# Den Europæiske Unions C 219/2012

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.C_2012.219.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 219 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 55. årgang24. juli 2012 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.C_2012.219.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 219

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

55. årgang24. juli 2012

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | HENSTILLINGER |
| | Rådet |
| 2012/C 219/01 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Østrigs nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Østrigs stabilitetsprogram for 2011-2016 | 1 |
| 2012/C 219/02 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Belgiens nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Belgiens stabilitetsprogram for 2012-2015 | 5 |
| 2012/C 219/03 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Bulgariens nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Bulgariens konvergensprogram for 2012-2015 | 9 |
| 2012/C 219/04 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Cyperns nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Cyperns opdaterede stabilitetsprogram for 2012-2015 | 13 |
| 2012/C 219/05 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram for 2012-2015 | 17 |
| 2012/C 219/06 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Danmarks nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Danmarks konvergensprogram for 2012-2015 | 21 |
| 2012/C 219/07 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Estlands nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Estlands stabilitetsprogram for 2012-2015 | 25 |
| 2012/C 219/08 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Finlands nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Finlands stabilitetsprogram for 2012-2015 | 28 |
| 2012/C 219/09 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Frankrigs nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Frankrigs stabilitetsprogram for 2012-2016 | 31 |
| 2012/C 219/10 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Tysklands nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Tysklands stabilitetsprogram for 2012-2016 | 35 |
| 2012/C 219/11 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Grækenlands nationale reformprogram for 2012 | 38 |
| 2012/C 219/12 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Ungarns nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Ungarns konvergensprogram for 2012-2015 | 40 |
| 2012/C 219/13 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Irlands nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Irlands stabilitetsprogram for 2012-2015 | 44 |
| 2012/C 219/14 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Italiens nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Italiens stabilitetsprogram for 2012-2015 | 46 |
| 2012/C 219/15 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Letlands nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Letlands konvergensprogram for 2012-2015 | 50 |
| 2012/C 219/16 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Litauens nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Litauens konvergensprogram for 2012-2015 | 54 |
| 2012/C 219/17 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Luxembourgs nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Luxembourgs stabilitetsprogram for 2012-2015 | 58 |
| 2012/C 219/18 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Maltas nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Maltas stabilitetsprogram for 2012-2015 | 61 |
| 2012/C 219/19 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Polens nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Polens konvergensprogram for 2012-2015 | 65 |
| 2012/C 219/20 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Portugals nationale reformprogram for 2012 og med udkast til Rådets udtalelse om Portugals stabilitetsprogram for 2012-2016 | 69 |
| 2012/C 219/21 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Rumæniens nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Rumæniens konvergensprogram for 2012-2015 | 72 |
| 2012/C 219/22 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Slovakiets nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Slovakiets stabilitetsprogram for 2012-2015 | 74 |
| 2012/C 219/23 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Sloveniens nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Sloveniens stabilitetsprogram for 2012-2015 | 77 |
| 2012/C 219/24 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Spaniens nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Spaniens stabilitetsprogram for 2012-2015 | 81 |
| 2012/C 219/25 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Sveriges nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Sveriges konvergensprogram for 2012-2015 | 85 |
| 2012/C 219/26 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Nederlandenes nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Nederlandenes stabilitetsprogram for 2012-2015 | 88 |
| 2012/C 219/27 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Det Forenede Kongeriges nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Det Forenede Kongeriges konvergensprogram for 2012-2017 | 91 |
| 2012/C 219/28 | Rådets henstilling af 10. juli 2012 om gennemførelsen af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik i de medlemsstater, der har euroen som valuta | 95 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

2012/C 219/01

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Østrigs nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Østrigs stabilitetsprogram for 2011-2016

1

2012/C 219/02

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Belgiens nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Belgiens stabilitetsprogram for 2012-2015

5

2012/C 219/03

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Bulgariens nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Bulgariens konvergensprogram for 2012-2015

9

2012/C 219/04

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Cyperns nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Cyperns opdaterede stabilitetsprogram for 2012-2015

13

2012/C 219/05

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram for 2012-2015

17

2012/C 219/06

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Danmarks nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Danmarks konvergensprogram for 2012-2015

21

2012/C 219/07

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Estlands nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Estlands stabilitetsprogram for 2012-2015

25

2012/C 219/08

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Finlands nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Finlands stabilitetsprogram for 2012-2015

28

2012/C 219/09

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Frankrigs nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Frankrigs stabilitetsprogram for 2012-2016

31

2012/C 219/10

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Tysklands nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Tysklands stabilitetsprogram for 2012-2016

35

2012/C 219/11

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Grækenlands nationale reformprogram for 2012

38

2012/C 219/12

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Ungarns nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Ungarns konvergensprogram for 2012-2015

40

2012/C 219/13

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Irlands nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Irlands stabilitetsprogram for 2012-2015

44

2012/C 219/14

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Italiens nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Italiens stabilitetsprogram for 2012-2015

46

2012/C 219/15

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Letlands nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Letlands konvergensprogram for 2012-2015

50

2012/C 219/16

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Litauens nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Litauens konvergensprogram for 2012-2015

54

2012/C 219/17

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Luxembourgs nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Luxembourgs stabilitetsprogram for 2012-2015

58

2012/C 219/18

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Maltas nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Maltas stabilitetsprogram for 2012-2015

61

2012/C 219/19

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Polens nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Polens konvergensprogram for 2012-2015

65

2012/C 219/20

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Portugals nationale reformprogram for 2012 og med udkast til Rådets udtalelse om Portugals stabilitetsprogram for 2012-2016

69

2012/C 219/21

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Rumæniens nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Rumæniens konvergensprogram for 2012-2015

72

2012/C 219/22

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Slovakiets nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Slovakiets stabilitetsprogram for 2012-2015

74

2012/C 219/23

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Sloveniens nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Sloveniens stabilitetsprogram for 2012-2015

77

2012/C 219/24

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Spaniens nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Spaniens stabilitetsprogram for 2012-2015

81

2012/C 219/25

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Sveriges nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Sveriges konvergensprogram for 2012-2015

85

2012/C 219/26

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Nederlandenes nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Nederlandenes stabilitetsprogram for 2012-2015

88

2012/C 219/27

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Det Forenede Kongeriges nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Det Forenede Kongeriges konvergensprogram for 2012-2017

91

2012/C 219/28

Rådets henstilling af 10. juli 2012 om gennemførelsen af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik i de medlemsstater, der har euroen som valuta

95

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2012/C 219/29 | Forklarende note — Ledsagedokument til Rådets henstillinger til medlemsstaterne i henhold til Det Europæiske Semester 2012 | 98 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2012/C 219/29

Forklarende note — Ledsagedokument til Rådets henstillinger til medlemsstaterne i henhold til Det Europæiske Semester 2012

98

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/1

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Østrigs nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Østrigs stabilitetsprogram for 2011-2016

2012/C 219/01

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at styrke Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at styrke Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Østrigs nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Østrigs opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Østrigs nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Østrigs opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014.

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Østrig ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Østrig ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

| (5) | Den 1. december 2011 vedtog Rådet konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende anbefalede foranstaltninger inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse. |
| --- | --- |

(5)

Den 1. december 2011 vedtog Rådet konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende anbefalede foranstaltninger inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

| (6) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (7) | Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

(7)

Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

| (8) | Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(8)

Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

| (9) | Den 24. april 2012 forelagde Østrig sit stabilitetsprogram for perioden 2011-2016 og den 25. april 2012 sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. |
| --- | --- |

(9)

Den 24. april 2012 forelagde Østrig sit stabilitetsprogram for perioden 2011-2016 og den 25. april 2012 sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

| (10) | Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger, er forsigtigt for årene 2012-2013. For 2014-2016 bliver scenariet mere optimistisk med en gennemsnitlig BNP-vækst på 2,1 %, hvilket er et godt stykke over de aktuelle forventninger til vækst. Den budgetstrategi, der er skitseret i stabilitetsprogrammet, har til formål at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013 og nå den mellemfristede budgetmålsætning i 2016. Stabilitetsprogrammet har ændret den mellemfristede budgetmålsætning fra målet om et afbalanceret budget under konjunkturcyklussen til et strukturelt underskud på 0,45 % af BNP, hvilket også i tilstrækkelig grad afspejler kravene i stabilitets- og vækstpagten. Den forventede korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud er på linje med fristen i Rådets henstilling afgivet i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i december 2009. På basis af den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5) er den forventede gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats på 0,5 % af BNP i perioden 2011-2013 dog lavere end de 0,75 % af BNP, som Rådet tilråder. Det forventede strukturelle fremskridt mod den mellemfristede budgetmålsætning er tilstrækkelig i 2015, men lavere end stabilitets- og vækstpagtens benchmark på 0,5 % af BNP om året i 2014 og 2016. Den forventede vækstrate for de offentlige udgifter i 2014-2015, efter indregning af diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden, respekterer udgiftsbenchmarket i stabilitets- og vækstpagten. Ikke desto mindre er der visse risici forbundet med de finanspolitiske målsætninger på både indtægts- og udgiftssiden. For eksempel er budgetvirkningerne af visse foranstaltninger svære at kvantificere på grund af forskellene mellem de enkelte tilgange. Eftersom der endnu ikke er opnået enighed om nogen lovgivning, er detaljerne for en skat på finansielle transaktioner endnu ikke kendt. De påtænkte nedskæringer i udgifterne på sub-nationalt niveau er ikke identificerede. Stabilitetsprogrammet opererer med en forventning om, at gældskvoten, som var på 72,2 % ved udgangen af 2011, vil toppe med 75,3 % i 2013, hvorefter den gradvist vil falde til 70,6 % i 2016. Hvad angår benchmarket for gældsreduktion i stabilitets- og vækstpagten, vil Østrig befinde sig i en overgangsperiode i årene 2014-2016, og de planer, der fremlægges i stabilitetsprogrammet, bør sikre tilstrækkelige fremskridt til at nå benchmarket for gældsreduktion. Der er dog visse risici knyttet til denne prognose, som hænger sammen med den voksende gæld i statsejede selskaber, der ikke sorterer under den offentlige sektor, og en potentiel yderligere byrde, der skyldes støtten til banksektoren. |
| --- | --- |

(10)

Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger, er forsigtigt for årene 2012-2013. For 2014-2016 bliver scenariet mere optimistisk med en gennemsnitlig BNP-vækst på 2,1 %, hvilket er et godt stykke over de aktuelle forventninger til vækst. Den budgetstrategi, der er skitseret i stabilitetsprogrammet, har til formål at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013 og nå den mellemfristede budgetmålsætning i 2016. Stabilitetsprogrammet har ændret den mellemfristede budgetmålsætning fra målet om et afbalanceret budget under konjunkturcyklussen til et strukturelt underskud på 0,45 % af BNP, hvilket også i tilstrækkelig grad afspejler kravene i stabilitets- og vækstpagten. Den forventede korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud er på linje med fristen i Rådets henstilling afgivet i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i december 2009. På basis af den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5) er den forventede gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats på 0,5 % af BNP i perioden 2011-2013 dog lavere end de 0,75 % af BNP, som Rådet tilråder. Det forventede strukturelle fremskridt mod den mellemfristede budgetmålsætning er tilstrækkelig i 2015, men lavere end stabilitets- og vækstpagtens benchmark på 0,5 % af BNP om året i 2014 og 2016. Den forventede vækstrate for de offentlige udgifter i 2014-2015, efter indregning af diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden, respekterer udgiftsbenchmarket i stabilitets- og vækstpagten. Ikke desto mindre er der visse risici forbundet med de finanspolitiske målsætninger på både indtægts- og udgiftssiden. For eksempel er budgetvirkningerne af visse foranstaltninger svære at kvantificere på grund af forskellene mellem de enkelte tilgange. Eftersom der endnu ikke er opnået enighed om nogen lovgivning, er detaljerne for en skat på finansielle transaktioner endnu ikke kendt. De påtænkte nedskæringer i udgifterne på sub-nationalt niveau er ikke identificerede. Stabilitetsprogrammet opererer med en forventning om, at gældskvoten, som var på 72,2 % ved udgangen af 2011, vil toppe med 75,3 % i 2013, hvorefter den gradvist vil falde til 70,6 % i 2016. Hvad angår benchmarket for gældsreduktion i stabilitets- og vækstpagten, vil Østrig befinde sig i en overgangsperiode i årene 2014-2016, og de planer, der fremlægges i stabilitetsprogrammet, bør sikre tilstrækkelige fremskridt til at nå benchmarket for gældsreduktion. Der er dog visse risici knyttet til denne prognose, som hænger sammen med den voksende gæld i statsejede selskaber, der ikke sorterer under den offentlige sektor, og en potentiel yderligere byrde, der skyldes støtten til banksektoren.

| (11) | Efter vedtagelsen af den seneste finanspolitiske konsolideringspakke er Østrig nu på vej mod mere holdbare offentlige finanser. De i pakkens indeholdte foranstaltninger omfatter dog ikke en større strømlining af de finanspolitiske forhold mellem de føderale, regionale og lokale myndigheder, som ellers bredt er anerkendt som en vigtig kilde til mulige besparelser. Der blev i princippet indgået en aftale mellem de føderale og regionale myndigheder om at centralisere finansieringen af sundhedsområdet, men detaljerne mangler stadig at blive forhandlet på plads. |
| --- | --- |

(11)

Efter vedtagelsen af den seneste finanspolitiske konsolideringspakke er Østrig nu på vej mod mere holdbare offentlige finanser. De i pakkens indeholdte foranstaltninger omfatter dog ikke en større strømlining af de finanspolitiske forhold mellem de føderale, regionale og lokale myndigheder, som ellers bredt er anerkendt som en vigtig kilde til mulige besparelser. Der blev i princippet indgået en aftale mellem de føderale og regionale myndigheder om at centralisere finansieringen af sundhedsområdet, men detaljerne mangler stadig at blive forhandlet på plads.

| (12) | For at hæve den faktiske pensionsalder har Østrig vedtaget nogle reformer, der især sigter mod at begrænse adgangen til invalidepensionsordningen. Spørgsmålet om at fremskynde harmoniseringen af den lovbestemte pensionsalder mellem mænd og kvinder, som efter planen skal finde sted i 2024-2033, er ikke blevet taget op. Beskæftigelsesegnetheden blandt de ældre arbejdstagere og en aktiv aldringskultur i virksomhederne bør styrkes yderligere. De foreslåede foranstaltninger er muligvis ikke tilstrækkelige til at hæve den faktiske pensionsalder markant. |
| --- | --- |

(12)

For at hæve den faktiske pensionsalder har Østrig vedtaget nogle reformer, der især sigter mod at begrænse adgangen til invalidepensionsordningen. Spørgsmålet om at fremskynde harmoniseringen af den lovbestemte pensionsalder mellem mænd og kvinder, som efter planen skal finde sted i 2024-2033, er ikke blevet taget op. Beskæftigelsesegnetheden blandt de ældre arbejdstagere og en aktiv aldringskultur i virksomhederne bør styrkes yderligere. De foreslåede foranstaltninger er muligvis ikke tilstrækkelige til at hæve den faktiske pensionsalder markant.

| (13) | Det østrigske arbejdsmarked har vist meget gode resultater, hvilket påvises af den laveste arbejdsløsprocent i Unionen i 2010 og 2011. Østrigs arbejdskraftspotentiale forventes dog at falde fra og med 2020. Derfor skal Østrig stile efter at få mest muligt ud af den del af befolkningen, der er i den arbejdsdygtige alder, ved at tage fat i problemerne med lav beskæftigelse af ældre arbejdstagere og omfattende brug af ordninger for tidlig pension og invalidepensionsordninger, den høje skattebyrde og sociale sikringsbyrde på indkomst samt den relativt høje koncentration af kvinder i lavtlønnede stillinger og deltidsjob. Derudover er potentialet hos personer med indvandrerbaggrund ikke fuldt udnyttet på grund af deres lave uddannelsesniveau eller problemer med at få godkendt de kvalifikationer, de har opnået i udlandet. Uddannelsesresultaterne, som afspejles i undersøgelserne gennemført under OECD's program for international elevevaluering (Pisa), er under Unionens gennemsnit, og især den socioøkonomiske baggrund har stor indflydelse på deres uddannelsesniveau. Det støt voksende antal af studerende på grund af den høje indgående mobilitet (»masseuniversitet«) og de høje frafaldsrater (ca. 40 %) er fortsat nogle af de største udfordringer sammen med en betydelig mangel på finansiering. |
| --- | --- |

(13)

Det østrigske arbejdsmarked har vist meget gode resultater, hvilket påvises af den laveste arbejdsløsprocent i Unionen i 2010 og 2011. Østrigs arbejdskraftspotentiale forventes dog at falde fra og med 2020. Derfor skal Østrig stile efter at få mest muligt ud af den del af befolkningen, der er i den arbejdsdygtige alder, ved at tage fat i problemerne med lav beskæftigelse af ældre arbejdstagere og omfattende brug af ordninger for tidlig pension og invalidepensionsordninger, den høje skattebyrde og sociale sikringsbyrde på indkomst samt den relativt høje koncentration af kvinder i lavtlønnede stillinger og deltidsjob. Derudover er potentialet hos personer med indvandrerbaggrund ikke fuldt udnyttet på grund af deres lave uddannelsesniveau eller problemer med at få godkendt de kvalifikationer, de har opnået i udlandet. Uddannelsesresultaterne, som afspejles i undersøgelserne gennemført under OECD's program for international elevevaluering (Pisa), er under Unionens gennemsnit, og især den socioøkonomiske baggrund har stor indflydelse på deres uddannelsesniveau. Det støt voksende antal af studerende på grund af den høje indgående mobilitet (»masseuniversitet«) og de høje frafaldsrater (ca. 40 %) er fortsat nogle af de største udfordringer sammen med en betydelig mangel på finansiering.

| (14) | Østrig nyder godt af en gunstig position, hvad angår konkurrenceevne og produktivitet. Ikke desto mindre står landet over for strukturelle svagheder på flere områder, som kan skade dets vækstpotentiale på lang sigt. Konkurrencen i tjenesteydelsessektoren har ikke understøttet den indenlandske efterspørgsel i særlig høj grad. Problemerne med høje priser på netværksadgang og de allerede etablerede virksomheders forvridende adfærd (som hæmmer markedsadgang, konkurrence og innovation) er ikke blevet taget op. Der findes stadig uberettigede restriktioner i de liberale erhverv: Antallet af lovregulerede erhverv, der meddeles Kommissionen af Østrig, er langt over EU-gennemsnittet. Der er et behov for at vurdere berettigelsen og proportionaliteten af reguleringen inden for disse erhverv. Østrig har ikke gjort håndgribelige fremskridt til at styrke den føderale konkurrencemyndighed. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (6) (»Servicedirektivet«) er endelig blevet gennemført gennem vedtagelsen af en »horisontal« lov og ved ændringer i lovgivningen på provinsniveau, som det blev henstillet af Rådet i 2011. |
| --- | --- |

(14)

Østrig nyder godt af en gunstig position, hvad angår konkurrenceevne og produktivitet. Ikke desto mindre står landet over for strukturelle svagheder på flere områder, som kan skade dets vækstpotentiale på lang sigt. Konkurrencen i tjenesteydelsessektoren har ikke understøttet den indenlandske efterspørgsel i særlig høj grad. Problemerne med høje priser på netværksadgang og de allerede etablerede virksomheders forvridende adfærd (som hæmmer markedsadgang, konkurrence og innovation) er ikke blevet taget op. Der findes stadig uberettigede restriktioner i de liberale erhverv: Antallet af lovregulerede erhverv, der meddeles Kommissionen af Østrig, er langt over EU-gennemsnittet. Der er et behov for at vurdere berettigelsen og proportionaliteten af reguleringen inden for disse erhverv. Østrig har ikke gjort håndgribelige fremskridt til at styrke den føderale konkurrencemyndighed. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (6) (»Servicedirektivet«) er endelig blevet gennemført gennem vedtagelsen af en »horisontal« lov og ved ændringer i lovgivningen på provinsniveau, som det blev henstillet af Rådet i 2011.

| (15) | Østrigs finanssektor er særlig udfordret i forbindelse med de østrigske bankernes høje eksponering over for landene i Central- og Østeuropa, idet der i flere af disse økonomier stadig kan forekomme en forværring af aktivernes kvalitet. Før der træffes politikbeslutninger, der kan have grænseoverskridende virkninger, skal der udveksles oplysninger og koordineres med tilsynsmyndigheder i værtslandet. Myndighederne skal også fortsætte med at føre tilsyn med og omstrukturere de banker, der har modtaget offentlig sektorstøtte, især de kreditinstitutioner, der er blevet nationaliseret. |
| --- | --- |

(15)

Østrigs finanssektor er særlig udfordret i forbindelse med de østrigske bankernes høje eksponering over for landene i Central- og Østeuropa, idet der i flere af disse økonomier stadig kan forekomme en forværring af aktivernes kvalitet. Før der træffes politikbeslutninger, der kan have grænseoverskridende virkninger, skal der udveksles oplysninger og koordineres med tilsynsmyndigheder i værtslandet. Myndighederne skal også fortsætte med at føre tilsyn med og omstrukturere de banker, der har modtaget offentlig sektorstøtte, især de kreditinstitutioner, der er blevet nationaliseret.

| (16) | Østrig har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen og styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne. |
| --- | --- |

(16)

Østrig har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen og styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne.

| (17) | Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Østrigs økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Østrig, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-7 nedenfor. |
| --- | --- |

(17)

Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Østrigs økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Østrig, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-7 nedenfor.

| (18) | På baggrund af denne vurdering har Rådet undersøgt stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (7) afspejles især i henstilling 1 nedenfor, |
| --- | --- |

(18)

På baggrund af denne vurdering har Rådet undersøgt stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (7) afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

HENSTILLER, at Østrig i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på at:

| 1) | gennemføre budgettet for 2012 som påtænkt og styrke og gennemføre budgetstrategien for 2013 og derefter; tilstrækkeligt specificere foranstaltningerne (især på subnationalt niveau) til at sikre, at det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres i tide, og at den gennemsnitlige årlige strukturtilpasningsindsats, der er anført i Rådets henstillinger under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, nås. Derefter sikre med en passende strukturtilpasningsindsats at der gøres tilstrækkelige fremskridt for at nå den mellemfristede budgetmålsætning, herunder udgiftsbenchmarket |
| --- | --- |

1)

gennemføre budgettet for 2012 som påtænkt og styrke og gennemføre budgetstrategien for 2013 og derefter; tilstrækkeligt specificere foranstaltningerne (især på subnationalt niveau) til at sikre, at det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres i tide, og at den gennemsnitlige årlige strukturtilpasningsindsats, der er anført i Rådets henstillinger under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, nås. Derefter sikre med en passende strukturtilpasningsindsats at der gøres tilstrækkelige fremskridt for at nå den mellemfristede budgetmålsætning, herunder udgiftsbenchmarket

| 2) | tage yderligere skridt til at styrke de nationale budgetmæssige rammer ved at samordne ansvarsområderne på tværs af de føderale, regionale og lokale forvaltningsniveauer, især ved at gennemføre konkrete reformer, der sigter mod at forbedre organiseringen, finansieringen og effektiviteten i sundheds- og uddannelsessystemerne |
| --- | --- |

2)

tage yderligere skridt til at styrke de nationale budgetmæssige rammer ved at samordne ansvarsområderne på tværs af de føderale, regionale og lokale forvaltningsniveauer, især ved at gennemføre konkrete reformer, der sigter mod at forbedre organiseringen, finansieringen og effektiviteten i sundheds- og uddannelsessystemerne

| 3) | fremskynde harmoniseringen af den lovbestemte pensionsalder mellem mænd og kvinder og styrke de ældre arbejdstageres beskæftigelsesevne og føre tilsyn med gennemførelsen af de nylige reformer, der begrænser adgangen til tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, for at sikre, at den faktiske pensionsalder øges, bl.a. ved at sammenkoble den lovbestemte pensionsalder med den forventede levealder |
| --- | --- |

3)

fremskynde harmoniseringen af den lovbestemte pensionsalder mellem mænd og kvinder og styrke de ældre arbejdstageres beskæftigelsesevne og føre tilsyn med gennemførelsen af de nylige reformer, der begrænser adgangen til tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, for at sikre, at den faktiske pensionsalder øges, bl.a. ved at sammenkoble den lovbestemte pensionsalder med den forventede levealder

| 4) | sænke den effektive skatte- og socialsikringsbyrde på arbejde, især for lavtlønnede, med henblik på at øge beskæftigelsesfrekvensen for ældre og kvinder på baggrund af behovet for at modvirke følgerne af de demografiske ændringer for den erhvervsaktive befolkning. Ændre skattebyrden på en budgetneutral måde henimod ejendomsbeskatning og miljøbeskatning. Mindske den store indkomstkløft mellem mænd og kvinder, og øge kvindernes muligheder for fuldtidsbeskæftigelse, især ved at der oprettes flere pasningsmuligheder for afhængige familiemedlemmer |
| --- | --- |

4)

sænke den effektive skatte- og socialsikringsbyrde på arbejde, især for lavtlønnede, med henblik på at øge beskæftigelsesfrekvensen for ældre og kvinder på baggrund af behovet for at modvirke følgerne af de demografiske ændringer for den erhvervsaktive befolkning. Ændre skattebyrden på en budgetneutral måde henimod ejendomsbeskatning og miljøbeskatning. Mindske den store indkomstkløft mellem mænd og kvinder, og øge kvindernes muligheder for fuldtidsbeskæftigelse, især ved at der oprettes flere pasningsmuligheder for afhængige familiemedlemmer

| 5) | fortsat gennemføre foranstaltninger til at forbedre uddannelsesresultaterne, især for dårligt stillede unge. Træffe foranstaltninger for at mindske frafaldet fra de højere uddannelser |
| --- | --- |

5)

fortsat gennemføre foranstaltninger til at forbedre uddannelsesresultaterne, især for dårligt stillede unge. Træffe foranstaltninger for at mindske frafaldet fra de højere uddannelser

| 6) | tage yderligere skridt til at fremme konkurrencen i tjenesteydelsessektoren ved at fjerne barriererne for markedsadgang inden for kommunikation, transport og detailmarkederne for energi. Fjerne uberettigede restriktioner på adgang til liberale erhverv, hvor sådanne findes. Styrke den føderale konkurrencemyndigheds beføjelser og fremskynde gennemførelsen af reformen af konkurrencelovgivningen |
| --- | --- |

6)

tage yderligere skridt til at fremme konkurrencen i tjenesteydelsessektoren ved at fjerne barriererne for markedsadgang inden for kommunikation, transport og detailmarkederne for energi. Fjerne uberettigede restriktioner på adgang til liberale erhverv, hvor sådanne findes. Styrke den føderale konkurrencemyndigheds beføjelser og fremskynde gennemførelsen af reformen af konkurrencelovgivningen

| 7) | yderligere omstrukturere og fortsat føre tilsyn med de banker, der har modtaget offentlig støtte, og samtidig undgå en umådeholden nedgearing. Styrke samarbejdet og koordineringen af de nationale politiske beslutninger med de finansielle tilsynsmyndigheder i andre lande yderligere. |
| --- | --- |

7)

yderligere omstrukturere og fortsat føre tilsyn med de banker, der har modtaget offentlig støtte, og samtidig undgå en umådeholden nedgearing. Styrke samarbejdet og koordineringen af de nationale politiske beslutninger med de finansielle tilsynsmyndigheder i andre lande yderligere.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EUT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Opretholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 210 af 16.7.2011, s. 8.

3

(4)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

4

(5)  Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode.

5

(6)  EUT L 376 af 27.12.2006, s. 36.

6

(7)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/5

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Belgiens nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Belgiens stabilitetsprogram for 2012-2015

2012/C 219/02

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Belgiens nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Belgiens nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014.

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Belgien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Belgien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

| (5) | Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse. |
| --- | --- |

(5)

Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

| (6) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (7) | Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

(7)

Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

| (8) | Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og deres nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(8)

Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og deres nationale reformprogrammer.

| (9) | Den 30. april 2012 forelagde Belgien sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet samtidig. Kommissionen har også i en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 vurderet, om Belgien er påvirket af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen konkluderede i sin dybdegående undersøgelse, at Belgien befinder sig i en situation med en ekstern ubalance, som dog ikke er uforholdsmæssigt stor. |
| --- | --- |

(9)

Den 30. april 2012 forelagde Belgien sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet samtidig. Kommissionen har også i en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 vurderet, om Belgien er påvirket af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen konkluderede i sin dybdegående undersøgelse, at Belgien befinder sig i en situation med en ekstern ubalance, som dog ikke er uforholdsmæssigt stor.

| (10) | Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk for 2012 og 2013 og optimistisk for 2014 og 2015, eftersom det forudser en væsentligt større BNP-vækst end de seneste estimater over vækstpotentialet i Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra foråret 2012. Den budgetstrategi, der er skitseret i stabilitetsprogrammet, sigter mod at få underskuddet ned under 3 % af BNP i 2012 (fra 3,7 % af BNP i 2011 til 2,8 % af BNP) og til nul i 2015. Stabilitetsprogrammet bekræfter den forrige mellemfristede budgetmålsætning, som var et strukturelt overskud på 0,5 % af BNP, hvilket i tilstrækkelig grad afspejler kravene i stabilitets- og vækstpagten. Det planlagte samlede underskud i 2012 er i overensstemmelse med den frist, Rådet har sat for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, og den planlagte finanspolitiske indsats er i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud om en indsats, der giver en gennemsnitlig, årlig strukturel forbedring på mindst 3⁄4 % af BNP. Efter indregning af diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden er den planlagte vækst i de offentlige udgifter i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifter i perioden 2013-2015, men ikke i 2012. Baseret på den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5), skulle den strukturelle saldo ifølge stabilitetsprogrammet udvise en forbedring på 1,1 procentpoint af BNP i 2012, og omkring 0,8 % af BNP i perioden 2013-2015.
  Der ligger imidlertid en risiko deri, at de yderligere foranstaltninger, der skal træffes fra 2013 og fremefter, endnu ikke er specificeret, og at det makroøkonomiske scenarie fra 2014 og fremefter er for optimistisk. Den offentlige gæld, som med 98,0 % af BNP i 2011 ligger væsentligt over 60 %-tærsklen, forventes efter programmet at stabilisere sig og derefter falde til 92,3 % i 2015, hvad der ville være et tilstrækkeligt fremskridt hen imod at opfylde stabilitets- og vækstpagtens benchmark for gældsreduktion.
  Dertil kommer, at de implicitte forpligtelser, som skyldes de garantier, der er givet til finanssektoren, er særligt store. Den regelbaserede, flerårige ramme for de offentlige budgetter kunne navnlig på udgiftssiden have brug for håndhævelsesmekanismer og/eller tilsagn fra Belgiens regioner og fællesskaber og fra de lokale instanser for at sikre, at de opfylder de underskudsmål, de har fået tildelt. |
| --- | --- |

(10)

Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk for 2012 og 2013 og optimistisk for 2014 og 2015, eftersom det forudser en væsentligt større BNP-vækst end de seneste estimater over vækstpotentialet i Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra foråret 2012. Den budgetstrategi, der er skitseret i stabilitetsprogrammet, sigter mod at få underskuddet ned under 3 % af BNP i 2012 (fra 3,7 % af BNP i 2011 til 2,8 % af BNP) og til nul i 2015. Stabilitetsprogrammet bekræfter den forrige mellemfristede budgetmålsætning, som var et strukturelt overskud på 0,5 % af BNP, hvilket i tilstrækkelig grad afspejler kravene i stabilitets- og vækstpagten. Det planlagte samlede underskud i 2012 er i overensstemmelse med den frist, Rådet har sat for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, og den planlagte finanspolitiske indsats er i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud om en indsats, der giver en gennemsnitlig, årlig strukturel forbedring på mindst 3⁄4 % af BNP. Efter indregning af diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden er den planlagte vækst i de offentlige udgifter i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifter i perioden 2013-2015, men ikke i 2012. Baseret på den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5), skulle den strukturelle saldo ifølge stabilitetsprogrammet udvise en forbedring på 1,1 procentpoint af BNP i 2012, og omkring 0,8 % af BNP i perioden 2013-2015.

Der ligger imidlertid en risiko deri, at de yderligere foranstaltninger, der skal træffes fra 2013 og fremefter, endnu ikke er specificeret, og at det makroøkonomiske scenarie fra 2014 og fremefter er for optimistisk. Den offentlige gæld, som med 98,0 % af BNP i 2011 ligger væsentligt over 60 %-tærsklen, forventes efter programmet at stabilisere sig og derefter falde til 92,3 % i 2015, hvad der ville være et tilstrækkeligt fremskridt hen imod at opfylde stabilitets- og vækstpagtens benchmark for gældsreduktion.

Dertil kommer, at de implicitte forpligtelser, som skyldes de garantier, der er givet til finanssektoren, er særligt store. Den regelbaserede, flerårige ramme for de offentlige budgetter kunne navnlig på udgiftssiden have brug for håndhævelsesmekanismer og/eller tilsagn fra Belgiens regioner og fællesskaber og fra de lokale instanser for at sikre, at de opfylder de underskudsmål, de har fået tildelt.

| (11) | Der bør tages fat om omkostningerne som følge af aldring, og der bør opnås en strukturel nedgang i underskuddet for at reducere den store offentlige gæld. Den nye føderale regering blev i december 2011 enig om en reform af det belgiske aldersrelaterede sociale sikringssystem. Det er nu nødvendigt med en effektiv gennemførelse og overvågning af de indledte lovgivningsreformer for at hæve den faktiske pensionsalder. Det er af afgørende betydning at underbygge reformen af aldersrelateret social sikring med foranstaltninger, som kan fremme aktiv aldring og længere tid på arbejdsmarkedet, samtidig med at andre reformer, f.eks. sammenknytning af den lovbestemte pensionsalder med den forventede levetid, også vil kunne bidrage til, at dette mål nås. |
| --- | --- |

(11)

Der bør tages fat om omkostningerne som følge af aldring, og der bør opnås en strukturel nedgang i underskuddet for at reducere den store offentlige gæld. Den nye føderale regering blev i december 2011 enig om en reform af det belgiske aldersrelaterede sociale sikringssystem. Det er nu nødvendigt med en effektiv gennemførelse og overvågning af de indledte lovgivningsreformer for at hæve den faktiske pensionsalder. Det er af afgørende betydning at underbygge reformen af aldersrelateret social sikring med foranstaltninger, som kan fremme aktiv aldring og længere tid på arbejdsmarkedet, samtidig med at andre reformer, f.eks. sammenknytning af den lovbestemte pensionsalder med den forventede levetid, også vil kunne bidrage til, at dette mål nås.

| (12) | Det belgiske finanssystem står stadig over for betydelige udfordringer. Omstruktureringen af de belgiske banker er ikke forbi, og statsstøtten i 2008-2009, der var en reaktion på finanskrisen, er stadig ikke betalt helt tilbage. På grund af det høje niveau for garantierne er risiciene for banksektoren og den offentlige sektor desuden indbyrdes forbundne. |
| --- | --- |

(12)

Det belgiske finanssystem står stadig over for betydelige udfordringer. Omstruktureringen af de belgiske banker er ikke forbi, og statsstøtten i 2008-2009, der var en reaktion på finanskrisen, er stadig ikke betalt helt tilbage. På grund af det høje niveau for garantierne er risiciene for banksektoren og den offentlige sektor desuden indbyrdes forbundne.

| (13) | Betalingsbalancen bliver gradvis dårligere og dårligere. Forbedringen af balancen i handelen med tjenesteydelser kan ikke opveje forringelsen af varehandelsbalancen. Den belgiske vareeksport har tabt terræn, ikke blot på grund af ekspansionen i verdenshandelen, men også i forhold til andre medlemsstater i euroområdet og euroområdet i gennemsnit, og det tyder på en ugunstig indenlandsk udvikling i enhedslønomkostningerne sammenlignet med Belgiens vigtigste handelspartnere (Nederlandene, Frankrig, Tyskland) og med euroområdet som helhed. På grund af det automatiske lønindekseringssystem vil regeringen, til trods for bestræbelserne på at begrænse reallønnen til højst 0,3 % i perioden 2011-2012, muligvis ikke have kunnet forhindre, at væksten i nominallønnen er højere end i nabolandene. Selv om produktiviteten ligger på et højt niveau, er Belgiens vækst lav, og desuden er omkostningerne til mellemliggende input, især til energi, høje. Detailpriserne for gas og elektricitet er blevet fastfrosset for at begrænse inflationen, men der er ikke truffet konkrete foranstaltninger hvad angår en reform af selve lønforhandlings- og lønindekseringssystemet. Forsknings- og udviklingsintensiteten hos den private sektor er stagneret i de senere år, og manglen på kvalificerede fagfolk, især videnskabsfolk og ingeniører, kan blive en alvorlig hindring for yderligere at kunne forbedre innovationsresultaterne for den belgiske økonomi. |
| --- | --- |

(13)

Betalingsbalancen bliver gradvis dårligere og dårligere. Forbedringen af balancen i handelen med tjenesteydelser kan ikke opveje forringelsen af varehandelsbalancen. Den belgiske vareeksport har tabt terræn, ikke blot på grund af ekspansionen i verdenshandelen, men også i forhold til andre medlemsstater i euroområdet og euroområdet i gennemsnit, og det tyder på en ugunstig indenlandsk udvikling i enhedslønomkostningerne sammenlignet med Belgiens vigtigste handelspartnere (Nederlandene, Frankrig, Tyskland) og med euroområdet som helhed. På grund af det automatiske lønindekseringssystem vil regeringen, til trods for bestræbelserne på at begrænse reallønnen til højst 0,3 % i perioden 2011-2012, muligvis ikke have kunnet forhindre, at væksten i nominallønnen er højere end i nabolandene. Selv om produktiviteten ligger på et højt niveau, er Belgiens vækst lav, og desuden er omkostningerne til mellemliggende input, især til energi, høje. Detailpriserne for gas og elektricitet er blevet fastfrosset for at begrænse inflationen, men der er ikke truffet konkrete foranstaltninger hvad angår en reform af selve lønforhandlings- og lønindekseringssystemet. Forsknings- og udviklingsintensiteten hos den private sektor er stagneret i de senere år, og manglen på kvalificerede fagfolk, især videnskabsfolk og ingeniører, kan blive en alvorlig hindring for yderligere at kunne forbedre innovationsresultaterne for den belgiske økonomi.

| (14) | Der er truffet visse strukturelle foranstaltninger for at øge beskæftigelsen blandt yngre og ældre arbejdstagere og få flere ledige ind i arbejdsstyrken. Belgien har sat en omfattende reform af arbejdsløshedsunderstøttelsessystemet i gang. Men strukturproblemerne på arbejdsmarkedet varer ved, og der kan gøres mere for at løse dem. Det har afgørende betydning at få flere til at deltage i livslang læring og at fortsætte reformerne inden for erhvervsuddannelserne, hvis den aktive arbejdsmarkedspolitik skal blive mere effektiv, især for ældre arbejdstagere og ugunstigt stillede grupper, f.eks. personer med indvandrerbaggrund. Der er ikke gjort væsentlige fremskridt hvad angår en reduktion af skattebyrden på arbejdskraft. Der blev i juni 2011 indført en ny skattelempelse for de laveste lønninger, men det har ikke været tilstrækkeligt til at afhjælpe den betydelige arbejdsløshedsfælde, der findes nederst på lønskalaen. Man har ikke flyttet en del af den finanspolitiske byrde over fra arbejdskraft til forbrug og/eller miljøafgifter. |
| --- | --- |

(14)

Der er truffet visse strukturelle foranstaltninger for at øge beskæftigelsen blandt yngre og ældre arbejdstagere og få flere ledige ind i arbejdsstyrken. Belgien har sat en omfattende reform af arbejdsløshedsunderstøttelsessystemet i gang. Men strukturproblemerne på arbejdsmarkedet varer ved, og der kan gøres mere for at løse dem. Det har afgørende betydning at få flere til at deltage i livslang læring og at fortsætte reformerne inden for erhvervsuddannelserne, hvis den aktive arbejdsmarkedspolitik skal blive mere effektiv, især for ældre arbejdstagere og ugunstigt stillede grupper, f.eks. personer med indvandrerbaggrund. Der er ikke gjort væsentlige fremskridt hvad angår en reduktion af skattebyrden på arbejdskraft. Der blev i juni 2011 indført en ny skattelempelse for de laveste lønninger, men det har ikke været tilstrækkeligt til at afhjælpe den betydelige arbejdsløshedsfælde, der findes nederst på lønskalaen. Man har ikke flyttet en del af den finanspolitiske byrde over fra arbejdskraft til forbrug og/eller miljøafgifter.

| (15) | Priserne på mange varer og tjenesteydelser er generelt højere end i andre medlemsstater, hvilket afspejler et svagt konkurrencepres — specielt i detailsektoren og i netværksindustrierne — og svage tilsynsrammer. I detailsektoren er hindringerne og de operationelle restriktioner fortsat store. Især er der konkurrencebegrænsende forskrifter, som stadig begrænser åbningstiderne, beskytter etablerede virksomheder mod ny indtræden på markedet og hæmmer spredningen af nye forretningsmodeller og teknologier. Et almindeligt konkurrenceproblem i netværkssektorerne i Belgien er de etablerede virksomheders stærke stilling og de store adgangshindringer sammenlignet med andre medlemsstater, hvilket betyder, at tidligere monopoler i disse sektorer stadig kan opkræve højere priser, end hvad der ville have været muligt på et konkurrencebaseret marked. Den belgiske konkurrencemyndighed er ved at blive omdannet, men det er stadig uklart, om den omdannede myndighed vil blive tilstrækkeligt uafhængig og få passende ressourcer. |
| --- | --- |

(15)

Priserne på mange varer og tjenesteydelser er generelt højere end i andre medlemsstater, hvilket afspejler et svagt konkurrencepres — specielt i detailsektoren og i netværksindustrierne — og svage tilsynsrammer. I detailsektoren er hindringerne og de operationelle restriktioner fortsat store. Især er der konkurrencebegrænsende forskrifter, som stadig begrænser åbningstiderne, beskytter etablerede virksomheder mod ny indtræden på markedet og hæmmer spredningen af nye forretningsmodeller og teknologier. Et almindeligt konkurrenceproblem i netværkssektorerne i Belgien er de etablerede virksomheders stærke stilling og de store adgangshindringer sammenlignet med andre medlemsstater, hvilket betyder, at tidligere monopoler i disse sektorer stadig kan opkræve højere priser, end hvad der ville have været muligt på et konkurrencebaseret marked. Den belgiske konkurrencemyndighed er ved at blive omdannet, men det er stadig uklart, om den omdannede myndighed vil blive tilstrækkeligt uafhængig og få passende ressourcer.

| (16) | Selv om Belgien er godt på vej til at nå målet om at øge andelen af vedvarende energi i økonomien, ventes der kun utilstrækkelige fremskridt i retning af at nå målet om en reduktion af emissionen af drivhusgasser på 15 % inden for ikkekvotebelagte (6) sektorer. Belgien traf ikke tilstrækkelige foranstaltninger eller tog tilstrækkelige politiske initiativer i 2011 til at afhjælpe denne situation. |
| --- | --- |

(16)

Selv om Belgien er godt på vej til at nå målet om at øge andelen af vedvarende energi i økonomien, ventes der kun utilstrækkelige fremskridt i retning af at nå målet om en reduktion af emissionen af drivhusgasser på 15 % inden for ikkekvotebelagte (6) sektorer. Belgien traf ikke tilstrækkelige foranstaltninger eller tog tilstrækkelige politiske initiativer i 2011 til at afhjælpe denne situation.

| (17) | Belgien har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører forbedring af konkurrenceevnen, forøgelse af beskæftigelsesraten, fremme af de offentlige finansers holdbarhed og styrkelse af den finansielle stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne nedenfor. |
| --- | --- |

(17)

Belgien har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører forbedring af konkurrenceevnen, forøgelse af beskæftigelsesraten, fremme af de offentlige finansers holdbarhed og styrkelse af den finansielle stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne nedenfor.

| (18) | Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Belgiens økonomiske politik. Den har vurderet både stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram og fremlagt en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Belgien, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-7 nedenfor. |
| --- | --- |

(18)

Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Belgiens økonomiske politik. Den har vurderet både stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram og fremlagt en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Belgien, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-7 nedenfor.

| (19) | På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (7) afspejles især i henstilling 1 nedenfor. |
| --- | --- |

(19)

På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (7) afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

| (20) | På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet undersøgt det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 1, 4, 5 og 6 nedenfor, |
| --- | --- |

(20)

På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet undersøgt det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 1, 4, 5 og 6 nedenfor,

HENSTILLER, at Belgien i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på:

| 1) | at gennemføre budgettet for 2012 for at sikre, at det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres inden udgangen af 2012. Desuden specificere de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre budgetstrategien for 2013 og senere, og derved sikre, at det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres varigt, at der gøres tilfredsstillende fremskridt hen imod den mellemfristede budgetmålsætning, herunder overholdelse at benchmarket for udgifter, og at der gøres fremskridt hen imod efterlevelse af benchmarket for gældsreduktion. Tilpasse de finanspolitiske rammer for at sikre, at budgetmålene bliver bindende på føderalt og subføderalt niveau, og for at gøre det mere gennemskueligt, hvordan byrderne fordeles og de forskellige forvaltningsniveauer står til regnskab |
| --- | --- |

1)

at gennemføre budgettet for 2012 for at sikre, at det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres inden udgangen af 2012. Desuden specificere de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre budgetstrategien for 2013 og senere, og derved sikre, at det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres varigt, at der gøres tilfredsstillende fremskridt hen imod den mellemfristede budgetmålsætning, herunder overholdelse at benchmarket for udgifter, og at der gøres fremskridt hen imod efterlevelse af benchmarket for gældsreduktion. Tilpasse de finanspolitiske rammer for at sikre, at budgetmålene bliver bindende på føderalt og subføderalt niveau, og for at gøre det mere gennemskueligt, hvordan byrderne fordeles og de forskellige forvaltningsniveauer står til regnskab

| 2) | fortsat at forbedre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed ved at dæmme op for de aldersrelaterede udgifter, herunder sundhedsudgifterne. Især gennemføre reformen af ordninger for tidlig tilbagetrækning og pensionsordninger og træffe yderligere foranstaltninger til at sikre en forhøjelse af den faktiske pensionsalder, herunder ved at knytte den lovbestemte pensionsalder til den forventede levetid |
| --- | --- |

2)

fortsat at forbedre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed ved at dæmme op for de aldersrelaterede udgifter, herunder sundhedsudgifterne. Især gennemføre reformen af ordninger for tidlig tilbagetrækning og pensionsordninger og træffe yderligere foranstaltninger til at sikre en forhøjelse af den faktiske pensionsalder, herunder ved at knytte den lovbestemte pensionsalder til den forventede levetid

| 3) | at stimulere, at de svageste banker tilføres yderligere kapital for at styrke banksektoren, så den kan spille sin normale rolle for så vidt angår långivning i økonomien |
| --- | --- |

3)

at stimulere, at de svageste banker tilføres yderligere kapital for at styrke banksektoren, så den kan spille sin normale rolle for så vidt angår långivning i økonomien

| 4) | at reformere lønforhandlings- og indekseringssystemet med det formål at øge jobskabelsen og konkurrenceevnen i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis. Som et første skridt sikre, at lønstigningerne i højere grad afspejler udviklingen i arbejdskraftens produktivitet og i konkurrenceevnen ved i) at sikre, at mekanismer til efterfølgende korrektion, der er fastsat i »lønnormen«, gennemføres, og fremme indgåelse af altomfattende overenskomster for at forbedre omkostningskonkurrenceevnen, og ii) at lette anvendelsen af klausuler om ikkedeltagelse i kollektive sektoroverenskomster for at bringe lønstigningerne i bedre overensstemmelse med udviklingen i arbejdskraftens produktivitet på lokalt plan |
| --- | --- |

4)

at reformere lønforhandlings- og indekseringssystemet med det formål at øge jobskabelsen og konkurrenceevnen i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis. Som et første skridt sikre, at lønstigningerne i højere grad afspejler udviklingen i arbejdskraftens produktivitet og i konkurrenceevnen ved i) at sikre, at mekanismer til efterfølgende korrektion, der er fastsat i »lønnormen«, gennemføres, og fremme indgåelse af altomfattende overenskomster for at forbedre omkostningskonkurrenceevnen, og ii) at lette anvendelsen af klausuler om ikkedeltagelse i kollektive sektoroverenskomster for at bringe lønstigningerne i bedre overensstemmelse med udviklingen i arbejdskraftens produktivitet på lokalt plan

| 5) | at flytte en væsentlig del af skatten fra skat på arbejdskraften til mindre vækstforvridende skatter, herunder f.eks. miljøskatter. Videreføre den iværksatte reform af arbejdsløshedsunderstøttelsessystemet for at mindske incitamenterne til ikke at tage arbejde og styrke fokuseringen på beskæftigelsesstøtte og aktiveringspolitik over for ældre arbejdstagere og sårbare grupper, navnlig personer med indvandrerbaggrund. Udnytte den planlagte yderligere regionalisering af den arbejdsmarkedspolitiske kompetence til at fremme arbejdskraftens mobilitet mellem regionerne og til at skabe større sammenhæng mellem den politik, der føres på politikområderne uddannelse, livslang læring, erhvervsuddannelse og beskæftigelse. Udvide de eksisterende aktiveringsbestræbelser til alle aldersgrupper |
| --- | --- |

5)

at flytte en væsentlig del af skatten fra skat på arbejdskraften til mindre vækstforvridende skatter, herunder f.eks. miljøskatter. Videreføre den iværksatte reform af arbejdsløshedsunderstøttelsessystemet for at mindske incitamenterne til ikke at tage arbejde og styrke fokuseringen på beskæftigelsesstøtte og aktiveringspolitik over for ældre arbejdstagere og sårbare grupper, navnlig personer med indvandrerbaggrund. Udnytte den planlagte yderligere regionalisering af den arbejdsmarkedspolitiske kompetence til at fremme arbejdskraftens mobilitet mellem regionerne og til at skabe større sammenhæng mellem den politik, der føres på politikområderne uddannelse, livslang læring, erhvervsuddannelse og beskæftigelse. Udvide de eksisterende aktiveringsbestræbelser til alle aldersgrupper

| 6) | fortsat at styrke konkurrencen i detailsektoren ved at mindske barriererne og restriktionerne for erhvervsudøvelse. Indføre foranstaltninger, som kan styrke konkurrencen inden for netværksindustrierne ved at revidere lovgivningsmæssige hindringer og styrke de institutionelle ordninger for effektiv håndhævelse af statsstøttereglerne |
| --- | --- |

6)

fortsat at styrke konkurrencen i detailsektoren ved at mindske barriererne og restriktionerne for erhvervsudøvelse. Indføre foranstaltninger, som kan styrke konkurrencen inden for netværksindustrierne ved at revidere lovgivningsmæssige hindringer og styrke de institutionelle ordninger for effektiv håndhævelse af statsstøttereglerne

| 7) | at træffe yderligere foranstaltninger til at forbedre fremskridtene hen imod målene for reduktion af drivhusgasemissionerne fra ikkekvotebelagte aktiviteter, især ved at sikre, at transporten yder et væsentligt bidrag til, at disse mål nås. |
| --- | --- |

7)

at træffe yderligere foranstaltninger til at forbedre fremskridtene hen imod målene for reduktion af drivhusgasemissionerne fra ikkekvotebelagte aktiviteter, især ved at sikre, at transporten yder et væsentligt bidrag til, at disse mål nås.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Opretholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

3

(4)  EUT C 209 af 15.7.2011, s. 1.

4

(5)  Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved anvendelse af den i fællesskab aftalte metode.

5

(6)  I Belgien er det kun 37,9 % af emissionerne, der kommer fra sektorer, der er omfattet af EU's emissionshandelssystem (ETS). Blandt de mere betydningsfulde ikkekvotebelagte sektorer er vejtransport (21,5 %) og energiforbrug (38,9 %)de vigtigste kilder til emission af drivhusgas i landet.

6

(7)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/9

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Bulgariens nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Bulgariens konvergensprogram for 2012-2015

2012/C 219/03

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Bulgariens nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Bulgariens opdaterede konvergensprogram for 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Bulgariens nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Bulgariens opdaterede konvergensprogram for 2011-2014.

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Bulgarien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Bulgarien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

| (5) | Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrer Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse. |
| --- | --- |

(5)

Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrer Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

| (6) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (7) | Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst (på linje med Rådets konklusioner af 9. december 2011 og i forlængelse af Kommissionens årlige vækstundersøgelse for 2012). Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder for økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

(7)

Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst (på linje med Rådets konklusioner af 9. december 2011 og i forlængelse af Kommissionens årlige vækstundersøgelse for 2012). Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder for økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

| (8) | Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(8)

Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

| (9) | Den 12. april 2012 forelagde Bulgarien sit konvergensprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. I en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 har Kommissionen også vurderet, om Bulgarien er påvirket af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen konkluderede i sin dybdegående undersøgelse, at Bulgarien befinder sig i en situation med en intern makroøkonomisk ubalance, som dog ikke er uforholdsmæssigt stor. |
| --- | --- |

(9)

Den 12. april 2012 forelagde Bulgarien sit konvergensprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. I en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 har Kommissionen også vurderet, om Bulgarien er påvirket af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen konkluderede i sin dybdegående undersøgelse, at Bulgarien befinder sig i en situation med en intern makroøkonomisk ubalance, som dog ikke er uforholdsmæssigt stor.

| (10) | Ifølge Bulgariens første 2012-indberetning af underskuds- og gældstal for årene 2008-2011 med henblik på anvendelse af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud lå det samlede offentlige underskud i 2011 under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Samtidig forventes det i Kommissionens tjenestegrenes prognose for 2012, at det samlede offentlige underskud holder sig under referenceværdien i traktaten og falder yderligere i prognoseperioden. Som følge deraf og i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten vedtog Kommissionen den 30. maj 2012 en henstilling med henblik på Rådets afgørelse (5) om ophævelse af afgørelsen om et uforholdsmæssigt stort underskud i henhold til artikel 126, stk. 12 i traktaten. |
| --- | --- |

(10)

Ifølge Bulgariens første 2012-indberetning af underskuds- og gældstal for årene 2008-2011 med henblik på anvendelse af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud lå det samlede offentlige underskud i 2011 under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Samtidig forventes det i Kommissionens tjenestegrenes prognose for 2012, at det samlede offentlige underskud holder sig under referenceværdien i traktaten og falder yderligere i prognoseperioden. Som følge deraf og i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten vedtog Kommissionen den 30. maj 2012 en henstilling med henblik på Rådets afgørelse (5) om ophævelse af afgørelsen om et uforholdsmæssigt stort underskud i henhold til artikel 126, stk. 12 i traktaten.

| (11) | Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i konvergensprogrammet, i sammenligning med Kommissionens tjenestegrenes prognose for foråret 2012 er optimistisk for perioden 2012-2013, hvor den årlige vækst forventes at nå op på 1,4 % i 2012 og 2,5 % i 2013. Kommissionens tjenestegrenes prognose for 2012 opererer med en vækst i BNP på 0,5 % i 2012 og 1,9 % i 2013. Efter korrektionen af underskuddet i 2011 har den budgetstrategi, der er skitseret i programmet, til formål at opnå en budgetstilling ved afslutningen af programperioden, der er tæt på balance, både med hensyn til den strukturelle og samlede budgetsaldo. Den mellemfristede budgetmålsætning som defineret i strukturelle termer er blevet korrigeret marginalt fra et underskud på 0,6 % af BNP til et underskud på 0,5 % af BNP. Den nye mellemfristede budgetmålsætning afspejler i tilstrækkelig grad kravene i stabilitets- og vækstpagten. På baggrund af den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (6) planlægger Bulgarien at opfylde sin mellemfristede budgetmålsætning i løbet af konvergensprogramperioden.
  I 2012-2014 vil vækstraten i de offentlige udgifter, hvori de diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden er indregnet, overholde benchmarket for udgifter i stabilitets- og vækstpagten, men overskride det i 2015. Den planlagte finanspolitiske konsolidering står over for en række risici som følge af i) lavere indtægter på baggrund af det optimistiske makroøkonomiske scenarie samt den for skatteprovenuet mindre fordelagtige vækststruktur i økonomien og ii) ineffektivitet i den offentlige sektor, især med hensyn til restancer på sundhedsområdet, som kan medføre et betydeligt udgiftspres. Gældskvoten ligger under 60 % af BNP og forventes ifølge konvergensprogrammet at toppe tæt på 20 % af BNP i 2012 for derefter at falde resten af programperioden. Der er betydelig plads til forbedring med hensyn til overholdelse af skattereglerne, og fremskridt inden for dette område vil gøre det muligt for Bulgarien at støtte udgifter, der kan resultere i højere vækst. Et krav om at holde budgetunderskuddet under 2 % og begrænse de offentlige udgifter til 40 % af BNP er blevet vedtaget som en ændring af den organiske finanslov, hvilket styrker den finanspolitiske rammes bindende karakter og øger forudsigeligheden i budgetplanlægningen. Det er dog stadig nødvendigt at forbedre indholdet af den mellemfristede budgetmæssige ramme yderligere og styrke rapporteringen efter periodiseringsprincippet, bl.a. ved at forbedre kvaliteten og rettidigheden ved rapporteringen fra statsejede virksomheder og subnationale regeringer. |
| --- | --- |

(11)

Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i konvergensprogrammet, i sammenligning med Kommissionens tjenestegrenes prognose for foråret 2012 er optimistisk for perioden 2012-2013, hvor den årlige vækst forventes at nå op på 1,4 % i 2012 og 2,5 % i 2013. Kommissionens tjenestegrenes prognose for 2012 opererer med en vækst i BNP på 0,5 % i 2012 og 1,9 % i 2013. Efter korrektionen af underskuddet i 2011 har den budgetstrategi, der er skitseret i programmet, til formål at opnå en budgetstilling ved afslutningen af programperioden, der er tæt på balance, både med hensyn til den strukturelle og samlede budgetsaldo. Den mellemfristede budgetmålsætning som defineret i strukturelle termer er blevet korrigeret marginalt fra et underskud på 0,6 % af BNP til et underskud på 0,5 % af BNP. Den nye mellemfristede budgetmålsætning afspejler i tilstrækkelig grad kravene i stabilitets- og vækstpagten. På baggrund af den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (6) planlægger Bulgarien at opfylde sin mellemfristede budgetmålsætning i løbet af konvergensprogramperioden.

I 2012-2014 vil vækstraten i de offentlige udgifter, hvori de diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden er indregnet, overholde benchmarket for udgifter i stabilitets- og vækstpagten, men overskride det i 2015. Den planlagte finanspolitiske konsolidering står over for en række risici som følge af i) lavere indtægter på baggrund af det optimistiske makroøkonomiske scenarie samt den for skatteprovenuet mindre fordelagtige vækststruktur i økonomien og ii) ineffektivitet i den offentlige sektor, især med hensyn til restancer på sundhedsområdet, som kan medføre et betydeligt udgiftspres. Gældskvoten ligger under 60 % af BNP og forventes ifølge konvergensprogrammet at toppe tæt på 20 % af BNP i 2012 for derefter at falde resten af programperioden. Der er betydelig plads til forbedring med hensyn til overholdelse af skattereglerne, og fremskridt inden for dette område vil gøre det muligt for Bulgarien at støtte udgifter, der kan resultere i højere vækst. Et krav om at holde budgetunderskuddet under 2 % og begrænse de offentlige udgifter til 40 % af BNP er blevet vedtaget som en ændring af den organiske finanslov, hvilket styrker den finanspolitiske rammes bindende karakter og øger forudsigeligheden i budgetplanlægningen. Det er dog stadig nødvendigt at forbedre indholdet af den mellemfristede budgetmæssige ramme yderligere og styrke rapporteringen efter periodiseringsprincippet, bl.a. ved at forbedre kvaliteten og rettidigheden ved rapporteringen fra statsejede virksomheder og subnationale regeringer.

| (12) | Regering har gjort betragtelige fremskridt med hensyn til nogle af foranstaltningerne i pensionsreformen, bl.a. vedrørende pensionsalderen for både mænd og kvinder og tjenestetiden for ansatte i militæret og politiet. Det er imidlertid fortsat en helt central mellemfristet udfordring at håndtere den manglende tilstrækkelighed af pensioner. I ændringerne indgår ikke skridt til at gøre den lovbestemte pensionsalder ens for mænd og kvinder. De indebærer heller ikke en effektiv reduktion af mulighederne for tidlig tilbagetrækning for ansatte. Inklusionen af personer, der ikke betaler pensionsbidrag, udgør fortsat en central udfordring, hvilket ligeledes gælder strengere kontrol og kriterier for tildeling af invalidepension. |
| --- | --- |

(12)

Regering har gjort betragtelige fremskridt med hensyn til nogle af foranstaltningerne i pensionsreformen, bl.a. vedrørende pensionsalderen for både mænd og kvinder og tjenestetiden for ansatte i militæret og politiet. Det er imidlertid fortsat en helt central mellemfristet udfordring at håndtere den manglende tilstrækkelighed af pensioner. I ændringerne indgår ikke skridt til at gøre den lovbestemte pensionsalder ens for mænd og kvinder. De indebærer heller ikke en effektiv reduktion af mulighederne for tidlig tilbagetrækning for ansatte. Inklusionen af personer, der ikke betaler pensionsbidrag, udgør fortsat en central udfordring, hvilket ligeledes gælder strengere kontrol og kriterier for tildeling af invalidepension.

| (13) | Bulgarien har den største befolkningsandel med risiko for at lide alvorlige materielle afsavn i Unionen, idet ældre og børn er særligt udsatte. Der er brug for omfattende foranstaltninger. En effektivisering af de sociale overførsler bør opprioriteres. Kun halvdelen af de økonomisk aktive romaer er i beskæftigelse. Den nyligt vedtagne nationale strategi for integration af romaer fokuserer på mange forskellige hindringer, men skal stadig understøttes af en detaljeret handlingsplan, hvis den skal kunne omsættes i perioden 2012-2020. |
| --- | --- |

(13)

Bulgarien har den største befolkningsandel med risiko for at lide alvorlige materielle afsavn i Unionen, idet ældre og børn er særligt udsatte. Der er brug for omfattende foranstaltninger. En effektivisering af de sociale overførsler bør opprioriteres. Kun halvdelen af de økonomisk aktive romaer er i beskæftigelse. Den nyligt vedtagne nationale strategi for integration af romaer fokuserer på mange forskellige hindringer, men skal stadig understøttes af en detaljeret handlingsplan, hvis den skal kunne omsættes i perioden 2012-2020.

| (14) | Krisen har haft en særlig stærk virkning på lavtkvalificerede arbejdstagere (som udgør størstedelen af de arbejdsløse), og den har bevirket en betydelig stigning i ungdomsarbejdsløsheden. Derudover er antallet af langtidsledige siden 2009 steget betydeligt hurtigere end i resten af Unionen, hvilket hovedsagelig skyldes et voksende kvalifikationsmæssigt og geografisk misforhold, da der er blevet nedlagt flest arbejdspladser for lavtkvalificerede. Der bør iværksættes en undersøgelse af det system, der fastsætter minimumsgrænser for bidrag til sociale sikringsordninger, da det kan bidrage til at reducere sort arbejde og sikre, at lavtkvalificerede arbejdstagere ikke udkonkurreres. Regeringens foranstaltninger med henblik på at fastfryse den offentlige sektors lønudgifter i 2010-2012 har udgjort en relevant og passende respons, som også har bidraget til at bringe arbejdsomkostningerne tættere på produktivitetsniveauet. Der er blevet lanceret et omfattende nationalt initiativ for at integrere unge mennesker på arbejdsmarkedet. Den offentlige arbejdsformidling er stadig af relativ lav kvalitet, og uddannelsen af personalet bør intensiveres, særligt for så vidt angår »romakontaktformidlere«. Der er behov for yderligere tiltag for at forbedre de tjenester, der tilbydes i forbindelse med aktivering, jobsøgning, matchning, omskoling og individuelle tjenester for lavtkvalificerede. |
| --- | --- |

(14)

Krisen har haft en særlig stærk virkning på lavtkvalificerede arbejdstagere (som udgør størstedelen af de arbejdsløse), og den har bevirket en betydelig stigning i ungdomsarbejdsløsheden. Derudover er antallet af langtidsledige siden 2009 steget betydeligt hurtigere end i resten af Unionen, hvilket hovedsagelig skyldes et voksende kvalifikationsmæssigt og geografisk misforhold, da der er blevet nedlagt flest arbejdspladser for lavtkvalificerede. Der bør iværksættes en undersøgelse af det system, der fastsætter minimumsgrænser for bidrag til sociale sikringsordninger, da det kan bidrage til at reducere sort arbejde og sikre, at lavtkvalificerede arbejdstagere ikke udkonkurreres. Regeringens foranstaltninger med henblik på at fastfryse den offentlige sektors lønudgifter i 2010-2012 har udgjort en relevant og passende respons, som også har bidraget til at bringe arbejdsomkostningerne tættere på produktivitetsniveauet. Der er blevet lanceret et omfattende nationalt initiativ for at integrere unge mennesker på arbejdsmarkedet. Den offentlige arbejdsformidling er stadig af relativ lav kvalitet, og uddannelsen af personalet bør intensiveres, særligt for så vidt angår »romakontaktformidlere«. Der er behov for yderligere tiltag for at forbedre de tjenester, der tilbydes i forbindelse med aktivering, jobsøgning, matchning, omskoling og individuelle tjenester for lavtkvalificerede.

| (15) | Bulgarien har den højeste andel af personer med ringe færdigheder inden for læsning, matematik og naturvidenskab i Unionen (ifølge OECD's program for international elevevaluering (Pisa) 2009), hvilket er et tegn på betydelige strukturelle hindringer for uddannelse af høj kvalitet. Dette lave uddannelsesmæssige udbytte hænger sammen med en begrænset adgang til uddannelse for vanskeligt stillede grupper, især blandt romaerne, skolernes begrænsede selvbestemmelse, en manglende incitamentsstruktur, et dårligt nationalt evalueringssystem og utilstrækkelige ansvarsforhold. Inden for de højere uddannelser er fremskridtene forsat meget begrænsede, selv om der er blevet iværksat visse lovende tiltag i den seneste tid. Gennemførelsen af ændringerne i den nye lov om højere uddannelse bør have højeste prioritet med hensyn til vækst og ledsages af passende overordnet styring, tilstrækkelig investering og politisk beslutsomhed. |
| --- | --- |

(15)

Bulgarien har den højeste andel af personer med ringe færdigheder inden for læsning, matematik og naturvidenskab i Unionen (ifølge OECD's program for international elevevaluering (Pisa) 2009), hvilket er et tegn på betydelige strukturelle hindringer for uddannelse af høj kvalitet. Dette lave uddannelsesmæssige udbytte hænger sammen med en begrænset adgang til uddannelse for vanskeligt stillede grupper, især blandt romaerne, skolernes begrænsede selvbestemmelse, en manglende incitamentsstruktur, et dårligt nationalt evalueringssystem og utilstrækkelige ansvarsforhold. Inden for de højere uddannelser er fremskridtene forsat meget begrænsede, selv om der er blevet iværksat visse lovende tiltag i den seneste tid. Gennemførelsen af ændringerne i den nye lov om højere uddannelse bør have højeste prioritet med hensyn til vækst og ledsages af passende overordnet styring, tilstrækkelig investering og politisk beslutsomhed.

| (16) | Investeringsniveauet inden for forskning og innovation (F&I) er lavt i Bulgarien. Investeringerne i F&I skal hæves for at nå et nationalt mål på 1,5 % af BNP senest i 2020, og der skal udvikles en passende innovationsstrategi. F&I-forvaltningen i Bulgarien er fragmenteret. Bulgarien bør styrke sine universiteter og udvikle en strategi for at engagere højere uddannelsesinstitutioner i innovationsaktiviteter. Rammer, der fremmer samarbejde mellem universiteterne og den private sektor, bør udvikles yderligere, og midler bør tildeles på en gennemsigtig konkurrence- og meritbaseret måde. Der er fortsat flaskehalsproblemer for nystartede virksomheder og innovative små og mellemstore virksomheder, der søger finansiering. De offentlige finansielle instrumenter og garantier, der retter sig mod unge og innovative virksomheder, er i den tidlige gennemførelsesfase og virkningen heraf må afventes. |
| --- | --- |

(16)

Investeringsniveauet inden for forskning og innovation (F&I) er lavt i Bulgarien. Investeringerne i F&I skal hæves for at nå et nationalt mål på 1,5 % af BNP senest i 2020, og der skal udvikles en passende innovationsstrategi. F&I-forvaltningen i Bulgarien er fragmenteret. Bulgarien bør styrke sine universiteter og udvikle en strategi for at engagere højere uddannelsesinstitutioner i innovationsaktiviteter. Rammer, der fremmer samarbejde mellem universiteterne og den private sektor, bør udvikles yderligere, og midler bør tildeles på en gennemsigtig konkurrence- og meritbaseret måde. Der er fortsat flaskehalsproblemer for nystartede virksomheder og innovative små og mellemstore virksomheder, der søger finansiering. De offentlige finansielle instrumenter og garantier, der retter sig mod unge og innovative virksomheder, er i den tidlige gennemførelsesfase og virkningen heraf må afventes.

| (17) | For øjeblikket er Bulgariens administrative kapacitet utilstrækkelig til at håndtere infrastrukturprojekter inden for områderne landeveje, jernbane og vandveje på korrekt vis. Den forvaltningsmæssige reform har hovedsagelig fokuseret på at reducere antallet af offentligt ansatte, hvorimod der kun har været begrænsede forsøg på at fjerne andre årsager til ineffektiviteten. Anvendelsen af EU-midler er fortsat begrænset på trods af vedvarende fremskridt de seneste to år. Hovedårsagen er eksistensen af komplicerede administrative procedurer og virksomhedernes vanskeligheder i forbindelse med at sikre medfinansiering. Der er fortsat også betydelige udfordringer med hensyn til at forbedre erhvervsmiljøet og det regulatoriske miljø og opnå fremskridt i den offentlige sektors administrative kapacitet. Gennemførelsen af elektronisk forvaltning er blevet forsinket mange gange. Skattesystemet i Bulgarien er kendetegnet ved markant skatteunddragelse og lav administrativ effektivitet. De administrative omkostninger til skatteopkrævning er høje, det samme gælder virksomhedernes tidsmæssige omkostninger ved at betale skat. |
| --- | --- |

(17)

For øjeblikket er Bulgariens administrative kapacitet utilstrækkelig til at håndtere infrastrukturprojekter inden for områderne landeveje, jernbane og vandveje på korrekt vis. Den forvaltningsmæssige reform har hovedsagelig fokuseret på at reducere antallet af offentligt ansatte, hvorimod der kun har været begrænsede forsøg på at fjerne andre årsager til ineffektiviteten. Anvendelsen af EU-midler er fortsat begrænset på trods af vedvarende fremskridt de seneste to år. Hovedårsagen er eksistensen af komplicerede administrative procedurer og virksomhedernes vanskeligheder i forbindelse med at sikre medfinansiering. Der er fortsat også betydelige udfordringer med hensyn til at forbedre erhvervsmiljøet og det regulatoriske miljø og opnå fremskridt i den offentlige sektors administrative kapacitet. Gennemførelsen af elektronisk forvaltning er blevet forsinket mange gange. Skattesystemet i Bulgarien er kendetegnet ved markant skatteunddragelse og lav administrativ effektivitet. De administrative omkostninger til skatteopkrævning er høje, det samme gælder virksomhedernes tidsmæssige omkostninger ved at betale skat.

| (18) | Den nye lovgivning om offentlige indkøb er et vigtig skridt mod et bedre system for overvågning, forebyggelse og sanktioner i forbindelse med uregelmæssigheder. Disse tiltag bør suppleres på to måder: i) De tiltænkte sanktioner skal anvendes effektivt, og ii) agenturet for offentlige indkøb bør tildeles ex officio-myndighed. |
| --- | --- |

(18)

Den nye lovgivning om offentlige indkøb er et vigtig skridt mod et bedre system for overvågning, forebyggelse og sanktioner i forbindelse med uregelmæssigheder. Disse tiltag bør suppleres på to måder: i) De tiltænkte sanktioner skal anvendes effektivt, og ii) agenturet for offentlige indkøb bør tildeles ex officio-myndighed.

| (19) | På trods af påbegyndte reformer opretholder Bulgarien stadig restriktioner for adgang til netværkssektorer som f.eks. jernbanetransport, telekommunikation og energi. Energimarkedernes funktion på både grossist- og detailniveauet er fortsat problematisk. Der er især behov for forbedringer med hensyn til manglen på elektricitets- og gasbørser og et velfungerende balanceringsmarked samt de regulerede forbrugerpriser. Derudover bør Bulgarien sikre den reguleringsmæssige uafhængighed af transmissionsnettet. Bulgarien er i høj grad afhængig af en enkelt energiforsyningsrute, og landets interne energimarkeds funktion er utilstrækkelig, hvilket udsætter det for risici for betydelige for forsyningschok. De eksisterende foranstaltninger til håndtering af energiafhængighed bør forbedres. Indtil videre har udbygningen af en ny infrastruktur for gas været for langsom. Selvom der formelt er vedtaget visse ønskelige reformer og andelen af vedvarende energi blev forøget i 2011, er reformernes gennemførelse fortsat utilfredsstillende på grund af indkøbsaftaler, private interessers påvirkning af den offentlige politik og dårlige ledelse af statsejede energiselskaber. |
| --- | --- |

(19)

På trods af påbegyndte reformer opretholder Bulgarien stadig restriktioner for adgang til netværkssektorer som f.eks. jernbanetransport, telekommunikation og energi. Energimarkedernes funktion på både grossist- og detailniveauet er fortsat problematisk. Der er især behov for forbedringer med hensyn til manglen på elektricitets- og gasbørser og et velfungerende balanceringsmarked samt de regulerede forbrugerpriser. Derudover bør Bulgarien sikre den reguleringsmæssige uafhængighed af transmissionsnettet. Bulgarien er i høj grad afhængig af en enkelt energiforsyningsrute, og landets interne energimarkeds funktion er utilstrækkelig, hvilket udsætter det for risici for betydelige for forsyningschok. De eksisterende foranstaltninger til håndtering af energiafhængighed bør forbedres. Indtil videre har udbygningen af en ny infrastruktur for gas været for langsom. Selvom der formelt er vedtaget visse ønskelige reformer og andelen af vedvarende energi blev forøget i 2011, er reformernes gennemførelse fortsat utilfredsstillende på grund af indkøbsaftaler, private interessers påvirkning af den offentlige politik og dårlige ledelse af statsejede energiselskaber.

| (20) | Bulgarien har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev afgivet i 2011, vedrører forbedring af de offentlige finansers holdbarhed, fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen i den offentlige sektor og styrkelse af finansiel stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i disse henstillinger. |
| --- | --- |

(20)

Bulgarien har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev afgivet i 2011, vedrører forbedring af de offentlige finansers holdbarhed, fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen i den offentlige sektor og styrkelse af finansiel stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i disse henstillinger.

| (21) | Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Bulgariens økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram og fremlagt en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Bulgarien, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-7 nedenfor. |
| --- | --- |

(21)

Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Bulgariens økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram og fremlagt en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Bulgarien, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-7 nedenfor.

| (22) | På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået konvergensprogrammet, og Rådets udtalelse (7) afspejles især i henstilling 1 nedenfor. |
| --- | --- |

(22)

På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået konvergensprogrammet, og Rådets udtalelse (7) afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

| (23) | På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og konvergensprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 3 og 5 nedenfor, |
| --- | --- |

(23)

På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og konvergensprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 3 og 5 nedenfor,

HENSTILLER, at Bulgarien i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på at:

| 1) | fortsætte den sunde finanspolitik med henblik på at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning i 2012. Med henblik herpå gennemføre den budgetmæssige strategi som planlagt, således at overholdelsen af benchmarket for udgifter sikres, og forberede sig på at træffe yderligere foranstaltninger i tilfælde af, at der opstår risici for det budgetmæssige scenarie. Gøre en større indsats for at forbedre kvaliteten af det offentlige forbrug, især inden for uddannelses- og sundhedssektoren, og implementere en omfattende strategi for at sikre overholdelse af skattereglerne med henblik på at øge skatteprovenuet yderligere og gøre noget ved den sorte økonomi. Forbedre indholdet af den mellemfristede budgetmæssige ramme og kvaliteten af indberetningssystemet yderligere |
| --- | --- |

1)

fortsætte den sunde finanspolitik med henblik på at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning i 2012. Med henblik herpå gennemføre den budgetmæssige strategi som planlagt, således at overholdelsen af benchmarket for udgifter sikres, og forberede sig på at træffe yderligere foranstaltninger i tilfælde af, at der opstår risici for det budgetmæssige scenarie. Gøre en større indsats for at forbedre kvaliteten af det offentlige forbrug, især inden for uddannelses- og sundhedssektoren, og implementere en omfattende strategi for at sikre overholdelse af skattereglerne med henblik på at øge skatteprovenuet yderligere og gøre noget ved den sorte økonomi. Forbedre indholdet af den mellemfristede budgetmæssige ramme og kvaliteten af indberetningssystemet yderligere

| 2) | tage yderligere skridt til at reducere de risici, der knytter sig til pensionssystemets holdbarhed og tilstrækkelighed, ved at gøre den lovbestemte pensionsalder ens for mænd og kvinder, der har bidraget hele deres arbejdsliv. Indføre strengere kriterier for og kontrol med tildelingen af invalidepensioner |
| --- | --- |

2)

tage yderligere skridt til at reducere de risici, der knytter sig til pensionssystemets holdbarhed og tilstrækkelighed, ved at gøre den lovbestemte pensionsalder ens for mænd og kvinder, der har bidraget hele deres arbejdsliv. Indføre strengere kriterier for og kontrol med tildelingen af invalidepensioner

| 3) | fremskynde gennemførelsen af det nationale initiativ til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløsheden. Sikre, at minimumsgrænsen for bidrag til social sikring ikke udgør en hindring for registreret arbejde. Øge indsatsen for at forbedre den offentlige arbejdsformidling. Gøre de sociale ydelser mere effektive for at undgå fattigdom, forbedre adgangen til sociale tjenesteydelser for børn og ældre, og gennemføre den nationale strategi for integration af romaer |
| --- | --- |

3)

fremskynde gennemførelsen af det nationale initiativ til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløsheden. Sikre, at minimumsgrænsen for bidrag til social sikring ikke udgør en hindring for registreret arbejde. Øge indsatsen for at forbedre den offentlige arbejdsformidling. Gøre de sociale ydelser mere effektive for at undgå fattigdom, forbedre adgangen til sociale tjenesteydelser for børn og ældre, og gennemføre den nationale strategi for integration af romaer

| 4) | sætte mere fart på reformerne af relevant lovgivning vedrørende skoler og højere uddannelse samt dertilhørende foranstaltninger ved at fokusere på modernisering af læseplanerne, bedre uddannelse af lærere og sikring af adgang til uddannelse for vanskeligt stillede grupper. Forbedre nystartede og små og mellemstore virksomheders adgang til finansiering, især for virksomheder involveret i innovative aktiviteter |
| --- | --- |

4)

sætte mere fart på reformerne af relevant lovgivning vedrørende skoler og højere uddannelse samt dertilhørende foranstaltninger ved at fokusere på modernisering af læseplanerne, bedre uddannelse af lærere og sikring af adgang til uddannelse for vanskeligt stillede grupper. Forbedre nystartede og små og mellemstore virksomheders adgang til finansiering, især for virksomheder involveret i innovative aktiviteter

| 5) | gøre en større indsats for at reformere administrationen og styrke dennes kapacitet ved at reducere bureaukrati og omkostninger ved overholdelse af skattereglerne og i forbindelse med skatteopkrævning og forbedre udnyttelsen af EU-midler yderligere, især inden for landevejs- og jernbanetransport og vandforvaltning. Øge kvaliteten og uafhængigheden af det juridiske system, og fremskynde indførelsen af elektronisk forvaltning. Styrke den offentlige administrations kapacitet i centrale transportsektorer og tilsynsmyndighederne |
| --- | --- |

5)

gøre en større indsats for at reformere administrationen og styrke dennes kapacitet ved at reducere bureaukrati og omkostninger ved overholdelse af skattereglerne og i forbindelse med skatteopkrævning og forbedre udnyttelsen af EU-midler yderligere, især inden for landevejs- og jernbanetransport og vandforvaltning. Øge kvaliteten og uafhængigheden af det juridiske system, og fremskynde indførelsen af elektronisk forvaltning. Styrke den offentlige administrations kapacitet i centrale transportsektorer og tilsynsmyndighederne

| 6) | sikre en forsvarlig implementering af lovgivningen om offentlige indkøb. Styrke forebyggelsen af uregelmæssigheder, og anvende sanktionerne i loven om offentlige indkøb og i loven om interessekonflikter på en effektiv måde |
| --- | --- |

6)

sikre en forsvarlig implementering af lovgivningen om offentlige indkøb. Styrke forebyggelsen af uregelmæssigheder, og anvende sanktionerne i loven om offentlige indkøb og i loven om interessekonflikter på en effektiv måde

| 7) | fjerne hindringer for markedsadgang, aftaler om garanterede fortjenester og priskontrol. Sikre uafhængigheden af transmissions- og distributionsnetoperatører. Gennemføre en strukturering af markedet, især af energibørser og balanceringsmarkeder. Forbedre infrastrukturen for elektricitet og gas og øge energieffektiviteten og kapaciteten i forbindelse med afbrydelser. |
| --- | --- |

7)

fjerne hindringer for markedsadgang, aftaler om garanterede fortjenester og priskontrol. Sikre uafhængigheden af transmissions- og distributionsnetoperatører. Gennemføre en strukturering af markedet, især af energibørser og balanceringsmarkeder. Forbedre infrastrukturen for elektricitet og gas og øge energieffektiviteten og kapaciteten i forbindelse med afbrydelser.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Opretholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

3

(4)  EUT C 209 af 15.7.2011, s. 5.

