# Az Európai Unió C 182E/2012

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.CE2012.182.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 182E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 55. évfolyam2012. június 22. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.CE2012.182.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 182E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

55. évfolyam2012. június 22.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2010–20112011. február 3-án ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 111 E, 2011.4.29.
  Az Európai Rendőrakadémia 2008-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról szóló, 2011. február 3-án elfogadott szövegeket a Hivatalos Lap 2011.3.9-i L sorozatának 62. számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK |
| | 2011. február 3., csütörtök |
| 2012/C 182E/01 | A banánkereskedelemre vonatkozó megállapodásokAz Európai Parlament 2011. február 3-i állásfoglalása az Európai Unió és Brazília, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Kolumbia, Mexikó, Nicaragua, Panama, Peru és Venezuela közötti genfi banánkereskedelmi megállapodás, valamint az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti banánkereskedelmi megállapodás megkötéséről | 1 |
| 2012/C 182E/02 | A tunéziai helyzetAz Európai Parlament 2011. február 3-i állásfoglalása a tunéziai helyzetről | 6 |
| 2012/C 182E/03 | A tuberkulózis elleni védőoltással kapcsolatos kezdeményezésAz Európai Parlament 2011. február 3-i állásfoglalása a tuberkulózis (TBC) elleni védőoltás kezdeményezésről – az Európa 2020 stratégia gyakorlati alkalmazása a 6. millenniumi fejlesztési célok 2050-ig történő teljesítése és a tuberkulózis felszámolása érdekében | 9 |
| 2012/C 182E/04 | Hulladékkezelési válság CampaniábanAz Európai Parlament 2011. február 3-i állásfoglalása a campaniai hulladékválságról | 12 |
| 2012/C 182E/05 | Az Európai Unión belüli rákkutatás fokozottabb koordinációja iránti igényAz Európai Parlament 2011. február 3-i nyilatkozata az Európai Unión belüli rákkutatás fokozottabb koordinációja iránti igényről | 16 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2010–20112011. február 3-án ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 111 E, 2011.4.29.
  Az Európai Rendőrakadémia 2008-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról szóló, 2011. február 3-án elfogadott szövegeket a Hivatalos Lap 2011.3.9-i L sorozatának 62. számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

Az Európai Rendőrakadémia 2008-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról szóló, 2011. február 3-án elfogadott szövegeket a Hivatalos Lap 2011.3.9-i L sorozatának 62. számában tették közzé.

2011. február 3., csütörtök

2012/C 182E/01

A banánkereskedelemre vonatkozó megállapodásokAz Európai Parlament 2011. február 3-i állásfoglalása az Európai Unió és Brazília, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Kolumbia, Mexikó, Nicaragua, Panama, Peru és Venezuela közötti genfi banánkereskedelmi megállapodás, valamint az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti banánkereskedelmi megállapodás megkötéséről

1

2012/C 182E/02

A tunéziai helyzetAz Európai Parlament 2011. február 3-i állásfoglalása a tunéziai helyzetről

6

2012/C 182E/03

A tuberkulózis elleni védőoltással kapcsolatos kezdeményezésAz Európai Parlament 2011. február 3-i állásfoglalása a tuberkulózis (TBC) elleni védőoltás kezdeményezésről – az Európa 2020 stratégia gyakorlati alkalmazása a 6. millenniumi fejlesztési célok 2050-ig történő teljesítése és a tuberkulózis felszámolása érdekében

9

2012/C 182E/04

Hulladékkezelési válság CampaniábanAz Európai Parlament 2011. február 3-i állásfoglalása a campaniai hulladékválságról

12

2012/C 182E/05

Az Európai Unión belüli rákkutatás fokozottabb koordinációja iránti igényAz Európai Parlament 2011. február 3-i nyilatkozata az Európai Unión belüli rákkutatás fokozottabb koordinációja iránti igényről

16

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2011. február 3., csütörtök |
| 2012/C 182E/06 | Deutsch Tamás mentelmi jogának felfüggesztéseAz Európai Parlament 2011. február 3-i határozata a Deutsch Tamás mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2010/2123(IMM)) | 18 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2011. február 3., csütörtök

2012/C 182E/06

Deutsch Tamás mentelmi jogának felfüggesztéseAz Európai Parlament 2011. február 3-i határozata a Deutsch Tamás mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2010/2123(IMM))

18

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2011. február 3., csütörtök |
| 2012/C 182E/07 | A fejlesztési együttműködés finanszírozási eszköze ***IIAz Európai Parlament 2011 február 3-i jogalkotási állásfoglalása a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1905/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából a Tanács által első olvasatban elfogadott álláspontról (16447/1/2010 – C7-0424/2010 – 2010/0059(COD)) | 20 |
| P7_TC2-COD(2010)0059Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2011. február3-án került elfogadásra a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1905/2006/EK rendelet módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 21 |
| I. MELLÉKLET | 27 |
| II. MELLÉKLET | 27 |
| 2012/C 182E/08 | A demokrácia és az emberi jogok világban történő előmozdítása finanszírozási eszközének létrehozása (az 1889/2006/EK rendelet módosítása) ***IIAz Európai Parlament 2011. február 3-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács által a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1889/2006/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított álláspontról (16446/1/2010 – C7-0427/2010 – 2009/0060B(COD)) | 28 |
| P7_TC2-COD(2009)0060BAz Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2011. február 3-án került elfogadásra a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének (a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze) létrehozásáról szóló 1889/2006/EK rendelet módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 28 |
| 2012/C 182E/09 | A fejlesztési együttműködés finanszírozási eszköze (az 1905/2006/EK rendelet módosítása) ***IIAz Európai Parlament 2011. február 3-i jogalkotási állásfoglalása a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1905/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából a Tanács által első olvasatban elfogadott álláspontról (16442/1/2010 – C7-0426/2010 – 2009/0060A(COD)) | 32 |
| P7_TC2-COD(2009)0060AAz Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2011. február 3-án került elfogadásra a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1905/2006/EK rendelet módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 32 |
| 2012/C 182E/10 | Az iparosodott országokkal folytatott együttműködés finanszírozási eszközének létrehozása (az 1934/2006/EK rendelet módosítása) ***IIAz Európai Parlament 2011. február 3-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országokkal és területekkel folytatott együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1934/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (16440/1/2010 – C7-0425/2010 – 2009/0059(COD)) | 36 |
| P7_TC2-COD(2009)0059Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2011. február 3-án került elfogadásra az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országokkal és területekkel folytatott együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1934/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 37 |
| MELLÉKLET | 46 |
| 2012/C 182E/11 | Banánkereskedelmi megállapodások ***Az Európai Parlament 2011. február 3-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Brazília, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Kolumbia, Mexikó, Nicaragua, Panama, Peru és Venezuela közötti genfi banánkereskedelmi megállapodás, valamint az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti banánkereskedelmi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07782/2010 – C7-0148/2010 – 2010/0057(NLE)) | 47 |
| 2012/C 182E/12 | A banánra vonatkozó vámtarifákról szóló 1964/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezése ***IAz Európai Parlament 2011. február 3-i jogalkotási állásfoglalása a banánra vonatkozó vámtarifákról szóló 1964/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0096 – C7-0074/2010 – 2010/0056(COD)) | 48 |
| P7_TC1-COD(2010)0056Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. február 3-án került elfogadásra a banánra vonatkozó vámtarifákról szóló 1964/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 49 |
| 2012/C 182E/13 | Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai ***IAz Európai Parlament 2011. február 3-i jogalkotási állásfoglalása az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0810 – C6-0472/2008 – 2008/0241(COD)) | 49 |
| P7_TC1-COD(2008)0241Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. február 3-án került elfogadásra az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás) (
  1
  ) | 50 |
| IA. MELLÉKLET | 72 |
| IB. MELLÉKLET | 72 |
| II. MELLÉKLET | 74 |
| III. MELLÉKLET | 75 |
| IV. MELLÉKLET | 77 |
| V. MELLÉKLET | 77 |
| VI. MELLÉKLET | 78 |
| VII. MELLÉKLET | 78 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2011. február 3., csütörtök

2012/C 182E/07

A fejlesztési együttműködés finanszírozási eszköze ***IIAz Európai Parlament 2011 február 3-i jogalkotási állásfoglalása a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1905/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából a Tanács által első olvasatban elfogadott álláspontról (16447/1/2010 – C7-0424/2010 – 2010/0059(COD))

20

P7_TC2-COD(2010)0059Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2011. február3-án került elfogadásra a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1905/2006/EK rendelet módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

21

I. MELLÉKLET

27

II. MELLÉKLET

27

2012/C 182E/08

A demokrácia és az emberi jogok világban történő előmozdítása finanszírozási eszközének létrehozása (az 1889/2006/EK rendelet módosítása) ***IIAz Európai Parlament 2011. február 3-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács által a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1889/2006/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított álláspontról (16446/1/2010 – C7-0427/2010 – 2009/0060B(COD))

28

P7_TC2-COD(2009)0060BAz Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2011. február 3-án került elfogadásra a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének (a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze) létrehozásáról szóló 1889/2006/EK rendelet módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

28

2012/C 182E/09

A fejlesztési együttműködés finanszírozási eszköze (az 1905/2006/EK rendelet módosítása) ***IIAz Európai Parlament 2011. február 3-i jogalkotási állásfoglalása a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1905/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából a Tanács által első olvasatban elfogadott álláspontról (16442/1/2010 – C7-0426/2010 – 2009/0060A(COD))

32

P7_TC2-COD(2009)0060AAz Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2011. február 3-án került elfogadásra a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1905/2006/EK rendelet módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

32

2012/C 182E/10

Az iparosodott országokkal folytatott együttműködés finanszírozási eszközének létrehozása (az 1934/2006/EK rendelet módosítása) ***IIAz Európai Parlament 2011. február 3-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országokkal és területekkel folytatott együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1934/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (16440/1/2010 – C7-0425/2010 – 2009/0059(COD))

36

P7_TC2-COD(2009)0059Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2011. február 3-án került elfogadásra az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országokkal és területekkel folytatott együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1934/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

37

MELLÉKLET

46

2012/C 182E/11

Banánkereskedelmi megállapodások ***Az Európai Parlament 2011. február 3-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Brazília, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Kolumbia, Mexikó, Nicaragua, Panama, Peru és Venezuela közötti genfi banánkereskedelmi megállapodás, valamint az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti banánkereskedelmi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07782/2010 – C7-0148/2010 – 2010/0057(NLE))

47

2012/C 182E/12

A banánra vonatkozó vámtarifákról szóló 1964/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezése ***IAz Európai Parlament 2011. február 3-i jogalkotási állásfoglalása a banánra vonatkozó vámtarifákról szóló 1964/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0096 – C7-0074/2010 – 2010/0056(COD))

48

P7_TC1-COD(2010)0056Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. február 3-án került elfogadásra a banánra vonatkozó vámtarifákról szóló 1964/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

49

2012/C 182E/13

Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai ***IAz Európai Parlament 2011. február 3-i jogalkotási állásfoglalása az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0810 – C6-0472/2008 – 2008/0241(COD))

49

P7_TC1-COD(2008)0241Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. február 3-án került elfogadásra az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás) (
  1
  )

1

50

IA. MELLÉKLET

IA. MELLÉKLET

72

IB. MELLÉKLET

IB. MELLÉKLET

72

II. MELLÉKLET

74

III. MELLÉKLET

75

IV. MELLÉKLET

77

V. MELLÉKLET

77

VI. MELLÉKLET

78

VII. MELLÉKLET

78

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament ÜLÉSSZAK: 2010–2011 2011. február 3-án ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 111 E, 2011.4.29. Az Európai Rendőrakadémia 2008-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról szóló, 2011. február 3-án elfogadott szövegeket a Hivatalos Lap 2011.3.9-i L sorozatának 62. számában tették közzé. ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2011. február 3., csütörtök

| 22.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 182/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 182/1

---

2011. február 3., csütörtökA banánkereskedelemre vonatkozó megállapodások

P7_TA(2011)0034

Az Európai Parlament 2011. február 3-i állásfoglalása az Európai Unió és Brazília, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Kolumbia, Mexikó, Nicaragua, Panama, Peru és Venezuela közötti genfi banánkereskedelmi megállapodás, valamint az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti banánkereskedelmi megállapodás megkötéséről

2012/C 182 E/01

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a WTO 6., Hongkongban rendezendő miniszteri konferenciájának előkészületeiről szóló, 2005. december 1-jei (1), a WTO hongkongi miniszteri konferenciáját követő dohai forduló értékeléséről szóló, 2006. április 4-i (2), az Európai Unió és Latin-Amerika közötti megerősített partnerségről szóló, 2006. április 27-i (3), a Dohai Fejlesztési Menetrendről szóló tárgyalások felfüggesztéséről szóló, 2006. szeptember 7-i (4), „Az EU és a Mercosur közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokról, tekintettel az interregionális társulási megállapodás megkötésére” című, 2006. október 12-i (5), a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló, 2007. május 23-i (6), a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló, 2007. december 12-i (7), az Európai Unió és a latin-amerikai és karibi országok Limában megtartott V. LAK-EU csúcstalálkozójáról szóló (8), illetve a Kereskedelmi Világszervezet reformjáról szóló (9)2008. április 24-i, a WTO dohai fordulójának felfüggesztéséről és dohai fejlesztési menetrend jövőjéről szóló, 2008. október 9-i (10) és az egyrészről a Cariforum-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodásról szóló, 2009. március 25-i (11) álláspontjaira, valamint az egyrészről a Cariforum-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodásról szóló, 2009. március 25-i (12), a Latin-Amerikával ápolt kapcsolatokra vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2010. május 5-i (13) és az Európai Unió Latin-Amerikával fenntartott kereskedelmi kapcsolatairól szóló, 2010. október 21-i (14) jogalkotási állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO 6., Hongkongban rendezendő miniszteri konferenciájának előkészületeiről szóló, 2005. december 1-jei (1), a WTO hongkongi miniszteri konferenciáját követő dohai forduló értékeléséről szóló, 2006. április 4-i (2), az Európai Unió és Latin-Amerika közötti megerősített partnerségről szóló, 2006. április 27-i (3), a Dohai Fejlesztési Menetrendről szóló tárgyalások felfüggesztéséről szóló, 2006. szeptember 7-i (4), „Az EU és a Mercosur közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokról, tekintettel az interregionális társulási megállapodás megkötésére” című, 2006. október 12-i (5), a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló, 2007. május 23-i (6), a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló, 2007. december 12-i (7), az Európai Unió és a latin-amerikai és karibi országok Limában megtartott V. LAK-EU csúcstalálkozójáról szóló (8), illetve a Kereskedelmi Világszervezet reformjáról szóló (9)2008. április 24-i, a WTO dohai fordulójának felfüggesztéséről és dohai fejlesztési menetrend jövőjéről szóló, 2008. október 9-i (10) és az egyrészről a Cariforum-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodásról szóló, 2009. március 25-i (11) álláspontjaira, valamint az egyrészről a Cariforum-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodásról szóló, 2009. március 25-i (12), a Latin-Amerikával ápolt kapcsolatokra vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2010. május 5-i (13) és az Európai Unió Latin-Amerikával fenntartott kereskedelmi kapcsolatairól szóló, 2010. október 21-i (14) jogalkotási állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Európai Unió és Brazília, Kolumbia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mexikó, Nicaragua, Panama, Peru és Venezuela közötti genfi banánkereskedelmi megállapodásra, valamint az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti banánkereskedelmi megállapodásra (a továbbiakban: „banánkereskedelmi megállapodások”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Brazília, Kolumbia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mexikó, Nicaragua, Panama, Peru és Venezuela közötti genfi banánkereskedelmi megállapodásra, valamint az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti banánkereskedelmi megállapodásra (a továbbiakban: „banánkereskedelmi megállapodások”),

| — | tekintettel a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó marrakesi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó marrakesi egyezményre,

| — | tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok (AKCS), másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok (AKCS), másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás),

| — | tekintettel az egyrészről a Cariforum-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről a Cariforum-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodásra,

| — | tekintettel az EU és Közép-Amerika közötti társulási megállapodással kapcsolatos tárgyalások lezárására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Közép-Amerika közötti társulási megállapodással kapcsolatos tárgyalások lezárására,

| — | tekintettel a többoldalú kereskedelmi megállapodásról folyó, az Európai Unió, Kolumbia és Peru közti tárgyalások lezárására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a többoldalú kereskedelmi megállapodásról folyó, az Európai Unió, Kolumbia és Peru közti tárgyalások lezárására,

| — | tekintettel a WTO miniszteri konferenciájának 2001. november 14-én Dohában és 2005. december 18-án Hongkongban elfogadott nyilatkozataira, valamint a 2009. december 2-án Genfben elfogadott elnöki összefoglalóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO miniszteri konferenciájának 2001. november 14-én Dohában és 2005. december 18-án Hongkongban elfogadott nyilatkozataira, valamint a 2009. december 2-án Genfben elfogadott elnöki összefoglalóra,

