napr. „zlepšenie prístupu občanov EÚ k lepšej a bezpečnejšej zdravotnej starostlivosti“, ktoré sa spomína v odseku 2 či „ochrana občanov pred cezhraničnými ohrozeniami zdravia“, ktorú stanovuje odsek 4; |
| --- | --- |

7.

upozorňuje na skutočnosť, že zvolený názov programu „Zdravie pre rast“ redukuje zdravie na čisto hospodársky úžitok bez toho, aby sa pozornosť sústredila na človeka. Názov programu tak nezodpovedá cieľom tohto programu stanoveným v článku 4, ako je napr. „zlepšenie prístupu občanov EÚ k lepšej a bezpečnejšej zdravotnej starostlivosti“, ktoré sa spomína v odseku 2 či „ochrana občanov pred cezhraničnými ohrozeniami zdravia“, ktorú stanovuje odsek 4;

| 8. | žiada Komisiu, aby vzala do úvahy, že zvolený názov programu môže pre chorých ľudí a ľudí so zdravotným postihnutím pôsobiť diskriminačne, keďže podsúva myšlienku, že len zdraví ľudia môžu prispievať k hospodárskemu rastu a sú teda z hospodárskeho hľadiska žiaduci. Neodráža to skutočnosť, že aj chorí a postihnutí ľudia sa môžu rovnoprávne zúčastňovať na pracovnom živote a byť cenným hospodárskym prínosom, pokiaľ ich v tom podporujú sprievodné opatrenia; |
| --- | --- |

8.

žiada Komisiu, aby vzala do úvahy, že zvolený názov programu môže pre chorých ľudí a ľudí so zdravotným postihnutím pôsobiť diskriminačne, keďže podsúva myšlienku, že len zdraví ľudia môžu prispievať k hospodárskemu rastu a sú teda z hospodárskeho hľadiska žiaduci. Neodráža to skutočnosť, že aj chorí a postihnutí ľudia sa môžu rovnoprávne zúčastňovať na pracovnom živote a byť cenným hospodárskym prínosom, pokiaľ ich v tom podporujú sprievodné opatrenia;

| 9. | konštatuje v tejto súvislosti, že z hľadiska obsahu je spojitosť programu so stratégiou WHO „Zdravie 21 – Zdravie pre všetkých v 21. storočí“ len ťažko rozpoznateľná a že program sa nezameriava na porovnateľné ciele. WHO medzi cieľmi stratégie v oblasti zdravia vyzdvihuje, že je naliehavo potrebné znížiť sociálne a hospodárske rozdiely v záujme zlepšenia zdravia celej populácie. Zároveň požaduje, aby sa najväčšia pozornosť venovala tým, ktorí sú v najväčšej núdzi a ktorých ťaží zlý zdravotný stav, aby sa odstránili slabé miesta v zdravotnej starostlivosti a aby sa riešilo zdravotné a sociálne znevýhodnenie (odsek II úvodu k vyhláseniu WHO „Zdravie 21“ prijatého na 51. zasadnutí Svetového zdravotníckeho zhromaždenia WHO). Tieto prvky v programe chýbajú, pričom sa jednostranne kladie dôraz na príležitosti na hospodársky rozvoj. Výbor regiónov očakáva, že Komisia bude úzko spolupracovať s Regionálnym výborom WHO pri vypracúvaní budúcej európskej stratégie v oblasti zdravia s názvom „Zdravie 2020“; |
| --- | --- |

9.

konštatuje v tejto súvislosti, že z hľadiska obsahu je spojitosť programu so stratégiou WHO „Zdravie 21 – Zdravie pre všetkých v 21. storočí“ len ťažko rozpoznateľná a že program sa nezameriava na porovnateľné ciele. WHO medzi cieľmi stratégie v oblasti zdravia vyzdvihuje, že je naliehavo potrebné znížiť sociálne a hospodárske rozdiely v záujme zlepšenia zdravia celej populácie. Zároveň požaduje, aby sa najväčšia pozornosť venovala tým, ktorí sú v najväčšej núdzi a ktorých ťaží zlý zdravotný stav, aby sa odstránili slabé miesta v zdravotnej starostlivosti a aby sa riešilo zdravotné a sociálne znevýhodnenie (odsek II úvodu k vyhláseniu WHO „Zdravie 21“ prijatého na 51. zasadnutí Svetového zdravotníckeho zhromaždenia WHO). Tieto prvky v programe chýbajú, pričom sa jednostranne kladie dôraz na príležitosti na hospodársky rozvoj. Výbor regiónov očakáva, že Komisia bude úzko spolupracovať s Regionálnym výborom WHO pri vypracúvaní budúcej európskej stratégie v oblasti zdravia s názvom „Zdravie 2020“;

Kapitola I: Všeobecné ustanovenia

| 10. | víta, že predložený program má nadviazať na 2. akčný program, ktorý prebieha do roku 2013, ako aj na 1. akčný program, ktorý sa vykonával v rokoch 2003 – 2007; |
| --- | --- |