4

(5)  Den efterfølgende rådsafgørelse 2012/370/EU blev vedtaget den 22. juni 2012 (EUT L 179 af 11.7.2012, s. 19).

5

(6)  Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode.

6

(7)  I henhold til artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/13

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Cyperns nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Cyperns opdaterede stabilitetsprogram for 2012-2015

2012/C 219/04

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Cyperns nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Cyperns opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014 (»Rådets 2011-henstilling«). |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Cyperns nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Cyperns opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014 (»Rådets 2011-henstilling«).

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Cypern blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Cypern blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

| (5) | Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse. |
| --- | --- |

(5)

Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

| (6) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (7) | Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder for økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

(7)

Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder for økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

| (8) | Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(8)

Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

| (9) | Den 7. maj 2012 forelagde Cypern sit stabilitetsprogram, der dækker perioden 2012-2015, og den 10. maj 2012 forelagde Cypern sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. Kommissionen har også vurderet i en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 1176/2011, hvorvidt Cypern påvirkes af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen konkluderede i sin dybdegående undersøgelse, at Cypern befinder sig i en situation med intern ubalance på grund af sin banksektor og erhvervslivets gæld tillige med eksterne og interne ubalancer, hvad angår landets finanspolitiske dynamik og konkurrenceevne, der dog ikke er uforholdsmæssigt store. |
| --- | --- |

(9)

Den 7. maj 2012 forelagde Cypern sit stabilitetsprogram, der dækker perioden 2012-2015, og den 10. maj 2012 forelagde Cypern sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. Kommissionen har også vurderet i en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 1176/2011, hvorvidt Cypern påvirkes af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen konkluderede i sin dybdegående undersøgelse, at Cypern befinder sig i en situation med intern ubalance på grund af sin banksektor og erhvervslivets gæld tillige med eksterne og interne ubalancer, hvad angår landets finanspolitiske dynamik og konkurrenceevne, der dog ikke er uforholdsmæssigt store.

| (10) | Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, forekommer optimistiske for perioden 2012-2014. Skønt der foretages en betydelig nedjustering af vækstperspektiverne, er det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i stabilitetsprogrammet, behæftet med risici i nedadgående retning, navnlig med hensyn til udviklingen i den indenlandske efterspørgsel i 2012-2013. Formålet med den budgetstrategi, der er skitseret i programmet er at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012, at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning senest i 2014 og at fastholde den mellemfristede budgetmålsætning i 2015. Stabilitetsprogrammet bekræfter den tidligere mellemfristede budgetmålsætning om et budget, der strukturelt set er i balance og som i tilstrækkelig grad afspejler kravene i stabilitets- og vækstpagten. Den planlagte korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud er på linje med den frist, der er fastsat i Rådets henstilling afgivet som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud den 13. juli 2010. Med udgangspunkt i det (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5), svarer den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats, der er planlagt til 1,5 % af BNP i perioden 2011-2012, til den indsats, som Rådet har henstillet til. Det planlagte fremskridt hen mod den mellemfristede budgetmålsætning i 2013 er tilstrækkelig, da den både ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 og stabilitetsprogrammet ligger over det benchmark på 0,5 % af BNP, der er fastsat i stabilitets- og vækstpagten.
  Efter indregning af diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden er vækstraten i de offentlige udgifter i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifter i 2013-2014, men ikke i 2015. Visse risici knytter sig til budgetmålene i stabilitetsprogrammet i forbindelse med det makroøkonomiske scenarie, som forekommer optimistisk i perioden 2012-2014, og den planlagte konsolideringsindsats i 2013 bygger for en dels vedkommende på ikke fuldt specificerede foranstaltninger. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes gældskvoten, der udgjorde 71,6 % i 2011, at stige til 72,1 % i 2012, før den gradvist falder til 65,4 % i 2015. Med hensyn til stabilitets- og vækstpagtens benchmark for gældsreduktion befinder Cypern sig i en overgangsperiode i 2013-2015, og de fremlagte planer i programmet vil sikre, at der sker tilstrækkelige fremskridt med hensyn til overholdelsen af benchmarket for gældsreduktion. Der er risici ved denne fremskrivning, fordi der kan opstå behov for at redde finansielle selskaber. |
| --- | --- |

(10)

Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, forekommer optimistiske for perioden 2012-2014. Skønt der foretages en betydelig nedjustering af vækstperspektiverne, er det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i stabilitetsprogrammet, behæftet med risici i nedadgående retning, navnlig med hensyn til udviklingen i den indenlandske efterspørgsel i 2012-2013. Formålet med den budgetstrategi, der er skitseret i programmet er at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012, at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning senest i 2014 og at fastholde den mellemfristede budgetmålsætning i 2015. Stabilitetsprogrammet bekræfter den tidligere mellemfristede budgetmålsætning om et budget, der strukturelt set er i balance og som i tilstrækkelig grad afspejler kravene i stabilitets- og vækstpagten. Den planlagte korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud er på linje med den frist, der er fastsat i Rådets henstilling afgivet som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud den 13. juli 2010. Med udgangspunkt i det (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5), svarer den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats, der er planlagt til 1,5 % af BNP i perioden 2011-2012, til den indsats, som Rådet har henstillet til. Det planlagte fremskridt hen mod den mellemfristede budgetmålsætning i 2013 er tilstrækkelig, da den både ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 og stabilitetsprogrammet ligger over det benchmark på 0,5 % af BNP, der er fastsat i stabilitets- og vækstpagten.

Efter indregning af diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden er vækstraten i de offentlige udgifter i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifter i 2013-2014, men ikke i 2015. Visse risici knytter sig til budgetmålene i stabilitetsprogrammet i forbindelse med det makroøkonomiske scenarie, som forekommer optimistisk i perioden 2012-2014, og den planlagte konsolideringsindsats i 2013 bygger for en dels vedkommende på ikke fuldt specificerede foranstaltninger. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes gældskvoten, der udgjorde 71,6 % i 2011, at stige til 72,1 % i 2012, før den gradvist falder til 65,4 % i 2015. Med hensyn til stabilitets- og vækstpagtens benchmark for gældsreduktion befinder Cypern sig i en overgangsperiode i 2013-2015, og de fremlagte planer i programmet vil sikre, at der sker tilstrækkelige fremskridt med hensyn til overholdelsen af benchmarket for gældsreduktion. Der er risici ved denne fremskrivning, fordi der kan opstå behov for at redde finansielle selskaber.

| (11) | Det er behov for en væsentlig forbedring af skatteforvaltningens effektivitet, fordi de administrative omkostninger er meget høje i forhold til skatteprovenuet i Cypern. Skatteopkrævningen er forholdsvis lav. Navnlig er udgifterne til skatteforvaltningen som andel af BNP og administrationsudgifterne i forhold til nettoskatteprovenuet er høje og voksende. Der er behov for foranstaltninger for at fremme et skift fra uformelt/sort arbejde og håndtere skattesvig. Endvidere bør initiativer med henblik på at effektivisere skatteopkrævningen styrkes. |
| --- | --- |

(11)

Det er behov for en væsentlig forbedring af skatteforvaltningens effektivitet, fordi de administrative omkostninger er meget høje i forhold til skatteprovenuet i Cypern. Skatteopkrævningen er forholdsvis lav. Navnlig er udgifterne til skatteforvaltningen som andel af BNP og administrationsudgifterne i forhold til nettoskatteprovenuet er høje og voksende. Der er behov for foranstaltninger for at fremme et skift fra uformelt/sort arbejde og håndtere skattesvig. Endvidere bør initiativer med henblik på at effektivisere skatteopkrævningen styrkes.

| (12) | Som følge af Cyperns banksektors store eksponering i den græske økonomi påvirkes bankernes aktivers forrentning, rentabilitet og kapital- og likviditetsbuffere negativt af omlægningen af den græske offentlige gæld og det stigende antal af misligholdte lån, som er ydet til græske låntagere. Den konsoliderede cypriotiske banksektors samlede eksponering i Grækenland er meget høj. Parlament vedtog den 14. december 2011 to lovforslag for at styrke det finansielle systems modstandsdygtighed over for bankkriser. Der er dog indtil videre ikke gjort tilfredsstillende fremskridt med hensyn til at styrke tilsynet med de kooperative kreditselskaber, som står for ca. 40 % af alle indenlandske indlån. |
| --- | --- |

(12)

Som følge af Cyperns banksektors store eksponering i den græske økonomi påvirkes bankernes aktivers forrentning, rentabilitet og kapital- og likviditetsbuffere negativt af omlægningen af den græske offentlige gæld og det stigende antal af misligholdte lån, som er ydet til græske låntagere. Den konsoliderede cypriotiske banksektors samlede eksponering i Grækenland er meget høj. Parlament vedtog den 14. december 2011 to lovforslag for at styrke det finansielle systems modstandsdygtighed over for bankkriser. Der er dog indtil videre ikke gjort tilfredsstillende fremskridt med hensyn til at styrke tilsynet med de kooperative kreditselskaber, som står for ca. 40 % af alle indenlandske indlån.

| (13) | Cypern står over for udfordringer med at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt og navnlig på pensionsområdet. Cypern har gennemført to vigtige strukturelle foranstaltninger for at reformere sit pensionssystem. De vedtagne foranstaltninger er relevante og troværdige, men Cyperns indsats er ikke tilstrækkeligt ambitiøs til at sikre holdbarhed og tilstrækkelighed og forbedre retfærdigheden i systemet på længere sigt. Der er fortsat behov for foranstaltninger, således at arbejdstagernes beskæftigelsesegnethed inden for virksomhederne opretholdes, og forhøjelsen af den faktiske pensionsalder understøttes. I henseende til fattigdom blandt ældre har Cypern kun delvis imødegået deres høje fattigdomsrisiko. De vedtagne foranstaltninger er utilstrækkelige til at forbedre indkomsten på kort sigt for fattigdomstruede pensionister. |
| --- | --- |

(13)

Cypern står over for udfordringer med at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt og navnlig på pensionsområdet. Cypern har gennemført to vigtige strukturelle foranstaltninger for at reformere sit pensionssystem. De vedtagne foranstaltninger er relevante og troværdige, men Cyperns indsats er ikke tilstrækkeligt ambitiøs til at sikre holdbarhed og tilstrækkelighed og forbedre retfærdigheden i systemet på længere sigt. Der er fortsat behov for foranstaltninger, således at arbejdstagernes beskæftigelsesegnethed inden for virksomhederne opretholdes, og forhøjelsen af den faktiske pensionsalder understøttes. I henseende til fattigdom blandt ældre har Cypern kun delvis imødegået deres høje fattigdomsrisiko. De vedtagne foranstaltninger er utilstrækkelige til at forbedre indkomsten på kort sigt for fattigdomstruede pensionister.

| (14) | Ulighed og ineffektivitet i sundhedssektoren er ikke blevet håndteret på en meningsfuld måde. Trods Rådets 2011-henstilling, henstilling 3, foreligger der indtil videre ingen klar tidsplan for at videreføre arbejdet med den nationale sygesikringsordning. Dette indebærer risici for den langsigtede kontrol med og holdbarheden af de offentlige finanser og for sundhedsydelsernes kvalitet. |
| --- | --- |

(14)

Ulighed og ineffektivitet i sundhedssektoren er ikke blevet håndteret på en meningsfuld måde. Trods Rådets 2011-henstilling, henstilling 3, foreligger der indtil videre ingen klar tidsplan for at videreføre arbejdet med den nationale sygesikringsordning. Dette indebærer risici for den langsigtede kontrol med og holdbarheden af de offentlige finanser og for sundhedsydelsernes kvalitet.

| (15) | Regeringen har taget visse skridt til at følge op på 2011-henstillingen om pristalsregulering af lønningerne (leveomkostningstillæg) bl.a. ved at vedtage et toårigt lønstop i den bredere offentlige sektor. Regeringen og arbejdsmarkedets parter er også blevet enige om at indlede en dialog med det formål at revidere leveomkostningstillægssystemet senest ved udgangen af juni 2012. En omfattende reform af systemet bør videreføres i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis med henblik på at styrke sammenhængen mellem reallønnen og produktivitetsudviklingen, samtidig med at systemet gøres mere retfærdigt. Dette vil ikke kun bidrage til Cyperns konkurrenceevne, men også føre til en mere effektiv fordeling af arbejdskraften. Selv om disse tiltag er første skridt i den rigtige retning, afhænger deres relevans og troværdighed i afgørende grad af ambitionsniveauet og håndhævelsen af det endelige resultat af den igangværende dialog mellem arbejdsmarkedets parter om reformen af lønindekseringssystemet. |
| --- | --- |

(15)

Regeringen har taget visse skridt til at følge op på 2011-henstillingen om pristalsregulering af lønningerne (leveomkostningstillæg) bl.a. ved at vedtage et toårigt lønstop i den bredere offentlige sektor. Regeringen og arbejdsmarkedets parter er også blevet enige om at indlede en dialog med det formål at revidere leveomkostningstillægssystemet senest ved udgangen af juni 2012. En omfattende reform af systemet bør videreføres i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis med henblik på at styrke sammenhængen mellem reallønnen og produktivitetsudviklingen, samtidig med at systemet gøres mere retfærdigt. Dette vil ikke kun bidrage til Cyperns konkurrenceevne, men også føre til en mere effektiv fordeling af arbejdskraften. Selv om disse tiltag er første skridt i den rigtige retning, afhænger deres relevans og troværdighed i afgørende grad af ambitionsniveauet og håndhævelsen af det endelige resultat af den igangværende dialog mellem arbejdsmarkedets parter om reformen af lønindekseringssystemet.

| (16) | Forværringen af de makroøkonomiske udsigter påvirker det cypriotiske arbejdsmarked negativt, øger arbejdsløsheden og skaber en stor vækst i ungdomsarbejdsløsheden. Cypern har truffet en række positive skridt til at imødegå denne udfordring. Disse foranstaltninger er relevante, men ikke ambitiøse nok; dette gælder især inden for uddannelse og erhvervsuddannelse, hvor gennemførelsen bør fremskyndes. Der er behov for en yderligere indsats for at løse ungdomsarbejdsløshedsproblemet og for omskoling og opkvalificering af arbejdsstyrken med henblik på at lette den nødvendige omlægning af arbejdsmarkedet, og den målrettes særligt grupper med lav deltagelse i livslang læring, såsom lavtkvalificerede og ældre arbejdstagere. |
| --- | --- |

(16)

Forværringen af de makroøkonomiske udsigter påvirker det cypriotiske arbejdsmarked negativt, øger arbejdsløsheden og skaber en stor vækst i ungdomsarbejdsløsheden. Cypern har truffet en række positive skridt til at imødegå denne udfordring. Disse foranstaltninger er relevante, men ikke ambitiøse nok; dette gælder især inden for uddannelse og erhvervsuddannelse, hvor gennemførelsen bør fremskyndes. Der er behov for en yderligere indsats for at løse ungdomsarbejdsløshedsproblemet og for omskoling og opkvalificering af arbejdsstyrken med henblik på at lette den nødvendige omlægning af arbejdsmarkedet, og den målrettes særligt grupper med lav deltagelse i livslang læring, såsom lavtkvalificerede og ældre arbejdstagere.

| (17) | For tjenesteydelsessektorens vedkommende har Cypern implementeret Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (6) (»servicedirektivet«) i national lovgivning ved en horisontal lov, som ledsages af en række sektorspecifikke ændringslove og forskrifter. Men i nogle sektorer (f.eks. detailhandel, turisme og byggerirelaterede tjenesteydelser) er den sektorspecifikke lovgivning endnu ikke vedtaget. Selv om Cypern ligger godt i forhold til EU-gennemsnittet med hensyn til reguleringen af liberale tjenesteydelser, og det i Cypern kun er fire ud af 90 regulerede erhverv, der er inden for forretningsservice, findes der stadig faste tariffer eller minimumstariffer for nogle lovregulerede liberale tjenesteydelser, så som for advokater og arkitekter. |
| --- | --- |

(17)

For tjenesteydelsessektorens vedkommende har Cypern implementeret Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (6) (»servicedirektivet«) i national lovgivning ved en horisontal lov, som ledsages af en række sektorspecifikke ændringslove og forskrifter. Men i nogle sektorer (f.eks. detailhandel, turisme og byggerirelaterede tjenesteydelser) er den sektorspecifikke lovgivning endnu ikke vedtaget. Selv om Cypern ligger godt i forhold til EU-gennemsnittet med hensyn til reguleringen af liberale tjenesteydelser, og det i Cypern kun er fire ud af 90 regulerede erhverv, der er inden for forretningsservice, findes der stadig faste tariffer eller minimumstariffer for nogle lovregulerede liberale tjenesteydelser, så som for advokater og arkitekter.

| (18) | Ud fra analysen i den dybdegående undersøgelse kan det konkluderes, at Cypern påvirkes af ubalancer. Der er navnlig behov for nøje at overvåge den makroøkonomiske udvikling i betalingsbalancens løbende poster, de offentlige finanser og den finansielle sektor, og det haster med at tage fat på den økonomiske politik for at undgå eventuelle negative påvirkninger af økonomiens og Den Økonomiske og Monetære Unions funktion. Den cypriotiske økonomi har nærmere bestemt oplevet vedvarende og store underskud på betalingsbalancens løbende poster, som skyldes underskud i samhandelen på grund af et gradvist tab af pris/omkostningskonkurrenceevne, ubalancer i de offentlige finanser, der er vendt til årlige underskud, der voksede, selv da økonomien blev forbedret efter recessionen, og voksende privat gældsætning. Ikkefinansielle selskaber er især meget sårbare på grund af deres høje gældsætning sammenholdt med deres lave rentabilitet, hvilket fører til en betydelig vækst i antallet af misligholdte lån i denne sektor. Desuden er banksektorens store eksponering i græske statsobligationer og den græske økonomi meget risikobetonet. Endvidere er vækstperspektiverne dystre, hvilket hæmmer den relativt langsomme afvikling af ubalancer yderligere. |
| --- | --- |

(18)

Ud fra analysen i den dybdegående undersøgelse kan det konkluderes, at Cypern påvirkes af ubalancer. Der er navnlig behov for nøje at overvåge den makroøkonomiske udvikling i betalingsbalancens løbende poster, de offentlige finanser og den finansielle sektor, og det haster med at tage fat på den økonomiske politik for at undgå eventuelle negative påvirkninger af økonomiens og Den Økonomiske og Monetære Unions funktion. Den cypriotiske økonomi har nærmere bestemt oplevet vedvarende og store underskud på betalingsbalancens løbende poster, som skyldes underskud i samhandelen på grund af et gradvist tab af pris/omkostningskonkurrenceevne, ubalancer i de offentlige finanser, der er vendt til årlige underskud, der voksede, selv da økonomien blev forbedret efter recessionen, og voksende privat gældsætning. Ikkefinansielle selskaber er især meget sårbare på grund af deres høje gældsætning sammenholdt med deres lave rentabilitet, hvilket fører til en betydelig vækst i antallet af misligholdte lån i denne sektor. Desuden er banksektorens store eksponering i græske statsobligationer og den græske økonomi meget risikobetonet. Endvidere er vækstperspektiverne dystre, hvilket hæmmer den relativt langsomme afvikling af ubalancer yderligere.

| (19) | Cypern har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører forbedring af konkurrenceevnen, forøgelse af beskæftigelsen, holdbarheden af de offentlige finanser og styrkelse af den finansielle holdbarhed. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i disse henstillinger. |
| --- | --- |

(19)

Cypern har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører forbedring af konkurrenceevnen, forøgelse af beskæftigelsen, holdbarheden af de offentlige finanser og styrkelse af den finansielle holdbarhed. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i disse henstillinger.

| (20) | Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Cyperns økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram og fremlagt en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Cypern, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-7 nedenfor. |
| --- | --- |

(20)

Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Cyperns økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram og fremlagt en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Cypern, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-7 nedenfor.

| (21) | På baggrund af denne vurdering har Rådet undersøgt Cyperns stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse (7) afspejles især i henstilling 1 nedenfor. |
| --- | --- |

(21)

På baggrund af denne vurdering har Rådet undersøgt Cyperns stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse (7) afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

| (22) | På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Rådets henstillinger under artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 1, 2 og 7 nedenfor, |
| --- | --- |

(22)

På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Rådets henstillinger under artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 1, 2 og 7 nedenfor,

HENSTILLER, at Cypern i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på at:

| 1) | træffe yderligere foranstaltninger for at opnå en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2012. Strengt gennemføre den budgetmæssige strategi, der støttes af tilstrækkeligt specificerede foranstaltninger for 2013 og derefter for at sikre, at den mellemfristede budgetmålsætning opfyldes senest i 2014, at benchmarket for udgifter overholdes, og sikre tilstrækkelige fremskridt i henseende til benchmarket for gældsreduktion. Fremskynde indfasningen af en flerårig budgetmæssige ramme, der har et bindende retsgrundlag og korrigerende foranstaltninger, og som kan håndhæves,. Træffe foranstaltninger med henblik på at fastholde en stram udgiftsstyring og gennemføre program- og resultatbudgettering hurtigst muligt. Forbedre overholdelsen af skattereglerne og bekæmpe skattesvig |
| --- | --- |

1)

træffe yderligere foranstaltninger for at opnå en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2012. Strengt gennemføre den budgetmæssige strategi, der støttes af tilstrækkeligt specificerede foranstaltninger for 2013 og derefter for at sikre, at den mellemfristede budgetmålsætning opfyldes senest i 2014, at benchmarket for udgifter overholdes, og sikre tilstrækkelige fremskridt i henseende til benchmarket for gældsreduktion. Fremskynde indfasningen af en flerårig budgetmæssige ramme, der har et bindende retsgrundlag og korrigerende foranstaltninger, og som kan håndhæves,. Træffe foranstaltninger med henblik på at fastholde en stram udgiftsstyring og gennemføre program- og resultatbudgettering hurtigst muligt. Forbedre overholdelsen af skattereglerne og bekæmpe skattesvig

| 2) | yderligere harmonisere tilsynet med de retlige og tilsynsmæssige rammer yderligere for kooperative kreditselskaber efter de standarder, der gælder for kommercielle banker. Styrke de reguleringsmæssige bestemmelser for en effektiv rekapitalisering af de finansielle institutioner for at begrænse den finansielle sektors eksponering for eksterne chokvirkninger |
| --- | --- |

2)

yderligere harmonisere tilsynet med de retlige og tilsynsmæssige rammer yderligere for kooperative kreditselskaber efter de standarder, der gælder for kommercielle banker. Styrke de reguleringsmæssige bestemmelser for en effektiv rekapitalisering af de finansielle institutioner for at begrænse den finansielle sektors eksponering for eksterne chokvirkninger

| 3) | yderligere forbedre pensionsordningernes holdbarhed og tilstrækkelighed på lang sigt og imødegå den høje fattigdomsrisiko for ældre. Sørge for en forhøjelse af den faktiske pensionsalder, bl.a. ved at tilpasse den lovbestemte pensionsalder til den forventede levetid |
| --- | --- |

3)

yderligere forbedre pensionsordningernes holdbarhed og tilstrækkelighed på lang sigt og imødegå den høje fattigdomsrisiko for ældre. Sørge for en forhøjelse af den faktiske pensionsalder, bl.a. ved at tilpasse den lovbestemte pensionsalder til den forventede levetid

| 4) | hurtigst muligt færdiggøre og gennemføre det nationale sundhedssystem på grundlag af en køreplan, der bør sikre systemets finansielle holdbarhed og samtidig yde almen dækning |
| --- | --- |

4)

hurtigst muligt færdiggøre og gennemføre det nationale sundhedssystem på grundlag af en køreplan, der bør sikre systemets finansielle holdbarhed og samtidig yde almen dækning

| 5) | forbedre arbejdsstyrkens kvalifikationer for at styrke dens erhvervsmæssige mobilitet i retning af aktiviteter i høj vækst og med høj værditilvækst. Træffes yderligere foranstaltninger med vægt på praktikophold i virksomheder og fremme af selvstændig erhvervsvirksomhed for at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden. Træffes passende politiske foranstaltninger på efterspørgselssiden for at fremme innovation i virksomhederne |
| --- | --- |

5)

forbedre arbejdsstyrkens kvalifikationer for at styrke dens erhvervsmæssige mobilitet i retning af aktiviteter i høj vækst og med høj værditilvækst. Træffes yderligere foranstaltninger med vægt på praktikophold i virksomheder og fremme af selvstændig erhvervsvirksomhed for at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden. Træffes passende politiske foranstaltninger på efterspørgselssiden for at fremme innovation i virksomhederne

| 6) | fjerne uberettigede hindringer på tjenesteydelsesmarkederne, navnlig ved at forbedre gennemførelsen af servicedirektivet i de tjenesteydelsessektorer, hvor vækstpotentialet er størst (bl.a. turisme) og ved at åbne op for levering af liberale tjenesteydelser |
| --- | --- |

6)

fjerne uberettigede hindringer på tjenesteydelsesmarkederne, navnlig ved at forbedre gennemførelsen af servicedirektivet i de tjenesteydelsessektorer, hvor vækstpotentialet er størst (bl.a. turisme) og ved at åbne op for levering af liberale tjenesteydelser

| 7) | forbedre konkurrenceevnen herunder ved at reformere systemet til pristalsregulering af lønningerne i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis for bedre at afspejle udviklingen i produktiviteten. Tages skridt til at diversificere strukturen i økonomien. Genoprette den finanspolitiske balance ved udgiftstilbageholdenhed. |
| --- | --- |

7)

forbedre konkurrenceevnen herunder ved at reformere systemet til pristalsregulering af lønningerne i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis for bedre at afspejle udviklingen i produktiviteten. Tages skridt til at diversificere strukturen i økonomien. Genoprette den finanspolitiske balance ved udgiftstilbageholdenhed.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Opretholdt for 2012 ved Rådet afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

3

(4)  EUT C 210 af 16.7.2011, s. 12.

4

(5)  Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode.

5

(6)  EUT L 376 af 27.12.2006, s. 36.

6

(7)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/17

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram for 2012-2015

2012/C 219/05

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Den Tjekkiske Republiks opdaterede konvergensprogram for 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Den Tjekkiske Republiks opdaterede konvergensprogram for 2011-2014.

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori den ikke identificerede Den Tjekkiske Republik som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori den ikke identificerede Den Tjekkiske Republik som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

| (5) | Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende anbefalede foranstaltninger inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse. |
| --- | --- |

(5)

Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende anbefalede foranstaltninger inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

| (6) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (7) | Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede nødvendigheden af at videreføre en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

(7)

Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede nødvendigheden af at videreføre en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

| (8) | Den 25. april 2012 forelagde Den Tjekkiske Republik sit konvergensprogram for perioden 2012-2015 og den 13. april 2012 sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. |
| --- | --- |

(8)

Den 25. april 2012 forelagde Den Tjekkiske Republik sit konvergensprogram for perioden 2012-2015 og den 13. april 2012 sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

| (9) | Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk. Ifølge konvergensprogrammet forventes BNP-væksten at nå henholdsvis 0,2 % og 1,3 % i 2012 og 2013 sammenlignet med henholdsvis 0 % og 1,5 % i 2012 og 2013 ifølge Kommissionen tjenestegrenes prognose fra foråret 2012. Den budgetstrategi, der er skitseret i konvergensprogrammet, har til formål at skabe balance i budgettet i 2016. Det offentlige underskud på 2,9 % af BNP i 2013 er i tråd med fristen for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, fastsat i Rådets henstilling af 2. december 2009. Den årlige finanspolitiske indsats på 0,9 % af BNP i perioden 2010-2013, der bygger på en (genberegnet) strukturel budgetsaldo (5), ligger en anelse under indsatsen på 1 % af BNP, som Rådet henstillede til. I konvergensprogrammet bekræftes den tidligere mellemfristede budgetmålsætning om et underskud på 1 % af BNP, som i tilstrækkelig grad afspejler de krav i stabilitets- og vækstpagten, der skal opfyldes i 2015. Fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning udgør 0,8 % og 0,7 % af BNP i henholdsvis 2014 og 2015, baseret på den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo, og vækstraten for de offentlige udgifter er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifter.
  De budgetmæssige fremskrivninger i konvergensprogrammet er forbundet med adskillige risici. Loven om finansiel godtgørelse til kirker, som i øjeblikket drøftes i parlamentet, vil øge det offentlige underskud med 1,5 % af BNP én gang i ikrafttrædelsesåret. Mere generelt indebærer arten og omfanget af de planlagte konsolideringsforanstaltninger på både indtægts- og udgiftssiden en betydelig risiko for holdbarheden af den finanspolitiske tilpasning efter programperioden. Budgettilpasningen har hidtil først og fremmest været baseret på lineære nedskæringer, som også påvirker vækstfremmende udgifter. Yderligere besparelser, der beløber sig til næsten 1 % af BNP, i udgifterne til den offentlige forvaltning er planlagt i perioden 2013–2015, men programmet indeholder ikke tilstrækkeligt præcise oplysninger herom. Endelig er hovedparten af de planlagte indtægtsforøgende foranstaltninger af midlertidig art og forventes at udløbe i 2015. Ifølge konvergensprogrammet forventes gældskvoten at toppe på 45,1 % af BNP i 2013 og derefter aftage, fortrinsvis på grund af den forventede løbende forbedring af den primære saldo. |
| --- | --- |

(9)

Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk. Ifølge konvergensprogrammet forventes BNP-væksten at nå henholdsvis 0,2 % og 1,3 % i 2012 og 2013 sammenlignet med henholdsvis 0 % og 1,5 % i 2012 og 2013 ifølge Kommissionen tjenestegrenes prognose fra foråret 2012. Den budgetstrategi, der er skitseret i konvergensprogrammet, har til formål at skabe balance i budgettet i 2016. Det offentlige underskud på 2,9 % af BNP i 2013 er i tråd med fristen for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, fastsat i Rådets henstilling af 2. december 2009. Den årlige finanspolitiske indsats på 0,9 % af BNP i perioden 2010-2013, der bygger på en (genberegnet) strukturel budgetsaldo (5), ligger en anelse under indsatsen på 1 % af BNP, som Rådet henstillede til. I konvergensprogrammet bekræftes den tidligere mellemfristede budgetmålsætning om et underskud på 1 % af BNP, som i tilstrækkelig grad afspejler de krav i stabilitets- og vækstpagten, der skal opfyldes i 2015. Fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning udgør 0,8 % og 0,7 % af BNP i henholdsvis 2014 og 2015, baseret på den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo, og vækstraten for de offentlige udgifter er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifter.

De budgetmæssige fremskrivninger i konvergensprogrammet er forbundet med adskillige risici. Loven om finansiel godtgørelse til kirker, som i øjeblikket drøftes i parlamentet, vil øge det offentlige underskud med 1,5 % af BNP én gang i ikrafttrædelsesåret. Mere generelt indebærer arten og omfanget af de planlagte konsolideringsforanstaltninger på både indtægts- og udgiftssiden en betydelig risiko for holdbarheden af den finanspolitiske tilpasning efter programperioden. Budgettilpasningen har hidtil først og fremmest været baseret på lineære nedskæringer, som også påvirker vækstfremmende udgifter. Yderligere besparelser, der beløber sig til næsten 1 % af BNP, i udgifterne til den offentlige forvaltning er planlagt i perioden 2013–2015, men programmet indeholder ikke tilstrækkeligt præcise oplysninger herom. Endelig er hovedparten af de planlagte indtægtsforøgende foranstaltninger af midlertidig art og forventes at udløbe i 2015. Ifølge konvergensprogrammet forventes gældskvoten at toppe på 45,1 % af BNP i 2013 og derefter aftage, fortrinsvis på grund af den forventede løbende forbedring af den primære saldo.

| (10) | I 2011 godkendte de tjekkiske myndigheder en forhøjelse af den nedsatte momssats og punktafgifterne på tobak; de godkendte også en større skattereform, som påvirker beskatningen af arbejde, og som forventes at træde i kraft i 2014. Der blev på regeringsplan vedtaget yderligere ændringer af skattesystemet i april 2012. Nogle af disse ændringer vedrører miljøafgifter og boligbeskatning, som i øjeblikket er lavere end EU-gennemsnittet. Den midlertidige karakter af de foreslåede bestemmelser om beskatningen af arbejde vil skabe yderligere omkostninger i forbindelse med overholdelse deraf og gøre dem mindre forudsigelige for skatteyderne. Endvidere tages der i det nye forslag kun delvist højde for den lave reelle beskatning af selvstændige erhvervsdrivende sammenlignet med lønmodtagere, fordi der gøres udstrakt brug af faste beløb og skattefradrag. Endelig vedtog regeringen foranstaltninger til bekæmpelse af svig med moms og brændstofafgifter og tog de første skridt til at indføre en fælles inddrivelsesinstans. Men overholdelsen af skattereglerne er stadig et problem, og det nuværende skatteopkrævningssystem bygger ikke på en koordineret helhedsstrategi for overholdelse af skattereglerne. |
| --- | --- |

(10)

I 2011 godkendte de tjekkiske myndigheder en forhøjelse af den nedsatte momssats og punktafgifterne på tobak; de godkendte også en større skattereform, som påvirker beskatningen af arbejde, og som forventes at træde i kraft i 2014. Der blev på regeringsplan vedtaget yderligere ændringer af skattesystemet i april 2012. Nogle af disse ændringer vedrører miljøafgifter og boligbeskatning, som i øjeblikket er lavere end EU-gennemsnittet. Den midlertidige karakter af de foreslåede bestemmelser om beskatningen af arbejde vil skabe yderligere omkostninger i forbindelse med overholdelse deraf og gøre dem mindre forudsigelige for skatteyderne. Endvidere tages der i det nye forslag kun delvist højde for den lave reelle beskatning af selvstændige erhvervsdrivende sammenlignet med lønmodtagere, fordi der gøres udstrakt brug af faste beløb og skattefradrag. Endelig vedtog regeringen foranstaltninger til bekæmpelse af svig med moms og brændstofafgifter og tog de første skridt til at indføre en fælles inddrivelsesinstans. Men overholdelsen af skattereglerne er stadig et problem, og det nuværende skatteopkrævningssystem bygger ikke på en koordineret helhedsstrategi for overholdelse af skattereglerne.

| (11) | Regeringen godkendte og gennemførte til dels en reform af pensionssystemet med henblik på at genskabe finanspolitisk holdbarhed og øge pensionsopsparingen. På grund af den gradvise stigning i pensionsudgifterne, som forventes at tage til fra 2030 og frem, er de fremskrevne finanspolitiske ubalancer i pensionssystemet dog stadig høje i forhold til EU-gennemsnittet. Reformen styrker sammenkædningen mellem den lovbestemte pensionsalder og den forventede levealder, men den omfatter ikke en mekanisme, der kan sikre en rettidig reaktion på fremtidige ændringer. Den nye finansierede søjles kapacitet til at bidrage til højere gennemsnitlige pensioner i fremtiden afhænger af, hvilken andel af arbejdstagerne, navnlig yngre arbejdstagere, der deltager i den, og af det forventede afkast på lang sigt. Der blev imidlertid ikke bebudet foranstaltninger med henblik på at stimulere en effektiv deltagelse inden for denne søjle, og der bør gives mere vejledning til potentielle opsparere. Derudover udgør den nye pensionsordning for tidlig tilbagetrækning, som regeringen har planlagt efter aftale med arbejdsmarkedets parter, en betydelig risiko for reformernes troværdighed og rækkevidde med hensyn til at opnå såvel en effektiv forhøjelse af pensionsalderen som tilstrækkelige pensioner. |
| --- | --- |

(11)

Regeringen godkendte og gennemførte til dels en reform af pensionssystemet med henblik på at genskabe finanspolitisk holdbarhed og øge pensionsopsparingen. På grund af den gradvise stigning i pensionsudgifterne, som forventes at tage til fra 2030 og frem, er de fremskrevne finanspolitiske ubalancer i pensionssystemet dog stadig høje i forhold til EU-gennemsnittet. Reformen styrker sammenkædningen mellem den lovbestemte pensionsalder og den forventede levealder, men den omfatter ikke en mekanisme, der kan sikre en rettidig reaktion på fremtidige ændringer. Den nye finansierede søjles kapacitet til at bidrage til højere gennemsnitlige pensioner i fremtiden afhænger af, hvilken andel af arbejdstagerne, navnlig yngre arbejdstagere, der deltager i den, og af det forventede afkast på lang sigt. Der blev imidlertid ikke bebudet foranstaltninger med henblik på at stimulere en effektiv deltagelse inden for denne søjle, og der bør gives mere vejledning til potentielle opsparere. Derudover udgør den nye pensionsordning for tidlig tilbagetrækning, som regeringen har planlagt efter aftale med arbejdsmarkedets parter, en betydelig risiko for reformernes troværdighed og rækkevidde med hensyn til at opnå såvel en effektiv forhøjelse af pensionsalderen som tilstrækkelige pensioner.

| (12) | Den samlede arbejdsløshed ligger under EU-gennemsnittet, men kvinder med børn og andre udsatte grupper har vanskeligt ved at udnytte deres potentiale på arbejdsmarkedet. Et tidligere tilbagevenden fra forældreorlov, hvilket ville forebygge tab af færdigheder, forudsætter lettere adgang til børnepasning især for børn under tre år. I den forbindelse lempede regeringen de tekniske krav til etablering af børnehaver, der drives som selskaber, og den påtænker at indføre skattefordele for at opmuntre til at udbrede privat børnepasning, og derigennem gennemfører den henstillingerne delvist. Men eftersom kun 3 % af børn under 3 år passes i formel børnepasning (i forhold til 24 % i EU-27 i 2009), er der behov for yderligere foranstaltninger med henblik på at øge arbejdsmarkedsdeltagelsen for forældre med småbørn. |
| --- | --- |

(12)

Den samlede arbejdsløshed ligger under EU-gennemsnittet, men kvinder med børn og andre udsatte grupper har vanskeligt ved at udnytte deres potentiale på arbejdsmarkedet. Et tidligere tilbagevenden fra forældreorlov, hvilket ville forebygge tab af færdigheder, forudsætter lettere adgang til børnepasning især for børn under tre år. I den forbindelse lempede regeringen de tekniske krav til etablering af børnehaver, der drives som selskaber, og den påtænker at indføre skattefordele for at opmuntre til at udbrede privat børnepasning, og derigennem gennemfører den henstillingerne delvist. Men eftersom kun 3 % af børn under 3 år passes i formel børnepasning (i forhold til 24 % i EU-27 i 2009), er der behov for yderligere foranstaltninger med henblik på at øge arbejdsmarkedsdeltagelsen for forældre med småbørn.

| (13) | Der er vedtaget flere foranstaltninger for at forbedre den offentlige arbejdsformidling. Regionale arbejdsformidlingskontorer blev underlagt et nyt centralt arbejdsformidlingskontor, og som led i en bredere reform af de sociale ydelser blev ansvaret for udbetaling af sociale ydelser uden for forsikringsordningen overført fra kommunerne til arbejdsformidlingskontorer. Den heraf følgende øgede arbejdsbyrde vil imidlertid lægge yderligere pres på de offentlige arbejdsformidlingers personale, hvor antallet af ansatte faldt med 12 % i 2011. Med henblik på at forbedre arbejdsformidlingen er der indført en ordning med udlicitering af arbejdsformidlingsydelser til private agenturer. En stor del af gebyrerne skal betales forud, hvilket skal tages op til fornyet gennemgang i fremtiden for at sikre, at incitamenterne er i overensstemmelse med arbejdsmarkedsresultaterne. Der er behov for en yderligere indsats for at sikre bedre kvalitet og effektivitet på områderne uddannelse, jobsøgningsbistand og individualiserede tjenester. De nødvendige midler og incitamenter vil skulle tilvejebringes. Effektiviteten bør vurderes for at målrette ordningen bedre, hvis interventionerne og finansieringen af aktiveringsprogrammerne gøres resultatorienteret. |
| --- | --- |

(13)

Der er vedtaget flere foranstaltninger for at forbedre den offentlige arbejdsformidling. Regionale arbejdsformidlingskontorer blev underlagt et nyt centralt arbejdsformidlingskontor, og som led i en bredere reform af de sociale ydelser blev ansvaret for udbetaling af sociale ydelser uden for forsikringsordningen overført fra kommunerne til arbejdsformidlingskontorer. Den heraf følgende øgede arbejdsbyrde vil imidlertid lægge yderligere pres på de offentlige arbejdsformidlingers personale, hvor antallet af ansatte faldt med 12 % i 2011. Med henblik på at forbedre arbejdsformidlingen er der indført en ordning med udlicitering af arbejdsformidlingsydelser til private agenturer. En stor del af gebyrerne skal betales forud, hvilket skal tages op til fornyet gennemgang i fremtiden for at sikre, at incitamenterne er i overensstemmelse med arbejdsmarkedsresultaterne. Der er behov for en yderligere indsats for at sikre bedre kvalitet og effektivitet på områderne uddannelse, jobsøgningsbistand og individualiserede tjenester. De nødvendige midler og incitamenter vil skulle tilvejebringes. Effektiviteten bør vurderes for at målrette ordningen bedre, hvis interventionerne og finansieringen af aktiveringsprogrammerne gøres resultatorienteret.

| (14) | Der stadig er rige muligheder for at forbedre den offentlige forvaltnings effektivitet trods de seneste forbedringer på nogle områder, f.eks. e-forvaltningsydelser og reduktion af virksomhedernes administrative byrde. Der findes i øjeblikket en strategi for korruptionsbekæmpelse for 2011-2012. En ny strategi for perioden efter 2012 er under udarbejdelse og vil blive vedtaget i løbet af 2012. Hovedresultatet af den nuværende strategi er vedtagelsen af den nye lov om offentlige indkøb, der har været i kraft siden april 2012. Ikke desto mindre vil en korrekt håndhævelse og gennemførelse af loven være afgørende for dens troværdighed og effektivitet. Der er endnu ikke taget skridt til at behandle spørgsmålet om anonym besiddelse af kapitalandele. Loven om offentlige ansatte er stadig under udarbejdelse, men må vedtages hurtigst muligt for at give forvaltningen den fornødne stabilitet. Endvidere har uregelmæssigheder i forbindelse med offentlige indkøb og det faktum, at den offentlige forvaltnings styrings- og kontrolsystemer ikke fungerer optimalt, været væsentlige kilder til problemer i forbindelse med anvendelsen af EU's midler. |
| --- | --- |

(14)

Der stadig er rige muligheder for at forbedre den offentlige forvaltnings effektivitet trods de seneste forbedringer på nogle områder, f.eks. e-forvaltningsydelser og reduktion af virksomhedernes administrative byrde. Der findes i øjeblikket en strategi for korruptionsbekæmpelse for 2011-2012. En ny strategi for perioden efter 2012 er under udarbejdelse og vil blive vedtaget i løbet af 2012. Hovedresultatet af den nuværende strategi er vedtagelsen af den nye lov om offentlige indkøb, der har været i kraft siden april 2012. Ikke desto mindre vil en korrekt håndhævelse og gennemførelse af loven være afgørende for dens troværdighed og effektivitet. Der er endnu ikke taget skridt til at behandle spørgsmålet om anonym besiddelse af kapitalandele. Loven om offentlige ansatte er stadig under udarbejdelse, men må vedtages hurtigst muligt for at give forvaltningen den fornødne stabilitet. Endvidere har uregelmæssigheder i forbindelse med offentlige indkøb og det faktum, at den offentlige forvaltnings styrings- og kontrolsystemer ikke fungerer optimalt, været væsentlige kilder til problemer i forbindelse med anvendelsen af EU's midler.

| (15) | Den tjekkiske økonomi har behov for at mobilisere faktorer, der letter overgangen til innovationsbaseret vækst, højere merværdi og menneskelig kapital, fordi mulighederne for yderligere reel konvergens, der bygger på kapitalintensiv vækst, forekommer relativt begrænsede. En reform af de videregående uddannelser drøftes i øjeblikket. Selv om denne reform omfatter en gennemgang af den nuværende akkrediteringsproces, er den ikke tilstrækkeligt præcis i henseende til det centrale spørgsmål om standarder for evaluering af kvaliteten, og da der ikke foretages en systematisk indsamling og analyse af data, har reformen ikke opnået støtte fra akademiske kredse. Efter at tjekkiske elever har oplevet en tilbagegang i deres resultater, har regeringen iværksat foranstaltninger for at sikre minimumslæringsresultater tillige med en strategi for landsdækkende computerbaserede prøver. Disse foranstaltninger er imidlertid alt for afgrænsede til at øge kvaliteten af og ligheden i den obligatoriske skolegang. |
| --- | --- |

(15)

Den tjekkiske økonomi har behov for at mobilisere faktorer, der letter overgangen til innovationsbaseret vækst, højere merværdi og menneskelig kapital, fordi mulighederne for yderligere reel konvergens, der bygger på kapitalintensiv vækst, forekommer relativt begrænsede. En reform af de videregående uddannelser drøftes i øjeblikket. Selv om denne reform omfatter en gennemgang af den nuværende akkrediteringsproces, er den ikke tilstrækkeligt præcis i henseende til det centrale spørgsmål om standarder for evaluering af kvaliteten, og da der ikke foretages en systematisk indsamling og analyse af data, har reformen ikke opnået støtte fra akademiske kredse. Efter at tjekkiske elever har oplevet en tilbagegang i deres resultater, har regeringen iværksat foranstaltninger for at sikre minimumslæringsresultater tillige med en strategi for landsdækkende computerbaserede prøver. Disse foranstaltninger er imidlertid alt for afgrænsede til at øge kvaliteten af og ligheden i den obligatoriske skolegang.

| (16) | Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Den Tjekkiske Republiks økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Den Tjekkiske Republik, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-6 nedenfor. |
| --- | --- |

(16)

Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Den Tjekkiske Republiks økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Den Tjekkiske Republik, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-6 nedenfor.

| (17) | På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstilling 1 nedenfor, |
| --- | --- |

(17)

På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

HENSTILLER, at Den Tjekkiske Republik i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på at:

| 1) | sikre de planlagte fremskridt i henseende til en rettidig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. I dette øjemed gennemføre budgettet for 2012 fuldt ud, og foretage en specifikation af varige foranstaltninger, der vil være nødvendige for i 2013 at opnå den gennemsnitlige årlige strukturtilpasning, som er angivet i Rådets henstilling som led i proceduren for uforholdsmæssigt store underskud. Efterfølgende sikre en passende strukturjusteringsindsats for derigennem at gøre tilstrækkelige fremskridt med hensyn til den mellemfristede budgetmålsætning, og herunder opfyldelse benchmarket for udgifter. I den forbindelse undgå lineære nedskæringer, beskytte vækstfremmende udgifter, og optrappe bestræbelserne på at forbedre de offentlige udgifters effektivitet. Udnytte råderummet for skattestigninger, som skader væksten mindst muligt. Overflytte den høje skattebyrde på arbejde til boligskatter og miljøafgifter. Mindske forskellene i den skattemæssige behandling af lønmodtagere og selvstændige. Træffe foranstaltninger til at forbedre skatteopkrævningen, nedbringe skatteunddragelse og forbedre overholdelsen af skattereglerne, herunder ved at gennemføre en fælles inddrivelsesinstans for alle skatter og afgifter |
| --- | --- |

1)

sikre de planlagte fremskridt i henseende til en rettidig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. I dette øjemed gennemføre budgettet for 2012 fuldt ud, og foretage en specifikation af varige foranstaltninger, der vil være nødvendige for i 2013 at opnå den gennemsnitlige årlige strukturtilpasning, som er angivet i Rådets henstilling som led i proceduren for uforholdsmæssigt store underskud. Efterfølgende sikre en passende strukturjusteringsindsats for derigennem at gøre tilstrækkelige fremskridt med hensyn til den mellemfristede budgetmålsætning, og herunder opfyldelse benchmarket for udgifter. I den forbindelse undgå lineære nedskæringer, beskytte vækstfremmende udgifter, og optrappe bestræbelserne på at forbedre de offentlige udgifters effektivitet. Udnytte råderummet for skattestigninger, som skader væksten mindst muligt. Overflytte den høje skattebyrde på arbejde til boligskatter og miljøafgifter. Mindske forskellene i den skattemæssige behandling af lønmodtagere og selvstændige. Træffe foranstaltninger til at forbedre skatteopkrævningen, nedbringe skatteunddragelse og forbedre overholdelsen af skattereglerne, herunder ved at gennemføre en fælles inddrivelsesinstans for alle skatter og afgifter

| 2) | indføre yderligere ændringer af den offentlige pensionsordning for at sikre dens holdbarhed på lang sigt. Genoverveje planer om at muliggøre en tidligere tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet. Tilskynde til en effektiv deltagelse af unge arbejdstagere i den påtænkte finansierede ordning med henblik på at forbedre pensionernes tilstrækkelighed |
| --- | --- |

2)

indføre yderligere ændringer af den offentlige pensionsordning for at sikre dens holdbarhed på lang sigt. Genoverveje planer om at muliggøre en tidligere tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet. Tilskynde til en effektiv deltagelse af unge arbejdstagere i den påtænkte finansierede ordning med henblik på at forbedre pensionernes tilstrækkelighed

| 3) | træffe yderligere foranstaltninger for at øge udbuddet af pasningsfaciliteter til børn i førskolealderen til rimelige priser og af god kvalitet |
| --- | --- |

3)

træffe yderligere foranstaltninger for at øge udbuddet af pasningsfaciliteter til børn i førskolealderen til rimelige priser og af god kvalitet

| 4) | styrke offentlige arbejdsformidlingstjenester ved at øge kvaliteten og effektiviteten af uddannelse, jobsøgningsbistand og individualiserede tjenester, herunder af udliciterede tjenester |
| --- | --- |

4)

styrke offentlige arbejdsformidlingstjenester ved at øge kvaliteten og effektiviteten af uddannelse, jobsøgningsbistand og individualiserede tjenester, herunder af udliciterede tjenester

| 5) | vedtage og gennemføre loven om offentlige ansatte hurtigst muligt for at fremme den offentlige forvaltnings stabilitet og effektivitet og dermed undgå uregelmæssigheder. Sikre en passende gennemførelse af den nye lov om offentlige indkøb. Behandle spørgsmålet om anonym besiddelse af kapitalandele. Sikre en korrekt anvendelse af EU-midler, og intensivere kampen mod korruption |
| --- | --- |

5)

vedtage og gennemføre loven om offentlige ansatte hurtigst muligt for at fremme den offentlige forvaltnings stabilitet og effektivitet og dermed undgå uregelmæssigheder. Sikre en passende gennemførelse af den nye lov om offentlige indkøb. Behandle spørgsmålet om anonym besiddelse af kapitalandele. Sikre en korrekt anvendelse af EU-midler, og intensivere kampen mod korruption

| 6) | vedtage den nødvendige lovgivning, hvorved der indføres et gennemskueligt og klart defineret system til evaluering af videregående uddannelsesinstitutioners og forskningsinstitutioners kvalitet. Sikre, at finansieringen er holdbar, og at den knyttes til resultatet af kvalitetsvurderingen. Etablere en evalueringsramme, som er målrettet en forbedring af den obligatoriske undervisning. |
| --- | --- |

6)

vedtage den nødvendige lovgivning, hvorved der indføres et gennemskueligt og klart defineret system til evaluering af videregående uddannelsesinstitutioners og forskningsinstitutioners kvalitet. Sikre, at finansieringen er holdbar, og at den knyttes til resultatet af kvalitetsvurderingen. Etablere en evalueringsramme, som er målrettet en forbedring af den obligatoriske undervisning.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Opretholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 212 af 19.7.2011, s. 5.

3

(4)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

4

(5)  Konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionen på grundlag af oplysningerne i programmet efter den i fællesskab aftalte metode.

5

(6)  I henhold til artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/21

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Danmarks nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Danmarks konvergensprogram for 2012-2015

2012/C 219/06

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Danmarks nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Danmarks opdaterede konvergensprogram for 2011-2015. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Danmarks nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Danmarks opdaterede konvergensprogram for 2011-2015.

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Danmark blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Danmark blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

| (5) | Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse. |
| --- | --- |

(5)

Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

| (6) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (7) | Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

(7)

Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

| (8) | Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(8)

Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

| (9) | Den 30. april 2012 forelagde Danmark sit konvergensprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. Kommissionen konkluderede i sin dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011, at Danmark befinder sig i en situation med interne og eksterne ubalancer, der dog ikke er uforholdsmæssigt store. |
| --- | --- |

(9)

Den 30. april 2012 forelagde Danmark sit konvergensprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. Kommissionen konkluderede i sin dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011, at Danmark befinder sig i en situation med interne og eksterne ubalancer, der dog ikke er uforholdsmæssigt store.

| (10) | Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk. Scenariet, ifølge hvilket der forventes en BNP-vækst på 1,2 % og 1,5 % i 2012 og 2013, er overordnet set på linje med Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012, der opererer med en vækst på 1,1 % og 1,4 %. De offentlige underskud er således en anelse mindre i konvergensprogrammet (4,0 % og 1,8 % af BNP i henholdsvis 2012 og 2013 sammenlignet med 4,1 % og 2,0 % af BNP i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012). Den budgetstrategi, der er skitseret i konvergensprogrammet, har til formål at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013 og nå den mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt underskud på højst 0,5 % af BNP. Regeringens målsætning er endvidere at opnå et budget, der i det mindste strukturelt er i balance i 2020.
  Konvergensprogrammet bekræfter dermed den foregående mellemfristede budgetmålsætning, der i tilstrækkelig grad afspejler kravene i stabilitets- og vækstpagten. Det planlagte samlede underskud i 2013 er foreneligt med en rettidig korrektion af det uforholdsmæssigt store offentlige underskud, og når der tages udgangspunkt i den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5), er den planlagte finanspolitiske indsats i 2013 i overensstemmelse med den henstilling, som Rådet afgav som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i juli 2010. De diskretionære foranstaltninger, som fremgår af programmet, skønnes netto at føre til en konsolidering, der overordnet set er på linje med henstillingen afgivet i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Konsolideringen er blevet lagt senere i perioden end tidligere planlagt, og i 2013 bliver der behov for en betydelig indsats for at tilvejebringe den påkrævede strukturelle tilpasning. Risikoen for en overskridelse af referenceværdien i traktaten på 3 % af BNP i 2013 er begrænset. Af Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 fremgår, at der forventes et offentligt underskud på 2,0 % af BNP. Danmark forventes at nå sin mellemfristede budgetmålsætning i 2013. Imidlertid vil dette, baseret på den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo, ikke være tilfældet fra 2013 og frem, og den skønnede budgetmæssige forbedring af den strukturelle budgetsaldo er mindre end de 0,5 % af BNP, der kræves i henhold til stabilitets- og vækstpagten. Samtidig forventes vækstraten for de offentlige udgifter efter indregning af de diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden at være på linje med stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifter. En del af budgetunderskuddene vil blive finansieret ved at nedbringe statens indestående i Danmarks Nationalbank. Danmarks offentlige bruttogæld forventes at falde fra 46,5 % af BNP i 2011 til 42,1 % af BNP i 2015, dvs. et godt stykke under 60 % af BNP. |
| --- | --- |

(10)

Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk. Scenariet, ifølge hvilket der forventes en BNP-vækst på 1,2 % og 1,5 % i 2012 og 2013, er overordnet set på linje med Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012, der opererer med en vækst på 1,1 % og 1,4 %. De offentlige underskud er således en anelse mindre i konvergensprogrammet (4,0 % og 1,8 % af BNP i henholdsvis 2012 og 2013 sammenlignet med 4,1 % og 2,0 % af BNP i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012). Den budgetstrategi, der er skitseret i konvergensprogrammet, har til formål at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013 og nå den mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt underskud på højst 0,5 % af BNP. Regeringens målsætning er endvidere at opnå et budget, der i det mindste strukturelt er i balance i 2020.

Konvergensprogrammet bekræfter dermed den foregående mellemfristede budgetmålsætning, der i tilstrækkelig grad afspejler kravene i stabilitets- og vækstpagten. Det planlagte samlede underskud i 2013 er foreneligt med en rettidig korrektion af det uforholdsmæssigt store offentlige underskud, og når der tages udgangspunkt i den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5), er den planlagte finanspolitiske indsats i 2013 i overensstemmelse med den henstilling, som Rådet afgav som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i juli 2010. De diskretionære foranstaltninger, som fremgår af programmet, skønnes netto at føre til en konsolidering, der overordnet set er på linje med henstillingen afgivet i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Konsolideringen er blevet lagt senere i perioden end tidligere planlagt, og i 2013 bliver der behov for en betydelig indsats for at tilvejebringe den påkrævede strukturelle tilpasning. Risikoen for en overskridelse af referenceværdien i traktaten på 3 % af BNP i 2013 er begrænset. Af Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 fremgår, at der forventes et offentligt underskud på 2,0 % af BNP. Danmark forventes at nå sin mellemfristede budgetmålsætning i 2013. Imidlertid vil dette, baseret på den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo, ikke være tilfældet fra 2013 og frem, og den skønnede budgetmæssige forbedring af den strukturelle budgetsaldo er mindre end de 0,5 % af BNP, der kræves i henhold til stabilitets- og vækstpagten. Samtidig forventes vækstraten for de offentlige udgifter efter indregning af de diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden at være på linje med stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifter. En del af budgetunderskuddene vil blive finansieret ved at nedbringe statens indestående i Danmarks Nationalbank. Danmarks offentlige bruttogæld forventes at falde fra 46,5 % af BNP i 2011 til 42,1 % af BNP i 2015, dvs. et godt stykke under 60 % af BNP.

| (11) | Det er en hovedprioritet for Danmark, at udbuddet af arbejdskraften forøges med henblik på at sikre velfærden og den finanspolitiske holdbarhed i fremtiden. I 2011 blev der i Danmark opnået enighed om en vidtgående reform af efterlønsordningen, og den tidligere planlagte forhøjelse af den lovbestemte pensionsalder og dens sammenkobling med den forventede levetid blev fremrykket. Det er nødvendigt, at der nu fokuseres på en reform af førtidspensionsordningen og ordninger for beskæftigelse med offentligt tilskud (fleksjobordningen). Regeringen har fremsat et forslag til reform på dette område, som straks bør gennemføres. Det er også nødvendigt, at der gøres noget ved de stadig større forskelle i beskæftigelsesresultaterne for personer med indvandrerbaggrund og resten af den arbejdende befolkning. |
| --- | --- |

(11)

Det er en hovedprioritet for Danmark, at udbuddet af arbejdskraften forøges med henblik på at sikre velfærden og den finanspolitiske holdbarhed i fremtiden. I 2011 blev der i Danmark opnået enighed om en vidtgående reform af efterlønsordningen, og den tidligere planlagte forhøjelse af den lovbestemte pensionsalder og dens sammenkobling med den forventede levetid blev fremrykket. Det er nødvendigt, at der nu fokuseres på en reform af førtidspensionsordningen og ordninger for beskæftigelse med offentligt tilskud (fleksjobordningen). Regeringen har fremsat et forslag til reform på dette område, som straks bør gennemføres. Det er også nødvendigt, at der gøres noget ved de stadig større forskelle i beskæftigelsesresultaterne for personer med indvandrerbaggrund og resten af den arbejdende befolkning.

| (12) | Væksten i arbejdsproduktiviteten i Danmark er aftaget i de seneste tiår, og en af årsagerne hertil er de forholdsvis ringe resultater på uddannelsesområdet. Trods det høje udgiftsniveau på uddannelsesområdet er uddannelseskvaliteten i danske skoler i henhold til den undersøgelse, der er gennemført under OECD's program for international elevevaluering (Pisa), kun gennemsnitlig. Desuden er de studerende generelt ældre ved afslutningen af deres studier end i andre medlemsstater, og frafaldsprocenterne fra erhvervsuddannelserne er forholdsvis høje. Som reaktion på udfordringerne på dette område har regeringen bebudet en række nye tiltag på både folkeskole- og ungdomsuddannelsesområdet. 2012-budgettet støtter også indførelsen af sociale klausuler i offentlige udbud og foranstaltninger, der kan gøre det finansielt fordelagtigt for private virksomheder at tilbyde praktikpladser for derved at forøge antallet af ledige pladser. Spørgsmålet om forøgelse af udbuddet af praktikpladser vil også blive behandlet under trepartsforhandlinger og som led i arbejdet i en tværministeriel arbejdsgruppe. |
| --- | --- |

(12)

Væksten i arbejdsproduktiviteten i Danmark er aftaget i de seneste tiår, og en af årsagerne hertil er de forholdsvis ringe resultater på uddannelsesområdet. Trods det høje udgiftsniveau på uddannelsesområdet er uddannelseskvaliteten i danske skoler i henhold til den undersøgelse, der er gennemført under OECD's program for international elevevaluering (Pisa), kun gennemsnitlig. Desuden er de studerende generelt ældre ved afslutningen af deres studier end i andre medlemsstater, og frafaldsprocenterne fra erhvervsuddannelserne er forholdsvis høje. Som reaktion på udfordringerne på dette område har regeringen bebudet en række nye tiltag på både folkeskole- og ungdomsuddannelsesområdet. 2012-budgettet støtter også indførelsen af sociale klausuler i offentlige udbud og foranstaltninger, der kan gøre det finansielt fordelagtigt for private virksomheder at tilbyde praktikpladser for derved at forøge antallet af ledige pladser. Spørgsmålet om forøgelse af udbuddet af praktikpladser vil også blive behandlet under trepartsforhandlinger og som led i arbejdet i en tværministeriel arbejdsgruppe.

| (13) | En anden potentiel årsag til den langsomme produktivitetsvækst er den relativt ringe grad af konkurrence i Danmark. I 2011 blev der vedtaget en konkurrencepakke rettet mod især byggesektoren, detailsektoren, sundhedssektoren og den offentlige servicesektor. Konkurrencen inden for taxakørsel og på transportområdet samt liberaliseringen af apoteker er ved at blive analyseret, og denne analyse vil muligvis føre til nye foranstaltninger. Der forhandles p.t. med regionale og lokale myndigheder om en forøgelse af kommunernes og regionernes offentlige udbud. På dette punkt konkluderede et regeringsudvalg for nylig, at der er behov for at styrke den danske konkurrencelovgivning, og at sanktionsniveauet ved overtrædelse af konkurrencelovgivningen er for lavt til at virke afskrækkende. Da der i det seneste års tid kun er blevet taget et begrænset antal konkrete initiativer på dette område, er det nødvendigt med yderligere tiltag for at tage hånd om denne udfordring på passende vis. |
| --- | --- |

(13)

En anden potentiel årsag til den langsomme produktivitetsvækst er den relativt ringe grad af konkurrence i Danmark. I 2011 blev der vedtaget en konkurrencepakke rettet mod især byggesektoren, detailsektoren, sundhedssektoren og den offentlige servicesektor. Konkurrencen inden for taxakørsel og på transportområdet samt liberaliseringen af apoteker er ved at blive analyseret, og denne analyse vil muligvis føre til nye foranstaltninger. Der forhandles p.t. med regionale og lokale myndigheder om en forøgelse af kommunernes og regionernes offentlige udbud. På dette punkt konkluderede et regeringsudvalg for nylig, at der er behov for at styrke den danske konkurrencelovgivning, og at sanktionsniveauet ved overtrædelse af konkurrencelovgivningen er for lavt til at virke afskrækkende. Da der i det seneste års tid kun er blevet taget et begrænset antal konkrete initiativer på dette område, er det nødvendigt med yderligere tiltag for at tage hånd om denne udfordring på passende vis.

| (14) | Det fremgår af den dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011, at mens husholdningernes høje bruttogæld til en vis grad er et strukturelt kendetegn ved den danske økonomi, hvor husholdningernes formuer langt overstiger deres gæld, opstår der betænkeligheder vedrørende husholdningernes høje gældsniveau, eftersom udviklingen på boligmarkedet synes at have fået gælden til at stige til et niveau, der overstiger, hvad der kan forklares med strukturelle faktorer såsom boliger og pensionsmidler.
  Desuden har realkreditlånenes sammensætning ændret sig siden 2003, da afdragsfrie lån og lån med variabel rente har vundet frem i popularitet i forhold til fastforrentede afdragspligtige lån. For et givet gældsniveau er husholdningerne derfor i dag mere følsomme over for rentestigninger og udsving i ejendomspriser, end de var for ti år siden. Dette medfører øgede potentielle risici for den finansielle og økonomiske stabilitet. Der er truffet relevante foranstaltninger i Danmark for gøre noget ved sårbarheder i realkreditsystemet. Erhvervs- og Vækstministeriet er i færd med at analysere sammensætningen af realkreditlån på tværs af husholdningerne set i lyset af indkomst, erfaring på arbejdsmarkedet og andre socioøkonomiske variabler. Målet er at vurdere husholdningernes potentielle sårbarhed i tilfælde af forskellige økonomiske chok, herunder rentesvingninger. Det bør imidlertid også overvejes at træffe foranstaltninger for at forhindre procykliske udviklinger på boligmarkedet på mellemlang sigt, hvilket helst bør ske ved at bringe ejendomsværdibeskatningen på linje med de reelle markedsværdier. Fremtidige procykliske effekter kunne også forhindres ved at fjerne loftet over den årlige stigning i den kommunale ejendomsskat. Sådanne foranstaltninger bør indføres gradvist, og der bør tages hensyn til det aktuelle behov for stabilisering af boligmarkedet. |
| --- | --- |

(14)

Det fremgår af den dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011, at mens husholdningernes høje bruttogæld til en vis grad er et strukturelt kendetegn ved den danske økonomi, hvor husholdningernes formuer langt overstiger deres gæld, opstår der betænkeligheder vedrørende husholdningernes høje gældsniveau, eftersom udviklingen på boligmarkedet synes at have fået gælden til at stige til et niveau, der overstiger, hvad der kan forklares med strukturelle faktorer såsom boliger og pensionsmidler.