| — | tekintettel a Cotonoui Megállapodás kereskedelmi preferenciával kapcsolatos rendelkezései számára 2001 novemberében Dohában biztosított, a GATT első cikkének alkalmazása alóli mentességre („dohai mentesség”), amely e kereskedelmi preferenciák időtartamára, vagyis 2007. december 31-ig érvényes, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonoui Megállapodás kereskedelmi preferenciával kapcsolatos rendelkezései számára 2001 novemberében Dohában biztosított, a GATT első cikkének alkalmazása alóli mentességre („dohai mentesség”), amely e kereskedelmi preferenciák időtartamára, vagyis 2007. december 31-ig érvényes,

| — | tekintettel az Egyesült Államok és az EU között létrejött 2001. április 11-i banánmegállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok és az EU között létrejött 2001. április 11-i banánmegállapodásra,

| — | tekintettel a WTO főigazgatójának a Kolumbia és az EK által kezdeményezett DS361 számú, valamint a Panama által kezdeményezett DS364 számú, a banánimport-rendszerrel kapcsolatos vitarendezési eljárásokban tett jószolgálati misszióiról szóló 2009. december 22-i (a vitarendezési megállapodás 3.12. cikke értelmében tett) jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO főigazgatójának a Kolumbia és az EK által kezdeményezett DS361 számú, valamint a Panama által kezdeményezett DS364 számú, a banánimport-rendszerrel kapcsolatos vitarendezési eljárásokban tett jószolgálati misszióiról szóló 2009. december 22-i (a vitarendezési megállapodás 3.12. cikke értelmében tett) jelentésére,

| — | tekintettel a banánpiac közös szervezéséről szóló, 1993. február 13-i 404/93/EGK tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a banánpiac közös szervezéséről szóló, 1993. február 13-i 404/93/EGK tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2010. április 1-jei, az EU és Latin-Amerika közötti banánmegállapodásról, valamint annak az AKCS-országok és az EU banántermelőire gyakorolt hatásairól szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2010. április 1-jei, az EU és Latin-Amerika közötti banánmegállapodásról, valamint annak az AKCS-országok és az EU banántermelőire gyakorolt hatásairól szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Tanácshoz (O-0012/2011 – B7-0007/2011) és a Bizottsághoz intézett (O-0013/2010 – B7-0008/2011) 2011. január 24-i, a genfi banánkereskedelmi megállapodásról szóló kérdésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz (O-0012/2011 – B7-0007/2011) és a Bizottsághoz intézett (O-0013/2010 – B7-0008/2011) 2011. január 24-i, a genfi banánkereskedelmi megállapodásról szóló kérdésekre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a banánkereskedelmi megállapodások véget vetettek az eddigi leghosszabb vitának az EU és a legnagyobb kedvezményes vámtarifában részesülő latin-amerikai banánszállítók között; mivel e megállapodások egyszersmind véget vetettek annak a különösen elmérgesedett váratlan vitának az USA és az Európai Unió között, amelynek következtében az USA akár szankciókat is kész lett volna bevezetni; mivel e megállapodások rendezték a legnagyobb kedvezményes vámtarifában részesülő latin-amerikai szállítók valamennyi, az EU legutóbbi három bővítése kapcsán emelt panaszait is, |
| --- | --- |

A.

mivel a banánkereskedelmi megállapodások véget vetettek az eddigi leghosszabb vitának az EU és a legnagyobb kedvezményes vámtarifában részesülő latin-amerikai banánszállítók között; mivel e megállapodások egyszersmind véget vetettek annak a különösen elmérgesedett váratlan vitának az USA és az Európai Unió között, amelynek következtében az USA akár szankciókat is kész lett volna bevezetni; mivel e megállapodások rendezték a legnagyobb kedvezményes vámtarifában részesülő latin-amerikai szállítók valamennyi, az EU legutóbbi három bővítése kapcsán emelt panaszait is,

| B. | mivel 1993. július 1-jéig valamennyi EU-tagállam saját banánbehozatali rendszert tartott fenn, és egyes tagállamok speciális megállapodások révén alakítottak ki a velük szoros történelmi kapcsolatban álló országok számára kedvező körülményeket, |
| --- | --- |

B.

mivel 1993. július 1-jéig valamennyi EU-tagállam saját banánbehozatali rendszert tartott fenn, és egyes tagállamok speciális megállapodások révén alakítottak ki a velük szoros történelmi kapcsolatban álló országok számára kedvező körülményeket,

| C. | mivel a 404/93/EGK tanácsi rendelet elfogadását követően számos, az EU-ba a legnagyobb kedvezmény elvét alkalmazva banánt szállító latin-amerikai WTO-tagállam, valamint az Egyesült Államok WTO-vitarendezési eljárásokat kezdeményezett az EU-val szemben az Európai Közösségek piacára különböző beszállítók által behozott banánra alkalmazott eltérő bánásmód miatt, |
| --- | --- |

C.

mivel a 404/93/EGK tanácsi rendelet elfogadását követően számos, az EU-ba a legnagyobb kedvezmény elvét alkalmazva banánt szállító latin-amerikai WTO-tagállam, valamint az Egyesült Államok WTO-vitarendezési eljárásokat kezdeményezett az EU-val szemben az Európai Közösségek piacára különböző beszállítók által behozott banánra alkalmazott eltérő bánásmód miatt,

| D. | mivel az Európai Közösségek banánbehozatali rendszerének bizonyos részletei nem felelnek meg a WTO szabályozásának, |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Közösségek banánbehozatali rendszerének bizonyos részletei nem felelnek meg a WTO szabályozásának,

| E. | mivel a panaszt emelő országok elutasították az Európai Közösségek (EK) által annak érdekében tett egyes javaslatokat, hogy a rendszert összhangba hozzák a vitarendezési testület ajánlásaival és határozataival, |
| --- | --- |

E.

mivel a panaszt emelő országok elutasították az Európai Közösségek (EK) által annak érdekében tett egyes javaslatokat, hogy a rendszert összhangba hozzák a vitarendezési testület ajánlásaival és határozataival,

| F. | mivel a 2006. január 1-én bevezetett, banánimporttal kapcsolatos új EK-rendszer sincs összhangban a WTO keretében az EU-ra háruló kötelezettségekkel, |
| --- | --- |

F.

mivel a 2006. január 1-én bevezetett, banánimporttal kapcsolatos új EK-rendszer sincs összhangban a WTO keretében az EU-ra háruló kötelezettségekkel,

| G. | mivel a világ banántermelésének csupán 20 %-át exportálják, hiszen a termés legnagyobb része a hazai piacokon kerül forgalomba, |
| --- | --- |

G.

mivel a világ banántermelésének csupán 20 %-át exportálják, hiszen a termés legnagyobb része a hazai piacokon kerül forgalomba,

| H. | mivel az egyes országok között és az országokon belül is jelentősek a különbségek a banánágazat termelékenysége és versenyképessége tekintetében; mivel a latin-amerikai országok és a Fülöp-szigetek a legversenyképesebb termelők és legjelentősebb banánexportőrök, |
| --- | --- |

H.

mivel az egyes országok között és az országokon belül is jelentősek a különbségek a banánágazat termelékenysége és versenyképessége tekintetében; mivel a latin-amerikai országok és a Fülöp-szigetek a legversenyképesebb termelők és legjelentősebb banánexportőrök,

| I. | mivel az EU lezárta a többoldalú kereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalásokat Kolumbiával és Peruval, hat közép-amerikai országgal pedig társulási megállapodásról tárgyalt, |
| --- | --- |

I.

mivel az EU lezárta a többoldalú kereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalásokat Kolumbiával és Peruval, hat közép-amerikai országgal pedig társulási megállapodásról tárgyalt,

| J. | mivel az EU POSEI elnevezésű hazai támogatási programja („Programme of Options Specifically Relating to Remoteness and Insularity”) támogatást nyújt az EU legkülső régióiban tevékenykedő termelők számára, |
| --- | --- |

J.

mivel az EU POSEI elnevezésű hazai támogatási programja („Programme of Options Specifically Relating to Remoteness and Insularity”) támogatást nyújt az EU legkülső régióiban tevékenykedő termelők számára,

| K. | mivel a banán a világ negyedik legjelentősebb mezőgazdasági exportterméke, az EU pedig – 2007-ben csaknem 5 millió tonnás mennyiséggel – a legnagyobb nettó banánimportőr, |
| --- | --- |

K.

mivel a banán a világ negyedik legjelentősebb mezőgazdasági exportterméke, az EU pedig – 2007-ben csaknem 5 millió tonnás mennyiséggel – a legnagyobb nettó banánimportőr,

| L. | mivel a banántermelés jelentős hatást gyakorol a helyi közösségekre nem csak gazdasági szempontból, hanem a környezet, a migráció és a munkaügyi normák tekintetében is, |
| --- | --- |

L.

mivel a banántermelés jelentős hatást gyakorol a helyi közösségekre nem csak gazdasági szempontból, hanem a környezet, a migráció és a munkaügyi normák tekintetében is,

| M. | mivel a Latin-Amerikában működő multinacionális vállalatok a globális piac több mint 80 %-át tartják ellenőrzésük alatt, |
| --- | --- |

M.

mivel a Latin-Amerikában működő multinacionális vállalatok a globális piac több mint 80 %-át tartják ellenőrzésük alatt,

| N. | mivel az EU által alkalmazott preferenciális vámkontingens-rendszer megteremtette a feltételeit annak, hogy az AKCS-országok jelentős mennyiségű banánt exportáljanak az EU-ba, korlátozta a kereskedelmi megállapodások európai termelőkre gyakorolt hatásait, illetve egyidejűleg sok e tevékenységhez kötődő munkahelyet védett meg, |
| --- | --- |

N.

mivel az EU által alkalmazott preferenciális vámkontingens-rendszer megteremtette a feltételeit annak, hogy az AKCS-országok jelentős mennyiségű banánt exportáljanak az EU-ba, korlátozta a kereskedelmi megállapodások európai termelőkre gyakorolt hatásait, illetve egyidejűleg sok e tevékenységhez kötődő munkahelyet védett meg,

| O. | mivel a megállapodás jelentős (2010 és 2017 között 35 %-os) vámcsökkentést eredményez majd a nem AKCS-országokból érkező banánimport esetében; mivel ennek következtében az AKCS-országok és az EU termelőinek minden bizonnyal alkalmazkodniuk kell majd a nemzetközi piac új viszonyaihoz, |
| --- | --- |

O.

mivel a megállapodás jelentős (2010 és 2017 között 35 %-os) vámcsökkentést eredményez majd a nem AKCS-országokból érkező banánimport esetében; mivel ennek következtében az AKCS-országok és az EU termelőinek minden bizonnyal alkalmazkodniuk kell majd a nemzetközi piac új viszonyaihoz,

| 1. | tudomásul veszi a banánkereskedelmi megállapodásokat és üdvözli, hogy véget ért a technikai szempontból egyik legösszetettebb, politikai szempontból egyik legkényesebb, kereskedelmi szempontból pedig az egyik legjelentősebb, WTO elé vitt jogvita; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a banánkereskedelmi megállapodásokat és üdvözli, hogy véget ért a technikai szempontból egyik legösszetettebb, politikai szempontból egyik legkényesebb, kereskedelmi szempontból pedig az egyik legjelentősebb, WTO elé vitt jogvita;

| 2. | úgy véli, hogy a megszületett megállapodás megoldást jelent, ám nem sikerült benne teljes mértékben összeegyeztetni valamennyi fél jogos érdekeit; felkéri ezért a Bizottságot, hogy az első lehetséges alkalommal mutasson be hatásvizsgálatot arról, hogy milyen hatást gyakorolnak a megállapodások a banántermelő fejlődő országokra és Európa legkülső régióira 2020-ig; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a megszületett megállapodás megoldást jelent, ám nem sikerült benne teljes mértékben összeegyeztetni valamennyi fél jogos érdekeit; felkéri ezért a Bizottságot, hogy az első lehetséges alkalommal mutasson be hatásvizsgálatot arról, hogy milyen hatást gyakorolnak a megállapodások a banántermelő fejlődő országokra és Európa legkülső régióira 2020-ig;

| 3. | üdvözli, hogy a banánkereskedelmi megállapodások képezik az EU által a banánkereskedelem terén a piaci hozzáféréssel kapcsolatosan tett végső kötelezettségvállalást, amely szerepelni fog a mezőgazdasági termékek piacra jutására vonatkozó, sikeresen lezárt többoldalú WTO-tárgyalások (dohai forduló) végeredményében; |
| --- | --- |

3.

üdvözli, hogy a banánkereskedelmi megállapodások képezik az EU által a banánkereskedelem terén a piaci hozzáféréssel kapcsolatosan tett végső kötelezettségvállalást, amely szerepelni fog a mezőgazdasági termékek piacra jutására vonatkozó, sikeresen lezárt többoldalú WTO-tárgyalások (dohai forduló) végeredményében;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az elért megállapodás előrelépést jelent ugyan a dohai forduló tárgyalásaiban, ám csak korlátozott előrelépést, mivel a felmerülő nehézségek túlmutatnak a banánnal kapcsolatos kérdéseken; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az elért megállapodás előrelépést jelent ugyan a dohai forduló tárgyalásaiban, ám csak korlátozott előrelépést, mivel a felmerülő nehézségek túlmutatnak a banánnal kapcsolatos kérdéseken;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a genfi banánkereskedelmi megállapodás hitelesítését követően megoldást kell találni az EU banánkereskedelmi rendszerével szemben a legnagyobb kedvezmény elve által érintett latin-amerikai banánszállítók által 2009. december 15-ig egyedileg és kollektíven benyújtott, jelenleg függőben lévő panaszokra; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a genfi banánkereskedelmi megállapodás hitelesítését követően megoldást kell találni az EU banánkereskedelmi rendszerével szemben a legnagyobb kedvezmény elve által érintett latin-amerikai banánszállítók által 2009. december 15-ig egyedileg és kollektíven benyújtott, jelenleg függőben lévő panaszokra;

| 6. | megjegyzi, hogy a 2010. évi adatok szerint a banán ára az uniós fogyasztók számára stabil maradt vagy csak kis mértékben nőtt; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy a 2010. évi adatok szerint a banán ára az uniós fogyasztók számára stabil maradt vagy csak kis mértékben nőtt;

| 7. | hangsúlyozza, hogy 2017-ig az EU fokozatosan 176 EUR/tonnáról 114 EUR/tonnára fogja csökkenteni a Latin-Amerikából importált banánra vonatkozó vámtarifát; ezzel veszélyezteti az AKCS-országok, valamint az EU és legkülső régiói kis- és közepes méretű termelőit (az utóbbiak körében már most is a legmagasabb a munkanélküliség szintje Európában); |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy 2017-ig az EU fokozatosan 176 EUR/tonnáról 114 EUR/tonnára fogja csökkenteni a Latin-Amerikából importált banánra vonatkozó vámtarifát; ezzel veszélyezteti az AKCS-országok, valamint az EU és legkülső régiói kis- és közepes méretű termelőit (az utóbbiak körében már most is a legmagasabb a munkanélküliség szintje Európában);

| 8. | hangsúlyozza, hogy a banánkereskedelmi megállapodások lehetővé teszik, hogy a banánágazat kérdését elkülönítsék a dohai forduló trópusi termékekkel kapcsolatos tárgyalásaitól; hangsúlyozza, hogy míg a trópusi termékek esetében jelentősebb vámtarifa-csökkentésekre kerül majd sor, addig az AKCS-országok szempontjából fontos, a „preferenciaerózió alá eső termékek” vámtarifa-csökkentése a tárgyalások során alkalmazott általános periódushoz képest viszonylag hosszabb időszak alatt történik meg; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a banánkereskedelmi megállapodások valószínűleg nem fognak az AKCS-országok számára elfogadható megállapodást biztosítani a trópusi termékek és azok preferenciális rendszerének leépítése tekintetében, hiszen a banánkereskedelmi megállapodások idején tett javaslatokat már korábban elutasította néhány jelentős feltörekvő gazdaság, ahogyan azt jól mutatta India és Pakisztán reakciója a WTO Általános Tanácsának 2009. decemberi ülésén; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a banánkereskedelmi megállapodások lehetővé teszik, hogy a banánágazat kérdését elkülönítsék a dohai forduló trópusi termékekkel kapcsolatos tárgyalásaitól; hangsúlyozza, hogy míg a trópusi termékek esetében jelentősebb vámtarifa-csökkentésekre kerül majd sor, addig az AKCS-országok szempontjából fontos, a „preferenciaerózió alá eső termékek” vámtarifa-csökkentése a tárgyalások során alkalmazott általános periódushoz képest viszonylag hosszabb időszak alatt történik meg; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a banánkereskedelmi megállapodások valószínűleg nem fognak az AKCS-országok számára elfogadható megállapodást biztosítani a trópusi termékek és azok preferenciális rendszerének leépítése tekintetében, hiszen a banánkereskedelmi megállapodások idején tett javaslatokat már korábban elutasította néhány jelentős feltörekvő gazdaság, ahogyan azt jól mutatta India és Pakisztán reakciója a WTO Általános Tanácsának 2009. decemberi ülésén;

| 9. | hangsúlyozza, hogy az EU hagyományosan egyedi tarifális kedvezményeket nyújt az AKCS-országokból származó banánra vonatkozóan; emlékeztet rá, hogy egyes WTO-tagországok újra és újra megkérdőjelezték, hogy e preferenciális bánásmód összeegyeztethető-e a WTO szabályaival; hangsúlyozza, hogy a WTO vitarendezési bizottságai, Fellebbezési Testülete és eseti választottbírói által hozott számos határozat a jelenlegi rendszer módosítására szólított fel; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy az EU hagyományosan egyedi tarifális kedvezményeket nyújt az AKCS-országokból származó banánra vonatkozóan; emlékeztet rá, hogy egyes WTO-tagországok újra és újra megkérdőjelezték, hogy e preferenciális bánásmód összeegyeztethető-e a WTO szabályaival; hangsúlyozza, hogy a WTO vitarendezési bizottságai, Fellebbezési Testülete és eseti választottbírói által hozott számos határozat a jelenlegi rendszer módosítására szólított fel;

| 10. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az eredeti regionális megközelítést nem tartották fenn az Andok-béli országokkal a többoldalú megállapodásról folytatott tárgyalások során, aminek következtében Ecuador nem kapta meg ugyanazokat a vámtarifákat, mint Kolumbia és Peru; |
| --- | --- |