10.

víta, že predložený program má nadviazať na 2. akčný program, ktorý prebieha do roku 2013, ako aj na 1. akčný program, ktorý sa vykonával v rokoch 2003 – 2007;

| 11. | kritizuje v tejto súvislosti, že chýba vyhodnotenie uvedených programov, a poznamenáva, že len v bode 6.5.3. finančného výkazu spracované „Zhrnutie ex post hodnotenia programu verejného zdravia na roky 2003 – 2007 a strednodobého hodnotenia programu v oblasti zdravia na roky 2008 – 2013“ nepostačuje na to, aby sa zhodnotili odporúčania Dvora audítorov a ich uplatnenie v tomto programe; |
| --- | --- |

11.

kritizuje v tejto súvislosti, že chýba vyhodnotenie uvedených programov, a poznamenáva, že len v bode 6.5.3. finančného výkazu spracované „Zhrnutie ex post hodnotenia programu verejného zdravia na roky 2003 – 2007 a strednodobého hodnotenia programu v oblasti zdravia na roky 2008 – 2013“ nepostačuje na to, aby sa zhodnotili odporúčania Dvora audítorov a ich uplatnenie v tomto programe;

| 12. | víta všeobecné ciele programu vyjadrené v článku 2:






  — | spolupráca členských štátov s cieľom vytvoriť účinný systém prenosu inovácií v oblasti zdravotnej starostlivosti, |
| --- | --- | --- |

12.

víta všeobecné ciele programu vyjadrené v článku 2:

—

spolupráca členských štátov s cieľom vytvoriť účinný systém prenosu inovácií v oblasti zdravotnej starostlivosti,

| — | zvýšiť finančnú udržateľnosť zdravotných systémov jednotlivých štátov čeliacich demografickému a finančnému tlaku a |
| --- | --- |

—

zvýšiť finančnú udržateľnosť zdravotných systémov jednotlivých štátov čeliacich demografickému a finančnému tlaku a

| — | podporiť ochranu pred cezhraničnými ohrozeniami zdravia a |
| --- | --- |

—

podporiť ochranu pred cezhraničnými ohrozeniami zdravia a

| — | tým neustále zlepšovať zdravie občanov EÚ; |
| --- | --- |

—

tým neustále zlepšovať zdravie občanov EÚ;

| 13. | v tejto súvislosti konštatuje, že chýba nevyhnutné zapojenie regionálnych a miestnych samospráv, ktoré spravidla nesú zodpovednosť za vytvorenie predpokladov pre dobré zdravie, ako aj za požadované zabezpečenie zdravotnej starostlivosti a organizáciu zdravotných služieb, ako aj predchádzajúca konzultácia so zástupcami záujmových skupín; |
| --- | --- |

13.

v tejto súvislosti konštatuje, že chýba nevyhnutné zapojenie regionálnych a miestnych samospráv, ktoré spravidla nesú zodpovednosť za vytvorenie predpokladov pre dobré zdravie, ako aj za požadované zabezpečenie zdravotnej starostlivosti a organizáciu zdravotných služieb, ako aj predchádzajúca konzultácia so zástupcami záujmových skupín;

| 14. | očakáva preto, že regionálne a miestne samosprávy ako aj mimovládne organizácie budú začlenené do vypracúvania, uplatňovania, hodnotenia a vyhodnocovania programu, jednotlivých projektov a štúdií; |
| --- | --- |

14.

očakáva preto, že regionálne a miestne samosprávy ako aj mimovládne organizácie budú začlenené do vypracúvania, uplatňovania, hodnotenia a vyhodnocovania programu, jednotlivých projektov a štúdií;

| 15. | kriticky vníma skutočnosť, že v návrhu nariadenia sa zavádzajú nové pojmy a nástroje, ktorých obsah a dosah nie je zrejmý v celom ich rozsahu. Je teda len málo zrejmé, ktoré „nástroje a mechanizmy na úrovni EÚ na riešenie nedostatku ľudských [...] zdrojov a uľahčenie šírenia inovácií v oblasti zdravotnej starostlivosti“, vymenované v rámci prvého cieľa, sa majú vytvoriť. Nové nástroje nemôžu viesť k zdvojeniu štruktúr, nákladov alebo k väčšej administratívnej záťaži; |
| --- | --- |

15.

kriticky vníma skutočnosť, že v návrhu nariadenia sa zavádzajú nové pojmy a nástroje, ktorých obsah a dosah nie je zrejmý v celom ich rozsahu. Je teda len málo zrejmé, ktoré „nástroje a mechanizmy na úrovni EÚ na riešenie nedostatku ľudských [...] zdrojov a uľahčenie šírenia inovácií v oblasti zdravotnej starostlivosti“, vymenované v rámci prvého cieľa, sa majú vytvoriť. Nové nástroje nemôžu viesť k zdvojeniu štruktúr, nákladov alebo k väčšej administratívnej záťaži;