Desuden har realkreditlånenes sammensætning ændret sig siden 2003, da afdragsfrie lån og lån med variabel rente har vundet frem i popularitet i forhold til fastforrentede afdragspligtige lån. For et givet gældsniveau er husholdningerne derfor i dag mere følsomme over for rentestigninger og udsving i ejendomspriser, end de var for ti år siden. Dette medfører øgede potentielle risici for den finansielle og økonomiske stabilitet. Der er truffet relevante foranstaltninger i Danmark for gøre noget ved sårbarheder i realkreditsystemet. Erhvervs- og Vækstministeriet er i færd med at analysere sammensætningen af realkreditlån på tværs af husholdningerne set i lyset af indkomst, erfaring på arbejdsmarkedet og andre socioøkonomiske variabler. Målet er at vurdere husholdningernes potentielle sårbarhed i tilfælde af forskellige økonomiske chok, herunder rentesvingninger. Det bør imidlertid også overvejes at træffe foranstaltninger for at forhindre procykliske udviklinger på boligmarkedet på mellemlang sigt, hvilket helst bør ske ved at bringe ejendomsværdibeskatningen på linje med de reelle markedsværdier. Fremtidige procykliske effekter kunne også forhindres ved at fjerne loftet over den årlige stigning i den kommunale ejendomsskat. Sådanne foranstaltninger bør indføres gradvist, og der bør tages hensyn til det aktuelle behov for stabilisering af boligmarkedet.

| (15) | Danmark har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen, styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed og forbedring af den finansielle stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne nedenfor. |
| --- | --- |

(15)

Danmark har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen, styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed og forbedring af den finansielle stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne nedenfor.

| (16) | Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Danmarks økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram og fremlagt en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Danmark, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-5 nedenfor. |
| --- | --- |

(16)

Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Danmarks økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram og fremlagt en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Danmark, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-5 nedenfor.

| (17) | På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået konvergensprogrammet, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstilling 1 nedenfor. |
| --- | --- |

(17)

På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået konvergensprogrammet, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

| (18) | På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og konvergensprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 3, 4 og 5 nedenfor, |
| --- | --- |

(18)

På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og konvergensprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 3, 4 og 5 nedenfor,

HENSTILLER, at Danmark i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på at:

| 1) | gennemføre budgetstrategien som planlagt for at sikre korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013 og nå den gennemsnitlige årlige strukturelle tilpasningsindsats, der er angivet i Rådets henstillinger i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Derefter sikre en passende strukturel tilpasningsindsats med henblik på at gøre tilstrækkeligt fremskridt i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, herunder nå benchmarket for udgifter |
| --- | --- |

1)

gennemføre budgetstrategien som planlagt for at sikre korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013 og nå den gennemsnitlige årlige strukturelle tilpasningsindsats, der er angivet i Rådets henstillinger i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Derefter sikre en passende strukturel tilpasningsindsats med henblik på at gøre tilstrækkeligt fremskridt i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, herunder nå benchmarket for udgifter

| 2) | tage yderligere skridt til at øge det langsigtede udbud af arbejdskraft ved at gennemføre en reform af førtidspensionsordningen og ved i højere grad at målrette ordninger for beskæftigelse med offentligt tilskud (fleksjobordningen) mod personer med nedsat arbejdsevne og forbedre beskæftigelsesegnetheden for personer med indvandrerbaggrund |
| --- | --- |

2)

tage yderligere skridt til at øge det langsigtede udbud af arbejdskraft ved at gennemføre en reform af førtidspensionsordningen og ved i højere grad at målrette ordninger for beskæftigelse med offentligt tilskud (fleksjobordningen) mod personer med nedsat arbejdsevne og forbedre beskæftigelsesegnetheden for personer med indvandrerbaggrund

| 3) | uden forsinkelse at gennemføre de bebudede foranstaltninger for at forbedre omkostningseffektiviteten i uddannelsessystemet, nedbringe frafaldsprocenterne, navnlig i den erhvervsfaglige uddannelsessektor, og forøge antallet af praktikpladser |
| --- | --- |

3)

uden forsinkelse at gennemføre de bebudede foranstaltninger for at forbedre omkostningseffektiviteten i uddannelsessystemet, nedbringe frafaldsprocenterne, navnlig i den erhvervsfaglige uddannelsessektor, og forøge antallet af praktikpladser

| 4) | fortsætte indsatsen for at fjerne hindringer for konkurrence inden for især lokale tjenesteydelser, detailsektoren og byggesektoren, herunder ved yderligere at åbne kommunernes og regionernes indkøb af tjenesteydelser op for konkurrence og sikre, at sanktionerne for overtrædelse af konkurrencelovgivningen i tilstrækkelig grad har afskrækkende virkning |
| --- | --- |

4)

fortsætte indsatsen for at fjerne hindringer for konkurrence inden for især lokale tjenesteydelser, detailsektoren og byggesektoren, herunder ved yderligere at åbne kommunernes og regionernes indkøb af tjenesteydelser op for konkurrence og sikre, at sanktionerne for overtrædelse af konkurrencelovgivningen i tilstrækkelig grad har afskrækkende virkning

| 5) | overveje yderligere forebyggende foranstaltninger med henblik på at styrke stabiliteten på boligmarkedet og i det finansielle system på mellemlang sigt, herunder ved at tage hensyn til resultaterne af Erhvervs- og Vækstministeriets igangværende undersøgelse af fordelingen af formue og gæld på tværs af husholdningerne og ved at tage ejendomsværdibeskatningssystemet og det kommunale ejendomsskattesystem op til revision. |
| --- | --- |

5)

overveje yderligere forebyggende foranstaltninger med henblik på at styrke stabiliteten på boligmarkedet og i det finansielle system på mellemlang sigt, herunder ved at tage hensyn til resultaterne af Erhvervs- og Vækstministeriets igangværende undersøgelse af fordelingen af formue og gæld på tværs af husholdningerne og ved at tage ejendomsværdibeskatningssystemet og det kommunale ejendomsskattesystem op til revision.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Opretholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

3

(4)  EUT C 213 af 20.7.2011, s. 1.

4

(5)  Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved anvendelse af den i fællesskab aftalte metode.

5

(6)  I henhold til artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/25

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Estlands nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Estlands stabilitetsprogram for 2012-2015

2012/C 219/07

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at styrke Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at styrke Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Estlands nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Estlands stabilitetsprogram for 2011-2015. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Estlands nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Estlands stabilitetsprogram for 2011-2015.

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Estland ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Estland ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

| (5) | Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende anbefalede foranstaltninger inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse. |
| --- | --- |

(5)

Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende anbefalede foranstaltninger inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

| (6) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (7) | Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og at modernisere den offentlige forvaltning. Det opfordrede medlemsstaterne til at gennemføre Rådets landespecifikke henstillinger for 2011 og omsætte disse prioriteter til konkrete foranstaltninger, som kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(7)

Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og at modernisere den offentlige forvaltning. Det opfordrede medlemsstaterne til at gennemføre Rådets landespecifikke henstillinger for 2011 og omsætte disse prioriteter til konkrete foranstaltninger, som kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

| (8) | Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(8)

Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.

| (9) | Den 26. april 2012 forelagde Estland sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. |
| --- | --- |

(9)

Den 26. april 2012 forelagde Estland sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

| (10) | Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk i 2012-2013, hvor væksten i BNP forventes til et gennemsnit på 2,4 %. Kommissionen tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 forudser en vækst i BNP på 3,8 % i 2013. Den budgetstrategi, der er skitseret i programmet, har til formål at sikre en holdbar finanspolitik, der fremmer en afbalanceret vækst ved at nå et strukturelt overskud, samtidig med at der er tilstrækkelige finanspolitiske stødpuder og skattebyrden på arbejde sættes ned. Strategien sigter også mod at opfylde kravene i stabilitets- og vækstpagten. Stabilitetsprogrammet tilstræber at nå et bedre resultat end den mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt overskud fra og med 2013.
  Den mellemfristede budgetmålsætning afspejler kravene i stabilitets- og vækstpagten. På basis af den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5) vil vækstraten for de offentlige udgifter, efter indregning af diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden, inden udgangen af 2015 overholde udgiftsbenchmarket i stabilitets- og vækstpagten. Sideløbende stiler stabilitetsprogrammet efter at opnå samlede overskud fra 2014. Gældskvoten ligger et godt stykke under 60 % af BNP, og ifølge programmet forventes den at falde efter 2013 til ca. 10 % i 2015. |
| --- | --- |

(10)

Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk i 2012-2013, hvor væksten i BNP forventes til et gennemsnit på 2,4 %. Kommissionen tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 forudser en vækst i BNP på 3,8 % i 2013. Den budgetstrategi, der er skitseret i programmet, har til formål at sikre en holdbar finanspolitik, der fremmer en afbalanceret vækst ved at nå et strukturelt overskud, samtidig med at der er tilstrækkelige finanspolitiske stødpuder og skattebyrden på arbejde sættes ned. Strategien sigter også mod at opfylde kravene i stabilitets- og vækstpagten. Stabilitetsprogrammet tilstræber at nå et bedre resultat end den mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt overskud fra og med 2013.

Den mellemfristede budgetmålsætning afspejler kravene i stabilitets- og vækstpagten. På basis af den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5) vil vækstraten for de offentlige udgifter, efter indregning af diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden, inden udgangen af 2015 overholde udgiftsbenchmarket i stabilitets- og vækstpagten. Sideløbende stiler stabilitetsprogrammet efter at opnå samlede overskud fra 2014. Gældskvoten ligger et godt stykke under 60 % af BNP, og ifølge programmet forventes den at falde efter 2013 til ca. 10 % i 2015.

| (11) | Estland opnåede et betydeligt budgetoverskud i 2011. Den økonomiske vækstrate for 2012, der forudses i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012, er noget lavere end i 2011, idet den falder fra 7,6 % til 1,6 %, og der er derfor behov for øget kontrol med udgiftseffektiviteten. Estland har planer om at indføre en strukturel budgetregel i 2012 som støtte til at kontrollere udgifterne. Så snart budgetreglen er på plads, bør den suppleres med en stramning af de bindende elementer i de flerårige udgiftsmål. Estland har altså delvist gennemført henstillingen fra 2011 på dette område. |
| --- | --- |

(11)

Estland opnåede et betydeligt budgetoverskud i 2011. Den økonomiske vækstrate for 2012, der forudses i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012, er noget lavere end i 2011, idet den falder fra 7,6 % til 1,6 %, og der er derfor behov for øget kontrol med udgiftseffektiviteten. Estland har planer om at indføre en strukturel budgetregel i 2012 som støtte til at kontrollere udgifterne. Så snart budgetreglen er på plads, bør den suppleres med en stramning af de bindende elementer i de flerårige udgiftsmål. Estland har altså delvist gennemført henstillingen fra 2011 på dette område.

| (12) | For så vidt angår arbejdsmarkedet er der gjort en række tiltag inden for beskatning af arbejde. Incitamenterne til at arbejde kan dog forbedres, ved at der tages hånd om den stigende tendens til at modtage invaliditets- og uarbejdsdygtighedsydelser samt ved at gøre det rentabelt for de lavt- og højtlønnede, der modtager arbejdsløsheds- og forældreydelser at arbejde. Mens der er gjort lovende tiltag for at nedbringe den høje arbejdsløshed, er langtidsledigheden og arbejdsløsheden blandt unge stadig høj. Det resulterer i, at fattigdomsrisikoen for børn i arbejdsløse husholdninger er voksende, og det problem skal håndteres ved hjælp af effektive sociale tjenesteydelser, herunder også familieydelser. Selve familiestøtten kunne gøres mere effektiv på en budgetneutral måde, hvis forældre- og familieydelserne blev målrettet bedre, og de ineffektive børnerelaterede skattefritagelser blev afskaffet. |
| --- | --- |

(12)

For så vidt angår arbejdsmarkedet er der gjort en række tiltag inden for beskatning af arbejde. Incitamenterne til at arbejde kan dog forbedres, ved at der tages hånd om den stigende tendens til at modtage invaliditets- og uarbejdsdygtighedsydelser samt ved at gøre det rentabelt for de lavt- og højtlønnede, der modtager arbejdsløsheds- og forældreydelser at arbejde. Mens der er gjort lovende tiltag for at nedbringe den høje arbejdsløshed, er langtidsledigheden og arbejdsløsheden blandt unge stadig høj. Det resulterer i, at fattigdomsrisikoen for børn i arbejdsløse husholdninger er voksende, og det problem skal håndteres ved hjælp af effektive sociale tjenesteydelser, herunder også familieydelser. Selve familiestøtten kunne gøres mere effektiv på en budgetneutral måde, hvis forældre- og familieydelserne blev målrettet bedre, og de ineffektive børnerelaterede skattefritagelser blev afskaffet.

| (13) | Foranstaltningerne i den nationale handlingsplan for energieffektivitet er stadig ikke tilstrækkelige på grund af den nuværende tendens til skift i transportform, der går væk fra den offentlige transport. Parken af nye biler i Estland er den mest energiintensive i hele EU. Afgifterne på brændstof er ikke høje nok til at ændre ved forbrugsmønstrene. Implementeringen i national ret af flere energirelaterede EU-direktiver er endnu ikke fuldført. Estland har stadig behov for at diversificere sin energiforsyning. Elektricitetsinfrastrukturen kan opgraderes ved at integrere mere vindenergi. |
| --- | --- |

(13)

Foranstaltningerne i den nationale handlingsplan for energieffektivitet er stadig ikke tilstrækkelige på grund af den nuværende tendens til skift i transportform, der går væk fra den offentlige transport. Parken af nye biler i Estland er den mest energiintensive i hele EU. Afgifterne på brændstof er ikke høje nok til at ændre ved forbrugsmønstrene. Implementeringen i national ret af flere energirelaterede EU-direktiver er endnu ikke fuldført. Estland har stadig behov for at diversificere sin energiforsyning. Elektricitetsinfrastrukturen kan opgraderes ved at integrere mere vindenergi.

| (14) | Kvaliteten af og mulighederne for erhvervsuddannelse er blevet betydelig bedre, og der er planlagt flere moderniseringstiltag i 2012-2013. Overgangen fra almen uddannelse til erhvervsuddannelse bør dog forbedres, og en større udbredelse af flere arbejdsbaserede ordninger bør overvejes. Deltagelsen i livslang læring forbedres langsomt, men der er stadig ikke nok fokus på lavt kvalificerede arbejdstagere. Der er vedvarende problemer med at afstemme uddannelsesresultaterne med behovene på arbejdsmarkedet. Desuden er der behov for en hurtig reform af uddannelserne på gymnasialt niveau samt for yderligere forbedringer af de uddannelser, der tilbydes af lokale myndigheder. Samtidig er samarbejdet mellem erhvervssektoren og de højere uddannelsesinstitutioner fortsat dårligt, mens den vidensintensive del af den private sektor bør udvikles yderligere. |
| --- | --- |

(14)

Kvaliteten af og mulighederne for erhvervsuddannelse er blevet betydelig bedre, og der er planlagt flere moderniseringstiltag i 2012-2013. Overgangen fra almen uddannelse til erhvervsuddannelse bør dog forbedres, og en større udbredelse af flere arbejdsbaserede ordninger bør overvejes. Deltagelsen i livslang læring forbedres langsomt, men der er stadig ikke nok fokus på lavt kvalificerede arbejdstagere. Der er vedvarende problemer med at afstemme uddannelsesresultaterne med behovene på arbejdsmarkedet. Desuden er der behov for en hurtig reform af uddannelserne på gymnasialt niveau samt for yderligere forbedringer af de uddannelser, der tilbydes af lokale myndigheder. Samtidig er samarbejdet mellem erhvervssektoren og de højere uddannelsesinstitutioner fortsat dårligt, mens den vidensintensive del af den private sektor bør udvikles yderligere.

| (15) | For at afspejle den faldende demografiske tendens og sikre en afbalanceret og konkurrencedygtig regional udvikling er der behov for, at de regionale forvaltningers finansielle holdbarhed sikres, samtidig med at de offentlige tjenester forbedres på lokalt plan og de forholdsvis spredte ressourcer udnyttes bedre. De fleste lokale myndigheder har på grund af deres beskedne størrelse svært ved at tilbyde alle de nødvendige sociale, sundhedsmæssige, arbejdsmarkedsrelaterede, transportmæssige og uddannelsesmæssige tjenester. |
| --- | --- |

(15)

For at afspejle den faldende demografiske tendens og sikre en afbalanceret og konkurrencedygtig regional udvikling er der behov for, at de regionale forvaltningers finansielle holdbarhed sikres, samtidig med at de offentlige tjenester forbedres på lokalt plan og de forholdsvis spredte ressourcer udnyttes bedre. De fleste lokale myndigheder har på grund af deres beskedne størrelse svært ved at tilbyde alle de nødvendige sociale, sundhedsmæssige, arbejdsmarkedsrelaterede, transportmæssige og uddannelsesmæssige tjenester.

| (16) | Estland har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev afgivet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen og styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne. |
| --- | --- |

(16)

Estland har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev afgivet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen og styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne.

| (17) | Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Estlands økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Estland, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-5 nedenfor. |
| --- | --- |

(17)

Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Estlands økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Estland, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-5 nedenfor.

| (18) | På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse (6) afspejles særligt i henstilling 1 nedenfor, |
| --- | --- |

(18)

På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse (6) afspejles særligt i henstilling 1 nedenfor,

HENSTILLER, at Estland i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på at:

| 1) | bevare en sund budgetstilling ved at gennemføre budgetplanerne som planlagt og sikre, at den mellemfristede budgetmålsætning nås senest i 2013, og at udgiftsbenchmarket overholdes. Supplere den planlagte budgetregel med mere bindende flerårige udgiftsregler under de mellemfristede budgetrammer, fortsat øge de offentlige udgifters effektivitet og gennemføre foranstaltninger med henblik på bedre overholdelse af skattereglerne |
| --- | --- |

1)

bevare en sund budgetstilling ved at gennemføre budgetplanerne som planlagt og sikre, at den mellemfristede budgetmålsætning nås senest i 2013, og at udgiftsbenchmarket overholdes. Supplere den planlagte budgetregel med mere bindende flerårige udgiftsregler under de mellemfristede budgetrammer, fortsat øge de offentlige udgifters effektivitet og gennemføre foranstaltninger med henblik på bedre overholdelse af skattereglerne

| 2) | forbedre incitamenterne til at arbejde ved at rationalisere socialsikringssystemet og øge fleksibiliteten i tildelingen af invaliditets-, arbejdsløsheds- og familieydelser, samtidig med at der sikres en passende social beskyttelse. Forbedre tilvejebringelsen af sociale tjenester, samtidig med at familie- og forældreydelserne fordeles bedre, og de forvridende børnerelaterede skattefradrag fjernes. Øge de unges og de langtidslediges deltagelse på arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

2)

forbedre incitamenterne til at arbejde ved at rationalisere socialsikringssystemet og øge fleksibiliteten i tildelingen af invaliditets-, arbejdsløsheds- og familieydelser, samtidig med at der sikres en passende social beskyttelse. Forbedre tilvejebringelsen af sociale tjenester, samtidig med at familie- og forældreydelserne fordeles bedre, og de forvridende børnerelaterede skattefradrag fjernes. Øge de unges og de langtidslediges deltagelse på arbejdsmarkedet

| 3) | koble uddannelse bedre sammen med behovene på arbejdsmarkedet og forbedre samarbejdet mellem erhvervslivet og den akademiske verden. Udvide de lavtkvalificerede arbejdstageres muligheder for at få adgang til livslang læring. Fremme prioriteringen og internationaliseringen af forsknings- og innovationssystemerne |
| --- | --- |

3)

koble uddannelse bedre sammen med behovene på arbejdsmarkedet og forbedre samarbejdet mellem erhvervslivet og den akademiske verden. Udvide de lavtkvalificerede arbejdstageres muligheder for at få adgang til livslang læring. Fremme prioriteringen og internationaliseringen af forsknings- og innovationssystemerne

| 4) | øge energieffektiviteten, især i bygninger og på transportområdet, og styrke de miljømæssige incitamenter i forbindelse med køretøjer og affald, bl.a. ved at overveje incitamenter som f.eks. beskatning af køretøjer. Fremme anvendelsen af vedvarende energikilder, bl.a. ved at opgradere infrastrukturen og lovgivningen. Fortsætte udviklingen af netværk på tværs af grænserne bør fortsætte, så markedet er mindre isoleret |
| --- | --- |

4)

øge energieffektiviteten, især i bygninger og på transportområdet, og styrke de miljømæssige incitamenter i forbindelse med køretøjer og affald, bl.a. ved at overveje incitamenter som f.eks. beskatning af køretøjer. Fremme anvendelsen af vedvarende energikilder, bl.a. ved at opgradere infrastrukturen og lovgivningen. Fortsætte udviklingen af netværk på tværs af grænserne bør fortsætte, så markedet er mindre isoleret

| 5) | fremme den finanspolitiske holdbarhed i kommunerne, samtidig med at de lokale myndigheders effektivitet forbedres, og der sikres en tilstrækkelig ydelse af tjenester, navnlig ved stærkere incitamenter til kommunesammenlægning eller samarbejde på tværs af kommunerne. Relevante reformforslag bør være på plads inden for en rimelig tidshorisont. |
| --- | --- |

5)

fremme den finanspolitiske holdbarhed i kommunerne, samtidig med at de lokale myndigheders effektivitet forbedres, og der sikres en tilstrækkelig ydelse af tjenester, navnlig ved stærkere incitamenter til kommunesammenlægning eller samarbejde på tværs af kommunerne. Relevante reformforslag bør være på plads inden for en rimelig tidshorisont.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Opretholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 213 af 20.7.2011, s. 5.

3

(4)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

4

(5)  Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode.

5

(6)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/28 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/28

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Finlands nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Finlands stabilitetsprogram for 2012-2015

2012/C 219/08

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Finlands nationale reformprogram for 2011 sammen med en udtalelse om Finlands opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Finlands nationale reformprogram for 2011 sammen med en udtalelse om Finlands opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014.

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Finland blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Finland blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

| (5) | Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse. |
| --- | --- |

(5)

Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

| (6) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (7) | Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

(7)

Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

| (8) | Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(8)

Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

| (9) | Den 19. april 2012 forelagde Finland sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. Kommissionen har også vurderet i en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011, hvorvidt Finland påvirkes af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen konkluderede i sin dybdegående undersøgelse, at Finland befinder sig i en situation med en ubalance, der dog ikke er uforholdsmæssigt stor. |
| --- | --- |

(9)

Den 19. april 2012 forelagde Finland sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. Kommissionen har også vurderet i en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011, hvorvidt Finland påvirkes af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen konkluderede i sin dybdegående undersøgelse, at Finland befinder sig i en situation med en ubalance, der dog ikke er uforholdsmæssigt stor.

| (10) | Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk for perioden 2012-2013, og den forventede BNP-vækst ifølge programmet er på linje med Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012. Fremskrivningerne for 2014 og 2015 er også realistiske, da BNP-væksten forventes at blive betydeligt lavere end før krisen og lavere end efterkriseperioden i 2010-2011.
  Det vigtigste budgetmål i stabilitetsprogrammet går ud på at reducere underskuddet i statsforvaltningen ved at begrænse udgifterne og øge indtægterne. Da budgettet for statsforvaltningen er hovedkilden til det offentlige underskud, vil en forbedring af budgetstillingen bidrage til at skabe balance på det offentlige budget. Den mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt overskud på 0,5 % af BNP afspejler i tilstrækkelig grad stabilitets- og vækstpagtens krav. Tages der udgangspunkt i den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5), har Finland opfyldt den mellemfristede budgetmålsætning i 2011, men vil afvige marginalt fra den i perioden 2012-2015. Under hensyntagen til diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden er vækstraten i de offentlige udgifter i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifter i alle årene undtagen 2015. Stabilitetsprogrammet tager sigte på at skabe på det offentlige budget senest i 2015 og at opnå overskud fra 2016. Gældskvoten ligger pænt under 60 % af BNP, og gældsniveauet vil ifølge stabilitetsprogrammet toppe i 2014 på omkring 52 % af BNP og derefter begynde at falde. Der er stadig tale om et betydeligt holdbarhedsgab i Finlands offentlige finanser, hvilket fortrinsvis hidrører fra en hastigt forværret forsørgerkvote som følge af befolkningens aldring. Det er nødvendigt, at holdbarhedsgabet i de offentlige finanser overvåges løbende, og at foranstaltninger justeres i overensstemmelse hermed. Finlands finanspolitiske ramme bygger på flerårige udgiftslofter, men for øjeblikket finder de ikke anvendelse på den kommunale sektor. |
| --- | --- |

(10)

Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk for perioden 2012-2013, og den forventede BNP-vækst ifølge programmet er på linje med Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012. Fremskrivningerne for 2014 og 2015 er også realistiske, da BNP-væksten forventes at blive betydeligt lavere end før krisen og lavere end efterkriseperioden i 2010-2011.

Det vigtigste budgetmål i stabilitetsprogrammet går ud på at reducere underskuddet i statsforvaltningen ved at begrænse udgifterne og øge indtægterne. Da budgettet for statsforvaltningen er hovedkilden til det offentlige underskud, vil en forbedring af budgetstillingen bidrage til at skabe balance på det offentlige budget. Den mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt overskud på 0,5 % af BNP afspejler i tilstrækkelig grad stabilitets- og vækstpagtens krav. Tages der udgangspunkt i den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5), har Finland opfyldt den mellemfristede budgetmålsætning i 2011, men vil afvige marginalt fra den i perioden 2012-2015. Under hensyntagen til diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden er vækstraten i de offentlige udgifter i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifter i alle årene undtagen 2015. Stabilitetsprogrammet tager sigte på at skabe på det offentlige budget senest i 2015 og at opnå overskud fra 2016. Gældskvoten ligger pænt under 60 % af BNP, og gældsniveauet vil ifølge stabilitetsprogrammet toppe i 2014 på omkring 52 % af BNP og derefter begynde at falde. Der er stadig tale om et betydeligt holdbarhedsgab i Finlands offentlige finanser, hvilket fortrinsvis hidrører fra en hastigt forværret forsørgerkvote som følge af befolkningens aldring. Det er nødvendigt, at holdbarhedsgabet i de offentlige finanser overvåges løbende, og at foranstaltninger justeres i overensstemmelse hermed. Finlands finanspolitiske ramme bygger på flerårige udgiftslofter, men for øjeblikket finder de ikke anvendelse på den kommunale sektor.

| (11) | Produktiviteten i de offentlige serviceydelser har været faldende i løbet af det seneste årti. De finske myndigheder har allerede gennemført flere reformer for at tage højde for dette, men navnlig på lokalt plan har gennemførelsen været langsom. Desuden er en landsdækkende kommunalreform og et program til fremme af statsforvaltningens produktivitet undervejs. Yderligere produktivitetsgevinster og besparelser kunne opnås ved at fremme mere konkurrence i afskærmede private og offentlige servicesektorer via yderligere deregulering af produkt- og arbejdsmarkeder. |
| --- | --- |

(11)

Produktiviteten i de offentlige serviceydelser har været faldende i løbet af det seneste årti. De finske myndigheder har allerede gennemført flere reformer for at tage højde for dette, men navnlig på lokalt plan har gennemførelsen været langsom. Desuden er en landsdækkende kommunalreform og et program til fremme af statsforvaltningens produktivitet undervejs. Yderligere produktivitetsgevinster og besparelser kunne opnås ved at fremme mere konkurrence i afskærmede private og offentlige servicesektorer via yderligere deregulering af produkt- og arbejdsmarkeder.

| (12) | I de seneste år har regeringen indført nye foranstaltninger for at nedbringe ungdoms- og langtidsledigheden. Disse foranstaltninger har omfattet et pilotprogram for at nedbringe langtidsledigheden, og der er indført en social garanti for unge. De indførte foranstaltninger er ambitiøse og relevante, men det er nu nødvendigt, at de gennemføres med et klart fokus på at forbedre kvalifikationsniveauet og målgruppernes stilling på arbejdsmarkedet. På baggrund af de demografiske forandringer er en forøgelse af ældre arbejdstageres beskæftigelsesfrekvens væsentlig for at sikre de offentlige finansers holdbarhed og opfylde fremtidens efterspørgsel efter arbejdskraft. Den forventede levetid er steget hurtigere, end det blev forudset i pensionsreformen af 2005, og derfor kan den nugældende lovbestemte pensionsalder med tiden vise sig at være for lav. Regeringen forpligtede sig i sit stabilitetsprogram til at øge den faktiske pensionsalder til 62,4 år senest i 2025. I marts 2012 aftalte arbejdsmarkedets parter forskellige foranstaltninger med henblik på at forlænge arbejdslivet. Regeringen har forpligtet sig til at gennemføre en pensionsreform senest den 1. januar 2017. Der må nu målrettet arbejdes på at gennemføre de aftalte foranstaltninger på kort sigt. |
| --- | --- |

(12)

I de seneste år har regeringen indført nye foranstaltninger for at nedbringe ungdoms- og langtidsledigheden. Disse foranstaltninger har omfattet et pilotprogram for at nedbringe langtidsledigheden, og der er indført en social garanti for unge. De indførte foranstaltninger er ambitiøse og relevante, men det er nu nødvendigt, at de gennemføres med et klart fokus på at forbedre kvalifikationsniveauet og målgruppernes stilling på arbejdsmarkedet. På baggrund af de demografiske forandringer er en forøgelse af ældre arbejdstageres beskæftigelsesfrekvens væsentlig for at sikre de offentlige finansers holdbarhed og opfylde fremtidens efterspørgsel efter arbejdskraft. Den forventede levetid er steget hurtigere, end det blev forudset i pensionsreformen af 2005, og derfor kan den nugældende lovbestemte pensionsalder med tiden vise sig at være for lav. Regeringen forpligtede sig i sit stabilitetsprogram til at øge den faktiske pensionsalder til 62,4 år senest i 2025. I marts 2012 aftalte arbejdsmarkedets parter forskellige foranstaltninger med henblik på at forlænge arbejdslivet. Regeringen har forpligtet sig til at gennemføre en pensionsreform senest den 1. januar 2017. Der må nu målrettet arbejdes på at gennemføre de aftalte foranstaltninger på kort sigt.

| (13) | De lovgivningsmæssige hindringer i Finlands servicesektor er fortsat restriktive, og markedskoncentrationen er høj — ikke blot inden for detailhandel, men også i dele af produktionen. På detailmarkedet for dagligvarer har Finland den højeste grad af markedskoncentration, og fødevarepriserne er blandt Europas højeste. Bøderne for overtrædelse af konkurrencelovgivningen i Finland har traditionelt været lave, hvilket skaber tvivl om deres afskrækkende virkning. Der er sket en vis udvikling i konkurrencepolitikken såsom en ny konkurrencelov og en ny lov om fysisk planlægning og byggeri. Regeringen er også indstillet på at iværksætte et nyt konkurrencefremmende program. Dette bør rykkes frem så hurtigt som muligt med henblik på yderligere at styrke konkurrencevilkårene på produkt- og tjenestemarkeder. |
| --- | --- |

(13)

De lovgivningsmæssige hindringer i Finlands servicesektor er fortsat restriktive, og markedskoncentrationen er høj — ikke blot inden for detailhandel, men også i dele af produktionen. På detailmarkedet for dagligvarer har Finland den højeste grad af markedskoncentration, og fødevarepriserne er blandt Europas højeste. Bøderne for overtrædelse af konkurrencelovgivningen i Finland har traditionelt været lave, hvilket skaber tvivl om deres afskrækkende virkning. Der er sket en vis udvikling i konkurrencepolitikken såsom en ny konkurrencelov og en ny lov om fysisk planlægning og byggeri. Regeringen er også indstillet på at iværksætte et nyt konkurrencefremmende program. Dette bør rykkes frem så hurtigt som muligt med henblik på yderligere at styrke konkurrencevilkårene på produkt- og tjenestemarkeder.

| (14) | Produktivitetsvæksten i Finland stagnerer, og finske eksportfirmaers markedsandele på udenlandske markeder er blevet mindre i de seneste år. Enhedslønomkostningerne er steget undtagen i fremstillingssektoren. Væksten i nogle af de pt. dominerende industrier, især elektronik- og papirindustrien, ser ud til at have toppet, og i almindelighed er fremstillingsindustriens andel af BNP faldende. Finland eksporterer halvfabrikata og investeringsgoder fortrinsvis til modne og langsomt voksende økonomier, og landets produkter er svagt repræsenteret i udviklingsøkonomierne. Der er behov for yderligere at diversificere den finske økonomi både i form af virksomheder og eksportmarkeder med henblik på at udvikle flere stærke eksportører i fremtiden. Uanset den hidtidige solide finske præstation inden for forskning og udvikling samt innovation risikerer Finland at miste sin førende position inden for innovation i EU, hvis der ikke skabes en væsentlig stigning i antallet af innovative virksomheder med høj vækst. Dertil kræves mere innovation for at lette omstillingen fra forskning og udvikling til produkter, som kan markedsføres, og der bør tilskyndes til at trænge ind på hurtigt voksende eksportmarkeder. På kort sigt vil det også være afgørende også at udnytte og udbrede den omfattende knowhow på området vedrørende informations- og kommunikationsteknologi (ikt) i andre industrier i Finland, herunder den offentlige sektor. Trepartsaftalen af 2011 om lønoverenskomster baner vejen for moderate lønstigninger i 2012 og 2013, hvilket forventes at forbedre Finlands relative stilling i forhold til landets vigtigste handelspartnere. |
| --- | --- |

(14)

Produktivitetsvæksten i Finland stagnerer, og finske eksportfirmaers markedsandele på udenlandske markeder er blevet mindre i de seneste år. Enhedslønomkostningerne er steget undtagen i fremstillingssektoren. Væksten i nogle af de pt. dominerende industrier, især elektronik- og papirindustrien, ser ud til at have toppet, og i almindelighed er fremstillingsindustriens andel af BNP faldende. Finland eksporterer halvfabrikata og investeringsgoder fortrinsvis til modne og langsomt voksende økonomier, og landets produkter er svagt repræsenteret i udviklingsøkonomierne. Der er behov for yderligere at diversificere den finske økonomi både i form af virksomheder og eksportmarkeder med henblik på at udvikle flere stærke eksportører i fremtiden. Uanset den hidtidige solide finske præstation inden for forskning og udvikling samt innovation risikerer Finland at miste sin førende position inden for innovation i EU, hvis der ikke skabes en væsentlig stigning i antallet af innovative virksomheder med høj vækst. Dertil kræves mere innovation for at lette omstillingen fra forskning og udvikling til produkter, som kan markedsføres, og der bør tilskyndes til at trænge ind på hurtigt voksende eksportmarkeder. På kort sigt vil det også være afgørende også at udnytte og udbrede den omfattende knowhow på området vedrørende informations- og kommunikationsteknologi (ikt) i andre industrier i Finland, herunder den offentlige sektor. Trepartsaftalen af 2011 om lønoverenskomster baner vejen for moderate lønstigninger i 2012 og 2013, hvilket forventes at forbedre Finlands relative stilling i forhold til landets vigtigste handelspartnere.

| (15) | Finland har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører forbedring af konkurrenceevnen, beskæftigelsesfrekvensen og de offentlige finansers holdbarhed, styrkelse af den finansielle stabilitet og sikring af, at beskatningen koordineres. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne nedenfor. |
| --- | --- |

(15)

Finland har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører forbedring af konkurrenceevnen, beskæftigelsesfrekvensen og de offentlige finansers holdbarhed, styrkelse af den finansielle stabilitet og sikring af, at beskatningen koordineres. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne nedenfor.

| (16) | Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Finlands økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram og fremlagt en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Finland, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-5 nedenfor. |
| --- | --- |

(16)

Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Finlands økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram og fremlagt en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Finland, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-5 nedenfor.

| (17) | På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstilling 1 nedenfor. |
| --- | --- |

(17)

På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

| (18) | På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram for 2012 og stabilitetsprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 5 nedenfor, |
| --- | --- |

(18)

På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram for 2012 og stabilitetsprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 5 nedenfor,

HENSTILLER, at Finland i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på:

| 1) | at fastholde en sund finanspolitisk stilling i 2012 og derefter ved at korrigere enhver afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning, som sikrer de offentlige finansers langsigtede holdbarhed. Med henblik herpå styrke og nøje gennemføre den budgetmæssige strategi støttet af tilstrækkeligt specificerede foranstaltninger for 2013 og derefter, herunder overholde benchmarket for udgifter. Fortsat foretage årlige vurderinger af omfanget af det aldringsrelaterede holdbarhedsgab og tilpasse offentlige indtægter og udgifter i overensstemmelse med de langsigtede mål og behov. Integrere den lokale offentlige sektor bedre i systemet med flerårige finanspolitiske rammer, herunder gennem foranstaltninger til kontrol med udgifter |
| --- | --- |

1)

at fastholde en sund finanspolitisk stilling i 2012 og derefter ved at korrigere enhver afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning, som sikrer de offentlige finansers langsigtede holdbarhed. Med henblik herpå styrke og nøje gennemføre den budgetmæssige strategi støttet af tilstrækkeligt specificerede foranstaltninger for 2013 og derefter, herunder overholde benchmarket for udgifter. Fortsat foretage årlige vurderinger af omfanget af det aldringsrelaterede holdbarhedsgab og tilpasse offentlige indtægter og udgifter i overensstemmelse med de langsigtede mål og behov. Integrere den lokale offentlige sektor bedre i systemet med flerårige finanspolitiske rammer, herunder gennem foranstaltninger til kontrol med udgifter

| 2) | at træffe yderligere foranstaltninger for at opnå produktivitetsgevinster og omkostningsbesparelser i forbindelse med levering af offentlige serviceydelser, herunder strukturomlægninger og effektivitetsforbedrende territoriale administrative reformer — også for at tage højde for de udfordringer, der følger af en aldrende befolkning |
| --- | --- |

2)

at træffe yderligere foranstaltninger for at opnå produktivitetsgevinster og omkostningsbesparelser i forbindelse med levering af offentlige serviceydelser, herunder strukturomlægninger og effektivitetsforbedrende territoriale administrative reformer — også for at tage højde for de udfordringer, der følger af en aldrende befolkning

| 3) | at gennemføre de igangværende foranstaltninger for at forbedre unges og langtidslediges stilling på arbejdsmarkedet med særlig fokus på kompetenceudvikling. Tage yderligere skridt til at forbedre beskæftigelsesfrekvensen blandt ældre arbejdstagere bl.a. ved at mindske mulighederne for tidlig tilbagetrækning. Træffe foranstaltninger til at øge den faktiske pensionsalder under hensyntagen til forhøjelsen af den forventede levetid |
| --- | --- |

3)

at gennemføre de igangværende foranstaltninger for at forbedre unges og langtidslediges stilling på arbejdsmarkedet med særlig fokus på kompetenceudvikling. Tage yderligere skridt til at forbedre beskæftigelsesfrekvensen blandt ældre arbejdstagere bl.a. ved at mindske mulighederne for tidlig tilbagetrækning. Træffe foranstaltninger til at øge den faktiske pensionsalder under hensyntagen til forhøjelsen af den forventede levetid

| 4) | fortsat at styrke konkurrencen på produkt- og tjenestemarkederne, især i detailsektoren, ved at sikre en effektiv gennemførelse af den nye konkurrencelov og det nye program til fremme af sund konkurrence. Fortsat træffe foranstaltninger til at øge effektiviteten af kommunale tjenesteydelser, herunder ved at øge andelen af tjenester i udbud, hvor det er relevant, og til at sikre konkurrencemæssig neutralitet mellem private og offentlige virksomheder. Tage yderligere skridt til at sikre, at bøderne for overtrædelse af konkurrencelovgivningen i tilstrækkelig grad har afskrækkende virkning |
| --- | --- |

4)

fortsat at styrke konkurrencen på produkt- og tjenestemarkederne, især i detailsektoren, ved at sikre en effektiv gennemførelse af den nye konkurrencelov og det nye program til fremme af sund konkurrence. Fortsat træffe foranstaltninger til at øge effektiviteten af kommunale tjenesteydelser, herunder ved at øge andelen af tjenester i udbud, hvor det er relevant, og til at sikre konkurrencemæssig neutralitet mellem private og offentlige virksomheder. Tage yderligere skridt til at sikre, at bøderne for overtrædelse af konkurrencelovgivningen i tilstrækkelig grad har afskrækkende virkning

| 5) | at videreføre bestræbelser på at diversificere erhvervsstrukturen for at øge produktivitetsvæksten og styrke den eksterne konkurrenceevne — navnlig ved at fremskynde indførelsen af planlagte foranstaltninger for at udvide innovationsgrundlaget, samtidig med at lønudviklingen fortsat tilpasses produktivitetsudviklingen med fuld respekt for den rolle, som arbejdsmarkedets parter spiller, og i overensstemmelse med national praksis. |
| --- | --- |

5)

at videreføre bestræbelser på at diversificere erhvervsstrukturen for at øge produktivitetsvæksten og styrke den eksterne konkurrenceevne — navnlig ved at fremskynde indførelsen af planlagte foranstaltninger for at udvide innovationsgrundlaget, samtidig med at lønudviklingen fortsat tilpasses produktivitetsudviklingen med fuld respekt for den rolle, som arbejdsmarkedets parter spiller, og i overensstemmelse med national praksis.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Opretholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

3

(4)  EUT C 216 af 22.7.2011, s. 3.

4

(5)  Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved anvendelse af den i fællesskab aftalte metode.

5

(6)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/31

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Frankrigs nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Frankrigs stabilitetsprogram for 2012-2016

2012/C 219/09

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Frankrigs nationale reformprogram for 2011 og afgav sin udtalelse om Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Frankrigs nationale reformprogram for 2011 og afgav sin udtalelse om Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014.

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Frankrig blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Frankrig blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

| (5) | Den 1. december 2011 vedtog Rådet konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse. |
| --- | --- |

(5)

Den 1. december 2011 vedtog Rådet konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

| (6) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (7) | Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og vækstfremmende tiltag. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

(7)

Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og vækstfremmende tiltag. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

| (8) | Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(8)

Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

| (9) | Den 4. maj 2012 forelagde Frankrig sit opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2012-2016 og den 13. april 2012 sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. Kommissionen har også som led i en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 vurderet, om Frankrig er påvirket af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen konkluderede, at Frankrig befinder sig i en situation med ubalancer, som dog ikke er uforholdsmæssigt store. |
| --- | --- |

(9)

Den 4. maj 2012 forelagde Frankrig sit opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2012-2016 og den 13. april 2012 sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. Kommissionen har også som led i en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 vurderet, om Frankrig er påvirket af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen konkluderede, at Frankrig befinder sig i en situation med ubalancer, som dog ikke er uforholdsmæssigt store.

| (10) | Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er optimistisk. I Kommissionen tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 forventes BNP-væksten at nå op på 0,5 % i 2012 og 1,3 % i 2013, mod henholdsvis 0,7 % og 1,75 % ifølge stabilitetsprogrammet. Efter et bedre end forventet underskud på 5,2 % af BNP i 2011 planlægges det i stabilitetsprogrammet at bringe det ned på 3 % af BNP i 2013, som er den af Rådet fastsatte frist for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, og derefter at fortsætte konsolideringen for at opnå budget, der er i balance i 2016. Den mellemfristede budgetmålsætning om et budget, der strukturelt set er i balance, forventes at blive nået i stabilitetsprogramperioden. Den mellemfristede budgetmålsætning afspejler i tilstrækkelig grad kravene i stabilitets- og vækstpagten. Baseret på den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5) er den planlagte gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats i perioden 2010-2013 på linje med Rådets henstilling af 2. december 2009. Det forventes, at der i 2014-16 gøres årlige fremskridt i strukturelle termer svarer til yderligere 0,7 % af BNP hen imod den mellemfristede budgetmålsætning. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes vækstraten for de offentlige udgifter, efter indregning af de diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden, at være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens udgiftsbenchmark. Den tilpasningssti, der er forelagt i programmet, er forbundet med risici. Det makroøkonomiske scenarie kan blive mindre gunstigt, således som det er anført i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012.
  Foranstaltningerne er ikke tilstrækkeligt præciseret til at opfylde målene fra og med 2013 og til nå den anbefalede gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats. Desuden er Frankrigs hidtidige resultater med hensyn til at opfylde udgiftsmålene blandede. Derfor kan det ikke sikres, at det uforholdsmæssigt store underskud vil blive korrigeret senest i 2013, medmindre de planlagte foranstaltninger præciseret tilstrækkeligt, og der gennemføres yderligere foranstaltninger efter behov. Fra 85,8 % af BNP i 2011 forventes gældskvoten at stige til 89,2 % i 2013 og at falde til 83,2 % i 2016. Ifølge stabilitetsprogrammet vil gældsreduktionsbenchmarket blive nået i slutningen af overgangsperioden (2016). |
| --- | --- |

(10)

Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er optimistisk. I Kommissionen tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 forventes BNP-væksten at nå op på 0,5 % i 2012 og 1,3 % i 2013, mod henholdsvis 0,7 % og 1,75 % ifølge stabilitetsprogrammet. Efter et bedre end forventet underskud på 5,2 % af BNP i 2011 planlægges det i stabilitetsprogrammet at bringe det ned på 3 % af BNP i 2013, som er den af Rådet fastsatte frist for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, og derefter at fortsætte konsolideringen for at opnå budget, der er i balance i 2016. Den mellemfristede budgetmålsætning om et budget, der strukturelt set er i balance, forventes at blive nået i stabilitetsprogramperioden. Den mellemfristede budgetmålsætning afspejler i tilstrækkelig grad kravene i stabilitets- og vækstpagten. Baseret på den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5) er den planlagte gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats i perioden 2010-2013 på linje med Rådets henstilling af 2. december 2009. Det forventes, at der i 2014-16 gøres årlige fremskridt i strukturelle termer svarer til yderligere 0,7 % af BNP hen imod den mellemfristede budgetmålsætning. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes vækstraten for de offentlige udgifter, efter indregning af de diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden, at være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens udgiftsbenchmark. Den tilpasningssti, der er forelagt i programmet, er forbundet med risici. Det makroøkonomiske scenarie kan blive mindre gunstigt, således som det er anført i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012.

Foranstaltningerne er ikke tilstrækkeligt præciseret til at opfylde målene fra og med 2013 og til nå den anbefalede gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats. Desuden er Frankrigs hidtidige resultater med hensyn til at opfylde udgiftsmålene blandede. Derfor kan det ikke sikres, at det uforholdsmæssigt store underskud vil blive korrigeret senest i 2013, medmindre de planlagte foranstaltninger præciseret tilstrækkeligt, og der gennemføres yderligere foranstaltninger efter behov. Fra 85,8 % af BNP i 2011 forventes gældskvoten at stige til 89,2 % i 2013 og at falde til 83,2 % i 2016. Ifølge stabilitetsprogrammet vil gældsreduktionsbenchmarket blive nået i slutningen af overgangsperioden (2016).

| (11) | Selv om der i anden halvdel af 2011 og i februar 2012 blev vedtaget yderligere konsolideringsforanstaltninger, er gennemførelsen af den finanspolitiske konsolidering fortsat en stor udfordring. For at genskabe en holdbar finanspolitisk situation er det afgørende, at der undgås udgiftsoverskridelser ved hjælp af en styrket finanspolitisk indsats baseret på veldefinerede foranstaltninger. Desuden vil det være hensigtsmæssigt for Frankrig til at udnytte mulighederne for at fremskynde nedbringelsen af underskuddet med henblik på at lette korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud som planlagt. Hvad angår de offentlige finansers langsigtede holdbarhed og spørgsmålet om de fremtidige pensioners tilstrækkelighed, er pensionsreformen fra 2010 gradvis ved at blive anvendt. Hvis beskæftigelsen og væksten bliver lavere end forventet, er det dog ikke sikkert, at der opnås balance i systemet i 2018 som planlagt, og der er sandsynligt at systemet udviser underskud efter 2020. Desuden har det nyoprettede styringsudvalg, der blev etableret for at afgive en årlig udtalelse om den finansielle situation for de forskellige pensionsordninger og de betingelser, der er nødvendige for at sikre afbalancerede regnskaber senest i 2018, ikke afgivet en sådan udtalelse i 2011, hvilket gør det vanskeligt at vurdere pensionssystemets holdbarhed. |
| --- | --- |

(11)

Selv om der i anden halvdel af 2011 og i februar 2012 blev vedtaget yderligere konsolideringsforanstaltninger, er gennemførelsen af den finanspolitiske konsolidering fortsat en stor udfordring. For at genskabe en holdbar finanspolitisk situation er det afgørende, at der undgås udgiftsoverskridelser ved hjælp af en styrket finanspolitisk indsats baseret på veldefinerede foranstaltninger. Desuden vil det være hensigtsmæssigt for Frankrig til at udnytte mulighederne for at fremskynde nedbringelsen af underskuddet med henblik på at lette korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud som planlagt. Hvad angår de offentlige finansers langsigtede holdbarhed og spørgsmålet om de fremtidige pensioners tilstrækkelighed, er pensionsreformen fra 2010 gradvis ved at blive anvendt. Hvis beskæftigelsen og væksten bliver lavere end forventet, er det dog ikke sikkert, at der opnås balance i systemet i 2018 som planlagt, og der er sandsynligt at systemet udviser underskud efter 2020. Desuden har det nyoprettede styringsudvalg, der blev etableret for at afgive en årlig udtalelse om den finansielle situation for de forskellige pensionsordninger og de betingelser, der er nødvendige for at sikre afbalancerede regnskaber senest i 2018, ikke afgivet en sådan udtalelse i 2011, hvilket gør det vanskeligt at vurdere pensionssystemets holdbarhed.

| (12) | Funktionen af det franske arbejdsmarkeds kan forbedres gennem en yderligere mindskelse af segmenteringen af arbejdsmarkedet. Erhvervssikringskontrakten (contrat de sécurisation professionnelle, CSP), som blev indført ved lov i juli 2011 og fusionerede to allerede eksisterende kontrakter, indebærer, at rådgivningsbyrden i tilfælde af afskedigelser af økonomiske årsager lægges på de offentlige arbejdsformidlinger (Pôle emploi). Dette er et positivt, men begrænset skridt. Desuden er der truffet eller der drøftes flere foranstaltninger for at tilbyde fleksible arbejdsordninger for virksomheder, der står over for midlertidige vanskeligheder. Imidlertid løser de ikke specifikt segmenteringen af arbejdsmarkedet. Desuden viser gennemgangen af lovgivningen om jobbeskyttelse, at proceduren for afskedigelse fortsat medfører usikkerhed og potentielt store omkostninger for arbejdsgiverne. Endelig er det vigtigt at sikre, at udviklingen i mindstelønnen fremmer beskæftigelsen, især af lavtkvalificerede og uerfarne arbejdstagere. |
| --- | --- |

(12)

Funktionen af det franske arbejdsmarkeds kan forbedres gennem en yderligere mindskelse af segmenteringen af arbejdsmarkedet. Erhvervssikringskontrakten (contrat de sécurisation professionnelle, CSP), som blev indført ved lov i juli 2011 og fusionerede to allerede eksisterende kontrakter, indebærer, at rådgivningsbyrden i tilfælde af afskedigelser af økonomiske årsager lægges på de offentlige arbejdsformidlinger (Pôle emploi). Dette er et positivt, men begrænset skridt. Desuden er der truffet eller der drøftes flere foranstaltninger for at tilbyde fleksible arbejdsordninger for virksomheder, der står over for midlertidige vanskeligheder. Imidlertid løser de ikke specifikt segmenteringen af arbejdsmarkedet. Desuden viser gennemgangen af lovgivningen om jobbeskyttelse, at proceduren for afskedigelse fortsat medfører usikkerhed og potentielt store omkostninger for arbejdsgiverne. Endelig er det vigtigt at sikre, at udviklingen i mindstelønnen fremmer beskæftigelsen, især af lavtkvalificerede og uerfarne arbejdstagere.

| (13) | Efter pensionsreformen er der truffet foranstaltninger for at fremme beskæftigelsen af ældre arbejdstagere, herunder krav til selskaberne om at gennemføre aktiv aldersstyring, og det er et skridt i den rigtige retning. Men de dermed forbundne handlingsplaner er som helhed ikke tilstrækkeligt ambitiøse og omfatter ikke foranstaltninger som f.eks. nedsættelse af arbejdstiden eller oprettelse af stillinger, der kan være specifikt tilpasset ældre arbejdstagere. Visse aspekter i arbejdsløshedsunderstøttelsessystemet for ældre arbejdstagere (varighed) kan desuden indebære, at incitamentet til at arbejde er begrænset. Endelig er der behov for en mere ambitiøs strategi på området voksenuddannelse for at forbedre beskæftigelsesegnetheden i den voksne arbejdsstyrke. |
| --- | --- |

(13)

Efter pensionsreformen er der truffet foranstaltninger for at fremme beskæftigelsen af ældre arbejdstagere, herunder krav til selskaberne om at gennemføre aktiv aldersstyring, og det er et skridt i den rigtige retning. Men de dermed forbundne handlingsplaner er som helhed ikke tilstrækkeligt ambitiøse og omfatter ikke foranstaltninger som f.eks. nedsættelse af arbejdstiden eller oprettelse af stillinger, der kan være specifikt tilpasset ældre arbejdstagere. Visse aspekter i arbejdsløshedsunderstøttelsessystemet for ældre arbejdstagere (varighed) kan desuden indebære, at incitamentet til at arbejde er begrænset. Endelig er der behov for en mere ambitiøs strategi på området voksenuddannelse for at forbedre beskæftigelsesegnetheden i den voksne arbejdsstyrke.

| (14) | For at tage fat om problemet med ungdomsarbejdsløshed har de franske myndigheder forpligtet sig til at øge antallet af praktikpladser fra 600 000 til 800 000 i 2015. Der er i 2011 og 2012 iværksat adskillige foranstaltninger for at øge antallet af praktikanter i virksomhederne og skærpe sanktionerne over for virksomheder, som ikke overholder reglerne. Trods disse foranstaltninger er det samlede antal praktikpladser er stadig langt fra målet. Det forekommer nødvendigt at sørge for bedre overensstemmelse mellem de unges og virksomhedernes behov. Derfor vil politikkerne til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed være mere effektive, hvis der skabes større sammenhæng mellem de kvalifikationer, der undervises i i uddannelsessystemet, og arbejdsmarkedets behov. |
| --- | --- |

(14)

For at tage fat om problemet med ungdomsarbejdsløshed har de franske myndigheder forpligtet sig til at øge antallet af praktikpladser fra 600 000 til 800 000 i 2015. Der er i 2011 og 2012 iværksat adskillige foranstaltninger for at øge antallet af praktikanter i virksomhederne og skærpe sanktionerne over for virksomheder, som ikke overholder reglerne. Trods disse foranstaltninger er det samlede antal praktikpladser er stadig langt fra målet. Det forekommer nødvendigt at sørge for bedre overensstemmelse mellem de unges og virksomhedernes behov. Derfor vil politikkerne til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed være mere effektive, hvis der skabes større sammenhæng mellem de kvalifikationer, der undervises i i uddannelsessystemet, og arbejdsmarkedets behov.

| (15) | Sammenlægningen af arbejdsformidlingerne (ANPE) og arbejdsløshedskasserne (UNEDIC) til et enkelt organ (Pôle emploi) har endnu ikke frembragt de forventede resultater med hensyn til tjenesternes effektivitet og kvalitet. Den nye flerårige trepartsaftale, der blev undertegnet i januar 2012 (mellem regering, arbejdsmarkedets parter og Pôle emploi), om Pôle emploi's funktion og tjenesteydelser i 2012-2014 er et skridt i den rigtige retning. Der er dog stadig en række mål/målsætninger, som endnu ikke er lagt fast, hvilket gør det vanskeligt på dette stadium at vurdere reformens ambitioner. Reformens troværdighed hæmmes også af de budgetmæssige og personalemæssige begrænsninger i de offentlige arbejdsformidlinger. |
| --- | --- |

(15)

Sammenlægningen af arbejdsformidlingerne (ANPE) og arbejdsløshedskasserne (UNEDIC) til et enkelt organ (Pôle emploi) har endnu ikke frembragt de forventede resultater med hensyn til tjenesternes effektivitet og kvalitet. Den nye flerårige trepartsaftale, der blev undertegnet i januar 2012 (mellem regering, arbejdsmarkedets parter og Pôle emploi), om Pôle emploi's funktion og tjenesteydelser i 2012-2014 er et skridt i den rigtige retning. Der er dog stadig en række mål/målsætninger, som endnu ikke er lagt fast, hvilket gør det vanskeligt på dette stadium at vurdere reformens ambitioner. Reformens troværdighed hæmmes også af de budgetmæssige og personalemæssige begrænsninger i de offentlige arbejdsformidlinger.

| (16) | I februar 2012 vedtog Frankrig en momsstigning på 1,6 procentpoint til 21,2 % og en stigning i sociale afgifter på kapitalindkomst og -gevinster på 2 procentpoint til 15,5 % for at kompensere for nedsættelsen af arbejdsgivernes sociale bidrag. Den nye regering har meddelt, at den agter at revidere denne foranstaltning og vedtage en skattereform i løbet af 2012. Dette er en passende foranstaltning for at indføre et mere afbalanceret beskatningssystem, som flytter skattebyrden væk fra arbejde. Som det blev bemærket i den dybdegående undersøgelse af de makroøkonomiske ubalancer, Kommissionens tjenestegrene har foretaget, kunne dette bidrage til at forbedre omkostningskonkurrenceevnen for den franske eksport med potentielt positive virkninger for virksomhedernes rentabilitet og på længere sigt for investeringerne og den ikke-prismæssige konkurrenceevne. Reformens fokusering er imidlertid for snæver. Der er gjort en indsats for at reducere skatteudgifterne, men dette er imidlertid blevet ledsaget af skatteforhøjelser, der har tendens til at øge den allerede høje skattebyrde på arbejde. Inden for EU er Frankrig det land, som har den næstlaveste andel af miljøafgifter i skatteindtægterne, hvilket tyder på, at der er rig mulighed for at forhøje de pågældende afgifter. Endelig er der navnlig en række nedsatte momssatser, der fortsat skal revideres, selv om Frankrig i 2011 vurderede, hvorvidt forskellige skatteudgifter er effektive for realiseringen af beskæftigelsesmæssige eller sociale mål. |
| --- | --- |

(16)

I februar 2012 vedtog Frankrig en momsstigning på 1,6 procentpoint til 21,2 % og en stigning i sociale afgifter på kapitalindkomst og -gevinster på 2 procentpoint til 15,5 % for at kompensere for nedsættelsen af arbejdsgivernes sociale bidrag. Den nye regering har meddelt, at den agter at revidere denne foranstaltning og vedtage en skattereform i løbet af 2012. Dette er en passende foranstaltning for at indføre et mere afbalanceret beskatningssystem, som flytter skattebyrden væk fra arbejde. Som det blev bemærket i den dybdegående undersøgelse af de makroøkonomiske ubalancer, Kommissionens tjenestegrene har foretaget, kunne dette bidrage til at forbedre omkostningskonkurrenceevnen for den franske eksport med potentielt positive virkninger for virksomhedernes rentabilitet og på længere sigt for investeringerne og den ikke-prismæssige konkurrenceevne. Reformens fokusering er imidlertid for snæver. Der er gjort en indsats for at reducere skatteudgifterne, men dette er imidlertid blevet ledsaget af skatteforhøjelser, der har tendens til at øge den allerede høje skattebyrde på arbejde. Inden for EU er Frankrig det land, som har den næstlaveste andel af miljøafgifter i skatteindtægterne, hvilket tyder på, at der er rig mulighed for at forhøje de pågældende afgifter. Endelig er der navnlig en række nedsatte momssatser, der fortsat skal revideres, selv om Frankrig i 2011 vurderede, hvorvidt forskellige skatteudgifter er effektive for realiseringen af beskæftigelsesmæssige eller sociale mål.

| (17) | Selv om der er vedtaget en række reformer for at forenkle erhvervsmiljøet og fjerne restriktioner for visse regulerede brancher og erhverv, er det ikke tilstrækkeligt til at afhjælpe problemet med hindringer for markedsadgang og konkurrencebegrænsende adfærd i mange andre brancher og erhverv (f.eks. dyrlæger, taxaer, sundhedssektoren, juridiske erhverv, herunder notarer). Som følge heraf er der behov for en mere horisontalt og systematisk gennemgang af de resterende adgangs- og adfærdsbegrænsninger i regulerede erhverv, således at det kan vurderes, om de er nødvendige og forholdsmæssige. Hvad angår detailsektoren, bør distributørerne kunne fastsætte deres priser og andre kommercielle vilkår frit, så forbrugerne kan få gavn af lavere priser. Forbrugerne vil også kunne få fordel af andre konkurrencefremmende foranstaltninger i denne meget koncentrerede sektor, f.eks. afskaffelse eller revision af restriktioner for fysisk planlægning og rationalisering af procedurerne for etablering af nye distributionskanaler. |
| --- | --- |

(17)

Selv om der er vedtaget en række reformer for at forenkle erhvervsmiljøet og fjerne restriktioner for visse regulerede brancher og erhverv, er det ikke tilstrækkeligt til at afhjælpe problemet med hindringer for markedsadgang og konkurrencebegrænsende adfærd i mange andre brancher og erhverv (f.eks. dyrlæger, taxaer, sundhedssektoren, juridiske erhverv, herunder notarer). Som følge heraf er der behov for en mere horisontalt og systematisk gennemgang af de resterende adgangs- og adfærdsbegrænsninger i regulerede erhverv, således at det kan vurderes, om de er nødvendige og forholdsmæssige. Hvad angår detailsektoren, bør distributørerne kunne fastsætte deres priser og andre kommercielle vilkår frit, så forbrugerne kan få gavn af lavere priser. Forbrugerne vil også kunne få fordel af andre konkurrencefremmende foranstaltninger i denne meget koncentrerede sektor, f.eks. afskaffelse eller revision af restriktioner for fysisk planlægning og rationalisering af procedurerne for etablering af nye distributionskanaler.

| (18) | Konkurrenceintensiteten i en række netværksindustrier (engrosmarkedet for elektricitet, jernbanesektoren) bør styrkes, idet de hidtidige reformer i disse sektorer kun har givet delvise resultater. Koncentrationen på elektricitetsmarkedet er fortsat en af de største i Unionen. Loven om en ny organisering af elektricitetsmarkederne (NOME-loven) har haft en positiv indvirkning på konkurrencen, men det er nødvendigt at gøre mere for at forbedre alternative operatørers adgang til produktionskapaciteten i Frankrig, f.eks. vandkraftbaseret elektricitetsproduktion. For jernbanetransportens vedkommende er nye virksomheders adgang stadig begrænset, både for godstransport og international passagertransport. På fragtområdet består der også fortsat tekniske hindringer for en ikke-diskriminerende adgang. |
| --- | --- |

(18)

Konkurrenceintensiteten i en række netværksindustrier (engrosmarkedet for elektricitet, jernbanesektoren) bør styrkes, idet de hidtidige reformer i disse sektorer kun har givet delvise resultater. Koncentrationen på elektricitetsmarkedet er fortsat en af de største i Unionen. Loven om en ny organisering af elektricitetsmarkederne (NOME-loven) har haft en positiv indvirkning på konkurrencen, men det er nødvendigt at gøre mere for at forbedre alternative operatørers adgang til produktionskapaciteten i Frankrig, f.eks. vandkraftbaseret elektricitetsproduktion. For jernbanetransportens vedkommende er nye virksomheders adgang stadig begrænset, både for godstransport og international passagertransport. På fragtområdet består der også fortsat tekniske hindringer for en ikke-diskriminerende adgang.

| (19) | Den franske eksportmarkedsandel faldt med 19,4 % mellem 2005 og 2010, hvilket er en af de kraftigste nedgange i medlemsstaterne og langt over tærsklen i den rapport om varslingsmekanismen, som Kommissionen vedtog den 14. februar 2012. Kommissionens tjenestegrene har i deres dybdegående undersøgelse for Frankrig konkluderet, at tabene af eksportmarkedsandele skyldes en forringelse af både omkostningskonkurrenceevne og ikke-prismæssig konkurrenceevne, især sidstnævnte. Navnlig har de voksende enhedslønomkostninger sat de franske virksomheders rentabilitet under pres og hæmmet deres kapacitet til at ekspandere, til at foretage de nødvendige investeringer til at forbedre deres præstationer og til at innovere. De politikker, der er indført for at fremme innovationen i den private sektor, bør overvåges og suppleres med foranstaltninger med sigte på at genoprette de franske virksomheders rentabilitet. |
| --- | --- |

(19)

Den franske eksportmarkedsandel faldt med 19,4 % mellem 2005 og 2010, hvilket er en af de kraftigste nedgange i medlemsstaterne og langt over tærsklen i den rapport om varslingsmekanismen, som Kommissionen vedtog den 14. februar 2012. Kommissionens tjenestegrene har i deres dybdegående undersøgelse for Frankrig konkluderet, at tabene af eksportmarkedsandele skyldes en forringelse af både omkostningskonkurrenceevne og ikke-prismæssig konkurrenceevne, især sidstnævnte. Navnlig har de voksende enhedslønomkostninger sat de franske virksomheders rentabilitet under pres og hæmmet deres kapacitet til at ekspandere, til at foretage de nødvendige investeringer til at forbedre deres præstationer og til at innovere. De politikker, der er indført for at fremme innovationen i den private sektor, bør overvåges og suppleres med foranstaltninger med sigte på at genoprette de franske virksomheders rentabilitet.

| (20) | Frankrig har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen og styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne. |
| --- | --- |

(20)

Frankrig har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen og styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne.

| (21) | Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Frankrigs økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram og fremlagt en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Frankrig, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-5 nedenfor. |
| --- | --- |

(21)

Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Frankrigs økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram og fremlagt en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Frankrig, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-5 nedenfor.

| (22) | På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (6) afspejles i især henstilling 1 nedenfor. |
| --- | --- |

(22)

På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (6) afspejles i især henstilling 1 nedenfor.

| (23) | På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram for 2012 og stabilitetsprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 2, 4 og 5 nedenfor, |
| --- | --- |

(23)

På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram for 2012 og stabilitetsprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 2, 4 og 5 nedenfor,

HENSTILLER, at Frankrig i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på at:

| 1) | styrke og gennemføre budgetstrategien, underbygget af tilstrækkeligt specificerede foranstaltninger, navnlig på udgiftssiden, for 2012 og frem, for at sikre en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013 og gennemførelsen af den strukturelle tilpasningsindsats, der er anført i Rådets henstillinger i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Derefter sikre en passende strukturel tilpasningsindsats til at gøre tilstrækkelige fremskridt i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, herunder overholdelse af udgiftsbenchmarket, og tilstrækkelige fremskridt hen imod overholdelsen af gældsreduktionsbenchmarket. Løbende vurdere pensionssystemets holdbarhed og hensigtsmæssighed og træffe yderligere foranstaltninger, hvis der er behov herfor |
| --- | --- |

1)

styrke og gennemføre budgetstrategien, underbygget af tilstrækkeligt specificerede foranstaltninger, navnlig på udgiftssiden, for 2012 og frem, for at sikre en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013 og gennemførelsen af den strukturelle tilpasningsindsats, der er anført i Rådets henstillinger i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Derefter sikre en passende strukturel tilpasningsindsats til at gøre tilstrækkelige fremskridt i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, herunder overholdelse af udgiftsbenchmarket, og tilstrækkelige fremskridt hen imod overholdelsen af gældsreduktionsbenchmarket. Løbende vurdere pensionssystemets holdbarhed og hensigtsmæssighed og træffe yderligere foranstaltninger, hvis der er behov herfor

| 2) | indføre yderligere reformer for at bekæmpe segmenteringen af arbejdsmarkedet ved at gennemgå udvalgte aspekter af lovgivningen om jobbeskyttelse i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis, især i forbindelse med afskedigelse. Fortsat sikre, at udviklingen i mindstelønnen fremmer jobskabelsen og konkurrenceevnen, og tage tiltag for at øge voksnes deltagelse i livslang læring |
| --- | --- |

2)

indføre yderligere reformer for at bekæmpe segmenteringen af arbejdsmarkedet ved at gennemgå udvalgte aspekter af lovgivningen om jobbeskyttelse i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis, især i forbindelse med afskedigelse. Fortsat sikre, at udviklingen i mindstelønnen fremmer jobskabelsen og konkurrenceevnen, og tage tiltag for at øge voksnes deltagelse i livslang læring

| 3) | Vedtage arbejdsmarkedsforanstaltninger til at sikre, at ældre arbejdstagere forbliver i beskæftigelse i længere tid; forbedre de unges beskæftigelsesmuligheder, navnlig for de grupper, hvor risikoen for arbejdsløshed er størst, for eksempel ved at der skabes flere og bedre praktikordninger, som effektivt imødekommer de unges behov. Optrappe de aktive arbejdsmarkedspolitikker og sikre, at de offentlige arbejdsformidlinger yder individualiseret støtte mere effektivt |
| --- | --- |

3)

Vedtage arbejdsmarkedsforanstaltninger til at sikre, at ældre arbejdstagere forbliver i beskæftigelse i længere tid; forbedre de unges beskæftigelsesmuligheder, navnlig for de grupper, hvor risikoen for arbejdsløshed er størst, for eksempel ved at der skabes flere og bedre praktikordninger, som effektivt imødekommer de unges behov. Optrappe de aktive arbejdsmarkedspolitikker og sikre, at de offentlige arbejdsformidlinger yder individualiseret støtte mere effektivt

| 4) | tage yderligere skridt til at indføre et mere enkelt og afbalanceret beskatningssystem, hvor skattebyrden flyttes fra arbejde til andre beskatningsformer, som i mindre grad hæmmer væksten og den eksterne konkurrenceevne, navnlig miljø- og forbrugsafgifter. Fortsætte indsatsen for at nedbringe og rationalisere skatteudgifterne (navnlig skatteudgifter, der indebærer incitament til gældsætning); vurdere, hvorvidt de nuværende nedsatte momssatser effektivt bidrager til at øge væksten og jobskabelsen |
| --- | --- |

4)

tage yderligere skridt til at indføre et mere enkelt og afbalanceret beskatningssystem, hvor skattebyrden flyttes fra arbejde til andre beskatningsformer, som i mindre grad hæmmer væksten og den eksterne konkurrenceevne, navnlig miljø- og forbrugsafgifter. Fortsætte indsatsen for at nedbringe og rationalisere skatteudgifterne (navnlig skatteudgifter, der indebærer incitament til gældsætning); vurdere, hvorvidt de nuværende nedsatte momssatser effektivt bidrager til at øge væksten og jobskabelsen

| 5) | videreføre indsatsen for at fjerne uberettigede restriktioner for regulerede brancher og erhverv, især inden for servicesektoren og detailsektoren. Tage yderligere skridt til at liberalisere netværksindustrierne, især på engrosmarkedet for elektricitet, udvikle energisammenkoblingskapacitet og gøre det lettere for nye aktører at få adgang til jernbanegodstransport og international passagertransport. |
| --- | --- |

5)

videreføre indsatsen for at fjerne uberettigede restriktioner for regulerede brancher og erhverv, især inden for servicesektoren og detailsektoren. Tage yderligere skridt til at liberalisere netværksindustrierne, især på engrosmarkedet for elektricitet, udvikle energisammenkoblingskapacitet og gøre det lettere for nye aktører at få adgang til jernbanegodstransport og international passagertransport.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Opretholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

3

(4)  EUT C 213 af 20.7.2011, s. 8.

4

(5)  Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode.

5

(6)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/35 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/35

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Tysklands nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Tysklands stabilitetsprogram for 2012-2016

2012/C 219/10

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Tysklands nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Tysklands opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Tysklands nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Tysklands opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014.

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af Europa-Parlamentets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Tyskland ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af Europa-Parlamentets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Tyskland ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

| (5) | Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse. |
| --- | --- |

(5)

Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

| (6) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (7) | Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

(7)

Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

| (8) | Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(8)

Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

| (9) | Den 18. april 2012 forelagde Tyskland sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2016, og den 12. april 2012 sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. |
| --- | --- |

(9)

Den 18. april 2012 forelagde Tyskland sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2016, og den 12. april 2012 sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

| (10) | I henhold til Tysklands første indrapportering i 2012 af underskuds- og gældstallene i årene 2008-2011 med henblik på anvendelse af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud var det offentlige underskud i 2011 under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Desuden forudses det i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012, at det offentlige underskud vil holde sig under traktatens referenceværdi og vil falde yderligere i prognoseperioden. Derfor vedtog Kommissionen i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten den 30. maj en henstilling med henblik på Rådets afgørelse om ophævelse af afgørelsen om et uforholdsmæssigt stort underskud i henhold til traktatens artikel 126, stk. 12 (5). |
| --- | --- |

(10)

I henhold til Tysklands første indrapportering i 2012 af underskuds- og gældstallene i årene 2008-2011 med henblik på anvendelse af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud var det offentlige underskud i 2011 under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Desuden forudses det i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012, at det offentlige underskud vil holde sig under traktatens referenceværdi og vil falde yderligere i prognoseperioden. Derfor vedtog Kommissionen i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten den 30. maj en henstilling med henblik på Rådets afgørelse om ophævelse af afgørelsen om et uforholdsmæssigt stort underskud i henhold til traktatens artikel 126, stk. 12 (5).

| (11) | Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk. Stabilitetsprogrammets fremskrivninger for 2012-2013 er overordnet set på linje med Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012, hvad angår hastigheden og mønstret for den økonomiske vækst og arbejdsmarkedets udvikling. Stabilitetsprogrammets fremskrivninger for økonomisk vækst i de sidste år er overordnet set på linje med Kommissionens estimat for Tysklands mellemfristede potentielle vækstrate. Den budgetstrategi, der er skitseret i stabilitetsprogrammet, har til formål at nå den mellemfristede budgetmålsætning allerede i 2012 og være tæt på en nominel balance på budgetterne fra 2014, med udgangspunkt i et nominelt underskud i 2011 på 1,0 % af BNP, dvs. under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP, længe inden den fastsatte frist i 2013. Stabilitetsprogrammet præciserer, at den tidligere mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt underskud på 1⁄2 % af BNP (forstået som et snævert interval inden for 0,5 % af BNP), som i tilstrækkelig grad afspejler kravene i stabilitets- og vækstpagten, indebærer et underskud, der ikke overstiger 0,5 % af BNP. Underskuds- og gældsmålene kan dog komme i fare, navnlig hvis det viser sig, at der er behov for yderligere foranstaltninger til at stabilisere finanssektoren. På basis af den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (6) forventer Tyskland at overholde den mellemfristede budgetmålsætning gennem hele perioden i stabilitetsprogrammet, hvilket også burde være tilfældet i betragtning af risikovurderingen. I henhold til oplysningerne i stabilitetsprogrammet og under hensyntagen til risikovurderingen vil vækstraten for de offentlige udgifter, når der tages højde for diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden, overstige stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifter i 2012 og overholde den i 2013.
  Bruttogælden forventes at stige med 0,8 procentpoint til 82,0 % af BNP i 2012, før den falder til 80 % af BNP i 2013 og herefter fortsætter i nedadgående retning. Efter at det uforholdsmæssigt store underskud er blevet korrigeret, befinder Tyskland sig i en overgangsperiode og er i overensstemmelse med sine planer godt på vej mod at overholde stabilitets- og vækstpagtens benchmark for gældsreduktion. |
| --- | --- |

(11)

Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk. Stabilitetsprogrammets fremskrivninger for 2012-2013 er overordnet set på linje med Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012, hvad angår hastigheden og mønstret for den økonomiske vækst og arbejdsmarkedets udvikling. Stabilitetsprogrammets fremskrivninger for økonomisk vækst i de sidste år er overordnet set på linje med Kommissionens estimat for Tysklands mellemfristede potentielle vækstrate. Den budgetstrategi, der er skitseret i stabilitetsprogrammet, har til formål at nå den mellemfristede budgetmålsætning allerede i 2012 og være tæt på en nominel balance på budgetterne fra 2014, med udgangspunkt i et nominelt underskud i 2011 på 1,0 % af BNP, dvs. under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP, længe inden den fastsatte frist i 2013. Stabilitetsprogrammet præciserer, at den tidligere mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt underskud på 1⁄2 % af BNP (forstået som et snævert interval inden for 0,5 % af BNP), som i tilstrækkelig grad afspejler kravene i stabilitets- og vækstpagten, indebærer et underskud, der ikke overstiger 0,5 % af BNP. Underskuds- og gældsmålene kan dog komme i fare, navnlig hvis det viser sig, at der er behov for yderligere foranstaltninger til at stabilisere finanssektoren. På basis af den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (6) forventer Tyskland at overholde den mellemfristede budgetmålsætning gennem hele perioden i stabilitetsprogrammet, hvilket også burde være tilfældet i betragtning af risikovurderingen. I henhold til oplysningerne i stabilitetsprogrammet og under hensyntagen til risikovurderingen vil vækstraten for de offentlige udgifter, når der tages højde for diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden, overstige stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifter i 2012 og overholde den i 2013.