10.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az eredeti regionális megközelítést nem tartották fenn az Andok-béli országokkal a többoldalú megállapodásról folytatott tárgyalások során, aminek következtében Ecuador nem kapta meg ugyanazokat a vámtarifákat, mint Kolumbia és Peru;

| 11. | kiemeli, hogy a jelenlegi megállapodásoknak köszönhetően az AKCS-országok 2008 óta vámmentesen és kvótakorlátozások nélkül importálhatnak banánt az EU-ba; |
| --- | --- |

11.

kiemeli, hogy a jelenlegi megállapodásoknak köszönhetően az AKCS-országok 2008 óta vámmentesen és kvótakorlátozások nélkül importálhatnak banánt az EU-ba;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az AKCS-országokkal folytatott párhuzamos tárgyalások olyan megállapodást eredményeztek, amely szerint a szokásos EU-támogatáson felül a fő banánexportáló AKCS-országok egy új program, az úgynevezett „banánágazatra vonatkozó kísérő intézkedések” révén további támogatást kapnak; kiemeli, hogy a banánágazatra vonatkozó kísérő intézkedésekre szánt költségvetési keret összege elégtelennek bizonyulhat, a végrehajtási időszak pedig túlságosan rövid ahhoz, hogy hatékony segítséget jelenthessen az AKCS-országok banántermelői számára az uniós importrendszer változásaival járó következményekhez való alkalmazkodásban; felkéri a Bizottságot annak egyértelmű kimondására, hogy a pénzügyi megállapodásban szereplő források a jelenlegi együttműködési kereten felül értendők, és hogy nem pusztán a nemzeti költségvetések olyan kiegészítéséről van szó, amelyet ne lehetne konkrét – így oktatási vagy diverzifikációs – programok céljaira elkülöníteni; felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő új, többéves pénzügyi megoldást; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az AKCS-országokkal folytatott párhuzamos tárgyalások olyan megállapodást eredményeztek, amely szerint a szokásos EU-támogatáson felül a fő banánexportáló AKCS-országok egy új program, az úgynevezett „banánágazatra vonatkozó kísérő intézkedések” révén további támogatást kapnak; kiemeli, hogy a banánágazatra vonatkozó kísérő intézkedésekre szánt költségvetési keret összege elégtelennek bizonyulhat, a végrehajtási időszak pedig túlságosan rövid ahhoz, hogy hatékony segítséget jelenthessen az AKCS-országok banántermelői számára az uniós importrendszer változásaival járó következményekhez való alkalmazkodásban; felkéri a Bizottságot annak egyértelmű kimondására, hogy a pénzügyi megállapodásban szereplő források a jelenlegi együttműködési kereten felül értendők, és hogy nem pusztán a nemzeti költségvetések olyan kiegészítéséről van szó, amelyet ne lehetne konkrét – így oktatási vagy diverzifikációs – programok céljaira elkülöníteni; felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő új, többéves pénzügyi megoldást;

| 13. | felkéri a Bizottságot, hogy a banánágazatra vonatkozó kísérő intézkedések lejárata előtt 18 hónappal végezze el a program értékelését, az értékelés pedig tartalmazzon javaslatokat a későbbiekben meghozandó további intézkedésekre és azok jellegére vonatkozóan; |
| --- | --- |

13.

felkéri a Bizottságot, hogy a banánágazatra vonatkozó kísérő intézkedések lejárata előtt 18 hónappal végezze el a program értékelését, az értékelés pedig tartalmazzon javaslatokat a későbbiekben meghozandó további intézkedésekre és azok jellegére vonatkozóan;

| 14. | határozottan elutasít minden arra irányuló kísérletet, hogy a banántermelő AKCS-országoknak szóló programot a fejlesztési támogatásra szánt költségvetési sorokból való átcsoportosítással finanszírozzák; |
| --- | --- |

14.

határozottan elutasít minden arra irányuló kísérletet, hogy a banántermelő AKCS-országoknak szóló programot a fejlesztési támogatásra szánt költségvetési sorokból való átcsoportosítással finanszírozzák;

| 15. | kiemeli, hogy a banánágazatra vonatkozó kísérő intézkedések forrásait annak figyelembe vételével kell elosztani az érintett országok között, hogy várhatóan mekkora veszteséget fognak elszenvedni a banántermelés és -export vonatkozásában, milyen a fejlettségi szintjük, milyenek a súlyozott indikátoraik és mekkora az EU-ba irányuló banánkereskedelmük; hangsúlyozza, hogy megfelelő egyensúlyt kell találni a szóba jöhető három, egymást kölcsönösen ki nem záró intézkedés között: a meglévő termelés hatékonyságának fokozására; a helyi hozzáadott érték növelésére és a banántermelés kiváltására szolgáló diverzifikáció támogatására irányuló intervenciók között; |
| --- | --- |

15.

kiemeli, hogy a banánágazatra vonatkozó kísérő intézkedések forrásait annak figyelembe vételével kell elosztani az érintett országok között, hogy várhatóan mekkora veszteséget fognak elszenvedni a banántermelés és -export vonatkozásában, milyen a fejlettségi szintjük, milyenek a súlyozott indikátoraik és mekkora az EU-ba irányuló banánkereskedelmük; hangsúlyozza, hogy megfelelő egyensúlyt kell találni a szóba jöhető három, egymást kölcsönösen ki nem záró intézkedés között: a meglévő termelés hatékonyságának fokozására; a helyi hozzáadott érték növelésére és a banántermelés kiváltására szolgáló diverzifikáció támogatására irányuló intervenciók között;

| 16. | felszólítja az EU-t és az AKCS-államokat, hogy dolgozzanak ki olyan intézkedéseket, amelyekkel támogatni tudják a banántermeléstől nagymértékben függő országok által a gazdaságuk diverzifikálása érdekében tett erőfeszítéseket, többek között a „Segély a kereskedelemért” program kiterjesztése révén; |
| --- | --- |

16.

felszólítja az EU-t és az AKCS-államokat, hogy dolgozzanak ki olyan intézkedéseket, amelyekkel támogatni tudják a banántermeléstől nagymértékben függő országok által a gazdaságuk diverzifikálása érdekében tett erőfeszítéseket, többek között a „Segély a kereskedelemért” program kiterjesztése révén;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a banán egyes legkülső régiók, így különösen két francia tengerentúli megye: Guadeloupe és Martinique, illetve az Azori-szigetek, Madeira és a Kanári-szigetek fő haszonnövényeinek egyike; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a banán egyes legkülső régiók, így különösen két francia tengerentúli megye: Guadeloupe és Martinique, illetve az Azori-szigetek, Madeira és a Kanári-szigetek fő haszonnövényeinek egyike;

| 18. | javasolja annak figyelembe vételét, hogy az EU legkülső régióiban a banánágazat a jövedelem- és munkahelyteremtő képessége, valamint a hozzá kapcsolódó gazdasági tevékenységek révén társadalmi-gazdasági szempontból igen jelentős szerepet játszik, és hozzájárul a gazdasági és társadalmi kohézió megvalósításához, továbbá segít megőrizni az idegenforgalom fejlődését kedvezően befolyásoló ökológiai egyensúlyt és természeti környezetet; |
| --- | --- |

18.

javasolja annak figyelembe vételét, hogy az EU legkülső régióiban a banánágazat a jövedelem- és munkahelyteremtő képessége, valamint a hozzá kapcsolódó gazdasági tevékenységek révén társadalmi-gazdasági szempontból igen jelentős szerepet játszik, és hozzájárul a gazdasági és társadalmi kohézió megvalósításához, továbbá segít megőrizni az idegenforgalom fejlődését kedvezően befolyásoló ökológiai egyensúlyt és természeti környezetet;

| 19. | megállapítja, hogy a POSEI támogatási programról 2006-ban a WTO keretében kötött megállapodás szerinti 176 EUR/tonnás európai importvám fényében született döntés, vagyis a banánkereskedelemmel kapcsolatos WTO-megállapodásokban szereplő vámtarifát a POSEI költségvetése kapcsán még nem vették figyelembe; felhívja az Európai Unió valamennyi illetékes hatóságát, hogy dolgozzák át a POSEI program keretében az uniós termelők számára előirányzott támogatásokat és fogadjanak el olyan intézkedéseket, amelyekkel elérhető – a banán világkereskedelmében érvényesülő liberalizációs trenddel párhuzamosan – az uniós termelők piacon maradása és hagyományos tevékenységeik támogatása; |
| --- | --- |

19.

megállapítja, hogy a POSEI támogatási programról 2006-ban a WTO keretében kötött megállapodás szerinti 176 EUR/tonnás európai importvám fényében született döntés, vagyis a banánkereskedelemmel kapcsolatos WTO-megállapodásokban szereplő vámtarifát a POSEI költségvetése kapcsán még nem vették figyelembe; felhívja az Európai Unió valamennyi illetékes hatóságát, hogy dolgozzák át a POSEI program keretében az uniós termelők számára előirányzott támogatásokat és fogadjanak el olyan intézkedéseket, amelyekkel elérhető – a banán világkereskedelmében érvényesülő liberalizációs trenddel párhuzamosan – az uniós termelők piacon maradása és hagyományos tevékenységeik támogatása;

| 20. | úgy véli, hogy az AKCS-országok, valamint az EU és az uniós legkülső régiók termelőire jelentős hatással lehetnek a banánkereskedelmi megállapodások; azt kéri ezért a Bizottságtól, hogy növelje és szükség esetén 2020-ig terjessze ki az előbbieknek juttatott támogatásokat; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy az AKCS-országok, valamint az EU és az uniós legkülső régiók termelőire jelentős hatással lehetnek a banánkereskedelmi megállapodások; azt kéri ezért a Bizottságtól, hogy növelje és szükség esetén 2020-ig terjessze ki az előbbieknek juttatott támogatásokat;

| 21. | felhívja rá a figyelmet, hogy az Európai Unió legkülső régióiban a banántermelés során magasabb szociális és környezetvédelmi normákat követnek, mint Latin-Amerika legtöbb országában; felhívja arra is a figyelmet, hogy a legkülső régiókban a peszticidekhez hasonló különböző hatóanyagokat a közép- és dél-amerikai országokhoz képest 20–40-szer alacsonyabb koncentrációban használják fel, növény-egészségügyi téren pedig az európai élelmiszerbiztonsági szabályozás által tiltott hatóanyagokat széles körben használják Közép- és Dél-Amerika ültetvényein; |
| --- | --- |

21.

felhívja rá a figyelmet, hogy az Európai Unió legkülső régióiban a banántermelés során magasabb szociális és környezetvédelmi normákat követnek, mint Latin-Amerika legtöbb országában; felhívja arra is a figyelmet, hogy a legkülső régiókban a peszticidekhez hasonló különböző hatóanyagokat a közép- és dél-amerikai országokhoz képest 20–40-szer alacsonyabb koncentrációban használják fel, növény-egészségügyi téren pedig az európai élelmiszerbiztonsági szabályozás által tiltott hatóanyagokat széles körben használják Közép- és Dél-Amerika ültetvényein;

| 22. | megjegyzi, hogy a banántermelőkkel kötött legutóbbi megállapodásokban (a Kolumbiával és Peruval kötött többoldalú kereskedelmi megállapodásban és a Közép-Amerikával kötött társulási megállapodásban) az EU beleegyezett abba, hogy az említett országokból származó banánimportra kivetett vámtarifa 2020. január 1-jéig 75 EUR/tonnára csökkenjen; |
| --- | --- |

22.

megjegyzi, hogy a banántermelőkkel kötött legutóbbi megállapodásokban (a Kolumbiával és Peruval kötött többoldalú kereskedelmi megállapodásban és a Közép-Amerikával kötött társulási megállapodásban) az EU beleegyezett abba, hogy az említett országokból származó banánimportra kivetett vámtarifa 2020. január 1-jéig 75 EUR/tonnára csökkenjen;

| 23. | megállapítja, hogy a banánkereskedelmi megállapodásokban végül rögzített 39 EUR/tonnás preferenciális sáv jelentős mértékben fokozza majd nyolc Andok-beli és közép-amerikai ország, valamint a régióban működő transznacionális vállalatok versenyképességét a többi importőrrel szemben az uniós piacon; hangsúlyozza, hogy 2020-tól kezdve az EU-ba már most banánt exportáló országok egyértelmű haszonra tesznek majd szert, hiszen az általuk exportált mennyiség és a banánért kapott ár egyaránt nőni fog; |
| --- | --- |

23.

megállapítja, hogy a banánkereskedelmi megállapodásokban végül rögzített 39 EUR/tonnás preferenciális sáv jelentős mértékben fokozza majd nyolc Andok-beli és közép-amerikai ország, valamint a régióban működő transznacionális vállalatok versenyképességét a többi importőrrel szemben az uniós piacon; hangsúlyozza, hogy 2020-tól kezdve az EU-ba már most banánt exportáló országok egyértelmű haszonra tesznek majd szert, hiszen az általuk exportált mennyiség és a banánért kapott ár egyaránt nőni fog;

| 24. | hangsúlyozza, hogy az EU-ba a legnagyobb kedvezmény elve alapján exportáló többi ország, valamint az AKCS- és legkevésbé fejlett országok versenyképessége az uniós piacon csökkenhet a banánkereskedelmi megállapodásokat aláíró országokéhoz képest; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy az EU-ba a legnagyobb kedvezmény elve alapján exportáló többi ország, valamint az AKCS- és legkevésbé fejlett országok versenyképessége az uniós piacon csökkenhet a banánkereskedelmi megállapodásokat aláíró országokéhoz képest;

| 25. | véleménye szerint az Európai Unió piacához való hozzáférést csak az ILO tisztességes munkára vonatkozó menetrendjét, valamint az emberi jogokat és az ökológiai normákat betartó termelők számára kellene biztosítani; |
| --- | --- |

25.

véleménye szerint az Európai Unió piacához való hozzáférést csak az ILO tisztességes munkára vonatkozó menetrendjét, valamint az emberi jogokat és az ökológiai normákat betartó termelők számára kellene biztosítani;

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, Brazília, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Kolumbia, Mexikó, Nicaragua, Panama, Peru, Venezuela, az Amerikai Egyesült Államok és az AKCS-országok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

26.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, Brazília, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Kolumbia, Mexikó, Nicaragua, Panama, Peru, Venezuela, az Amerikai Egyesült Államok és az AKCS-országok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 285. E, 2006.11.22., 126. o.

(2)  HL C 293. E, 2006.12.2., 155. o.

(3)  HL C 296. E, 2006.12.6., 123. o.

(4)  HL C 305. E, 2006.12.14., 244. o.

(5)  HL C 308. E, 2006.12.16., 182. o.

(6)  HL C 102. E, 2008.4.24., 301. o.

(7)  HL C 323. E, 2008.12.18., 361. o.

(8)  HL C 259. E, 2009.10.29., 64. o.

(9)  HL C 259. E, 2009.10.29., 77. o.

(10)  HL C 9. E, 2010.1.15., 31. o.

(11)  HL C 117. E, 2010.5.6., 101. o.

(12)  HL C 117. E, 2010.5.6., 256. o.

(13)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0141

(14)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0387.