Kapitola II: Ciele a opatrenia

| 16. | podporuje zámer programu viesť politických činiteľov, pracovníkov v zdravotníctve a zdravotnícke zariadenia k tomu, aby preberali inovatívne a kvalitné produkty a služby z nástrojov, mechanizmov a usmernení, ktoré boli vytvorené v zdravotníctve. V dlhodobom horizonte by sa tak mali dosiahnuť úspory nákladov a zároveň by sa mala zvýšiť účinnosť a udržateľnosť zdravotných systémov. Vyzýva, aby sa v strednodobom horizonte uvažovalo o sprievodnom a odmeňujúcom systéme stimulov, ktorý by tieto účinky podporoval; |
| --- | --- |

16.

podporuje zámer programu viesť politických činiteľov, pracovníkov v zdravotníctve a zdravotnícke zariadenia k tomu, aby preberali inovatívne a kvalitné produkty a služby z nástrojov, mechanizmov a usmernení, ktoré boli vytvorené v zdravotníctve. V dlhodobom horizonte by sa tak mali dosiahnuť úspory nákladov a zároveň by sa mala zvýšiť účinnosť a udržateľnosť zdravotných systémov. Vyzýva, aby sa v strednodobom horizonte uvažovalo o sprievodnom a odmeňujúcom systéme stimulov, ktorý by tieto účinky podporoval;

| 17. | víta, že bol stanovený cieľ zlepšiť prístup k lekárskym odborným poznatkom a informáciám o špecifických chorobách aj za hranicami štátov a vypracovať spoločné riešenia a usmernenia na zlepšenie kvality zdravotnej starostlivosti a bezpečnosti pacientov. Subjekty a tvorcovia zdravotnej politiky a pracovníci v oblasti zdravotníctva by mali byť povzbudzovaní k tomu, aby využívali odborné poznatky zhromaždené v európskych referenčných sieťach a uplatňovali vypracované usmernenia. V tejto súvislosti by sa mali zvážiť aj výmenné programy pre rôzne kategórie zdravotníckeho personálu, ako napr. pre lekárov, zdravotné sestry a ošetrovateľov, zdravotných asistentov a zdravotných odborníkov; |
| --- | --- |

17.

víta, že bol stanovený cieľ zlepšiť prístup k lekárskym odborným poznatkom a informáciám o špecifických chorobách aj za hranicami štátov a vypracovať spoločné riešenia a usmernenia na zlepšenie kvality zdravotnej starostlivosti a bezpečnosti pacientov. Subjekty a tvorcovia zdravotnej politiky a pracovníci v oblasti zdravotníctva by mali byť povzbudzovaní k tomu, aby využívali odborné poznatky zhromaždené v európskych referenčných sieťach a uplatňovali vypracované usmernenia. V tejto súvislosti by sa mali zvážiť aj výmenné programy pre rôzne kategórie zdravotníckeho personálu, ako napr. pre lekárov, zdravotné sestry a ošetrovateľov, zdravotných asistentov a zdravotných odborníkov;

| 18. | súhlasí s požiadavkou pestovať v tejto súvislosti spoluprácu na hodnotení zdravotníckej technológie a skúmať potenciál elektronického zdravotníctva. Požaduje, aby zamýšľaná spolupráca v oblasti elektronických registrov pacientov rešpektovala úlohu a požiadavky ochrany údajov, lekárske tajomstvo a sebaurčenie pacientov; |
| --- | --- |

18.

súhlasí s požiadavkou pestovať v tejto súvislosti spoluprácu na hodnotení zdravotníckej technológie a skúmať potenciál elektronického zdravotníctva. Požaduje, aby zamýšľaná spolupráca v oblasti elektronických registrov pacientov rešpektovala úlohu a požiadavky ochrany údajov, lekárske tajomstvo a sebaurčenie pacientov;

| 19. | považuje za správny prístup, keď sa pozornosť sústredí na určenie, šírenie a podporovanie využívania overených opatrení a projektov na podporu zdravia a prevenciu chorôb, ktoré sú spôsobené o. i. fajčením, nesprávnou výživou a nedostatkom pohybu, nadmerným užívaním alkoholu a nechráneným sexuálnym kontaktom. Okrem toho očakáva, že sa bude riešiť aj otázka zvyšujúcej sa rezistencie na antibiotiká a spojitosť s ich používaním pri chove zvierat, predovšetkým v prípade veľkochovov, ako aj nevyhnutnosť prevencie chorôb prostredníctvom očkovania. Do programu sa zároveň musí začleniť aj téma nerovností v oblasti zdravia, psychického zdravia, sociálnych determinantov pre zdravie a blaho, ktorá v ňom momentálne nie je zohľadnená, a to najmä vzhľadom na jej súvislosť s pretrvávajúcou hospodárskou a finančnou krízou; |
| --- | --- |

19.