Bruttogælden forventes at stige med 0,8 procentpoint til 82,0 % af BNP i 2012, før den falder til 80 % af BNP i 2013 og herefter fortsætter i nedadgående retning. Efter at det uforholdsmæssigt store underskud er blevet korrigeret, befinder Tyskland sig i en overgangsperiode og er i overensstemmelse med sine planer godt på vej mod at overholde stabilitets- og vækstpagtens benchmark for gældsreduktion.

| (12) | Forbundsregeringen har truffet foranstaltninger til at forbedre de offentlige sundhedsudgifters effektivitet og har foreslået en reform af langtidsplejen. Der er behov for yderligere tiltag til at forbedre effektiviteten i sundhedssystemet for at begrænse de forventede yderligere udgiftsstigninger. Den foreslåede reform af langtidsplejen er også utilstrækkelig til at håndtere de forventede fremtidige udgiftsstigninger. Skattesystemets effektivitet kan forbedres. Forbundsregeringen er godt på vej til at overholde sit tilsagn om at øge de vækstfremmende udgifter til uddannelse og forskning. Det er dog også stadig vigtigt, at delstaterne og kommunerne, som afholder størstedelen af udgifterne til uddannelse og forskning, sikrer en passende og effektiv ressourceudnyttelse på disse områder. Indførelsen af den nye forfatningsmæssige gældsbremse har yderligere styrket Tysklands finanspolitiske rammer. Der er dog ikke sket betydelig fremgang med gennemførelsen af budgetreglen på delstatsniveau. |
| --- | --- |

(12)

Forbundsregeringen har truffet foranstaltninger til at forbedre de offentlige sundhedsudgifters effektivitet og har foreslået en reform af langtidsplejen. Der er behov for yderligere tiltag til at forbedre effektiviteten i sundhedssystemet for at begrænse de forventede yderligere udgiftsstigninger. Den foreslåede reform af langtidsplejen er også utilstrækkelig til at håndtere de forventede fremtidige udgiftsstigninger. Skattesystemets effektivitet kan forbedres. Forbundsregeringen er godt på vej til at overholde sit tilsagn om at øge de vækstfremmende udgifter til uddannelse og forskning. Det er dog også stadig vigtigt, at delstaterne og kommunerne, som afholder størstedelen af udgifterne til uddannelse og forskning, sikrer en passende og effektiv ressourceudnyttelse på disse områder. Indførelsen af den nye forfatningsmæssige gældsbremse har yderligere styrket Tysklands finanspolitiske rammer. Der er dog ikke sket betydelig fremgang med gennemførelsen af budgetreglen på delstatsniveau.

| (13) | En betydelig offentlig støtte til den finansielle sektor sammen med sektorens egne tilpasningstiltag og de gavnlige virkninger af opsvinget i den tyske økonomi har generelt stabiliseret sektoren. På trods af den generelt relativt stabile finanssektor og det forhold, at der ikke er stramme kreditvilkår, består der stadig visse svagheder, særligt i forbindelse med de strukturelle problemer i nogle delstatsbanker, navnlig mangelen på en rentabel forretningsmodel, svage ledelsesstrukturer og sårbarhed grundet den store afhængighed af engrosfinansiering. |
| --- | --- |

(13)

En betydelig offentlig støtte til den finansielle sektor sammen med sektorens egne tilpasningstiltag og de gavnlige virkninger af opsvinget i den tyske økonomi har generelt stabiliseret sektoren. På trods af den generelt relativt stabile finanssektor og det forhold, at der ikke er stramme kreditvilkår, består der stadig visse svagheder, særligt i forbindelse med de strukturelle problemer i nogle delstatsbanker, navnlig mangelen på en rentabel forretningsmodel, svage ledelsesstrukturer og sårbarhed grundet den store afhængighed af engrosfinansiering.

| (14) | Det tyske arbejdsmarkeds gode resultater, bl.a. øget beskæftigelse og moderat arbejdsløshed, er ikke kommet alle lige meget til gode, og lønnen er ikke altid steget på linje med produktiviteten. Skattemæssige elementer som følge af den store skattekile, som især skyldes de høje socialsikringsbidrag, er stadig en hindring for integrationen af især de lavtlønnede på arbejdsmarkedet. Den udbredte anvendelse af »mini-job« gør det svært at optjene pensionsrettigheder. Derfor er der behov for at forbedre overgangen fra »mini-job« til mere stabile kontraktformer. Den nylige reform af arbejdsmarkedsinstrumenterne burde bidrage til at skabe beskæftigelsesmuligheder for alle. En af Tysklands største udfordringer er at øge uddannelsessystemets effektivitet og uddannelsesniveauet for de ugunstigt stillede grupper. På mellemlang og lang sigt vil det være afgørende at sikre en kvalificeret arbejdskraft for at mindske den demografiske udviklings negative virkninger for vækstpotentialet. Den lave andel af kvinder, der deltager fuld tid på arbejdsmarkedet, er bekymrende. De skattemæssige ordninger, der gør det mindre attraktivt for sekundære forsørgere at arbejde, og mangelen på daginstitutioner og heldagsskoler forhindrer kvinderne i at deltage på arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

(14)

Det tyske arbejdsmarkeds gode resultater, bl.a. øget beskæftigelse og moderat arbejdsløshed, er ikke kommet alle lige meget til gode, og lønnen er ikke altid steget på linje med produktiviteten. Skattemæssige elementer som følge af den store skattekile, som især skyldes de høje socialsikringsbidrag, er stadig en hindring for integrationen af især de lavtlønnede på arbejdsmarkedet. Den udbredte anvendelse af »mini-job« gør det svært at optjene pensionsrettigheder. Derfor er der behov for at forbedre overgangen fra »mini-job« til mere stabile kontraktformer. Den nylige reform af arbejdsmarkedsinstrumenterne burde bidrage til at skabe beskæftigelsesmuligheder for alle. En af Tysklands største udfordringer er at øge uddannelsessystemets effektivitet og uddannelsesniveauet for de ugunstigt stillede grupper. På mellemlang og lang sigt vil det være afgørende at sikre en kvalificeret arbejdskraft for at mindske den demografiske udviklings negative virkninger for vækstpotentialet. Den lave andel af kvinder, der deltager fuld tid på arbejdsmarkedet, er bekymrende. De skattemæssige ordninger, der gør det mindre attraktivt for sekundære forsørgere at arbejde, og mangelen på daginstitutioner og heldagsskoler forhindrer kvinderne i at deltage på arbejdsmarkedet.

| (15) | Tyskland er i gang med en gennemgribende reform af energisystemet. De samlede økonomiske omkostninger ved at omlægge energisystemet bør mindskes mest muligt ved at fremskynde den nationale og grænseoverskridende udvidelse af netværk, fortsat øge omkostningseffektiviteten inden for klimapolitikken og politikken for vedvarende energi, tage afgørende skridt til yderligere at fremme energieffektiviteten og øge konkurrencen på energimarkederne. Grundet Tysklands centrale geografiske placering har det tyske jernbanesystem en stor indflydelse på det samlede europæiske jernbanesystem. Konkurrencen på markederne for jernbanetransport af passagerer og fragt er stadig meget lav, især på grund af mangelen på en effektiv adskillelse af infrastrukturforvalteren og jernbaneholdingselskabet. På trods af fremskridtene de seneste år, bl.a. i kraft af gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (7) (»servicedirektivet«), er det muligt yderligere at stimulere konkurrencen og produktivitetsvæksten i nogle servicesektorer. |
| --- | --- |

(15)

Tyskland er i gang med en gennemgribende reform af energisystemet. De samlede økonomiske omkostninger ved at omlægge energisystemet bør mindskes mest muligt ved at fremskynde den nationale og grænseoverskridende udvidelse af netværk, fortsat øge omkostningseffektiviteten inden for klimapolitikken og politikken for vedvarende energi, tage afgørende skridt til yderligere at fremme energieffektiviteten og øge konkurrencen på energimarkederne. Grundet Tysklands centrale geografiske placering har det tyske jernbanesystem en stor indflydelse på det samlede europæiske jernbanesystem. Konkurrencen på markederne for jernbanetransport af passagerer og fragt er stadig meget lav, især på grund af mangelen på en effektiv adskillelse af infrastrukturforvalteren og jernbaneholdingselskabet. På trods af fremskridtene de seneste år, bl.a. i kraft af gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (7) (»servicedirektivet«), er det muligt yderligere at stimulere konkurrencen og produktivitetsvæksten i nogle servicesektorer.

| (16) | Tyskland har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevne, styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed og forbedring af den finansielle stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne nedenfor. |
| --- | --- |

(16)

Tyskland har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevne, styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed og forbedring af den finansielle stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne nedenfor.

| (17) | Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Tysklands økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Tyskland, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester afspejles i henstilling 1-4 nedenfor. |
| --- | --- |

(17)

Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Tysklands økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Tyskland, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester afspejles i henstilling 1-4 nedenfor.

| (18) | På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (8) afspejles især i henstilling 1 nedenfor, |
| --- | --- |

(18)

På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (8) afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

HENSTILLER, at Tyskland i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på at:

| 1) | fortsætte med sunde finanspolitikker for at opfylde de mellemfristede budgetmålsætninger i 2012. Med henblik herpå bør budgetstrategien gennemføres som planlagt, og det bør sikres, at benchmarket for udgifter overholdes, og at der gøres tilstrækkelige fremskridt mod at opfylde benchmarket for gældsreduktion. Fortsætte den vækstfremmende konsolideringskurs gennem yderligere tiltag til at øge effektiviteten af de offentlige udgifter til sundheds- og langtidspleje og ved at anvende det uudnyttede potentiale til at forbedre skattesystemets effektivitet. Udnytte de disponible muligheder for at øge og effektivisere vækstfremmende udgifter til uddannelse og forskning på alle forvaltningsniveauer. Sikre en fuld og ensartet gennemførelse af gældsbremsen i alle delstater og sikre rettidige og relevante overvågningsprocedurer og korrektionsmekanismer |
| --- | --- |

1)

fortsætte med sunde finanspolitikker for at opfylde de mellemfristede budgetmålsætninger i 2012. Med henblik herpå bør budgetstrategien gennemføres som planlagt, og det bør sikres, at benchmarket for udgifter overholdes, og at der gøres tilstrækkelige fremskridt mod at opfylde benchmarket for gældsreduktion. Fortsætte den vækstfremmende konsolideringskurs gennem yderligere tiltag til at øge effektiviteten af de offentlige udgifter til sundheds- og langtidspleje og ved at anvende det uudnyttede potentiale til at forbedre skattesystemets effektivitet. Udnytte de disponible muligheder for at øge og effektivisere vækstfremmende udgifter til uddannelse og forskning på alle forvaltningsniveauer. Sikre en fuld og ensartet gennemførelse af gældsbremsen i alle delstater og sikre rettidige og relevante overvågningsprocedurer og korrektionsmekanismer

| 2) | sætte ind over for de resterende strukturelle svagheder i finanssektoren, bl.a. ved at fortsætte omstruktureringen af de delstatsbanker, som har brug for en tilstrækkeligt finansieret og rentabel forretningsmodel, samtidig med at der undgås en uforholdsmæssig stor nedgearing |
| --- | --- |

2)

sætte ind over for de resterende strukturelle svagheder i finanssektoren, bl.a. ved at fortsætte omstruktureringen af de delstatsbanker, som har brug for en tilstrækkeligt finansieret og rentabel forretningsmodel, samtidig med at der undgås en uforholdsmæssig stor nedgearing

| 3) | mindske den store skattekile på en budgetneutral måde, især for personer med lav indkomst, og opretholde aktiverings- og integrationsforanstaltningerne, navnlig for de langtidsledige. Skabe grundlag for, at lønningerne stiger på linje med produktiviteten. Træffe foranstaltninger til at hæve uddannelsesresultaterne for de ugunstigt stillede grupper, navnlig ved at sikre lige muligheder i uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemet. Udfase de skattemæssige negative incitamenter for sekundære forsørgere og give bedre adgang til daginstitutioner og heldagsskoler |
| --- | --- |

3)

mindske den store skattekile på en budgetneutral måde, især for personer med lav indkomst, og opretholde aktiverings- og integrationsforanstaltningerne, navnlig for de langtidsledige. Skabe grundlag for, at lønningerne stiger på linje med produktiviteten. Træffe foranstaltninger til at hæve uddannelsesresultaterne for de ugunstigt stillede grupper, navnlig ved at sikre lige muligheder i uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemet. Udfase de skattemæssige negative incitamenter for sekundære forsørgere og give bedre adgang til daginstitutioner og heldagsskoler

| 4) | fortsætte indsatsen med at begrænse de samlede økonomiske omkostninger til omlægning af energisektoren mest muligt, bl.a. ved at fremskynde udvidelsen af de nationale og grænseoverskridende el- og gasnet. Sikre at den institutionelle struktur garanterer en effektiv konkurrence på jernbanemarkedet. Træffe foranstaltninger til yderligere at stimulere konkurrencen i servicesektorerne, herunder inden for liberale tjenesteydelser og visse håndværk, især i byggesektoren. |
| --- | --- |

4)

fortsætte indsatsen med at begrænse de samlede økonomiske omkostninger til omlægning af energisektoren mest muligt, bl.a. ved at fremskynde udvidelsen af de nationale og grænseoverskridende el- og gasnet. Sikre at den institutionelle struktur garanterer en effektiv konkurrence på jernbanemarkedet. Træffe foranstaltninger til yderligere at stimulere konkurrencen i servicesektorerne, herunder inden for liberale tjenesteydelser og visse håndværk, især i byggesektoren.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Opretholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 212 af 19.7.2011, s. 9.

3

(4)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

4

(5)  Den efterfølgende rådsafgørelse 2012/369/EU blev vedtaget den 22. juni 2012 (EUT L 179 af 11.7.2012, s. 17).

5

(6)  Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved anvendelse af den i fællesskab aftalte metode.

6

(7)  EUT L 376 af 27.12.2006, s. 36.

7

(8)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

8

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/38

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Grækenlands nationale reformprogram for 2012

2012/C 219/11

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Grækenlands nationale reformprogram for 2011. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Grækenlands nationale reformprogram for 2011.

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien.

| (5) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(5)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (6) | Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

(6)

Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

| (7) | Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(7)

Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

| (8) | Den 12. april 2012 forelagde Grækenland sit nationale reformprogram for 2012 og ufuldstændige oplysninger om landets budgetplaner grundet den igangværende proces med ajourføring af den mellemfristede finanspolitiske strategi, som forventes afsluttet snart. De græske myndigheder opfordres til at aflevere et fuldstændigt sæt standardoversigter som krævet i den præventive del af stabilitets- og vækstpagten, så snart ajourføringen af den mellemfristede finanspolitiske strategi er fuldført. |
| --- | --- |

(8)

Den 12. april 2012 forelagde Grækenland sit nationale reformprogram for 2012 og ufuldstændige oplysninger om landets budgetplaner grundet den igangværende proces med ajourføring af den mellemfristede finanspolitiske strategi, som forventes afsluttet snart. De græske myndigheder opfordres til at aflevere et fuldstændigt sæt standardoversigter som krævet i den præventive del af stabilitets- og vækstpagten, så snart ajourføringen af den mellemfristede finanspolitiske strategi er fuldført.

| (9) | Den 21. februar 2012 blev eurogruppen enig om et andet økonomisk tilpasningsprogram for Grækenland. Gennemførelsen af de økonomiske politikker, der beskrives i aftalememorandummets specifikke økonomisk-politiske betingelser, vil bidrage til at nedbringe Grækenlands offentlige gæld til 117 % af BNP i 2020. Eurogruppen blev også enig om, at den officielle sektorfinansiering af programmet vil beløbe sig til 130 mia. EUR indtil 2014 ud over de beløb, der blev tildelt under det første finansieringsprogram. |
| --- | --- |

(9)

Den 21. februar 2012 blev eurogruppen enig om et andet økonomisk tilpasningsprogram for Grækenland. Gennemførelsen af de økonomiske politikker, der beskrives i aftalememorandummets specifikke økonomisk-politiske betingelser, vil bidrage til at nedbringe Grækenlands offentlige gæld til 117 % af BNP i 2020. Eurogruppen blev også enig om, at den officielle sektorfinansiering af programmet vil beløbe sig til 130 mia. EUR indtil 2014 ud over de beløb, der blev tildelt under det første finansieringsprogram.

| (10) | Frigivelsen af trancherne sker på basis af overensstemmelse med kvantitative resultatkriterier og en positiv vurdering af fremskridtene i forbindelse med de politikkriterier, der er fastsat i Rådets afgørelse 2011/734/EU af 12. juli 2011 rettet til Grækenland med henblik på at styrke og skærpe den finanspolitiske overvågning og med pålæg om at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, der skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud (4) (som ændret den 8. november 2011 (5) og den 13. marts 2012 (6)) og i aftalememorandummet om specifik økonomipolitisk konditionalitet, som blev underskrevet den 14. marts 2012. |
| --- | --- |

(10)

Frigivelsen af trancherne sker på basis af overensstemmelse med kvantitative resultatkriterier og en positiv vurdering af fremskridtene i forbindelse med de politikkriterier, der er fastsat i Rådets afgørelse 2011/734/EU af 12. juli 2011 rettet til Grækenland med henblik på at styrke og skærpe den finanspolitiske overvågning og med pålæg om at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, der skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud (4) (som ændret den 8. november 2011 (5) og den 13. marts 2012 (6)) og i aftalememorandummet om specifik økonomipolitisk konditionalitet, som blev underskrevet den 14. marts 2012.

| (11) | Den 19. marts 2012 udbetalte den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF) den første rate (5,9 mia. EUR) af den første tranche (14,5 mia. EUR) af det nye finansieringsprogram til Grækenland. Grækenland har ligeledes modtaget 1,6 mia. EUR fra Den Internationale Valutafond (IMF). I maj 2012 havde Grækenland modtaget 147,5 mia. EUR gennem officiel finansiering under det første og det andet program. |
| --- | --- |

(11)

Den 19. marts 2012 udbetalte den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF) den første rate (5,9 mia. EUR) af den første tranche (14,5 mia. EUR) af det nye finansieringsprogram til Grækenland. Grækenland har ligeledes modtaget 1,6 mia. EUR fra Den Internationale Valutafond (IMF). I maj 2012 havde Grækenland modtaget 147,5 mia. EUR gennem officiel finansiering under det første og det andet program.

| (12) | I 2010 og 2011 gjorde Grækenland delvist fremskridt i retning af de ambitiøse målsætninger i tilpasningsprogrammet. Flere faktorer har hæmmet gennemførelsen: politisk ustabilitet, sociale uroligheder og problemer med den administrative kapacitet og mere grundlæggende en recession, der har vist sig at være endnu dybere end tidligere forventet. Nogle vigtige finanspolitiske mål blev ikke nået, hvilket førte til vedtagelsen af yderligere konsolideringsforanstaltninger gennem 2010 og 2011. Grækenland har dog formået at nedbringe den offentlige gæld betydeligt: fra 15,8 % af BNP i 2009 til 9,1 % i 2011. |
| --- | --- |

(12)

I 2010 og 2011 gjorde Grækenland delvist fremskridt i retning af de ambitiøse målsætninger i tilpasningsprogrammet. Flere faktorer har hæmmet gennemførelsen: politisk ustabilitet, sociale uroligheder og problemer med den administrative kapacitet og mere grundlæggende en recession, der har vist sig at være endnu dybere end tidligere forventet. Nogle vigtige finanspolitiske mål blev ikke nået, hvilket førte til vedtagelsen af yderligere konsolideringsforanstaltninger gennem 2010 og 2011. Grækenland har dog formået at nedbringe den offentlige gæld betydeligt: fra 15,8 % af BNP i 2009 til 9,1 % i 2011.

| (13) | Den 18. april 2012 vedtog Kommissionen en meddelelse om »Vejen til vækst i Grækenland«, der fremhæver de positive virkninger, en fuld og effektiv gennemførelse af det økonomiske tilpasningsprogram kan få ved at lægge byggestenene til vækst, investeringer og social fornyelse. Denne meddelelse påminder, at Grækenland kan drage styrke og konkret støtte af sit medlemskab af Unionen og af euroområdet. Den understreger, at de reformer, der er angivet i det andet økonomiske tilpasningsprogram, stiler efter at genskabe den græske økonomis potentiale for vækst og jobskabelse og skabe et mere lige samfund. Den skitserer den omfattende finansielle støtte, som gøres tilgængelig for Grækenland, og fremhæver viljen blandt Grækenlands partnere, og især Kommissionen, til at finde metoder til at øge virkningerne af de første hurtige resultater ved hastig handling og EU-støtte. |
| --- | --- |

(13)

Den 18. april 2012 vedtog Kommissionen en meddelelse om »Vejen til vækst i Grækenland«, der fremhæver de positive virkninger, en fuld og effektiv gennemførelse af det økonomiske tilpasningsprogram kan få ved at lægge byggestenene til vækst, investeringer og social fornyelse. Denne meddelelse påminder, at Grækenland kan drage styrke og konkret støtte af sit medlemskab af Unionen og af euroområdet. Den understreger, at de reformer, der er angivet i det andet økonomiske tilpasningsprogram, stiler efter at genskabe den græske økonomis potentiale for vækst og jobskabelse og skabe et mere lige samfund. Den skitserer den omfattende finansielle støtte, som gøres tilgængelig for Grækenland, og fremhæver viljen blandt Grækenlands partnere, og især Kommissionen, til at finde metoder til at øge virkningerne af de første hurtige resultater ved hastig handling og EU-støtte.

| (14) | Den økonomiske krise og de efterfølgende tiltag til finanspolitisk konsolidering har haft indflydelse på Grækenlands muligheder for at nå Europa 2020-målsætningerne, især de mål der er socialt orienterede. Ikke desto mindre kan strukturreformerne, især de der vedrører arbejdsmarkedet, liberaliseringen af flere sektorer og et antal foranstaltninger, der skal forbedre erhvervsmiljøet, bidrage til at fremme konkurrenceevnen, sætte gang i produktiviteten, øge beskæftigelsen og nedbringe produktionsomkostningerne, så beskæftigelsen stiger og fattigdommen og den sociale eksklusion begrænses på mellemlang sigt. På trods af den økonomiske krise har Grækenland fortsat indsatsen med at nå de miljømæssige målsætninger for Europa 2020. |
| --- | --- |

(14)

Den økonomiske krise og de efterfølgende tiltag til finanspolitisk konsolidering har haft indflydelse på Grækenlands muligheder for at nå Europa 2020-målsætningerne, især de mål der er socialt orienterede. Ikke desto mindre kan strukturreformerne, især de der vedrører arbejdsmarkedet, liberaliseringen af flere sektorer og et antal foranstaltninger, der skal forbedre erhvervsmiljøet, bidrage til at fremme konkurrenceevnen, sætte gang i produktiviteten, øge beskæftigelsen og nedbringe produktionsomkostningerne, så beskæftigelsen stiger og fattigdommen og den sociale eksklusion begrænses på mellemlang sigt. På trods af den økonomiske krise har Grækenland fortsat indsatsen med at nå de miljømæssige målsætninger for Europa 2020.

| (15) | Strukturfondene undergår en strategisk omstrukturering med fokus på støtte til ungdomsbeskæftigelse og konkurrenceevne (især i små og mellemstore virksomheder (SMV'er)). De nye foranstaltninger giver styrke til tiltagene på områder som adgang til beskæftigelse, uddannelse og professionelle kvalifikationer samt adgang til finansiering for SMV'er. |
| --- | --- |

(15)

Strukturfondene undergår en strategisk omstrukturering med fokus på støtte til ungdomsbeskæftigelse og konkurrenceevne (især i små og mellemstore virksomheder (SMV'er)). De nye foranstaltninger giver styrke til tiltagene på områder som adgang til beskæftigelse, uddannelse og professionelle kvalifikationer samt adgang til finansiering for SMV'er.

| (16) | Grækenland har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen, styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed og forbedring af den finansielle stabilitet, |
| --- | --- |

(16)

Grækenland har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen, styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed og forbedring af den finansielle stabilitet,

HENSTILLER, at Grækenland:

gennemfører foranstaltningerne i afgørelse 2011/734/EU, som ændret den 8. november 2011 og den 13. marts 2012, og i aftalememorandummet om specifik økonomipolitisk konditionalitet, som blev underskrevet den 14. marts 2012.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Opretholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012, om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 213 af 20.7.2011, s. 12.

3

(4)  EUT L 296 af 15.11.2011, s. 38.

4

(5)  EUT L 320 af 3.12.2011, s. 28.

5

(6)  EUT L 113 af 25.4.2012, s. 8.

6

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/40 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/40

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Ungarns nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Ungarns konvergensprogram for 2012-2015

2012/C 219/12

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Ungarns nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Ungarns opdaterede konvergensprogram for 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Ungarns nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Ungarns opdaterede konvergensprogram for 2011-2014.

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Ungarn blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Ungarn blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

| (5) | Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse. |
| --- | --- |

(5)

Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

| (6) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (7) | Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

(7)

Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

| (8) | Den 29. februar 2012 udvekslede Europa-Parlamentet og Ungarn synspunkter i henhold til artikel 2-ab, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(8)

Den 29. februar 2012 udvekslede Europa-Parlamentet og Ungarn synspunkter i henhold til artikel 2-ab, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97.

| (9) | Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(9)

Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

| (10) | Den 23. april 2012 forelagde Ungarn sit konvergensprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. I en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 har Kommissionen også vurderet, om Ungarn er påvirket af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen konkluderede i sin dybdegående undersøgelse, at Ungarn befinder sig i en situation med eksterne og interne ubalancer, der dog ikke er uforholdsmæssigt store. |
| --- | --- |

(10)

Den 23. april 2012 forelagde Ungarn sit konvergensprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. I en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 har Kommissionen også vurderet, om Ungarn er påvirket af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen konkluderede i sin dybdegående undersøgelse, at Ungarn befinder sig i en situation med eksterne og interne ubalancer, der dog ikke er uforholdsmæssigt store.

| (11) | Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er noget optimistisk. De ungarske myndigheders vækstprognoser for 2012 og 2013 er ca. et halvt procentpoint højere end i Kommissionen tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 som følge af de mere optimistiske officielle formodninger om den interne efterspørgsel, især i 2013. Den budgetstrategi, der er skitseret i konvergensprogrammet, har til formål at sikre en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud inden udgangen af 2012, som er den frist, Rådet har sat i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud fra 13. marts 2012. De officielle underskudsmål og de planlagte finanspolitiske tiltag er i overensstemmelse med nævnte henstilling. Konvergensprogrammet bekræfter den forrige mellemfristede budgetmålsætning på 1,5 % af BNP, som ifølge planen realiseres i 2013. Den mellemfristede budgetmålsætning afspejler i tilstrækkelig grad kravene i stabilitets- og vækstpagten. Baseret på den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5) vil der ikke i 2013 blive gjort tilstrækkelige fremskridt i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i forhold til vurderingen i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012, som tager hensyn til de risici i forbindelse med gennemførelsen, der er forbundet med bestemte besparelsesforanstaltninger og et mindre optimistisk makroøkonomisk scenarie.
  Vækstraten for de offentlige udgifter efter indregning af de diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden er på linje med benchmarket for udgifter i stabilitets- og vækstpagten i 2013, men ikke i 2014 og 2015. Ifølge regeringens planer reduceres den offentlige gæld kontinuerligt gennem hele programperioden til under 73 % af BNP i 2015, men den vil fortsat ligge over referenceværdien på 60 % af BNP. Med hensyn til benchmarket for gældsreduktion vil Ungarn være i en overgangsperiode i 2013-2014, og konvergensprogrammet skulle så sikre tilstrækkelige fremskridt til, at benchmarket nås. Ifølge konvergensprogrammet vil benchmarket for gældsreduktion blive nået i slutningen af overgangsperioden, i 2015, og det vil derved bidrage til at reducere den akkumulerede eksterne og interne gældsætning. |
| --- | --- |

(11)

Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er noget optimistisk. De ungarske myndigheders vækstprognoser for 2012 og 2013 er ca. et halvt procentpoint højere end i Kommissionen tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 som følge af de mere optimistiske officielle formodninger om den interne efterspørgsel, især i 2013. Den budgetstrategi, der er skitseret i konvergensprogrammet, har til formål at sikre en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud inden udgangen af 2012, som er den frist, Rådet har sat i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud fra 13. marts 2012. De officielle underskudsmål og de planlagte finanspolitiske tiltag er i overensstemmelse med nævnte henstilling. Konvergensprogrammet bekræfter den forrige mellemfristede budgetmålsætning på 1,5 % af BNP, som ifølge planen realiseres i 2013. Den mellemfristede budgetmålsætning afspejler i tilstrækkelig grad kravene i stabilitets- og vækstpagten. Baseret på den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5) vil der ikke i 2013 blive gjort tilstrækkelige fremskridt i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i forhold til vurderingen i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012, som tager hensyn til de risici i forbindelse med gennemførelsen, der er forbundet med bestemte besparelsesforanstaltninger og et mindre optimistisk makroøkonomisk scenarie.

Vækstraten for de offentlige udgifter efter indregning af de diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden er på linje med benchmarket for udgifter i stabilitets- og vækstpagten i 2013, men ikke i 2014 og 2015. Ifølge regeringens planer reduceres den offentlige gæld kontinuerligt gennem hele programperioden til under 73 % af BNP i 2015, men den vil fortsat ligge over referenceværdien på 60 % af BNP. Med hensyn til benchmarket for gældsreduktion vil Ungarn være i en overgangsperiode i 2013-2014, og konvergensprogrammet skulle så sikre tilstrækkelige fremskridt til, at benchmarket nås. Ifølge konvergensprogrammet vil benchmarket for gældsreduktion blive nået i slutningen af overgangsperioden, i 2015, og det vil derved bidrage til at reducere den akkumulerede eksterne og interne gældsætning.

| (12) | Der er blevet vedtaget nye bestemmelser vedrørende gennemførelsen af de forfatningsmæssige rammer for den finanspolitiske styring, men visse dele heraf er stadig svage. Den mellemfristede budgetplanlægning er kun vejledende, det finansielle råds ressourcer svarer ikke til dets nyligt tildelte stærke vetoret, og budgetoplysningernes tilgængelighed er fortsat utilstrækkelig. En styrkelse af den mellemfristede budgetplanlægnings omfang og en udvidelse af det finansielle råds kompetencer vil bidrage til at sikre, at de nye forfatningsmæssige rammer for den finanspolitiske styring virker efter hensigten. |
| --- | --- |

(12)

Der er blevet vedtaget nye bestemmelser vedrørende gennemførelsen af de forfatningsmæssige rammer for den finanspolitiske styring, men visse dele heraf er stadig svage. Den mellemfristede budgetplanlægning er kun vejledende, det finansielle råds ressourcer svarer ikke til dets nyligt tildelte stærke vetoret, og budgetoplysningernes tilgængelighed er fortsat utilstrækkelig. En styrkelse af den mellemfristede budgetplanlægnings omfang og en udvidelse af det finansielle råds kompetencer vil bidrage til at sikre, at de nye forfatningsmæssige rammer for den finanspolitiske styring virker efter hensigten.

| (13) | Politikforanstaltninger med henblik på at afbøde skattereformens virkninger for lavindkomstgrupper (stigning i mindsteløn, løntilskudsordning) har ikke bidraget til øget beskæftigelse, mens foranstaltninger med henblik på at øge antallet af kvinder på arbejdsmarkedet er et lille skridt i den rigtige retning. Det vil bidrage til en øget erhvervsfrekvens, hvis skatten på arbejde gøres mere beskæftigelsesvenlig og foranstaltningerne med henblik på at øge antallet af kvinder på arbejdsmarkedet styrkes, især ved at udbygge børnepasnings- og førskolefaciliteter. |
| --- | --- |

(13)

Politikforanstaltninger med henblik på at afbøde skattereformens virkninger for lavindkomstgrupper (stigning i mindsteløn, løntilskudsordning) har ikke bidraget til øget beskæftigelse, mens foranstaltninger med henblik på at øge antallet af kvinder på arbejdsmarkedet er et lille skridt i den rigtige retning. Det vil bidrage til en øget erhvervsfrekvens, hvis skatten på arbejde gøres mere beskæftigelsesvenlig og foranstaltningerne med henblik på at øge antallet af kvinder på arbejdsmarkedet styrkes, især ved at udbygge børnepasnings- og førskolefaciliteter.

| (14) | Den offentlige arbejdsformidling er blevet omorganiseret, hvilket har ført til en samlet nedskæring, der peger i modsatte retning af anbefalingerne fra 2011. Inden for den aktive arbejdsmarkedspolitik fremstår visse foranstaltninger, der har til formål at levere skræddersyede tjenester til vanskeligt stillede grupper, f.eks. i forbindelse med Den Europæiske Social Fonds (ESF) programmer, både troværdige og relevante. Derimod er det usandsynligt, at andre foranstaltninger rettet mod vanskeligt stillede grupper (f.eks. offentlige arbejder) effektivt vil kunne forbedre positionen for deltagerne på jobmarkedet. Der bør for alvor sættes ind for at styrke kapaciteten i den offentlige arbejdsformidling straks, samtidig med at der opretholdes den rigtige finansieringsbalance mellem offentlige arbejder og andre aktive arbejdsmarkedspolitikker, med henblik på at bidrage til at forbedre arbejdsmarkedets funktion og øge erhvervsfrekvensen. En forøgelse af vækstpotentialet via strukturelle reformer på arbejdsmarkedet vil også være vigtig med henblik på en vedvarende reduktion af sårbarheder i forbindelse med den store eksterne og interne gæld. Derudover er den nationale strategi for social inklusion (af romaer) ikke blevet integreret i andre politikker. |
| --- | --- |

(14)

Den offentlige arbejdsformidling er blevet omorganiseret, hvilket har ført til en samlet nedskæring, der peger i modsatte retning af anbefalingerne fra 2011. Inden for den aktive arbejdsmarkedspolitik fremstår visse foranstaltninger, der har til formål at levere skræddersyede tjenester til vanskeligt stillede grupper, f.eks. i forbindelse med Den Europæiske Social Fonds (ESF) programmer, både troværdige og relevante. Derimod er det usandsynligt, at andre foranstaltninger rettet mod vanskeligt stillede grupper (f.eks. offentlige arbejder) effektivt vil kunne forbedre positionen for deltagerne på jobmarkedet. Der bør for alvor sættes ind for at styrke kapaciteten i den offentlige arbejdsformidling straks, samtidig med at der opretholdes den rigtige finansieringsbalance mellem offentlige arbejder og andre aktive arbejdsmarkedspolitikker, med henblik på at bidrage til at forbedre arbejdsmarkedets funktion og øge erhvervsfrekvensen. En forøgelse af vækstpotentialet via strukturelle reformer på arbejdsmarkedet vil også være vigtig med henblik på en vedvarende reduktion af sårbarheder i forbindelse med den store eksterne og interne gæld. Derudover er den nationale strategi for social inklusion (af romaer) ikke blevet integreret i andre politikker.

| (15) | Foranstaltningerne med henblik på at forbedre erhvervsmiljøet trækker samlet set i den rigtige retning, men der er i høj grad plads til yderligere fremskridt. Indsatsen for at forbedre adgangen til finansiering uden for banksektoren udvikler sig også i den rigtige retning, men der mangler fortsat en samlet vurdering af politikkerne for små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Ungarn rangerer meget lavt, når det gælder indikatorer, der måler gennemsigtighed og kvalitet i den offentlige administration, hvor fremskridt også vil kunne bidrage til øget stabiliteten i det institutionelle og politiske miljø. Dette vil så kunne forbedre betingelserne for direkte udenlandske investeringer og understøtte reduktionen af den betydelige ubalance i den internationale nettoinvesteringsstilling: det var især andelen af geninvesterede overskud, der faldt dramatisk i 2009 og 2010, delvist på grund af krisen, men også som et resultat af en række kontroversielle og uforudsigelige ændringer i det politiske og finanspolitiske miljø og i det juridiske og institutionelle system. Den nye tendens inden for offentlig finansiering af forskning og innovation (siden midten af 2010) er ikke på linje med Kommissionens årlige vækstundersøgelses prioritering af differentieret, vækstfremmende finanspolitisk konsolidering fra 2012. |
| --- | --- |

(15)

Foranstaltningerne med henblik på at forbedre erhvervsmiljøet trækker samlet set i den rigtige retning, men der er i høj grad plads til yderligere fremskridt. Indsatsen for at forbedre adgangen til finansiering uden for banksektoren udvikler sig også i den rigtige retning, men der mangler fortsat en samlet vurdering af politikkerne for små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Ungarn rangerer meget lavt, når det gælder indikatorer, der måler gennemsigtighed og kvalitet i den offentlige administration, hvor fremskridt også vil kunne bidrage til øget stabiliteten i det institutionelle og politiske miljø. Dette vil så kunne forbedre betingelserne for direkte udenlandske investeringer og understøtte reduktionen af den betydelige ubalance i den internationale nettoinvesteringsstilling: det var især andelen af geninvesterede overskud, der faldt dramatisk i 2009 og 2010, delvist på grund af krisen, men også som et resultat af en række kontroversielle og uforudsigelige ændringer i det politiske og finanspolitiske miljø og i det juridiske og institutionelle system. Den nye tendens inden for offentlig finansiering af forskning og innovation (siden midten af 2010) er ikke på linje med Kommissionens årlige vækstundersøgelses prioritering af differentieret, vækstfremmende finanspolitisk konsolidering fra 2012.

| (16) | Regeringen har gennemført et reformprogram for højere uddannelser, som har medført ændringer i strukturen og finansieringen heraf. Samtidig risikerer dele af den nye lovgivning om skoleuddannelse at øge antallet af unge, der forlader skolen for tidligt, og opsplitningen i det ungarske skolesystem. Livslang læring er en lige så vigtig problemstilling, som ikke er tilstrækkeligt håndteret. Forbedringen af uddannelser på alle niveauer er vigtig for at gøre den ungarske arbejdsstyrke mere konkurrencedygtig. |
| --- | --- |

(16)

Regeringen har gennemført et reformprogram for højere uddannelser, som har medført ændringer i strukturen og finansieringen heraf. Samtidig risikerer dele af den nye lovgivning om skoleuddannelse at øge antallet af unge, der forlader skolen for tidligt, og opsplitningen i det ungarske skolesystem. Livslang læring er en lige så vigtig problemstilling, som ikke er tilstrækkeligt håndteret. Forbedringen af uddannelser på alle niveauer er vigtig for at gøre den ungarske arbejdsstyrke mere konkurrencedygtig.

| (17) | Manglen på fremskridt med hensyn til omstrukturering af de offentlige transportsystemer har været en vigtig årsag til skred i budgettet de seneste år. Hovedparten af de offentlige transportvirksomheders rullende materiel har nået dets maksimale udnyttelseskapacitet. En udvidelse af det grænseoverskridende elektricitetsnetværkskapacitet kan muliggøre en potentiel stigning i handlen med nabolandene. Den nationale energimyndighed er ikke bemyndiget til selvstændigt at organisere sine strukturer og har ikke eneret til at fastsætte nettariffer, herunder det tilladte udbytte for netværksoperatørerne. Regulerede priser bør kun komme sårbare kunder til gode. |
| --- | --- |

(17)

Manglen på fremskridt med hensyn til omstrukturering af de offentlige transportsystemer har været en vigtig årsag til skred i budgettet de seneste år. Hovedparten af de offentlige transportvirksomheders rullende materiel har nået dets maksimale udnyttelseskapacitet. En udvidelse af det grænseoverskridende elektricitetsnetværkskapacitet kan muliggøre en potentiel stigning i handlen med nabolandene. Den nationale energimyndighed er ikke bemyndiget til selvstændigt at organisere sine strukturer og har ikke eneret til at fastsætte nettariffer, herunder det tilladte udbytte for netværksoperatørerne. Regulerede priser bør kun komme sårbare kunder til gode.

| (18) | Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Ungarns økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram og har fremlagt en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Ungarn, men også til, i hvor høj grad de overholder EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-7 nedenfor. |
| --- | --- |

(18)

Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Ungarns økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram og har fremlagt en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Ungarn, men også til, i hvor høj grad de overholder EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-7 nedenfor.

| (19) | På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået konvergensprogrammet, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstilling 1 nedenfor. |
| --- | --- |

(19)

På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået konvergensprogrammet, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

| (20) | På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og konvergensprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 1, 3, 4 og 5 nedenfor, |
| --- | --- |

(20)

På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og konvergensprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 1, 3, 4 og 5 nedenfor,

HENSTILLER, at Ungarn i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på at:

| 1) | korrigere det uforholdsmæssigt store underskud på en holdbar måde inden udgangen af 2012 ved at gennemføre budgettet for 2012 og de konsolideringsforanstaltninger, som er blevet godkendt efterfølgende, samtidig med at afhængigheden af engangsforanstaltninger mindskes. Efterfølgende specificere alle de strukturelle foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, og gøre tilstrækkelige fremskridt hen imod den mellemfristede budgetmålsætning, herunder at overholde benchmarket for udgifter, og sikre tilstrækkelige fremskridt vedrørende overholdelse af benchmarket for gældsreduktion. Bringe den offentlige gældskvote ind på en stabil nedadgående kurs for også at bidrage til at mindske de makroøkonomiske ubalancer |
| --- | --- |

1)

korrigere det uforholdsmæssigt store underskud på en holdbar måde inden udgangen af 2012 ved at gennemføre budgettet for 2012 og de konsolideringsforanstaltninger, som er blevet godkendt efterfølgende, samtidig med at afhængigheden af engangsforanstaltninger mindskes. Efterfølgende specificere alle de strukturelle foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, og gøre tilstrækkelige fremskridt hen imod den mellemfristede budgetmålsætning, herunder at overholde benchmarket for udgifter, og sikre tilstrækkelige fremskridt vedrørende overholdelse af benchmarket for gældsreduktion. Bringe den offentlige gældskvote ind på en stabil nedadgående kurs for også at bidrage til at mindske de makroøkonomiske ubalancer

| 2) | revidere kardinalloven om økonomisk stabilitet ved at sætte de nye numeriske regler ind i en bindende mellemfristet budgetmæssig ramme. Fortsætte udvidelsen af det finansielle råds kompetencer med henblik på at øge gennemsigtigheden i de offentlige finanser |
| --- | --- |

2)

revidere kardinalloven om økonomisk stabilitet ved at sætte de nye numeriske regler ind i en bindende mellemfristet budgetmæssig ramme. Fortsætte udvidelsen af det finansielle råds kompetencer med henblik på at øge gennemsigtigheden i de offentlige finanser

| 3) | gøre beskatningen af arbejde mere beskæftigelsesvenlig ved at dæmpe virkningen af beskatningsændringerne i 2011 og 2012 for lavindkomstgrupperne på en bæredygtig og budgetneutral måde, f.eks. ved at omlægge dele af beskatningen til energiskatter og periodisk skat på fast ejendom. Styrke foranstaltningerne med henblik på at få kvinder ud på arbejdsmarkedet ved hjælp af en udbygning af børnepasnings- og førskolefaciliteter |
| --- | --- |

3)

gøre beskatningen af arbejde mere beskæftigelsesvenlig ved at dæmpe virkningen af beskatningsændringerne i 2011 og 2012 for lavindkomstgrupperne på en bæredygtig og budgetneutral måde, f.eks. ved at omlægge dele af beskatningen til energiskatter og periodisk skat på fast ejendom. Styrke foranstaltningerne med henblik på at få kvinder ud på arbejdsmarkedet ved hjælp af en udbygning af børnepasnings- og førskolefaciliteter

| 4) | styrke den offentlige arbejdsformidlings kapacitet med henblik på at øge kvaliteten og effektiviteten af uddannelse, jobsøgningsbistand og individualiserede tjenester, særligt med hensyn til vanskeligt stillede grupper. Styrke aktiveringselementet i de offentlige arbejdsprogrammer gennem effektiv uddannelse og jobsøgningsbistand. Gennemføre den nationale strategi for social inklusion (af romaer) og integrere den i andre politikker |
| --- | --- |

4)

styrke den offentlige arbejdsformidlings kapacitet med henblik på at øge kvaliteten og effektiviteten af uddannelse, jobsøgningsbistand og individualiserede tjenester, særligt med hensyn til vanskeligt stillede grupper. Styrke aktiveringselementet i de offentlige arbejdsprogrammer gennem effektiv uddannelse og jobsøgningsbistand. Gennemføre den nationale strategi for social inklusion (af romaer) og integrere den i andre politikker

| 5) | gennemføre foranstaltninger med det formål at mindske de administrative byrder. Sikre, at de offentlige indkøb og lovgivningsprocessen understøtter fri konkurrence på markedet og sikrer stabile reguleringsmæssige rammer og et erhvervsvenligt miljø for finansielle og ikke-finansielle virksomheder, herunder udenlandske direkte investorer. Reducere omkostningerne i forbindelse med overholdelse af skattelovgivningen og skabe stabile og retsbaserede rammer uden forvridning inden for selskabsbeskatning. Fjerne de uberettigede restriktioner med hensyn til etablering af store detailbutiksarealer. Etablere målrettede incitamentsordninger inden for den nye innovationsstrategi, som kan understøtte innovative små og mellemstore virksomheder |
| --- | --- |

5)

gennemføre foranstaltninger med det formål at mindske de administrative byrder. Sikre, at de offentlige indkøb og lovgivningsprocessen understøtter fri konkurrence på markedet og sikrer stabile reguleringsmæssige rammer og et erhvervsvenligt miljø for finansielle og ikke-finansielle virksomheder, herunder udenlandske direkte investorer. Reducere omkostningerne i forbindelse med overholdelse af skattelovgivningen og skabe stabile og retsbaserede rammer uden forvridning inden for selskabsbeskatning. Fjerne de uberettigede restriktioner med hensyn til etablering af store detailbutiksarealer. Etablere målrettede incitamentsordninger inden for den nye innovationsstrategi, som kan understøtte innovative små og mellemstore virksomheder

| 6) | forberede og gennemføre en national strategi for bekæmpelse af skolefrafald ved at sikre tilstrækkelig finansiering. Sikres, at gennemførelsen af reformen af de højere uddannelser forbedrer adgangen til uddannelse for vanskeligt stillede grupper |
| --- | --- |

6)

forberede og gennemføre en national strategi for bekæmpelse af skolefrafald ved at sikre tilstrækkelig finansiering. Sikres, at gennemførelsen af reformen af de højere uddannelser forbedrer adgangen til uddannelse for vanskeligt stillede grupper

| 7) | reformere det offentlige transportsystem for at gøre det mere omkostningseffektivt. Udvide elektricitetsnetværkets grænseoverskridende kapacitet, sikre den nationale energimyndigheds uafhængighed og afskaffe de regulerede energipriser gradvist. |
| --- | --- |

7)

reformere det offentlige transportsystem for at gøre det mere omkostningseffektivt. Udvide elektricitetsnetværkets grænseoverskridende kapacitet, sikre den nationale energimyndigheds uafhængighed og afskaffe de regulerede energipriser gradvist.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Opretholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

3

(4)  EUT C 209 af 15.7.2011, s. 10.

4

(5)  Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode.

5

(6)  I henhold til artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/44 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/44

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Irlands nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Irlands stabilitetsprogram for 2012-2015

2012/C 219/13

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Irlands nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Irlands opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2015. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Irlands nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Irlands opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2015.

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien.

| (5) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(5)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (6) | Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet og finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder for økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

(6)

Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet og finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder for økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

| (7) | Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(7)

Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

| (8) | Den 27. april 2012 forelagde Irland sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. |
| --- | --- |

(8)

Den 27. april 2012 forelagde Irland sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012.

| (9) | Den 7. december 2010 vedtog Rådet gennemførelsesafgørelse 2011/77/EU (4) om tildeling af finansiel støtte fra Unionen til Irland indtil udgangen af 2013 i overensstemmelse med Rådets forordning (EU) nr. 407/2010 af 11. maj 2010 om oprettelse af en europæisk finansiel stabiliseringsmekanisme (5). I det ledsagende aftalememorandum, der er undertegnet den 16. december 2010, og de efterfølgende tillæg dertil fastlægges de økonomipolitiske betingelser for udbetalingen af den finansielle bistand. |
| --- | --- |

(9)

Den 7. december 2010 vedtog Rådet gennemførelsesafgørelse 2011/77/EU (4) om tildeling af finansiel støtte fra Unionen til Irland indtil udgangen af 2013 i overensstemmelse med Rådets forordning (EU) nr. 407/2010 af 11. maj 2010 om oprettelse af en europæisk finansiel stabiliseringsmekanisme (5). I det ledsagende aftalememorandum, der er undertegnet den 16. december 2010, og de efterfølgende tillæg dertil fastlægges de økonomipolitiske betingelser for udbetalingen af den finansielle bistand.

| (10) | Irland har generelt gennemført betingelserne for det finansielle støtteprogram, der er fastlagt i aftalememorandummet. Særligt blev målsætningen for budgetunderskuddet for 2011 (10,6 %) nået med en betydelig margen, og i budgettet for 2012 stiles der mod et budgetunderskud på 8,6 % af BNP i overensstemmelse med loftet i det finansielle støtteprogram. De mellemfristede planer for finanspolitisk konsolidering er i overensstemmelse med de grænser for underskuddet, der er fastsat i det finansielle støtte program, og sigter mod et underskud på under 3 % af BNP i 2015. Den rekapitalisering af de indenlandske banker, som den irske centralbank påtænkte i 2011, er blevet gennemført, og nedgearingen af de indenlandske banker går ud over de i det finansielle støtteprogram fastsatte mål for 2011. Der er sket store fremskridt med strukturreformer, som skal øge konkurrenceevnen og beskæftigelsen. |
| --- | --- |

(10)

Irland har generelt gennemført betingelserne for det finansielle støtteprogram, der er fastlagt i aftalememorandummet. Særligt blev målsætningen for budgetunderskuddet for 2011 (10,6 %) nået med en betydelig margen, og i budgettet for 2012 stiles der mod et budgetunderskud på 8,6 % af BNP i overensstemmelse med loftet i det finansielle støtteprogram. De mellemfristede planer for finanspolitisk konsolidering er i overensstemmelse med de grænser for underskuddet, der er fastsat i det finansielle støtte program, og sigter mod et underskud på under 3 % af BNP i 2015. Den rekapitalisering af de indenlandske banker, som den irske centralbank påtænkte i 2011, er blevet gennemført, og nedgearingen af de indenlandske banker går ud over de i det finansielle støtteprogram fastsatte mål for 2011. Der er sket store fremskridt med strukturreformer, som skal øge konkurrenceevnen og beskæftigelsen.

| (11) | Den irske økonomi vendte tilbage til en moderat vækst på 0,7 % i 2011, stort set som det var forventet i det finansielle støtteprogram. Væksten var baseret på eksporten, som nød godt af en forbedret konkurrenceevne og en solid ekstern efterspørgsel. Nettoeksporten bidrog med 4,7 procentpoint af væksten i BNP, mens den indenlandske efterspørgsel fortsat var begrænset grundet den finanspolitiske konsolidering, faldende beskæftigelse og en sanering af husholdningernes budgetter. I 2012 forventes væksten at være moderat på ca. 0,5 % på grund af de ugunstige eksterne forhold og den fortsatte tilpasning af den indenlandske efterspørgsel. Oprydningen i husholdningernes og virksomhedernes finanser vil stadig have stor indflydelse på forbruget og investeringerne på mellemlang sigt. Den eksportdrevne vækst forventes at stige til 1,9 % i 2013 og til 2,8 % i 2015 og understøttes af Irlands stærke demografi og fleksible arbejdsmarked samt et betydeligt råderum i økonomien. |
| --- | --- |

(11)

Den irske økonomi vendte tilbage til en moderat vækst på 0,7 % i 2011, stort set som det var forventet i det finansielle støtteprogram. Væksten var baseret på eksporten, som nød godt af en forbedret konkurrenceevne og en solid ekstern efterspørgsel. Nettoeksporten bidrog med 4,7 procentpoint af væksten i BNP, mens den indenlandske efterspørgsel fortsat var begrænset grundet den finanspolitiske konsolidering, faldende beskæftigelse og en sanering af husholdningernes budgetter. I 2012 forventes væksten at være moderat på ca. 0,5 % på grund af de ugunstige eksterne forhold og den fortsatte tilpasning af den indenlandske efterspørgsel. Oprydningen i husholdningernes og virksomhedernes finanser vil stadig have stor indflydelse på forbruget og investeringerne på mellemlang sigt. Den eksportdrevne vækst forventes at stige til 1,9 % i 2013 og til 2,8 % i 2015 og understøttes af Irlands stærke demografi og fleksible arbejdsmarked samt et betydeligt råderum i økonomien.

| (12) | Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenario, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistiske. Stabilitetsprogrammets fremskrivninger af den økonomiske vækst svarer til Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra foråret 2012. Formålet med stabilitetsprogrammets budgetstrategi er at nedbringe det offentlige underskud under referenceværdien på 3 % af BNP ved udgangen af 2015, hvilket stemmer overens med den frist, som Rådet har fastsat til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes for øjeblikket et underskud på 8,3 % af BNP (under programmets mål på 8,6 % af BNP) i 2012, 7,5 % af BNP i 2013, 4,8 % af BNP i 2014 og 2,8 % af BNP ved udgangen af programperioden i 2015. En sådan udvikling understøttes af konsolideringsforanstaltninger på 2,7 % af BNP, som er gennemført i budgettet for 2012, og bredtfavnende konsolideringsforanstaltninger på 3,9 % af BNP i 2013-2014 samt en yderligere delvist specificeret konsolideringsindsats på mere end 1,1 % af BNP i 2015. Stabilitetsprogrammet fastsætter på ny den mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt offentligt underskud på 0,5 % af BNP, som ikke nås inden for programperioden. Den mellemfristede budgetmålsætning afspejler i tilstrækkelig grad kravene i stabilitets- og vækstpagten. Den samlede offentlige gæld udgør over 60 % af BNP og forventes at stige fra 108 % af BNP i 2011 til 120 % i 2013, før den begynder at falde. Under hele proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud indtil 2015 og i tre år derefter vil Irland befinde sig i en overgangperiode, og budgetplanerne vil kunne sikre tilstrækkelige fremskridt i at nå benchmarket for gældsreduktion i stabilitets- og vækstpagten. |
| --- | --- |

(12)

Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenario, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistiske. Stabilitetsprogrammets fremskrivninger af den økonomiske vækst svarer til Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra foråret 2012. Formålet med stabilitetsprogrammets budgetstrategi er at nedbringe det offentlige underskud under referenceværdien på 3 % af BNP ved udgangen af 2015, hvilket stemmer overens med den frist, som Rådet har fastsat til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes for øjeblikket et underskud på 8,3 % af BNP (under programmets mål på 8,6 % af BNP) i 2012, 7,5 % af BNP i 2013, 4,8 % af BNP i 2014 og 2,8 % af BNP ved udgangen af programperioden i 2015. En sådan udvikling understøttes af konsolideringsforanstaltninger på 2,7 % af BNP, som er gennemført i budgettet for 2012, og bredtfavnende konsolideringsforanstaltninger på 3,9 % af BNP i 2013-2014 samt en yderligere delvist specificeret konsolideringsindsats på mere end 1,1 % af BNP i 2015. Stabilitetsprogrammet fastsætter på ny den mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt offentligt underskud på 0,5 % af BNP, som ikke nås inden for programperioden. Den mellemfristede budgetmålsætning afspejler i tilstrækkelig grad kravene i stabilitets- og vækstpagten. Den samlede offentlige gæld udgør over 60 % af BNP og forventes at stige fra 108 % af BNP i 2011 til 120 % i 2013, før den begynder at falde. Under hele proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud indtil 2015 og i tre år derefter vil Irland befinde sig i en overgangperiode, og budgetplanerne vil kunne sikre tilstrækkelige fremskridt i at nå benchmarket for gældsreduktion i stabilitets- og vækstpagten.

| (13) | Irland har afgivet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen, styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed og forbedring af den finansielle stabilitet, |
| --- | --- |

(13)

Irland har afgivet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen, styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed og forbedring af den finansielle stabilitet,

HENSTILLER, at Irland træffer foranstaltninger i perioden 2012-2013 med henblik på at:

gennemføre foranstaltningerne i gennemførelsesafgørelse 2011/77/EU, som er yderligere specificeret i aftalememorandummet af 16. december 2010 og de efterfølgende tillæg dertil.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Opretholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 215 af 21.7.2011, s. 1.

3

(4)  EUT L 30 af 4.2.2011, s. 34.

4

(5)  EUT L 118 af 12.5.2010, s. 1.

5

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/46

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Italiens nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Italiens stabilitetsprogram for 2012-2015

2012/C 219/14

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Italiens nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Italiens opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Italiens nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Italiens opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014.

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Italien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Italien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

| (5) | Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse. |
| --- | --- |

(5)

Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

| (6) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (7) | Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

(7)

Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

| (8) | Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(8)

Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.

| (9) | Den 30. april 2012 forelagde Italien sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. Kommissionen har også som led i en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 vurderet, om Italien er påvirket af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen konkluderede i sin dybdegående undersøgelse, at Italien befinder sig i en situation med ubalancer, der dog ikke er uforholdsmæssigt store. Mens den offentlige gæld allerede undersøges nøje i stabilitets- og vækstpagten, bør der navnlig udvises opmærksomhed om de makroøkonomiske udviklingstendenser inden for eksportresultater for at reducere risikoen for negative virkninger for økonomiens funktionsmåde. |
| --- | --- |

(9)

Den 30. april 2012 forelagde Italien sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. Kommissionen har også som led i en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 vurderet, om Italien er påvirket af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen konkluderede i sin dybdegående undersøgelse, at Italien befinder sig i en situation med ubalancer, der dog ikke er uforholdsmæssigt store. Mens den offentlige gæld allerede undersøges nøje i stabilitets- og vækstpagten, bør der navnlig udvises opmærksomhed om de makroøkonomiske udviklingstendenser inden for eksportresultater for at reducere risikoen for negative virkninger for økonomiens funktionsmåde.

| (10) | Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for programmet, er realistisk under antagelse af, at der ikke indtræffer en yderligere forværring af de finansielle markedsvilkår. På linje med Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 forventes det reale BNP at falde kraftigt i år og gradvis at stige igen i 2013. I overensstemmelse med proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud er formålet med budgetstrategien i stabilitetsprogrammet at bringe det offentlige underskud ned under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i 2012 på grundlag af yderligere udgiftstilbageholdenhed og øgede indtægter. Efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud bekræftes det i stabilitetsprogrammet, at den mellemfristede budgetmålsætning sigter mod en balanceret budgetstilling i strukturelle termer, som i tilstrækkelig grad afspejler kravene i stabilitets- og vækstpagten. Det planlægges at nå dette mål i 2013, dvs. et år tidligere end forventet i det forrige stabilitetsprogram, gennem de foranstaltninger, som allerede blev vedtaget i 2010-2011. Baseret på den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5) er den planlagte gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats i perioden 2010-2012 et godt stykke over de 0,5 % af BNP, som Rådet henstillede om i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Det planlagte tempo for tilpasningen i strukturelle termer i 2013 gør det muligt for Italien at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning i det pågældende år, og den planlagte vækstrate for de offentlige udgifter vil, idet der tages hensyn til diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden, være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifter.
  Stabilitetsprogrammet forudser, at den offentlige gældskvote topper i 2012 og derefter begynde at falde i stigende tempo i takt med et voksende primært overskud. I 2013-2014 vil Italien befinde sig i en overgangsperiode, og dets budgetplaner vil sikre tilstrækkelige fremskridt hen imod opfyldelsen af benchmarket for gældsreduktion, hvilket også blev bekræftet i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012. Ifølge Italiens planer vil benchmarket for gældsreduktion blive nået i slutningen af overgangsperioden (2015). Hvis ovennævnte underskuds- og gældsresultater skal nås, vil det kræve en nøje og fuldstændig budgetgennemførelse af de korrigerende foranstaltninger, der blev vedtaget i 2010-2011. |
| --- | --- |

(10)

Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for programmet, er realistisk under antagelse af, at der ikke indtræffer en yderligere forværring af de finansielle markedsvilkår. På linje med Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 forventes det reale BNP at falde kraftigt i år og gradvis at stige igen i 2013. I overensstemmelse med proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud er formålet med budgetstrategien i stabilitetsprogrammet at bringe det offentlige underskud ned under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i 2012 på grundlag af yderligere udgiftstilbageholdenhed og øgede indtægter. Efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud bekræftes det i stabilitetsprogrammet, at den mellemfristede budgetmålsætning sigter mod en balanceret budgetstilling i strukturelle termer, som i tilstrækkelig grad afspejler kravene i stabilitets- og vækstpagten. Det planlægges at nå dette mål i 2013, dvs. et år tidligere end forventet i det forrige stabilitetsprogram, gennem de foranstaltninger, som allerede blev vedtaget i 2010-2011. Baseret på den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5) er den planlagte gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats i perioden 2010-2012 et godt stykke over de 0,5 % af BNP, som Rådet henstillede om i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Det planlagte tempo for tilpasningen i strukturelle termer i 2013 gør det muligt for Italien at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning i det pågældende år, og den planlagte vækstrate for de offentlige udgifter vil, idet der tages hensyn til diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden, være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifter.

Stabilitetsprogrammet forudser, at den offentlige gældskvote topper i 2012 og derefter begynde at falde i stigende tempo i takt med et voksende primært overskud. I 2013-2014 vil Italien befinde sig i en overgangsperiode, og dets budgetplaner vil sikre tilstrækkelige fremskridt hen imod opfyldelsen af benchmarket for gældsreduktion, hvilket også blev bekræftet i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012. Ifølge Italiens planer vil benchmarket for gældsreduktion blive nået i slutningen af overgangsperioden (2015). Hvis ovennævnte underskuds- og gældsresultater skal nås, vil det kræve en nøje og fuldstændig budgetgennemførelse af de korrigerende foranstaltninger, der blev vedtaget i 2010-2011.

| (11) | Hvad angår de finanspolitiske rammer, har det italienske parlament godkendt et lovforslag om indførelsen af en regel om budgetmæssig balance i den italienske forfatning. Der er behov for gennemførelseslovgivning til at specificere de vigtigste elementer i reglen, dvs. detaljerede bestemmelser om anvendelsen og passende korrektionsmekanismer og undtagelsesklausuler samt den nødvendige koordinering mellem de forskellige forvaltningsniveauer. Regeringen har forpligtet sig til at arbejde videre på at opnå en varig forbedring af effektiviteten og kvaliteten i de offentlige udgifter gennem grundige udgiftsundersøgelser på alle forvaltningsniveauer. Undersøgelserne bør også gøre det muligt at prioritere vækstfremmende udgiftsposter. Man er med henblik herpå ved at omlægge anvendelsen af strukturfonde gennem foranstaltninger, der er truffet i marts 2011 og i forbindelse med samhørighedshandlingsplanen fra november 2011, som også tager sigte på at fremskynde udnyttelsen af strukturfonde. Der er imidlertid stadig store utilstrækkeligheder i den administrative kapacitet, navnlig i konvergensregionerne, som hæmmer udnyttelsen af fondene. |
| --- | --- |

(11)

Hvad angår de finanspolitiske rammer, har det italienske parlament godkendt et lovforslag om indførelsen af en regel om budgetmæssig balance i den italienske forfatning. Der er behov for gennemførelseslovgivning til at specificere de vigtigste elementer i reglen, dvs. detaljerede bestemmelser om anvendelsen og passende korrektionsmekanismer og undtagelsesklausuler samt den nødvendige koordinering mellem de forskellige forvaltningsniveauer. Regeringen har forpligtet sig til at arbejde videre på at opnå en varig forbedring af effektiviteten og kvaliteten i de offentlige udgifter gennem grundige udgiftsundersøgelser på alle forvaltningsniveauer. Undersøgelserne bør også gøre det muligt at prioritere vækstfremmende udgiftsposter. Man er med henblik herpå ved at omlægge anvendelsen af strukturfonde gennem foranstaltninger, der er truffet i marts 2011 og i forbindelse med samhørighedshandlingsplanen fra november 2011, som også tager sigte på at fremskynde udnyttelsen af strukturfonde. Der er imidlertid stadig store utilstrækkeligheder i den administrative kapacitet, navnlig i konvergensregionerne, som hæmmer udnyttelsen af fondene.

| (12) | Skattesystemets struktur og det høje omfang af skatteunddragelse og sort arbejde har påvirket den økonomiske udvikling i landet i negativ retning. Overholdelsen og forvaltningen af skattereglerne berøres også af omfattende skatteudgifter og komplekse og byrdefulde administrative procedurer. Den delvise omlægning af skattebyrden fra produktionsfaktorerne til forbrug og ejendom, der allerede er gennemført ved lovreformer, er et vigtigt første skridt til at gøre skattestrukturen mere vækstfremmende, men det vil være berettiget med en yderligere omlægning, samtidig med at der fortsat tages hensyn til den distributive virkning. |
| --- | --- |

(12)

Skattesystemets struktur og det høje omfang af skatteunddragelse og sort arbejde har påvirket den økonomiske udvikling i landet i negativ retning. Overholdelsen og forvaltningen af skattereglerne berøres også af omfattende skatteudgifter og komplekse og byrdefulde administrative procedurer. Den delvise omlægning af skattebyrden fra produktionsfaktorerne til forbrug og ejendom, der allerede er gennemført ved lovreformer, er et vigtigt første skridt til at gøre skattestrukturen mere vækstfremmende, men det vil være berettiget med en yderligere omlægning, samtidig med at der fortsat tages hensyn til den distributive virkning.

| (13) | Arbejdsmarkedsparternes aftale fra juni 2011 om at reformere lønforhandlingsrammerne er blevet formaliseret i lovgivningen. Det skulle give mulighed for mere udstrakt brug af kontrakter på virksomhedsniveau, hvor der tages bedre hensyn til behovene inden for særlige produktionsaktiviteter, og dette bør overvåges. Hvis Italien imidlertid skal løse problemet med, at dets nominelle enhedslønomkostninger er mere dynamiske end hos dets handelspartnere, hvilket er en faktor for Italiens tab af konkurrenceevne, bør lønforhandlingssystemet reformeres yderligere, således at der åbnes mulighed for mere fleksible ordninger, også sektorspecifikt på nationalt plan. I april 2012 foreslog regeringen en ambitiøs reform af arbejdsmarkedet, som tager fat om langvarige udfordringer på det italienske arbejdsmarked, herunder dets segmentering. Denne reform bør vedtages hurtigst muligt, så det sikres, at dens målsætning og ambitionsniveau fortsat svarer til udfordringerne på det italienske arbejdsmarked. Omfanget og effektiviteten af liberaliseringen af arbejdsformidlingssystemet bør overvåges nøje. |
| --- | --- |

(13)

Arbejdsmarkedsparternes aftale fra juni 2011 om at reformere lønforhandlingsrammerne er blevet formaliseret i lovgivningen. Det skulle give mulighed for mere udstrakt brug af kontrakter på virksomhedsniveau, hvor der tages bedre hensyn til behovene inden for særlige produktionsaktiviteter, og dette bør overvåges. Hvis Italien imidlertid skal løse problemet med, at dets nominelle enhedslønomkostninger er mere dynamiske end hos dets handelspartnere, hvilket er en faktor for Italiens tab af konkurrenceevne, bør lønforhandlingssystemet reformeres yderligere, således at der åbnes mulighed for mere fleksible ordninger, også sektorspecifikt på nationalt plan. I april 2012 foreslog regeringen en ambitiøs reform af arbejdsmarkedet, som tager fat om langvarige udfordringer på det italienske arbejdsmarked, herunder dets segmentering. Denne reform bør vedtages hurtigst muligt, så det sikres, at dens målsætning og ambitionsniveau fortsat svarer til udfordringerne på det italienske arbejdsmarked. Omfanget og effektiviteten af liberaliseringen af arbejdsformidlingssystemet bør overvåges nøje.

| (14) | På trods af bestræbelserne for at forbedre kvinders beskæftigelsesegnethed, hovedsagelig gennem målrettede finanspolitiske incitamenter, er beskæftigelsesfrekvensen for italienske kvinder betydeligt lavere (46,5 % i 2011) end gennemsnittet for EU-27 (58,5 % i 2011). Der er behov for yderligere tiltag inden for børnepasnings- og ældreforsorgsfaciliteter. Udfordringen er især stor for ældre kvindelige arbejdstagere i den private sektor, da pensionsalderen for kvinder vil stige med fem år mellem 2012 og 2018. |
| --- | --- |

(14)

På trods af bestræbelserne for at forbedre kvinders beskæftigelsesegnethed, hovedsagelig gennem målrettede finanspolitiske incitamenter, er beskæftigelsesfrekvensen for italienske kvinder betydeligt lavere (46,5 % i 2011) end gennemsnittet for EU-27 (58,5 % i 2011). Der er behov for yderligere tiltag inden for børnepasnings- og ældreforsorgsfaciliteter. Udfordringen er især stor for ældre kvindelige arbejdstagere i den private sektor, da pensionsalderen for kvinder vil stige med fem år mellem 2012 og 2018.

| (15) | Ungdomsarbejdsløsheden i Italien nåede op på et gennemsnit på 29,1 % i 2011 og steg yderligere i de første måneder af 2012. Især er der høj arbejdsløshed blandt personer, der har afsluttet en videregående uddannelse, og der er et misforhold mellem de kvalifikationer, der er erhvervet, og de kvalifikationer, der behov for på arbejdsmarkedet. Det vil være godt at fremme praktikpladser som et vigtigt trinbræt til arbejdsmarkedet, men det vil stadig kræve, at der sker håndhævelse af de hensigtsmæssige instrumenter som f.eks. et nyt system for beskæftigelses- og uddannelsesstandarder og ordninger for attestering af færdigheder. Kommissionen lancerede et indsatsteam til at omprogrammere samhørighedsfonde hen imod foranstaltninger, der støtter beskæftigelse af unge og udvikling af små og mellemstore virksomheder (SMV er). |
| --- | --- |

(15)

Ungdomsarbejdsløsheden i Italien nåede op på et gennemsnit på 29,1 % i 2011 og steg yderligere i de første måneder af 2012. Især er der høj arbejdsløshed blandt personer, der har afsluttet en videregående uddannelse, og der er et misforhold mellem de kvalifikationer, der er erhvervet, og de kvalifikationer, der behov for på arbejdsmarkedet. Det vil være godt at fremme praktikpladser som et vigtigt trinbræt til arbejdsmarkedet, men det vil stadig kræve, at der sker håndhævelse af de hensigtsmæssige instrumenter som f.eks. et nyt system for beskæftigelses- og uddannelsesstandarder og ordninger for attestering af færdigheder. Kommissionen lancerede et indsatsteam til at omprogrammere samhørighedsfonde hen imod foranstaltninger, der støtter beskæftigelse af unge og udvikling af små og mellemstore virksomheder (SMV er).

| (16) | Skolefrafaldsraten på 18,8 % på nationalt plan, med store regionale forskelle, har stærke negative virkninger for ungdomsarbejdsløsheden. Der bør gøres en mere målrettet og koordineret indsats for at løse problemet med skolefrafald gennem en kombination af forebyggelses-, indgrebs- og kompensationsforanstaltninger. Der bør rettes op på de dårlige resultater inden for de videregående uddannelser, bl.a. gennem fuld gennemførelse af den universitetsreform, der blev vedtaget i 2010, og en bedre sammenkædning mellem universiteternes resultater og tildelingen af offentlige midler. |
| --- | --- |

(16)

Skolefrafaldsraten på 18,8 % på nationalt plan, med store regionale forskelle, har stærke negative virkninger for ungdomsarbejdsløsheden. Der bør gøres en mere målrettet og koordineret indsats for at løse problemet med skolefrafald gennem en kombination af forebyggelses-, indgrebs- og kompensationsforanstaltninger. Der bør rettes op på de dårlige resultater inden for de videregående uddannelser, bl.a. gennem fuld gennemførelse af den universitetsreform, der blev vedtaget i 2010, og en bedre sammenkædning mellem universiteternes resultater og tildelingen af offentlige midler.

| (17) | Italien har indført vigtige foranstaltninger for at liberalisere tjenesteydelser, især i de liberale erhverv, og for at forbedre konkurrencen i netværksindustrierne. Der er dog fortsat mange udfordringer i energi- og transportsektoren, navnlig i forbindelse med jernbaner og havne, hvor der stadig er betydelige flaskehalsproblemer med infrastruktur og marked. |
| --- | --- |

(17)

Italien har indført vigtige foranstaltninger for at liberalisere tjenesteydelser, især i de liberale erhverv, og for at forbedre konkurrencen i netværksindustrierne. Der er dog fortsat mange udfordringer i energi- og transportsektoren, navnlig i forbindelse med jernbaner og havne, hvor der stadig er betydelige flaskehalsproblemer med infrastruktur og marked.

| (18) | Selv om der allerede er vedtaget nogle foranstaltninger for at fremme en administrativ forenkling, er erhvervsklimaet i Italien fortsat komplekst. Navnlig lider retssystemet under forskellige former for ineffektivitet i ressourcebrug, procedurer og institutionel organisation, der afspejles i det italienske civile retssystems svage resultater, navnlig med hensyn til sagsbehandlingens alt for lange varighed og omfanget af efterslæbet. |
| --- | --- |

(18)

Selv om der allerede er vedtaget nogle foranstaltninger for at fremme en administrativ forenkling, er erhvervsklimaet i Italien fortsat komplekst. Navnlig lider retssystemet under forskellige former for ineffektivitet i ressourcebrug, procedurer og institutionel organisation, der afspejles i det italienske civile retssystems svage resultater, navnlig med hensyn til sagsbehandlingens alt for lange varighed og omfanget af efterslæbet.

| (19) | SMV'ernes adgang til finansiering er vanskelig, og intensiteten for risikovillig kapital er lav. I december 2011 blev der indført et fradrag for ny selskabskapital (ACE) for at give selskaberne mulighed for at fradrage den nominelle forrentning af nye tilførsler af selskabskapital fra den skattepligtige indkomst. Dette forventes at lette SMV'ernes udvidelser og investeringerne i innovation. Der er truffet visse foranstaltninger til at fremme privat forskning og udvikling, navnlig refinansiering af skattefradrag for erhvervslivets investeringer i forskning, men intensiteten er fortsat lav, og gennemførelsen af innovative projekter er svag. |
| --- | --- |

(19)

SMV'ernes adgang til finansiering er vanskelig, og intensiteten for risikovillig kapital er lav. I december 2011 blev der indført et fradrag for ny selskabskapital (ACE) for at give selskaberne mulighed for at fradrage den nominelle forrentning af nye tilførsler af selskabskapital fra den skattepligtige indkomst. Dette forventes at lette SMV'ernes udvidelser og investeringerne i innovation. Der er truffet visse foranstaltninger til at fremme privat forskning og udvikling, navnlig refinansiering af skattefradrag for erhvervslivets investeringer i forskning, men intensiteten er fortsat lav, og gennemførelsen af innovative projekter er svag.

| (20) | Italien har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen og forbedring af de offentlige finansers holdbarhed og styrkelse af den finansielle stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne nedenfor. |
| --- | --- |

(20)

Italien har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen og forbedring af de offentlige finansers holdbarhed og styrkelse af den finansielle stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne nedenfor.

| (21) | Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Italiens økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram og fremlagt en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Italien, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-6 nedenfor. |
| --- | --- |

(21)

Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Italiens økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram og fremlagt en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Italien, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-6 nedenfor.

| (22) | På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstilling 1 nedenfor. |
| --- | --- |

(22)

På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

| (23) | På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles i henstilling 1, 4, 5 og 6 nedenfor, |
| --- | --- |

(23)

På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles i henstilling 1, 4, 5 og 6 nedenfor,

HENSTILLER, at Italien i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på at:

| 1) | gennemføre budgetstrategien som planlagt og sikre, at det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres i 2012. Sikre de planlagte strukturelle primære overskud, således at tendensen for gældskvoten bliver nedadgående senest i 2013. Sikre, at der gøres passende fremskridt for at nå den mellemfristede budgetmålsætning, samtidig med at benchmarket for udgifter overholdes og der gøres tilstrækkelige fremskridt for at nå benchmarket for gældsreduktion |
| --- | --- |

1)

gennemføre budgetstrategien som planlagt og sikre, at det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres i 2012. Sikre de planlagte strukturelle primære overskud, således at tendensen for gældskvoten bliver nedadgående senest i 2013. Sikre, at der gøres passende fremskridt for at nå den mellemfristede budgetmålsætning, samtidig med at benchmarket for udgifter overholdes og der gøres tilstrækkelige fremskridt for at nå benchmarket for gældsreduktion

| 2) | sikre, at specifikationen i gennemførelseslovgivningen af de vigtigste elementer i reglen om budgetmæssig balance, der er fastsat i forfatningen, herunder passende koordinering mellem de forskellige forvaltningsniveauer, er i overensstemmelse med EU-rammerne. Tilstræbe en varig forbedring af de offentlige udgifters effektivitet og kvalitet gennem den planlagte udgiftsundersøgelse og gennemførelsen af samhørighedshandlingsplanen fra 2011, således at der opnås en bedre udnyttelse og forvaltning af EU-midlerne, især i den sydlige del af Italien |
| --- | --- |

2)

sikre, at specifikationen i gennemførelseslovgivningen af de vigtigste elementer i reglen om budgetmæssig balance, der er fastsat i forfatningen, herunder passende koordinering mellem de forskellige forvaltningsniveauer, er i overensstemmelse med EU-rammerne. Tilstræbe en varig forbedring af de offentlige udgifters effektivitet og kvalitet gennem den planlagte udgiftsundersøgelse og gennemførelsen af samhørighedshandlingsplanen fra 2011, således at der opnås en bedre udnyttelse og forvaltning af EU-midlerne, især i den sydlige del af Italien

| 3) | træffe yderligere foranstaltninger for at rette op på ungdomsarbejdsløsheden, bl.a. ved at forbedre uddannelsessystemets arbejdsmarkedsrelevans og lette overgangen til arbejde, også gennem incitamenter til at starte virksomheder og til at ansætte personale. Håndhæve en ordning med landsdækkende anerkendelse af færdigheder og kvalifikationer for at fremme arbejdskraftens mobilitet. Træffe foranstaltninger til at mindske frafaldet inden for de videregående uddannelser og bekæmpe skolefrafald |
| --- | --- |

3)

træffe yderligere foranstaltninger for at rette op på ungdomsarbejdsløsheden, bl.a. ved at forbedre uddannelsessystemets arbejdsmarkedsrelevans og lette overgangen til arbejde, også gennem incitamenter til at starte virksomheder og til at ansætte personale. Håndhæve en ordning med landsdækkende anerkendelse af færdigheder og kvalifikationer for at fremme arbejdskraftens mobilitet. Træffe foranstaltninger til at mindske frafaldet inden for de videregående uddannelser og bekæmpe skolefrafald

| 4) | vedtage arbejdsmarkedsreformen som en prioritet for at tage fat om segmenteringen af arbejdsmarkedet og etablere en integreret arbejdsløshedsforsikringsordning. Træffe yderligere foranstaltninger til at tilskynde kvinderne til at søge ud på arbejdsmarkedet, især gennem tilvejebringelse af børnepasning og ældreforsorg. Overvåge gennemførelsen af de nye lønfastsættelsesrammer og om nødvendigt styrke dem for at bidrage til tilpasning af lønvæksten og produktiviteten på sektor- og virksomhedsniveau |
| --- | --- |

4)

vedtage arbejdsmarkedsreformen som en prioritet for at tage fat om segmenteringen af arbejdsmarkedet og etablere en integreret arbejdsløshedsforsikringsordning. Træffe yderligere foranstaltninger til at tilskynde kvinderne til at søge ud på arbejdsmarkedet, især gennem tilvejebringelse af børnepasning og ældreforsorg. Overvåge gennemførelsen af de nye lønfastsættelsesrammer og om nødvendigt styrke dem for at bidrage til tilpasning af lønvæksten og produktiviteten på sektor- og virksomhedsniveau

| 5) | fortsætte bekæmpelsen af skatteunddragelse. Bekæmpe den sorte økonomi og sort arbejde, f.eks. ved at optrappe kontrol. Træffe foranstaltninger til at reducere omfanget af skattefritagelser, skattefradrag og nedsatte momssatser og forenkle skattelovgivningen. Træffe yderligere foranstaltninger til at flytte skattebyrden væk fra kapital og arbejdskraft til ejendom og forbrug samt miljø |
| --- | --- |

5)

fortsætte bekæmpelsen af skatteunddragelse. Bekæmpe den sorte økonomi og sort arbejde, f.eks. ved at optrappe kontrol. Træffe foranstaltninger til at reducere omfanget af skattefritagelser, skattefradrag og nedsatte momssatser og forenkle skattelovgivningen. Træffe yderligere foranstaltninger til at flytte skattebyrden væk fra kapital og arbejdskraft til ejendom og forbrug samt miljø

| 6) | gennemføre de vedtagne liberaliserings- og forenklingsforanstaltninger i servicesektoren. Træffe yderligere foranstaltninger til at forbedre markedsadgangen inden for netværksindustrier samt infrastrukturkapacitet og sammenkoblinger. Forenkle reguleringsrammerne for virksomhederne yderligere og styrke den administrative kapacitet. Forbedre adgangen til finansielle instrumenter, navnlig egenkapital, for at finansiere voksende virksomheder og innovation. Gennemføre den planlagte omorganisering af det civile retssystem og fremme anvendelsen af alternative tvistbilæggelsesmekanismer. |
| --- | --- |

6)

gennemføre de vedtagne liberaliserings- og forenklingsforanstaltninger i servicesektoren. Træffe yderligere foranstaltninger til at forbedre markedsadgangen inden for netværksindustrier samt infrastrukturkapacitet og sammenkoblinger. Forenkle reguleringsrammerne for virksomhederne yderligere og styrke den administrative kapacitet. Forbedre adgangen til finansielle instrumenter, navnlig egenkapital, for at finansiere voksende virksomheder og innovation. Gennemføre den planlagte omorganisering af det civile retssystem og fremme anvendelsen af alternative tvistbilæggelsesmekanismer.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Opretholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

3

(4)  EUT C 215 af 21.7.2011, s. 4.