---

| 22.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 182/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 182/6

---

2011. február 3., csütörtökA tunéziai helyzet

P7_TA(2011)0038

Az Európai Parlament 2011. február 3-i állásfoglalása a tunéziai helyzetről

2012/C 182 E/02

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az emberi jogok tunéziai helyzetéről szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen a 2005. szeptember 29-i (1), 2005. december 15-i (2) és 2006. június 15-i (3) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok tunéziai helyzetéről szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen a 2005. szeptember 29-i (1), 2005. december 15-i (2) és 2006. június 15-i (3) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Tunéziai Köztársaság által 1998 márciusában aláírt euro-mediterrán társulási megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Tunéziai Köztársaság által 1998 márciusában aláírt euro-mediterrán társulási megállapodásra,

| — | tekintettel az emberi jogok és a demokratizálódás harmadik országokban való előmozdításáról szóló uniós politikára, amelyet a Tanács 2005 decemberében fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a demokratizálódás harmadik országokban való előmozdításáról szóló uniós politikára, amelyet a Tanács 2005 decemberében fogadott el,

| — | tekintettel a 2006. február 14-án elfogadott, az Európai Unió által kötött megállapodásokban az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó záradékról szóló állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. február 14-án elfogadott, az Európai Unió által kötött megállapodásokban az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó záradékról szóló állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika megerősítéséről szóló 2006. december 4-i bizottsági közleményre (COM(2006)0726), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika megerősítéséről szóló 2006. december 4-i bizottsági közleményre (COM(2006)0726),

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika 2009. évi végrehajtásáról szóló és a Tunéziáról szóló országjelentést tartalmazó bizottsági közleményre (COM(2010)0207 - SEC(2010)0513), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika 2009. évi végrehajtásáról szóló és a Tunéziáról szóló országjelentést tartalmazó bizottsági közleményre (COM(2010)0207 - SEC(2010)0513),

| — | tekintettel az Európai Unió–Tunézia cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió–Tunézia cselekvési tervre,

| — | tekintettel az emberi jogi aktivistákat támogató uniós politikákról szóló, 2010. június 17-én elfogadott állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogi aktivistákat támogató uniós politikákról szóló, 2010. június 17-én elfogadott állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európai Uniónak az EU-Tunézia Társulási Tanács 2010. május 11-i, 8. ülését követő nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Uniónak az EU-Tunézia Társulási Tanács 2010. május 11-i, 8. ülését követő nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Catherine Ashton, az EU külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és Stefan Füle európai biztos által a tunéziai helyzetről 2011. január 13-án és 17-én kiadott nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Catherine Ashton, az EU külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és Stefan Füle európai biztos által a tunéziai helyzetről 2011. január 13-án és 17-én kiadott nyilatkozatokra,

| — | tekintettel Buzek úrnak, az Európai Parlament elnökének a tunéziai helyzettel foglalkozó, 2011. január 17-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Buzek úrnak, az Európai Parlament elnökének a tunéziai helyzettel foglalkozó, 2011. január 17-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a Mohamed Buazizi 2010. december 17-i figyelemfelkeltő öngyilkosságát követő, az egész országra kiterjedő tömegmegmozdulások következtében Ben Ali elnök 2011. január 14-én távozott a hatalomból, és ennek köszönhetően a tunéziai nép visszanyerte szabadságát és véget vetett a megbukott Ben Ali elnök által 1987 óta fenntartott rezsimnek, |
| --- | --- |

A.

mivel a Mohamed Buazizi 2010. december 17-i figyelemfelkeltő öngyilkosságát követő, az egész országra kiterjedő tömegmegmozdulások következtében Ben Ali elnök 2011. január 14-én távozott a hatalomból, és ennek köszönhetően a tunéziai nép visszanyerte szabadságát és véget vetett a megbukott Ben Ali elnök által 1987 óta fenntartott rezsimnek,

| B. | mivel a békés tiltakozások során a rendfenntartó szervek erővel léptek fel a tüntetőkkel szemben, és az összecsapásokban több mint százan életüket vesztették, |
| --- | --- |

B.

mivel a békés tiltakozások során a rendfenntartó szervek erővel léptek fel a tüntetőkkel szemben, és az összecsapásokban több mint százan életüket vesztették,

| C. | mivel az Unió képtelen ténylegesen egységes és hatékony külpolitikát kialakítani partnereivel szemben; kiemelve különösen az EU és Tunézia közötti együttműködési mechanizmusok gyengeségét, és ismét hangsúlyozva az Európai Parlament azon kérését, hogy a társulási megállapodások emberi jogi záradékait következetesen kísérje egy olyan mechanizmus, amely biztosítja a záradék tényleges végrehajtását, mivel ezek tükrében szükségesnek látszik az érvényben lévő szomszédságpolitika felülvizsgálata; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió képtelen ténylegesen egységes és hatékony külpolitikát kialakítani partnereivel szemben; kiemelve különösen az EU és Tunézia közötti együttműködési mechanizmusok gyengeségét, és ismét hangsúlyozva az Európai Parlament azon kérését, hogy a társulási megállapodások emberi jogi záradékait következetesen kísérje egy olyan mechanizmus, amely biztosítja a záradék tényleges végrehajtását, mivel ezek tükrében szükségesnek látszik az érvényben lévő szomszédságpolitika felülvizsgálata;

| D. | mivel a Társulási Tanács 2010. május 11-i következtetéseiben emlékeztette Tunéziát arra, hogy az igazságügyi reform, a pluralizmus, a demokratikus részvétel, a véleménynyilvánítási és egyesülési szabadság, valamint az emberi jogok védelmezőinek oltalmazása mind az Unióhoz való tényleges közeledés alapvető elemét képezi, mivel a tunéziai hatóságok e kötelezettségvállalások egyikét sem tartották tiszteletben; |
| --- | --- |

D.

mivel a Társulási Tanács 2010. május 11-i következtetéseiben emlékeztette Tunéziát arra, hogy az igazságügyi reform, a pluralizmus, a demokratikus részvétel, a véleménynyilvánítási és egyesülési szabadság, valamint az emberi jogok védelmezőinek oltalmazása mind az Unióhoz való tényleges közeledés alapvető elemét képezi, mivel a tunéziai hatóságok e kötelezettségvállalások egyikét sem tartották tiszteletben;

| E. | mivel Tunéziai és az Európai Unió az események kezdetén épp a 2011–2016 közötti időszakra szóló cselekvési terv meghatározásán dolgoztak; mivel e folyamat mindkét fél részéről jelentős elkötelezettséget igényel valamennyi kérdés tekintetében, különösen az emberi jogok és az alapvető jogok területén, |
| --- | --- |

E.

mivel Tunéziai és az Európai Unió az események kezdetén épp a 2011–2016 közötti időszakra szóló cselekvési terv meghatározásán dolgoztak; mivel e folyamat mindkét fél részéről jelentős elkötelezettséget igényel valamennyi kérdés tekintetében, különösen az emberi jogok és az alapvető jogok területén,

| F. | mivel a tunéziai tekintélyuralmi rendszer bukása reményre ad okot a szilárd demokrácia felé való sikeres átmenetre, és ez más népeknél is a hasonló törekvések megerősödéséhez vezethet, |
| --- | --- |

F.

mivel a tunéziai tekintélyuralmi rendszer bukása reményre ad okot a szilárd demokrácia felé való sikeres átmenetre, és ez más népeknél is a hasonló törekvések megerősödéséhez vezethet,

| 1. | szolidaritását fejezi ki a tunéziai nép iránt, amely jogos demokratikus törekvéseitől vezérelve, és a rossz szociális körülmények és a munkanélküliség miatti elkeseredésétől hajtva történelmi jelentőségű politikai fordulatot idézett elő az országban; üdvözli e tekintetben a nép megmozdulások során tanúsított bátorságát és eltökéltségét, együtt érez a sebesültekkel és részvétét fejezi ki az áldozatok családjainak; |
| --- | --- |

1.

szolidaritását fejezi ki a tunéziai nép iránt, amely jogos demokratikus törekvéseitől vezérelve, és a rossz szociális körülmények és a munkanélküliség miatti elkeseredésétől hajtva történelmi jelentőségű politikai fordulatot idézett elő az országban; üdvözli e tekintetben a nép megmozdulások során tanúsított bátorságát és eltökéltségét, együtt érez a sebesültekkel és részvétét fejezi ki az áldozatok családjainak;

| 2. | elítéli a megtorló intézkedéseket és az erőszak rendfenntartó erők általi aránytalan alkalmazását; üdvözli ezzel szemben a fegyveres erők magatartását, amelynek tagjai nem voltak hajlandók a tüntetőkre lőni; követeli az elmúlt hetekben történt halálos kimenetelű és karhatalmi túlkapásokkal járó incidensek, valamint a korrupt gyakorlatok független vizsgálatát, és a bűnösök törvény előtti elszámoltatását; |
| --- | --- |

2.

elítéli a megtorló intézkedéseket és az erőszak rendfenntartó erők általi aránytalan alkalmazását; üdvözli ezzel szemben a fegyveres erők magatartását, amelynek tagjai nem voltak hajlandók a tüntetőkre lőni; követeli az elmúlt hetekben történt halálos kimenetelű és karhatalmi túlkapásokkal járó incidensek, valamint a korrupt gyakorlatok független vizsgálatát, és a bűnösök törvény előtti elszámoltatását;

| 3. | hangsúlyozza valamennyi tunéziai politikai, társadalmi, polgári és demokratikus erő teljes körű képviseletének fontosságát, hiszen az ügyvivő kormány csak ezzel érdemelheti ki a lakosság bizalmát, és csak ez ruházhatja fel a választások előkészítéséhez és a demokratikus átmenethez elengedhetetlen legitimitással; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza valamennyi tunéziai politikai, társadalmi, polgári és demokratikus erő teljes körű képviseletének fontosságát, hiszen az ügyvivő kormány csak ezzel érdemelheti ki a lakosság bizalmát, és csak ez ruházhatja fel a választások előkészítéséhez és a demokratikus átmenethez elengedhetetlen legitimitással;

| 4. | határozottan támogatja a demokratikus folyamatot; hangsúlyozza a végrehajtó és törvényhozó hatalmi ágak közötti egyensúlyt és a bírói hatalom függetlenségét tiszteletben tartó demokratikus alkotmány kidolgozásával megbízott új parlamenti közgyűlés megválasztására irányuló választások megtartásához szükséges feltételek megteremtésének fontosságát, olyan határidőn belül, amely elegendő időt biztosít az ellenzéki erőknek és a médiáknak arra, hogy nemzeti szinten megszervezzék tevékenységeiket; kívánatosnak tartja, hogy a pluralizmus, a lelkiismereti szabadság és a politikai váltógazdaság tiszteletben tartása iránt elkötelezett valamennyi demokratikus erő részt vehessen a választásokon; e tekintetben üdvözli a tájékoztatási minisztérium megszüntetését és a véleménynyilvánítás szabadságának garantálását; |
| --- | --- |

4.

határozottan támogatja a demokratikus folyamatot; hangsúlyozza a végrehajtó és törvényhozó hatalmi ágak közötti egyensúlyt és a bírói hatalom függetlenségét tiszteletben tartó demokratikus alkotmány kidolgozásával megbízott új parlamenti közgyűlés megválasztására irányuló választások megtartásához szükséges feltételek megteremtésének fontosságát, olyan határidőn belül, amely elegendő időt biztosít az ellenzéki erőknek és a médiáknak arra, hogy nemzeti szinten megszervezzék tevékenységeiket; kívánatosnak tartja, hogy a pluralizmus, a lelkiismereti szabadság és a politikai váltógazdaság tiszteletben tartása iránt elkötelezett valamennyi demokratikus erő részt vehessen a választásokon; e tekintetben üdvözli a tájékoztatási minisztérium megszüntetését és a véleménynyilvánítás szabadságának garantálását;

| 5. | üdvözli az általános amnesztiáról szóló törvénytervezetet, amelynek lehetővé kell tennie a politikai foglyok szabadon bocsátását, a bukott rendszer ellenzőinek hazatérését, az ellenzéki pártok elismerését és a nem kormányzati szervezetek bejegyzését; |
| --- | --- |

5.

üdvözli az általános amnesztiáról szóló törvénytervezetet, amelynek lehetővé kell tennie a politikai foglyok szabadon bocsátását, a bukott rendszer ellenzőinek hazatérését, az ellenzéki pártok elismerését és a nem kormányzati szervezetek bejegyzését;

| 6. | kéri, hogy az EU azonnal hajtsa végre a Ben Ali családja és a hozzá közel állók által erkölcstelen úton szerzett javak befagyasztásáról szóló határozatokat; üdvözli a hatóságok azon bejelentését, miszerint az RCD párt ingó és ingatlan vagyonát visszaszolgáltatják az államnak; |
| --- | --- |

6.

kéri, hogy az EU azonnal hajtsa végre a Ben Ali családja és a hozzá közel állók által erkölcstelen úton szerzett javak befagyasztásáról szóló határozatokat; üdvözli a hatóságok azon bejelentését, miszerint az RCD párt ingó és ingatlan vagyonát visszaszolgáltatják az államnak;

| 7. | támogatja az intézményi reformokkal és az intézményekre vonatkozó törvényekkel, a korrupció elleni küzdelemmel és a 2010. december 17-ét követő események kivizsgálásával foglalkozó, független és elismert személyiségek által vezetett bizottságok felállítását; hangsúlyozza, hogy e bizottságoknak teljes mértékben függetlenül kell eljárniuk, és tényleges vizsgálati hatáskörrel kell rendelkezniük; szükségesnek tartja továbbá, hogy e bizottságok – az általuk meghatározott mértékben – igénybe vehessék az ENSZ emberi jogi főbiztosságának szakértelmét és támogatását, valamint az ENSZ által működtetett megfelelő mechanizmusokat; |
| --- | --- |

7.

támogatja az intézményi reformokkal és az intézményekre vonatkozó törvényekkel, a korrupció elleni küzdelemmel és a 2010. december 17-ét követő események kivizsgálásával foglalkozó, független és elismert személyiségek által vezetett bizottságok felállítását; hangsúlyozza, hogy e bizottságoknak teljes mértékben függetlenül kell eljárniuk, és tényleges vizsgálati hatáskörrel kell rendelkezniük; szükségesnek tartja továbbá, hogy e bizottságok – az általuk meghatározott mértékben – igénybe vehessék az ENSZ emberi jogi főbiztosságának szakértelmét és támogatását, valamint az ENSZ által működtetett megfelelő mechanizmusokat;

| 8. | kéri a főképviselőt, hogy segítse elő egy – az Európai Parlamentet is magában foglaló – munkacsoport felállítását a demokratikus átmenet támogatására vonatkozó, a folyamat résztvevői által megfogalmazott igények kielégítése érdekében, különös tekintettel a szabad és demokratikus választások előkészítésére, a politikai pártok megalakulásának és a független média létrejöttének támogatására, valamint egy átlátható, a politikai hatalomtól független államapparátus felállítására és a pártatlan és független igazságszolgáltatásra; |
| --- | --- |

8.

kéri a főképviselőt, hogy segítse elő egy – az Európai Parlamentet is magában foglaló – munkacsoport felállítását a demokratikus átmenet támogatására vonatkozó, a folyamat résztvevői által megfogalmazott igények kielégítése érdekében, különös tekintettel a szabad és demokratikus választások előkészítésére, a politikai pártok megalakulásának és a független média létrejöttének támogatására, valamint egy átlátható, a politikai hatalomtól független államapparátus felállítására és a pártatlan és független igazságszolgáltatásra;

| 9. | felkéri az alelnököt/főképviselőt, hogy választási megfigyelői misszió révén támogassa a következő tunéziai választásokat; |
| --- | --- |

9.

felkéri az alelnököt/főképviselőt, hogy választási megfigyelői misszió révén támogassa a következő tunéziai választásokat;

| 10 | ezért kéri a Tanácsot, a Bizottságot és az EU főképviselőjét hogy álljon készen az EU és Tunézia közötti együttműködés különböző pénzügyi eszközeihez tartozó források átirányítására és szükség esetén növelésére; |
| --- | --- |

10

ezért kéri a Tanácsot, a Bizottságot és az EU főképviselőjét hogy álljon készen az EU és Tunézia közötti együttműködés különböző pénzügyi eszközeihez tartozó források átirányítására és szükség esetén növelésére;

| 11. | kéri a Bizottságot és az EBB-t, hogy termelékeny a helyi és külföldi beruházásokat előnyben részesítő valódi fejlesztési szerződés keretében a kedvezményes kamatú kölcsönök előirányzása révén támogassa Tunéziát gazdasága diverzifikálásában, valamint abban, hogy a tunéziai fiataloknak képzettségükhöz mért munkalehetőségeket tudjon kínálni; |
| --- | --- |

11.

kéri a Bizottságot és az EBB-t, hogy termelékeny a helyi és külföldi beruházásokat előnyben részesítő valódi fejlesztési szerződés keretében a kedvezményes kamatú kölcsönök előirányzása révén támogassa Tunéziát gazdasága diverzifikálásában, valamint abban, hogy a tunéziai fiataloknak képzettségükhöz mért munkalehetőségeket tudjon kínálni;

| 12. | kéri a Bizottságot, hogy többek között pénzügyileg is támogassa az európai civil társadalmat abban, hogy segítséget és támogatást nyújthasson a tunéziai civil társadalom – főként az emberi jogi jogvédő szervezetek és a szociális partnerek – számára; |
| --- | --- |

12.

kéri a Bizottságot, hogy többek között pénzügyileg is támogassa az európai civil társadalmat abban, hogy segítséget és támogatást nyújthasson a tunéziai civil társadalom – főként az emberi jogi jogvédő szervezetek és a szociális partnerek – számára;

| 13. | felszólítja az Európai Uniót, hogy azonnal vonja le a tunéziai példából a szükséges következtetéseket, és vizsgálja felül a demokrácia és az emberi jogok támogatását célzó politikáját egy olyan mechanizmus bevezetése révén, amely lehetővé teszi a harmadik országokkal kötött megállapodásokban szereplő emberi jogi záradék végrehajtását; ragaszkodik ahhoz, hogy a szomszédságpolitika felülvizsgálata során kapjanak kiemelt hangsúlyt az igazságszolgáltatás függetlensége, az alapvető szabadságok tisztelete, a sajtó pluralizmusa és szabadsága és a korrupció elleni küzdelemre vonatkozó kritériumok; kéri az érintett országokkal kapcsolatos egyéb uniós politikák jobb összehangolását; |
| --- | --- |

13.

felszólítja az Európai Uniót, hogy azonnal vonja le a tunéziai példából a szükséges következtetéseket, és vizsgálja felül a demokrácia és az emberi jogok támogatását célzó politikáját egy olyan mechanizmus bevezetése révén, amely lehetővé teszi a harmadik országokkal kötött megállapodásokban szereplő emberi jogi záradék végrehajtását; ragaszkodik ahhoz, hogy a szomszédságpolitika felülvizsgálata során kapjanak kiemelt hangsúlyt az igazságszolgáltatás függetlensége, az alapvető szabadságok tisztelete, a sajtó pluralizmusa és szabadsága és a korrupció elleni küzdelemre vonatkozó kritériumok; kéri az érintett országokkal kapcsolatos egyéb uniós politikák jobb összehangolását;

| 14. | úgy véli, hogy a harmadik országokban a korrupció elleni küzdelem és a jogállamiság megerősítése alapvető kritériumok a lakosság elvárásainak való megfelelés és a külföldi befektetők bevonzása tekintetében; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a harmadik országokban a korrupció elleni küzdelem és a jogállamiság megerősítése alapvető kritériumok a lakosság elvárásainak való megfelelés és a külföldi befektetők bevonzása tekintetében;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EU külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlésének, valamint a tunéziai ügyvivő kormánynak és a tunéziai parlamentnek. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EU külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlésének, valamint a tunéziai ügyvivő kormánynak és a tunéziai parlamentnek.