považuje za správny prístup, keď sa pozornosť sústredí na určenie, šírenie a podporovanie využívania overených opatrení a projektov na podporu zdravia a prevenciu chorôb, ktoré sú spôsobené o. i. fajčením, nesprávnou výživou a nedostatkom pohybu, nadmerným užívaním alkoholu a nechráneným sexuálnym kontaktom. Okrem toho očakáva, že sa bude riešiť aj otázka zvyšujúcej sa rezistencie na antibiotiká a spojitosť s ich používaním pri chove zvierat, predovšetkým v prípade veľkochovov, ako aj nevyhnutnosť prevencie chorôb prostredníctvom očkovania. Do programu sa zároveň musí začleniť aj téma nerovností v oblasti zdravia, psychického zdravia, sociálnych determinantov pre zdravie a blaho, ktorá v ňom momentálne nie je zohľadnená, a to najmä vzhľadom na jej súvislosť s pretrvávajúcou hospodárskou a finančnou krízou;

| 20. | podporuje činnosti na dosiahnutie cieľov vymedzené v článku 4 ods. 1, najmä pokiaľ ide o rozvoj spolupráce pri hodnotení zdravotníckych technológií, zvýšenie prepojenia prevádzkyschopnosti aplikácií elektronického zdravia v záujme posilnenia práv pacientov; |
| --- | --- |

20.

podporuje činnosti na dosiahnutie cieľov vymedzené v článku 4 ods. 1, najmä pokiaľ ide o rozvoj spolupráce pri hodnotení zdravotníckych technológií, zvýšenie prepojenia prevádzkyschopnosti aplikácií elektronického zdravia v záujme posilnenia práv pacientov;

| 21. | okrem spolupráce v oblasti hodnotenia zdravotníckej technológie požaduje, aby sa vykonávalo aj hodnotenie vplyvu na zdravie (Health Impact Assessments), a to najmä vzhľadom na aktuálne alebo novo zavádzané stratégie, plány a programy v odvetví zdravotníctva či mimo neho; |
| --- | --- |

21.

okrem spolupráce v oblasti hodnotenia zdravotníckej technológie požaduje, aby sa vykonávalo aj hodnotenie vplyvu na zdravie (Health Impact Assessments), a to najmä vzhľadom na aktuálne alebo novo zavádzané stratégie, plány a programy v odvetví zdravotníctva či mimo neho;

| 22. | žiada, aby sa preverilo, či by pri tomto vypracúvaní koordinovaných opatrení na úrovni EÚ s cieľom umožniť využívanie cezhraničnej zdravotnej starostlivosti mohli byť do spolupráce zapojené okrem členských štátov, združení pacientov a záujmových skupín aj príslušné svojpomocné skupiny; |
| --- | --- |

22.

žiada, aby sa preverilo, či by pri tomto vypracúvaní koordinovaných opatrení na úrovni EÚ s cieľom umožniť využívanie cezhraničnej zdravotnej starostlivosti mohli byť do spolupráce zapojené okrem členských štátov, združení pacientov a záujmových skupín aj príslušné svojpomocné skupiny;

| 23. | podporuje „poskytovanie odborných poznatkov“, ktoré sa v programe výrazným spôsobom požaduje, a poznamenáva, že dôležitým cieľom by pritom malo byť podnietiť vznik metodických schopností subjektov, ktoré prijímajú rozhodnutia, a inštitúcií, ktoré tieto rozhodnutia pripravujú, aby sa na národnej i regionálnej úrovni vypracovali vhodné, na konkrétnu tému zamerané riešenia, ktoré bude možné implementovať v historicky vzniknutých štruktúrach a systémoch jednotlivých krajín; |
| --- | --- |

23.

podporuje „poskytovanie odborných poznatkov“, ktoré sa v programe výrazným spôsobom požaduje, a poznamenáva, že dôležitým cieľom by pritom malo byť podnietiť vznik metodických schopností subjektov, ktoré prijímajú rozhodnutia, a inštitúcií, ktoré tieto rozhodnutia pripravujú, aby sa na národnej i regionálnej úrovni vypracovali vhodné, na konkrétnu tému zamerané riešenia, ktoré bude možné implementovať v historicky vzniknutých štruktúrach a systémoch jednotlivých krajín;

| 24. | víta opatrenia zamerané proti nedostatku pracovníkov v zdravotníctve a opatrovateľských službách a vychádza z toho, že opatrenia na podporu udržateľnej disponibility pracovníkov v uvedených oblastiach nevyjdú nazmar tým, že by sa odlákali pracovníci z iných členských štátov; |
| --- | --- |

24.