4

(5)  Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved anvendelse af den i fællesskab aftalte metode.

5

(6)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/50 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/50

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Letlands nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Letlands konvergensprogram for 2012-2015

2012/C 219/15

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Letlands nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Letlands opdaterede konvergensprogram for 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Letlands nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Letlands opdaterede konvergensprogram for 2011-2014.

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori den ikke identificerede Letland som en af de medlemsstater, hvor der skulle udføres en dybdegående undersøgelse. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori den ikke identificerede Letland som en af de medlemsstater, hvor der skulle udføres en dybdegående undersøgelse.

| (5) | Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse. |
| --- | --- |

(5)

Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

| (6) | Letland havde i 2011 opfyldt de fleste af betingelserne i forbindelse med programmet for mellemfristet finansiel bistand i henhold til beslutning 2009/290/EF (5). Kommissionen har færdiggjort den femte og sidste undersøgelse i forbindelse med Letlands betalingsbalanceprogram den 21. december 2011 med en positiv samlet vurdering af regeringens fremskridt med budget-, finans- og strukturreformerne. Programmet for mellemfristet finansiel bistand udløb i januar 2012. Letland er efter programmets udløb genstand for en programopfølgende overvågning. Denne overvågning udgør en integreret del af de eksisterende procedurer og overvågningsmekanismer og sigter mod at holde nøje øje med risici, der kunne true den makroøkonomiske stabilitet og dermed påvirke tilbagebetalingsevnen. Den programopfølgende overvågning vil fortsætte, indtil en stor del (omkring 70 %) af lånene er betalt tilbage. |
| --- | --- |

(6)

Letland havde i 2011 opfyldt de fleste af betingelserne i forbindelse med programmet for mellemfristet finansiel bistand i henhold til beslutning 2009/290/EF (5). Kommissionen har færdiggjort den femte og sidste undersøgelse i forbindelse med Letlands betalingsbalanceprogram den 21. december 2011 med en positiv samlet vurdering af regeringens fremskridt med budget-, finans- og strukturreformerne. Programmet for mellemfristet finansiel bistand udløb i januar 2012. Letland er efter programmets udløb genstand for en programopfølgende overvågning. Denne overvågning udgør en integreret del af de eksisterende procedurer og overvågningsmekanismer og sigter mod at holde nøje øje med risici, der kunne true den makroøkonomiske stabilitet og dermed påvirke tilbagebetalingsevnen. Den programopfølgende overvågning vil fortsætte, indtil en stor del (omkring 70 %) af lånene er betalt tilbage.

| (7) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(7)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (8) | Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, bekæmpe arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

(8)

Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, bekæmpe arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

| (9) | Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(9)

Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.

| (10) | Den 30. april 2012 forelagde Letland sit konvergensprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. |
| --- | --- |

(10)

Den 30. april 2012 forelagde Letland sit konvergensprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

| (11) | Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger, er forsigtigt for 2012, når der tages hensyn til de seneste foreliggende oplysninger, og realistisk for 2013. Scenariet for konvergensprogrammets makroøkonomiske fremskrivninger for 2012 ligger meget tæt på dem, der fremgår af Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 (BNP-væksten forventes at blive henholdsvis 2,0 % og 2,2 %), men nyere data om økonomien tyder på, at udfaldet kan blive bedre. Konvergensprogrammets budgetstrategi sigter mod at korrigere et uforholdsmæssigt stort underskud senest i 2012 og nærme sig den mellemfristede budgetmålsætning ved udløbet af konvergensprogrammets periode. I konvergensprogrammet for 2012-2015 er den mellemfristede budgetmålsætning ændret fra – 1,0 % til – 0,5 % af BNP, og denne nye mellemfristede budgetmålsætning afspejler i tilstrækkelig grad kravene i stabilitets- og vækstpagten. Det planlagte samlede underskud i 2012 er i overensstemmelse med den frist for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, som er fastsat i Rådets henstilling af 7. juli 2009. For 2013 sigter konvergensprogrammet mod et samlet underskud på 1,4 % af BNP, men den planlagte udgiftsreduktion er endnu ikke fuldt specificeret i konkrete foranstaltninger. På grundlag af den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (6) vil Letland nærme sig sin mellemfristede budgetmålsætning ved udgangen af konvergensprogrammets periode i 2015. De genberegnede oplysninger tyder på, at fremskridtene i retning mod den mellemfristede budgetmålsætning strukturelt set ligger under 0,5 % af BNP i de sidste år af konvergensprogrammet, men den planlagte udgiftstilbageholdenhed bør kunne sikre, at væksten i den offentlige sektors udgifter under hensyntagen til diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden, kommer til at ligge på linje med stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifter.
  Samtidig udgør de skatteændringer, der vil blive indført fra anden halvdel af 2012, og som blev vedtaget af parlamentet den 24. maj (de indgår endnu ikke i scenariet for konvergensprogrammet, men er anerkendt i følgebrevet til forelæggelsen af konvergensprogrammet), en risiko for at målene i 2013 og senere ikke vil blive nået. Den offentlige gældskvote ligger under 60 % af BNP; den stiger fra 42,6 % af BNP i 2011 til 46,7 % af BNP i 2014, i takt med at myndighederne forhåndsfinansierer store tilbagebetalinger knyttet til det internationale program for finansiel bistand, der forfalder i 2014-2015; derefter falder den igen til 38,9 % i 2015, når disse tilbagebetalinger er gennemført. |
| --- | --- |

(11)

Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger, er forsigtigt for 2012, når der tages hensyn til de seneste foreliggende oplysninger, og realistisk for 2013. Scenariet for konvergensprogrammets makroøkonomiske fremskrivninger for 2012 ligger meget tæt på dem, der fremgår af Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 (BNP-væksten forventes at blive henholdsvis 2,0 % og 2,2 %), men nyere data om økonomien tyder på, at udfaldet kan blive bedre. Konvergensprogrammets budgetstrategi sigter mod at korrigere et uforholdsmæssigt stort underskud senest i 2012 og nærme sig den mellemfristede budgetmålsætning ved udløbet af konvergensprogrammets periode. I konvergensprogrammet for 2012-2015 er den mellemfristede budgetmålsætning ændret fra – 1,0 % til – 0,5 % af BNP, og denne nye mellemfristede budgetmålsætning afspejler i tilstrækkelig grad kravene i stabilitets- og vækstpagten. Det planlagte samlede underskud i 2012 er i overensstemmelse med den frist for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, som er fastsat i Rådets henstilling af 7. juli 2009. For 2013 sigter konvergensprogrammet mod et samlet underskud på 1,4 % af BNP, men den planlagte udgiftsreduktion er endnu ikke fuldt specificeret i konkrete foranstaltninger. På grundlag af den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (6) vil Letland nærme sig sin mellemfristede budgetmålsætning ved udgangen af konvergensprogrammets periode i 2015. De genberegnede oplysninger tyder på, at fremskridtene i retning mod den mellemfristede budgetmålsætning strukturelt set ligger under 0,5 % af BNP i de sidste år af konvergensprogrammet, men den planlagte udgiftstilbageholdenhed bør kunne sikre, at væksten i den offentlige sektors udgifter under hensyntagen til diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden, kommer til at ligge på linje med stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifter.

Samtidig udgør de skatteændringer, der vil blive indført fra anden halvdel af 2012, og som blev vedtaget af parlamentet den 24. maj (de indgår endnu ikke i scenariet for konvergensprogrammet, men er anerkendt i følgebrevet til forelæggelsen af konvergensprogrammet), en risiko for at målene i 2013 og senere ikke vil blive nået. Den offentlige gældskvote ligger under 60 % af BNP; den stiger fra 42,6 % af BNP i 2011 til 46,7 % af BNP i 2014, i takt med at myndighederne forhåndsfinansierer store tilbagebetalinger knyttet til det internationale program for finansiel bistand, der forfalder i 2014-2015; derefter falder den igen til 38,9 % i 2015, når disse tilbagebetalinger er gennemført.

| (12) | Letland bør fortsætte strategien med at flytte beskatningen fra arbejdskraft til forbrug, ejendom og brug af natur- og andre ressourcer og samtidig forbedre den strukturelle saldo. Den forholdsvis høje skattebyrde for lavtlønnede og det sorte arbejdes store omfang viser, at der er behov for passende arbejdsmarkedspolitikker, en gennemgang af systemet for skatter og overførselsindkomster og en øget indsats for at håndtere den sorte økonomi. Miljøskatter er stadig et ikke særlig udviklet virkemiddel og stærkt domineret af skat på motorbrændstof, mens beskatningen af andre energikilder, forurening og brug af naturressourcer ligger under EU-gennemsnittet. En yderligere udbredning af skattegrundlaget til andre kilder til miljøskatter, især forurening, og til en bredere beskatning af energikilder kunne bidrage til, at de miljøpolitiske mål nås og samtidig give mulighed for at lette skattebyrden på arbejdskraft. |
| --- | --- |

(12)

Letland bør fortsætte strategien med at flytte beskatningen fra arbejdskraft til forbrug, ejendom og brug af natur- og andre ressourcer og samtidig forbedre den strukturelle saldo. Den forholdsvis høje skattebyrde for lavtlønnede og det sorte arbejdes store omfang viser, at der er behov for passende arbejdsmarkedspolitikker, en gennemgang af systemet for skatter og overførselsindkomster og en øget indsats for at håndtere den sorte økonomi. Miljøskatter er stadig et ikke særlig udviklet virkemiddel og stærkt domineret af skat på motorbrændstof, mens beskatningen af andre energikilder, forurening og brug af naturressourcer ligger under EU-gennemsnittet. En yderligere udbredning af skattegrundlaget til andre kilder til miljøskatter, især forurening, og til en bredere beskatning af energikilder kunne bidrage til, at de miljøpolitiske mål nås og samtidig give mulighed for at lette skattebyrden på arbejdskraft.

| (13) | Under den igangværende reform af den finanspolitiske styring opfordres Letland til at sikre, at parlamentet vedtager loven om finanspolitisk disciplin, og til at udarbejde en lov om mellemfristede budgetmæssige rammer til støtte for de offentlige finansers langsigtede holdbarhed. Det vil være i overensstemmelse med den lettiske regerings tilsagn i forbindelse med betalingsbalanceprogrammet at vedtage loven om finanspolitisk disciplin; det lovforslag, regeringen har fremlagt, sigter også mod at gennemføre gældende EU-ret, som er under stadig udvikling på området finanspolitisk styring, i lettisk lovgivning. Når den nye lov er vedtaget og gennemført, vil den betyde en kraftig styrkelse af de finanspolitiske rammer i Letland, som i øjeblikket ikke har effektive midler til at begrænse udgiftsvæksten i tider med økonomisk fremgang. |
| --- | --- |

(13)

Under den igangværende reform af den finanspolitiske styring opfordres Letland til at sikre, at parlamentet vedtager loven om finanspolitisk disciplin, og til at udarbejde en lov om mellemfristede budgetmæssige rammer til støtte for de offentlige finansers langsigtede holdbarhed. Det vil være i overensstemmelse med den lettiske regerings tilsagn i forbindelse med betalingsbalanceprogrammet at vedtage loven om finanspolitisk disciplin; det lovforslag, regeringen har fremlagt, sigter også mod at gennemføre gældende EU-ret, som er under stadig udvikling på området finanspolitisk styring, i lettisk lovgivning. Når den nye lov er vedtaget og gennemført, vil den betyde en kraftig styrkelse af de finanspolitiske rammer i Letland, som i øjeblikket ikke har effektive midler til at begrænse udgiftsvæksten i tider med økonomisk fremgang.

| (14) | For at sikre videreførelsen af pensionsreformen, bør Letland sætte de obligatoriske bidrag til den private pensionsopsparing op igen fra det aktuelle nedsatte niveau på 2 % af bruttolønnen til 6 % af bruttolønnen i 2013. |
| --- | --- |

(14)

For at sikre videreførelsen af pensionsreformen, bør Letland sætte de obligatoriske bidrag til den private pensionsopsparing op igen fra det aktuelle nedsatte niveau på 2 % af bruttolønnen til 6 % af bruttolønnen i 2013.

| (15) | Letland bør styrke og reformere socialsikringssystemet og tage fat på at nedbringe et af de højeste ledighedstal i Unionen. Ungdomsarbejdsløsheden er en udfordring, der blev særlig tydelig under krisen og også afslørede store skævheder mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer. Der er tilrettelagt og gennemført aktive beskæftigelsespolitikker specielt rettet mod unge, bl.a. på områderne erhvervsuddannelse, frivilligt arbejde og løntilskud til unge. Men effekten af disse begrænsede aktiviteter står ikke mål med problemets omfang. |
| --- | --- |

(15)

Letland bør styrke og reformere socialsikringssystemet og tage fat på at nedbringe et af de højeste ledighedstal i Unionen. Ungdomsarbejdsløsheden er en udfordring, der blev særlig tydelig under krisen og også afslørede store skævheder mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer. Der er tilrettelagt og gennemført aktive beskæftigelsespolitikker specielt rettet mod unge, bl.a. på områderne erhvervsuddannelse, frivilligt arbejde og løntilskud til unge. Men effekten af disse begrænsede aktiviteter står ikke mål med problemets omfang.

| (16) | I 2011 var 40 % af Letlands befolkning truet af fattigdom og social eksklusion — en situation, der har konsekvenser for arbejdsstyrkens beskæftigelsesegnethed og udsigterne til fremtidig vækst. Letland vedtog en krisestrategi for det sociale sikkerhedsnet. Regeringens politik for at mindske fattigdommen er koncentreret om at mindske indkomstuligheden, reducere skattebyrden for arbejdende familier og øge adgangen til arbejdsmarkedet. Alligevel bruger Letland forholdsvis lidt på socialsikring, og de sociale udbetalinger har kun ringe betydning for mindskelsen af fattigdommen, fordi en stor andel af de sociale udbetalinger flyder tilbage til erhvervsaktive med mellemstore og store indkomster. Udgifterne til indtægtsafhængige ydelser er lave, og funktionen som socialt sikkerhedsnet udfyldes til en vis grad af midlertidige lavtlønsjob i den offentlige sektor. De sociale bistandsydelser er tilrettelagt sådan, at de rummer fattigdoms- og arbejdsløshedsfælder, og misbrug af systemet forekommer. Der er store forskelle på mulighederne for at få bistandsydelser i forskellige kommuner, og ringe gennemskuelighed gør det svært at træffe evidensbaserede afgørelser. Langtids- og ungdomsarbejdsløshedens udfordringer blev særlig tydelige under krisen. Flertallet af de unge arbejdsløse har ingen faglige kvalifikationer. Forholdsvis mange af de unge er hverken i beskæftigelse eller under uddannelse. Der bør træffes foranstaltninger i tråd med resultatet af arbejdet i Letlands og Kommissionens fælles arbejdsgruppe om ungdomsarbejdsløshed. |
| --- | --- |

(16)

I 2011 var 40 % af Letlands befolkning truet af fattigdom og social eksklusion — en situation, der har konsekvenser for arbejdsstyrkens beskæftigelsesegnethed og udsigterne til fremtidig vækst. Letland vedtog en krisestrategi for det sociale sikkerhedsnet. Regeringens politik for at mindske fattigdommen er koncentreret om at mindske indkomstuligheden, reducere skattebyrden for arbejdende familier og øge adgangen til arbejdsmarkedet. Alligevel bruger Letland forholdsvis lidt på socialsikring, og de sociale udbetalinger har kun ringe betydning for mindskelsen af fattigdommen, fordi en stor andel af de sociale udbetalinger flyder tilbage til erhvervsaktive med mellemstore og store indkomster. Udgifterne til indtægtsafhængige ydelser er lave, og funktionen som socialt sikkerhedsnet udfyldes til en vis grad af midlertidige lavtlønsjob i den offentlige sektor. De sociale bistandsydelser er tilrettelagt sådan, at de rummer fattigdoms- og arbejdsløshedsfælder, og misbrug af systemet forekommer. Der er store forskelle på mulighederne for at få bistandsydelser i forskellige kommuner, og ringe gennemskuelighed gør det svært at træffe evidensbaserede afgørelser. Langtids- og ungdomsarbejdsløshedens udfordringer blev særlig tydelige under krisen. Flertallet af de unge arbejdsløse har ingen faglige kvalifikationer. Forholdsvis mange af de unge er hverken i beskæftigelse eller under uddannelse. Der bør træffes foranstaltninger i tråd med resultatet af arbejdet i Letlands og Kommissionens fælles arbejdsgruppe om ungdomsarbejdsløshed.

| (17) | Letland bør yderligere forbedre energieffektiviteten og fremme konkurrencen inden for større energinet, samtidig med at sammenkoblingen med EU's energinet forbedres. Skattesystemet rummer ikke incitamenter nok til at mindske energiomkostningerne og flytte forbruget og investeringerne over mod energieffektive produkter (køretøjer, bygningsisolering, varmesystemer). Energimarkederne i Letland beherskes stadig af monopoler. Af historiske grunde er gas- og elmarkederne i det store og hele afskåret fra markederne i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(17)

Letland bør yderligere forbedre energieffektiviteten og fremme konkurrencen inden for større energinet, samtidig med at sammenkoblingen med EU's energinet forbedres. Skattesystemet rummer ikke incitamenter nok til at mindske energiomkostningerne og flytte forbruget og investeringerne over mod energieffektive produkter (køretøjer, bygningsisolering, varmesystemer). Energimarkederne i Letland beherskes stadig af monopoler. Af historiske grunde er gas- og elmarkederne i det store og hele afskåret fra markederne i andre medlemsstater.

| (18) | Ineffektivitet i det civile retssystem skader forretningslivet og det økonomiske klima, da det får risikoen og omkostningerne ved at drive forretning til at stige. Der er et stort efterslæb af retssager ved første- og andeninstansdomstolene på de civil- og handelsretlige områder, især i sager på de obligations- og insolvensretlige områder. Dommernes professionelle præstationer bør vurderes. Der er grund til at foretage yderligere forbedringer af insolvensretten. |
| --- | --- |

(18)

Ineffektivitet i det civile retssystem skader forretningslivet og det økonomiske klima, da det får risikoen og omkostningerne ved at drive forretning til at stige. Der er et stort efterslæb af retssager ved første- og andeninstansdomstolene på de civil- og handelsretlige områder, især i sager på de obligations- og insolvensretlige områder. Dommernes professionelle præstationer bør vurderes. Der er grund til at foretage yderligere forbedringer af insolvensretten.

| (19) | Trods det relativt høje uddannelsesniveau er der en betydelig del af arbejdsstyrken, som står uden faglige kvalifikationer og kun har begrænset adgang til videregående uddannelse. Universiteterne ligger lavt i de globale rangordener og er kendetegnet ved ringe international konkurrenceevne og svag styring. Det svage samarbejde mellem universiteter, forskningsinstitutioner og erhvervsvirksomheder påvirker resultaterne på innovationsområdet, der er meget dårlige. Der mangler en systematisk og effektiv forsknings- og innovationsstrategi. Letland er også det land i Unionen, hvor erhvervslivets udgifter til forskning og udvikling er lavest. |
| --- | --- |

(19)

Trods det relativt høje uddannelsesniveau er der en betydelig del af arbejdsstyrken, som står uden faglige kvalifikationer og kun har begrænset adgang til videregående uddannelse. Universiteterne ligger lavt i de globale rangordener og er kendetegnet ved ringe international konkurrenceevne og svag styring. Det svage samarbejde mellem universiteter, forskningsinstitutioner og erhvervsvirksomheder påvirker resultaterne på innovationsområdet, der er meget dårlige. Der mangler en systematisk og effektiv forsknings- og innovationsstrategi. Letland er også det land i Unionen, hvor erhvervslivets udgifter til forskning og udvikling er lavest.

| (20) | Letland har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen, styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed og forbedring af den finansielle stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne nedenfor. |
| --- | --- |

(20)

Letland har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen, styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed og forbedring af den finansielle stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne nedenfor.

| (21) | Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Letlands økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til disse programmeres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Letland, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-7 nedenfor. |
| --- | --- |

(21)

Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Letlands økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til disse programmeres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Letland, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-7 nedenfor.

| (22) | På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået konvergensprogrammet, og Rådets udtalelse (7) afspejles især i henstilling 1 nedenfor, |
| --- | --- |

(22)

På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået konvergensprogrammet, og Rådets udtalelse (7) afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

HENSTILLER, at Letland i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på at:

| 1) | sikre de planlagte fremskridt hen imod rettidig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. Med dette formål gennemføre budgettet for 2012 som planlagt og gennemføre den finanspolitiske indsats, der er specificeret i Rådets henstilling som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Derefter gennemføre en budgetstrategi med støtte i tilstrækkeligt specificerede strukturforanstaltninger for 2013 og senere, således at der gøres tilstrækkelige fremskridt hen imod den mellemfristede budgetmålsætning, og således at benchmarket for udgifter overholdes. Brugekonjunkturbestemte indtægter ud over det forventede til at betale af på den offentlige gæld |
| --- | --- |

1)

sikre de planlagte fremskridt hen imod rettidig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. Med dette formål gennemføre budgettet for 2012 som planlagt og gennemføre den finanspolitiske indsats, der er specificeret i Rådets henstilling som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Derefter gennemføre en budgetstrategi med støtte i tilstrækkeligt specificerede strukturforanstaltninger for 2013 og senere, således at der gøres tilstrækkelige fremskridt hen imod den mellemfristede budgetmålsætning, og således at benchmarket for udgifter overholdes. Brugekonjunkturbestemte indtægter ud over det forventede til at betale af på den offentlige gæld

| 2) | gennemføre foranstaltninger for at flytte beskatningen fra arbejdskraft til forbrug, ejendom og brug af natur- og andre ressourcer og samtidig forbedre den strukturelle saldo; sikre vedtagelsen af loven om finanspolitisk disciplin og udarbejde en lov om mellemfristede budgetmæssige rammer til støtte for de offentlige finansers langsigtede holdbarhed; sætte de obligatoriske bidrag til den private pensionsopsparing op igen til 6 % af bruttolønnen fra 2013 |
| --- | --- |

2)

gennemføre foranstaltninger for at flytte beskatningen fra arbejdskraft til forbrug, ejendom og brug af natur- og andre ressourcer og samtidig forbedre den strukturelle saldo; sikre vedtagelsen af loven om finanspolitisk disciplin og udarbejde en lov om mellemfristede budgetmæssige rammer til støtte for de offentlige finansers langsigtede holdbarhed; sætte de obligatoriske bidrag til den private pensionsopsparing op igen til 6 % af bruttolønnen fra 2013

| 3) | reducere langtids- og ungdomsarbejdsløsheden ved at bekæmpe skolefrafald, fremme mere effektiv erhvervsuddannelse og dens praktikpladskomponent, højne kvaliteten, dækningsgraden og effektiviteten af den aktive arbejdsmarkedspolitik og dens uddannelseskomponent samt ved at gennemføre et effektivt løntilskudssystem |
| --- | --- |

3)

reducere langtids- og ungdomsarbejdsløsheden ved at bekæmpe skolefrafald, fremme mere effektiv erhvervsuddannelse og dens praktikpladskomponent, højne kvaliteten, dækningsgraden og effektiviteten af den aktive arbejdsmarkedspolitik og dens uddannelseskomponent samt ved at gennemføre et effektivt løntilskudssystem

| 4) | tage hånd om problemet med den høje fattigdomsandel og sociale udstødelse ved at reformere det sociale bistandssystem for at gøre det mere effektivt, samtidig med at de fattige sikres bedre beskyttelse. Sikre større målrettethed og større incitamenter til at tage arbejde |
| --- | --- |

4)

tage hånd om problemet med den høje fattigdomsandel og sociale udstødelse ved at reformere det sociale bistandssystem for at gøre det mere effektivt, samtidig med at de fattige sikres bedre beskyttelse. Sikre større målrettethed og større incitamenter til at tage arbejde

| 5) | tilskynde yderligere til energieffektivitet ved at gennemføre foranstaltninger og give incitamenter til at nedbringe energiomkostningerne og flytte forbruget over mod energieffektive produkter, herunder køretøjer, bygninger og varmesystemer. Fremme konkurrence mellem de større energinet, og forbedre sammenkoblingen med andre energinet i EU |
| --- | --- |

5)

tilskynde yderligere til energieffektivitet ved at gennemføre foranstaltninger og give incitamenter til at nedbringe energiomkostningerne og flytte forbruget over mod energieffektive produkter, herunder køretøjer, bygninger og varmesystemer. Fremme konkurrence mellem de større energinet, og forbedre sammenkoblingen med andre energinet i EU

| 6) | forbedre forvaltningen og effektiviteten af retssystemet og herunder især nedbringe efterslæbet af retssager og sagsbehandlingstiderne. Tage skridt til at forbedre insolvensretten og mæglingslovgivningen |
| --- | --- |

6)

forbedre forvaltningen og effektiviteten af retssystemet og herunder især nedbringe efterslæbet af retssager og sagsbehandlingstiderne. Tage skridt til at forbedre insolvensretten og mæglingslovgivningen

| 7) | videreføre reformerne af de videregående uddannelser, bl.a. ved at gennemføre en ny finansieringsmodel, der belønner kvalitet, styrker sammenhængen med markedets behov og til forskningsinstitutionerne og undgår fragmentering af budgetmidlerne. Udforme og gennemføre en effektiv forsknings- og innovationspolitik, som tilskynder virksomhederne til at innovere, bl.a. ved skattemæssige incitamenter, modernisering af infrastrukturen og rationalisering af forskningsinstitutionerne. |
| --- | --- |

7)

videreføre reformerne af de videregående uddannelser, bl.a. ved at gennemføre en ny finansieringsmodel, der belønner kvalitet, styrker sammenhængen med markedets behov og til forskningsinstitutionerne og undgår fragmentering af budgetmidlerne. Udforme og gennemføre en effektiv forsknings- og innovationspolitik, som tilskynder virksomhederne til at innovere, bl.a. ved skattemæssige incitamenter, modernisering af infrastrukturen og rationalisering af forskningsinstitutionerne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Opretholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 215 af 21.7.2011, s. 8.

3

(4)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

4

(5)  EUT L 79 af 25.3.2009, s. 39.

5

(6)  Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved anvendelse af den i fællesskab aftalte metode.

6

(7)  I henhold til artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/54

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Litauens nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Litauens konvergensprogram for 2012-2015

2012/C 219/16

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Litauens nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Litauens opdaterede konvergensprogram for 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Litauens nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Litauens opdaterede konvergensprogram for 2011-2014.

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Litauen ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, hvor der skulle udføres en dybdegående undersøgelse. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Litauen ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, hvor der skulle udføres en dybdegående undersøgelse.

| (5) | Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse. |
| --- | --- |

(5)

Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

| (6) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (7) | Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. Det opfordrede medlemsstaterne til at gennemføre Rådets landespecifikke henstillinger for 2011 og til at omsætte de nævnte prioriteter til konkrete foranstaltninger, der kan medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(7)

Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. Det opfordrede medlemsstaterne til at gennemføre Rådets landespecifikke henstillinger for 2011 og til at omsætte de nævnte prioriteter til konkrete foranstaltninger, der kan medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

| (8) | Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(8)

Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

| (9) | Den 27. april 2012 forelagde Litauen sit konvergensprogram for perioden 2012-2015 og den 30. april 2012 sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. |
| --- | --- |

(9)

Den 27. april 2012 forelagde Litauen sit konvergensprogram for perioden 2012-2015 og den 30. april 2012 sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

| (10) | Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk. Scenariet er overordnet set på linje med prognosen for 2012 og 2013 i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012. Den budgetstrategi, der er skitseret i konvergensprogrammet, sigter mod at korrigere et uforholdsmæssigt stort underskud senest i 2012 som henstillet af Rådet og mod herefter at gøre fremskridt i retning af den mellemfristede budgetmålsætning. Konvergensprogrammet fastholder den tidligere mellemfristede budgetmålsætning, dvs. et strukturelt offentligt overskud på 0,5 % af BNP, hvilket i tilstrækkelig grad afspejler kravene i stabilitets- og vækstpagten, og angiver en konsolidering på mindst 1 procentpoint årligt og et budget i balance senest i 2015. Budgetplanerne er i overensstemmelse med en rettidig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, men den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats i 2010-2012, på grundlag af den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5), forventes at være lavere end de 2,25 % af BNP, der er stillet krav om i Rådets henstilling af 16. februar 2010. Det planlagte årlige fremskridt hen imod den mellemfristede budgetmålsætning i årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud ligger strukturelt set en smule over de 0,5 % af BNP, der er stabilitets- og vækstpagtens benchmark.
  Den planlagte vækstrate for de offentlige udgifter er, under hensyntagen til diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden, i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifter for 2013 og 2014, men ikke for 2015. Den offentlige gældskvote forventes i følge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 at forblive under 60 % af BNP i konvergensprogrammets periode, dog stiger den til næsten 41 % af BNP i 2013, mens konvergensprogrammet sigter mod at nedbringe kvoten til ca. 35 % i 2015. Reformen af budgetplanlægnings- og gennemførelsesprocessen skrider frem, men regeringen mangler stadig at godkende lovforslagene. Den foreslåede lovgivning vil sørge for øget ansvarlighed inden for de finanspolitiske rammer ved at oprette et uafhængigt organ og stramme reglerne for finansministeriets reserver. |
| --- | --- |

(10)

Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk. Scenariet er overordnet set på linje med prognosen for 2012 og 2013 i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012. Den budgetstrategi, der er skitseret i konvergensprogrammet, sigter mod at korrigere et uforholdsmæssigt stort underskud senest i 2012 som henstillet af Rådet og mod herefter at gøre fremskridt i retning af den mellemfristede budgetmålsætning. Konvergensprogrammet fastholder den tidligere mellemfristede budgetmålsætning, dvs. et strukturelt offentligt overskud på 0,5 % af BNP, hvilket i tilstrækkelig grad afspejler kravene i stabilitets- og vækstpagten, og angiver en konsolidering på mindst 1 procentpoint årligt og et budget i balance senest i 2015. Budgetplanerne er i overensstemmelse med en rettidig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, men den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats i 2010-2012, på grundlag af den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5), forventes at være lavere end de 2,25 % af BNP, der er stillet krav om i Rådets henstilling af 16. februar 2010. Det planlagte årlige fremskridt hen imod den mellemfristede budgetmålsætning i årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud ligger strukturelt set en smule over de 0,5 % af BNP, der er stabilitets- og vækstpagtens benchmark.

Den planlagte vækstrate for de offentlige udgifter er, under hensyntagen til diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden, i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifter for 2013 og 2014, men ikke for 2015. Den offentlige gældskvote forventes i følge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 at forblive under 60 % af BNP i konvergensprogrammets periode, dog stiger den til næsten 41 % af BNP i 2013, mens konvergensprogrammet sigter mod at nedbringe kvoten til ca. 35 % i 2015. Reformen af budgetplanlægnings- og gennemførelsesprocessen skrider frem, men regeringen mangler stadig at godkende lovforslagene. Den foreslåede lovgivning vil sørge for øget ansvarlighed inden for de finanspolitiske rammer ved at oprette et uafhængigt organ og stramme reglerne for finansministeriets reserver.

| (11) | Der blev i 2011 gennemført foranstaltninger som led i en omfattende strategi for overholdelse af skattereglerne, hvilket styrkede overholdelsen af skattereglerne og gav ekstra indtægter. Der er dog behov for en fortsat gennemførelsesindsats, hvis der skal gøres væsentlige fremskridt i bekæmpelsen af skatteunddragelse. |
| --- | --- |

(11)

Der blev i 2011 gennemført foranstaltninger som led i en omfattende strategi for overholdelse af skattereglerne, hvilket styrkede overholdelsen af skattereglerne og gav ekstra indtægter. Der er dog behov for en fortsat gennemførelsesindsats, hvis der skal gøres væsentlige fremskridt i bekæmpelsen af skatteunddragelse.

| (12) | Den demografiske udvikling giver anledning til alvorlige betænkeligheder med hensyn til pensionssystemets holdbarhed. Selv om Litauen har vedtaget en gradvis stigning i pensionsalderen til 65 år frem til 2026, vil dette alene ikke kunne sikre holdbarheden og tilstrækkelige pensioner i fremtiden, og der er behov for at supplere med yderligere foranstaltninger. Disse foranstaltninger kunne omfatte en sammenkædning af den lovbestemte pensionsalder og fremtidige ydelser med demografiske faktorer, indførelse af klare indekseringsregler, indførelse af en nærmere sammenknytning af indbetalte bidrag og ydelser og at fjerne incitamenter til tidlig tilbagetrækning. Litauen kunne desuden gøre bedre brug af frivillige supplerende pensionsordninger. Supplerende pensionsopsparinger i kraft af individuelle, forudfinansierede private pensionsordninger og/eller oprettelse af erhvervstilknyttede pensionsordninger kunne fjerne noget af presset på socialsikringssystemet og samtidig forbedre tilstrækkeligheden af de fremtidige pensionsindkomster. Alle hindringer for at blive længere på arbejdsmarkedet er blevet fjernet. |
| --- | --- |

(12)

Den demografiske udvikling giver anledning til alvorlige betænkeligheder med hensyn til pensionssystemets holdbarhed. Selv om Litauen har vedtaget en gradvis stigning i pensionsalderen til 65 år frem til 2026, vil dette alene ikke kunne sikre holdbarheden og tilstrækkelige pensioner i fremtiden, og der er behov for at supplere med yderligere foranstaltninger. Disse foranstaltninger kunne omfatte en sammenkædning af den lovbestemte pensionsalder og fremtidige ydelser med demografiske faktorer, indførelse af klare indekseringsregler, indførelse af en nærmere sammenknytning af indbetalte bidrag og ydelser og at fjerne incitamenter til tidlig tilbagetrækning. Litauen kunne desuden gøre bedre brug af frivillige supplerende pensionsordninger. Supplerende pensionsopsparinger i kraft af individuelle, forudfinansierede private pensionsordninger og/eller oprettelse af erhvervstilknyttede pensionsordninger kunne fjerne noget af presset på socialsikringssystemet og samtidig forbedre tilstrækkeligheden af de fremtidige pensionsindkomster. Alle hindringer for at blive længere på arbejdsmarkedet er blevet fjernet.

| (13) | Loven om vikarbureauer, som skal fremme kortvarig beskæftigelse, trådte i kraft den 1. december 2011. Den vil dog ikke nødvendigvis få stor virkning, da der allerede før loven fandtes vikarbureauer i Litauen. En omfattende gennemgang af arbejdsmarkedslovgivningen ville kunne finde frem til unødvendige restriktioner og administrative barrierer, som forhindrer fleksible arbejdskontrakter og opsigelsesregler og flextidsordninger. Der er desuden behov for yderligere foranstaltninger, som tager sigte på at øge deltagelsen på arbejdsmarkedet, herunder navnlig for unge, ufaglærte og ældre arbejdstagere, og på at øge arbejdsmarkedets fleksibilitet. |
| --- | --- |

(13)

Loven om vikarbureauer, som skal fremme kortvarig beskæftigelse, trådte i kraft den 1. december 2011. Den vil dog ikke nødvendigvis få stor virkning, da der allerede før loven fandtes vikarbureauer i Litauen. En omfattende gennemgang af arbejdsmarkedslovgivningen ville kunne finde frem til unødvendige restriktioner og administrative barrierer, som forhindrer fleksible arbejdskontrakter og opsigelsesregler og flextidsordninger. Der er desuden behov for yderligere foranstaltninger, som tager sigte på at øge deltagelsen på arbejdsmarkedet, herunder navnlig for unge, ufaglærte og ældre arbejdstagere, og på at øge arbejdsmarkedets fleksibilitet.

| (14) | Under krisen blev ledigheden blandt unge (over 30 %) og ufaglærte særlig tydelig. Regeringen gennemfører i øjeblikket en række foranstaltninger, som skal få unge i job, herunder beskæftigelsestilskud i forbindelse med det første job og nedsatte socialsikringsbidrag. Aktiveringsraterne er dog fortsat for lave, og de finansielle tildelinger til aktiv arbejdsmarkedspolitik kunne bruges mere effektivt, ved at offentlige arbejder målrettes mod de mest sårbare grupper. For at sikre en bedre overgang fra uddannelsessystemet til arbejdsmarkedet kunne praktikpladser og praktikantpladser gøres mere attraktive, og der kunne indføres et system til at forudsige efterspørgslen efter kvalifikationer. Foranstaltningerne bør være i overensstemmelse med resultaterne i Litauens og Kommissionens fælles arbejdsgruppe om ungdomsarbejdsløshed. |
| --- | --- |

(14)

Under krisen blev ledigheden blandt unge (over 30 %) og ufaglærte særlig tydelig. Regeringen gennemfører i øjeblikket en række foranstaltninger, som skal få unge i job, herunder beskæftigelsestilskud i forbindelse med det første job og nedsatte socialsikringsbidrag. Aktiveringsraterne er dog fortsat for lave, og de finansielle tildelinger til aktiv arbejdsmarkedspolitik kunne bruges mere effektivt, ved at offentlige arbejder målrettes mod de mest sårbare grupper. For at sikre en bedre overgang fra uddannelsessystemet til arbejdsmarkedet kunne praktikpladser og praktikantpladser gøres mere attraktive, og der kunne indføres et system til at forudsige efterspørgslen efter kvalifikationer. Foranstaltningerne bør være i overensstemmelse med resultaterne i Litauens og Kommissionens fælles arbejdsgruppe om ungdomsarbejdsløshed.

| (15) | Omkring en tredjedel af den litauiske befolkning er truet af fattigdom og langsigtet udelukkelse. Dette er på EU-plan det fjerdehøjeste niveau. I 2011 ændrede Litauen sin kontanthjælpslovgivning med sigte på at reformere bistandssystemet fra januar 2012. Der er bl.a. lanceret en pilotmodel for fordelingen af social bistand, metoden til beregning af bistandens størrelse er ændret, der er indført visse incitamenter til at søge arbejde og en udvidet dækning. Bistandsreformen er et led i bestræbelserne for at fjerne hindringerne for at arbejde. Det er nødvendigt at oprette et overvågningssystem til at vurdere reformens effektivitet og dens virkning for så vidt angår fattigdomsbekæmpelse. Reformen bør gå hånd i hånd med aktiveringsforanstaltninger, som øger deltagelsen på arbejdsmarkedet, herunder navnlig for langvarige bistandsmodtagere. |
| --- | --- |

(15)

Omkring en tredjedel af den litauiske befolkning er truet af fattigdom og langsigtet udelukkelse. Dette er på EU-plan det fjerdehøjeste niveau. I 2011 ændrede Litauen sin kontanthjælpslovgivning med sigte på at reformere bistandssystemet fra januar 2012. Der er bl.a. lanceret en pilotmodel for fordelingen af social bistand, metoden til beregning af bistandens størrelse er ændret, der er indført visse incitamenter til at søge arbejde og en udvidet dækning. Bistandsreformen er et led i bestræbelserne for at fjerne hindringerne for at arbejde. Det er nødvendigt at oprette et overvågningssystem til at vurdere reformens effektivitet og dens virkning for så vidt angår fattigdomsbekæmpelse. Reformen bør gå hånd i hånd med aktiveringsforanstaltninger, som øger deltagelsen på arbejdsmarkedet, herunder navnlig for langvarige bistandsmodtagere.

| (16) | Regeringen har fra 2010 iværksat en ambitiøs reform af statsejede virksomheder, som tager sigte på at omstrukturere virksomhedsledelsen, øge gennemsigtigheden og adskille ejerskab og reguleringsopgaver samt øge konkurrencen og effektiviteten. Det er en relevant reform, som både omfatter lovgivningsmæssige og organisatoriske ændringer. Der er gjort store fremskridt med hensyn til gennemsigtighed og ansvarlighed, idet der nu offentliggøres kvartalsvise og årlige rapporter. Der er fastlagt klare målsætninger for virksomhederne. Regeringen har dog udsat nogle dele af reformen, navnlig adskillelsen af statsejede virksomheders kommercielle og ikkekommercielle aktiviteter, og har til hensigt at gennemføre dem i 2012. |
| --- | --- |

(16)

Regeringen har fra 2010 iværksat en ambitiøs reform af statsejede virksomheder, som tager sigte på at omstrukturere virksomhedsledelsen, øge gennemsigtigheden og adskille ejerskab og reguleringsopgaver samt øge konkurrencen og effektiviteten. Det er en relevant reform, som både omfatter lovgivningsmæssige og organisatoriske ændringer. Der er gjort store fremskridt med hensyn til gennemsigtighed og ansvarlighed, idet der nu offentliggøres kvartalsvise og årlige rapporter. Der er fastlagt klare målsætninger for virksomhederne. Regeringen har dog udsat nogle dele af reformen, navnlig adskillelsen af statsejede virksomheders kommercielle og ikkekommercielle aktiviteter, og har til hensigt at gennemføre dem i 2012.

| (17) | Litauen har gjort nogle fremskridt for så vidt angår bygningers energieffektivitet. Der blev vedtaget et moderniseringsprogram for beboelsesejendomme med flere lejligheder i december 2011, men det svækkes af modsatrettet støtte inden for andre politikområder, som mindsker incitamenterne til at forbedre energieffektiviteten for beboere i beboelsesejendomme. Der er fortsat behov for en betydelig og hurtig indsats for at forbedre bygningers energieffektivitet. |
| --- | --- |

(17)

Litauen har gjort nogle fremskridt for så vidt angår bygningers energieffektivitet. Der blev vedtaget et moderniseringsprogram for beboelsesejendomme med flere lejligheder i december 2011, men det svækkes af modsatrettet støtte inden for andre politikområder, som mindsker incitamenterne til at forbedre energieffektiviteten for beboere i beboelsesejendomme. Der er fortsat behov for en betydelig og hurtig indsats for at forbedre bygningers energieffektivitet.

| (18) | Der er plads til at flytte skattebyrden over på energiforbrug, da indtægterne fra miljøafgifter er de tredjelaveste i Unionen, og transportafgifterne er de laveste i Unionen. Den implicitte afgiftssats for energiforbrug var den syvendelaveste i Unionen i 2010, mens energiafgifterne målt i BNP kun er en lille smule under EU-gennemsnittet. |
| --- | --- |

(18)

Der er plads til at flytte skattebyrden over på energiforbrug, da indtægterne fra miljøafgifter er de tredjelaveste i Unionen, og transportafgifterne er de laveste i Unionen. Den implicitte afgiftssats for energiforbrug var den syvendelaveste i Unionen i 2010, mens energiafgifterne målt i BNP kun er en lille smule under EU-gennemsnittet.

| (19) | Der mangler konkurrence og sammenkoblinger mellem landets energisysteminfrastruktur, og det er en faktor, som begrænser væksten. Utilstrækkelige sammenkoblinger betyder, at der ikke fremkommer nogen konkurrence på energimarkederne. Koncentrationen er fortsat høj (over 90 %) på både gas- og elmarkedet. |
| --- | --- |

(19)

Der mangler konkurrence og sammenkoblinger mellem landets energisysteminfrastruktur, og det er en faktor, som begrænser væksten. Utilstrækkelige sammenkoblinger betyder, at der ikke fremkommer nogen konkurrence på energimarkederne. Koncentrationen er fortsat høj (over 90 %) på både gas- og elmarkedet.

| (20) | Litauen har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen og konkurrenceevnen, forbedring af de offentlige finansers holdbarhed og styrkelse af den finansielle stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne nedenfor. |
| --- | --- |

(20)

Litauen har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen og konkurrenceevnen, forbedring af de offentlige finansers holdbarhed og styrkelse af den finansielle stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne nedenfor.

| (21) | Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Litauens økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Litauen, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-6 nedenfor. |
| --- | --- |

(21)

Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Litauens økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Litauen, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-6 nedenfor.

| (22) | På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået konvergensprogrammet, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstilling 1 nedenfor, |
| --- | --- |

(22)

På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået konvergensprogrammet, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

HENSTILLER, at Litauen i perioden 2012-2013træffer foranstaltninger med henblik på at:

| 1) | sikre de planlagte fremskridt hen imod rettidig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. Med dette mål for øje gennemføre budgettet for 2012 fuldt ud, og gennemføre den strukturelle tilpasningsindsats, der er anført i Rådets henstilling i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Derefter fastlægge de nødvendige foranstaltninger, så budgetstrategien for 2013 og senere kan gennemføres som planlagt, og så det sikres, at der gennemføres en passende strukturel tilpasningsindsats, som giver tilstrækkelige fremskridt hen imod den mellemfristede budgetmålsætning, herunder også overholdelsen af benchmarket for udgifter, samtidig med at der skæres mindst muligt i vækstfremmende udgifter. I denne forbindelse vurdere og overveje at øge de skatter og afgifter, der har den mindst mulige skadevirkning på væksten, f.eks. boligskatter og miljøafgifter, herunder indførelse af bilafgifter, samtidig med at overholdelsen af skattereglerne styrkes. Styrke den finanspolitiske ramme, især ved at der indføres bindende udgiftslofter i de mellemfristede budgetmæssige rammer, som kan håndhæves |
| --- | --- |

1)

sikre de planlagte fremskridt hen imod rettidig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. Med dette mål for øje gennemføre budgettet for 2012 fuldt ud, og gennemføre den strukturelle tilpasningsindsats, der er anført i Rådets henstilling i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Derefter fastlægge de nødvendige foranstaltninger, så budgetstrategien for 2013 og senere kan gennemføres som planlagt, og så det sikres, at der gennemføres en passende strukturel tilpasningsindsats, som giver tilstrækkelige fremskridt hen imod den mellemfristede budgetmålsætning, herunder også overholdelsen af benchmarket for udgifter, samtidig med at der skæres mindst muligt i vækstfremmende udgifter. I denne forbindelse vurdere og overveje at øge de skatter og afgifter, der har den mindst mulige skadevirkning på væksten, f.eks. boligskatter og miljøafgifter, herunder indførelse af bilafgifter, samtidig med at overholdelsen af skattereglerne styrkes. Styrke den finanspolitiske ramme, især ved at der indføres bindende udgiftslofter i de mellemfristede budgetmæssige rammer, som kan håndhæves

| 2) | vedtage lovgivningen vedrørende en omfattende reform af pensionssystemet. Sammenkæde den lovfæstede pensionsalder med den forventede levetid, fastlægge klare regler for indekseringen af pensioner og forbedre supplerende opsparingsordninger. Understøtte pensionsreformen med foranstaltninger inden for aktiv aldring |
| --- | --- |

2)

vedtage lovgivningen vedrørende en omfattende reform af pensionssystemet. Sammenkæde den lovfæstede pensionsalder med den forventede levetid, fastlægge klare regler for indekseringen af pensioner og forbedre supplerende opsparingsordninger. Understøtte pensionsreformen med foranstaltninger inden for aktiv aldring

| 3) | tackle den høje arbejdsløshed, herunder navnlig blandt unge, ufaglærte og langtidsledige, ved at fokusere ressourcerne på aktive arbejdsmarkedspolitikker og samtidig forbedre deres effektivitet. Gøre praktikpladsordninger mere effektive. Ændre arbejdsmarkedslovgivningen for så vidt angår fleksible kontrakter, opsigelsesregler og flextidsordninger |
| --- | --- |

3)

tackle den høje arbejdsløshed, herunder navnlig blandt unge, ufaglærte og langtidsledige, ved at fokusere ressourcerne på aktive arbejdsmarkedspolitikker og samtidig forbedre deres effektivitet. Gøre praktikpladsordninger mere effektive. Ændre arbejdsmarkedslovgivningen for så vidt angår fleksible kontrakter, opsigelsesregler og flextidsordninger

| 4) | øge incitamenterne til at komme i arbejde og styrke sammenkædningen af bistandsreformen og aktiveringsforanstaltninger, herunder navnlig for de mest sårbare grupper, for at mindske fattigdom og social udelukkelse |
| --- | --- |

4)

øge incitamenterne til at komme i arbejde og styrke sammenkædningen af bistandsreformen og aktiveringsforanstaltninger, herunder navnlig for de mest sårbare grupper, for at mindske fattigdom og social udelukkelse

| 5) | gennemføre alle aspekterne af reformpakken for statsejede virksomheder og navnlig sikre adskillelsen af ejerskab og reguleringsopgaver samt af kommercielle og ikkekommercielle aktiviteter. Indføre passende overvågningsværktøjer, som kan bruges til at vurdere, om reformerne er effektive, og til at sikre, at alle statsejede virksomheder overholder reformkravene |
| --- | --- |

5)

gennemføre alle aspekterne af reformpakken for statsejede virksomheder og navnlig sikre adskillelsen af ejerskab og reguleringsopgaver samt af kommercielle og ikkekommercielle aktiviteter. Indføre passende overvågningsværktøjer, som kan bruges til at vurdere, om reformerne er effektive, og til at sikre, at alle statsejede virksomheder overholder reformkravene

| 6) | intensivere foranstaltningerne til forbedring af bygningers energieffektivitet, herunder ved at fjerne hindringer og ved en hurtig gennemførelse af holdingfonden. Fremme konkurrencen i energinettene ved hjælp af bedre sammenkobling med andre medlemsstaters gas- og elnet. |
| --- | --- |

6)

intensivere foranstaltningerne til forbedring af bygningers energieffektivitet, herunder ved at fjerne hindringer og ved en hurtig gennemførelse af holdingfonden. Fremme konkurrencen i energinettene ved hjælp af bedre sammenkobling med andre medlemsstaters gas- og elnet.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Opretholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 210 af 16.7.2011, s. 1.

3

(4)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

4

(5)  Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved anvendelse af den i fællesskab aftalte metode.

5

(6)  I henhold til artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/58 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/58

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Luxembourgs nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Luxembourgs stabilitetsprogram for 2012-2015

2012/C 219/17

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Luxembourgs nationale reformprogram for 2011 og afgav sin udtalelse om Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Luxembourgs nationale reformprogram for 2011 og afgav sin udtalelse om Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014.

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Luxembourg ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybtgående undersøgelse. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Luxembourg ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybtgående undersøgelse.

| (5) | Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse. |
| --- | --- |

(5)

Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

| (6) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (7) | Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløshed og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

(7)

Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløshed og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

| (8) | Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(8)

Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

| (9) | Den 27. april 2012 forelagde Luxembourg sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. |
| --- | --- |

(9)

Den 27. april 2012 forelagde Luxembourg sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

| (10) | Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i stabilitetsprogrammet, er realistisk. Især ligger stabilitetsprogrammets scenarier for 2012 og 2013 meget tæt på Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012. De mellemfristede underskudsfremskrivninger bygger på et vækstscenarie, der er en anelse optimistisk: over vækstpotentialet, men stadig klart under de historiske rater. Den budgetstrategi, der er skitseret i stabilitetsprogrammet, har til formål at nedbringe underskuddet fra 1,5 % i 2012 til 0,9 % i 2014 med en pakke konsolideringsforanstaltninger på omkring 1,2 % af BNP og at tilvejebringe et større spillerum, når økonomien udsættes for hårde stød. Stabilitetsprogrammet bekræfter den forrige mellemfristede budgetmålsætning, som sigtede mod et strukturelt overskud på 0,5 %. Denne mellemfristede budgetmålsætning kan imidlertid ikke anses som hensigtsmæssigt på baggrund af bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten, for set i forhold til de nuværende strategier og fremskrivninger synes det ikke at tage tilstrækkeligt hensyn til de implicitte forpligtelser, der opstår på grund af befolkningens stigende gennemsnitsalder, heller ikke selvom gælden ligger under traktatens referenceværdi. Dertil kommer, at både Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 og den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo i stabilitetsprogrammet tyder på, at Luxembourg fra og med 2012 kommer til at afvige betydeligt fra sin egen mellemfristede budgetmålsætning. Væksten i de offentlige udgifter eksklusive diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden forventes at blive væsentligt større end det benchmark for udgifter, der er fastsat i stabilitets- og vækstpakken. Den offentlige bruttogæld ligger med 20 % af BNP under traktatens referenceværdi. |
| --- | --- |

(10)

Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i stabilitetsprogrammet, er realistisk. Især ligger stabilitetsprogrammets scenarier for 2012 og 2013 meget tæt på Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012. De mellemfristede underskudsfremskrivninger bygger på et vækstscenarie, der er en anelse optimistisk: over vækstpotentialet, men stadig klart under de historiske rater. Den budgetstrategi, der er skitseret i stabilitetsprogrammet, har til formål at nedbringe underskuddet fra 1,5 % i 2012 til 0,9 % i 2014 med en pakke konsolideringsforanstaltninger på omkring 1,2 % af BNP og at tilvejebringe et større spillerum, når økonomien udsættes for hårde stød. Stabilitetsprogrammet bekræfter den forrige mellemfristede budgetmålsætning, som sigtede mod et strukturelt overskud på 0,5 %. Denne mellemfristede budgetmålsætning kan imidlertid ikke anses som hensigtsmæssigt på baggrund af bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten, for set i forhold til de nuværende strategier og fremskrivninger synes det ikke at tage tilstrækkeligt hensyn til de implicitte forpligtelser, der opstår på grund af befolkningens stigende gennemsnitsalder, heller ikke selvom gælden ligger under traktatens referenceværdi. Dertil kommer, at både Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 og den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo i stabilitetsprogrammet tyder på, at Luxembourg fra og med 2012 kommer til at afvige betydeligt fra sin egen mellemfristede budgetmålsætning. Væksten i de offentlige udgifter eksklusive diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden forventes at blive væsentligt større end det benchmark for udgifter, der er fastsat i stabilitets- og vækstpakken. Den offentlige bruttogæld ligger med 20 % af BNP under traktatens referenceværdi.

| (11) | Den 20. januar 2012 vedtog regeringen et lovforslag om reform af pensionssystemet for både den private og den offentlige sektor. Reformen vil tilføre ordningen nogle korrigerende mekanismer, som skal træde i funktion, hvis ordningens finansielle situation udvikler sig ugunstigt, og den indeholder justeringer af den meget generøse beregningsmetode for ydelser. Den nye beregningsmetode vil imidlertid blive indfaset med en meget lang tidshorisont på 40 år. Desuden forbliver mulighederne for tidlig tilbagetrækning stort set uændrede, og der er ikke foreslået foranstaltninger, som knytter den lovbestemte pensionsalder til forventet levetid. Overordnet set tager Luxembourg skridt i den rigtige retning, men den foreslåede reform forekommer ikke at give tilstrækkelig sikkerhed for de offentlige finansers langsigtede holdbarhed. |
| --- | --- |

(11)

Den 20. januar 2012 vedtog regeringen et lovforslag om reform af pensionssystemet for både den private og den offentlige sektor. Reformen vil tilføre ordningen nogle korrigerende mekanismer, som skal træde i funktion, hvis ordningens finansielle situation udvikler sig ugunstigt, og den indeholder justeringer af den meget generøse beregningsmetode for ydelser. Den nye beregningsmetode vil imidlertid blive indfaset med en meget lang tidshorisont på 40 år. Desuden forbliver mulighederne for tidlig tilbagetrækning stort set uændrede, og der er ikke foreslået foranstaltninger, som knytter den lovbestemte pensionsalder til forventet levetid. Overordnet set tager Luxembourg skridt i den rigtige retning, men den foreslåede reform forekommer ikke at give tilstrækkelig sikkerhed for de offentlige finansers langsigtede holdbarhed.

| (12) | I januar 2012 vedtog parlamentet en lov, som skulle begrænse anvendelsen af den automatiske dyrtidsregulering af lønningerne mellem 2012 og 2014 for at øge den luxembourgske økonomis konkurrenceevne. Men ud over en mulig ændring af referenceindekset har regeringen ikke tilkendegivet yderligere planer om en permanent revision af lønfastsættelsessystemet. Produktiviteten i Luxembourg er for øjeblikket meget høj, men spillerummet for at opnå produktivitetsgevinster svinder ind. Hvis den luxembourgske økonomis konkurrenceevne skal bevares på længere sigt, må der gennemføres en varig revision af lønfastsættelsessystemet i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis. |
| --- | --- |

(12)

I januar 2012 vedtog parlamentet en lov, som skulle begrænse anvendelsen af den automatiske dyrtidsregulering af lønningerne mellem 2012 og 2014 for at øge den luxembourgske økonomis konkurrenceevne. Men ud over en mulig ændring af referenceindekset har regeringen ikke tilkendegivet yderligere planer om en permanent revision af lønfastsættelsessystemet. Produktiviteten i Luxembourg er for øjeblikket meget høj, men spillerummet for at opnå produktivitetsgevinster svinder ind. Hvis den luxembourgske økonomis konkurrenceevne skal bevares på længere sigt, må der gennemføres en varig revision af lønfastsættelsessystemet i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis.

| (13) | Luxembourg har taget nogle relevante og troværdige skridt med henblik på at håndtere den forholdsvis høje ungdomsarbejdsløshed. Men for at kunne lette integrationen af unge på arbejdsmarkedet er der blandt andet brug for at styrke samarbejdet imellem kommunerne og gøre arbejdsformidlingerne mere effektive. Unge jobsøgende, især dem med et lavere uddannelsesniveau, vil også få udbytte af større investeringer i erhvervsuddannelse og almen uddannelse. |
| --- | --- |

(13)

Luxembourg har taget nogle relevante og troværdige skridt med henblik på at håndtere den forholdsvis høje ungdomsarbejdsløshed. Men for at kunne lette integrationen af unge på arbejdsmarkedet er der blandt andet brug for at styrke samarbejdet imellem kommunerne og gøre arbejdsformidlingerne mere effektive. Unge jobsøgende, især dem med et lavere uddannelsesniveau, vil også få udbytte af større investeringer i erhvervsuddannelse og almen uddannelse.

| (14) | Det forventes, at Luxembourg vil få svært ved at nå sine 2020-mål for reduktion af drivhusgasemissionerne. Ifølge de seneste prognoser for 2020, der er baseret på eksisterende foranstaltninger, forventes det, at Luxembourg fra 2005 til 2020 vil have øget emissionerne fra sektorerne uden for emissionshandelssystemet med 6 % i stedet for at beskære dem med 20 %, som det er målet. Vejtrafikken er den største emissionskilde, og præsenterer et stort potentiale for at nedbringe emissionerne. Priserne på transportbrændstof er stadig blandt de laveste i EU, hvad der fremmer »brændstofturismen« og medfører eksterne omkostninger i form af forurening og trængsel. Enten må der udformes flere politikker for at reducere drivhusgasemissionerne, eller også bliver det nødvendigt at tage de dyre fleksibilitetsmekanismer i brug. |
| --- | --- |

(14)

Det forventes, at Luxembourg vil få svært ved at nå sine 2020-mål for reduktion af drivhusgasemissionerne. Ifølge de seneste prognoser for 2020, der er baseret på eksisterende foranstaltninger, forventes det, at Luxembourg fra 2005 til 2020 vil have øget emissionerne fra sektorerne uden for emissionshandelssystemet med 6 % i stedet for at beskære dem med 20 %, som det er målet. Vejtrafikken er den største emissionskilde, og præsenterer et stort potentiale for at nedbringe emissionerne. Priserne på transportbrændstof er stadig blandt de laveste i EU, hvad der fremmer »brændstofturismen« og medfører eksterne omkostninger i form af forurening og trængsel. Enten må der udformes flere politikker for at reducere drivhusgasemissionerne, eller også bliver det nødvendigt at tage de dyre fleksibilitetsmekanismer i brug.

| (15) | Luxembourg har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører forbedring af konkurrenceevnen, fremme af beskæftigelsen og forbedring af den finansielle stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne. |
| --- | --- |

(15)

Luxembourg har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører forbedring af konkurrenceevnen, fremme af beskæftigelsen og forbedring af den finansielle stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne.

| (16) | Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Luxembourgs økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Luxembourg, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-5 nedenfor. |
| --- | --- |

(16)

Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Luxembourgs økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Luxembourg, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-5 nedenfor.

| (17) | På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (5) afspejles især i henstilling 1 nedenfor, |
| --- | --- |

(17)

På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (5) afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

HENSTILLER, at Luxembourg i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på at:

| 1) | fastholde en sund finanspolitisk stilling for at rette op på en eventuel fravigelse fra en mellemfristet budgetmålsætning, der sikrer de offentlige finansers langsigtede holdbarhed, og herunder særlig tage hensyn til de aldringsrelaterede implicitte forpligtelser. Med henblik herpå styrke budgetstrategien og gennemføre den stringent understøttet af tilstrækkeligt konkretiserede foranstaltninger for 2013 og senere år, herunder hvad angår overholdelse af benchmarket for udgifter |
| --- | --- |

1)

fastholde en sund finanspolitisk stilling for at rette op på en eventuel fravigelse fra en mellemfristet budgetmålsætning, der sikrer de offentlige finansers langsigtede holdbarhed, og herunder særlig tage hensyn til de aldringsrelaterede implicitte forpligtelser. Med henblik herpå styrke budgetstrategien og gennemføre den stringent understøttet af tilstrækkeligt konkretiserede foranstaltninger for 2013 og senere år, herunder hvad angår overholdelse af benchmarket for udgifter

| 2) | styrke den foreslåede pensionsreform ved at træffe yderligere foranstaltninger med henblik på at øge erhvervsfrekvensen for ældre arbejdstagere, især ved at forebygge tidlig tilbagetrækning, og ved at tage yderligere skridt til at øge den effektive pensionsalder, bl.a. ved at knytte den lovbestemte pensionsalder til forventet levetid for dermed at sikre pensionssystemets holdbarhed på lang sigt |
| --- | --- |

2)

styrke den foreslåede pensionsreform ved at træffe yderligere foranstaltninger med henblik på at øge erhvervsfrekvensen for ældre arbejdstagere, især ved at forebygge tidlig tilbagetrækning, og ved at tage yderligere skridt til at øge den effektive pensionsalder, bl.a. ved at knytte den lovbestemte pensionsalder til forventet levetid for dermed at sikre pensionssystemets holdbarhed på lang sigt

| 3) | tage yderligere skridt til — i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis — at reformere lønforhandlings- og dyrtidsreguleringssystemet for at bevare den luxembourgske økonomis langsigtede konkurrenceevne, og som et første skridt på denne vej at fastholde det nuværende etårige dyrtidsreguleringsinterval efter 2014 og at nedsætte vægten af energi og andre volatile poster i referenceindekset |
| --- | --- |

3)

tage yderligere skridt til — i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis — at reformere lønforhandlings- og dyrtidsreguleringssystemet for at bevare den luxembourgske økonomis langsigtede konkurrenceevne, og som et første skridt på denne vej at fastholde det nuværende etårige dyrtidsreguleringsinterval efter 2014 og at nedsætte vægten af energi og andre volatile poster i referenceindekset

| 4) | fortsætte bestræbelserne på at mindske ungdomsarbejdsløsheden ved i højere grad at inddrage interessenter og ved at styrke foranstaltninger inden for erhvervsuddannelse og almen uddannelse, især for de lavtuddannede, for i højere grad at tilpasse unges færdigheder og kvalifikationer til efterspørgslen på arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

4)

fortsætte bestræbelserne på at mindske ungdomsarbejdsløsheden ved i højere grad at inddrage interessenter og ved at styrke foranstaltninger inden for erhvervsuddannelse og almen uddannelse, især for de lavtuddannede, for i højere grad at tilpasse unges færdigheder og kvalifikationer til efterspørgslen på arbejdsmarkedet

| 5) | sikre, at målene for reduktion af drivhusgasemissionerne fra aktiviteter uden for emissionshandelssystemet nås, især ved at øge beskatningen af energiprodukter. |
| --- | --- |

5)

sikre, at målene for reduktion af drivhusgasemissionerne fra aktiviteter uden for emissionshandelssystemet nås, især ved at øge beskatningen af energiprodukter.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Bibeholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 210 af 16.7.2011, s. 5.

3

(4)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

4

(5)  I medfør af artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

5

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/61

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Maltas nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Maltas stabilitetsprogram for 2012-2015

2012/C 219/18

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Maltas nationale reformprogram for 2011 og afgav sin udtalelse om Maltas opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Maltas nationale reformprogram for 2011 og afgav sin udtalelse om Maltas opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014.

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Malta ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Malta ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

| (5) | Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse. |
| --- | --- |

(5)

Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

| (6) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (7) | Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltage til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

(7)

Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltage til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

| (8) | Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(8)

Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

| (9) | Den 30. april 2012 forelagde Malta sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2015, og den 23. april 2012 sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. |
| --- | --- |

(9)

Den 30. april 2012 forelagde Malta sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2015, og den 23. april 2012 sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

| (10) | Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger, er optimistisk — især i de sidste år i programmets periode sammenlignet med Kommissionens skøn over den potentielle vækst. Den budgetstrategi, der er skitseret i stabilitetsprogrammet, har til formål at mindske det offentlige underskud gradvist til 0,3 % af BNP i 2015 efter den planlagte korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2011. I stabilitetsprogrammet bekræftes den tidligere mellemfristede budgetmålsætning om en balanceret budgetstilling i strukturelle termer, som skal nås efter programperioden. Den mellemfristede budgetmålsætning afspejler i tilstrækkelig grad stabilitets- og vækstpagtens krav. Der er risiko for, at budgetresultatet kan blive dårligere end tilsigtet som følge af: i) lavere indtægter på grund af det noget optimistiske makroøkonomiske scenario; ii) eventuelle overskridelser i de løbende primære udgifter; og iii) den igangværende omstrukturering af det nationale luftfartsselskab (Air Malta) og energiforsyningsvirksomhedens (Enemaltas) finansielle situation. Ud fra den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5) forventes de årlige fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning at være på linje med stabilitets- og vækstpagtens benchmark på 0,5 % af BNP.
  Ved at anvende Kommissionens identifikation af engangsforanstaltninger, som indgår i budgetmålsætningerne, er de gennemsnitlige fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning lidt højere (3⁄4 % af BNP), men spredt meget ujævnt dvs. uden fremskridt i 2012 efterfulgt af en indsats på 1 1⁄4 % i 2013. Ifølge oplysningerne i stabilitetsprogrammet vil de offentlige udgifters vækstrate under hensyntagen til diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden være på linje med stabilitets- og vækstpagtens udgiftsbenchmark i hele programperioden. Risiciene for budgetmålene indebærer imidlertid, at den gennemsnitlige tilpasning med hensyn til opfyldelsen af den mellemfristede budgetmålsætning kan ske langsommere end hensigtsmæssigt. Efter at være toppet med 72 % af BNP i 2011 forventes den offentlige bruttogældskvote ifølge stabilitetsprogrammet at falde til 65,3 % af BNP i 2015 (hvilket stadig overstiger traktatens referenceværdi på 60 % af BNP).
  Ifølge planerne i stabilitetsprogrammet gør Malta tilstrækkelige fremskridt med hensyn til at opfylde stabilitets- og vækstpagtens benchmark for gældsreduktion ved overgangsperiodens udgang (2015), men denne vurdering er behæftet med risici, fordi gældskvoten kan vise sig at blive større end planlagt, idet der er mulighed for større underskud og stock-flow-justeringer. Maltas mellemfristede budgetmæssige ramme er fortsat ikke-bindende, hvilket indebærer, at den finanspolitiske planlægningshorisont er relativt kort. I stabilitetsprogrammet bebudes det, at regeringen overvejer at reformere den årlige budgetprocedure, herunder tidsfrister, og indføre en finanspolitisk regel i forfatningen med tilhørende overvågnings- og korrektionsmekanismer i tråd med de seneste ændringer af rammerne for styringen af euroområdet. |
| --- | --- |

(10)

Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger, er optimistisk — især i de sidste år i programmets periode sammenlignet med Kommissionens skøn over den potentielle vækst. Den budgetstrategi, der er skitseret i stabilitetsprogrammet, har til formål at mindske det offentlige underskud gradvist til 0,3 % af BNP i 2015 efter den planlagte korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2011. I stabilitetsprogrammet bekræftes den tidligere mellemfristede budgetmålsætning om en balanceret budgetstilling i strukturelle termer, som skal nås efter programperioden. Den mellemfristede budgetmålsætning afspejler i tilstrækkelig grad stabilitets- og vækstpagtens krav. Der er risiko for, at budgetresultatet kan blive dårligere end tilsigtet som følge af: i) lavere indtægter på grund af det noget optimistiske makroøkonomiske scenario; ii) eventuelle overskridelser i de løbende primære udgifter; og iii) den igangværende omstrukturering af det nationale luftfartsselskab (Air Malta) og energiforsyningsvirksomhedens (Enemaltas) finansielle situation. Ud fra den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5) forventes de årlige fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning at være på linje med stabilitets- og vækstpagtens benchmark på 0,5 % af BNP.

Ved at anvende Kommissionens identifikation af engangsforanstaltninger, som indgår i budgetmålsætningerne, er de gennemsnitlige fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning lidt højere (3⁄4 % af BNP), men spredt meget ujævnt dvs. uden fremskridt i 2012 efterfulgt af en indsats på 1 1⁄4 % i 2013. Ifølge oplysningerne i stabilitetsprogrammet vil de offentlige udgifters vækstrate under hensyntagen til diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden være på linje med stabilitets- og vækstpagtens udgiftsbenchmark i hele programperioden. Risiciene for budgetmålene indebærer imidlertid, at den gennemsnitlige tilpasning med hensyn til opfyldelsen af den mellemfristede budgetmålsætning kan ske langsommere end hensigtsmæssigt. Efter at være toppet med 72 % af BNP i 2011 forventes den offentlige bruttogældskvote ifølge stabilitetsprogrammet at falde til 65,3 % af BNP i 2015 (hvilket stadig overstiger traktatens referenceværdi på 60 % af BNP).