---

(1)  HL C 227. E, 2006.9.21., 618. o.

(2)  HL C 286. E, 2006.11.23., 495. o.

(3)  HL C 300. E, 2006.12.9., 480. o.

(4)  HL C 290. E, 2006.11.29., 107. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0226.

---

| 22.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 182/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 182/9

---

2011. február 3., csütörtökA tuberkulózis elleni védőoltással kapcsolatos kezdeményezés

P7_TA(2011)0039

Az Európai Parlament 2011. február 3-i állásfoglalása a tuberkulózis (TBC) elleni védőoltás kezdeményezésről – az Európa 2020 stratégia gyakorlati alkalmazása a 6. millenniumi fejlesztési célok 2050-ig történő teljesítése és a tuberkulózis felszámolása érdekében

2012/C 182 E/03

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ millenniumi fejlesztési céljaira, amelyk között szerepel, hogy 2015-ig megállítják a tuberkulózis növekedését, majd vissza is fordítják a betegség terjedési tendenciáját, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ millenniumi fejlesztési céljaira, amelyk között szerepel, hogy 2015-ig megállítják a tuberkulózis növekedését, majd vissza is fordítják a betegség terjedési tendenciáját,

| — | tekintettel a tuberkulózis (TBC) elleni védőoltás kezdeményezésre, amely független, non-profit szervezet, az egyetlen ilyen jellegű páneurópai szervezet, amely a Bizottság támogatásával jött létre, és amely új oltások haladéktalan kifejlesztését támogatva hozzájárul egy integrált európai hálózathoz és átadja számára tapasztalatát, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tuberkulózis (TBC) elleni védőoltás kezdeményezésre, amely független, non-profit szervezet, az egyetlen ilyen jellegű páneurópai szervezet, amely a Bizottság támogatásával jött létre, és amely új oltások haladéktalan kifejlesztését támogatva hozzájárul egy integrált európai hálózathoz és átadja számára tapasztalatát,

| — | tekintettel a lisszaboni stratégiára, amelynek célja, hogy létrehozza a kutatás és az innováció európai térségét, az EU 2020 innovatív Európáját és a PHARE Európa 2020 innovációs kezdeményezést, |
| --- | --- |

—

tekintettel a lisszaboni stratégiára, amelynek célja, hogy létrehozza a kutatás és az innováció európai térségét, az EU 2020 innovatív Európáját és a PHARE Európa 2020 innovációs kezdeményezést,

| — | tekintettel a WHO égisze alatt meghirdetett „STOP TBC!” programra, amely 2015-ig célul tűzte ki, hogy a 1990. évihez képest felére csökkentse a TBC-s betegek, illetve a TBC következtében meghaltak számát és 2050-ig felszámolja a TBC-t, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO égisze alatt meghirdetett „STOP TBC!” programra, amely 2015-ig célul tűzte ki, hogy a 1990. évihez képest felére csökkentse a TBC-s betegek, illetve a TBC következtében meghaltak számát és 2050-ig felszámolja a TBC-t,

| — | tekintettel a WHO „A több gyógyszernek ellenálló vagy rendkívül rezisztens tuberkulózis (M/XDR-TBC): a felügyeletről és reagálásról szóló 2010. évi globális jelentés (WHO/HTM/TB/2010.3)” című, a kezelések ellen rezisztens és nagyon rezisztens baktériumtörzsek aggasztóan gyakori előfordulásáról szóló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO „A több gyógyszernek ellenálló vagy rendkívül rezisztens tuberkulózis (M/XDR-TBC): a felügyeletről és reagálásról szóló 2010. évi globális jelentés (WHO/HTM/TB/2010.3)” című, a kezelések ellen rezisztens és nagyon rezisztens baktériumtörzsek aggasztóan gyakori előfordulásáról szóló jelentésére,

| — | tekintettel a WHO miniszteri fórumán 2007. október 22-én kiadott, a tuberkulózisról szóló berlini nyilatkozatra (A tuberkulózisról szóló berlini nyilatkozat – Mindenki a tuberkulózis ellen, EUR/07/5061622/5, WHO Európai Miniszteri Fórum, 74415), |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO miniszteri fórumán 2007. október 22-én kiadott, a tuberkulózisról szóló berlini nyilatkozatra (A tuberkulózisról szóló berlini nyilatkozat – Mindenki a tuberkulózis ellen, EUR/07/5061622/5, WHO Európai Miniszteri Fórum, 74415),

| — | tekintettel az EASAC (European Academies Science Advisory Council) jelentésére, amely a tuberkulózis kezelésének árát évi 2 milliárd euróban határozza meg pusztán az Európai Unióban (az EASAC 2009. március 10-i politikai jelentése, ISBN 9789-0-85403-746-9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EASAC (European Academies Science Advisory Council) jelentésére, amely a tuberkulózis kezelésének árát évi 2 milliárd euróban határozza meg pusztán az Európai Unióban (az EASAC 2009. március 10-i politikai jelentése, ISBN 9789-0-85403-746-9),

| — | tekintettel a HIV/AIDS, a tuberkulózis és a malária elleni küzdelmet célzó Globális Alap 2010 októberében, New York-ban tartott ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a HIV/AIDS, a tuberkulózis és a malária elleni küzdelmet célzó Globális Alap 2010 októberében, New York-ban tartott ülésére,

| — | tekintettel az EP 2010. október 7-i állásfoglalására a Szubszaharai Afrika országainak egészségügyi ellátórendszereiről és az egészségügy globális helyzetéről (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EP 2010. október 7-i állásfoglalására a Szubszaharai Afrika országainak egészségügyi ellátórendszereiről és az egészségügy globális helyzetéről (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában elismert jog, és mivel a kormányoknak teljesíteniük kell azon kötelezettségüket, hogy a lakosság egészének állami egészségügyi szolgáltatást biztosítsanak, |
| --- | --- |

A.

mivel az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában elismert jog, és mivel a kormányoknak teljesíteniük kell azon kötelezettségüket, hogy a lakosság egészének állami egészségügyi szolgáltatást biztosítsanak,

| B. | mivel a gyógyszereket nem lehet a tisztán kereskedelmi termékek közé besorolni, |
| --- | --- |

B.

mivel a gyógyszereket nem lehet a tisztán kereskedelmi termékek közé besorolni,

| C. | mivel a millenniumi fejlesztési célok megvalósításáig már csak 4 év áll rendelkezésre, és a tuberkulózis előfordulási aránya a világban az eddigi eredmények ellenére is aggodalomra ad okot, |
| --- | --- |

C.

mivel a millenniumi fejlesztési célok megvalósításáig már csak 4 év áll rendelkezésre, és a tuberkulózis előfordulási aránya a világban az eddigi eredmények ellenére is aggodalomra ad okot,

| D. | mivel a tuberkulózis továbbra is az egyik legfőbb halálozási ok a világban, ugyanis a betegség évente közel 2 millió ember halálát okozza, |
| --- | --- |

D.

mivel a tuberkulózis továbbra is az egyik legfőbb halálozási ok a világban, ugyanis a betegség évente közel 2 millió ember halálát okozza,

| E. | mivel a millenniumi fejlesztési célok részét képezi a csecsemőhalandóság csökkentése és az anyák egészségének javítása, |
| --- | --- |

E.

mivel a millenniumi fejlesztési célok részét képezi a csecsemőhalandóság csökkentése és az anyák egészségének javítása,

| F. | mivel a tuberkulózis elleni védőoltásra irányuló kezdeményezés, amely a világ bármely pontján – elsősorban a legkevésbé fejlett országokban – élő, tuberkulózissal fertőzött embereket szolgálja, az Európa 2020 stratégia gyakorlati végrehajtásává válhat, amely által megerősödhet az EU stratégiai függetlensége a tuberkulózis és egyéb fertőző betegségek elleni küzdelem terén, |
| --- | --- |

F.

mivel a tuberkulózis elleni védőoltásra irányuló kezdeményezés, amely a világ bármely pontján – elsősorban a legkevésbé fejlett országokban – élő, tuberkulózissal fertőzött embereket szolgálja, az Európa 2020 stratégia gyakorlati végrehajtásává válhat, amely által megerősödhet az EU stratégiai függetlensége a tuberkulózis és egyéb fertőző betegségek elleni küzdelem terén,

| G. | tekintettel a célkitűzésre, hogy a költségvetési megszorítások ellenére a GDP 3 %-át a K+F-be kell befektetni (COM(2010)2020 és COM(2010)0546), |
| --- | --- |

G.

tekintettel a célkitűzésre, hogy a költségvetési megszorítások ellenére a GDP 3 %-át a K+F-be kell befektetni (COM(2010)2020 és COM(2010)0546),

| H. | mivel a trópusi betegségek, mint a malária, a tuberkulózis és az álomkór évente több millió áldozatot követelnek, elsősorban az ezen betegségek kórokozói rezisztenciájának – e járvány multi-, sőt ultrarezisztens voltából adódóan súlyos problémát jelentő – növekedése, másrészt a gyógymód hiánya miatt, amely arra vezethető vissza, hogy a kutatásokat pusztán kereskedelmi jövedelmezőségi okokból abbahagyták, |
| --- | --- |

H.

mivel a trópusi betegségek, mint a malária, a tuberkulózis és az álomkór évente több millió áldozatot követelnek, elsősorban az ezen betegségek kórokozói rezisztenciájának – e járvány multi-, sőt ultrarezisztens voltából adódóan súlyos problémát jelentő – növekedése, másrészt a gyógymód hiánya miatt, amely arra vezethető vissza, hogy a kutatásokat pusztán kereskedelmi jövedelmezőségi okokból abbahagyták,

| I. | mivel a tuberkulózis jól szemlélteti a népek közötti egyenlőtlenségeket, tekintettel arra, hogy a betegség az iparosodott országokban szinte teljesen eltűnt, |
| --- | --- |

I.

mivel a tuberkulózis jól szemlélteti a népek közötti egyenlőtlenségeket, tekintettel arra, hogy a betegség az iparosodott országokban szinte teljesen eltűnt,

| J. | mivel az egyidejű tuberkulózis és HIV/AIDS fertőzés rendkívül súlyos betegség, |
| --- | --- |

J.

mivel az egyidejű tuberkulózis és HIV/AIDS fertőzés rendkívül súlyos betegség,

| K. | mivel a csak a fejlődő országok lakosságát sújtó, leginkább elhanyagolt betegségek jelenleg nem képezik elegendő kutatás tárgyát, |
| --- | --- |

K.

mivel a csak a fejlődő országok lakosságát sújtó, leginkább elhanyagolt betegségek jelenleg nem képezik elegendő kutatás tárgyát,

| L. | mivel az egyes betegségeket, például az AIDS-t, a maláriát vagy a tuberkulózist célzó „vertikális” alapok sikere nem jelentheti az alapvető egészségügyi infrastruktúrára előirányzott – ún. „horizontális” – források elvonását, |
| --- | --- |

L.

mivel az egyes betegségeket, például az AIDS-t, a maláriát vagy a tuberkulózist célzó „vertikális” alapok sikere nem jelentheti az alapvető egészségügyi infrastruktúrára előirányzott – ún. „horizontális” – források elvonását,

| M. | mivel a legtöbb fejlődő országban a lakosság igényeinek kielégítésére elégtelen az egészségügyi szolgáltatás, |
| --- | --- |

M.

mivel a legtöbb fejlődő országban a lakosság igényeinek kielégítésére elégtelen az egészségügyi szolgáltatás,

| N. | mivel az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés hiányát az ellátáshoz (az egészségügyi hálózat és személyzet, valamint az állami egészségügyi ellátó rendszerek hiánya miatt) és a kezelésekhez való nehéz hozzáférés okozza, |
| --- | --- |

N.

mivel az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés hiányát az ellátáshoz (az egészségügyi hálózat és személyzet, valamint az állami egészségügyi ellátó rendszerek hiánya miatt) és a kezelésekhez való nehéz hozzáférés okozza,

| 1. | hangsúlyozza, hogy csak egy nagyszabású oltási kampányt magában foglaló oltási programnak lehet pozitív hatása a 6. millenniumi fejlesztési célok 2015 utáni elérése és főként a tuberkulózis 2050-ig történő felszámolása terén; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy csak egy nagyszabású oltási kampányt magában foglaló oltási programnak lehet pozitív hatása a 6. millenniumi fejlesztési célok 2015 utáni elérése és főként a tuberkulózis 2050-ig történő felszámolása terén;

| 2. | úgy véli, hogy a tuberkulózis elleni küzdelemben a jobb vizsgálatokkal, megbízható, olcsó és biztos diagnosztikai módszerekkel, illetve hatékonyabb kezelésekkel párosuló védőoltások alapvető eszközt jelentenek, ezért a kutatásban alapvetően új irányvonalak kijelölésére, illetve fokozott és fenntartható finanszírozásra van szükség; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a tuberkulózis elleni küzdelemben a jobb vizsgálatokkal, megbízható, olcsó és biztos diagnosztikai módszerekkel, illetve hatékonyabb kezelésekkel párosuló védőoltások alapvető eszközt jelentenek, ezért a kutatásban alapvetően új irányvonalak kijelölésére, illetve fokozott és fenntartható finanszírozásra van szükség;

| 3. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy térképezze fel az innovatív finanszírozási módokat, például olyan tagállami és/vagy uniós pénzügyi garanciák kialakítását, amelyek lehetővé teszik, hogy a tuberkulózis elleni védőoltás kezdeményezés pénzeszközökhöz jusson az Európai Befektetési Banktól, az elhanyagolt betegségekkel kapcsolatos és kevéssé nyereséges kutatás fejlődő országokbeli finanszírozásának garantálása érdekében; |
| --- | --- |

3.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy térképezze fel az innovatív finanszírozási módokat, például olyan tagállami és/vagy uniós pénzügyi garanciák kialakítását, amelyek lehetővé teszik, hogy a tuberkulózis elleni védőoltás kezdeményezés pénzeszközökhöz jusson az Európai Befektetési Banktól, az elhanyagolt betegségekkel kapcsolatos és kevéssé nyereséges kutatás fejlődő országokbeli finanszírozásának garantálása érdekében;

| 4. | emlékeztet, hogy a gyógyszerészeti kutatásnak sokkal több erőfeszítést kellene tennie a halálos betegségek, például a tuberkulózis terén; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet, hogy a gyógyszerészeti kutatásnak sokkal több erőfeszítést kellene tennie a halálos betegségek, például a tuberkulózis terén;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a fejlődő országok lakosságának igényeit az egyes betegségeket, például az AIDS-t, a maláriát vagy a tuberkulózist célzó vertikális programok közötti integrált megközelítés és az elsődleges egészségügyi ellátó rendszerek megerősítése tudnák kielégíteni; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a fejlődő országok lakosságának igényeit az egyes betegségeket, például az AIDS-t, a maláriát vagy a tuberkulózist célzó vertikális programok közötti integrált megközelítés és az elsődleges egészségügyi ellátó rendszerek megerősítése tudnák kielégíteni;

| 6. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tartsák be finanszírozási kötelezettségvállalásaikat, és mindent tegyenek meg annak érdekében, hogy az egészségügyi ellátásokra szánt pénzek eljussanak a fejlődő országok legszegényebb lakosaihoz; emlékeztet arra, hogy a legtávolabbi területeken is sürgősen szükség van állami egészségügyi ellátásra; |
| --- | --- |