víta opatrenia zamerané proti nedostatku pracovníkov v zdravotníctve a opatrovateľských službách a vychádza z toho, že opatrenia na podporu udržateľnej disponibility pracovníkov v uvedených oblastiach nevyjdú nazmar tým, že by sa odlákali pracovníci z iných členských štátov;

| 25. | v tejto súvislosti poukazuje na to, že do budúcnosti treba vzdelávanie odborníkov v oblasti zdravotnej a ošetrovateľskej starostlivosti zamerať na požiadavky 21. storočia, ako sa uvádza v správe komisie Lancet na tému „Nová globálna iniciatíva týkajúca sa reformy vzdelávania odborníkov v oblasti zdravotníctva“. Okrem toho požaduje pokračovať v dialógu o novom zameraní vzdelávania odborníkov v zdravotníctve v rámci príslušných orgánov EÚ; |
| --- | --- |

25.

v tejto súvislosti poukazuje na to, že do budúcnosti treba vzdelávanie odborníkov v oblasti zdravotnej a ošetrovateľskej starostlivosti zamerať na požiadavky 21. storočia, ako sa uvádza v správe komisie Lancet na tému „Nová globálna iniciatíva týkajúca sa reformy vzdelávania odborníkov v oblasti zdravotníctva“. Okrem toho požaduje pokračovať v dialógu o novom zameraní vzdelávania odborníkov v zdravotníctve v rámci príslušných orgánov EÚ;

| 26. | víta všetky opatrenia uvedené v článku 4 ods. 2 a 3 týkajúce sa zlepšenia prístupu občanov k lepšej a bezpečnejšej zdravotnej starostlivosti, ako aj prevencie chorôb a očakáva, že okrem vytvorenia referenčných sietí a/alebo centier, a to najmä na štúdium a výskum, diagnostiku a liečenie chorôb so zriedkavým výskytom v Európe, prenosu know-how a systému poznatkov v oblasti zdravia sa vypracujú predovšetkým usmernenia pre uvážlivé používanie antibiotík a že s tým budú spojené tiež opatrenia, ktoré vo všeobecnosti zahŕňajú obozretné zaobchádzanie s liekmi, najmä s tými, na ktoré sa nevyžaduje lekársky predpis; |
| --- | --- |

26.

víta všetky opatrenia uvedené v článku 4 ods. 2 a 3 týkajúce sa zlepšenia prístupu občanov k lepšej a bezpečnejšej zdravotnej starostlivosti, ako aj prevencie chorôb a očakáva, že okrem vytvorenia referenčných sietí a/alebo centier, a to najmä na štúdium a výskum, diagnostiku a liečenie chorôb so zriedkavým výskytom v Európe, prenosu know-how a systému poznatkov v oblasti zdravia sa vypracujú predovšetkým usmernenia pre uvážlivé používanie antibiotík a že s tým budú spojené tiež opatrenia, ktoré vo všeobecnosti zahŕňajú obozretné zaobchádzanie s liekmi, najmä s tými, na ktoré sa nevyžaduje lekársky predpis;

| 27. | uznáva stanovený cieľ chrániť občanov pred cezhraničnými ohrozeniami zdravia prostredníctvom vypracovania spoločných koncepcií na zlepšenie pripravenosti a koordinácie v čase zdravotnej pohotovosti, pričom treba vychádzať z toho, že pri vypracúvaní týchto koncepcií sa musia zachovať národné a regionálne kompetencie a stanoviť mechanizmy cezhraničnej spolupráce v súlade s týmito kompetenciami; |
| --- | --- |

27.

uznáva stanovený cieľ chrániť občanov pred cezhraničnými ohrozeniami zdravia prostredníctvom vypracovania spoločných koncepcií na zlepšenie pripravenosti a koordinácie v čase zdravotnej pohotovosti, pričom treba vychádzať z toho, že pri vypracúvaní týchto koncepcií sa musia zachovať národné a regionálne kompetencie a stanoviť mechanizmy cezhraničnej spolupráce v súlade s týmito kompetenciami;

| 28. | jasne vyjadruje v tejto súvislosti svoje očakávanie, že regionálne a miestne štruktúrované právomoci súvisiace s ochranou zdravia a civilnou ochranou v členských štátoch si nevyhnutne vyžiadajú zapojenie uvedených úrovní do vypracúvania, vykonávania, hodnotenia a vyhodnocovania týchto opatrení; |
| --- | --- |

28.

jasne vyjadruje v tejto súvislosti svoje očakávanie, že regionálne a miestne štruktúrované právomoci súvisiace s ochranou zdravia a civilnou ochranou v členských štátoch si nevyhnutne vyžiadajú zapojenie uvedených úrovní do vypracúvania, vykonávania, hodnotenia a vyhodnocovania týchto opatrení;

| 29. | rovnako poukazuje na dôležitosť podpory zdravia v podnikoch. Členské štáty preto musia vo svojej zdravotnej politike pevne zakotviť podporu zdravia v hospodárskom a pracovnom svete; |
| --- | --- |

29.

rovnako poukazuje na dôležitosť podpory zdravia v podnikoch. Členské štáty preto musia vo svojej zdravotnej politike pevne zakotviť podporu zdravia v hospodárskom a pracovnom svete;