Ifølge planerne i stabilitetsprogrammet gør Malta tilstrækkelige fremskridt med hensyn til at opfylde stabilitets- og vækstpagtens benchmark for gældsreduktion ved overgangsperiodens udgang (2015), men denne vurdering er behæftet med risici, fordi gældskvoten kan vise sig at blive større end planlagt, idet der er mulighed for større underskud og stock-flow-justeringer. Maltas mellemfristede budgetmæssige ramme er fortsat ikke-bindende, hvilket indebærer, at den finanspolitiske planlægningshorisont er relativt kort. I stabilitetsprogrammet bebudes det, at regeringen overvejer at reformere den årlige budgetprocedure, herunder tidsfrister, og indføre en finanspolitisk regel i forfatningen med tilhørende overvågnings- og korrektionsmekanismer i tråd med de seneste ændringer af rammerne for styringen af euroområdet.

| (11) | Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt forventes Malta at have en stigning i de aldersrelaterede udgifter på lang sigt, der overstiger EU-gennemsnittet betydeligt. En meget lav erhvervsfrekvens for ældre arbejdstagere, herunder ældre kvinder, tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet i en forholdsvis ung alder, og anvendelse af ordninger for tidlig tilbagetrækning bidrager til udfordringens omfang. En uafhængig pensionsarbejdsgruppe fremlagde i december 2010 forslag om yderligere pensionsreform bl.a. for at skabe sammenhæng mellem pensionsalder og den forventede levetid og indføre supplerende søjler i pensionssystemet. Forslaget er lagt ud med henblik på at høre interessegrupper, men regeringen har endnu ikke bekendtgjort sin holdning. Desuden indeholder det nationale reformprogram ikke forslag til en omfattende strategi for aktiv aldring. Kommissionen noterer sig de foranstaltninger, som Malta har indført for at bekæmpe sort arbejde, men disse indebærer også risici for at udøve unødigt pres på holdbarheden af de offentlige finanser. |
| --- | --- |

(11)

Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt forventes Malta at have en stigning i de aldersrelaterede udgifter på lang sigt, der overstiger EU-gennemsnittet betydeligt. En meget lav erhvervsfrekvens for ældre arbejdstagere, herunder ældre kvinder, tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet i en forholdsvis ung alder, og anvendelse af ordninger for tidlig tilbagetrækning bidrager til udfordringens omfang. En uafhængig pensionsarbejdsgruppe fremlagde i december 2010 forslag om yderligere pensionsreform bl.a. for at skabe sammenhæng mellem pensionsalder og den forventede levetid og indføre supplerende søjler i pensionssystemet. Forslaget er lagt ud med henblik på at høre interessegrupper, men regeringen har endnu ikke bekendtgjort sin holdning. Desuden indeholder det nationale reformprogram ikke forslag til en omfattende strategi for aktiv aldring. Kommissionen noterer sig de foranstaltninger, som Malta har indført for at bekæmpe sort arbejde, men disse indebærer også risici for at udøve unødigt pres på holdbarheden af de offentlige finanser.

| (12) | Omstruktureringen af Maltas økonomi har skabt et misforhold mellem udbud af og efterspørgsel efter kvalifikationer, hvilket forstærkes af en lav andel af videregående uddannelser og højt skolefrafald. Indsatsen for at forbedre sammenhængen mellem uddannelsessystemet og arbejdsmarkedets behov skal opretholdes for at sikre varige resultater. Malta forventes at forelægge en strategi for at håndtere skolefrafald ved udgangen af 2012. Der findes endvidere ikke noget fyldestgørende system til indsamling og analyse af oplysninger om fænomenet. |
| --- | --- |

(12)

Omstruktureringen af Maltas økonomi har skabt et misforhold mellem udbud af og efterspørgsel efter kvalifikationer, hvilket forstærkes af en lav andel af videregående uddannelser og højt skolefrafald. Indsatsen for at forbedre sammenhængen mellem uddannelsessystemet og arbejdsmarkedets behov skal opretholdes for at sikre varige resultater. Malta forventes at forelægge en strategi for at håndtere skolefrafald ved udgangen af 2012. Der findes endvidere ikke noget fyldestgørende system til indsamling og analyse af oplysninger om fænomenet.

| (13) | Maltas erhvervsfrekvens er fortsat lav for kvinder og ældre arbejdstagere. Malta har gjort en indsats for at få kvinderne tilbage i arbejdsstyrken og erkender de problemer, der vedrører ældre kvinder. Men kønsforskelle i beskæftigelsesfrekvensen er særligt ugunstige for kvinder, hvilket især skyldes mangel på tilstrækkelige muligheder for økonomisk overkommelig børnepasning og adgang til skolefritidsordninger kombineret med en ringe udbredelse af familievenlige foranstaltninger som f.eks. flekstid og telearbejde. |
| --- | --- |

(13)

Maltas erhvervsfrekvens er fortsat lav for kvinder og ældre arbejdstagere. Malta har gjort en indsats for at få kvinderne tilbage i arbejdsstyrken og erkender de problemer, der vedrører ældre kvinder. Men kønsforskelle i beskæftigelsesfrekvensen er særligt ugunstige for kvinder, hvilket især skyldes mangel på tilstrækkelige muligheder for økonomisk overkommelig børnepasning og adgang til skolefritidsordninger kombineret med en ringe udbredelse af familievenlige foranstaltninger som f.eks. flekstid og telearbejde.

| (14) | Malta er fortsat en af de få medlemsstater med et generelt lønindekseringssystem. Selv om ordningen har aspekter, som potentielt mindsker konsekvenserne heraf, medfører den en risiko for løn- og prisspiraler, især fordi importerede priser ikke udelukkes fra indekset og kan hæmme konkurrenceevnen, navnlig inden for arbejdskraftintensive sektorer. Myndighederne har iværksat en gennemgang, men resultaterne heraf foreligger endnu ikke, og debatten om konkrete reformforslag er endnu ikke påbegyndt. |
| --- | --- |

(14)

Malta er fortsat en af de få medlemsstater med et generelt lønindekseringssystem. Selv om ordningen har aspekter, som potentielt mindsker konsekvenserne heraf, medfører den en risiko for løn- og prisspiraler, især fordi importerede priser ikke udelukkes fra indekset og kan hæmme konkurrenceevnen, navnlig inden for arbejdskraftintensive sektorer. Myndighederne har iværksat en gennemgang, men resultaterne heraf foreligger endnu ikke, og debatten om konkrete reformforslag er endnu ikke påbegyndt.

| (15) | Maltas energiforsyning er næsten helt afhængig af importeret olie, mens vedvarende energikilders bidrag fortsat er marginal. Høje elpriser kan hæmme konkurrenceevnen i landets små og mellemstore virksomheder. Med en indsats for at afhjælpe mangler mht. energieffektivitet kunne konkurrenceevnen forbedres mens energi- og klimamålene samtidig opfyldes. Der er gennemført en række initiativer på disse områder, bl.a. tilskyndes der til at anvende solenergi og udvikle vindmølleparker, der arbejdes på at skabe forbindelse til Siciliens elnet, og anvendelsen af brændstofeffektive biler fremmes. Det er dog stadig for tidligt at øjne disse initiativers eventuelle virkninger, og gennemførelsen heraf må derfor overvåges nøje. |
| --- | --- |

(15)

Maltas energiforsyning er næsten helt afhængig af importeret olie, mens vedvarende energikilders bidrag fortsat er marginal. Høje elpriser kan hæmme konkurrenceevnen i landets små og mellemstore virksomheder. Med en indsats for at afhjælpe mangler mht. energieffektivitet kunne konkurrenceevnen forbedres mens energi- og klimamålene samtidig opfyldes. Der er gennemført en række initiativer på disse områder, bl.a. tilskyndes der til at anvende solenergi og udvikle vindmølleparker, der arbejdes på at skabe forbindelse til Siciliens elnet, og anvendelsen af brændstofeffektive biler fremmes. Det er dog stadig for tidligt at øjne disse initiativers eventuelle virkninger, og gennemførelsen heraf må derfor overvåges nøje.

| (16) | Maltas banksystem er meget stort i forhold til resten af økonomien, og de samlede aktiver beløber sig til ca. 800 % af BNP. Sektorens størrelse indebærer i sig selv, at en forstyrrelse af den finansielle stabilitet kan få en uforholdsmæssig stor indvirkning på den indenlandske økonomi. Den globale økonomiske krise medførte en stigning i problematiske lån, men der er ikke foretaget en tilsvarende forhøjelse af hensættelser. Der er især tale om store udeståender på ejendomsmarkedet, som tegner sig for over halvdelen af alle lån til indenlandske residenter, og som udgør en kilde til sårbarhed, navnlig fordi en yderligere nedadgående korrektion i priserne på fast ejendom ikke kan udelukkes, og samtidig findes der muligvis et overskud af boliger. |
| --- | --- |

(16)

Maltas banksystem er meget stort i forhold til resten af økonomien, og de samlede aktiver beløber sig til ca. 800 % af BNP. Sektorens størrelse indebærer i sig selv, at en forstyrrelse af den finansielle stabilitet kan få en uforholdsmæssig stor indvirkning på den indenlandske økonomi. Den globale økonomiske krise medførte en stigning i problematiske lån, men der er ikke foretaget en tilsvarende forhøjelse af hensættelser. Der er især tale om store udeståender på ejendomsmarkedet, som tegner sig for over halvdelen af alle lån til indenlandske residenter, og som udgør en kilde til sårbarhed, navnlig fordi en yderligere nedadgående korrektion i priserne på fast ejendom ikke kan udelukkes, og samtidig findes der muligvis et overskud af boliger.

| (17) | Malta har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører forbedring af konkurrenceevnen, fremme af beskæftigelsen og styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i disse henstillinger. |
| --- | --- |

(17)

Malta har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører forbedring af konkurrenceevnen, fremme af beskæftigelsen og styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i disse henstillinger.

| (18) | Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Maltas økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Malta, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-6 nedenfor. |
| --- | --- |

(18)

Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Maltas økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Malta, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-6 nedenfor.

| (19) | På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstilling 1 nedenfor, |
| --- | --- |

(19)

På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

HENSTILLER, at Malta i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på at:

| 1) | styrke budgetstrategien i 2012 med yderligere varige foranstaltninger for at sikre tilstrækkelige fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning og fastholde underskuddet under 3 % af BNP uden at ty til engangsforanstaltninger. Videreføre den finanspolitiske konsolidering i et passende tempo for at gøre tilstrækkelige fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning, herunder opfyldelse af udgiftsbenchmarket og overholdelse af benchmarket for gældsreduktion, ved at specificere de konkrete foranstaltninger, der skal understøtte underskudsmålene fra 2013, og samtidig være beredt til at træffe yderligere foranstaltninger i tilfælde af negative afvigelser. Gennemføre senest ved udgangen af 2012 en bindende og regelbaseret flerårig finanspolitisk ramme. Styrke overholdelsen af skattereglerne, bekæmpe skatteunddragelse og mindske incitamenterne til gældsforpligtelser i selskabsskatterne |
| --- | --- |

1)

styrke budgetstrategien i 2012 med yderligere varige foranstaltninger for at sikre tilstrækkelige fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning og fastholde underskuddet under 3 % af BNP uden at ty til engangsforanstaltninger. Videreføre den finanspolitiske konsolidering i et passende tempo for at gøre tilstrækkelige fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning, herunder opfyldelse af udgiftsbenchmarket og overholdelse af benchmarket for gældsreduktion, ved at specificere de konkrete foranstaltninger, der skal understøtte underskudsmålene fra 2013, og samtidig være beredt til at træffe yderligere foranstaltninger i tilfælde af negative afvigelser. Gennemføre senest ved udgangen af 2012 en bindende og regelbaseret flerårig finanspolitisk ramme. Styrke overholdelsen af skattereglerne, bekæmpe skatteunddragelse og mindske incitamenterne til gældsforpligtelser i selskabsskatterne

| 2) | træffe foranstaltninger hurtigst muligt for at sikre pensionssystemets holdbarhed på lang sigt, hvilket omfatter en stigning i den effektive pensionsalder, bl.a. gennem en mærkbar fremskyndelse af den gradvise forhøjelse af den lovbestemte pensionsalder i forhold til den gældende lovgivning og gennem en klar forbindelse mellem den lovbestemte pensionsalder og den forventede levealder og foranstaltninger, der skal tilskynde til private pensionsopsparinger. Træffe foranstaltninger til at øge ældre arbejdstageres deltagelse i arbejdsstyrken og gøre det mindre attraktivt at gøre brug af ordninger for tidlig tilbagetrækning |
| --- | --- |

2)

træffe foranstaltninger hurtigst muligt for at sikre pensionssystemets holdbarhed på lang sigt, hvilket omfatter en stigning i den effektive pensionsalder, bl.a. gennem en mærkbar fremskyndelse af den gradvise forhøjelse af den lovbestemte pensionsalder i forhold til den gældende lovgivning og gennem en klar forbindelse mellem den lovbestemte pensionsalder og den forventede levealder og foranstaltninger, der skal tilskynde til private pensionsopsparinger. Træffe foranstaltninger til at øge ældre arbejdstageres deltagelse i arbejdsstyrken og gøre det mindre attraktivt at gøre brug af ordninger for tidlig tilbagetrækning

| 3) | tage skridt til at reducere det høje skolefrafald. Forfølge politiske bestræbelser i uddannelsessystemet med henblik på at skabe overensstemmelse mellem kvalifikationer og arbejdsmarkedets behov. Skabe flere og billigere muligheder for børnepasning og skolefritidsordninger med det formål at nedbringe kønsforskelle i beskæftigelsesfrekvensen |
| --- | --- |

3)

tage skridt til at reducere det høje skolefrafald. Forfølge politiske bestræbelser i uddannelsessystemet med henblik på at skabe overensstemmelse mellem kvalifikationer og arbejdsmarkedets behov. Skabe flere og billigere muligheder for børnepasning og skolefritidsordninger med det formål at nedbringe kønsforskelle i beskæftigelsesfrekvensen

| 4) | tage de nødvendige yderligere skridt til — i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis — at reformere lønforhandlings- og lønindekseringssystemet for bedre at afspejle udviklingen i arbejdskraftens produktivitet og mindske importprisernes indflydelse på indekset |
| --- | --- |

4)

tage de nødvendige yderligere skridt til — i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis — at reformere lønforhandlings- og lønindekseringssystemet for bedre at afspejle udviklingen i arbejdskraftens produktivitet og mindske importprisernes indflydelse på indekset

| 5) | mindske Maltas afhængighed af importeret olie ved at optrappe indsatsen for at fremme energieffektiviteten og øge andelen af energi fra vedvarende energikilder i kraft af en nøje overvågning af de eksisterende incitamenter og ved at prioritere den videre udvikling af infrastruktur, herunder ved at færdigetablere forbindelsen til Siciliens elnet |
| --- | --- |

5)

mindske Maltas afhængighed af importeret olie ved at optrappe indsatsen for at fremme energieffektiviteten og øge andelen af energi fra vedvarende energikilder i kraft af en nøje overvågning af de eksisterende incitamenter og ved at prioritere den videre udvikling af infrastruktur, herunder ved at færdigetablere forbindelsen til Siciliens elnet

| 6) | styrke banksektoren ved at træffe foranstaltninger til at afbøde potentielle risici ved større udeståender på ejendomsmarkedet. Træffe foranstaltninger til yderligere at styrke bestemmelserne angående tab på udlån. |
| --- | --- |

6)

styrke banksektoren ved at træffe foranstaltninger til at afbøde potentielle risici ved større udeståender på ejendomsmarkedet. Træffe foranstaltninger til yderligere at styrke bestemmelserne angående tab på udlån.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Bibeholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 215 af 21.7.2011, s. 10.

3

(4)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

4

(5)  Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode.

5

(6)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/65

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Polens nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Polens konvergensprogram for 2012-2015

2012/C 219/19

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Polens nationale reformprogram for 2011 og afgav sin udtalelse om Polens opdaterede konvergensprogram for 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Polens nationale reformprogram for 2011 og afgav sin udtalelse om Polens opdaterede konvergensprogram for 2011-2014.

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Polen ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Polen ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

| (5) | Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse. |
| --- | --- |

(5)

Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

| (6) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (7) | Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

(7)

Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

| (8) | Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(8)

Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

| (9) | Den 25. april 2012 forelagde Polen sit konvergensprogram for perioden 2012-2015, og den 27. april 2012 sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. |
| --- | --- |

(9)

Den 25. april 2012 forelagde Polen sit konvergensprogram for perioden 2012-2015, og den 27. april 2012 sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

| (10) | Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk og på linje med Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012. Den budgetstrategi, der er skitseret i konvergensprogrammet, har til formål at sikre korrektionen af det uforholdsmæssigt store overskud inden udgangen af 2012 og at nå den mellemfristede budgetmålsætning inden udgangen af 2015. Konvergensprogrammet bekræfter den mellemfristede budgetmålsætning på 1 %, som i tilstrækkelig grad afspejler kravene i stabilitets- og vækstpagten. Den planlagte korrektion af underskuddet er i overensstemmelse med den frist, som Rådet har fastsat, og de planlagte finanspolitiske tiltag er i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Set i lyset af den (genberegnede) strukturelle saldo (5) er det planlagte årlige fremskridt i retning af den mellemfristede budgetmålsætning større end 0,5 % af BNP (i strukturelle termer). Vækstraten for de offentlige udgifter, hvori de diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden er indregnet, er på linje med stabilitets- og vækstpagtens benchmark i hele programperioden, men overskrider ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 udgifternes benchmark med en lille margen i 2013. Sikringen af tilstrækkelige fremskridt hen imod den mellemfristede budgetmålsætning kan kræve yderligere tiltag, da man hovedsagelig er afhængig af større nedskæringer i udgifterne til offentlige investeringer, og da konvergensprogrammet i de sidste år ikke indeholder tilstrækkeligt deltaljerede foranstaltninger. Den offentlige gæld forventes at holde sig under 60 % af BNP i programperioden. De nationale myndigheder forudser et fald i gælden fra 56,3 % af BNP i 2011 til 49,7 % af BNP i 2015, hvorimod Kommissionen, der har taget højde for potentielle risici i forbindelse med konsolideringsplanerne, forventer en langsommere forbedring. |
| --- | --- |

(10)

Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk og på linje med Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012. Den budgetstrategi, der er skitseret i konvergensprogrammet, har til formål at sikre korrektionen af det uforholdsmæssigt store overskud inden udgangen af 2012 og at nå den mellemfristede budgetmålsætning inden udgangen af 2015. Konvergensprogrammet bekræfter den mellemfristede budgetmålsætning på 1 %, som i tilstrækkelig grad afspejler kravene i stabilitets- og vækstpagten. Den planlagte korrektion af underskuddet er i overensstemmelse med den frist, som Rådet har fastsat, og de planlagte finanspolitiske tiltag er i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Set i lyset af den (genberegnede) strukturelle saldo (5) er det planlagte årlige fremskridt i retning af den mellemfristede budgetmålsætning større end 0,5 % af BNP (i strukturelle termer). Vækstraten for de offentlige udgifter, hvori de diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden er indregnet, er på linje med stabilitets- og vækstpagtens benchmark i hele programperioden, men overskrider ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 udgifternes benchmark med en lille margen i 2013. Sikringen af tilstrækkelige fremskridt hen imod den mellemfristede budgetmålsætning kan kræve yderligere tiltag, da man hovedsagelig er afhængig af større nedskæringer i udgifterne til offentlige investeringer, og da konvergensprogrammet i de sidste år ikke indeholder tilstrækkeligt deltaljerede foranstaltninger. Den offentlige gæld forventes at holde sig under 60 % af BNP i programperioden. De nationale myndigheder forudser et fald i gælden fra 56,3 % af BNP i 2011 til 49,7 % af BNP i 2015, hvorimod Kommissionen, der har taget højde for potentielle risici i forbindelse med konsolideringsplanerne, forventer en langsommere forbedring.

| (11) | Regeringen har endnu ikke taget skridt til at vedtage en permanent udgiftsregel senest i 2013. Arbejdet med en permanent regel er stadig under forberedelse, og der foreligger endnu ingen nærmere oplysninger derom. Der er heller ikke gjort fremskridt med hensyn til at tilpasse klassificeringen af nationalregnskaberne til det Europæiske Nationalregnskabssystem (ENS95-standard) og forbedre koordineringen mellem forskellige regeringsniveauer i budgetlægningsprocessen. |
| --- | --- |

(11)

Regeringen har endnu ikke taget skridt til at vedtage en permanent udgiftsregel senest i 2013. Arbejdet med en permanent regel er stadig under forberedelse, og der foreligger endnu ingen nærmere oplysninger derom. Der er heller ikke gjort fremskridt med hensyn til at tilpasse klassificeringen af nationalregnskaberne til det Europæiske Nationalregnskabssystem (ENS95-standard) og forbedre koordineringen mellem forskellige regeringsniveauer i budgetlægningsprocessen.

| (12) | Ungdomsarbejdsløsheden ligger over EU-gennemsnittet og skyldes hovedsagelig manglende overensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte kompetencer og begrænset adgang til praktikpladser og uddannelse på arbejdspladsen. Der er planlagt foranstaltninger for at lette de unges indtræden på arbejdsmarkedet. Det delvise misbrug af selvstændig virksomhed og civilretlige kontrakter, som ikke er underlagt arbejdsmarkedslovgivningen, synes at være en årsag til arbejdsmarkedssegmentering og fattigdom blandt personer i beskæftigelse, som er blandt de højeste i Unionen. Derudover bør omfanget og tilstrækkeligheden af beskæftigelsesbetingede ydelser til lavindkomstgrupper undersøges. |
| --- | --- |

(12)

Ungdomsarbejdsløsheden ligger over EU-gennemsnittet og skyldes hovedsagelig manglende overensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte kompetencer og begrænset adgang til praktikpladser og uddannelse på arbejdspladsen. Der er planlagt foranstaltninger for at lette de unges indtræden på arbejdsmarkedet. Det delvise misbrug af selvstændig virksomhed og civilretlige kontrakter, som ikke er underlagt arbejdsmarkedslovgivningen, synes at være en årsag til arbejdsmarkedssegmentering og fattigdom blandt personer i beskæftigelse, som er blandt de højeste i Unionen. Derudover bør omfanget og tilstrækkeligheden af beskæftigelsesbetingede ydelser til lavindkomstgrupper undersøges.

| (13) | Polen har i anden halvdel af 2011 iværksat gennemførelsen af en ambitiøs reform af de højere uddannelser. Den har til formål at skabe stærkere forbindelser mellem universiteterne og erhvervslivet og gøre noget ved den manglende overensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte kompetencer. Reformen har til formål at gøre kurserne mere fleksible og lettere at tilpasse behovene på arbejdsmarkedet. Den fremmer også selvstændig erhvervsvirksomhed. Der er dog stadig behov for at forbedre undervisningens relevans og kvalitet, og her bør der især fokuseres på tertiære private institutioner. |
| --- | --- |

(13)

Polen har i anden halvdel af 2011 iværksat gennemførelsen af en ambitiøs reform af de højere uddannelser. Den har til formål at skabe stærkere forbindelser mellem universiteterne og erhvervslivet og gøre noget ved den manglende overensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte kompetencer. Reformen har til formål at gøre kurserne mere fleksible og lettere at tilpasse behovene på arbejdsmarkedet. Den fremmer også selvstændig erhvervsvirksomhed. Der er dog stadig behov for at forbedre undervisningens relevans og kvalitet, og her bør der især fokuseres på tertiære private institutioner.

| (14) | Det er nødvendigt at øge antallet af kvinder på arbejdsmarkedet ved hjælp af et bedre børnepasningssystem. Polen har for øjeblikket den laveste indskrivningsprocent i Europa inden for førskoleundervisning. Dette skyldes manglen på pladser og en mangel på nødvendig infrastruktur. Regeringens erklæring om, at den vil frembringe yderligere midler til etablering af børnepasningsinstitutioner for børn i førskolealderen (3-5 år), afspejles ikke i finansloven for 2012. Det har bevirket, at nogle kommuner har lukket skoler og børnehaver. |
| --- | --- |

(14)

Det er nødvendigt at øge antallet af kvinder på arbejdsmarkedet ved hjælp af et bedre børnepasningssystem. Polen har for øjeblikket den laveste indskrivningsprocent i Europa inden for førskoleundervisning. Dette skyldes manglen på pladser og en mangel på nødvendig infrastruktur. Regeringens erklæring om, at den vil frembringe yderligere midler til etablering af børnepasningsinstitutioner for børn i førskolealderen (3-5 år), afspejles ikke i finansloven for 2012. Det har bevirket, at nogle kommuner har lukket skoler og børnehaver.

| (15) | For at gøre noget ved de ældre arbejdstageres lave erhvervsfrekvens har Polen vedtaget en generel reform af pensionssystemet. Den lovbestemte pensionsalder vil gradvist blive hævet fra 2013 og fremefter, til den når 67 år 2020 og 2040 for henholdsvis mænd (er nu på 65) og kvinder (er nu på 60). Polen har fortsat sin indsats for at begrænse fordelagtige pensionsvilkår for uniformeret servicepersonel. I 2011 vedtog Polen nogle ændringer af landbrugernes socialsikringsfond (KRUS). Denne reform er dog kun midlertidig og ikke tilstrækkelig set fra et arbejdsmarkedsperspektiv. Minearbejdere nyder stadig godt af en særlig pensionsordning. |
| --- | --- |

(15)

For at gøre noget ved de ældre arbejdstageres lave erhvervsfrekvens har Polen vedtaget en generel reform af pensionssystemet. Den lovbestemte pensionsalder vil gradvist blive hævet fra 2013 og fremefter, til den når 67 år 2020 og 2040 for henholdsvis mænd (er nu på 65) og kvinder (er nu på 60). Polen har fortsat sin indsats for at begrænse fordelagtige pensionsvilkår for uniformeret servicepersonel. I 2011 vedtog Polen nogle ændringer af landbrugernes socialsikringsfond (KRUS). Denne reform er dog kun midlertidig og ikke tilstrækkelig set fra et arbejdsmarkedsperspektiv. Minearbejdere nyder stadig godt af en særlig pensionsordning.

| (16) | Nylige reformer for at forbedre forskningsmiljøet tilsigter at belønne de institutioner, der udmærker sig, med skræddersyet finansiering. Det nationale forskningsprogram, som blev vedtaget i august 2011, er et vigtigt skridt i denne retning. Det er dog stadig uklart, hvordan prioriteringerne i dette program hænger sammen og føres videre inden for innovations- og industripolitikken. |
| --- | --- |

(16)

Nylige reformer for at forbedre forskningsmiljøet tilsigter at belønne de institutioner, der udmærker sig, med skræddersyet finansiering. Det nationale forskningsprogram, som blev vedtaget i august 2011, er et vigtigt skridt i denne retning. Det er dog stadig uklart, hvordan prioriteringerne i dette program hænger sammen og føres videre inden for innovations- og industripolitikken.

| (17) | De eksisterende restriktioner på levering af liberale tjenesteydelser er en stor hindring for yderligere vækst, især inden for byggeri, transport og sundhed. Regeringen har annonceret en plan om at begrænse reguleringen af liberale tjenesteydelser med 50 % både med hensyn til uddannelseskrav og licensudstedelse. På trods af de seneste foranstaltninger pålægges virksomhederne stadig tunge administrative byrder, og den offentlige forvaltning er fortsat ikke tilstrækkelig effektiv. De væsentligste problemområder er høje omkostninger i forbindelse med sikring af overholdelse af regler, kompliceret og skiftende skattelovgivning, mangelfuld kontrakthåndhævelse, langtrukne og besværlige licensudstedelses- og tilladelsesprocedurer samt ejendomsregistrerings- og zoneinddelingslovgivningen. Søgsmål og anden retsforfølgning er langtrukken, og der er et relativt højt antal verserende sager. |
| --- | --- |

(17)

De eksisterende restriktioner på levering af liberale tjenesteydelser er en stor hindring for yderligere vækst, især inden for byggeri, transport og sundhed. Regeringen har annonceret en plan om at begrænse reguleringen af liberale tjenesteydelser med 50 % både med hensyn til uddannelseskrav og licensudstedelse. På trods af de seneste foranstaltninger pålægges virksomhederne stadig tunge administrative byrder, og den offentlige forvaltning er fortsat ikke tilstrækkelig effektiv. De væsentligste problemområder er høje omkostninger i forbindelse med sikring af overholdelse af regler, kompliceret og skiftende skattelovgivning, mangelfuld kontrakthåndhævelse, langtrukne og besværlige licensudstedelses- og tilladelsesprocedurer samt ejendomsregistrerings- og zoneinddelingslovgivningen. Søgsmål og anden retsforfølgning er langtrukken, og der er et relativt højt antal verserende sager.

| (18) | Vækst og konkurrence i energisektoren bremses af langsom gennemførelse af EU-lovgivning, især med hensyn til den anden og tredje energipakke og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (6) (direktivet om vedvarende energi) samt igangværende overtrædelsesprocedurer. Mens motorvejs- og motortrafikvejsnettet er under omfattende udbygning støttet af EU-midler, er behovet for investeringer i jernbanenettet endnu mere påtrængende i betragtning af infrastrukturens meget ringe forfatning. Polen gør ikke fuldt ud brug af de midler, som Samhørighedsfonden stiller til rådighed til dette formål. Der er stadig hindringer for jernbanemarkedets effektive funktion. |
| --- | --- |

(18)

Vækst og konkurrence i energisektoren bremses af langsom gennemførelse af EU-lovgivning, især med hensyn til den anden og tredje energipakke og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (6) (direktivet om vedvarende energi) samt igangværende overtrædelsesprocedurer. Mens motorvejs- og motortrafikvejsnettet er under omfattende udbygning støttet af EU-midler, er behovet for investeringer i jernbanenettet endnu mere påtrængende i betragtning af infrastrukturens meget ringe forfatning. Polen gør ikke fuldt ud brug af de midler, som Samhørighedsfonden stiller til rådighed til dette formål. Der er stadig hindringer for jernbanemarkedets effektive funktion.

| (19) | Polen har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen, styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed og forbedring af den finansielle stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne. |
| --- | --- |

(19)

Polen har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen, styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed og forbedring af den finansielle stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne.

| (20) | Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Polens økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-6 nedenfor. |
| --- | --- |

(20)

Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Polens økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-6 nedenfor.

| (21) | På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået konvergensprogrammet, og Rådets udtalelse (7) afspejles især i henstilling 1 nedenfor, |
| --- | --- |

(21)

På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået konvergensprogrammet, og Rådets udtalelse (7) afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

HENSTILLER, at Polen i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på at:

| 1) | sikre de planlagte fremskridt hen imod korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud. Fuldt ud gennemføre budgettet for 2012 og opnå den strukturelle tilpasningsindsats, der er angivet i Rådets henstillinger under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Efterfølgende specificere de nødvendige foranstaltninger med henblik på at sikre den planlagte gennemførelse af budgetstrategien for 2013 og videre frem, hvormed der sikres en tilstrækkelig strukturel tilpasning med de fornødne fremskridt hen imod den mellemfristede budgetmålsætning, herunder overholdelse af udgifternes benchmark. Minimere besparelser i fremtidige vækstfremmende udgifter og sikre en bedre overholdelse af skattereglerne |
| --- | --- |

1)

sikre de planlagte fremskridt hen imod korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud. Fuldt ud gennemføre budgettet for 2012 og opnå den strukturelle tilpasningsindsats, der er angivet i Rådets henstillinger under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Efterfølgende specificere de nødvendige foranstaltninger med henblik på at sikre den planlagte gennemførelse af budgetstrategien for 2013 og videre frem, hvormed der sikres en tilstrækkelig strukturel tilpasning med de fornødne fremskridt hen imod den mellemfristede budgetmålsætning, herunder overholdelse af udgifternes benchmark. Minimere besparelser i fremtidige vækstfremmende udgifter og sikre en bedre overholdelse af skattereglerne

| 2) | fremskynde reformen af de finanspolitiske rammer ved at indføre lovgivning med henblik på at indføre en permanent udgiftsregel i 2013. Denne regel bør være i overensstemmelse med ENS. Træffe foranstaltninger til at styrke koordineringsmekanismerne mellem de forskellige regeringsniveauer i den mellemfristede og årlige budgetlægning |
| --- | --- |

2)

fremskynde reformen af de finanspolitiske rammer ved at indføre lovgivning med henblik på at indføre en permanent udgiftsregel i 2013. Denne regel bør være i overensstemmelse med ENS. Træffe foranstaltninger til at styrke koordineringsmekanismerne mellem de forskellige regeringsniveauer i den mellemfristede og årlige budgetlægning

| 3) | reducere ungdomsarbejdsløsheden, øge udbuddet af praktikpladser og uddannelse på arbejdspladsen, forbedre kvaliteten af erhvervsuddannelserne og indføre den foreslåede strategi for livslang læring. Bedre tilpasning af uddannelsesudbyttet med arbejdsmarkedets behov og forbedre kvaliteten af undervisningen. For at bekæmpe arbejdsmarkedets segmentering og fattigdom blandt personer i beskæftigelse begrænse brugen af civilretlige kontrakter og udvidelse af prøveperioden til også at omfatte faste kontrakter |
| --- | --- |

3)

reducere ungdomsarbejdsløsheden, øge udbuddet af praktikpladser og uddannelse på arbejdspladsen, forbedre kvaliteten af erhvervsuddannelserne og indføre den foreslåede strategi for livslang læring. Bedre tilpasning af uddannelsesudbyttet med arbejdsmarkedets behov og forbedre kvaliteten af undervisningen. For at bekæmpe arbejdsmarkedets segmentering og fattigdom blandt personer i beskæftigelse begrænse brugen af civilretlige kontrakter og udvidelse af prøveperioden til også at omfatte faste kontrakter

| 4) | styrke indsatsen for at øge kvinders erhvervsfrekvens og indskrivningen i småbørnspasningsordninger og førskoleundervisning ved at sikre stabil finansiering og investering i offentlig infrastruktur, kvalificeret personale og rimelige priser. Ændre den etablerede praksis med hensyn til tidlig tilbagetrækning, så arbejdstagerne er ældre, når de forlader arbejdsmarkedet. Udfase den særlige pensionsordning for minearbejdere med henblik på at integrere dem i den almindelige ordning. Tage mere ambitiøse og permanente skridt hen imod en reform af KRUS, så den bedre afspejler individuelle indkomster |
| --- | --- |

4)

styrke indsatsen for at øge kvinders erhvervsfrekvens og indskrivningen i småbørnspasningsordninger og førskoleundervisning ved at sikre stabil finansiering og investering i offentlig infrastruktur, kvalificeret personale og rimelige priser. Ændre den etablerede praksis med hensyn til tidlig tilbagetrækning, så arbejdstagerne er ældre, når de forlader arbejdsmarkedet. Udfase den særlige pensionsordning for minearbejdere med henblik på at integrere dem i den almindelige ordning. Tage mere ambitiøse og permanente skridt hen imod en reform af KRUS, så den bedre afspejler individuelle indkomster

| 5) | træffe yderligere foranstaltninger for at sikre et innovationsvenligt erhvervsklima via bedre forbindelser mellem forskning, innovation og industri og ved at definere fælles prioriterede områder og instrumenter, der kan understøtte hele innovationscyklussen. Forbedre adgangen til finansiering af forsknings- og innovationsaktiviteter ved brug af garantier og mellemfinansiering |
| --- | --- |

5)

træffe yderligere foranstaltninger for at sikre et innovationsvenligt erhvervsklima via bedre forbindelser mellem forskning, innovation og industri og ved at definere fælles prioriterede områder og instrumenter, der kan understøtte hele innovationscyklussen. Forbedre adgangen til finansiering af forsknings- og innovationsaktiviteter ved brug af garantier og mellemfinansiering

| 6) | styrke indsatsen for at forbedre incitamenterne til at investere i energiproduktion og energieffektivitet i hele energikæden, fremskynde udviklingen af elforsyningsnettet, herunder sammenkoblinger på tværs af grænserne, fjerne hindringerne for handel med elektricitet på tværs af grænserne og øge konkurrencen i gassektoren ved at udfase prisreguleringen og oprette en handelsplatform for gas. Styrke jernbanetilsynsmyndighedens rolle og ressourcer og sikre en effektiv og hurtig gennemførelse af jernbaneprojekter. Reducere restriktionerne på liberale tjenesteydelser og forenkle kontrakthåndhævelse og krav til byggetilladelser. |
| --- | --- |

6)

styrke indsatsen for at forbedre incitamenterne til at investere i energiproduktion og energieffektivitet i hele energikæden, fremskynde udviklingen af elforsyningsnettet, herunder sammenkoblinger på tværs af grænserne, fjerne hindringerne for handel med elektricitet på tværs af grænserne og øge konkurrencen i gassektoren ved at udfase prisreguleringen og oprette en handelsplatform for gas. Styrke jernbanetilsynsmyndighedens rolle og ressourcer og sikre en effektiv og hurtig gennemførelse af jernbaneprojekter. Reducere restriktionerne på liberale tjenesteydelser og forenkle kontrakthåndhævelse og krav til byggetilladelser.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Bibeholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 217 af 23.7.2011, s. 5.

3

(4)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

4

(5)  Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode.

5

(6)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16.

6

(7)  I henhold til artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/69 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/69

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Portugals nationale reformprogram for 2012 og med udkast til Rådets udtalelse om Portugals stabilitetsprogram for 2012-2016

2012/C 219/20

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Portugals nationale reformprogram for 2011. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Portugals nationale reformprogram for 2011.

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien.

| (5) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(5)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (6) | Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

(6)

Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

| (7) | Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(7)

Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

| (8) | Den 2. maj 2012 forelagde Portugal sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2016 og den 7. maj 2012 sit nationale reformprogram for 2012. |
| --- | --- |

(8)

Den 2. maj 2012 forelagde Portugal sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2016 og den 7. maj 2012 sit nationale reformprogram for 2012.

| (9) | Den 17. maj 2011 vedtog Rådet ved gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU (4) at stille mellemfristet finansiel bistand til rådighed for Portugal i en treårsperiode fra 2011 til 2014 i overensstemmelse med Rådets forordning (EU) nr. 407/2010 af 11. maj 2010 om oprettelse af en europæisk finansiel stabiliseringsmekanisme (5). I det ledsagende aftalememorandum, der ligeledes blev underskrevet den 17. maj 2011, og i dets efterfølgende tillæg fastlægges de økonomisk-politiske betingelser for udbetalingen af den finansielle bistand. |
| --- | --- |

(9)

Den 17. maj 2011 vedtog Rådet ved gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU (4) at stille mellemfristet finansiel bistand til rådighed for Portugal i en treårsperiode fra 2011 til 2014 i overensstemmelse med Rådets forordning (EU) nr. 407/2010 af 11. maj 2010 om oprettelse af en europæisk finansiel stabiliseringsmekanisme (5). I det ledsagende aftalememorandum, der ligeledes blev underskrevet den 17. maj 2011, og i dets efterfølgende tillæg fastlægges de økonomisk-politiske betingelser for udbetalingen af den finansielle bistand.

| (10) | Portugal har gjort gode fremskridt på en række fronter, men står stadig over for betydelige udfordringer. Det er afgørende, at de finanspolitiske mål nås, hvis regeringen igen skal opnå fuld markedsadgang inden for det økonomiske tilpasningsprograms periode. For at begrænse risiciene for de finanspolitiske mål for 2012 er det altafgørende, at de strukturelle finanspolitiske foranstaltninger i det økonomiske tilpasningsprogram gennemføres hurtigt og beslutsomt. Samtidig er det nødvendigt, at regeringen fortsætter de reformer, der tager fat om Portugals udfordringer for så vidt angår konkurrenceevnen. 2012-budgettet forfølger ikke de tidligere planer om en »finanspolitisk devaluering«. På den baggrund er det endnu vigtigere, at der hurtigt vedtages yderligere strukturelle reformer på arbejds- og produktmarkederne med henblik på at nedbringe enhedslønomkostningerne, øge fleksibiliteten og mindske hindringerne for adgang. Det vil være nødvendigt, at regeringen er vedholdende og beslutsom for at overvinde de stærke interesser, der er impliceret, og som står i vejen for reformer. |
| --- | --- |

(10)

Portugal har gjort gode fremskridt på en række fronter, men står stadig over for betydelige udfordringer. Det er afgørende, at de finanspolitiske mål nås, hvis regeringen igen skal opnå fuld markedsadgang inden for det økonomiske tilpasningsprograms periode. For at begrænse risiciene for de finanspolitiske mål for 2012 er det altafgørende, at de strukturelle finanspolitiske foranstaltninger i det økonomiske tilpasningsprogram gennemføres hurtigt og beslutsomt. Samtidig er det nødvendigt, at regeringen fortsætter de reformer, der tager fat om Portugals udfordringer for så vidt angår konkurrenceevnen. 2012-budgettet forfølger ikke de tidligere planer om en »finanspolitisk devaluering«. På den baggrund er det endnu vigtigere, at der hurtigt vedtages yderligere strukturelle reformer på arbejds- og produktmarkederne med henblik på at nedbringe enhedslønomkostningerne, øge fleksibiliteten og mindske hindringerne for adgang. Det vil være nødvendigt, at regeringen er vedholdende og beslutsom for at overvinde de stærke interesser, der er impliceret, og som står i vejen for reformer.

| (11) | Generelt er det i den tredje gennemgang af det økonomiske tilpasningsprogram konkluderet, at Portugals gennemførelse af de betingelser, der er fastsat i aftalememorandummet af 17. maj 2011, forløber planmæssigt. Især er det finanspolitiske underskudsmål for 2011 (5,9 % af BNP) blevet mere end nået ved hjælp af en overførsel af bankernes pensionsfonde til staten svarende til 31⁄2 % af BNP. Trods denne engangsforanstaltning var den strukturelle konsolidering i 2011 stor og beløb sig til 31⁄2 % af BNP. Bankerne er godt på vej til at opfylde det økonomiske tilpasningsprograms kapitalkrav i slutningen af 2012, men det er nødvendigt, at kapitalpositionerne forbedres yderligere i 2012 i overensstemmelse med kravene i det økonomiske tilpasningsprogram og som følge af Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds krav om at tage hensyn til statsengagementer, det særlige program for inspektion på stedet og den planlagte overførsel af bankernes private pensionsordninger. I begyndelsen af juni 2012 bebudede regeringen, at den vil stille offentlige midler til rådighed for tre store banker, således at kapitalkravene i det økonomiske tilpasningsprogram kan opfyldes. Den fjerde gennemgang af det økonomiske tilpasningsprogram, der blev foretaget på medarbejderniveau, blev afsluttet i begyndelsen af juni 2012 og bekræftede resultatet af den tredje gennemgang, der viste, at programmet forløber planmæssigt. |
| --- | --- |

(11)

Generelt er det i den tredje gennemgang af det økonomiske tilpasningsprogram konkluderet, at Portugals gennemførelse af de betingelser, der er fastsat i aftalememorandummet af 17. maj 2011, forløber planmæssigt. Især er det finanspolitiske underskudsmål for 2011 (5,9 % af BNP) blevet mere end nået ved hjælp af en overførsel af bankernes pensionsfonde til staten svarende til 31⁄2 % af BNP. Trods denne engangsforanstaltning var den strukturelle konsolidering i 2011 stor og beløb sig til 31⁄2 % af BNP. Bankerne er godt på vej til at opfylde det økonomiske tilpasningsprograms kapitalkrav i slutningen af 2012, men det er nødvendigt, at kapitalpositionerne forbedres yderligere i 2012 i overensstemmelse med kravene i det økonomiske tilpasningsprogram og som følge af Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds krav om at tage hensyn til statsengagementer, det særlige program for inspektion på stedet og den planlagte overførsel af bankernes private pensionsordninger. I begyndelsen af juni 2012 bebudede regeringen, at den vil stille offentlige midler til rådighed for tre store banker, således at kapitalkravene i det økonomiske tilpasningsprogram kan opfyldes. Den fjerde gennemgang af det økonomiske tilpasningsprogram, der blev foretaget på medarbejderniveau, blev afsluttet i begyndelsen af juni 2012 og bekræftede resultatet af den tredje gennemgang, der viste, at programmet forløber planmæssigt.

| (12) | Faldet i BNP i 2011 var mindre end forventet, idet eksporten og forbrug klarede sig bedre end forudset. Men i fjerde kvartal af 2011 og begyndelsen af 2012 blev der registreret en svag indenlandsk efterspørgsel, en kraftig stigning i arbejdsløsheden og en lav tillid hos erhvervslivet. Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2012 er udsigterne for 2012 blevet forringet, og BNP forventes nu at falde med 3,3 %. Den økonomiske vækst i 2013 vil blive mere begrænset end oprindeligt forventet. Den eksterne justering er hidtil sket bemærkelsesværdigt hurtigt — den portugisiske eksport har øget sine markedsandele uden for Unionen og importen er faldet betydeligt — men det er uvist, om den vil kunne opretholdes. I betragtning af den store udlandsgæld, Portugal har opbygget, er det nødvendigt, at der gennemføres en meget betydelig yderligere justering af strukturel karakter. |
| --- | --- |

(12)

Faldet i BNP i 2011 var mindre end forventet, idet eksporten og forbrug klarede sig bedre end forudset. Men i fjerde kvartal af 2011 og begyndelsen af 2012 blev der registreret en svag indenlandsk efterspørgsel, en kraftig stigning i arbejdsløsheden og en lav tillid hos erhvervslivet. Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2012 er udsigterne for 2012 blevet forringet, og BNP forventes nu at falde med 3,3 %. Den økonomiske vækst i 2013 vil blive mere begrænset end oprindeligt forventet. Den eksterne justering er hidtil sket bemærkelsesværdigt hurtigt — den portugisiske eksport har øget sine markedsandele uden for Unionen og importen er faldet betydeligt — men det er uvist, om den vil kunne opretholdes. I betragtning af den store udlandsgæld, Portugal har opbygget, er det nødvendigt, at der gennemføres en meget betydelig yderligere justering af strukturel karakter.

| (13) | I budgettet for 2012 sigtes der mod et underskud på 4,5 % af BNP, hvilket er på linje med det økonomiske tilpasningsprogram og med Rådets henstillinger til Portugal inden for rammerne af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. De mellemfristede finanspolitiske konsolideringsplaner i stabilitetsprogrammet er også i overensstemmelse med det økonomiske tilpasningsprograms samlede underskudsmål, og der forventes et underskud på 3 % af BNP i 2013. 2012-budgettet omfatter konsolideringsforanstaltninger svarende til mere end 5 % af BNP, der udgøres af permanente strukturelle foranstaltninger. To tredjedele af foranstaltningerne er på udgiftssiden og omfatter en betydelig nedskæring af lønningerne i den offentlige sektor og pensionerne, en reduktion af antallet af offentligt ansatte på 2 % (fuldtidsækvivalenter) og en rationalisering af statsejede virksomheder. Hvad indtægterne angår, er der i budgettet forudset en mindskelse af skattefritagelser, en forøgelse af antallet af de varer og tjenesteydelser, der pålægges normal momssats, højere personlig indkomstskat og selskabsskat, en stigning i punktafgifterne og større bestræbelser for at bekæmpe skatteunddragelse og svig. Underskuddet forventes at falde yderligere til 1,8 % af BNP i 2014 og til 1 % af BNP i 2015. De største risici for budgetmålene har primært relation til statsejede virksomheder og lokale og regionale myndigheder. På den strukturelle saldo forventes den finanspolitiske strukturelle tilpasning at være på over 7 procentpoint af BNP i perioden 2011-2012. Den mellemfristede budgetmålsætning på -0,5 % af BNP afspejler i tilstrækkelig grad kravene i stabilitets- og vækstpagten. Hvad angår den offentlige gæld, forventes den at toppe ved 115,7 % af BNP i 2013 og derefter gradvis at falde. Den fjerde gennemgang af det økonomiske tilpasningsprogram, der blev foretaget på medarbejderniveau, bekræftede, at det finanspolitiske underskudsmål for 2012 stadig er inden for rækkevidde, da budgetgennemførelsen i de første fire måneder at 2012 var i overensstemmelse med forventningerne, og da risici, der skyldes en kraftigere stigning i arbejdsløsheden og en vækstsammensætning med færre skatteindtægter i forhold til budgetprognoserne, håndteres ved hjælp af besparelser på andre områder i budgettet. |
| --- | --- |

(13)

I budgettet for 2012 sigtes der mod et underskud på 4,5 % af BNP, hvilket er på linje med det økonomiske tilpasningsprogram og med Rådets henstillinger til Portugal inden for rammerne af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. De mellemfristede finanspolitiske konsolideringsplaner i stabilitetsprogrammet er også i overensstemmelse med det økonomiske tilpasningsprograms samlede underskudsmål, og der forventes et underskud på 3 % af BNP i 2013. 2012-budgettet omfatter konsolideringsforanstaltninger svarende til mere end 5 % af BNP, der udgøres af permanente strukturelle foranstaltninger. To tredjedele af foranstaltningerne er på udgiftssiden og omfatter en betydelig nedskæring af lønningerne i den offentlige sektor og pensionerne, en reduktion af antallet af offentligt ansatte på 2 % (fuldtidsækvivalenter) og en rationalisering af statsejede virksomheder. Hvad indtægterne angår, er der i budgettet forudset en mindskelse af skattefritagelser, en forøgelse af antallet af de varer og tjenesteydelser, der pålægges normal momssats, højere personlig indkomstskat og selskabsskat, en stigning i punktafgifterne og større bestræbelser for at bekæmpe skatteunddragelse og svig. Underskuddet forventes at falde yderligere til 1,8 % af BNP i 2014 og til 1 % af BNP i 2015. De største risici for budgetmålene har primært relation til statsejede virksomheder og lokale og regionale myndigheder. På den strukturelle saldo forventes den finanspolitiske strukturelle tilpasning at være på over 7 procentpoint af BNP i perioden 2011-2012. Den mellemfristede budgetmålsætning på -0,5 % af BNP afspejler i tilstrækkelig grad kravene i stabilitets- og vækstpagten. Hvad angår den offentlige gæld, forventes den at toppe ved 115,7 % af BNP i 2013 og derefter gradvis at falde. Den fjerde gennemgang af det økonomiske tilpasningsprogram, der blev foretaget på medarbejderniveau, bekræftede, at det finanspolitiske underskudsmål for 2012 stadig er inden for rækkevidde, da budgetgennemførelsen i de første fire måneder at 2012 var i overensstemmelse med forventningerne, og da risici, der skyldes en kraftigere stigning i arbejdsløsheden og en vækstsammensætning med færre skatteindtægter i forhold til budgetprognoserne, håndteres ved hjælp af besparelser på andre områder i budgettet.

| (14) | Der er gjort betydelige fremskridt indtil nu, og det økonomiske tilpasningsprograms fuldstændige succes afhænger i vid udstrækning af, at der gennemføres en bred vifte af strukturreformer, der vil fjerne de ufleksible elementer og flaskehalse, der ligger til grund for den økonomiske stagnation i de seneste ti år. Det vidtrækkende og ambitiøse reformprogram er ved at blive gennemført på områderne arbejdsmarked, sundhedspleje, bolig, retsvæsen og insolvensregler og forskriftsmæssige rammer, der også omfatter konkurrence. Privatiseringerne har endvidere hidtil været særdeles vellykkede. I netværksindustrierne har fremskridtene været mere blandede. Navnlig er der fremlagt en omfattende strategi for energisektoren, der i de kommende måneder skal gennemføres, og som sigter mod at afhjælpe problemet med sektorens voksende gæld ved at tage fat om de urimeligt høje mark-ups. |
| --- | --- |

(14)

Der er gjort betydelige fremskridt indtil nu, og det økonomiske tilpasningsprograms fuldstændige succes afhænger i vid udstrækning af, at der gennemføres en bred vifte af strukturreformer, der vil fjerne de ufleksible elementer og flaskehalse, der ligger til grund for den økonomiske stagnation i de seneste ti år. Det vidtrækkende og ambitiøse reformprogram er ved at blive gennemført på områderne arbejdsmarked, sundhedspleje, bolig, retsvæsen og insolvensregler og forskriftsmæssige rammer, der også omfatter konkurrence. Privatiseringerne har endvidere hidtil været særdeles vellykkede. I netværksindustrierne har fremskridtene været mere blandede. Navnlig er der fremlagt en omfattende strategi for energisektoren, der i de kommende måneder skal gennemføres, og som sigter mod at afhjælpe problemet med sektorens voksende gæld ved at tage fat om de urimeligt høje mark-ups.

| (15) | Der er ved at blive udarbejdet en strategisk omprogrammering af strukturfondene med fokus på støtte til beskæftigelsen af unge og konkurrenceevne (især små og mellemstore virksomheder). De nye foranstaltninger styrker tiltag på områder som beskæftigelsespas, uddannelses- og erhvervsmæssige kvalifikationer og adgang til finansiering for små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

(15)

Der er ved at blive udarbejdet en strategisk omprogrammering af strukturfondene med fokus på støtte til beskæftigelsen af unge og konkurrenceevne (især små og mellemstore virksomheder). De nye foranstaltninger styrker tiltag på områder som beskæftigelsespas, uddannelses- og erhvervsmæssige kvalifikationer og adgang til finansiering for små og mellemstore virksomheder.

| (16) | Portugal har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører forbedring af konkurrenceevnen, beskæftigelsen og de offentlige finansers holdbarhed, samtidig med at den finansielle holdbarhed styrkes, |
| --- | --- |

(16)

Portugal har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører forbedring af konkurrenceevnen, beskæftigelsen og de offentlige finansers holdbarhed, samtidig med at den finansielle holdbarhed styrkes,

HENSTILLER, at Portugal i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på at:

gennemføre de foranstaltninger, der er fastsat i gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU, og som yderligere er specificeret i aftalememorandummet af 17. maj 2011 med efterfølgende tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Opretholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 216 af 22.7.2011, s. 1.

3

(4)  EUT L 159 af 17.6.2011, s. 88.

4

(5)  EUT L 118 af 12.5.2010, s. 1.

5

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/72 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/72

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Rumæniens nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Rumæniens konvergensprogram for 2012-2015

2012/C 219/21

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2,

som henviser til henstilling fra Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Rumæniens nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Rumæniens opdaterede konvergensprogram for 2011-2014 |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Rumæniens nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Rumæniens opdaterede konvergensprogram for 2011-2014

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien.

| (5) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(5)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (6) | Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

(6)

Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

| (7) | Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(7)

Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

| (8) | Den 23. april 2012 forelagde Rumænien sit nationale reformprogram for 2012 og den 11. maj 2012 sit konvergensprogram for perioden 2012-2015. |
| --- | --- |

(8)

Den 23. april 2012 forelagde Rumænien sit nationale reformprogram for 2012 og den 11. maj 2012 sit konvergensprogram for perioden 2012-2015.

| (9) | Den 6. maj 2009 vedtog Rådet ved beslutning 2009/459/EF (4) at stille mellemfristet finansiel bistand til rådighed for Rumænien i en periode på tre år i henhold til traktatens artikel 143. I det ledsagende aftalememorandum, der blev undertegnet den 23. juni 2009, og i dets efterfølgende tillæg fastlægges de økonomisk-politiske betingelser for udbetalingen af den finansielle bistand. Beslutning 2009/459/EF blev ændret den 16. marts 2010 ved afgørelse 2010/183/EU (5). Efter Rumæniens vellykkede gennemførelse af programmet og på baggrund af en væsentlig men delvis justering af betalingsbalancens løbende poster på grund af de resterende strukturelle svagheder på Rumæniens produkt- og arbejdsmarkeder, som gør landet følsomt over for internationale prischok, vedtog Rådet den 12. maj 2011 afgørelse 2011/288/EU (6) med henblik på at stille forebyggende mellemfristet finansiel bistand til rådighed for Rumænien i en periode på tre år i henhold til traktatens artikel 143. Det ledsagende aftalememorandum blev undertegnet den 29. juni 2011 og det første tillæg hertil den 27. december 2011. |
| --- | --- |

(9)

Den 6. maj 2009 vedtog Rådet ved beslutning 2009/459/EF (4) at stille mellemfristet finansiel bistand til rådighed for Rumænien i en periode på tre år i henhold til traktatens artikel 143. I det ledsagende aftalememorandum, der blev undertegnet den 23. juni 2009, og i dets efterfølgende tillæg fastlægges de økonomisk-politiske betingelser for udbetalingen af den finansielle bistand. Beslutning 2009/459/EF blev ændret den 16. marts 2010 ved afgørelse 2010/183/EU (5). Efter Rumæniens vellykkede gennemførelse af programmet og på baggrund af en væsentlig men delvis justering af betalingsbalancens løbende poster på grund af de resterende strukturelle svagheder på Rumæniens produkt- og arbejdsmarkeder, som gør landet følsomt over for internationale prischok, vedtog Rådet den 12. maj 2011 afgørelse 2011/288/EU (6) med henblik på at stille forebyggende mellemfristet finansiel bistand til rådighed for Rumænien i en periode på tre år i henhold til traktatens artikel 143. Det ledsagende aftalememorandum blev undertegnet den 29. juni 2011 og det første tillæg hertil den 27. december 2011.

| (10) | Den anden formelle undersøgelse af det mellemfristede finansielle bistandsprogram, som fandt sted sidst i april og først i maj 2012, fastslog, at Rumænien fortsat gennemfører programmet planmæssigt. Målsætningen for likviditetsunderskuddet i budgettet for 2011 blev nået, mens målet vedrørende Det Europæiske Nationalregnskabssystem (ENS) ville være blevet nået, hvis det ikke havde været for en større engangsforanstaltning i forbindelse med retsafgørelser, der pålagde regeringen at betale kompensation til bestemte kategorier af arbejdstagere. Budgettet for 2012 er på rette spor med hensyn til at begrænse underskuddet, så det ligger under 3 % af BNP i ESN-termer. Den rumænske banksektor er forblevet robust på trods af den fortsatte forringelse af aktivernes kvalitet, som er vedblevet med at påvirke rentabiliteten i banksektoren negativt. Betingelserne i det mellemfristede finansielle bistandsprogram er blevet overholdt inden for den finansielle sektor, om end der har været nogle forsinkelser i visse tilfælde. Fremskridtene inden for centrale områder af strukturreformerne, som f.eks. energi og transport og udnyttelse af EU-midler, har været svingende. |
| --- | --- |

(10)

Den anden formelle undersøgelse af det mellemfristede finansielle bistandsprogram, som fandt sted sidst i april og først i maj 2012, fastslog, at Rumænien fortsat gennemfører programmet planmæssigt. Målsætningen for likviditetsunderskuddet i budgettet for 2011 blev nået, mens målet vedrørende Det Europæiske Nationalregnskabssystem (ENS) ville være blevet nået, hvis det ikke havde været for en større engangsforanstaltning i forbindelse med retsafgørelser, der pålagde regeringen at betale kompensation til bestemte kategorier af arbejdstagere. Budgettet for 2012 er på rette spor med hensyn til at begrænse underskuddet, så det ligger under 3 % af BNP i ESN-termer. Den rumænske banksektor er forblevet robust på trods af den fortsatte forringelse af aktivernes kvalitet, som er vedblevet med at påvirke rentabiliteten i banksektoren negativt. Betingelserne i det mellemfristede finansielle bistandsprogram er blevet overholdt inden for den finansielle sektor, om end der har været nogle forsinkelser i visse tilfælde. Fremskridtene inden for centrale områder af strukturreformerne, som f.eks. energi og transport og udnyttelse af EU-midler, har været svingende.

| (11) | Efter to år med tilbagegang voksede Rumæniens BNP i faste priser med 2,5 % i 2011. I 2012 forventes væksten at aftage til 1,4 %. Den indenlandske efterspørgsel forventes at blive den største vækstmotor. Offentlige investeringer understøttet af en bedre udnyttelse af EU-midler forventes at spille en central rolle i 2012. |
| --- | --- |

(11)

Efter to år med tilbagegang voksede Rumæniens BNP i faste priser med 2,5 % i 2011. I 2012 forventes væksten at aftage til 1,4 %. Den indenlandske efterspørgsel forventes at blive den største vækstmotor. Offentlige investeringer understøttet af en bedre udnyttelse af EU-midler forventes at spille en central rolle i 2012.

| (12) | Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet for 2012 i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk. Målet for konvergensprogrammets budgetstrategi er at nå et budgetunderskud på under 3 % af BNP i 2012 i overensstemmelse med Rådets henstillinger til Rumænien under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Derefter sigter den mod at overholde den mellemfristede budgetmålsætning, som er defineret som et underskud på 0,7 % af BNP i strukturelle termer. Den mellemfristede budgetmålsætning afspejler i tilstrækkelig grad kravene i stabilitets- og vækstpagten. Efter den planlagte korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2012 forventes underskuddet at falde yderligere til 2,2 % af BNP i 2013, til 1,2 % af BNP i 2014 og til 0,9 % af BNP i 2015. Baseret på den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (7) medfører dette en formindskelse af underskuddet på 1,5 % i 2012, 0,5 % i 2013 og 0,7 % i 2014 i overensstemmelse med benchmarket i stabilitets- og vækstpagten på 0,5 % af BNP. Væksten i de offentlige udgifter er i overensstemmelse med benchmarket for udgifter i stabilitets- og vækstpagten for perioden 2012-2015. I konvergensprogrammet forudses, at den mellemfristede budgetmålsætning vil blive overholdt i 2014. De største risici i forbindelse med budgetmålene er statsejede virksomheders restancer samt den potentielle akkumulering af restancer på det lokale forvaltningsniveau og i sundhedssektoren, selv om der er truffet visse foranstaltninger i sundhedssektoren. Den offentlige gæld var på under 34 % af BNP ved udgangen af 2011 og lå således forsat markant under 60 % af BNP. |
| --- | --- |

(12)

Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet for 2012 i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk. Målet for konvergensprogrammets budgetstrategi er at nå et budgetunderskud på under 3 % af BNP i 2012 i overensstemmelse med Rådets henstillinger til Rumænien under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Derefter sigter den mod at overholde den mellemfristede budgetmålsætning, som er defineret som et underskud på 0,7 % af BNP i strukturelle termer. Den mellemfristede budgetmålsætning afspejler i tilstrækkelig grad kravene i stabilitets- og vækstpagten. Efter den planlagte korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2012 forventes underskuddet at falde yderligere til 2,2 % af BNP i 2013, til 1,2 % af BNP i 2014 og til 0,9 % af BNP i 2015. Baseret på den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (7) medfører dette en formindskelse af underskuddet på 1,5 % i 2012, 0,5 % i 2013 og 0,7 % i 2014 i overensstemmelse med benchmarket i stabilitets- og vækstpagten på 0,5 % af BNP. Væksten i de offentlige udgifter er i overensstemmelse med benchmarket for udgifter i stabilitets- og vækstpagten for perioden 2012-2015. I konvergensprogrammet forudses, at den mellemfristede budgetmålsætning vil blive overholdt i 2014. De største risici i forbindelse med budgetmålene er statsejede virksomheders restancer samt den potentielle akkumulering af restancer på det lokale forvaltningsniveau og i sundhedssektoren, selv om der er truffet visse foranstaltninger i sundhedssektoren. Den offentlige gæld var på under 34 % af BNP ved udgangen af 2011 og lå således forsat markant under 60 % af BNP.

| (13) | Rumænien har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af konkurrenceevnen og beskæftigelsen, forbedring af de offentlige finansers holdbarhed og styrkelse af den finansielle stabilitet, |
| --- | --- |

(13)

Rumænien har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af konkurrenceevnen og beskæftigelsen, forbedring af de offentlige finansers holdbarhed og styrkelse af den finansielle stabilitet,

HENSTILLER, at Rumænien i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på at:

gennemføre de foranstaltninger, der er fastlagt i beslutning 2009/459/EF som ændret ved afgørelse 2010/183/EU, sammen med de foranstaltninger, der er fastlagt i afgørelse 2011/288/EU, og som yderligere er specificeret i aftalememorandummet af 23. juni 2009 med efterfølgende tillæg samt i aftalememorandummet af 29. juni 2011 med efterfølgende tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Opretholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 216 af 22.7.2011, s. 6.

3

(4)  EUT L 150 af 13.6.2009, s. 8.

4

(5)  EUT L 83 af 30.3.2010, s. 19.

5

(6)  EUT L 132 af 19.5.2011, s. 15.

6

(7)  Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved anvendelse af den i fællesskab aftalte metode.

7

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/74 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/74

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Slovakiets nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Slovakiets stabilitetsprogram for 2012-2015

2012/C 219/22

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Slovakiets nationale reformprogram for 2011 og afgav sin udtalelse om Slovakiets opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Slovakiets nationale reformprogram for 2011 og afgav sin udtalelse om Slovakiets opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014.

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Slovakiet ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Slovakiet ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

| (5) | Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse. |
| --- | --- |

(5)

Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

| (6) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (7) | Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

(7)

Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

| (8) | Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(8)

Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

| (9) | Den 30. april 2012 forelagde Slovakiet sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. |
| --- | --- |

(9)

Den 30. april 2012 forelagde Slovakiet sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

| (10) | Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk. Det er overordnet set på linje med Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012, selv om der deri forventes en noget højere real BNP-vækst i 2012. Den budgetstrategi, der er skitseret i stabilitetsprogrammet, har som det angivne formål at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. De mellemliggende trin for at nå dette er en stram gennemførelse af 2012-budgettet og en reduktion af det samlede underskud til under 3 % af BNP i 2013, som er den frist for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, der er fastsat af Rådet. Imidlertid vil virkeliggørelsen af det samlede underskudsmål i 2013 muligvis ikke leve op til planerne. I stabilitetsprogrammet er den mellemfristede budgetmålsætning ændret fra et budget tæt på balance til et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP, som ikke forudses nået inden for programperioden. Den nye mellemfristede målsætning afspejler i tilstrækkelig grad kravene i stabilitets- og vækstpagten. Baseret på den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5) andrager den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats i 2010-2013 1,3 % af BNP, hvilket ligger et godt stykke over det værdikrav, Rådet har henstillet om, således at den residuale finanspolitiske indsats til en vis grad er koncentreret i 2013. Målet for 2013 er omfattet af risici, eftersom man med de foreslåede indtægtsforanstaltninger muligvis ikke når målet; det kan blive vanskeligt samtidigt at gennemføre mindre foranstaltninger; og i betragtning af de opjusteringer af underskudsmålene, der tidligere er blevet foretaget.
  Derudover kan yderligere generelle udgiftsnedskæringer vise sig at være uholdbare på mellemlang sigt. I 2014 og 2015 forudses der en gennemsnitlig finanspolitisk indsats på 0,3 % af BNP årligt, hvilket er mindre end den påkrævede tilpasning på 0,5 % af BNP for de lande, der endnu ikke har nået den mellemfristede budgetmålsætning. Ifølge stabilitetsprogrammet er vækstraten for de offentlige udgifter under hensyntagen til diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden dog i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifterne i de sidste år af stabilitetsprogrammet. Den offentlige gæld vil forblive et godt stykke under 60 % af BNP. Slovakiet har vedtaget lovgivning om det finanspolitiske råd, men indtil videre er det ikke blevet oprettet, og lovgivningen om udgiftslofterne er endnu ikke blevet vedtaget. |
| --- | --- |

(10)

Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk. Det er overordnet set på linje med Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012, selv om der deri forventes en noget højere real BNP-vækst i 2012. Den budgetstrategi, der er skitseret i stabilitetsprogrammet, har som det angivne formål at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. De mellemliggende trin for at nå dette er en stram gennemførelse af 2012-budgettet og en reduktion af det samlede underskud til under 3 % af BNP i 2013, som er den frist for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, der er fastsat af Rådet. Imidlertid vil virkeliggørelsen af det samlede underskudsmål i 2013 muligvis ikke leve op til planerne. I stabilitetsprogrammet er den mellemfristede budgetmålsætning ændret fra et budget tæt på balance til et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP, som ikke forudses nået inden for programperioden. Den nye mellemfristede målsætning afspejler i tilstrækkelig grad kravene i stabilitets- og vækstpagten. Baseret på den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5) andrager den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats i 2010-2013 1,3 % af BNP, hvilket ligger et godt stykke over det værdikrav, Rådet har henstillet om, således at den residuale finanspolitiske indsats til en vis grad er koncentreret i 2013. Målet for 2013 er omfattet af risici, eftersom man med de foreslåede indtægtsforanstaltninger muligvis ikke når målet; det kan blive vanskeligt samtidigt at gennemføre mindre foranstaltninger; og i betragtning af de opjusteringer af underskudsmålene, der tidligere er blevet foretaget.