6.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tartsák be finanszírozási kötelezettségvállalásaikat, és mindent tegyenek meg annak érdekében, hogy az egészségügyi ellátásokra szánt pénzek eljussanak a fejlődő országok legszegényebb lakosaihoz; emlékeztet arra, hogy a legtávolabbi területeken is sürgősen szükség van állami egészségügyi ellátásra;

| 7. | úgy véli, hogy a tuberkulózis elleni védőoltás beadását a fejlődő országokban elsősorban az orvosi rendelőkben és a gyógyintézetekben kellene végezni, és ezért kéri az állami egészségügyi szolgálatok visszaállítását; úgy véli, hogy az európai támogatásnak elsősorban a fejlődő országok emberi, intézményi és infrastrukturális kapacitásainak megerősítését célzó belső erőfeszítéseire kell összpontosítania; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a tuberkulózis elleni védőoltás beadását a fejlődő országokban elsősorban az orvosi rendelőkben és a gyógyintézetekben kellene végezni, és ezért kéri az állami egészségügyi szolgálatok visszaállítását; úgy véli, hogy az európai támogatásnak elsősorban a fejlődő országok emberi, intézményi és infrastrukturális kapacitásainak megerősítését célzó belső erőfeszítéseire kell összpontosítania;

| 8. | hangsúlyozza, hogy az ivóvízhez és a kiegyensúlyozott étkezéshez való hozzáférés elengedhetetlen feltétele a lakosság megfelelő egészségének; ezért hangsúlyozza az egészségügy keresztirányú dimenzióját, valamint azt, hogy az életkörülmények javulása hozzájárul a várható élettartam növekedéséhez, a szegénység a tuberkulózis elleni küzdelemhez; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy az ivóvízhez és a kiegyensúlyozott étkezéshez való hozzáférés elengedhetetlen feltétele a lakosság megfelelő egészségének; ezért hangsúlyozza az egészségügy keresztirányú dimenzióját, valamint azt, hogy az életkörülmények javulása hozzájárul a várható élettartam növekedéséhez, a szegénység a tuberkulózis elleni küzdelemhez;

| 9. | felszólítja az Európai Uniót és a fejlődő országokat, hogy támogassák az egészségügyi ellátáshoz való szabad hozzáférést; |
| --- | --- |

9.

felszólítja az Európai Uniót és a fejlődő országokat, hogy támogassák az egészségügyi ellátáshoz való szabad hozzáférést;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak, a tuberkulózis elleni védőoltás kezdeményezés alapítvány képviselőinek és a WHO-nak. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak, a tuberkulózis elleni védőoltás kezdeményezés alapítvány képviselőinek és a WHO-nak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0355.

---

| 22.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 182/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 182/12

---

2011. február 3., csütörtökHulladékkezelési válság Campaniában

P7_TA(2011)0041

Az Európai Parlament 2011. február 3-i állásfoglalása a campaniai hulladékválságról

2012/C 182 E/04

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a hulladékokról szóló 1975. július 15-i 75/442/EGK tanácsi irányelvre (1), és különösen annak 4. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hulladékokról szóló 1975. július 15-i 75/442/EGK tanácsi irányelvre (1), és különösen annak 4. cikkére,

| — | tekintettel a veszélyes hulladékokról szóló 1991. december 12-i 91/689/EGK tanácsi irányelvre (2), és különösen annak 2. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a veszélyes hulladékokról szóló 1991. december 12-i 91/689/EGK tanácsi irányelvre (2), és különösen annak 2. cikkére,

| — | tekintettel a hulladéklerakókról szóló 1999. április 26-i 1999/31/EK tanácsi irányelvre (3), és különösen annak 11. cikkére és II. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hulladéklerakókról szóló 1999. április 26-i 1999/31/EK tanácsi irányelvre (3), és különösen annak 11. cikkére és II. mellékletére,

| — | tekintettel a hulladékokról szóló felülvizsgált keretirányelvre (2008/98/EK) (4), különösen annak 17. és 18. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hulladékokról szóló felülvizsgált keretirányelvre (2008/98/EK) (4), különösen annak 17. és 18. cikkére,

| — | tekintettel a 75/442/EGK tanácsi irányelvre (hulladékokról szóló keretirányelv) vonatkozó nyomon követési jelentésről szóló, 2003. november 19-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 75/442/EGK tanácsi irányelvre (hulladékokról szóló keretirányelv) vonatkozó nyomon követési jelentésről szóló, 2003. november 19-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett, a hulladékgazdálkodásról szóló irányelvek alkalmazásával kapcsolatos közleményről szóló 1998. szeptember 16-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett, a hulladékgazdálkodásról szóló irányelvek alkalmazásával kapcsolatos közleményről szóló 1998. szeptember 16-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság 2010. április 28. és 30. között az olaszországi Campania régióba tett tényfeltáró látogatásáról szóló munkadokumentumra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság 2010. április 28. és 30. között az olaszországi Campania régióba tett tényfeltáró látogatásáról szóló munkadokumentumra (7),

| — | tekintettel az Olasz Köztársaság 2008. július 14-én közzétett 123/2008. sz. törvényére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Olasz Köztársaság 2008. július 14-én közzétett 123/2008. sz. törvényére,

| — | tekintettel a környezet büntetőjog általi védelméről szóló 2008. november 19-i 2008/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezet büntetőjog általi védelméről szóló 2008. november 19-i 2008/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8),

| — | tekintettel az Európai Bíróság által a C-135/05. számú ügyben 2007. április 26-án hozott ítéletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bíróság által a C-135/05. számú ügyben 2007. április 26-án hozott ítéletre,

| — | tekintettel az Európai Bíróság által a C-297/08. számú ügyben 2010. március 4-én hozott ítéletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bíróság által a C-297/08. számú ügyben 2010. március 4-én hozott ítéletre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 191. és 260. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 191. és 260. cikkére,

| — | tekintettel a környezettel kapcsolatos egyes tervek és programok kidolgozásánál a nyilvánosság részvételéről szóló 2003. május 26-i 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9), és különösen annak 2. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezettel kapcsolatos egyes tervek és programok kidolgozásánál a nyilvánosság részvételéről szóló 2003. május 26-i 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9), és különösen annak 2. cikkére,

| — | tekintettel az Aarhusi Egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Aarhusi Egyezményre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel a Campania tartományt sújtó hulladékválság a legösszetettebb fejezete az Olaszország számos régióját, többek között Laziót, Calabriát és Szicíliát érintő problematikus hulladékkezelési válságnak, mivel az 1990-es években hulladékügyi vészhelyzetet hirdettek ki, és mivel különleges hatáskörrel és forrásokkal rendelkező kormánybiztosokat jelöltek ki, |
| --- | --- |

A.

mivel a Campania tartományt sújtó hulladékválság a legösszetettebb fejezete az Olaszország számos régióját, többek között Laziót, Calabriát és Szicíliát érintő problematikus hulladékkezelési válságnak, mivel az 1990-es években hulladékügyi vészhelyzetet hirdettek ki, és mivel különleges hatáskörrel és forrásokkal rendelkező kormánybiztosokat jelöltek ki,

| B. | mivel a 2009. december 31-i 195. számú olaszországi törvényerejű rendelet hivatalosan felfüggeszti a rendkívüli állapotot, és ezen időponttól kezdődően a hulladék kezelésével a tartományi hatóságokat bízza meg, |
| --- | --- |

B.

mivel a 2009. december 31-i 195. számú olaszországi törvényerejű rendelet hivatalosan felfüggeszti a rendkívüli állapotot, és ezen időponttól kezdődően a hulladék kezelésével a tartományi hatóságokat bízza meg,

| C. | mivel 2010. október 5-én a Parlament Petíciós Bizottsága elfogadta a régió hulladékkezelési problémáival foglalkozó számos petíció kézhezvétele nyomán 2010. április 28. és 30. között az olaszországi Campania régióba tett tényfeltáró látogatásról szóló munkadokumentumot, |
| --- | --- |

C.

mivel 2010. október 5-én a Parlament Petíciós Bizottsága elfogadta a régió hulladékkezelési problémáival foglalkozó számos petíció kézhezvétele nyomán 2010. április 28. és 30. között az olaszországi Campania régióba tett tényfeltáró látogatásról szóló munkadokumentumot,

| D. | mivel a 2007 nyári válságot követően, nem sokkal a Petíciós Bizottság tényfeltáró látogatásáról szóló jelentés elfogadása után újabb válsághelyzet alakult ki; mivel az ebből következő rendkívüli intézkedéseket, mint például az új hulladéklerakók megnyitását, tömeges tiltakozások követték, |
| --- | --- |

D.

mivel a 2007 nyári válságot követően, nem sokkal a Petíciós Bizottság tényfeltáró látogatásáról szóló jelentés elfogadása után újabb válsághelyzet alakult ki; mivel az ebből következő rendkívüli intézkedéseket, mint például az új hulladéklerakók megnyitását, tömeges tiltakozások követték,

| E. | mivel az első megoldást – amelynek alapján a fűtésre nem alkalmas anyagok kivonása után fűtésre alkalmas ún. „ökobálákat”, illetve szerves hulladékot hoztak volna létre – nem megfelelően hajtották végre, és a hulladékbálákat nem lehetett ártalmatlanítani; továbbá mivel a hulladékszűrés és -szelektálás hiánya miatt a becslések szerint több mint hétmillió tonna nem megfelelő minőségű „ökobálát” állítottak elő, |
| --- | --- |

E.

mivel az első megoldást – amelynek alapján a fűtésre nem alkalmas anyagok kivonása után fűtésre alkalmas ún. „ökobálákat”, illetve szerves hulladékot hoztak volna létre – nem megfelelően hajtották végre, és a hulladékbálákat nem lehetett ártalmatlanítani; továbbá mivel a hulladékszűrés és -szelektálás hiánya miatt a becslések szerint több mint hétmillió tonna nem megfelelő minőségű „ökobálát” állítottak elő,

| F. | mivel az első hulladékégetőt csak 2010 márciusában helyezték üzembe Acerrában, és mivel működését akadályozta a hulladék szétválogatására és kezelésére szolgáló megfelelő infrastruktúra hiánya, és továbbra is fennállnak az aggályok az égetési folyamatból származó mérgező hamu ártalmatlanításával kapcsolatban, |
| --- | --- |

F.

mivel az első hulladékégetőt csak 2010 márciusában helyezték üzembe Acerrában, és mivel működését akadályozta a hulladék szétválogatására és kezelésére szolgáló megfelelő infrastruktúra hiánya, és továbbra is fennállnak az aggályok az égetési folyamatból származó mérgező hamu ártalmatlanításával kapcsolatban,

| G. | mivel minimális előrelépés történt a hulladékmennyiség csökkentése, valamint a háztartási hulladék újrahasznosítása terén, és mivel a háztartási és egyéb hulladékot továbbra is válogatás nélkül a hulladéklerakókba helyezik, egyes esetekben láthatóan különböző típusú ipari hulladékokkal keverve, |
| --- | --- |

G.

mivel minimális előrelépés történt a hulladékmennyiség csökkentése, valamint a háztartási hulladék újrahasznosítása terén, és mivel a háztartási és egyéb hulladékot továbbra is válogatás nélkül a hulladéklerakókba helyezik, egyes esetekben láthatóan különböző típusú ipari hulladékokkal keverve,

| H. | mivel számos hulladéklerakót stratégiai fontosságú területté nyilvánítottak, és így a polgárokat, a polgármestereket és a helyi hatóságokat, többek között a rendőrséget is, megakadályozták annak ellenőrzésében, hogy ténylegesen mi kerül a lerakókba, |
| --- | --- |

H.

mivel számos hulladéklerakót stratégiai fontosságú területté nyilvánítottak, és így a polgárokat, a polgármestereket és a helyi hatóságokat, többek között a rendőrséget is, megakadályozták annak ellenőrzésében, hogy ténylegesen mi kerül a lerakókba,

| I. | mivel a hulladékválság fő jellemzője a szabályozástól és az ellenőrzésektől való eltérés gyakorlata, beleértve többek között a környezeti hatásvizsgálatok és a közbeszerzési jogszabályok alóli mentesség biztosítását; mivel biztosokat jelöltek ki a létesítmények, hulladéklerakók és hulladékégetők helyszínének kijelölésére és a szerződő felek kiválasztására, anélkül, hogy döntéseikről megfelelően konzultálnának a helyi hatóságokkal és a lakossággal, illetve azokról tájékoztatnák őket; továbbá mivel a hulladékhelyzet vészhelyzeti biztosok által történő kezelésének rendszerét kemény bírálatok érték, és ennek következtében számos bírósági vizsgálat van folyamatban, továbbá átláthatóságának és az intézményi ellenőrzések hiánya miatt a rendszert a lakosság körében sokan inkább a probléma részének, mintsem megoldásának tekintik, |
| --- | --- |

I.

mivel a hulladékválság fő jellemzője a szabályozástól és az ellenőrzésektől való eltérés gyakorlata, beleértve többek között a környezeti hatásvizsgálatok és a közbeszerzési jogszabályok alóli mentesség biztosítását; mivel biztosokat jelöltek ki a létesítmények, hulladéklerakók és hulladékégetők helyszínének kijelölésére és a szerződő felek kiválasztására, anélkül, hogy döntéseikről megfelelően konzultálnának a helyi hatóságokkal és a lakossággal, illetve azokról tájékoztatnák őket; továbbá mivel a hulladékhelyzet vészhelyzeti biztosok által történő kezelésének rendszerét kemény bírálatok érték, és ennek következtében számos bírósági vizsgálat van folyamatban, továbbá átláthatóságának és az intézményi ellenőrzések hiánya miatt a rendszert a lakosság körében sokan inkább a probléma részének, mintsem megoldásának tekintik,

| J. | mivel az Aarhusi Egyezmény értelmében a polgároknak joguk van a területükön fennálló helyzetről tájékozódni, és a hatóságok feladata, hogy tájékoztatást nyújtsanak, és a polgárokat arra ösztönözzék, hogy felelős hozzáállást és magatartást tanúsítsanak; mivel a 2003/35/EK irányelv értelmében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nyilvánosság kellő időben tényleges lehetőséget kapjon az elkészítendő tervek és programok előkészítésében és módosításában, illetve felülvizsgálatában való részvételre, |
| --- | --- |

J.

mivel az Aarhusi Egyezmény értelmében a polgároknak joguk van a területükön fennálló helyzetről tájékozódni, és a hatóságok feladata, hogy tájékoztatást nyújtsanak, és a polgárokat arra ösztönözzék, hogy felelős hozzáállást és magatartást tanúsítsanak; mivel a 2003/35/EK irányelv értelmében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nyilvánosság kellő időben tényleges lehetőséget kapjon az elkészítendő tervek és programok előkészítésében és módosításában, illetve felülvizsgálatában való részvételre,

| K. | mivel nem fordítottak megfelelő figyelmet a helyzet ellen tiltakozó vagy alternatív megközelítéseket javasló polgárokra; mivel a nemzeti politikai hatóságok a hulladéklerakókat és az acerrai hulladékégetőt szigorú katonai ellenőrzés alá vonták; mivel a közelmúltban letartóztatásokra is sor került az üggyel kapcsolatos nyilvános tüntetések során, ami azt mutatja, hogy a polgári elégedetlenség fokozódásával a polgárok és a hatóságok közötti viszony megromlott, |
| --- | --- |

K.

mivel nem fordítottak megfelelő figyelmet a helyzet ellen tiltakozó vagy alternatív megközelítéseket javasló polgárokra; mivel a nemzeti politikai hatóságok a hulladéklerakókat és az acerrai hulladékégetőt szigorú katonai ellenőrzés alá vonták; mivel a közelmúltban letartóztatásokra is sor került az üggyel kapcsolatos nyilvános tüntetések során, ami azt mutatja, hogy a polgári elégedetlenség fokozódásával a polgárok és a hatóságok közötti viszony megromlott,

| L. | mivel a Bizottság 2007-ben úgy határozott, hogy a 2006–2013 közötti finanszírozási időszakra a hulladékokkal kapcsolatos projektekre elkülönített hozzájárulásból 135 millió euró, valamint a 2000–2006 közötti finanszírozási időszakból további 10,5 millió euró kifizetését a biztosi rendszer felszámolásáig felfüggeszti, |
| --- | --- |

L.