Kapitola III: Finančné ustanovenia

Kapitola IV: Vykonávanie

| 30. | dáva na zváženie, či sú napriek zvýšeniu oproti predchádzajúcim programom plánované finančné prostriedky v celkovej výške 446 mil. EUR na obdobie rokov 2014 až 2020 postačujúce. Vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa Komisia s ohľadom na hospodársky úžitok vyplývajúci z predchádzania liečebným nákladom a neprítomnosti na pracovisku z dôvodu choroby nerozhodla vyčleniť naň vyššiu sumu; |
| --- | --- |

30.

dáva na zváženie, či sú napriek zvýšeniu oproti predchádzajúcim programom plánované finančné prostriedky v celkovej výške 446 mil. EUR na obdobie rokov 2014 až 2020 postačujúce. Vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa Komisia s ohľadom na hospodársky úžitok vyplývajúci z predchádzania liečebným nákladom a neprítomnosti na pracovisku z dôvodu choroby nerozhodla vyčleniť naň vyššiu sumu;

| 31. | očakáva, že táto v zásade nízka suma prostriedkov sa rozdelí transparentným a vyváženým spôsobom a že samotný výbor bude do prípravy kritérií tohto rozdeľovania včas zapojený, najmä pokiaľ ide o ročné pracovné programy stanovené v článku 11 ods. 1; |
| --- | --- |

31.

očakáva, že táto v zásade nízka suma prostriedkov sa rozdelí transparentným a vyváženým spôsobom a že samotný výbor bude do prípravy kritérií tohto rozdeľovania včas zapojený, najmä pokiaľ ide o ročné pracovné programy stanovené v článku 11 ods. 1;

| 32. | požaduje, aby sa časť prostriedkov určená na zákazky na poskytovanie služieb jasne oddelila od celkového rozpočtu a aby sa výsledky vyplývajúce z týchto zákaziek sprístupnili členským štátom, regiónom a ďalším zainteresovaným stranám; |
| --- | --- |

32.

požaduje, aby sa časť prostriedkov určená na zákazky na poskytovanie služieb jasne oddelila od celkového rozpočtu a aby sa výsledky vyplývajúce z týchto zákaziek sprístupnili členským štátom, regiónom a ďalším zainteresovaným stranám;

| 33. | víta, že bol program otvorený aj pre tretie krajiny, pretože obzvlášť témy ako cezhraničná zdravotná starostlivosť, odstránenie nedostatku odborných pracovníkov a civilná ochrana musia byť ponímané ako témy „bez hraníc“; |
| --- | --- |

33.

víta, že bol program otvorený aj pre tretie krajiny, pretože obzvlášť témy ako cezhraničná zdravotná starostlivosť, odstránenie nedostatku odborných pracovníkov a civilná ochrana musia byť ponímané ako témy „bez hraníc“;

| 34. | poukazuje na prepojenie a využívanie pozitívnych účinkov a možností európskeho zoskupenia územnej spolupráce (EZÚS), najmä v pohraničných oblastiach členských štátov; |
| --- | --- |

34.

poukazuje na prepojenie a využívanie pozitívnych účinkov a možností európskeho zoskupenia územnej spolupráce (EZÚS), najmä v pohraničných oblastiach členských štátov;

| 35. | v zásade víta, že podľa článku 7 ods. 2 sa môžu granty poskytovať len vtedy, keď sa dá konštatovať jednoznačná pridaná hodnota pre EÚ. Pripomína, že táto inovatívna pridaná hodnota by sa mala definovať v prospech pacientov a nie výlučne v súvislosti s komerčnými cieľmi a so zreteľom na zníženie zdravotných nákladov; |
| --- | --- |

35.

v zásade víta, že podľa článku 7 ods. 2 sa môžu granty poskytovať len vtedy, keď sa dá konštatovať jednoznačná pridaná hodnota pre EÚ. Pripomína, že táto inovatívna pridaná hodnota by sa mala definovať v prospech pacientov a nie výlučne v súvislosti s komerčnými cieľmi a so zreteľom na zníženie zdravotných nákladov;

| 36. | vyjadruje však poľutovanie nad tým, že rámec takejto pridanej hodnoty je načrtnutý len v bode 6.5.2. finančného výkazu, pričom v záujme dosiahnutia cieľov programu sa stavia na nevyhnutnej európskej koordinácii, riadení a podpore; Tieto sú však už predpokladom pre to, aby sme boli v zmysle zásady subsidiarity ustanovenej v článku 168 oprávnení konať na európskej, t. j. nadnárodnej úrovni; |
| --- | --- |

36.