Derudover kan yderligere generelle udgiftsnedskæringer vise sig at være uholdbare på mellemlang sigt. I 2014 og 2015 forudses der en gennemsnitlig finanspolitisk indsats på 0,3 % af BNP årligt, hvilket er mindre end den påkrævede tilpasning på 0,5 % af BNP for de lande, der endnu ikke har nået den mellemfristede budgetmålsætning. Ifølge stabilitetsprogrammet er vækstraten for de offentlige udgifter under hensyntagen til diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden dog i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifterne i de sidste år af stabilitetsprogrammet. Den offentlige gæld vil forblive et godt stykke under 60 % af BNP. Slovakiet har vedtaget lovgivning om det finanspolitiske råd, men indtil videre er det ikke blevet oprettet, og lovgivningen om udgiftslofterne er endnu ikke blevet vedtaget.

| (11) | I betragtning af, at der er mindre mulighed for yderligere udgiftsbaseret konsolidering, og at der er behov for at støtte en vedvarende konvergens gennem udgifter på centrale områder såsom uddannelse, innovation og transportinfrastruktur, kan der indføres foranstaltninger, der tager sigte på at udvide skattegrundlaget, begrænse skatteunddragelse og forbedre overholdelsen af skattereglerne, uden at de påvirker de kortsigtede vækstudsigter. Hvis der tages hånd om en af de største momsdifferencer i EU, vil det kunne medføre betydelige yderligere indtægter. Der er også mulighed for at øge indtægterne fra de skatter, der skader væksten mindst, herunder beskatning af fast ejendom og miljøbeskatning. Den faktiske beskatning af arbejdsindtægter varierer efter forskellige typer beskæftigelse. Dette tilskynder et skifte til mere fleksible jobordninger med negative kort- og langsigtede indvirkninger på de offentlige finanser. |
| --- | --- |

(11)

I betragtning af, at der er mindre mulighed for yderligere udgiftsbaseret konsolidering, og at der er behov for at støtte en vedvarende konvergens gennem udgifter på centrale områder såsom uddannelse, innovation og transportinfrastruktur, kan der indføres foranstaltninger, der tager sigte på at udvide skattegrundlaget, begrænse skatteunddragelse og forbedre overholdelsen af skattereglerne, uden at de påvirker de kortsigtede vækstudsigter. Hvis der tages hånd om en af de største momsdifferencer i EU, vil det kunne medføre betydelige yderligere indtægter. Der er også mulighed for at øge indtægterne fra de skatter, der skader væksten mindst, herunder beskatning af fast ejendom og miljøbeskatning. Den faktiske beskatning af arbejdsindtægter varierer efter forskellige typer beskæftigelse. Dette tilskynder et skifte til mere fleksible jobordninger med negative kort- og langsigtede indvirkninger på de offentlige finanser.

| (12) | Slovakiet har kun delvis taget fat om de offentlige finansers langsigtede holdbarhed, idet det ikke har gennemført de planlagte ændringer af pensionssystemets pay-as-you-go-søjle. Der er truffet foranstaltninger til at styrke holdbarheden af den fuldt finansierede pensionssøjle. Imidlertid har de tidligere ustabile juridiske rammer, med hyppige og væsentlige ændringer, medført ikke ubetydelige tilpasningsomkostninger og usikkerhed i den fuldt finansierede søjle. |
| --- | --- |

(12)

Slovakiet har kun delvis taget fat om de offentlige finansers langsigtede holdbarhed, idet det ikke har gennemført de planlagte ændringer af pensionssystemets pay-as-you-go-søjle. Der er truffet foranstaltninger til at styrke holdbarheden af den fuldt finansierede pensionssøjle. Imidlertid har de tidligere ustabile juridiske rammer, med hyppige og væsentlige ændringer, medført ikke ubetydelige tilpasningsomkostninger og usikkerhed i den fuldt finansierede søjle.

| (13) | Der er ikke truffet betydningsfulde foranstaltninger til at imødegå Slovakiets arbejdsløshedsproblem. Der er stadig behov for at forbedre de aktive arbejdsmarkedspolitikkers effektivitet og kapaciteten i den offentlige arbejdsformidling. Der er også behov for foranstaltninger til at øge erhvervsfrekvensen for ældre arbejdstagere og kvinder, navnlig gennem tilvejebringelse af børnepasning. Skattekilen, herunder alle obligatoriske betalinger, er fortsat forholdsvis stor for lavtlønnede, og en del af de arbejdssøgende har kun et mindre incitament til at gå fra social bistand til et lavtlønnet arbejde. |
| --- | --- |

(13)

Der er ikke truffet betydningsfulde foranstaltninger til at imødegå Slovakiets arbejdsløshedsproblem. Der er stadig behov for at forbedre de aktive arbejdsmarkedspolitikkers effektivitet og kapaciteten i den offentlige arbejdsformidling. Der er også behov for foranstaltninger til at øge erhvervsfrekvensen for ældre arbejdstagere og kvinder, navnlig gennem tilvejebringelse af børnepasning. Skattekilen, herunder alle obligatoriske betalinger, er fortsat forholdsvis stor for lavtlønnede, og en del af de arbejdssøgende har kun et mindre incitament til at gå fra social bistand til et lavtlønnet arbejde.

| (14) | Der er kun vedtaget begrænsede foranstaltninger til at forbedre den lave kvalitet inden for almen uddannelse og erhvervsuddannelse. For at tage hånd om Slovakiets høje ungdomsarbejdsløshed bør man hurtigst muligt vedtage og gennemføre ungdomshandlingsplanen i overensstemmelse med resultatet af arbejdet i Slovakiets og Kommissionens fælles indsatsteam for ungdomsarbejdsløshed, herunder reformen af erhvervsuddannelse og højere uddannelse. Der er vedtaget en opdateret strategi for livslang læring. Der er imidlertid ikke indført nogen særlige incitamenter for at sikre en større tilgang. |
| --- | --- |

(14)

Der er kun vedtaget begrænsede foranstaltninger til at forbedre den lave kvalitet inden for almen uddannelse og erhvervsuddannelse. For at tage hånd om Slovakiets høje ungdomsarbejdsløshed bør man hurtigst muligt vedtage og gennemføre ungdomshandlingsplanen i overensstemmelse med resultatet af arbejdet i Slovakiets og Kommissionens fælles indsatsteam for ungdomsarbejdsløshed, herunder reformen af erhvervsuddannelse og højere uddannelse. Der er vedtaget en opdateret strategi for livslang læring. Der er imidlertid ikke indført nogen særlige incitamenter for at sikre en større tilgang.

| (15) | Marginaliserede befolkningsgrupper, herunder romaerne, er i vidt omfang udelukket fra arbejdsmarkedet og det almindelige uddannelsessystem og repræsenterer et betydeligt uudnyttet arbejdspotentiale i den slovakiske økonomi. For at tage fat på dette problem bør Slovakiet intensivere indsatsen for at forbedre de uddannelsesmæssige resultater for marginaliserede grupper og styrke reintegrationspolitikkerne for voksne. |
| --- | --- |

(15)

Marginaliserede befolkningsgrupper, herunder romaerne, er i vidt omfang udelukket fra arbejdsmarkedet og det almindelige uddannelsessystem og repræsenterer et betydeligt uudnyttet arbejdspotentiale i den slovakiske økonomi. For at tage fat på dette problem bør Slovakiet intensivere indsatsen for at forbedre de uddannelsesmæssige resultater for marginaliserede grupper og styrke reintegrationspolitikkerne for voksne.

| (16) | Slovakiet har i væsentlig grad styrket gennemsigtigheden i reglerne for offentlige indkøb og retsvæsenet, men de retlige procedurer er stadig langvarige og bekostelige. Den generelle kvalitet og kapacitet i de offentlige institutioner er dog stadig svag. Den offentlige administration mangler en strategisk tilgang og lider under stor personaleudskiftning og utilstrækkelig kapacitetsopbygning, som hindrer udformningen af politikker og gennemførelsen og udførelsen af offentlige tjenester. |
| --- | --- |

(16)

Slovakiet har i væsentlig grad styrket gennemsigtigheden i reglerne for offentlige indkøb og retsvæsenet, men de retlige procedurer er stadig langvarige og bekostelige. Den generelle kvalitet og kapacitet i de offentlige institutioner er dog stadig svag. Den offentlige administration mangler en strategisk tilgang og lider under stor personaleudskiftning og utilstrækkelig kapacitetsopbygning, som hindrer udformningen af politikker og gennemførelsen og udførelsen af offentlige tjenester.

| (17) | Slovakiet har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen, styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed og forbedring af den finansielle stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne. |
| --- | --- |

(17)

Slovakiet har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen, styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed og forbedring af den finansielle stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne.

| (18) | Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Slovakiets økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Slovakiet, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger under Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-7 nedenfor. |
| --- | --- |

(18)

Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Slovakiets økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Slovakiet, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger under Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-7 nedenfor.

| (19) | På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstilling 1 nedenfor, |
| --- | --- |

(19)

På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

HENSTILLER, at Slovakiet i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på at:

| 1) | træffe supplerende foranstaltninger i 2012 og specificere nødvendige foranstaltninger i 2013 til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud på en holdbar måde og sikre den strukturelle tilpasningsindsats, der er angivet i Rådets henstillinger i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Gennemføre målrettede udgiftsnedskæringer, samtidig med at de vækstfremmende udgifter opretholdes, og bestræbelserne på at forbedre de offentlige udgifters effektivitet øges. Derefter sikre en passende strukturel tilpasning til at gøre tilstrækkeligt fremskridt i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, herunder at nå udgiftsreferencesatsen. Fremskynde oprettelsen af det finanspolitiske råd, og vedtage regler om udgiftslofter |
| --- | --- |

1)

træffe supplerende foranstaltninger i 2012 og specificere nødvendige foranstaltninger i 2013 til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud på en holdbar måde og sikre den strukturelle tilpasningsindsats, der er angivet i Rådets henstillinger i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Gennemføre målrettede udgiftsnedskæringer, samtidig med at de vækstfremmende udgifter opretholdes, og bestræbelserne på at forbedre de offentlige udgifters effektivitet øges. Derefter sikre en passende strukturel tilpasning til at gøre tilstrækkeligt fremskridt i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, herunder at nå udgiftsreferencesatsen. Fremskynde oprettelsen af det finanspolitiske råd, og vedtage regler om udgiftslofter

| 2) | stramme overholdelsen af skattereglerne ved især at effektivisere momsopkrævning; reducere forvridningerne i beskatningen af arbejdskraft for de forskellige typer beskæftigelse, bl.a. ved at begrænse skattefradrag; kæde beskatningen af fast ejendom sammen med ejendommens markedsværdi; gøre større brug af miljøafgifter |
| --- | --- |

2)

stramme overholdelsen af skattereglerne ved især at effektivisere momsopkrævning; reducere forvridningerne i beskatningen af arbejdskraft for de forskellige typer beskæftigelse, bl.a. ved at begrænse skattefradrag; kæde beskatningen af fast ejendom sammen med ejendommens markedsværdi; gøre større brug af miljøafgifter

| 3) | gennemføre en yderligere tilpasning af pay-as-you-go-pensionssøjlen, hovedsagelig ved at ændre indekseringsmekanismen, indføre en direkte forbindelse mellem den lovbestemte pensionsalder og forventet levetid og i pensionsberegningsmetoden indføre en holdbarhedsfaktor, som afspejler de demografiske forandringer. Tillige sikre at den fuldt finansierede søjle er stabil og holdbar |
| --- | --- |

3)

gennemføre en yderligere tilpasning af pay-as-you-go-pensionssøjlen, hovedsagelig ved at ændre indekseringsmekanismen, indføre en direkte forbindelse mellem den lovbestemte pensionsalder og forventet levetid og i pensionsberegningsmetoden indføre en holdbarhedsfaktor, som afspejler de demografiske forandringer. Tillige sikre at den fuldt finansierede søjle er stabil og holdbar

| 4) | styrke den administrative kapacitet i de offentlige arbejdsformidlinger for at forbedre fokuseringen, udformningen og evalueringen af de aktive arbejdsmarkedspolitikker, således at der sikres mere individualiserede arbejdsformidlingstjenester for unge, langtidsledige, ældre arbejdstagere og kvinder. Sikre, at der tilbydes børnepasningsfaciliteter. Reducere skattekilen for lavtlønnede, og tilpasse understøttelsessystemet |
| --- | --- |

4)

styrke den administrative kapacitet i de offentlige arbejdsformidlinger for at forbedre fokuseringen, udformningen og evalueringen af de aktive arbejdsmarkedspolitikker, således at der sikres mere individualiserede arbejdsformidlingstjenester for unge, langtidsledige, ældre arbejdstagere og kvinder. Sikre, at der tilbydes børnepasningsfaciliteter. Reducere skattekilen for lavtlønnede, og tilpasse understøttelsessystemet

| 5) | vedtage og gennemføre ungdomshandlingsplanen, især hvad angår uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemets kvalitet og arbejdsmarkedsrelevans, bl.a. gennem indførelse af en praktikpladsordning. Forbedre kvaliteten inden for højere uddannelse ved at styrke kvalitetssikring og resultatfokusering |
| --- | --- |

5)

vedtage og gennemføre ungdomshandlingsplanen, især hvad angår uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemets kvalitet og arbejdsmarkedsrelevans, bl.a. gennem indførelse af en praktikpladsordning. Forbedre kvaliteten inden for højere uddannelse ved at styrke kvalitetssikring og resultatfokusering

| 6) | træffe aktive foranstaltninger til at forbedre adgangen til og kvaliteten af skole- og førskoleundervisning for sårbare grupper, herunder romaer. Sikre at voksne reintegreres på arbejdsmarkedet via aktiveringsforanstaltninger og målrettede beskæftigelsestiltag, ny chance for uddannelse og kortvarig erhvervsuddannelse |
| --- | --- |

6)

træffe aktive foranstaltninger til at forbedre adgangen til og kvaliteten af skole- og førskoleundervisning for sårbare grupper, herunder romaer. Sikre at voksne reintegreres på arbejdsmarkedet via aktiveringsforanstaltninger og målrettede beskæftigelsestiltag, ny chance for uddannelse og kortvarig erhvervsuddannelse

| 7) | styrke de offentlige tjenesters kvalitet, bl.a. gennem en bedre forvaltning af menneskelige ressourcer og styrkelse af den analytiske kapacitet. Afkorte de retlige procedurer yderligere og styrke kontoret for offentlige indkøbs rolle som et uafhængigt organ. |
| --- | --- |

7)

styrke de offentlige tjenesters kvalitet, bl.a. gennem en bedre forvaltning af menneskelige ressourcer og styrkelse af den analytiske kapacitet. Afkorte de retlige procedurer yderligere og styrke kontoret for offentlige indkøbs rolle som et uafhængigt organ.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Bibeholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 272 af 15.9.2011, s. 1.

3

(4)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

4

(5)  Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode.

5

(6)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/77 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/77

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Sloveniens nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Sloveniens stabilitetsprogram for 2012-2015

2012/C 219/23

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at styrke Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at styrke Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Sloveniens nationale reformprogram for 2011 og afgav sin udtalelse om Sloveniens opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Sloveniens nationale reformprogram for 2011 og afgav sin udtalelse om Sloveniens opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014.

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011, rapporten om varslingsmekanismen, hvori Slovenien blev udpeget som et af de lande, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011, rapporten om varslingsmekanismen, hvori Slovenien blev udpeget som et af de lande, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

| (5) | Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse. |
| --- | --- |

(5)

Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

| (6) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (7) | Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

(7)

Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

| (8) | Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(8)

Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

| (9) | Den 26. april 2012 forelagde Slovenien sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2015 og den 13. april 2012 sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. Kommissionen har ligeledes i en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 vurderet, hvorvidt Slovenien er berørt af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen har i sin dybdegående undersøgelse konkluderet, at Slovenien er berørt af interne ubalancer, som har indflydelse på balancerne i erhvervslivet og bankernes stabilitet. Der bør føres nøje tilsyn med disse interne ubalancer og de potentielle eksterne ubalancer, og de bør fremgå i betragtninger om den økonomiske politik, så risikoen for negative virkninger på økonomien nedsættes. Rekapitaliseringen og salget af den største bank og den stærke forpligtelse til at overholde fristen om korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2013 er to vigtige og relevante elementer i de løsningsmuligheder, der påtænkes på nuværende tidspunkt. Risikoen for uforholdsmæssigt store ubalancer kan mindskes ved en hurtig og gennemgribende gennemførelse på disse områder. |
| --- | --- |

(9)

Den 26. april 2012 forelagde Slovenien sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2015 og den 13. april 2012 sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. Kommissionen har ligeledes i en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 vurderet, hvorvidt Slovenien er berørt af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen har i sin dybdegående undersøgelse konkluderet, at Slovenien er berørt af interne ubalancer, som har indflydelse på balancerne i erhvervslivet og bankernes stabilitet. Der bør føres nøje tilsyn med disse interne ubalancer og de potentielle eksterne ubalancer, og de bør fremgå i betragtninger om den økonomiske politik, så risikoen for negative virkninger på økonomien nedsættes. Rekapitaliseringen og salget af den største bank og den stærke forpligtelse til at overholde fristen om korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2013 er to vigtige og relevante elementer i de løsningsmuligheder, der påtænkes på nuværende tidspunkt. Risikoen for uforholdsmæssigt store ubalancer kan mindskes ved en hurtig og gennemgribende gennemførelse på disse områder.

| (10) | Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i stabilitetsprogrammet, er optimistisk i sammenligning med Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012. Den budgetstrategi, der er skitseret i stabilitetsprogrammet, har til formål at bringe det offentlige underskud ned under 3 % af BNP i 2013, som er den frist, der er fastsat af Rådet, og at fortsætte med yderligere nedbringelse af underskuddet, så Slovenien når sin mellemfristede budgetmålsætning i 2015. Den mellemfristede budgetmålsætning stiler efter en strukturel balance, hvilket er det samme som i det forrige stabilitetsprogram, men som ikke kan anses for tilstrækkeligt i forbindelse med kravene i stabilitets- og vækstpagten, fordi det på grundlag af de aktuelle politikker og fremskrivninger ikke sikrer tilstrækkelige fremskridt i retning mod en langsigtet holdbarhed.
  Der er risiko for, at underskudsresultatet er værre end forventet på grund af: i) mangel på specifikke foranstaltninger, navnlig i perioden 2014-2015; ii) tidligere eksempler på overskridelse af de vigtigste aktuelle udgifter; iii) færre indtægter på grund af det relativt optimistiske makroøkonomiske scenarie og usikkerhed om virkningerne af de nyligt vedtagne skatteforanstaltninger; iv) mulige yderligere tiltag til kapitalstøtte og effektuering af garantier. På basis af den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5) forventes den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats i perioden 2010-2013 at være på næsten 1 % af BNP, hvilket er en anelse over Rådets anbefaling. Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 antyder dog, at der skal flere anstrengelser til i 2013 for at overholde henstillingen gennem hele korrektionsperioden. Efter den planlagte korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud stemmer de årlige fremskridt i at nå de mellemsigtede budgetmålsætninger ifølge stabilitetsprogrammet overens med benchmarket på 0,5 % i stabilitets- og vækstpagten i 2015, men ikke i 2014, mens vækstraten for de offentlige udgifter, når der tages højde for diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden, er i overensstemmelse med udgiftsbenchmarket i stabilitets- og vækstpagten i begge år, så generelt set er der i stabilitetsprogrammet planlagt en stort set tilstrækkelig tilpasningsstrategi til at nå de mellemsigtede budgetmålsætninger. Når der tages højde for de ovennævnte risici, vil fremskridtene for at nå de mellemsigtede budgetmålsætninger kunne være langsommere, end det er hensigtsmæssigt, for begge år.
  Fra at være på ca. 48 % af BNP i 2011 forventes den offentlige bruttogæld i stabilitetsprogrammet at nå sit højdepunkt med 53 % i 2013 (og derved stadig være under traktatsreferencen på 60 % af BNP), før den begynder at falde lidt hen imod slutningen af programperioden. Gældsfremskrivningerne risikerer stadig at blive forhøjet på grund af de større underskud, der er nævnt ovenfor, og højere stock-flow-justeringer. Sloveniens mellemsigtede budgetmæssige rammer og udgiftsregel er stadig ikke tilstrækkeligt bindende og har ikke nok fokus på at nå målene for de mellemsigtede budgetmålsætninger og sikre en langsigtet holdbarhed. |
| --- | --- |

(10)

Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i stabilitetsprogrammet, er optimistisk i sammenligning med Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012. Den budgetstrategi, der er skitseret i stabilitetsprogrammet, har til formål at bringe det offentlige underskud ned under 3 % af BNP i 2013, som er den frist, der er fastsat af Rådet, og at fortsætte med yderligere nedbringelse af underskuddet, så Slovenien når sin mellemfristede budgetmålsætning i 2015. Den mellemfristede budgetmålsætning stiler efter en strukturel balance, hvilket er det samme som i det forrige stabilitetsprogram, men som ikke kan anses for tilstrækkeligt i forbindelse med kravene i stabilitets- og vækstpagten, fordi det på grundlag af de aktuelle politikker og fremskrivninger ikke sikrer tilstrækkelige fremskridt i retning mod en langsigtet holdbarhed.

Der er risiko for, at underskudsresultatet er værre end forventet på grund af: i) mangel på specifikke foranstaltninger, navnlig i perioden 2014-2015; ii) tidligere eksempler på overskridelse af de vigtigste aktuelle udgifter; iii) færre indtægter på grund af det relativt optimistiske makroøkonomiske scenarie og usikkerhed om virkningerne af de nyligt vedtagne skatteforanstaltninger; iv) mulige yderligere tiltag til kapitalstøtte og effektuering af garantier. På basis af den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5) forventes den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats i perioden 2010-2013 at være på næsten 1 % af BNP, hvilket er en anelse over Rådets anbefaling. Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 antyder dog, at der skal flere anstrengelser til i 2013 for at overholde henstillingen gennem hele korrektionsperioden. Efter den planlagte korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud stemmer de årlige fremskridt i at nå de mellemsigtede budgetmålsætninger ifølge stabilitetsprogrammet overens med benchmarket på 0,5 % i stabilitets- og vækstpagten i 2015, men ikke i 2014, mens vækstraten for de offentlige udgifter, når der tages højde for diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden, er i overensstemmelse med udgiftsbenchmarket i stabilitets- og vækstpagten i begge år, så generelt set er der i stabilitetsprogrammet planlagt en stort set tilstrækkelig tilpasningsstrategi til at nå de mellemsigtede budgetmålsætninger. Når der tages højde for de ovennævnte risici, vil fremskridtene for at nå de mellemsigtede budgetmålsætninger kunne være langsommere, end det er hensigtsmæssigt, for begge år.

Fra at være på ca. 48 % af BNP i 2011 forventes den offentlige bruttogæld i stabilitetsprogrammet at nå sit højdepunkt med 53 % i 2013 (og derved stadig være under traktatsreferencen på 60 % af BNP), før den begynder at falde lidt hen imod slutningen af programperioden. Gældsfremskrivningerne risikerer stadig at blive forhøjet på grund af de større underskud, der er nævnt ovenfor, og højere stock-flow-justeringer. Sloveniens mellemsigtede budgetmæssige rammer og udgiftsregel er stadig ikke tilstrækkeligt bindende og har ikke nok fokus på at nå målene for de mellemsigtede budgetmålsætninger og sikre en langsigtet holdbarhed.

| (11) | Regeringen har hidtil ikke været i stand til at indføre strukturelle ændringer af pensionssystemet på grund af 12-måneders-moratoriet på lovgivning, efter at et tidligere udkast til en pensionsreform blev afvist ved folkeafstemning i juni 2011. De kortsigtede foranstaltninger til omkostningsbegrænsning blev dog forlænget og styrket i december 2011 og maj 2012. Selv om de er relevante og gavnlige på kort sigt, er disse afhjælpningsforanstaltninger tydeligvis ikke tilstrækkelige til at håndtere udfordringerne på lang sigt. Regeringen overvejer at gennemføre en ny pensionsreform inden slutningen af 2013, som vil være baseret på et flersøjlesystem og hæve den effektive pensionsalder. Så længe der ikke foreligger flere oplysninger, virker ambitionsniveauet for disse planer ikke særlig højt. I betragtning af udfordringernes omfang er der behov for en omfattende reform, der tager fat om følgende problemer: en lav lovbestemt pensionsalder, forskelle i den lovbestemte pensionsalder mellem mænd og kvinder, brede muligheder for tidlig pensionering og generøse indekseringsordninger for pensionerne. Indtil videre er der ikke truffet særlige foranstaltninger til at øge beskæftigelsen for ældre arbejdstagere, selv om retningslinjerne for gennemførelsen af tiltagene til en aktiv arbejdsmarkedspolitik for 2012-2015 og planen for gennemførelse af tiltag til aktiv beskæftigelsespolitik for 2012 især er fokuserer på ældre arbejdsløse. |
| --- | --- |

(11)

Regeringen har hidtil ikke været i stand til at indføre strukturelle ændringer af pensionssystemet på grund af 12-måneders-moratoriet på lovgivning, efter at et tidligere udkast til en pensionsreform blev afvist ved folkeafstemning i juni 2011. De kortsigtede foranstaltninger til omkostningsbegrænsning blev dog forlænget og styrket i december 2011 og maj 2012. Selv om de er relevante og gavnlige på kort sigt, er disse afhjælpningsforanstaltninger tydeligvis ikke tilstrækkelige til at håndtere udfordringerne på lang sigt. Regeringen overvejer at gennemføre en ny pensionsreform inden slutningen af 2013, som vil være baseret på et flersøjlesystem og hæve den effektive pensionsalder. Så længe der ikke foreligger flere oplysninger, virker ambitionsniveauet for disse planer ikke særlig højt. I betragtning af udfordringernes omfang er der behov for en omfattende reform, der tager fat om følgende problemer: en lav lovbestemt pensionsalder, forskelle i den lovbestemte pensionsalder mellem mænd og kvinder, brede muligheder for tidlig pensionering og generøse indekseringsordninger for pensionerne. Indtil videre er der ikke truffet særlige foranstaltninger til at øge beskæftigelsen for ældre arbejdstagere, selv om retningslinjerne for gennemførelsen af tiltagene til en aktiv arbejdsmarkedspolitik for 2012-2015 og planen for gennemførelse af tiltag til aktiv beskæftigelsespolitik for 2012 især er fokuserer på ældre arbejdsløse.

| (12) | Situationen i den slovenske banksektor synes nu at være endnu mere problematisk end ved vurderingen i 2011. Sektorens samlede tab i 2011 var betydelige, og på længere sigt vil opbremsningen i økonomien føre til yderligere tab på udlån, efterhånden som flere virksomheder kæmper med gældsbetjeningen. De foranstaltninger, der er blevet indført eller annonceret indtil videre, er ikke tilstrækkelige i forhold til udfordringernes omfang. Den påtrængte anden rekapitalisering af den største bank (NLB) er fortsat genstand for forhandling med private og internationale investorer. Den nye regering har bebudet sine intentioner om at nedbringe sine aktieposter i nogle af de største banker til et blokerende mindretal. Der er behov for at afklare sammenhængen mellem dette mere langsigtede mål og det umiddelbare og presserende behov for frisk kapital, hvor staten som hovedaktionær entydigt bærer ansvarsbyrden i sidste ende. En klar privatiseringsstrategi, som understøttes af rettidige kapitalindskud til at dække tabene, en garanti for god forvaltning og en professionel, afpolitiseret ledelse vil gøre denne politik og det eventuelle salg af bankerne mere troværdige. |
| --- | --- |

(12)

Situationen i den slovenske banksektor synes nu at være endnu mere problematisk end ved vurderingen i 2011. Sektorens samlede tab i 2011 var betydelige, og på længere sigt vil opbremsningen i økonomien føre til yderligere tab på udlån, efterhånden som flere virksomheder kæmper med gældsbetjeningen. De foranstaltninger, der er blevet indført eller annonceret indtil videre, er ikke tilstrækkelige i forhold til udfordringernes omfang. Den påtrængte anden rekapitalisering af den største bank (NLB) er fortsat genstand for forhandling med private og internationale investorer. Den nye regering har bebudet sine intentioner om at nedbringe sine aktieposter i nogle af de største banker til et blokerende mindretal. Der er behov for at afklare sammenhængen mellem dette mere langsigtede mål og det umiddelbare og presserende behov for frisk kapital, hvor staten som hovedaktionær entydigt bærer ansvarsbyrden i sidste ende. En klar privatiseringsstrategi, som understøttes af rettidige kapitalindskud til at dække tabene, en garanti for god forvaltning og en professionel, afpolitiseret ledelse vil gøre denne politik og det eventuelle salg af bankerne mere troværdige.

| (13) | Inden for det seneste år er der ikke fremlagt konkrete forslag til at mindske ulighederne i den tryghed, som medarbejderne på faste kontrakter nyder godt af i forhold til medarbejdere på tidsbegrænsede kontrakter. Der blev påbegyndt forhandlinger med arbejdsmarkedets parter om en lov om arbejdsforhold i 2011, men der er ikke blevet indgået en aftale eller vedtaget ændringer. Det nationale reformprogram anfører visse foranstaltninger, der skal øge flexicurity og afhjælpe segmenteringen, men angiver ikke nogen tidshorisont for deres vedtagelse. Den nyligt vedtagne lov om balance i de offentlige finanser indfører betydeligt højere afgifter (koncessionsafgifter) for »studenterarbejde« for at nedbringe fordelene ved denne type arbejdskontrakt, men der er på nuværende tidspunkt ikke påtænkt andre supplerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(13)

Inden for det seneste år er der ikke fremlagt konkrete forslag til at mindske ulighederne i den tryghed, som medarbejderne på faste kontrakter nyder godt af i forhold til medarbejdere på tidsbegrænsede kontrakter. Der blev påbegyndt forhandlinger med arbejdsmarkedets parter om en lov om arbejdsforhold i 2011, men der er ikke blevet indgået en aftale eller vedtaget ændringer. Det nationale reformprogram anfører visse foranstaltninger, der skal øge flexicurity og afhjælpe segmenteringen, men angiver ikke nogen tidshorisont for deres vedtagelse. Den nyligt vedtagne lov om balance i de offentlige finanser indfører betydeligt højere afgifter (koncessionsafgifter) for »studenterarbejde« for at nedbringe fordelene ved denne type arbejdskontrakt, men der er på nuværende tidspunkt ikke påtænkt andre supplerende foranstaltninger.

| (14) | Uddannelsessystemets lydhørhed overfor behovene på arbejdsmarkedet er stadig utilstrækkelig, selv om der i øjeblikket oprettes tjenester til erhvervsvejledning i alle grene af systemet, og der arbejdes på at give flere oplysninger om fremtidige karriereretninger. Der er ikke taget konkrete skridt til at oprette et system, der kan afdække den fremtidige efterspørgsel på arbejdsmarkedet. Der blev lanceret nogle projekter medfinansieret af Den Europæiske Socialfond med henblik på at fremme erhverv, som der er stor efterspørgsel efter på arbejdsmarkedet. Det er relevante tiltag, men i det store hele er de en utilstrækkelig løsning på problemet. Den eksterne ekspertevaluering af den generelle effektivitet i den slovenske offentlige arbejdsformidling er ikke tilgængelig. |
| --- | --- |

(14)

Uddannelsessystemets lydhørhed overfor behovene på arbejdsmarkedet er stadig utilstrækkelig, selv om der i øjeblikket oprettes tjenester til erhvervsvejledning i alle grene af systemet, og der arbejdes på at give flere oplysninger om fremtidige karriereretninger. Der er ikke taget konkrete skridt til at oprette et system, der kan afdække den fremtidige efterspørgsel på arbejdsmarkedet. Der blev lanceret nogle projekter medfinansieret af Den Europæiske Socialfond med henblik på at fremme erhverv, som der er stor efterspørgsel efter på arbejdsmarkedet. Det er relevante tiltag, men i det store hele er de en utilstrækkelig løsning på problemet. Den eksterne ekspertevaluering af den generelle effektivitet i den slovenske offentlige arbejdsformidling er ikke tilgængelig.

| (15) | På trods af lovmæssige ændringer i april 2011 om at omlægge den slovenske konkurrencestyrelse til et uafhængigt organ fra den 1. januar 2012 er den endnu ikke uafhængig på grund af flere proceduremæssige betingelser, der skal opfyldes inden da. Desuden blev konkurrencestyrelsens ressourcer reduceret i 2011. Denne udvikling påvirker styrelsens evne til at udvide dets håndhævelsestiltag og give det institutionel vægt til at arbejde med konkurrencefremmende reformtiltag. En undersøgelse om dereguleringen af erhverv er netop afsluttet, men de konkrete politiktiltag på området er fortsat vage. Generelt kan visse aspekter af de lovmæssige rammer for oprettelsen af tjenesteydere skabe problemer hvad angår overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (6). Det overordnede erhvervsmiljø er kendetegnet ved svagheder, der holder indenlandske og udenlandske investorer tilbage, og som hæmmer den hurtige oprydning af bankernes balancer, såsom statens direkte eller indirekte økonomiske inddragelse, og fremgangsmåder, der beskytter skyldneren og undertiden gør konkursbehandlingen problematisk. Endelig er det nationale transmissionsnet begyndt at blive en flaskehals på grund af Sloveniens øgede betydning som transitland for elektricitetsstrømme. |
| --- | --- |

(15)

På trods af lovmæssige ændringer i april 2011 om at omlægge den slovenske konkurrencestyrelse til et uafhængigt organ fra den 1. januar 2012 er den endnu ikke uafhængig på grund af flere proceduremæssige betingelser, der skal opfyldes inden da. Desuden blev konkurrencestyrelsens ressourcer reduceret i 2011. Denne udvikling påvirker styrelsens evne til at udvide dets håndhævelsestiltag og give det institutionel vægt til at arbejde med konkurrencefremmende reformtiltag. En undersøgelse om dereguleringen af erhverv er netop afsluttet, men de konkrete politiktiltag på området er fortsat vage. Generelt kan visse aspekter af de lovmæssige rammer for oprettelsen af tjenesteydere skabe problemer hvad angår overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (6). Det overordnede erhvervsmiljø er kendetegnet ved svagheder, der holder indenlandske og udenlandske investorer tilbage, og som hæmmer den hurtige oprydning af bankernes balancer, såsom statens direkte eller indirekte økonomiske inddragelse, og fremgangsmåder, der beskytter skyldneren og undertiden gør konkursbehandlingen problematisk. Endelig er det nationale transmissionsnet begyndt at blive en flaskehals på grund af Sloveniens øgede betydning som transitland for elektricitetsstrømme.

| (16) | Efter en kraftig diskretionær stigning i marts 2010 var mindstelønnen som en procent af gennemsnitslønnen den højeste i EU i 2011, selv om mindstelønnen ligger lige under fattigdomsgrænsen. Indekseringen i de følgende to år har ført til en yderligere nominel stigning på 4 %. Disse udviklingstendenser belaster de arbejdskraftintensive industriers konkurrenceevne og forværrer den strukturelle arbejdsløshed. |
| --- | --- |

(16)

Efter en kraftig diskretionær stigning i marts 2010 var mindstelønnen som en procent af gennemsnitslønnen den højeste i EU i 2011, selv om mindstelønnen ligger lige under fattigdomsgrænsen. Indekseringen i de følgende to år har ført til en yderligere nominel stigning på 4 %. Disse udviklingstendenser belaster de arbejdskraftintensive industriers konkurrenceevne og forværrer den strukturelle arbejdsløshed.

| (17) | Slovenien har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen, styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed og forbedring af den finansielle stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne. |
| --- | --- |

(17)

Slovenien har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen, styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed og forbedring af den finansielle stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne.

| (18) | Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Sloveniens økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram og fremlagt en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Slovenien, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-7 nedenfor. |
| --- | --- |

(18)

Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Sloveniens økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram og fremlagt en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Slovenien, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-7 nedenfor.

| (19) | På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet og Rådets udtalelse (7) afspejles især i henstilling 1 nedenfor. |
| --- | --- |

(19)

På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet og Rådets udtalelse (7) afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

| (20) | På baggrund af Kommissionen dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 3, 6 og 7 nedenfor, |
| --- | --- |

(20)

På baggrund af Kommissionen dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 3, 6 og 7 nedenfor,

HENSTILLER, at Slovenien i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på at:

| 1) | gennemføre budgettet for 2012 og styrke budgetstrategien for 2013 gennem tilstrækkeligt specificerede strukturelle foranstaltninger, være beredt på at træffe yderligere foranstaltninger, således at der inden udgangen af 2013 sikres en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, og den strukturtilpasningsindsats, der er anført i Rådets henstillinger i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, nås. Derefter med en passende strukturtilpasningsindsats sikre, at der gøres tilstrækkelige fremskridt for at nå den mellemsigtede budgetmålsætning, herunder udgiftsbenchmarket. Styrke den mellemsigtede budgetmæssige ramme, herunder udgiftsreglen, ved at gøre den mere bindende og gennemskuelig |
| --- | --- |

1)

gennemføre budgettet for 2012 og styrke budgetstrategien for 2013 gennem tilstrækkeligt specificerede strukturelle foranstaltninger, være beredt på at træffe yderligere foranstaltninger, således at der inden udgangen af 2013 sikres en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, og den strukturtilpasningsindsats, der er anført i Rådets henstillinger i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, nås. Derefter med en passende strukturtilpasningsindsats sikre, at der gøres tilstrækkelige fremskridt for at nå den mellemsigtede budgetmålsætning, herunder udgiftsbenchmarket. Styrke den mellemsigtede budgetmæssige ramme, herunder udgiftsreglen, ved at gøre den mere bindende og gennemskuelig

| 2) | tage hurtige skridt til at sikre pensionssystemets langsigtede holdbarhed, samtidig med at pensionerne stadig er tilstrækkelige, ved at: i) udligne den lovbestemte pensionsalder for mænd og kvinder; ii) sikre en forhøjelse af den effektive pensionsalder, herunder ved at knytte den lovbestemte pensionsalder til den forventede levetid; iii) mindske mulighederne for tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet; og iv) revidere pensionernes indekseringssystem. Øge ældre arbejdstageres beskæftigelsesfrekvens ved at der videreudvikles aktive arbejdsmarkedspolitikker og foranstaltninger for livslang læring |
| --- | --- |

2)

tage hurtige skridt til at sikre pensionssystemets langsigtede holdbarhed, samtidig med at pensionerne stadig er tilstrækkelige, ved at: i) udligne den lovbestemte pensionsalder for mænd og kvinder; ii) sikre en forhøjelse af den effektive pensionsalder, herunder ved at knytte den lovbestemte pensionsalder til den forventede levetid; iii) mindske mulighederne for tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet; og iv) revidere pensionernes indekseringssystem. Øge ældre arbejdstageres beskæftigelsesfrekvens ved at der videreudvikles aktive arbejdsmarkedspolitikker og foranstaltninger for livslang læring

| 3) | træffe de nødvendige tiltag til at opbygge tilstrækkelig reservekapital i banksektoren og fremme oprydningen af balancerne, således at der genoprettes en passende långivning til produktive aktiviteter. Indhente fulde efterprøvninger udført af tredjeparter af vurderingerne af tab på udlån, som konstateres ved stresstest, af de systemisk vigtige banker |
| --- | --- |

3)

træffe de nødvendige tiltag til at opbygge tilstrækkelig reservekapital i banksektoren og fremme oprydningen af balancerne, således at der genoprettes en passende långivning til produktive aktiviteter. Indhente fulde efterprøvninger udført af tredjeparter af vurderingerne af tab på udlån, som konstateres ved stresstest, af de systemisk vigtige banker

| 4) | tilpasse lovgivningen om beskæftigelsessikkerhed i forbindelse med faste kontrakter i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis for at nedbringe segmenteringen på arbejdsmarkedet. Tage yderligere hånd om problemet med et parallelt arbejdsmarked, der skyldes studenterarbejde |
| --- | --- |

4)

tilpasse lovgivningen om beskæftigelsessikkerhed i forbindelse med faste kontrakter i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis for at nedbringe segmenteringen på arbejdsmarkedet. Tage yderligere hånd om problemet med et parallelt arbejdsmarked, der skyldes studenterarbejde

| 5) | forbedre afstemningen af kvalifikationer med behovene på arbejdsmarkedet, især for lavtuddannede og personer med en lang videregående uddannelse, samt videreføre reformerne på erhvervsuddannelsesområdet |
| --- | --- |

5)

forbedre afstemningen af kvalifikationer med behovene på arbejdsmarkedet, især for lavtuddannede og personer med en lang videregående uddannelse, samt videreføre reformerne på erhvervsuddannelsesområdet

| 6) | tage yderlige skridt til at styrke åbningen af markederne og fremskynde omorganiseringen af de liberale tjenesteydelser. Forbedre erhvervsmiljøet ved at man: i) gennemfører reformen af konkurrencestyrelsen, ii) opsætter rammer for de statsejede virksomheder, der sikrer armslængdeprincippet og høje standarder inden for virksomhedsledelse, og iii) forbedrer konkursprocedurerne, især hvad angår hastighed og effektivitet |
| --- | --- |

6)

tage yderlige skridt til at styrke åbningen af markederne og fremskynde omorganiseringen af de liberale tjenesteydelser. Forbedre erhvervsmiljøet ved at man: i) gennemfører reformen af konkurrencestyrelsen, ii) opsætter rammer for de statsejede virksomheder, der sikrer armslængdeprincippet og høje standarder inden for virksomhedsledelse, og iii) forbedrer konkursprocedurerne, især hvad angår hastighed og effektivitet

| 7) | sikre, i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis, at lønstigningerne, herunder tilpasningen af mindstelønnen, bidrager til at fremme konkurrenceevnen og jobskabelsen. |
| --- | --- |

7)

sikre, i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis, at lønstigningerne, herunder tilpasningen af mindstelønnen, bidrager til at fremme konkurrenceevnen og jobskabelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Bibeholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

3

(4)  EUT C 217 af 23.7.2011, s. 1.

4

(5)  Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode.

5

(6)  EUT L 376 af 27.12.2006, s. 36.

6

(7)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/81 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/81

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Spaniens nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Spaniens stabilitetsprogram for 2012-2015

2012/C 219/24

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,

som henviser til henstillinger fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Spaniens nationale reformprogram for 2011 og afgav sin udtalelse om Spaniens opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Spaniens nationale reformprogram for 2011 og afgav sin udtalelse om Spaniens opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014.

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Spanien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Spanien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

| (5) | Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse. |
| --- | --- |

(5)

Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

| (6) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (7) | Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

(7)

Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

| (8) | Den 2. marts 2012 opfordrede Rådet tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at give yderligere tilsagn med fokus på et lille antal afgørende, rettidige og målbare reformer, så pagtens mål kan nås. |
| --- | --- |

(8)

Den 2. marts 2012 opfordrede Rådet tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at give yderligere tilsagn med fokus på et lille antal afgørende, rettidige og målbare reformer, så pagtens mål kan nås.

| (9) | Den 30. april 2012 forelagde Spanien sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. Kommissionen har ligeledes i en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 vurderet, hvorvidt Spanien er berørt af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen har i sin dybdegående undersøgelse konkluderet, at Spanien er berørt af ubalancer, som ikke er uforholdsmæssigt store, men som der meget hurtigt bør rettes op på. |
| --- | --- |

(9)

Den 30. april 2012 forelagde Spanien sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. Kommissionen har ligeledes i en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 vurderet, hvorvidt Spanien er berørt af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen har i sin dybdegående undersøgelse konkluderet, at Spanien er berørt af ubalancer, som ikke er uforholdsmæssigt store, men som der meget hurtigt bør rettes op på.

| (10) | Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1466/97, er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for programmet, overordnet set er realistisk for 2012 og optimistisk for de efterfølgende år. Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 forventer en vækst i BNP på – 1,8 % i 2012 og – 0,3 % i 2013 i forhold til fremskrivningerne i stabilitetsprogrammet på henholdsvis – 1,7 % og 0,2 %. I overensstemmelse med proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud har den budgetstrategi, der er skitseret i stabilitetsprogrammet, til formål at bringe det offentlige underskud ned under referenceværdien på 3 % af BNP i 2013, hovedsageligt ved hjælp af udgiftsbesparelser, men også gennem visse indtægtsforøgende foranstaltninger. På basis af den (genberegnede) struktursaldo (5) forventes den årlige gennemsnitlige forbedring af struktursaldoen i stabilitetsprogrammet at være 2,6 % af BNP i 2011-2013, hvilket er over den finanspolitiske indsats på gennemsnitligt 1,5 % af BNP i perioden 2011-2013 som anbefalet i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud bekræfter stabilitetsprogrammet den mellemfristede budgetmålsætning om en afbalanceret budgetstilling i strukturelle termer, som næsten vil være nået i 2015 med et strukturelt underskud på 0,2 % af BNP. Den mellemfristede budgetmålsætning afspejler i tilstrækkelig grad kravene i stabilitets- og vækstpagten. Den påtænkte hastighed for den strukturelle tilpasning i 2012-2013 er tilstrækkelig til at opnå fremskridt med at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning, og vækstraten i de offentlige udgifter, når der tages højde for diskretionære indkomstforanstaltninger, er på linje med stabilitets- og vækstpagtens udgiftsbenchmark.
  Stabilitetsprogrammet forventer, at den offentlige gældskvote når sit højdepunkt i 2013, hvorefter den begynder at falde. I 2014 og 2015 vil Spanien befinde sig i en overgangsperiode, og stabilitetsprogrammets planer vil kunne sikre tilstrækkelige fremskridt i at nå stabilitets- og vækstpagtens benchmark for gældsreduktion. Der er betydelige risici forbundet med tilpasningskursen for gæld og underskud.
  Den makroøkonomiske udvikling kan vise sig at være mindre gunstig end forventet. Desuden er foranstaltningerne ikke tilstrækkeligt specificeret fra 2013 og fremefter. De regionale myndigheders hidtil dårlige budgetdisciplin, indtægternes større følsomhed over for de vedvarende strukturtilpasninger, de usikre indtægtsmæssige virkninger af skatteamnestiet og eventuelle yderligere redningsoperationer udgør også en risiko for budgetstrategien. Disse finansielle redningsoperationers eventuelle virkninger på underskuddet vil være et engangsfænomen. En streng håndhævelse af budgetstabilitetslovgivningen og vedtagelsen af stærke finanspolitiske foranstaltninger på regionalt niveau vil afhjælpe risiciene for budgetoverskridelse i regionerne. Da Spaniens offentlige udgifter er decentraliserede, er det afgørende at have stramme finanspolitiske og institutionelle rammer. Rådet ser positivt på Kommissionens intentioner om i løbet af de kommende uger at fremlægge en omfattende vurdering af gennemførelsen af Rådets henstilling vedrørende korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, som også tager den bebudede flerårige budgetplan for 2013-2014 i betragtning. |
| --- | --- |

(10)

Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1466/97, er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for programmet, overordnet set er realistisk for 2012 og optimistisk for de efterfølgende år. Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 forventer en vækst i BNP på – 1,8 % i 2012 og – 0,3 % i 2013 i forhold til fremskrivningerne i stabilitetsprogrammet på henholdsvis – 1,7 % og 0,2 %. I overensstemmelse med proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud har den budgetstrategi, der er skitseret i stabilitetsprogrammet, til formål at bringe det offentlige underskud ned under referenceværdien på 3 % af BNP i 2013, hovedsageligt ved hjælp af udgiftsbesparelser, men også gennem visse indtægtsforøgende foranstaltninger. På basis af den (genberegnede) struktursaldo (5) forventes den årlige gennemsnitlige forbedring af struktursaldoen i stabilitetsprogrammet at være 2,6 % af BNP i 2011-2013, hvilket er over den finanspolitiske indsats på gennemsnitligt 1,5 % af BNP i perioden 2011-2013 som anbefalet i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud bekræfter stabilitetsprogrammet den mellemfristede budgetmålsætning om en afbalanceret budgetstilling i strukturelle termer, som næsten vil være nået i 2015 med et strukturelt underskud på 0,2 % af BNP. Den mellemfristede budgetmålsætning afspejler i tilstrækkelig grad kravene i stabilitets- og vækstpagten. Den påtænkte hastighed for den strukturelle tilpasning i 2012-2013 er tilstrækkelig til at opnå fremskridt med at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning, og vækstraten i de offentlige udgifter, når der tages højde for diskretionære indkomstforanstaltninger, er på linje med stabilitets- og vækstpagtens udgiftsbenchmark.

Stabilitetsprogrammet forventer, at den offentlige gældskvote når sit højdepunkt i 2013, hvorefter den begynder at falde. I 2014 og 2015 vil Spanien befinde sig i en overgangsperiode, og stabilitetsprogrammets planer vil kunne sikre tilstrækkelige fremskridt i at nå stabilitets- og vækstpagtens benchmark for gældsreduktion. Der er betydelige risici forbundet med tilpasningskursen for gæld og underskud.

Den makroøkonomiske udvikling kan vise sig at være mindre gunstig end forventet. Desuden er foranstaltningerne ikke tilstrækkeligt specificeret fra 2013 og fremefter. De regionale myndigheders hidtil dårlige budgetdisciplin, indtægternes større følsomhed over for de vedvarende strukturtilpasninger, de usikre indtægtsmæssige virkninger af skatteamnestiet og eventuelle yderligere redningsoperationer udgør også en risiko for budgetstrategien. Disse finansielle redningsoperationers eventuelle virkninger på underskuddet vil være et engangsfænomen. En streng håndhævelse af budgetstabilitetslovgivningen og vedtagelsen af stærke finanspolitiske foranstaltninger på regionalt niveau vil afhjælpe risiciene for budgetoverskridelse i regionerne. Da Spaniens offentlige udgifter er decentraliserede, er det afgørende at have stramme finanspolitiske og institutionelle rammer. Rådet ser positivt på Kommissionens intentioner om i løbet af de kommende uger at fremlægge en omfattende vurdering af gennemførelsen af Rådets henstilling vedrørende korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, som også tager den bebudede flerårige budgetplan for 2013-2014 i betragtning.

| (11) | I 2011 vedtog Spanien en pensionsreform der markerer et vigtigt skridt i retning af bedre sikring af de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Spaniens forværrede økonomiske udsigter begrænser dog virkningen af reformen på de forventede aldersrelaterede offentlige udgifter. Desuden er der stadig behov for at supplere reformen med konkrete tiltag til at underbygge den globale beskæftigelsesstrategi for ældre arbejdstagere for 2012-2014. |
| --- | --- |

(11)

I 2011 vedtog Spanien en pensionsreform der markerer et vigtigt skridt i retning af bedre sikring af de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Spaniens forværrede økonomiske udsigter begrænser dog virkningen af reformen på de forventede aldersrelaterede offentlige udgifter. Desuden er der stadig behov for at supplere reformen med konkrete tiltag til at underbygge den globale beskæftigelsesstrategi for ældre arbejdstagere for 2012-2014.

| (12) | Skat/BNP-forholdet i Spanien er blandt de laveste i EU, men effektiviteten i skattesystemet kan forbedres ved at øge andelen af de indirekte afgifter, som er mest vækstfremmende. Der er især mulighed for at udvide momsgrundlaget ved at mindske mulighederne for momsfritagelse og nedsatte satser. Det spanske skattesystem indeholder også en skævhed, der gør det mere favorabelt at være forgældet og erhverve ejendom end at leje på grund af muligheden for at trække renterne på realkreditlån fra i skat. |
| --- | --- |

(12)

Skat/BNP-forholdet i Spanien er blandt de laveste i EU, men effektiviteten i skattesystemet kan forbedres ved at øge andelen af de indirekte afgifter, som er mest vækstfremmende. Der er især mulighed for at udvide momsgrundlaget ved at mindske mulighederne for momsfritagelse og nedsatte satser. Det spanske skattesystem indeholder også en skævhed, der gør det mere favorabelt at være forgældet og erhverve ejendom end at leje på grund af muligheden for at trække renterne på realkreditlån fra i skat.

| (13) | Spanien har gjort betydelige fremskridt i omstruktureringen af den finansielle sektor. Det er nødvendigt, at omstruktureringen fortsætter, således at det sikres, at banker, der ikke er levedygtige, opløses, og de levedygtige banker kan leve op til deres funktion som kreditydere til realøkonomien på en holdbar måde og uden at fordreje konkurrencen urimeligt. På baggrund af de forværrede makroøkonomiske udsigter kan der være behov for at hæve bankernes kapitalgrundlag. |
| --- | --- |

(13)

Spanien har gjort betydelige fremskridt i omstruktureringen af den finansielle sektor. Det er nødvendigt, at omstruktureringen fortsætter, således at det sikres, at banker, der ikke er levedygtige, opløses, og de levedygtige banker kan leve op til deres funktion som kreditydere til realøkonomien på en holdbar måde og uden at fordreje konkurrencen urimeligt. På baggrund af de forværrede makroøkonomiske udsigter kan der være behov for at hæve bankernes kapitalgrundlag.

| (14) | I februar 2012 vedtog regeringen en gennemgribende reform af jobbeskyttelsesordningen og overenskomstforhandlingssystemet for at håndtere den høje arbejdsløshed og den kraftige segmentering på arbejdsmarkedet. Der bør føres tilsyn med reformens virkninger, særligt hvad angår lønudviklingen og mindskelsen af segmenteringen. For at imødekomme udfordringerne fuldt ud er der behov for, at reformen suppleres med en mere substantiel revision af de aktive arbejdsmarkedspolitikker for at øge beskæftigelsesegnetheden og opnå bedre jobmatching. |
| --- | --- |

(14)

I februar 2012 vedtog regeringen en gennemgribende reform af jobbeskyttelsesordningen og overenskomstforhandlingssystemet for at håndtere den høje arbejdsløshed og den kraftige segmentering på arbejdsmarkedet. Der bør føres tilsyn med reformens virkninger, særligt hvad angår lønudviklingen og mindskelsen af segmenteringen. For at imødekomme udfordringerne fuldt ud er der behov for, at reformen suppleres med en mere substantiel revision af de aktive arbejdsmarkedspolitikker for at øge beskæftigelsesegnetheden og opnå bedre jobmatching.

| (15) | For at håndtere Spaniens høje ungdomsarbejdsløshed bør handlingsplanen for unge gennemføres hurtigst muligt, også hvad angår praktikpladser og uddannelsesaftaler. Selv om Spanien har truffet foranstaltninger til at forebygge skolefrafald, er tallene stadig høje og dækker over store uligheder mellem regionerne. |
| --- | --- |

(15)

For at håndtere Spaniens høje ungdomsarbejdsløshed bør handlingsplanen for unge gennemføres hurtigst muligt, også hvad angår praktikpladser og uddannelsesaftaler. Selv om Spanien har truffet foranstaltninger til at forebygge skolefrafald, er tallene stadig høje og dækker over store uligheder mellem regionerne.

| (16) | Fattigdommen er steget med 1 mio. flere mennesker i risikogruppen i 2010, og børnefattigdommen er nået et alarmerende højt niveau på 26,2 %. Fattigdomsraten for erhvervsaktive i midlertidige stillinger er mere end dobbelt så stor som for fastansatte arbejdstagere. |
| --- | --- |

(16)

Fattigdommen er steget med 1 mio. flere mennesker i risikogruppen i 2010, og børnefattigdommen er nået et alarmerende højt niveau på 26,2 %. Fattigdomsraten for erhvervsaktive i midlertidige stillinger er mere end dobbelt så stor som for fastansatte arbejdstagere.

| (17) | De liberale tjenesteydelser i Spanien er stadig beskyttet mod konkurrence. En reform af de liberale tjenesteydelser ville øge det potentielle BNP, idet de yder et vigtigt bidrag til andre sektorer i økonomien. Der bør udvises særlig opmærksomhed om at fjerne de uberettigede og urimelige hindringer for visse erhverv, der er meget regulerede (f.eks. ingeniører, notarer, personale ved matrikelstyrelsen, retlige repræsentanter). Desuden er Spanien det land i Unionen, hvor det tager længst tid at få tildelt en erhvervslicens. Den utilstrækkelige koordination mellem de lokale, regionale og nationale myndigheder har skabt en enorm udbredelse af regler, der indimellem overlapper hinanden, og en segmentering af Spaniens indre marked. Hvis der skal rettes op på de store eksterne ubalancer, skal det gøres nemmere at drive eksport. Spanien står også over for mange og komplekse udfordringer inden for energisektoren, hvilket er en stor hindring for, at produkt- og tjenestemarkedet kan fungere effektivt. |
| --- | --- |

(17)

De liberale tjenesteydelser i Spanien er stadig beskyttet mod konkurrence. En reform af de liberale tjenesteydelser ville øge det potentielle BNP, idet de yder et vigtigt bidrag til andre sektorer i økonomien. Der bør udvises særlig opmærksomhed om at fjerne de uberettigede og urimelige hindringer for visse erhverv, der er meget regulerede (f.eks. ingeniører, notarer, personale ved matrikelstyrelsen, retlige repræsentanter). Desuden er Spanien det land i Unionen, hvor det tager længst tid at få tildelt en erhvervslicens. Den utilstrækkelige koordination mellem de lokale, regionale og nationale myndigheder har skabt en enorm udbredelse af regler, der indimellem overlapper hinanden, og en segmentering af Spaniens indre marked. Hvis der skal rettes op på de store eksterne ubalancer, skal det gøres nemmere at drive eksport. Spanien står også over for mange og komplekse udfordringer inden for energisektoren, hvilket er en stor hindring for, at produkt- og tjenestemarkedet kan fungere effektivt.

| (18) | Spanien har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen, styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed og forbedring af den finansielle stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten, og som helhed er gennemførelsen kun delvis. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne. |
| --- | --- |

(18)

Spanien har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen, styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed og forbedring af den finansielle stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten, og som helhed er gennemførelsen kun delvis. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne.

| (19) | Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Spaniens økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram og gennemført en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Spanien, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-8 nedenfor. |
| --- | --- |

(19)

Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Spaniens økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram og gennemført en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Spanien, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-8 nedenfor.

| (20) | På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstilling 1 nedenfor. |
| --- | --- |

(20)

På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

| (21) | På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 1, 3, 4, 5 og 8 nedenfor, |
| --- | --- |

(21)

På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 1, 3, 4, 5 og 8 nedenfor,

HENSTILLER, at Spanien i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på at:

| 1) | gennemføre en årlig gennemsnitlig strukturel finanspolitisk indsats på over 1,5 % af BNP i perioden 2010-2013, som fastsat i Rådets henstilling i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, ved at gennemføre de foranstaltninger, der er vedtaget i forbindelse med budgettet for 2012 og vedtage den bebudede flerårige budgetplan for 2013-2014 inden udgangen af juli 2012. Vedtage og gennemføre foranstaltninger på regionalt niveau i overensstemmelse med de vedtagne planer for et afbalanceret budget, og håndhæve de nye bestemmelser i lovgivningen om budgetstabilitet vedrørende gennemsigtighed og kontrol med budgetgennemførelsen stramt, og fortsat forbedre budgetrapporteringens rettidighed og nøjagtighed på alle forvaltningsniveauer. Oprette en uafhængig finanspolitisk institution, der kan udarbejde analyser, yde rådgivning og føre tilsyn med finanspolitikken. Gennemføre reformer i den offentlige sektor med henblik på at forbedre effektiviteten og kvaliteten af de offentlige udgifter på alle forvaltningsniveauer |
| --- | --- |

1)

gennemføre en årlig gennemsnitlig strukturel finanspolitisk indsats på over 1,5 % af BNP i perioden 2010-2013, som fastsat i Rådets henstilling i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, ved at gennemføre de foranstaltninger, der er vedtaget i forbindelse med budgettet for 2012 og vedtage den bebudede flerårige budgetplan for 2013-2014 inden udgangen af juli 2012. Vedtage og gennemføre foranstaltninger på regionalt niveau i overensstemmelse med de vedtagne planer for et afbalanceret budget, og håndhæve de nye bestemmelser i lovgivningen om budgetstabilitet vedrørende gennemsigtighed og kontrol med budgetgennemførelsen stramt, og fortsat forbedre budgetrapporteringens rettidighed og nøjagtighed på alle forvaltningsniveauer. Oprette en uafhængig finanspolitisk institution, der kan udarbejde analyser, yde rådgivning og føre tilsyn med finanspolitikken. Gennemføre reformer i den offentlige sektor med henblik på at forbedre effektiviteten og kvaliteten af de offentlige udgifter på alle forvaltningsniveauer

| 2) | sikre, at pensionsalderen hæves i takt med den forventede levealder ved regulering af den holdbarhedsfaktor, som er forudset i den nylige pensionsreform, og understøtte den globale beskæftigelsesstrategi for ældre arbejdstagere med konkrete tiltag til at udvikle livslang læring, forbedre arbejdsforholdene og fremme genindslusningen af denne gruppe på arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

2)

sikre, at pensionsalderen hæves i takt med den forventede levealder ved regulering af den holdbarhedsfaktor, som er forudset i den nylige pensionsreform, og understøtte den globale beskæftigelsesstrategi for ældre arbejdstagere med konkrete tiltag til at udvikle livslang læring, forbedre arbejdsforholdene og fremme genindslusningen af denne gruppe på arbejdsmarkedet

| 3) | indføre et beskatningssystem, der er i overensstemmelse med de finanspolitiske konsolideringstiltag og i højere grad fremmer væksten, herunder en omlægning af beskatning af arbejdskraft til forbrugs- og miljøbeskatning. Især rette op på de lave momsindtægter ved at udvide momsgrundlaget. Sikre, at der rettes op på de skattemæssige skævheder, der begunstiger gældsætning og erhvervelse af fast ejendom (i modsætning til at leje) |
| --- | --- |

3)

indføre et beskatningssystem, der er i overensstemmelse med de finanspolitiske konsolideringstiltag og i højere grad fremmer væksten, herunder en omlægning af beskatning af arbejdskraft til forbrugs- og miljøbeskatning. Især rette op på de lave momsindtægter ved at udvide momsgrundlaget. Sikre, at der rettes op på de skattemæssige skævheder, der begunstiger gældsætning og erhvervelse af fast ejendom (i modsætning til at leje)

| 4) | gennemføre reformen af finanssektoren og især supplere den vedvarende omstrukturering af banksektoren ved at rette op på situationen med fortsat svage institutioner, fremsætte en omfattende strategi til effektivt at håndtere overtagne aktiver i bankernes balancer samt fastlægge en klar holdning til finansieringen og anvendelsen af »back-stop facilities« |
| --- | --- |

4)

gennemføre reformen af finanssektoren og især supplere den vedvarende omstrukturering af banksektoren ved at rette op på situationen med fortsat svage institutioner, fremsætte en omfattende strategi til effektivt at håndtere overtagne aktiver i bankernes balancer samt fastlægge en klar holdning til finansieringen og anvendelsen af »back-stop facilities«

| 5) | gennemføre arbejdsmarkedsreformerne og tage yderligere skridt til at øge effektiviteten af de aktive arbejdsmarkedspolitikker ved at gøre dem mere målrettede, give bedre adgang til uddannelse, rådgivning og jobmatchingtjenester, styrke deres sammenkædning med passive politikker samt forbedre koordineringen mellem de nationale og de regionale offentlige arbejdsformidlinger, også med henblik på at udveksle oplysninger om ledige stillinger |
| --- | --- |

5)

gennemføre arbejdsmarkedsreformerne og tage yderligere skridt til at øge effektiviteten af de aktive arbejdsmarkedspolitikker ved at gøre dem mere målrettede, give bedre adgang til uddannelse, rådgivning og jobmatchingtjenester, styrke deres sammenkædning med passive politikker samt forbedre koordineringen mellem de nationale og de regionale offentlige arbejdsformidlinger, også med henblik på at udveksle oplysninger om ledige stillinger

| 6) | revidere udgiftsprioriteterne og omfordele midlerne, således at små og mellemstore virksomheder, forskning, innovation og de unge får bedre adgang til finansiering. Gennemføre handlingsplanen for unge, specielt hvad angår erhvervsuddannelsernes kvalitet og relevans, og styrke indsatsen for at reducere skolefrafald og opnå større deltagelse i erhvervsuddannelse og skoling via forebyggelses-, indgrebs- og kompensationsforanstaltninger |
| --- | --- |

6)

revidere udgiftsprioriteterne og omfordele midlerne, således at små og mellemstore virksomheder, forskning, innovation og de unge får bedre adgang til finansiering. Gennemføre handlingsplanen for unge, specielt hvad angår erhvervsuddannelsernes kvalitet og relevans, og styrke indsatsen for at reducere skolefrafald og opnå større deltagelse i erhvervsuddannelse og skoling via forebyggelses-, indgrebs- og kompensationsforanstaltninger

| 7) | forbedre de sårbare gruppers beskæftigelsesegnethed kombineret med effektive børne- og familiestøtteordninger med henblik på at forbedre situationen for mennesker truet af fattigdom og/eller social udstødelse og dermed opnå velfærd for børn |
| --- | --- |

7)

forbedre de sårbare gruppers beskæftigelsesegnethed kombineret med effektive børne- og familiestøtteordninger med henblik på at forbedre situationen for mennesker truet af fattigdom og/eller social udstødelse og dermed opnå velfærd for børn

| 8) | træffe yderligere foranstaltninger til at åbne op for adgangen til liberale tjenesteydelser, herunder de stærkt regulerede erhverv, mindske forsinkelserne i tildelingen af erhvervslicenser og fjerne de hindringer for virksomhedsdrift, der skyldes de mange og overlappende regler på forskellige forvaltningsniveauer. Fuldføre el- og gassammenkoblingerne med nabolandene, og håndtere underskuddet i forbindelse med elafgifterne på en sammenhængende måde, især ved at øge omkostningseffektiviteten i elforsyningskæden. |
| --- | --- |

8)

træffe yderligere foranstaltninger til at åbne op for adgangen til liberale tjenesteydelser, herunder de stærkt regulerede erhverv, mindske forsinkelserne i tildelingen af erhvervslicenser og fjerne de hindringer for virksomhedsdrift, der skyldes de mange og overlappende regler på forskellige forvaltningsniveauer. Fuldføre el- og gassammenkoblingerne med nabolandene, og håndtere underskuddet i forbindelse med elafgifterne på en sammenhængende måde, især ved at øge omkostningseffektiviteten i elforsyningskæden.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Bibeholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

3

(4)  EUT C 212 af 19.7.2011, s. 1.

4

(5)  Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet at Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode.

5

(6)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/85 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/85

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Sveriges nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Sveriges konvergensprogram for 2012-2015

2012/C 219/25

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Europa-Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Europa-Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Sveriges nationale reformprogram for 2011 og afgav sin udtalelse om Sveriges opdaterede konvergensprogram for 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Sveriges nationale reformprogram for 2011 og afgav sin udtalelse om Sveriges opdaterede konvergensprogram for 2011-2014.

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Sverige blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Sverige blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

| (5) | Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse. |
| --- | --- |

(5)

Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

| (6) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (7) | Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

(7)

Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

| (8) | Den 20. april 2012 forelagde Sverige sit konvergensprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. I en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 har Kommissionen også vurderet, om Sverige er påvirket af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen konkluderede i sin dybdegående undersøgelse, at Sverige befinder sig i en situation med ubalancer, der dog ikke er uforholdsmæssigt store. |
| --- | --- |

(8)

Den 20. april 2012 forelagde Sverige sit konvergensprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. I en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 har Kommissionen også vurderet, om Sverige er påvirket af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen konkluderede i sin dybdegående undersøgelse, at Sverige befinder sig i en situation med ubalancer, der dog ikke er uforholdsmæssigt store.

| (9) | Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet i henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk for 2012 og optimistisk for 2013-2015, hvor væksten i BNP forventes at ligge på ca. 3,5 % i gennemsnit. Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 forudser en vækst i BNP på 2,1 % i 2013. Den budgetstrategi, der er skitseret i konvergensprogrammet, har til formål at sikre den langsigtede holdbarhed ved at respektere reglerne i Sveriges finanspolitiske ramme, herunder målsætningen om et overskud for den offentlige sektors nettolångivning på 1 % af BNP i løbet af konjunkturcyklussen. Strategien sigter også mod at opfylde kravene i stabilitets- og vækstpagten, herunder især at overholde referenceværdien på 3 % af BNP. Konvergensprogrammet har ændret den mellemfristede budgetmålsætning fra et samlet offentligt overskud på 1,0 % af BNP til et underskud på 1,0 % af BNP. Den nye mellemfristede budgetmålsætning afspejler i tilstrækkelig grad kravene i stabilitets- og vækstpagten. På grund af denne ændring og set i lyset af den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo vil den mellemfristede budgetmålsætning sandsynligvis blive nået i programperioden, selv i betragtning af sandsynligheden for yderligere ekspansive diskretionære foranstaltninger i 2013 og 2014. Visse nedgangsrisici i forbindelse med budgetfremskrivningen fra 2013 og frem hænger sammen med optimistiske makroøkonomiske antagelser. Under hensyntagen til diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden overholder den forventede vækst i de offentlige udgifter udgiftsbenchmarket i stabilitets- og vækstpagten. Gældskvoten ligger under 60 % af BNP og forventes ifølge konvergensprogrammet at fortsætte med at falde gennem programperioden. |
| --- | --- |

(9)

Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet i henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk for 2012 og optimistisk for 2013-2015, hvor væksten i BNP forventes at ligge på ca. 3,5 % i gennemsnit. Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 forudser en vækst i BNP på 2,1 % i 2013. Den budgetstrategi, der er skitseret i konvergensprogrammet, har til formål at sikre den langsigtede holdbarhed ved at respektere reglerne i Sveriges finanspolitiske ramme, herunder målsætningen om et overskud for den offentlige sektors nettolångivning på 1 % af BNP i løbet af konjunkturcyklussen. Strategien sigter også mod at opfylde kravene i stabilitets- og vækstpagten, herunder især at overholde referenceværdien på 3 % af BNP. Konvergensprogrammet har ændret den mellemfristede budgetmålsætning fra et samlet offentligt overskud på 1,0 % af BNP til et underskud på 1,0 % af BNP. Den nye mellemfristede budgetmålsætning afspejler i tilstrækkelig grad kravene i stabilitets- og vækstpagten. På grund af denne ændring og set i lyset af den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo vil den mellemfristede budgetmålsætning sandsynligvis blive nået i programperioden, selv i betragtning af sandsynligheden for yderligere ekspansive diskretionære foranstaltninger i 2013 og 2014. Visse nedgangsrisici i forbindelse med budgetfremskrivningen fra 2013 og frem hænger sammen med optimistiske makroøkonomiske antagelser. Under hensyntagen til diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden overholder den forventede vækst i de offentlige udgifter udgiftsbenchmarket i stabilitets- og vækstpagten. Gældskvoten ligger under 60 % af BNP og forventes ifølge konvergensprogrammet at fortsætte med at falde gennem programperioden.

| (10) | Kommissionens dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 har bekræftet, at husholdningerne i Sverige har et forholdsvis højt gældsniveau. Selv om situationen på bolig- og lånemarkedet stabiliseredes i 2011, er der flere forstyrrende elementer i strukturen, som truer stabiliteten på disse markeder på lang sigt. Der er blevet truffet de nødvendige foranstaltninger for at styrke den finansielle sektors modstandskraft. Der er dog for øjeblikket en række politikker, som kan bidrage til volatiliteten på det svenske boligmarked og akkumuleringen af boliggæld, som man har været mindre opmærksom på: generøse rentefradrag og lave ejendomsskatter, begrænsede afdrag og streng huslejeregulering. På udbudssiden udgør lokalplanlægningsmonopolet, langtrukne planlægningsprocesser og manglen på konkurrence hindringer for boligudbuddets fleksibilitet. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionens dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 har bekræftet, at husholdningerne i Sverige har et forholdsvis højt gældsniveau. Selv om situationen på bolig- og lånemarkedet stabiliseredes i 2011, er der flere forstyrrende elementer i strukturen, som truer stabiliteten på disse markeder på lang sigt. Der er blevet truffet de nødvendige foranstaltninger for at styrke den finansielle sektors modstandskraft. Der er dog for øjeblikket en række politikker, som kan bidrage til volatiliteten på det svenske boligmarked og akkumuleringen af boliggæld, som man har været mindre opmærksom på: generøse rentefradrag og lave ejendomsskatter, begrænsede afdrag og streng huslejeregulering. På udbudssiden udgør lokalplanlægningsmonopolet, langtrukne planlægningsprocesser og manglen på konkurrence hindringer for boligudbuddets fleksibilitet.

| (11) | På trods af en generel forbedring af arbejdsmarkedssituationen i 2011 forblev ungdomsarbejdsløsheden og arbejdsløsheden i sårbare grupper høj, især for personer med indvandrerbaggrund. Sverige er i øjeblikket i gang med at gennemføre flere aktive arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger og uddannelsesreformer for at tage hånd om denne situation. Hovedparten af disse foranstaltninger fremstår som relevante og troværdige, men det er for tidligt at vurdere deres effekt. Den centrale foranstaltning med henblik på at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden er momsnedsættelsen for restauranter og cateringvirksomheder, men dennes relevans og effektivitet er imidlertid tvivlsom og bør evalueres. Derudover kunne ambitionsniveauet hæves ved en mere gennemgribende håndtering af udfordringerne, hvor opmærksomheden også rettes mod de relativt høje lønninger i den lavere ende af lønskalaen og forskellene i beskæftigelsessikkerheden mellem fastansatte og midlertidigt ansatte. |
| --- | --- |

(11)

På trods af en generel forbedring af arbejdsmarkedssituationen i 2011 forblev ungdomsarbejdsløsheden og arbejdsløsheden i sårbare grupper høj, især for personer med indvandrerbaggrund. Sverige er i øjeblikket i gang med at gennemføre flere aktive arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger og uddannelsesreformer for at tage hånd om denne situation. Hovedparten af disse foranstaltninger fremstår som relevante og troværdige, men det er for tidligt at vurdere deres effekt. Den centrale foranstaltning med henblik på at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden er momsnedsættelsen for restauranter og cateringvirksomheder, men dennes relevans og effektivitet er imidlertid tvivlsom og bør evalueres. Derudover kunne ambitionsniveauet hæves ved en mere gennemgribende håndtering af udfordringerne, hvor opmærksomheden også rettes mod de relativt høje lønninger i den lavere ende af lønskalaen og forskellene i beskæftigelsessikkerheden mellem fastansatte og midlertidigt ansatte.

| (12) | Sverige har de næststørste udgifter til forskning og udvikling målt som andel af BNP i EU og anses for at være innovationsleder ifølge Unionens resultattavle for innovation. Når det gælder kommercialiseringen af innovative produkter, ligger Sverige imidlertid under EU-gennemsnittet, og udviklingen går i negativ retning. Samtidig ser Sverige ud til halte bagefter inden for oprettelsen af hurtigt voksende innovative virksomheder. Derudover er Sveriges stærke position inden for forskning og udvikling sårbar pga. landets afhængighed af få store multinationale selskaber, som i stigende grad flytter deres forsknings- og udviklingsaktiviteter til udlandet. Disse problemstillinger bør inddrages i det nye lovforslag om forskning og innovation, som forventes i efteråret 2012. |
| --- | --- |

(12)

Sverige har de næststørste udgifter til forskning og udvikling målt som andel af BNP i EU og anses for at være innovationsleder ifølge Unionens resultattavle for innovation. Når det gælder kommercialiseringen af innovative produkter, ligger Sverige imidlertid under EU-gennemsnittet, og udviklingen går i negativ retning. Samtidig ser Sverige ud til halte bagefter inden for oprettelsen af hurtigt voksende innovative virksomheder. Derudover er Sveriges stærke position inden for forskning og udvikling sårbar pga. landets afhængighed af få store multinationale selskaber, som i stigende grad flytter deres forsknings- og udviklingsaktiviteter til udlandet. Disse problemstillinger bør inddrages i det nye lovforslag om forskning og innovation, som forventes i efteråret 2012.

| (13) | Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Sveriges økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram og fremlagt en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Sverige, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input bidrag til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-4 nedenfor. |
| --- | --- |

(13)

Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Sveriges økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram og fremlagt en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Sverige, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input bidrag til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-4 nedenfor.

| (14) | På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået konvergensprogrammet, og Rådets udtalelse (5) afspejles især i henstilling 1 nedenfor. |
| --- | --- |

(14)

På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået konvergensprogrammet, og Rådets udtalelse (5) afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

| (15) | På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og konvergensprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 2 nedenfor, |
| --- | --- |

(15)

På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og konvergensprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 2 nedenfor,

HENSTILLER, at Sverige i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på at:

| 1) | fastholde en sund budgetstilling i 2012 og videre frem ved at gennemføre budgetstrategien som planlagt og fortsætte med at leve op til den mellemfristede budgetmålsætning |
| --- | --- |

1)

fastholde en sund budgetstilling i 2012 og videre frem ved at gennemføre budgetstrategien som planlagt og fortsætte med at leve op til den mellemfristede budgetmålsætning

| 2) | træffe yderligere forebyggende foranstaltninger for at styrke stabiliteten på boligmarkedet på mellemlang sigt, bl.a. ved at fremme forsigtig långivning, reducere gældsfordelen i forbindelse med finansiering af boliginvesteringer og løse problemerne med begrænsninger i boligudbuddet og huslejereguleringen |
| --- | --- |

2)

træffe yderligere forebyggende foranstaltninger for at styrke stabiliteten på boligmarkedet på mellemlang sigt, bl.a. ved at fremme forsigtig långivning, reducere gældsfordelen i forbindelse med finansiering af boliginvesteringer og løse problemerne med begrænsninger i boligudbuddet og huslejereguleringen

| 3) | øge unges og sårbare gruppers erhvervsfrekvens, f.eks. ved at forbedre effektiviteten af aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, lette overgangen fra skole til arbejde, fremme politikker til at øge efterspørgslen efter sårbare grupper og forbedre arbejdsmarkedets funktion. Undersøge effektiviteten af den nuværende reducerede momssats for restauranter og cateringvirksomheder, hvis formål er at bidrage til jobskabelsen |
| --- | --- |

3)

øge unges og sårbare gruppers erhvervsfrekvens, f.eks. ved at forbedre effektiviteten af aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, lette overgangen fra skole til arbejde, fremme politikker til at øge efterspørgslen efter sårbare grupper og forbedre arbejdsmarkedets funktion. Undersøge effektiviteten af den nuværende reducerede momssats for restauranter og cateringvirksomheder, hvis formål er at bidrage til jobskabelsen

| 4) | træffe yderligere foranstaltninger i det nye lovforslag om forskning og innovation med henblik på at fortsætte forbedringen af forskningsekspertisen samt fokusere på at forbedre kommercialiseringen af innovative produkter og udviklingen af nye teknologier. |
| --- | --- |

4)

træffe yderligere foranstaltninger i det nye lovforslag om forskning og innovation med henblik på at fortsætte forbedringen af forskningsekspertisen samt fokusere på at forbedre kommercialiseringen af innovative produkter og udviklingen af nye teknologier.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Bibeholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

3

(4)  EUT C 217 af 23.7.2011, s. 9.

4

(5)  I henhold til artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

5

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/88 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/88

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Nederlandenes nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Nederlandenes stabilitetsprogram for 2012-2015

2012/C 219/26

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Nederlandenes nationale reformprogram for 2011 og afgav sin udtalelse om Nederlandenes opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Nederlandenes nationale reformprogram for 2011 og afgav sin udtalelse om Nederlandenes opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014.

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Nederlandene ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Nederlandene ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

| (5) | Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse. |
| --- | --- |

(5)

Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

| (6) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (7) | Den 2. marts 2012 tilsluttede det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

(7)

Den 2. marts 2012 tilsluttede det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

| (8) | Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer. |
| --- | --- |

(8)

Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

| (9) | Den 27. april 2012 forelagde Nederlandene sit stabilitetsprogram, der dækker perioden 2012-2015, og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. |
| --- | --- |

(9)

Den 27. april 2012 forelagde Nederlandene sit stabilitetsprogram, der dækker perioden 2012-2015, og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

| (10) | Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i stabilitetsprogrammet, er optimistisk. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes der for 2013 en økonomisk vækst på 11⁄4 %, uden at der tages hensyn til de yderligere konsolideringsforanstaltningers negative indflydelse på væksten, mens Kommissionen har projekteret, ligeledes baseret på et scenarie med uændret politik, en lavere vækstrate på 0,7 %. Stabilitetsprogrammets erklærede mål går ud på at opfylde Rådets henstillinger med hensyn til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud og bestræbe sig på at forbedre budgetstillingen med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning, idet der sigtes mod en strukturel indsats på mindst 0,5 % pr. år. I stabilitetsprogrammet tilsigtes det at bringe det samlede offentlige underskud ned under 3 % af BNP i 2013, og den tidligere mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP stadfæstes, hvilket i tilstrækkelig grad afspejler stabilitets- og vækstpagtens krav. Den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats på 0,75 % af BNP i perioden 2010-2013, der tager udgangspunkt i den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5), stemmer overens med den strukturelle indsats på 3⁄4 % af BNP, som Rådet henstillede til. Da stabilitetsprogrammet ikke indeholder budgetmål for perioden efter 2013, er det ikke muligt at vurdere holdbarheden af korrektionen af budgetubalancer og fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning i programperiodens sidste år, herunder overholdelse af stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifter.
  Budgetfremskrivningerne i programperioden er forbundet med gennemførelsesrisici. Disse er ikke udelukkende begrænset til de nyligt bebudede konsolideringsforanstaltninger, men vedrører også gennemførelsen af nogle af de foranstaltninger, der tidligere er opnået enighed om i den afgåede regering. De yderligere foranstaltninger, som i april 2012 blev foreslået af regeringen for 2013, og deres budgetmæssige virkninger er blevet præciseret og kvantificeret yderligere den 25. maj efter skæringsdatoen for vurderingen. Budgettilpasningen har hidtil først og fremmest været baseret på udgiftsnedskæringer, og dette påvirker også vækstfremmende udgifter. Ifølge stabilitetsprogrammet for 2012 forventes det, at gælden i forhold til BNP vil stige yderligere og relativt markant i 2012 til 70,2 % af BNP efterfulgt af en let yderligere stigning til 70,7 % af BNP i 2013, idet der tages hensyn til virkningen af de yderligere konsolideringsforanstaltninger. Gældskvoten forventes således at forblive et godt stykke over traktatens referenceværdi på 60 %. Stabilitetsprogrammet specificerer ikke gældsmål for 2014 og 2015, og derfor kan der ikke gives en vurdering af, hvorvidt stabilitets- og vækstpagtens gældsreduktionsbenchmark overholdes efter 2013. |
| --- | --- |

(10)

Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i stabilitetsprogrammet, er optimistisk. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes der for 2013 en økonomisk vækst på 11⁄4 %, uden at der tages hensyn til de yderligere konsolideringsforanstaltningers negative indflydelse på væksten, mens Kommissionen har projekteret, ligeledes baseret på et scenarie med uændret politik, en lavere vækstrate på 0,7 %. Stabilitetsprogrammets erklærede mål går ud på at opfylde Rådets henstillinger med hensyn til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud og bestræbe sig på at forbedre budgetstillingen med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning, idet der sigtes mod en strukturel indsats på mindst 0,5 % pr. år. I stabilitetsprogrammet tilsigtes det at bringe det samlede offentlige underskud ned under 3 % af BNP i 2013, og den tidligere mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP stadfæstes, hvilket i tilstrækkelig grad afspejler stabilitets- og vækstpagtens krav. Den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats på 0,75 % af BNP i perioden 2010-2013, der tager udgangspunkt i den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5), stemmer overens med den strukturelle indsats på 3⁄4 % af BNP, som Rådet henstillede til. Da stabilitetsprogrammet ikke indeholder budgetmål for perioden efter 2013, er det ikke muligt at vurdere holdbarheden af korrektionen af budgetubalancer og fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning i programperiodens sidste år, herunder overholdelse af stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifter.