mivel a Bizottság 2007-ben úgy határozott, hogy a 2006–2013 közötti finanszírozási időszakra a hulladékokkal kapcsolatos projektekre elkülönített hozzájárulásból 135 millió euró, valamint a 2000–2006 közötti finanszírozási időszakból további 10,5 millió euró kifizetését a biztosi rendszer felszámolásáig felfüggeszti,

| M. | mivel a városok zömében minimális előrelépés történt a hulladékmennyiség csökkentése és a háztartási hulladék újrahasznosítása terén; mivel bizonyos városokban jelentős előrelépés történt a háztartási hulladék szétválogatása és összegyűjtése terén, jóllehet a hulladékokról szóló új keretirányelv (2008/98/EK) iránymutatásaival ellentétben a jelenlegi hulladékciklus még mindig leginkább a hulladéklerakókra és a hulladékégetésre támaszkodik; mivel jelenleg zajlik egy hulladékkezelési terv értékelése annak megállapítása érdekében, hogy megfelel-e a hulladékkezelésről szóló uniós szabályozás elveinek a kezelési hierarchia és a lerakóhelyek és a hulladékégetés biztonságos alkalmazásának tekintetében, |
| --- | --- |

M.

mivel a városok zömében minimális előrelépés történt a hulladékmennyiség csökkentése és a háztartási hulladék újrahasznosítása terén; mivel bizonyos városokban jelentős előrelépés történt a háztartási hulladék szétválogatása és összegyűjtése terén, jóllehet a hulladékokról szóló új keretirányelv (2008/98/EK) iránymutatásaival ellentétben a jelenlegi hulladékciklus még mindig leginkább a hulladéklerakókra és a hulladékégetésre támaszkodik; mivel jelenleg zajlik egy hulladékkezelési terv értékelése annak megállapítása érdekében, hogy megfelel-e a hulladékkezelésről szóló uniós szabályozás elveinek a kezelési hierarchia és a lerakóhelyek és a hulladékégetés biztonságos alkalmazásának tekintetében,

| N. | mivel a háztartási hulladék minősége és a veszélyes hulladék illegális lerakókba történő helyezése ellenőrizetlen, valamint mivel az a tény, hogy a Chiaianóhoz hasonló területeken létesítendő hulladéklerakók helyszínének kijelölése során nem vették kellően figyelembe a geológiai és hidrológiai tényezőket, ami a környező talaj és a talajvízkészletek szennyezésének magas kockázatát idézte elő; mivel a fentiek a hulladékokról szóló keretirányelv 17. és 18. cikke, valamint a hulladéklerakókról szóló irányelv megsértésének minősülnek, |
| --- | --- |

N.

mivel a háztartási hulladék minősége és a veszélyes hulladék illegális lerakókba történő helyezése ellenőrizetlen, valamint mivel az a tény, hogy a Chiaianóhoz hasonló területeken létesítendő hulladéklerakók helyszínének kijelölése során nem vették kellően figyelembe a geológiai és hidrológiai tényezőket, ami a környező talaj és a talajvízkészletek szennyezésének magas kockázatát idézte elő; mivel a fentiek a hulladékokról szóló keretirányelv 17. és 18. cikke, valamint a hulladéklerakókról szóló irányelv megsértésének minősülnek,

| O. | mivel a C-135/05. sz. ügyben hozott 2007. április 26-i ítéletében az Európai Bíróság kijelentette egyrészt, hogy azáltal, hogy az Olasz Köztársaság elmulasztotta meghozni a szükséges intézkedéseket konkrétan annak biztosítására, hogy a hulladékok hasznosítása vagy ártalmatlanítása ne veszélyeztesse az emberek egészségét és az alkalmazott folyamatok vagy eljárások ne károsítsák a környezetet, másrészt, hogy elmulasztotta megtiltani a hulladékok ellenőrizetlen elvezetését vagy lerakását, illetve ellenőrizetlen ártalmatlanítását, nem teljesítette a közösségi jog szerinti kötelességeit; mivel a Bíróság a C-297/08. sz. ügyben nemrégiben, 2010. március 4-én hozott ítéletében úgy határozott, hogy a Campania tartományra vonatkozó nem minden szükséges intézkedés meghozatalával az Olasz Köztársaság nem teljesítette a 2006/12/EK irányelv 4. és 5. cikkében foglaltak szerinti kötelességeit, |
| --- | --- |

O.

mivel a C-135/05. sz. ügyben hozott 2007. április 26-i ítéletében az Európai Bíróság kijelentette egyrészt, hogy azáltal, hogy az Olasz Köztársaság elmulasztotta meghozni a szükséges intézkedéseket konkrétan annak biztosítására, hogy a hulladékok hasznosítása vagy ártalmatlanítása ne veszélyeztesse az emberek egészségét és az alkalmazott folyamatok vagy eljárások ne károsítsák a környezetet, másrészt, hogy elmulasztotta megtiltani a hulladékok ellenőrizetlen elvezetését vagy lerakását, illetve ellenőrizetlen ártalmatlanítását, nem teljesítette a közösségi jog szerinti kötelességeit; mivel a Bíróság a C-297/08. sz. ügyben nemrégiben, 2010. március 4-én hozott ítéletében úgy határozott, hogy a Campania tartományra vonatkozó nem minden szükséges intézkedés meghozatalával az Olasz Köztársaság nem teljesítette a 2006/12/EK irányelv 4. és 5. cikkében foglaltak szerinti kötelességeit,

| P. | mivel a Bíróság határozata ellenére a Bizottság még nem kapta meg Campania tartomány hulladékkezelési tervének végleges változatát; mivel a Parlament azonban tudomásul vette a 2010. december 31-i határidő lejárta után benyújtott előzetes hulladékkezelési tervet, |
| --- | --- |

P.

mivel a Bíróság határozata ellenére a Bizottság még nem kapta meg Campania tartomány hulladékkezelési tervének végleges változatát; mivel a Parlament azonban tudomásul vette a 2010. december 31-i határidő lejárta után benyújtott előzetes hulladékkezelési tervet,

| Q. | mivel a Parlament a hulladékkezelésről szóló irányelvek végrehajtásával kapcsolatos 1998. szeptember 16-i állásfoglalásában már felszólított jogsértési eljárások rendszeres kezdeményezésére a kérdéses irányelvek valamennyi előírásának betartását elmulasztó tagállamok ellen, továbbá szorgalmazta a Bíróság elé vitt tagállami esetekről negyedévente összeállított lista benyújtását, ideértve azokat az eseteket tartalmazó listát, amelyekben a Bíróság már döntést hozott, illetve amelyekkel kapcsolatban a Bíróság már kivetett bírságot; továbbá mivel a hulladékokról szóló keretirányelvvel kapcsolatos 2003. november 19-i állásfoglalásában felszólított a hatályos hulladékgazdálkodási jogszabályok végrehajtásának alapos és következetes nyomon követésére és koordinálására, |
| --- | --- |

Q.

mivel a Parlament a hulladékkezelésről szóló irányelvek végrehajtásával kapcsolatos 1998. szeptember 16-i állásfoglalásában már felszólított jogsértési eljárások rendszeres kezdeményezésére a kérdéses irányelvek valamennyi előírásának betartását elmulasztó tagállamok ellen, továbbá szorgalmazta a Bíróság elé vitt tagállami esetekről negyedévente összeállított lista benyújtását, ideértve azokat az eseteket tartalmazó listát, amelyekben a Bíróság már döntést hozott, illetve amelyekkel kapcsolatban a Bíróság már kivetett bírságot; továbbá mivel a hulladékokról szóló keretirányelvvel kapcsolatos 2003. november 19-i állásfoglalásában felszólított a hatályos hulladékgazdálkodási jogszabályok végrehajtásának alapos és következetes nyomon követésére és koordinálására,

| 1. | felhív az uniós előírásoknak is megfelelő fenntartható megoldás sürgős kidolgozására, nevezetesen olyan hulladékkezelési terv megvalósítására, amely a 2008/98/EK irányelvben foglaltak értelmében alapvetőnek tekinti a hulladékciklus hierarchiájának tiszteletben tartását; felkéri a Bizottságot, hogy folyamatosan tájékoztassa a fejleményekről, beleértve a hulladékkezelési terv megavalósítását és a 2010. március 4-i bírósági határozat és az uniós szabályozás betartását; |
| --- | --- |

1.

felhív az uniós előírásoknak is megfelelő fenntartható megoldás sürgős kidolgozására, nevezetesen olyan hulladékkezelési terv megvalósítására, amely a 2008/98/EK irányelvben foglaltak értelmében alapvetőnek tekinti a hulladékciklus hierarchiájának tiszteletben tartását; felkéri a Bizottságot, hogy folyamatosan tájékoztassa a fejleményekről, beleértve a hulladékkezelési terv megavalósítását és a 2010. március 4-i bírósági határozat és az uniós szabályozás betartását;

| 2. | rámutat arra, hogy Campaniában a hulladékkezelésről szóló uniós jogszabályok betartása igen határozott erőfeszítéseket tesz szükségessé a hulladék mennyiségének csökkentésére, valamint megfelelő infrastruktúra biztosításával a hulladékmegelőzés és -csökkentés, az újrafelhasználás és az újrahasznosítás közötti egyensúly megteremtésére, továbbá megjegyzi, hogy nagyobb hangsúlyt kell fektetni a szerves hulladék visszanyerésére, különösen ebben a nagymértékben mezőgazdasági jellegű régióban; javasolja az adatok ellenőrzését, valamint a bevált gyakorlatok cseréjét lehetővé tevő rendszer létrehozását; |
| --- | --- |

2.

rámutat arra, hogy Campaniában a hulladékkezelésről szóló uniós jogszabályok betartása igen határozott erőfeszítéseket tesz szükségessé a hulladék mennyiségének csökkentésére, valamint megfelelő infrastruktúra biztosításával a hulladékmegelőzés és -csökkentés, az újrafelhasználás és az újrahasznosítás közötti egyensúly megteremtésére, továbbá megjegyzi, hogy nagyobb hangsúlyt kell fektetni a szerves hulladék visszanyerésére, különösen ebben a nagymértékben mezőgazdasági jellegű régióban; javasolja az adatok ellenőrzését, valamint a bevált gyakorlatok cseréjét lehetővé tevő rendszer létrehozását;

| 3. | véleménye szerint az olasz hatóságok által hozott kivételes jellegű hosszú távú intézkedések – ideértve különleges biztosok kinevezését vagy a hadsereg irányítása alatt lévő „stratégiai érdekű” hulladéklerakók kijelölését – eredménytelennek bizonyultak, és félő, hogy a hulladékkezelés átláthatóságának hiánya a közintézmények részéről nemhogy csökkentette, hanem ösztönözte a szervezett bűnözői csoportok megjelenését a térség hivatalos hulladékkezelése és az ipari hulladék illegálisan történő ártalmatlanítása szempontjából egyaránt; ezért sürgeti a különböző illetékes hatóságokat, hogy biztosítsanak sokkal nagyobb mértékű átláthatóságot; |
| --- | --- |

3.

véleménye szerint az olasz hatóságok által hozott kivételes jellegű hosszú távú intézkedések – ideértve különleges biztosok kinevezését vagy a hadsereg irányítása alatt lévő „stratégiai érdekű” hulladéklerakók kijelölését – eredménytelennek bizonyultak, és félő, hogy a hulladékkezelés átláthatóságának hiánya a közintézmények részéről nemhogy csökkentette, hanem ösztönözte a szervezett bűnözői csoportok megjelenését a térség hivatalos hulladékkezelése és az ipari hulladék illegálisan történő ártalmatlanítása szempontjából egyaránt; ezért sürgeti a különböző illetékes hatóságokat, hogy biztosítsanak sokkal nagyobb mértékű átláthatóságot;

| 4. | hangsúlyozza a bizalom újonnan történő kiépítésének fontosságát a polgárok és a különböző érintett hatóságok, illetve a különböző kormányzati szintek közötti strukturált párbeszéd révén; elítéli, hogy a hatóságok az új hulladéklerakók megnyitása ellen békésen tüntető személyek közül néhány ellen büntetőjogi eljárást indítottak, továbbá hogy a biztonsági alakulatok erőszakot alkalmaztak a tüntetők ellen; meggyőződése, hogy a térség hulladékkezeléssel kapcsolatos problémáira adandó fenntartható megoldás csupán a nyilvánosság egész folyamatban történő aktív részvételének és tájékoztatásának biztosításával jöhet létre; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza a bizalom újonnan történő kiépítésének fontosságát a polgárok és a különböző érintett hatóságok, illetve a különböző kormányzati szintek közötti strukturált párbeszéd révén; elítéli, hogy a hatóságok az új hulladéklerakók megnyitása ellen békésen tüntető személyek közül néhány ellen büntetőjogi eljárást indítottak, továbbá hogy a biztonsági alakulatok erőszakot alkalmaztak a tüntetők ellen; meggyőződése, hogy a térség hulladékkezeléssel kapcsolatos problémáira adandó fenntartható megoldás csupán a nyilvánosság egész folyamatban történő aktív részvételének és tájékoztatásának biztosításával jöhet létre;

| 5. | ismételten kifejezésre juttatja, hogy a Bizottság mindaddig visszatartja a Campania számára elkülönített strukturális alapokat, amíg nem születik az uniós szabályozásnak ténylegesen megfelelő hulladékkezelési terv; |
| --- | --- |

5.

ismételten kifejezésre juttatja, hogy a Bizottság mindaddig visszatartja a Campania számára elkülönített strukturális alapokat, amíg nem születik az uniós szabályozásnak ténylegesen megfelelő hulladékkezelési terv;

| 6. | felhívja a figyelmet a telepeken, különösen a Taverna del Ré-i telepen felhalmozódott 7 millió tonna úgynevezett „ökobálára”, amelyek tartalmát jelenleg vizsgálják, és kiemeli ezek eltávolításának és ártalmatlanításának elsődleges célként való kezelését, amint tartalmuk pontos megállapítására sor kerül; hangsúlyozza, hogy az „ökobálák” ártalmatlanítását a megfelelő kezelési módszerek alkalmazásával és a hulladékkezelési terv keretében kell végrehajtani úgy, hogy minden egyes kezelési folyamat esetében egyértelműen meg kell határozni a helyszínt, és törvényes gyakorlatot kell alkalmazni; |
| --- | --- |

6.

felhívja a figyelmet a telepeken, különösen a Taverna del Ré-i telepen felhalmozódott 7 millió tonna úgynevezett „ökobálára”, amelyek tartalmát jelenleg vizsgálják, és kiemeli ezek eltávolításának és ártalmatlanításának elsődleges célként való kezelését, amint tartalmuk pontos megállapítására sor kerül; hangsúlyozza, hogy az „ökobálák” ártalmatlanítását a megfelelő kezelési módszerek alkalmazásával és a hulladékkezelési terv keretében kell végrehajtani úgy, hogy minden egyes kezelési folyamat esetében egyértelműen meg kell határozni a helyszínt, és törvényes gyakorlatot kell alkalmazni;

| 7. | jelzi, hogy sürgősen foglalkozni kell a vegyes és azonosítatlan hulladéknak a ferandellei lerakó közelében való nyílt és illegális lerakásával, továbbá sürgeti szigorú kezelési ellenőrzések bevezetését; emlékezteti az illetékes hatóságokat, hogy az IED/IPPC-irányelv (2010/75/EU irányelv) teljes körű betartása érdekében szigorú ellenőrzést kell kidolgozniuk a különféle típusú ipari hulladék kezelésére, függetlenül azok származásától; emellett megjegyzi, hogy a külön erre a célra kijelölendő telepeket a vonatkozó uniós irányelvek rendelkezéseivel összhangban kell meghatározni, biztosítva a megfelelő infrastruktúrát az ipari, különleges és mérgező hulladékok számára; magyarázatot kér a tekintetben, hogy miért nincs használatban a szerves hulladékok befogadására tervezett lerakótelep, és felszólít annak használatba vételére, amennyiben az megfelel a hulladékkezelési irányelvben meghatározott szempontoknak; szorgalmazza az engedéllyel nem rendelkező, magánkézben lévő hulladéklerakók felügyeltét és az uniós szabályoknak való megfelelés biztosítását szolgáló megfelelő fellépéseket sürget; |
| --- | --- |

7.

jelzi, hogy sürgősen foglalkozni kell a vegyes és azonosítatlan hulladéknak a ferandellei lerakó közelében való nyílt és illegális lerakásával, továbbá sürgeti szigorú kezelési ellenőrzések bevezetését; emlékezteti az illetékes hatóságokat, hogy az IED/IPPC-irányelv (2010/75/EU irányelv) teljes körű betartása érdekében szigorú ellenőrzést kell kidolgozniuk a különféle típusú ipari hulladék kezelésére, függetlenül azok származásától; emellett megjegyzi, hogy a külön erre a célra kijelölendő telepeket a vonatkozó uniós irányelvek rendelkezéseivel összhangban kell meghatározni, biztosítva a megfelelő infrastruktúrát az ipari, különleges és mérgező hulladékok számára; magyarázatot kér a tekintetben, hogy miért nincs használatban a szerves hulladékok befogadására tervezett lerakótelep, és felszólít annak használatba vételére, amennyiben az megfelel a hulladékkezelési irányelvben meghatározott szempontoknak; szorgalmazza az engedéllyel nem rendelkező, magánkézben lévő hulladéklerakók felügyeltét és az uniós szabályoknak való megfelelés biztosítását szolgáló megfelelő fellépéseket sürget;

| 8. | sajnálatát fejezi ki a Vezúv Nemzeti Park természetvédelmi területein, nevezetesen Terzignóban felállított hulladéklerakók miatt; határozottan ellenez bármilyen, ezeknek a hulladékrerakóknak a bővítésére irányuló tervet, és üdvözli azt a határozatot, miszerint Terzignóban (Cava Vitiello) nem kerül sor egy második hulladéklerakó létesítésére; |
| --- | --- |