vyjadruje však poľutovanie nad tým, že rámec takejto pridanej hodnoty je načrtnutý len v bode 6.5.2. finančného výkazu, pričom v záujme dosiahnutia cieľov programu sa stavia na nevyhnutnej európskej koordinácii, riadení a podpore; Tieto sú však už predpokladom pre to, aby sme boli v zmysle zásady subsidiarity ustanovenej v článku 168 oprávnení konať na európskej, t. j. nadnárodnej úrovni;

| 37. | poznamenáva, že pre aspekty formulované v bode 6.5.2. finančného výkazu pre pridanú hodnotu EÚ ako „činnosti, ktoré môžu viesť k systému referenčného porovnávania, zlepšovania úspor z rozsahu vyhýbaním sa odpadu spôsobenému duplicitou a optimalizácie finančných prostriedkov“ je potrebná verifikovateľná základňa, aby sa takáto pridaná hodnota dala určiť; |
| --- | --- |

37.

poznamenáva, že pre aspekty formulované v bode 6.5.2. finančného výkazu pre pridanú hodnotu EÚ ako „činnosti, ktoré môžu viesť k systému referenčného porovnávania, zlepšovania úspor z rozsahu vyhýbaním sa odpadu spôsobenému duplicitou a optimalizácie finančných prostriedkov“ je potrebná verifikovateľná základňa, aby sa takáto pridaná hodnota dala určiť;

| 38. | zastáva názor, že spoločné financovanie opatrení na základe článku 7 ods. 3 by sa malo upraviť podľa štrukturálnych fondov, aby bolo možné poskytovať primeranú podporu štrukturálne slabým regiónom; |
| --- | --- |

38.

zastáva názor, že spoločné financovanie opatrení na základe článku 7 ods. 3 by sa malo upraviť podľa štrukturálnych fondov, aby bolo možné poskytovať primeranú podporu štrukturálne slabým regiónom;

| 39. | víta zamýšľané zjednodušenie postupu podávania žiadostí a administratívneho procesu v súvislosti s opatreniami a poukazuje na to, že terajšia miera administratívnej záťaže spojená so súčasným programom (2007 – 2013) spôsobila jeho nižšie využívanie. |
| --- | --- |

39.

víta zamýšľané zjednodušenie postupu podávania žiadostí a administratívneho procesu v súvislosti s opatreniami a poukazuje na to, že terajšia miera administratívnej záťaže spojená so súčasným programom (2007 – 2013) spôsobila jeho nižšie využívanie.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Odôvodnenie 14

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (14) | Program by sa mal zamerať predovšetkým na spoluprácu s príslušnými národnými orgánmi zdravia a poskytnúť stimuly pre širokú účasť všetkých členských štátov. Najmä účasť členských štátov s hrubým národným dôchodkom (HND) nižším ako 90 % priemeru únie by mala byť aktívne podporovaná. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(14)

Program by sa mal zamerať predovšetkým na spoluprácu s príslušnými národnými orgánmi zdravia a poskytnúť stimuly pre širokú účasť všetkých členských štátov. Najmä účasť členských štátov s hrubým národným dôchodkom (HND) nižším ako 90 % priemeru únie by mala byť aktívne podporovaná.

| (14) | Program by sa mal zamerať predovšetkým na spoluprácu s príslušnými orgánmi zdravia a poskytnúť stimuly pre širokú účasť všetkých členských štáto. Najmä účasť členských štátov s hrubým nižším ako 90 % priemeru únie by mala byť aktívne podporovaná. |
| --- | --- |

(14)

Program by sa mal zamerať predovšetkým na spoluprácu s príslušnými orgánmi zdravia a poskytnúť stimuly pre širokú účasť všetkých členských štáto. Najmä účasť členských štátov s hrubým nižším ako 90 % priemeru únie by mala byť aktívne podporovaná.

Zdôvodnenie

Kompetencie v oblasti zdravotníctva v členských štátoch často prislúchajú regionálnej, príp. miestnej úrovni. Koncentrovať sa výlučne na štáty oprávnené poberať prostriedky z Kohézneho fondu sa nejaví byť vhodné. Program je zameraný na účasť zaostalých regiónov – otázkou osobitného zohľadnenia zaostalých regiónov sa podrobnejšie zaoberáme v pozmeňovacom návrhu k článku 7 ods. 3 písm. c)

Pozmeňovací návrh 2

Odôvodnenie 16

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (16) | Program by mal presadzovať synergie a súčasne sa vyhýbať duplicitám so súvisiacimi programami a činnosťami Únie. V rámci ich príslušných činností by sa mali primerane využívať aj ostatné fondy a programy Únie, najmä súčasné a budúce rámcové programy Únie pre výskum a ich výsledky, štrukturálne fondy, Program sociálnej zmeny a inovácie, Európsky fond solidarity, európska stratégia zdravia pri práci, Program pre konkurencieschopnosť a inovácie, rámcový program Životné prostredie a klíma (LIFE), akčný program Únie v oblasti spotrebiteľskej politiky (2014 – 2020), program Spravodlivosť (2014 – 2020), spoločný program Bývanie s podporou okolia (Ambient Assisted Living), program „Európa vzdeláva“ a štatistický program Únie. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(16)