Budgetfremskrivningerne i programperioden er forbundet med gennemførelsesrisici. Disse er ikke udelukkende begrænset til de nyligt bebudede konsolideringsforanstaltninger, men vedrører også gennemførelsen af nogle af de foranstaltninger, der tidligere er opnået enighed om i den afgåede regering. De yderligere foranstaltninger, som i april 2012 blev foreslået af regeringen for 2013, og deres budgetmæssige virkninger er blevet præciseret og kvantificeret yderligere den 25. maj efter skæringsdatoen for vurderingen. Budgettilpasningen har hidtil først og fremmest været baseret på udgiftsnedskæringer, og dette påvirker også vækstfremmende udgifter. Ifølge stabilitetsprogrammet for 2012 forventes det, at gælden i forhold til BNP vil stige yderligere og relativt markant i 2012 til 70,2 % af BNP efterfulgt af en let yderligere stigning til 70,7 % af BNP i 2013, idet der tages hensyn til virkningen af de yderligere konsolideringsforanstaltninger. Gældskvoten forventes således at forblive et godt stykke over traktatens referenceværdi på 60 %. Stabilitetsprogrammet specificerer ikke gældsmål for 2014 og 2015, og derfor kan der ikke gives en vurdering af, hvorvidt stabilitets- og vækstpagtens gældsreduktionsbenchmark overholdes efter 2013.

| (11) | Regeringen forelagde planer om gradvist at forhøje den lovbestemte pensionsalder til 66 senest i 2019 og 67 senest i 2024. Derefter sammenkobles den lovbestemte pensionsalder med den forventede levetid. Der indføres tiltag på arbejdsmarkedet til støtte for at hæve den reelle alder for tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet tilsvarende. I overensstemmelse med regeringsaftalen tager pensionsreformen sigte på at sikre en passende og holdbar fordeling af omkostninger og risici i den anden søjle inden for og mellem generationerne. Regeringen har forelagt en skitse til reform af langtidsplejen. Der vil være behov for yderligere konkrete foranstaltninger for at bidrage til at nedbringe den finansielle byrde ved det aldrende samfund i Nederlandene. |
| --- | --- |

(11)

Regeringen forelagde planer om gradvist at forhøje den lovbestemte pensionsalder til 66 senest i 2019 og 67 senest i 2024. Derefter sammenkobles den lovbestemte pensionsalder med den forventede levetid. Der indføres tiltag på arbejdsmarkedet til støtte for at hæve den reelle alder for tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet tilsvarende. I overensstemmelse med regeringsaftalen tager pensionsreformen sigte på at sikre en passende og holdbar fordeling af omkostninger og risici i den anden søjle inden for og mellem generationerne. Regeringen har forelagt en skitse til reform af langtidsplejen. Der vil være behov for yderligere konkrete foranstaltninger for at bidrage til at nedbringe den finansielle byrde ved det aldrende samfund i Nederlandene.

| (12) | Skattemæssige forhold, der virker motivationshæmmende på den part, der ikke tjener husholdningens hovedindkomst, er mindsket, men endnu ikke i tilstrækkelig grad. Fjernes de resterende motivationshæmmende forhold, vil dette yderligere bidrage til at øge udbuddet af arbejdskraft og effektivisere indsatsen af menneskelig kapital. Sårbare grupper på arbejdsmarkedet bør integreres bedre. |
| --- | --- |

(12)

Skattemæssige forhold, der virker motivationshæmmende på den part, der ikke tjener husholdningens hovedindkomst, er mindsket, men endnu ikke i tilstrækkelig grad. Fjernes de resterende motivationshæmmende forhold, vil dette yderligere bidrage til at øge udbuddet af arbejdskraft og effektivisere indsatsen af menneskelig kapital. Sårbare grupper på arbejdsmarkedet bør integreres bedre.

| (13) | Inden for erhvervspolitikken har dagsordenen angående »topsektorer« vundet tilslutning, og der er indgået sektorspecifikke »innovationskontrakter« mellem regeringen og erhvervslivets repræsentanter. Støtten til forskning i den private sektor øges med indførelsen af skattefradragsordningen for forskning og udvikling (RDA+) som led i incitamenterne til at fremme innovation, den private sektors investeringer i F&U og tættere forbindelser mellem videnskabskredse og erhvervslivet. Fokuseringen på »topsektorer« bør dog ikke ske på bekostning af omkostningerne til grundforskning og ej heller udelukke innovative virksomheder, der ikke tilhører en af »topsektorerne«. |
| --- | --- |

(13)

Inden for erhvervspolitikken har dagsordenen angående »topsektorer« vundet tilslutning, og der er indgået sektorspecifikke »innovationskontrakter« mellem regeringen og erhvervslivets repræsentanter. Støtten til forskning i den private sektor øges med indførelsen af skattefradragsordningen for forskning og udvikling (RDA+) som led i incitamenterne til at fremme innovation, den private sektors investeringer i F&U og tættere forbindelser mellem videnskabskredse og erhvervslivet. Fokuseringen på »topsektorer« bør dog ikke ske på bekostning af omkostningerne til grundforskning og ej heller udelukke innovative virksomheder, der ikke tilhører en af »topsektorerne«.

| (14) | I løbet af de seneste fire årtier er der opbygget strukturelle forvridninger på det nederlandske boligmarked. På ejendomsmarkedet har fundamentale udbudsbegrænsninger og skattemæssige fordele for boligejere (især fradrag for renteudgifter, hvilket begunstiger husholdninger med relativt høje indtægter) ført til en ineffektiv kapitalallokering. Lejeboligmarkedet rummer et meget stort segment af socialt boligbyggeri, og dette har i forening med socialpolitikken og lofter over huslejer og huslejestigninger ført til et meget uelastisk udbud af lejeboliger. En ændring af den lempelige skattemæssige behandling af boligejere ville bidrage til at reducere de strukturelle forvridninger på det nederlandske boligmarked. |
| --- | --- |

(14)

I løbet af de seneste fire årtier er der opbygget strukturelle forvridninger på det nederlandske boligmarked. På ejendomsmarkedet har fundamentale udbudsbegrænsninger og skattemæssige fordele for boligejere (især fradrag for renteudgifter, hvilket begunstiger husholdninger med relativt høje indtægter) ført til en ineffektiv kapitalallokering. Lejeboligmarkedet rummer et meget stort segment af socialt boligbyggeri, og dette har i forening med socialpolitikken og lofter over huslejer og huslejestigninger ført til et meget uelastisk udbud af lejeboliger. En ændring af den lempelige skattemæssige behandling af boligejere ville bidrage til at reducere de strukturelle forvridninger på det nederlandske boligmarked.

| (15) | Nederlandene har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev fremlagt i 2011, vedrører jobskabelse, forbedring af konkurrenceevnen, forbedring af den finansielle stabilitet og styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne. |
| --- | --- |

(15)

Nederlandene har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev fremlagt i 2011, vedrører jobskabelse, forbedring af konkurrenceevnen, forbedring af den finansielle stabilitet og styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne.

| (16) | Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Nederlandenes økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Nederlandene, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-5 nedenfor. |
| --- | --- |

(16)

Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Nederlandenes økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Nederlandene, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-5 nedenfor.

| (17) | På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstillingen 1 nedenfor, |
| --- | --- |

(17)

På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstillingen 1 nedenfor,

HENSTILLER, at Nederlandene i perioden 2012-2013 træffer følgende foranstaltninger med henblik på at:

| 1) | sikre en rettidig og holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. I dette øjemed fuldt ud gennemføre budgetstrategien for 2012 som planlagt. Specificere de nødvendige foranstaltninger til at sikre gennemførelsen af budgettet for 2013 med henblik på at sikre den strukturelle tilpasningsindsats, jf. Rådets henstillinger i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Derefter sikre en passende strukturjusteringsindsats, således at der gøres tilstrækkelige fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning, herunder opfyldelse af benchmarket for udgifter, og sikre tilfredsstillende fremskridt i henseende til at overholde benchmarket for gældsreduktion, samtidig med at udgifter beskyttes på områder, der påvirker væksten direkte, såsom forskning og innovation, almen uddannelse og erhvervsuddannelse. I dette øjemed, efter dannelsen af en ny regering, forelægge et ajourført stabilitetsprogram for 2012 med substantielle mål og foranstaltninger for perioden efter 2013 |
| --- | --- |

1)

sikre en rettidig og holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. I dette øjemed fuldt ud gennemføre budgetstrategien for 2012 som planlagt. Specificere de nødvendige foranstaltninger til at sikre gennemførelsen af budgettet for 2013 med henblik på at sikre den strukturelle tilpasningsindsats, jf. Rådets henstillinger i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Derefter sikre en passende strukturjusteringsindsats, således at der gøres tilstrækkelige fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning, herunder opfyldelse af benchmarket for udgifter, og sikre tilfredsstillende fremskridt i henseende til at overholde benchmarket for gældsreduktion, samtidig med at udgifter beskyttes på områder, der påvirker væksten direkte, såsom forskning og innovation, almen uddannelse og erhvervsuddannelse. I dette øjemed, efter dannelsen af en ny regering, forelægge et ajourført stabilitetsprogram for 2012 med substantielle mål og foranstaltninger for perioden efter 2013

| 2) | træffe foranstaltninger for at øge den lovbestemte pensionsalder, herunder at knytte den til den forventede levetid, og underbygge disse foranstaltninger med arbejdsmarkedsforanstaltninger for at støtte forhøjelsen af den reelle pensionsalder, samtidig med at de offentlige finansers langsigtede holdbarhed forbedres. Tilpasse pensionssystemets anden søjle for således at afspejle forhøjelsen af den lovbestemte pensionsalder, samtidig med at en passende fordeling af omkostninger og risici sikres inden for og mellem generationerne. Gennemføre den planlagte reform af langtidsplejen og supplere den med yderligere foranstaltninger for at begrænse omkostningsstigningen i betragtning af den aldrende befolkning |
| --- | --- |

2)

træffe foranstaltninger for at øge den lovbestemte pensionsalder, herunder at knytte den til den forventede levetid, og underbygge disse foranstaltninger med arbejdsmarkedsforanstaltninger for at støtte forhøjelsen af den reelle pensionsalder, samtidig med at de offentlige finansers langsigtede holdbarhed forbedres. Tilpasse pensionssystemets anden søjle for således at afspejle forhøjelsen af den lovbestemte pensionsalder, samtidig med at en passende fordeling af omkostninger og risici sikres inden for og mellem generationerne. Gennemføre den planlagte reform af langtidsplejen og supplere den med yderligere foranstaltninger for at begrænse omkostningsstigningen i betragtning af den aldrende befolkning

| 3) | øge erhvervsfrekvensen, især blandt ældre, kvinder, handicappede og indvandrere, herunder ved yderligere at mindske skattemæssige forhold, der virker motivationshæmmende på den part, der ikke tjener husholdningens hovedindkomst, fremme omstilling på arbejdsmarkedet og imødegå manglende fleksibilitet |
| --- | --- |

3)

øge erhvervsfrekvensen, især blandt ældre, kvinder, handicappede og indvandrere, herunder ved yderligere at mindske skattemæssige forhold, der virker motivationshæmmende på den part, der ikke tjener husholdningens hovedindkomst, fremme omstilling på arbejdsmarkedet og imødegå manglende fleksibilitet

| 4) | fremme innovation, den private sektors investeringer i F&U og skabe tættere forbindelser mellem videnskabskredse og erhvervslivet, såvel som at fremme den industrielle fornyelse ved at give egnede incitamenter i forbindelse med erhvervspolitik, samtidig med at der også gives adgang for andre end de strengt definerede topsektorer, og grundforskningen opretholdes |
| --- | --- |

4)

fremme innovation, den private sektors investeringer i F&U og skabe tættere forbindelser mellem videnskabskredse og erhvervslivet, såvel som at fremme den industrielle fornyelse ved at give egnede incitamenter i forbindelse med erhvervspolitik, samtidig med at der også gives adgang for andre end de strengt definerede topsektorer, og grundforskningen opretholdes

| 5) | tage skridt til gradvist at reformere boligmarkedet ved at: i) ændre den lempelige skattemæssige behandling af boligejere, herunder ved at udfase fradrag for renteudgifter og/eller via systemet med imputeret lejeværdi, ii) give plads til en mere markedsorienteret prisfastsættelsesordning på lejeboligmarkedet, og iii) i socialt boligbyggeri tilpasse huslejen efter husholdningens indkomst. |
| --- | --- |

5)

tage skridt til gradvist at reformere boligmarkedet ved at: i) ændre den lempelige skattemæssige behandling af boligejere, herunder ved at udfase fradrag for renteudgifter og/eller via systemet med imputeret lejeværdi, ii) give plads til en mere markedsorienteret prisfastsættelsesordning på lejeboligmarkedet, og iii) i socialt boligbyggeri tilpasse huslejen efter husholdningens indkomst.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Bibeholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 212 af19.7.2011, s. 13.

3

(4)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

4

(5)  Den konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger, er genberegnet af Kommissionen på basis af oplysningerne i programmerne ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode.

5

(6)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/91 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/91

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om Det Forenede Kongeriges nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Det Forenede Kongeriges konvergensprogram for 2012-2017

2012/C 219/27

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

| (2) | Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

| (3) | Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Det Forenede Kongeriges nationale reformprogram for 2011 og afgav sin udtalelse om Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram for 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Det Forenede Kongeriges nationale reformprogram for 2011 og afgav sin udtalelse om Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram for 2011-2014.

| (4) | Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Det Forenede Kongerige blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Det Forenede Kongerige blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

| (5) | Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse. |
| --- | --- |

(5)

Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

| (6) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

| (7) | Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

(7)

Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

| (8) | Den 30. april 2012 forelagde Det Forenede Kongerige sit konvergensprogram for perioden 2011-2012 til 2016-2017 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. I en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 har Kommissionen også undersøgt, om Det Forenede Kongerige er påvirket af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen konkluderede i sin dybdegående undersøgelse, at Det Forenede Kongerige befinder sig i en situation med en intern, om end ikke uforholdsmæssigt stor, ubalance. |
| --- | --- |

(8)

Den 30. april 2012 forelagde Det Forenede Kongerige sit konvergensprogram for perioden 2011-2012 til 2016-2017 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. I en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 har Kommissionen også undersøgt, om Det Forenede Kongerige er påvirket af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen konkluderede i sin dybdegående undersøgelse, at Det Forenede Kongerige befinder sig i en situation med en intern, om end ikke uforholdsmæssigt stor, ubalance.

| (9) | I henhold til punkt 4 i protokol (nr. 15) om visse bestemmelser vedrørende Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland finder forpligtelsen efter artikel 126, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde til at undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud ikke anvendelse på Det Forenede Kongerige, medmindre det vedtager euroen. I henhold til punkt 5 i protokollen bestræber Det Forenede Kongerige sig på at undgå et uforholdsmæssigt stort offentligt underskud. Den 8. juli 2008 besluttede Rådet i overensstemmelse med artikel 104, stk. 6, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

(9)

I henhold til punkt 4 i protokol (nr. 15) om visse bestemmelser vedrørende Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland finder forpligtelsen efter artikel 126, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde til at undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud ikke anvendelse på Det Forenede Kongerige, medmindre det vedtager euroen. I henhold til punkt 5 i protokollen bestræber Det Forenede Kongerige sig på at undgå et uforholdsmæssigt stort offentligt underskud. Den 8. juli 2008 besluttede Rådet i overensstemmelse med artikel 104, stk. 6, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Det Forenede Kongerige.

| (10) | Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk. Den budgetstrategi, der er skitseret i konvergensprogrammet, har til formål at sikre den nødvendige finanspolitiske konsolidering med henblik på at nå regeringens finanspolitiske mål for den offentlige nettogæld og den konjunkturkorrigerede løbende saldo. Konvergensprogrammet indeholder ikke en mellemfristet budgetmålsætning som omhandlet i stabilitets- og vækstpagten. Fremskrivningerne i programmet tyder på, at den frist for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, som Rådet fastsatte i sin henstilling af 2. december 2009, vil blive overskredet med et år. Det offentlige underskud i 2014-2015, som er den af Rådet fastsatte frist, skønnes at komme til at ligge på 4,4 % af BNP, hvilket med udgangspunkt i den (genberegnede) strukturelle saldo (5) kræver en gennemsnitlig finanspolitisk indsats på 1,25 % af BNP mellem 2010-2011 og 2014-2015, som ligger under den indsats på 13⁄4 %, der var angivet i Kommissionens henstilling som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Skønt regeringen ikke er afveget fra sin finanspolitiske konsolideringsstrategi, der oprindeligt, på basis af tidligere makroøkonomiske fremskrivninger, forekom tilstrækkelig til at sikre, at de mål, der blev fastsat som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, ville blive nået, er de finanspolitiske resultater og udsigter blevet påvirket af en forværring af de økonomiske vækstudsigter. Foranstaltningerne på indtægtssiden har i høj grad været koncentreret i begyndelsen af tilpasningsstien for finanspolitisk konsolidering. Næsten 40 % af den samlede årlige finanspolitiske konsolidering, der er lagt planer for i perioden mellem 2010-2011 og 2014-2015, er blevet tilvejebragt inden udgangen af 2011-2012, herunder 30 % af besparelserne og to tredjedele af nettoskatteforhøjelserne. De potentielle indtægter fra det mere effektive skattesystem, der er opstået takket være en ændring af momssatsstrukturen, bliver fortsat ikke udnyttet fuldt ud.
  I henhold til konvergensprogrammet forventes det offentlige underskud at blive på 8,3 % af BNP i 2011/12, 5,9 % af BNP i 2012/13, 6,0 % af BNP i 2013/14, 4,4 % af BNP i 2014/15, 2,9 % af BNP i 2015/16 og 1,2 % af BNP i 2016/17. Disse skøn er noget lavere end skønnene fra Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012, dvs. et underskud på 6,1 % af BNP i 2012-2013 (7,9 % af BNP uden den kommende engangsoverførsel af pensionsmidler) og 6,5 % af BNP i 2013-2014. Forskellene skyldes forventninger om en lavere vækst og de ændringer, som Eurostat har foretaget i tallene fra Det Forenede Kongerige. I sin Autumn Statement 2011 justerede regeringen sine budgetplaner på forskellige punkter for at prioritere vækstfremmende udgifter, men de offentlige investeringer vil fortsat blive reduceret kraftigt frem til 2014-2015. Den offentlige gæld, der ifølge prognoserne vil udgøre 94,7 % i 2013/14, forventes at toppe i 2014/15. |
| --- | --- |

(10)

Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk. Den budgetstrategi, der er skitseret i konvergensprogrammet, har til formål at sikre den nødvendige finanspolitiske konsolidering med henblik på at nå regeringens finanspolitiske mål for den offentlige nettogæld og den konjunkturkorrigerede løbende saldo. Konvergensprogrammet indeholder ikke en mellemfristet budgetmålsætning som omhandlet i stabilitets- og vækstpagten. Fremskrivningerne i programmet tyder på, at den frist for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, som Rådet fastsatte i sin henstilling af 2. december 2009, vil blive overskredet med et år. Det offentlige underskud i 2014-2015, som er den af Rådet fastsatte frist, skønnes at komme til at ligge på 4,4 % af BNP, hvilket med udgangspunkt i den (genberegnede) strukturelle saldo (5) kræver en gennemsnitlig finanspolitisk indsats på 1,25 % af BNP mellem 2010-2011 og 2014-2015, som ligger under den indsats på 13⁄4 %, der var angivet i Kommissionens henstilling som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Skønt regeringen ikke er afveget fra sin finanspolitiske konsolideringsstrategi, der oprindeligt, på basis af tidligere makroøkonomiske fremskrivninger, forekom tilstrækkelig til at sikre, at de mål, der blev fastsat som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, ville blive nået, er de finanspolitiske resultater og udsigter blevet påvirket af en forværring af de økonomiske vækstudsigter. Foranstaltningerne på indtægtssiden har i høj grad været koncentreret i begyndelsen af tilpasningsstien for finanspolitisk konsolidering. Næsten 40 % af den samlede årlige finanspolitiske konsolidering, der er lagt planer for i perioden mellem 2010-2011 og 2014-2015, er blevet tilvejebragt inden udgangen af 2011-2012, herunder 30 % af besparelserne og to tredjedele af nettoskatteforhøjelserne. De potentielle indtægter fra det mere effektive skattesystem, der er opstået takket være en ændring af momssatsstrukturen, bliver fortsat ikke udnyttet fuldt ud.

I henhold til konvergensprogrammet forventes det offentlige underskud at blive på 8,3 % af BNP i 2011/12, 5,9 % af BNP i 2012/13, 6,0 % af BNP i 2013/14, 4,4 % af BNP i 2014/15, 2,9 % af BNP i 2015/16 og 1,2 % af BNP i 2016/17. Disse skøn er noget lavere end skønnene fra Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012, dvs. et underskud på 6,1 % af BNP i 2012-2013 (7,9 % af BNP uden den kommende engangsoverførsel af pensionsmidler) og 6,5 % af BNP i 2013-2014. Forskellene skyldes forventninger om en lavere vækst og de ændringer, som Eurostat har foretaget i tallene fra Det Forenede Kongerige. I sin Autumn Statement 2011 justerede regeringen sine budgetplaner på forskellige punkter for at prioritere vækstfremmende udgifter, men de offentlige investeringer vil fortsat blive reduceret kraftigt frem til 2014-2015. Den offentlige gæld, der ifølge prognoserne vil udgøre 94,7 % i 2013/14, forventes at toppe i 2014/15.

| (11) | Årene op til krisen var kendetegnet ved en overophedning på boligmarkedet, hvor den andel, som boligudgifterne udgør af indkomsten, steg til et historisk højt niveau i en kontekst med stadig større boligmangel, hvilket førte til akkumulering af meget stor realkreditgæld. I henhold til Kommissionens dybdegående undersøgelse er Det Forenede Kongerige ramt af en intern ubalance som følge af husholdningernes store gæld. Grundet den store andel af realkreditlån med variabel rente er husholdningernes finanser sårbare over for rentestigninger med en potentielt destabiliserende afsmittende effekt på økonomien som helhed via finanssektoren. Et varigt og betydeligt fald i husholdningernes gæld er kun muligt, hvis forholdet mellem boligpriser og disponibel indkomst mindskes. Hvis boligpriserne imidlertid falder hurtigt, er der risiko for, at mange husholdninger ender i en situation med negativ formue. Boligbyggeriet ligger fortsat på et rekordlavt niveau på grund af både et restriktivt planlægningssystem og konjunkturnedgangen, og aktiviteten på det bredere boligmarked er også fortsat afdæmpet. I november 2011 offentliggjorde regeringen sin boligstrategi for England, som tager sigte på at fremme boligbyggeriet, men der hersker stadig betydelig usikkerhed om det nye systems nettoeffekt for udviklingen på boligmarkedet. I boligstrategien blev der heller ikke nævnt noget om ejendomsbeskatning. Det Forenede Kongerige opererer med et system, der kombinerer en degressiv tilbagevendende skat (council tax) med en progressiv transaktionsafgift (Stamp Duty Land Tax — SDLT), der kan spille en rolle for den konjunkturmæssige udvikling i budgetindtægter og den finansielle stabilitet. Der blev foretaget visse justeringer af SDLT-satserne i 2012-budgettet, men samlet set er der kun foretaget mindre ændringer på dette område. |
| --- | --- |

(11)

Årene op til krisen var kendetegnet ved en overophedning på boligmarkedet, hvor den andel, som boligudgifterne udgør af indkomsten, steg til et historisk højt niveau i en kontekst med stadig større boligmangel, hvilket førte til akkumulering af meget stor realkreditgæld. I henhold til Kommissionens dybdegående undersøgelse er Det Forenede Kongerige ramt af en intern ubalance som følge af husholdningernes store gæld. Grundet den store andel af realkreditlån med variabel rente er husholdningernes finanser sårbare over for rentestigninger med en potentielt destabiliserende afsmittende effekt på økonomien som helhed via finanssektoren. Et varigt og betydeligt fald i husholdningernes gæld er kun muligt, hvis forholdet mellem boligpriser og disponibel indkomst mindskes. Hvis boligpriserne imidlertid falder hurtigt, er der risiko for, at mange husholdninger ender i en situation med negativ formue. Boligbyggeriet ligger fortsat på et rekordlavt niveau på grund af både et restriktivt planlægningssystem og konjunkturnedgangen, og aktiviteten på det bredere boligmarked er også fortsat afdæmpet. I november 2011 offentliggjorde regeringen sin boligstrategi for England, som tager sigte på at fremme boligbyggeriet, men der hersker stadig betydelig usikkerhed om det nye systems nettoeffekt for udviklingen på boligmarkedet. I boligstrategien blev der heller ikke nævnt noget om ejendomsbeskatning. Det Forenede Kongerige opererer med et system, der kombinerer en degressiv tilbagevendende skat (council tax) med en progressiv transaktionsafgift (Stamp Duty Land Tax — SDLT), der kan spille en rolle for den konjunkturmæssige udvikling i budgetindtægter og den finansielle stabilitet. Der blev foretaget visse justeringer af SDLT-satserne i 2012-budgettet, men samlet set er der kun foretaget mindre ændringer på dette område.

| (12) | Det Forenede Kongerige befinder sig i en situation med voksende ledighedsproblemer og problemer med erhvervsfrekvensen. Arbejdsløsheden i Det Forenede Kongerige udgør i dag 8,4 %. Ungdomsarbejdsløsheden er væsentligt højere (22,2 %), og over 38 % af de arbejdsløse i Det Forenede Kongerige er under 25 år. Ydermere er 17,7 % af de unge (16-24-årige) ikke i beskæftigelse eller under uddannelse. Beskæftigelsen i den private sektor er vokset i moderat omfang, men ikke i tilstrækkelig grad til at opveje den faldende beskæftigelse i den offentlige sektor og væksten i arbejdsstyrken. I Det Forenede Kongerige er der en uforholdsmæssig stor andel af lavt kvalificerede arbejdstagere, som der er en faldende efterspørgsel på, og der er mangel på arbejdstagere med faglige og tekniske færdigheder af høj kvalitet, som der er særlig brug for inden for de vareproducerende og eksporterende sektorer, hvor Det Forenede Kongerige står forholdsvis svagt. Politikken på erhvervsuddannelsesområdet fokuserer primært på grundlæggende færdigheder og såkaldte niveau 2-kvalifikationer (gymnasiale færdigheder), mens økonomien i stigende grad efterspørger højere erhvervsuddannelseskvalifikationer. I Det Forenede Kongerige er der fortsat et relativt stort antal voksne med meget dårlige basale læse-, skrive- og regnefærdigheder, og de er ringe stillet i forhold til erhvervsuddannelsesmulighederne. Andelen af unge, der forlader skolen tidligt, er vokset med 3,3 procentpoint siden 2005 og ligger i dag på 14,9 %, dvs. over EU-gennemsnittet. Det er vigtigt fortsat at støtte lavindkomstfamilier for at forhindre de unge i at forlade skolen tidligt. |
| --- | --- |

(12)

Det Forenede Kongerige befinder sig i en situation med voksende ledighedsproblemer og problemer med erhvervsfrekvensen. Arbejdsløsheden i Det Forenede Kongerige udgør i dag 8,4 %. Ungdomsarbejdsløsheden er væsentligt højere (22,2 %), og over 38 % af de arbejdsløse i Det Forenede Kongerige er under 25 år. Ydermere er 17,7 % af de unge (16-24-årige) ikke i beskæftigelse eller under uddannelse. Beskæftigelsen i den private sektor er vokset i moderat omfang, men ikke i tilstrækkelig grad til at opveje den faldende beskæftigelse i den offentlige sektor og væksten i arbejdsstyrken. I Det Forenede Kongerige er der en uforholdsmæssig stor andel af lavt kvalificerede arbejdstagere, som der er en faldende efterspørgsel på, og der er mangel på arbejdstagere med faglige og tekniske færdigheder af høj kvalitet, som der er særlig brug for inden for de vareproducerende og eksporterende sektorer, hvor Det Forenede Kongerige står forholdsvis svagt. Politikken på erhvervsuddannelsesområdet fokuserer primært på grundlæggende færdigheder og såkaldte niveau 2-kvalifikationer (gymnasiale færdigheder), mens økonomien i stigende grad efterspørger højere erhvervsuddannelseskvalifikationer. I Det Forenede Kongerige er der fortsat et relativt stort antal voksne med meget dårlige basale læse-, skrive- og regnefærdigheder, og de er ringe stillet i forhold til erhvervsuddannelsesmulighederne. Andelen af unge, der forlader skolen tidligt, er vokset med 3,3 procentpoint siden 2005 og ligger i dag på 14,9 %, dvs. over EU-gennemsnittet. Det er vigtigt fortsat at støtte lavindkomstfamilier for at forhindre de unge i at forlade skolen tidligt.

| (13) | Regeringen har planer om at gennemføre en velfærdsreform for at hjælpe flere personer med at finde arbejde og støtte de mest sårbare. »Universal Credit«, der tjener til at forenkle de sociale ydelser, er endnu ikke blevet gennemført. Det er nødvendigt, at regeringen tager skridt til at sikre, at den positive effekt af de nye beskæftigelses- og indkomstpolitikker ikke bliver opvejet af faldet i de beløb, der står til rådighed til sociale ydelser, hvilket kunne risikere at øge fattigdommen for især børnefamilier. Ifølge en uafhængig prognose kan det forventes, at den absolutte børnefattigdom i 2020/21 når sit højeste punkt siden 2001/02, og at regeringen ikke når de mål, den satte sig for bekæmpelsen af børnefattigdom i »Child Poverty Act«. Det er nødvendigt, at regeringen tager skridt til at sikre, at der er tilstrækkelige børnepasningsmuligheder, især for lavindkomstgrupper. Nedskæringerne på børnepasningsområdet risikerer at forværre problemet. |
| --- | --- |

(13)

Regeringen har planer om at gennemføre en velfærdsreform for at hjælpe flere personer med at finde arbejde og støtte de mest sårbare. »Universal Credit«, der tjener til at forenkle de sociale ydelser, er endnu ikke blevet gennemført. Det er nødvendigt, at regeringen tager skridt til at sikre, at den positive effekt af de nye beskæftigelses- og indkomstpolitikker ikke bliver opvejet af faldet i de beløb, der står til rådighed til sociale ydelser, hvilket kunne risikere at øge fattigdommen for især børnefamilier. Ifølge en uafhængig prognose kan det forventes, at den absolutte børnefattigdom i 2020/21 når sit højeste punkt siden 2001/02, og at regeringen ikke når de mål, den satte sig for bekæmpelsen af børnefattigdom i »Child Poverty Act«. Det er nødvendigt, at regeringen tager skridt til at sikre, at der er tilstrækkelige børnepasningsmuligheder, især for lavindkomstgrupper. Nedskæringerne på børnepasningsområdet risikerer at forværre problemet.

| (14) | Finansieringsbetingelserne er fortsat stramme, især for små og mellemstore virksomheder, og nettolångivningen til virksomheder var negativ i 2011. Undersøgelser viser, at det er vanskeligt for et betydeligt antal små og mellemstore virksomheder at finde kreditmuligheder, og samtidig er der også potentielle udfordringer på efterspørgselssiden. Desuden er adgangen til lån fra andre kilder end banker stort set forbeholdt større virksomheder, og konkurrencen inden for banksektoren er begrænset. Trods de skridt, som myndighederne har taget for at forbedre situationen, har Breedon-taskforcen vedrørende alternative finansieringskilder skønnet, at der i de næste fem år fortsat vil være et betydeligt finansieringsgab, især for små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

(14)

Finansieringsbetingelserne er fortsat stramme, især for små og mellemstore virksomheder, og nettolångivningen til virksomheder var negativ i 2011. Undersøgelser viser, at det er vanskeligt for et betydeligt antal små og mellemstore virksomheder at finde kreditmuligheder, og samtidig er der også potentielle udfordringer på efterspørgselssiden. Desuden er adgangen til lån fra andre kilder end banker stort set forbeholdt større virksomheder, og konkurrencen inden for banksektoren er begrænset. Trods de skridt, som myndighederne har taget for at forbedre situationen, har Breedon-taskforcen vedrørende alternative finansieringskilder skønnet, at der i de næste fem år fortsat vil være et betydeligt finansieringsgab, især for små og mellemstore virksomheder.

| (15) | Det Forenede Kongerige står over en udfordring, der består i dels at forbedre sine energi- og transportinfrastrukturer, som hænger sammen med behovet for at skabe grundlag for vækst og konkurrenceevne på langt sigt, dels at løse problemet med, at Det Forenede Kongerige står dårligt i konkurrencen over for udlandet inden for fremstillingssektoren. Der skal gennemføres betydelige investeringer i Det Forenede Kongerige for at opgradere landets elproduktionskapacitet, idet en stor del af den eksisterede kapacitet vil skulle udskiftes i løbet af de næste ti år, og da landet skal overholde sine forpligtelser med hensyn til vedvarende energi og mindskelsen af CO2-udledninger. Det Forenede Kongeriges transportsektor er kendetegnet ved netværk med utilstrækkelig kapacitet og af utilstrækkelig kvalitet, hvilket kan gøre det vanskeligt for regeringen at centrere økonomien omkring investeringer og eksport. Som led i regeringens finanspolitiske konsolideringsstrategi vil den offentlige sektors nettoinvesteringer falde skarpt frem til 2014/15, hvilket risikerer at forøge det aktuelle pres på transportinfrastrukturerne, medmindre det lykkes at finde frem til alternative finansieringskilder. |
| --- | --- |

(15)

Det Forenede Kongerige står over en udfordring, der består i dels at forbedre sine energi- og transportinfrastrukturer, som hænger sammen med behovet for at skabe grundlag for vækst og konkurrenceevne på langt sigt, dels at løse problemet med, at Det Forenede Kongerige står dårligt i konkurrencen over for udlandet inden for fremstillingssektoren. Der skal gennemføres betydelige investeringer i Det Forenede Kongerige for at opgradere landets elproduktionskapacitet, idet en stor del af den eksisterede kapacitet vil skulle udskiftes i løbet af de næste ti år, og da landet skal overholde sine forpligtelser med hensyn til vedvarende energi og mindskelsen af CO2-udledninger. Det Forenede Kongeriges transportsektor er kendetegnet ved netværk med utilstrækkelig kapacitet og af utilstrækkelig kvalitet, hvilket kan gøre det vanskeligt for regeringen at centrere økonomien omkring investeringer og eksport. Som led i regeringens finanspolitiske konsolideringsstrategi vil den offentlige sektors nettoinvesteringer falde skarpt frem til 2014/15, hvilket risikerer at forøge det aktuelle pres på transportinfrastrukturerne, medmindre det lykkes at finde frem til alternative finansieringskilder.

| (16) | Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en samlet analyse af Det Forenede Kongeriges økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram og er fremkommet med en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Det Forenede Kongerige, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-6 nedenfor. |
| --- | --- |

(16)

Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en samlet analyse af Det Forenede Kongeriges økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram og er fremkommet med en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Det Forenede Kongerige, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-6 nedenfor.

| (17) | På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået konvergensprogrammet, og Rådets udtalelse (6) er afspejlet især i henstilling 1 nedenfor. |
| --- | --- |

(17)

På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået konvergensprogrammet, og Rådets udtalelse (6) er afspejlet især i henstilling 1 nedenfor.

| (18) | På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og konvergensprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 2, 3 og 6 nedenfor, |
| --- | --- |

(18)

På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og konvergensprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 2, 3 og 6 nedenfor,

HENSTILLER, at Det Forenede Kongerige i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på at:

| 1) | gennemføre budgetstrategien for finansåret 2012/13 og derefter fuldt ud, understøttet af tilstrækkeligt præcise foranstaltninger, for at sikre en rettidig og holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud og nå den strukturelle tilpasning, der er angivet i Rådets henstillinger i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, og for at bringe den høje offentlige gældskvote til at falde gradvis. Med forbehold af en styrkelse af budgetstrategien for finansåret 2013/14 og derefter, at prioritere vækstfremmende udgifter for at forhindre en yderligere svækkelse af de mellemfristede vækstudsigter, der vil være til skade for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt |
| --- | --- |

1)

gennemføre budgetstrategien for finansåret 2012/13 og derefter fuldt ud, understøttet af tilstrækkeligt præcise foranstaltninger, for at sikre en rettidig og holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud og nå den strukturelle tilpasning, der er angivet i Rådets henstillinger i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, og for at bringe den høje offentlige gældskvote til at falde gradvis. Med forbehold af en styrkelse af budgetstrategien for finansåret 2013/14 og derefter, at prioritere vækstfremmende udgifter for at forhindre en yderligere svækkelse af de mellemfristede vækstudsigter, der vil være til skade for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt

| 2) | tage hånd om den destabilisering, der følger af de høje og volatile boligpriser og husholdningernes store gæld, ved at gennemføre et omfattende reformprogram på boligområdet, der kan forøge udbuddet af boliger og afhjælpe problemet med uoverkommelige priser og behovet for statsstøtte på boligområdet. Gå videre med nye reformer af boligmarkedet, herunder realkreditmarkedet og udlejningsmarkedet, den finansielle lovgivning og ejendomsbeskatningen for at forhindre en uforholdsmæssig stor volatilitet og uforholdsmæssigt store fordrejninger på boligmarkedet |
| --- | --- |

2)

tage hånd om den destabilisering, der følger af de høje og volatile boligpriser og husholdningernes store gæld, ved at gennemføre et omfattende reformprogram på boligområdet, der kan forøge udbuddet af boliger og afhjælpe problemet med uoverkommelige priser og behovet for statsstøtte på boligområdet. Gå videre med nye reformer af boligmarkedet, herunder realkreditmarkedet og udlejningsmarkedet, den finansielle lovgivning og ejendomsbeskatningen for at forhindre en uforholdsmæssig stor volatilitet og uforholdsmæssigt store fordrejninger på boligmarkedet

| 3) | fortsætte med at forbedre beskæftigelsesmulighederne for unge, især dem, der ikke er under uddannelse eller i beskæftigelse, bl.a. ved at gøre brug af den såkaldte »Youth Contract«. Sikre, at praktikpladsordningerne udnyttes af flere unge, har tilstrækkeligt fokus på avancerede færdigheder og færdigheder på et højere niveau og involverer flere små og mellemstore virksomheder. Mindske den store andel af unge i alderen 18-24 med meget svage, basale færdigheder |
| --- | --- |

3)

fortsætte med at forbedre beskæftigelsesmulighederne for unge, især dem, der ikke er under uddannelse eller i beskæftigelse, bl.a. ved at gøre brug af den såkaldte »Youth Contract«. Sikre, at praktikpladsordningerne udnyttes af flere unge, har tilstrækkeligt fokus på avancerede færdigheder og færdigheder på et højere niveau og involverer flere små og mellemstore virksomheder. Mindske den store andel af unge i alderen 18-24 med meget svage, basale færdigheder

| 4) | forstærke indsatsen for at lette integrationen på arbejdsmarkedet for personer fra husholdninger uden arbejde. Sikre, at de planlagte velfærdsreformer ikke munder ud i stigende børnefattigdom. Fuldt ud at gennemføre foranstaltninger, der tager sigte på at lette adgangen til børnepasningsordninger |
| --- | --- |

4)

forstærke indsatsen for at lette integrationen på arbejdsmarkedet for personer fra husholdninger uden arbejde. Sikre, at de planlagte velfærdsreformer ikke munder ud i stigende børnefattigdom. Fuldt ud at gennemføre foranstaltninger, der tager sigte på at lette adgangen til børnepasningsordninger

| 5) | forbedre adgangen til bankfinansiering og andre former for finansiering yderligere for den private sektor og især små og mellemstore virksomheder. Fremme konkurrencen inden for banksektoren, især ved at mindske hindringerne for adgang, skabe større gennemsigtighed og gøre det nemmere at skifte bank, således som Independent Commission on Banking har anbefalet, og udforske nye veje til at forbedre adgangen til venturekapital og risikovillig kapital samt andre former for finansiering end bankfinansiering |
| --- | --- |

5)

forbedre adgangen til bankfinansiering og andre former for finansiering yderligere for den private sektor og især små og mellemstore virksomheder. Fremme konkurrencen inden for banksektoren, især ved at mindske hindringerne for adgang, skabe større gennemsigtighed og gøre det nemmere at skifte bank, således som Independent Commission on Banking har anbefalet, og udforske nye veje til at forbedre adgangen til venturekapital og risikovillig kapital samt andre former for finansiering end bankfinansiering

| 6) | forfølge en langsigtet strategi til forbedring af netinfrastrukturernes kapacitet og kvalitet i Det Forenede Kongerige, herunder foranstaltninger, der kan lette presset på transport- og energinetværk gennem en mere effektiv og robust planlægnings- og beslutningsproces og ved at udnytte de relevante offentlige eller private finansieringsordninger. |
| --- | --- |

6)

forfølge en langsigtet strategi til forbedring af netinfrastrukturernes kapacitet og kvalitet i Det Forenede Kongerige, herunder foranstaltninger, der kan lette presset på transport- og energinetværk gennem en mere effektiv og robust planlægnings- og beslutningsproces og ved at udnytte de relevante offentlige eller private finansieringsordninger.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Bibeholdt for 2012 i Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

3

(4)  EUT C 217 af 23.7.2011, s. 12.

4

(5)  Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode.

5

(6)  I henhold til artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/95 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/95

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. juli 2012

om gennemførelsen af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik i de medlemsstater, der har euroen som valuta

2012/C 219/28

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 136 sammenholdt med artikel 121, stk. 2,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Siden Eurogruppens dannelse har den spillet en central rolle og varetaget et særligt ansvar i forbindelse med den økonomiske styring i euroområdet. Den økonomiske krise blotlagde de nære indbyrdes forbindelser i euroområdet og understregede behovet for en sammenhængende fælles politik, som afspejler de stærke afsmittende virkninger mellem de lande, der har euroen som valuta, og for effektive foranstaltninger med henblik på samordning af politikker for hurtigt at kunne reagere på ændringer i det økonomiske miljø. |
| --- | --- |

(1)

Siden Eurogruppens dannelse har den spillet en central rolle og varetaget et særligt ansvar i forbindelse med den økonomiske styring i euroområdet. Den økonomiske krise blotlagde de nære indbyrdes forbindelser i euroområdet og understregede behovet for en sammenhængende fælles politik, som afspejler de stærke afsmittende virkninger mellem de lande, der har euroen som valuta, og for effektive foranstaltninger med henblik på samordning af politikker for hurtigt at kunne reagere på ændringer i det økonomiske miljø.

| (2) | Rådet har rettet landespecifikke henstillinger til hver af de medlemsstater, der har euroen som valuta (»medlemsstaterne i euroområdet«). Disse henstillinger omhandler de økonomiske udfordringer på nationalt plan, samtidig med at de er et centralt element i påvisningen af stabilitet og vækst i euroområdet som helhed. Medlemsstaterne i euroområdet har også givet en række tilsagn om at gennemføre yderligere vidtrækkende politikreformer inden for rammerne af europluspagten, som sigter mod fremme af konkurrenceevnen og beskæftigelsen, bidrag til de offentlige finansers holdbarhed og forbedring af den finansielle stabilitet. Den 2. marts 2012 undertegnede medlemsstaterne i euroområdet sammen med otte andre medlemsstater (»medlemsstater uden for euroområdet«) traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union, hvori de indvilliger i at sikre, at alle større reformer af den økonomiske politik, de påtænker at foretage, forinden vil blive drøftet og, når det er hensigtsmæssigt, samordnet imellem dem. En forudgående samordning i euroområdet, ved at der forelægges udkast til budgetplaner og drøftes planer om større reformer af den økonomiske politik, vil bidrage til, at der tages højde for de afsmittende virkninger, som de nationale tiltag har på euroområdet som helhed. |
| --- | --- |

(2)

Rådet har rettet landespecifikke henstillinger til hver af de medlemsstater, der har euroen som valuta (»medlemsstaterne i euroområdet«). Disse henstillinger omhandler de økonomiske udfordringer på nationalt plan, samtidig med at de er et centralt element i påvisningen af stabilitet og vækst i euroområdet som helhed. Medlemsstaterne i euroområdet har også givet en række tilsagn om at gennemføre yderligere vidtrækkende politikreformer inden for rammerne af europluspagten, som sigter mod fremme af konkurrenceevnen og beskæftigelsen, bidrag til de offentlige finansers holdbarhed og forbedring af den finansielle stabilitet. Den 2. marts 2012 undertegnede medlemsstaterne i euroområdet sammen med otte andre medlemsstater (»medlemsstater uden for euroområdet«) traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union, hvori de indvilliger i at sikre, at alle større reformer af den økonomiske politik, de påtænker at foretage, forinden vil blive drøftet og, når det er hensigtsmæssigt, samordnet imellem dem. En forudgående samordning i euroområdet, ved at der forelægges udkast til budgetplaner og drøftes planer om større reformer af den økonomiske politik, vil bidrage til, at der tages højde for de afsmittende virkninger, som de nationale tiltag har på euroområdet som helhed.

| (3) | Veludformede budgetmæssige rammer, der styrker den nationale finanspolitiske styring, er et nøgleelement i en sund forvaltning af de offentlige finanser og bidrager til de offentlige finansers holdbarhed i euroområdet som helhed. I juli og oktober 2011 forpligtede stats- og regeringscheferne i euroområdet sig til at indføre nationale finanspolitiske rammer som fastsat i Rådets direktiv 2011/85/EU af 8. november 2011 om krav til medlemsstaternes budgetmæssige rammer (1), allerede ved udgangen af 2012, hvilket er forud for den i direktivet fastsatte tidsplan, og at gå videre end kravene i direktivet. Ved den 2. marts 2012 at undertegne traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union forpligtede medlemsstaterne i euroområdet og otte medlemsstater uden for euroområdet sig desuden til en yderligere styrkelse af deres nationale finanspolitiske styring, især ved at indføre bindende regler for de offentlige budgetstillinger med henblik på, at disse når den mellemfristede budgetmålsætning. |
| --- | --- |

(3)

Veludformede budgetmæssige rammer, der styrker den nationale finanspolitiske styring, er et nøgleelement i en sund forvaltning af de offentlige finanser og bidrager til de offentlige finansers holdbarhed i euroområdet som helhed. I juli og oktober 2011 forpligtede stats- og regeringscheferne i euroområdet sig til at indføre nationale finanspolitiske rammer som fastsat i Rådets direktiv 2011/85/EU af 8. november 2011 om krav til medlemsstaternes budgetmæssige rammer (1), allerede ved udgangen af 2012, hvilket er forud for den i direktivet fastsatte tidsplan, og at gå videre end kravene i direktivet. Ved den 2. marts 2012 at undertegne traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union forpligtede medlemsstaterne i euroområdet og otte medlemsstater uden for euroområdet sig desuden til en yderligere styrkelse af deres nationale finanspolitiske styring, især ved at indføre bindende regler for de offentlige budgetstillinger med henblik på, at disse når den mellemfristede budgetmålsætning.

| (4) | Arbejdet med finanspolitisk konsolidering er et centralt element i strategien til at komme gennem krisen i euroområdet. EU's finanspolitiske ramme giver mulighed for en differentiering med hensyn til medlemsstaternes konsolideringstempo afhængigt af deres finanspolitiske spillerum og de makroøkonomiske omstændigheder. Stabilitets- og vækstpagten og traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union har fokus på de strukturelle saldi, og derfor er det muligt at tage højde for cykliske virkninger og engangsforanstaltninger i den samlede budgetsaldo. Vurderingen af om Rådets henstillinger med henblik på korrektion af uforholdsmæssigt store underskud er fulgt op af virkningsfulde foranstaltninger, foretages i strukturel henseende. Det er afgørende, at konsolideringen sammensættes således, at tilliden til konsolideringens permanente karakter i euroområdet øges, og at dens negative kortsigtede virkninger på væksten begrænses. Det er nødvendigt, at vækstfremmende udgifter, især investeringsudgifter, bliver prioriteret. Der kan udpeges produktive investeringsprojekter i flere medlemsstater i euroområdet, hvor både det private og det sociale udbytte vil overstige de aktuelle lave rentesatser. Der er et presserende behov for reformer af langtidsydelserne, navnlig på sundheds- og pensionsområdet, for at underbygge de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. En passende skattepolitik ved f.eks. at flytte skattebyrden væk fra arbejde, udvide beskatningsgrundlaget og mere effektive tiltag til at bekæmpe skattesvig kan bidrage til konsolideringen, samtidig med at konkurrenceevnen øges, og der skabes bedre vækstbetingelser. |
| --- | --- |

(4)

Arbejdet med finanspolitisk konsolidering er et centralt element i strategien til at komme gennem krisen i euroområdet. EU's finanspolitiske ramme giver mulighed for en differentiering med hensyn til medlemsstaternes konsolideringstempo afhængigt af deres finanspolitiske spillerum og de makroøkonomiske omstændigheder. Stabilitets- og vækstpagten og traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union har fokus på de strukturelle saldi, og derfor er det muligt at tage højde for cykliske virkninger og engangsforanstaltninger i den samlede budgetsaldo. Vurderingen af om Rådets henstillinger med henblik på korrektion af uforholdsmæssigt store underskud er fulgt op af virkningsfulde foranstaltninger, foretages i strukturel henseende. Det er afgørende, at konsolideringen sammensættes således, at tilliden til konsolideringens permanente karakter i euroområdet øges, og at dens negative kortsigtede virkninger på væksten begrænses. Det er nødvendigt, at vækstfremmende udgifter, især investeringsudgifter, bliver prioriteret. Der kan udpeges produktive investeringsprojekter i flere medlemsstater i euroområdet, hvor både det private og det sociale udbytte vil overstige de aktuelle lave rentesatser. Der er et presserende behov for reformer af langtidsydelserne, navnlig på sundheds- og pensionsområdet, for at underbygge de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. En passende skattepolitik ved f.eks. at flytte skattebyrden væk fra arbejde, udvide beskatningsgrundlaget og mere effektive tiltag til at bekæmpe skattesvig kan bidrage til konsolideringen, samtidig med at konkurrenceevnen øges, og der skabes bedre vækstbetingelser.

| (5) | Et stabilt og velfungerende finansielt system er en forudsætning for at undgå et »scenarie om det tabte årti« med langsom vækst i euroområdet og for at øge investorernes tillid. Eftersom der er behov for en yderligere nedbringelse af gearingen i bankernes balancer, er det vigtigt at sikre, at det sker på en velordnet måde, og at der stadig kan opretholdes en passende kreditstrøm til realøkonomien. For at modvirke den fremvoksende tendens til finansiel fragmentering er der behov for yderligere fremskridt med integrationen af tilsynsstrukturer og -praksis såvel som i krisestyringen på tværs af grænserne. |
| --- | --- |

(5)

Et stabilt og velfungerende finansielt system er en forudsætning for at undgå et »scenarie om det tabte årti« med langsom vækst i euroområdet og for at øge investorernes tillid. Eftersom der er behov for en yderligere nedbringelse af gearingen i bankernes balancer, er det vigtigt at sikre, at det sker på en velordnet måde, og at der stadig kan opretholdes en passende kreditstrøm til realøkonomien. For at modvirke den fremvoksende tendens til finansiel fragmentering er der behov for yderligere fremskridt med integrationen af tilsynsstrukturer og -praksis såvel som i krisestyringen på tværs af grænserne.

| (6) | En velordnet afvikling af de makroøkonomiske ubalancer inden for euroområdet er afgørende for bæredygtig vækst og stabilitet i euroområdet. Processen med at nedbringe ubalancerne er påbegyndt, men det er nødvendigt at videreføre den beslutsomt. Det er mere påtrængende at træffe foranstaltninger til at korrigere ubalancerne i lande med underskud, hvor der er behov for reformer for at øge konkurrenceevnen og lette overførslen af ressourcer til handelsbare sektorer. Samtidig kan lande med overskud bidrage til at genskabe balancerne ved at fjerne unødvendige lovgivningsmæssige og øvrige begrænsninger af den indenlandske efterspørgsel, ikkehandelsbare aktiviteter og investeringsmulighederne. |
| --- | --- |

(6)

En velordnet afvikling af de makroøkonomiske ubalancer inden for euroområdet er afgørende for bæredygtig vækst og stabilitet i euroområdet. Processen med at nedbringe ubalancerne er påbegyndt, men det er nødvendigt at videreføre den beslutsomt. Det er mere påtrængende at træffe foranstaltninger til at korrigere ubalancerne i lande med underskud, hvor der er behov for reformer for at øge konkurrenceevnen og lette overførslen af ressourcer til handelsbare sektorer. Samtidig kan lande med overskud bidrage til at genskabe balancerne ved at fjerne unødvendige lovgivningsmæssige og øvrige begrænsninger af den indenlandske efterspørgsel, ikkehandelsbare aktiviteter og investeringsmulighederne.

| (7) | Anerkendelse af den indbyrdes afhængighed mellem økonomierne i medlemsstaterne i euroområdet og de fordele, som stabilitet i denne monetære union kan bringe dens medlemmer og Unionen generelt, er en forudsætning for videreudviklingen af en økonomisk sammenslutning. Fremover vil det være nødvendigt for medlemsstaterne i euroområdet at uddybe deres integration for at opnå fuldstændig økonomisk og monetær union. |
| --- | --- |

(7)

Anerkendelse af den indbyrdes afhængighed mellem økonomierne i medlemsstaterne i euroområdet og de fordele, som stabilitet i denne monetære union kan bringe dens medlemmer og Unionen generelt, er en forudsætning for videreudviklingen af en økonomisk sammenslutning. Fremover vil det være nødvendigt for medlemsstaterne i euroområdet at uddybe deres integration for at opnå fuldstændig økonomisk og monetær union.

| (8) | Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 (2) og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012, |
| --- | --- |

(8)

Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 (2) og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012,

HENSTILLER, at medlemsstaterne i euroområdet i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger på egen hånd og i fællesskab, uden at det dog berører Rådets beføjelser hvad angår samordningen af medlemsstaternes økonomiske politik, men især i forbindelse med samordningen af den økonomiske politik inden for rammerne af Eurogruppen, med henblik på at:

| 1) | styrke Eurogruppens arbejdsmetoder, så den kan tage ansvar for den fælles politik i euroområdet, effektivt reagere på ændringerne i det økonomiske miljø og styre samordningen af den økonomiske politik i forbindelse med de styrkede overvågningsrammer, som er gældende for medlemsstaterne i euroområdet |
| --- | --- |

1)

styrke Eurogruppens arbejdsmetoder, så den kan tage ansvar for den fælles politik i euroområdet, effektivt reagere på ændringerne i det økonomiske miljø og styre samordningen af den økonomiske politik i forbindelse med de styrkede overvågningsrammer, som er gældende for medlemsstaterne i euroområdet

| 2) | styrke samarbejdet om politikker i Eurogruppen ved at udveksle oplysninger og drøfte budgetplaner og planer for større reformer, der kan have afsmittende virkninger på euroområdet. Sikre, at der gennemføres reformer, som er nødvendige for et stabilt og robust euroområde, herunder også gennemførelsen af Rådets henstillinger til hver medlemsstat i euroområdet, og som ikke blot tager hånd om problemerne på nationalt plan, men har en indflydelse på euroområdet som helhed |
| --- | --- |

2)

styrke samarbejdet om politikker i Eurogruppen ved at udveksle oplysninger og drøfte budgetplaner og planer for større reformer, der kan have afsmittende virkninger på euroområdet. Sikre, at der gennemføres reformer, som er nødvendige for et stabilt og robust euroområde, herunder også gennemførelsen af Rådets henstillinger til hver medlemsstat i euroområdet, og som ikke blot tager hånd om problemerne på nationalt plan, men har en indflydelse på euroområdet som helhed

| 3) | styrke den finanspolitiske disciplin og de finanspolitiske institutioner både på nationalt og subnationalt plan med henblik på at øge markedets tillid til de offentlige finansers holdbarhed i euroområdet på mellemlang og lang sigt. Efter aftalen mellem stats- og regeringscheferne i euroområdet i juli og oktober 2011 og den 2. marts 2012 fremskynde gennemførelsen af direktiv 2011/85/EU til ultimo 2012, og styrke den finanspolitiske styring yderligere, navnlig ved at indføre reglerne for strukturelt afbalancerede budgetter og de automatiske korrektionsmekanismer i den nationale lovgivning i alle medlemsstaterne i euroområdet |
| --- | --- |

3)

styrke den finanspolitiske disciplin og de finanspolitiske institutioner både på nationalt og subnationalt plan med henblik på at øge markedets tillid til de offentlige finansers holdbarhed i euroområdet på mellemlang og lang sigt. Efter aftalen mellem stats- og regeringscheferne i euroområdet i juli og oktober 2011 og den 2. marts 2012 fremskynde gennemførelsen af direktiv 2011/85/EU til ultimo 2012, og styrke den finanspolitiske styring yderligere, navnlig ved at indføre reglerne for strukturelt afbalancerede budgetter og de automatiske korrektionsmekanismer i den nationale lovgivning i alle medlemsstaterne i euroområdet

| 4) | sikre en sammenhængende fælles finanspolitik i euroområdet på grundlag af Det Europæiske Råds konklusioner af 1.-2. marts 2012 ved at arbejde med den finanspolitiske konsolidering som angivet i Rådets henstillinger og afgørelser, der i overensstemmelse med reglerne i stabilitets- og vækstpagten tager hensyn til den makrofinansielle situation i hver medlemsstat. De medlemsstater, der lider under store og potentielt stigende risikopræmier, bør begrænse afvigelserne fra de nominelle balancemål, selv hvis de står over for makroøkonomiske situationer, der er værre end forventet. Andre medlemsstater bør lade de automatiske stabilisatorer arbejde hen imod tilpasningsstien i strukturelle termer og stå klar til at tilpasse hastigheden for konsolideringen, hvis de makroøkonomiske forhold skulle forværres yderligere. Fordelingen af de offentlige udgifter og indtægter bør afspejle, hvordan udgiftsposterne og indtægtskilderne påvirker væksten. Især bør hele det budgetmæssige spillerum, der er til rådighed, udnyttes til at fremme offentlige investeringer i euroområdet, herunder ved at tage højde for forskelle i finansieringsomkostningerne på tværs af grænserne |
| --- | --- |

4)

sikre en sammenhængende fælles finanspolitik i euroområdet på grundlag af Det Europæiske Råds konklusioner af 1.-2. marts 2012 ved at arbejde med den finanspolitiske konsolidering som angivet i Rådets henstillinger og afgørelser, der i overensstemmelse med reglerne i stabilitets- og vækstpagten tager hensyn til den makrofinansielle situation i hver medlemsstat. De medlemsstater, der lider under store og potentielt stigende risikopræmier, bør begrænse afvigelserne fra de nominelle balancemål, selv hvis de står over for makroøkonomiske situationer, der er værre end forventet. Andre medlemsstater bør lade de automatiske stabilisatorer arbejde hen imod tilpasningsstien i strukturelle termer og stå klar til at tilpasse hastigheden for konsolideringen, hvis de makroøkonomiske forhold skulle forværres yderligere. Fordelingen af de offentlige udgifter og indtægter bør afspejle, hvordan udgiftsposterne og indtægtskilderne påvirker væksten. Især bør hele det budgetmæssige spillerum, der er til rådighed, udnyttes til at fremme offentlige investeringer i euroområdet, herunder ved at tage højde for forskelle i finansieringsomkostningerne på tværs af grænserne

| 5) | træffe foranstaltninger til at gøre det finansielle system i euroområdet mere velfungerende og stabilt. Fremskynde tiltagene til en mere integreret finansarkitektur, som omfatter tilsyn med bankerne og krisehåndtering på tværs af grænserne |
| --- | --- |

5)

træffe foranstaltninger til at gøre det finansielle system i euroområdet mere velfungerende og stabilt. Fremskynde tiltagene til en mere integreret finansarkitektur, som omfatter tilsyn med bankerne og krisehåndtering på tværs af grænserne

| 6) | gennemføre strukturreformer, som også fremmer fleksible løntilpasninger, hvilket sammen med en differentieret finanspolitik ville fremme en velordnet afvikling af de makroøkonomiske ubalancer i euroområdet og dermed fremme væksten og beskæftigelsen. Dette omfatter tiltag på nationalt plan, der afspejler den særlige nationale situation og tager højde for Rådets henstillinger til de enkelte medlemsstater i euroområdet. |
| --- | --- |

6)

gennemføre strukturreformer, som også fremmer fleksible løntilpasninger, hvilket sammen med en differentieret finanspolitik ville fremme en velordnet afvikling af de makroøkonomiske ubalancer i euroområdet og dermed fremme væksten og beskæftigelsen. Dette omfatter tiltag på nationalt plan, der afspejler den særlige nationale situation og tager højde for Rådets henstillinger til de enkelte medlemsstater i euroområdet.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 41.

1

(2)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

2

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 219/98 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 219/98

---

Forklarende note

Ledsagedokument til Rådets henstillinger til medlemsstaterne i henhold til Det Europæiske Semester 2012

2012/C 219/29

Artikel 2-ab, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 (1) om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker, som indgår i afsnittet om »Økonomisk dialog«, fastslår, at »det forventes, at Rådet som hovedregel følger Kommissionens henstillinger og forslag og i modsat fald fremkommer med en offentlig redegørelse for sin holdning«.

For at overholde denne regel om at »følge eller fremkomme med en redegørelse« fremlægger Rådet hermed følgende redegørelser for vedtagne ændringer til Kommissionens henstillinger til landespecifikke henstillinger vedrørende medlemsstaterne i forbindelse med Det Europæiske Semester 2012, som Kommissionen er uenig i.

Rådet har også godkendt en række tilføjelser og faktuelle eller tekniske ændringer til henstillingerne med Kommissionens fulde støtte (2)
   (3).

BELGIEN

LANDESPECIFIK HENSTILLING 5

Vedtaget tekst:

Flytte en væsentlig del af skatten fra skat på arbejdskraften til mindre vækstforvridende skatter, herunder f.eks. miljøskatter. Videreføre den iværksatte reform af arbejdsløsheds-understøttelsessystemet for at mindske incitamenterne til ikke at tage arbejde og styrke fokuseringen på beskæftigelsesstøtte og aktiveringspolitik over for ældre arbejdstagere og sårbare grupper, navnlig personer med indvandrerbaggrund. Udnytte den planlagte yderligere regionalisering af den arbejdsmarkedspolitiske kompetence til at fremme arbejdskraftens mobilitet mellem regionerne og til at skabe større sammenhæng mellem den politik, der føres på politikområderne uddannelse, livslang læring, erhvervsuddannelse og beskæftigelse. Udvide de eksisterende aktiveringsbestræbelser til alle aldersgrupper.

Redegørelse:

Rådet var enigt om, at de vigtigste udfordringer med hensyn til erhvervsfrekvensen i Belgien er den lave beskæftigelse af indvandrere og ældre arbejdstagere. Begge udfordringer skal tackles. De multilaterale overvågningsevalueringer foretaget af Beskæftigelsesudvalget og dets overvågning af beskæftigelsesresultaterne bekræfter begge, at en fokus på ældre arbejdstagere er en central udfordring for at sikre effektive aktive arbejdsmarkedspolitikker.

LANDESPECIFIK HENSTILLING 6

Vedtaget tekst:

Fortsat at styrke konkurrencen i detailsektoren ved at mindske barriererne og restriktionerne for erhvervsudøvelse. Indføre foranstaltninger, som kan styrke konkurrencen inden for netværksindustrierne ved at revidere lovgivningsmæssige hindringer og styrke de institutionelle ordninger for effektiv håndhævelse af statsstøttereglerne.

Redegørelse:

Rådet finder, at der ikke er nogen fordel ved at anføre alle netværksindustrier i henstillingen.

LANDESPECIFIK HENSTILLING 7

Vedtaget tekst:

Træffe yderligere foranstaltninger til at forbedre fremskridtene hen imod målene for reduktion af drivhusgasemissionerne fra ikkekvotebelagte aktiviteter, især ved at sikre, at transporten yder et væsentligt bidrag til, at disse mål nås.

Redegørelse:

Rådet anså det for passende at anerkende, at der allerede er blevet truffet foranstaltninger til at reducere drivhusgasserne. Eftersom det er vanskeligt at måle virkningerne på kort sigt, og det går langsomt frem, var der enighed om at understrege behovet for at træffe yderligere foranstaltninger for at øge fremskridtene.

BULGARIEN

LANDESPECIFIK HENSTILLING 2

Vedtaget tekst:

Tage yderligere skridt til at reducere de risici, der knytter sig til pensionssystemets holdbarhed og tilstrækkelighed, ved at gøre den lovfæstede pensionsalder ens for mænd og kvinder, der har bidraget hele deres arbejdsliv. Indføre strengere kriterier for og kontrol med tildelingen af invalidepensioner.

Redegørelse:

Rådet anså det for passende at anerkende, at der allerede er opnået betydelige fremskridt med at begrænse adgangen til tidlig tilbagetrækning.

SPANIEN

LANDESPECIFIK HENSTILLING 7

Vedtaget tekst:

Forbedre de sårbare gruppers beskæftigelsesegnethed kombineret med effektive børne- og familiestøtteordninger med henblik på at forbedre situationen for mennesker truet af fattigdom og/eller social udstødelse og dermed opnå velfærd for børn.

Redegørelse:

Rådet var enigt om en ændring i denne henstilling, der lægger større vægt på, at foranstaltninger til at stimulere arbejdstageres beskæftigelsesegnethed er den mest hensigtsmæssige måde at bekæmpe fattigdom og social udstødelse på, og at den mest konkrete metode til at forbedre børns situation på derfor består i at opnå bedre resultater med at fremme voksnes adgang til uddannelse og beskæftigelse.

ITALIEN

LANDESPECIFIK HENSTILLING 4

Vedtaget tekst:

Vedtage arbejdsmarkedsreformen som en prioritet for at tage fat om segmenteringen af arbejdsmarkedet og etablere en integreret arbejdsløshedsforsikringsordning. Træffe yderligere foranstaltninger til at tilskynde kvinderne til at søge ud på arbejdsmarkedet, især gennem tilvejebringelse af børnepasning og ældreforsorg. Overvåge gennemførelsen af de nye lønfastsættelsesrammer og om nødvendigt styrke dem for at bidrage til tilpasning af lønvæksten og produktiviteten på sektor- og virksomhedsniveau.

Redegørelse:

Rådet var enigt om, at der på nuværende tidspunkt bør fokuseres på gennemførelse og overvågning af de nyligt indførte ordninger. Hvis resultaterne ikke er tilstrækkelige, vil der imidlertid være brug for yderligere ændringer af lønfastsættelsesrammerne. Dette budskab blev styrket af den multilaterale overvågning, som Beskæftigelsesudvalget og Udvalget for Økonomisk Politik gennemførte vedrørende lønninger, og hvor det blev noteret, at Italien bør fokusere på at gennemføre og overvåge sin reform.

LETLAND

LANDESPECIFIK HENSTILLING 5

Vedtaget tekst:

Tilskynde yderligere til energieffektivitet ved at gennemføre foranstaltninger og give incitamenter til at nedbringe energiomkostningerne og flytte forbruget over mod energieffektive produkter, herunder køretøjer, bygninger og varmesystemer. Fremme konkurrence mellem de større energinet , og forbedre sammenkoblingen med andre energinet i EU.

Redegørelse:

Rådet var enigt om at udelade listen over specifikke energinet, hvor konkurrencen bør forbedres, da der er tale om temmelig forskellige situationer i de tre sektorer, som ikke kan behandles ens.

Det lettiske gasmarked står stadig væk over for forhindringer vedrørende dets liberalisering, hvilket følgelig medfører en fritagelse fra den tredje energipakke. Konkurrence kan derfor ikke drøftes alvorligt, inden der er blevet foretaget en passende analyse af markedet. Elmarkedet er forholdsvis veludviklet og fungerer i overensstemmelse med kravene i den tredje energipakke. Konkurrencen inden for varmeforsyning i Letland har derimod brug for betydelige investeringer som følge af landets specifikke situation (fjernvarme), og derfor skal der først åbnes op for konkurrence inden for varmesektoren, når dette er økonomisk rimeligt og muligt.

POLEN

LANDESPECIFIK HENSTILLING 4

Vedtaget tekst:

Styrke indsatsen for at øge kvinders erhvervsfrekvens og indskrivningen i småbørnspasningsordninger og førskoleundervisning ved at sikre stabil finansiering og investering i offentlig infrastruktur, kvalificeret personale og rimelige priser. Ændre den etablerede praksis med hensyn til tidlig tilbagetrækning, så arbejdstagerne er ældre, når de forlader arbejdsmarkedet. Udfase den særlige pensionsordning for minearbejdere med henblik på at integrere dem i den almindelige ordning. Tage mere ambitiøse og permanente skridt hen imod en reform af KRUS, så den bedre afspejler individuelle indkomster.

Redegørelse:

Rådet var enigt om at stryge henvisningen til, at alle minearbejdere skal integreres »fuldt ud« i den almindelige ordning, da det kan fejlfortolkes og ikke tager hensyn til den specifikke situation for en række minearbejdere, som udfører arbejde af en specifik karakter eller under særlige omstændigheder, f.eks. minearbejdere, som arbejder permanent under jorden og deltager direkte i udvindingen.

Det er regeringens hensigt at integrere minearbejdere i den almindelige pensionsordning, dvs. den kapitalbaserede ordning. Et meget begrænset antal minearbejdere nyder imidlertid særlige rettigheder, hvad angår pensionsrettigheder, inden de når den lovpligtige pensionsalder (som defineret i lovgivningen), herunder minearbejdere, som udfører arbejde af en specifik karakter eller under særlige omstændigheder. I det tilfælde tilhører de minearbejdere, som arbejder permanent under jorden og deltager direkte i udvindingen, den gruppe af erhverv, som er defineret som farlige eller byrdefulde, og de har ret til en bestemt form for overgangspension, inden arbejdstagerne når den fastsatte pensionsalder. Der udføres et intensivt arbejde i det centrale institut for arbejdstagerbeskyttelse sammen med det sociale forsikringsinstitut (ZUS) for præcist at definere, hvilke underjordiske aktiviteter som skal give ret til overgangspension. Når disse minearbejdere når den lovpligtige pensionsalder, vil de blive behandlet på samme måde som øvrige arbejdstagere.

FINLAND

LANDESPECIFIK HENSTILLING 3

Vedtaget tekst:

Gennemføre de igangværende foranstaltninger for at forbedre unges og langtidslediges stilling på arbejdsmarkedet med særlig fokus på kompetenceudvikling. Tage yderligere skridt til at forbedre beskæftigelsesfrekvensen blandt ældre arbejdstagere bl.a. ved at mindske mulighederne for tidlig tilbagetrækning. Træffe foranstaltninger til at øge den faktiske pensionsalder under hensyntagen til forhøjelsen af den forventede levetid.

Redegørelse:

Rådet noterede sig, at der er alternative metoder til at sikre, at den faktiske pensionsalder udvikles i overensstemmelse med den forventede levetid, enten ved at den fastsatte pensionsalder forhøjes eller ved at pensionernes størrelse justeres. Der var derfor enighed om at tilpasse henstillingen, så den korrekt afspejler, at Finland har valgt den anden fremgangsmåde.

SVERIGE

LANDESPECIFIK HENSTILLING 3

Vedtaget tekst:

Øge unges og sårbare gruppers erhvervsfrekvens, f.eks. ved at forbedre effektiviteten af aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger , lette overgangen fra skole til arbejde, fremme politikker til at øge efterspørgslen efter sårbare grupper og forbedre arbejdsmarkedets funktion. Undersøge effektiviteten af den nuværende reducerede momssats for restauranter og cateringvirksomheder, hvis formål er at bidrage til jobskabelsen.

Redegørelse:

Rådet var enigt om at tilpasse teksten, så den bedre afspejler de konkrete udfordringer på det svenske arbejdsmarked, dvs. en mere effektiv aktiv arbejdsmarkedspolitik, bedre overgang fra skole til arbejde samt en regeringspolitik, der øger efterspørgslen efter sårbare grupper på arbejdsmarkedet.

Desuden anerkendte Rådet, at Sverige har en decentral lønforhandlingsramme, og var enigt om, at arbejdsmarkedets parter er ansvarlige for lønforhandlingerne, og at regeringens indblanding i processen ikke ville være i overensstemmelse med det nationale lønforhandlingssystem. Henvisningen til at »tilskynde til øget lønfleksibilitet« blev derfor anset for uhensigtsmæssig.

DET FORENEDE KONGERIGE

LANDESPECIFIK HENSTILLING 3

Vedtaget tekst:

Fortsætte med at forbedre beskæftigelsesmulighederne for unge, især dem, der ikke er under uddannelse eller i beskæftigelse, bl.a. ved at gøre brug af den såkaldte »Youth Contract«. Sikre, at praktikpladsordningerne udnyttes af flere unge, har tilstrækkeligt fokus på avancerede færdigheder og færdigheder på et højere niveau og involverer flere små og mellemstore virksomheder. Mindske den store andel af unge i alderen 18-24 med meget svage, basale færdigheder

Redegørelse:

Det arbejde, der er gjort med overvågning af beskæftigelsesresultaterne i forbindelse med skolefrafald omfatter aldersgruppen mellem 18 og 24 år. Dette adskiller sig fra den landespecifikke henstilling, Kommissionen har foreslået, og som anvender benchmarket »unge, som forlader skolen«. Desuden blev Beskæftigelsesudvalgets multilaterale gennemgang af de landespecifikke henstillinger for 2011 udarbejdet på grundlag af ungdomsarbejdsløsheden. Også dette er meget forskelligt fra »unge, som forlader skolen«.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

(2)  Medlemsstater uden ændringer eller med ændringer, som Kommissionen er enig i: CZ, DK, DE, EE, IE, EL, FR, CY, LT, LU, HU, MT, NL, AT, PT, RO, SI, SK, Euroområdet.

(3)  Ændret tekst er markeret med kursiv.

---