Program by mal presadzovať synergie a súčasne sa vyhýbať duplicitám so súvisiacimi programami a činnosťami Únie. V rámci ich príslušných činností by sa mali primerane využívať aj ostatné fondy a programy Únie, najmä súčasné a budúce rámcové programy Únie pre výskum a ich výsledky, štrukturálne fondy, Program sociálnej zmeny a inovácie, Európsky fond solidarity, európska stratégia zdravia pri práci, Program pre konkurencieschopnosť a inovácie, rámcový program Životné prostredie a klíma (LIFE), akčný program Únie v oblasti spotrebiteľskej politiky (2014 – 2020), program Spravodlivosť (2014 – 2020), spoločný program Bývanie s podporou okolia (Ambient Assisted Living), program „Európa vzdeláva“ a štatistický program Únie.

| (16) | Program by mal presadzovať synergie a súčasne sa vyhýbať duplicitám so súvisiacimi programami a činnosťami Únie. V rámci ich príslušných činností by sa mali primerane využívať aj ostatné fondy a programy Únie, najmä súčasné a budúce rámcové programy Únie pre výskum a ich výsledky, štrukturálne fondy , Program sociálnej zmeny a inovácie, Európsky fond solidarity, európska stratégia zdravia pri práci, Program pre konkurencieschopnosť a inovácie, rámcový program Životné prostredie a klíma (LIFE), akčný program Únie v oblasti spotrebiteľskej politiky (2014 – 2020), program Spravodlivosť (2014 – 2020), spoločný program Bývanie s podporou okolia (Ambient Assisted Living), program „Európa vzdeláva“ a štatistický program Únie. |
| --- | --- |

(16)

Program by mal presadzovať synergie a súčasne sa vyhýbať duplicitám so súvisiacimi programami a činnosťami Únie. V rámci ich príslušných činností by sa mali primerane využívať aj ostatné fondy a programy Únie, najmä súčasné a budúce rámcové programy Únie pre výskum a ich výsledky, štrukturálne fondy , Program sociálnej zmeny a inovácie, Európsky fond solidarity, európska stratégia zdravia pri práci, Program pre konkurencieschopnosť a inovácie, rámcový program Životné prostredie a klíma (LIFE), akčný program Únie v oblasti spotrebiteľskej politiky (2014 – 2020), program Spravodlivosť (2014 – 2020), spoločný program Bývanie s podporou okolia (Ambient Assisted Living), program „Európa vzdeláva“ a štatistický program Únie.

Zdôvodnenie

Pozri bod 34 stanoviska.

Pozmeňovací návrh 3

Nadpis

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Zdravie pre rast | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdravie pre rast

Pozmeňovací návrh 4

Článok 7 ods. 3 písm. c)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| c) Šesťdesiat percent oprávnených nákladov na činnosti uvedené v odseku 2 písm. a) s výnimkou členských štátov, ktorých hrubý národný dôchodok na obyvateľa je nižší ako 90 % priemerného HND Únie, ktoré získajú od Únie príspevok vo výške až 80 % oprávnených nákladov. V prípadoch výnimočného úžitku sa môže z finančného príspevku na činnosti z odseku 2 písm. a) kryť maximálne 80 % oprávnených nákladov príslušných orgánov všetkých členských štátov alebo tretích krajín zúčastnených na programe. | c) Šesťdesiat percent oprávnených nákladov na činnosti uvedené v odseku 2 písm. a) s výnimkou členských štátov, ktorých hrubý na obyvateľa je nižší ako 90 % priemerného Únie, ktoré získajú od Únie príspevok vo výške až 80 % oprávnených nákladov. V prípadoch výnimočného úžitku sa môže z finančného príspevku na činnosti z odseku 2 písm. a) kryť maximálne 80 % oprávnených nákladov príslušných orgánov všetkých členských štátov alebo tretích krajín zúčastnených na programe. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

c) Šesťdesiat percent oprávnených nákladov na činnosti uvedené v odseku 2 písm. a) s výnimkou členských štátov, ktorých hrubý národný dôchodok na obyvateľa je nižší ako 90 % priemerného HND Únie, ktoré získajú od Únie príspevok vo výške až 80 % oprávnených nákladov. V prípadoch výnimočného úžitku sa môže z finančného príspevku na činnosti z odseku 2 písm. a) kryť maximálne 80 % oprávnených nákladov príslušných orgánov všetkých členských štátov alebo tretích krajín zúčastnených na programe.

c) Šesťdesiat percent oprávnených nákladov na činnosti uvedené v odseku 2 písm. a) s výnimkou členských štátov, ktorých hrubý na obyvateľa je nižší ako 90 % priemerného Únie, ktoré získajú od Únie príspevok vo výške až 80 % oprávnených nákladov. V prípadoch výnimočného úžitku sa môže z finančného príspevku na činnosti z odseku 2 písm. a) kryť maximálne 80 % oprávnených nákladov príslušných orgánov všetkých členských štátov alebo tretích krajín zúčastnených na programe.

V Bruseli 4. mája 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---