8.

sajnálatát fejezi ki a Vezúv Nemzeti Park természetvédelmi területein, nevezetesen Terzignóban felállított hulladéklerakók miatt; határozottan ellenez bármilyen, ezeknek a hulladékrerakóknak a bővítésére irányuló tervet, és üdvözli azt a határozatot, miszerint Terzignóban (Cava Vitiello) nem kerül sor egy második hulladéklerakó létesítésére;

| 9. | megjegyzi, hogy a Bizottság kijelentette, hogy a hulladéklerakók Natura 2000 területeken történő kijelölése önmagában nem sérti az uniós szabályozást, és hozzáteszi, hogy a nemzeti parkokban, Natura 2000 területeken, valamint az UNESCO világörökségei helyszínein tervezett vagy már működésben lévő helyszínek megfelelnek az uniós jogszabályoknak; felveti annak kérdését, hogy vajon mindez jelent-e ökológiai, illetve egészségügyi kockázatokat; álláspontja szerint hulladéklerakók védett természeti vagy kulturális helyszínekre történő telepítése nincs összhangban a környezetvédelmi jogszabályokkal; kéri a Bizottságot, hogy módosítsa az uniós hulladékgazdálkodási jogszabályokat, hogy azok kategorikusan megtiltsák a hulladéklerakóknak a Natura 2000 területeken való létesítését; javasolja a Bizottságnak, hogy forduljon a Bírósághoz tiltó végzés meghozatala érdekében, amennyiben bővítik a természetvédelmi területeken már meglévő hulladéklerakókat, illetve a Natura 2000 területeken újakat létesítenek; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy a Bizottság kijelentette, hogy a hulladéklerakók Natura 2000 területeken történő kijelölése önmagában nem sérti az uniós szabályozást, és hozzáteszi, hogy a nemzeti parkokban, Natura 2000 területeken, valamint az UNESCO világörökségei helyszínein tervezett vagy már működésben lévő helyszínek megfelelnek az uniós jogszabályoknak; felveti annak kérdését, hogy vajon mindez jelent-e ökológiai, illetve egészségügyi kockázatokat; álláspontja szerint hulladéklerakók védett természeti vagy kulturális helyszínekre történő telepítése nincs összhangban a környezetvédelmi jogszabályokkal; kéri a Bizottságot, hogy módosítsa az uniós hulladékgazdálkodási jogszabályokat, hogy azok kategorikusan megtiltsák a hulladéklerakóknak a Natura 2000 területeken való létesítését; javasolja a Bizottságnak, hogy forduljon a Bírósághoz tiltó végzés meghozatala érdekében, amennyiben bővítik a természetvédelmi területeken már meglévő hulladéklerakókat, illetve a Natura 2000 területeken újakat létesítenek;

| 10. | sürgeti az olasz kormányt, hogy az uniós jogszabályoknak megfelelően járjon el ebben az ügyben, nevezetesen tartsa be az Európai Bíróság két legutóbbi ítéletét, tartsa be az ennek következtében a Bizottság által a jogszabályoknak való megfelelésre megszabott határidőket és szüntesse meg az uniós jogszabályok megsértését a közösségi vívmányok minden szinten történő tiszteletben tartásárának biztosítására irányuló intézkedések meghozatalával kapcsolatos kötelességének megfelelően; |
| --- | --- |

10.

sürgeti az olasz kormányt, hogy az uniós jogszabályoknak megfelelően járjon el ebben az ügyben, nevezetesen tartsa be az Európai Bíróság két legutóbbi ítéletét, tartsa be az ennek következtében a Bizottság által a jogszabályoknak való megfelelésre megszabott határidőket és szüntesse meg az uniós jogszabályok megsértését a közösségi vívmányok minden szinten történő tiszteletben tartásárának biztosítására irányuló intézkedések meghozatalával kapcsolatos kötelességének megfelelően;

| 11. | sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt az illetékes olasz hatóságok által tett erőfeszítések felügyeletére a hulladék megfelelő összegyűjtésének, különválasztásának és kezelésének biztosítása érdekében, például rendszeres ellenőrzések végrehajtásával, továbbá hogy szorgalmazza, hogy a területi hatóságok nyújtsanak be hiteles hulladékkezelési tervet; sürgeti a Bizottságot, hogy hívjon meg európai parlamenti küldöttséget az ellenőrzésekben történő részvételre; |
| --- | --- |

11.

sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt az illetékes olasz hatóságok által tett erőfeszítések felügyeletére a hulladék megfelelő összegyűjtésének, különválasztásának és kezelésének biztosítása érdekében, például rendszeres ellenőrzések végrehajtásával, továbbá hogy szorgalmazza, hogy a területi hatóságok nyújtsanak be hiteles hulladékkezelési tervet; sürgeti a Bizottságot, hogy hívjon meg európai parlamenti küldöttséget az ellenőrzésekben történő részvételre;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a hulladékciklus kidolgozása és végrehajtása az olasz hatóságok felelőssége; úgy ítéli meg, hogy a különböző hulladékfajtákkal szennyezett campaniai telepek megtisztításával járó költségeket nem az adófizetőknek kellene viselniük, hanem a „szennyező fizet” elvet alkalmazva azoknak, akik a szennyezést előidézték; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a hulladékciklus kidolgozása és végrehajtása az olasz hatóságok felelőssége; úgy ítéli meg, hogy a különböző hulladékfajtákkal szennyezett campaniai telepek megtisztításával járó költségeket nem az adófizetőknek kellene viselniük, hanem a „szennyező fizet” elvet alkalmazva azoknak, akik a szennyezést előidézték;

| 13. | megjegyzi, hogy Olaszország nem adott tájékoztatást a 2010. december 26-ára kiszabott határidőn belül a környezet büntetőjog általi védelméről szóló 2008/99/EK irányelv átültetéséről, ugyanakkor elvárja Olaszországtól, hogy maradéktalanul betartsa az irányelvet, illetve az irányelvben felsorolt hulladékkal kapcsolatos szabálysértésekért megfelelő szankciókat szabjon ki, ideértve azokat a jogi személyeket is, amelyek esetében ezek a feltételek teljesülnek; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy Olaszország nem adott tájékoztatást a 2010. december 26-ára kiszabott határidőn belül a környezet büntetőjog általi védelméről szóló 2008/99/EK irányelv átültetéséről, ugyanakkor elvárja Olaszországtól, hogy maradéktalanul betartsa az irányelvet, illetve az irányelvben felsorolt hulladékkal kapcsolatos szabálysértésekért megfelelő szankciókat szabjon ki, ideértve azokat a jogi személyeket is, amelyek esetében ezek a feltételek teljesülnek;

| 14. | sürgeti a Bizottságot, hogy kövesse figyelemmel a fejleményeket és éljen a ráruházott hatáskörökkel, beleértve pénzügyi szankciókra irányuló további intézkedés foganatosítását is (az EUMSZ 260. cikke szerint), oly módon, hogy biztosítsa, hogy a campaniai hatóságok haladéktalanul hajtsák végre a Bíróság vonatkozó ítéletét, a Bíróság C-304/02. sz. ügyben (az Európai Közösségek Bizottsága kontra Francia Köztársaság[2005] ECR I-6263) hozott, 2005. július 12-i ítéletében foglalt döntésnek megfelelően, különös tekintettel annak biztosítására, hogy a meglévő hulladéklerakók megfeleljenek az uniós jogszabályoknak; |
| --- | --- |

14.

sürgeti a Bizottságot, hogy kövesse figyelemmel a fejleményeket és éljen a ráruházott hatáskörökkel, beleértve pénzügyi szankciókra irányuló további intézkedés foganatosítását is (az EUMSZ 260. cikke szerint), oly módon, hogy biztosítsa, hogy a campaniai hatóságok haladéktalanul hajtsák végre a Bíróság vonatkozó ítéletét, a Bíróság C-304/02. sz. ügyben (az Európai Közösségek Bizottsága kontra Francia Köztársaság[2005] ECR I-6263) hozott, 2005. július 12-i ítéletében foglalt döntésnek megfelelően, különös tekintettel annak biztosítására, hogy a meglévő hulladéklerakók megfeleljenek az uniós jogszabályoknak;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Olaszország kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Olaszország kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 194., 1975.7.25., 39. o.

(2)  HL L 377., 1991.12.31., 20. o.

(3)  HL L 182., 1999.7.16., 1. o.

(4)  HL L 312., 2008.11.22., 3. o.

(5)  HL C 87. E, 2004.4.7., 400. o.

(6)  HL C 313., 1998.10.12., 99. o.

(7)  PETI_DT(2010)442870.

(8)  HL L 328., 2008.12.6., 28. o.

(9)  HL L 156., 2003.6.25., 17. o.

---

| 22.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 182/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 182/16

---

2011. február 3., csütörtökAz Európai Unión belüli rákkutatás fokozottabb koordinációja iránti igény

P7_TA(2011)0042

Az Európai Parlament 2011. február 3-i nyilatkozata az Európai Unión belüli rákkutatás fokozottabb koordinációja iránti igényről

2012/C 182 E/05

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére,

| A. | mivel Európában még mindig a rák a halálozások leggyakoribb oka, és mivel a rákkutatás leginkább nemzeti szinten folyik, uniós szintű koordináció hiányában Unió-szerte jelentősen szétaprózott, egyenlőtlen és eltérő, |
| --- | --- |

A.

mivel Európában még mindig a rák a halálozások leggyakoribb oka, és mivel a rákkutatás leginkább nemzeti szinten folyik, uniós szintű koordináció hiányában Unió-szerte jelentősen szétaprózott, egyenlőtlen és eltérő,

| B. | mivel elismeri, hogy sürgető szükség van a kutatáson belüli önfenntartó együttműködés és koordináció elősegítésére, |
| --- | --- |

B.

mivel elismeri, hogy sürgető szükség van a kutatáson belüli önfenntartó együttműködés és koordináció elősegítésére,

| 1. | felhívja a Bizottságot a páneurópai, nemzeti, regionális és helyi rákkutatási tevékenységek közötti koordináció, együttműködés és koherencia javítására a kettőzés elkerülése érdekében, és a rákos megbetegedések kezelésével kapcsolatos kielégítetlen szükségletekre összpontosítva; |
| --- | --- |

1.

felhívja a Bizottságot a páneurópai, nemzeti, regionális és helyi rákkutatási tevékenységek közötti koordináció, együttműködés és koherencia javítására a kettőzés elkerülése érdekében, és a rákos megbetegedések kezelésével kapcsolatos kielégítetlen szükségletekre összpontosítva;

| 2. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a rákkutatás megfelelő feltérképezését és finanszírozását, valamint a területen belüli fokozott együttműködést; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a rákkutatás megfelelő feltérképezését és finanszírozását, valamint a területen belüli fokozott együttműködést;

| 3. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki egy olyan mátrixon alapuló holisztikus rákkutatási stratégiát, amely a nemzetek feletti kutatást és diagnosztikát magában foglaló horizontális, valamint a megelőzésre, szűrésre, az élet minőségére és a gondozásra irányuló kutatást magában foglaló vertikális összetevőkből áll; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki egy olyan mátrixon alapuló holisztikus rákkutatási stratégiát, amely a nemzetek feletti kutatást és diagnosztikát magában foglaló horizontális, valamint a megelőzésre, szűrésre, az élet minőségére és a gondozásra irányuló kutatást magában foglaló vertikális összetevőkből áll;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy használja fel a rák elleni európai partnerséget különféle kutatási munkacsoportok szervezésére; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy használja fel a rák elleni európai partnerséget különféle kutatási munkacsoportok szervezésére;

| 5. | felhív az önsegítő betegcsoportokkal való partnerség elősegítésére, kihasználva egyedi szakértelmüket és ismereteiket a kutatáson belüli gyorsabb fejlődés támogatása érdekében; |
| --- | --- |

5.

felhív az önsegítő betegcsoportokkal való partnerség elősegítésére, kihasználva egyedi szakértelmüket és ismereteiket a kutatáson belüli gyorsabb fejlődés támogatása érdekében;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa e nyilatkozatot az aláírók nevével (1) együtt a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa e nyilatkozatot az aláírók nevével (1) együtt a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  Az aláírók listája a 2011. február 3-i jegyzőkönyv 4. mellékletében jelent meg (P7_PV(2011)02-03(ANN4)).

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2011. február 3., csütörtök

| 22.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 182/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 182/18

---

2011. február 3., csütörtökDeutsch Tamás mentelmi jogának felfüggesztése

P7_TA(2011)0029

Az Európai Parlament 2011. február 3-i határozata a Deutsch Tamás mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2010/2123(IMM))

2012/C 182 E/06

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Deutsch Tamás mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló, a magyar igazságügyi hatóságok által 2010. június 9-én eljuttatott és a plenáris ülésen 2010. július 8-án bejelentett kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Deutsch Tamás mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló, a magyar igazságügyi hatóságok által 2010. június 9-én eljuttatott és a plenáris ülésen 2010. július 8-án bejelentett kérelemre,

| — | miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghallgatta Deutsch Tamást, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghallgatta Deutsch Tamást,

| — | tekintettel az Európai Unió 1965. április 8-i, kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyvének 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 1965. április 8-i, kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyvének 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának 1964. május 12-i, 1986. július 10-i és 2008. október 21-i ítéletére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának 1964. május 12-i, 1986. július 10-i és 2008. október 21-i ítéletére (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament magyarországi képviselőinek jogállásáról szóló 2004. évi LVII. törvény 10. §-ának (2) bekezdésére, az országgyűlési képviselők jogállásáról szóló 1990. évi LV. törvény 5. §-ának (1) bekezdésére és a 2004. évi LVII. törvény 12. §-ának (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament magyarországi képviselőinek jogállásáról szóló 2004. évi LVII. törvény 10. §-ának (2) bekezdésére, az országgyűlési képviselők jogállásáról szóló 1990. évi LV. törvény 5. §-ának (1) bekezdésére és a 2004. évi LVII. törvény 12. §-ának (1) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére, valamint 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére, valamint 7. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0015/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0015/2011),

| A. | mivel egy magyar állampolgár büntetőeljárást indított Deutsch Tamás, az Európai Parlament képviselője ellen, akit a Budapesti II. és III. Kerületi Bíróságon rágalmazással vádolnak a magyar Büntető Törvénykönyv 179. §-a (2) bekezdésének b) és c) pontja értelmében, |
| --- | --- |

A.

mivel egy magyar állampolgár büntetőeljárást indított Deutsch Tamás, az Európai Parlament képviselője ellen, akit a Budapesti II. és III. Kerületi Bíróságon rágalmazással vádolnak a magyar Büntető Törvénykönyv 179. §-a (2) bekezdésének b) és c) pontja értelmében,

| B. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikkében foglaltak értelmében az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt az európai parlamenti képviselők saját államuk területén a parlamentjük képviselőire vonatkozó mentességet élvezik; mivel nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor valamely képviselőt bűncselekmény elkövetésében tetten érnek; és mivel a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely képviselőjének mentességét felfüggessze, |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikkében foglaltak értelmében az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt az európai parlamenti képviselők saját államuk területén a parlamentjük képviselőire vonatkozó mentességet élvezik; mivel nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor valamely képviselőt bűncselekmény elkövetésében tetten érnek; és mivel a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely képviselőjének mentességét felfüggessze,

| C. | mivel az Európai Parlament magyarországi képviselőinek jogállásáról szóló 2004. évi LVII. törvény 10. §-ának (2) bekezdésében foglaltak szerint az európai parlamenti képviselőt az országgyűlési képviselővel azonos mentelmi jog illeti meg, |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Parlament magyarországi képviselőinek jogállásáról szóló 2004. évi LVII. törvény 10. §-ának (2) bekezdésében foglaltak szerint az európai parlamenti képviselőt az országgyűlési képviselővel azonos mentelmi jog illeti meg,

| D. | mivel az országgyűlési képviselők jogállásáról szóló 1990. évi LV. törvény 5. §-ának (1) bekezdésében foglaltak szerint valamely képviselő ellen büntetőeljárást csak a Magyar Országgyűlés előzetes hozzájárulásával lehet indítani vagy folytatni, továbbá az Európai Parlament magyarországi képviselőinek jogállásáról szóló 2004. évi LVII. törvény 12. §-ának (1) bekezdésében foglaltak szerint az Európai Parlament dönt az európai parlamenti képviselők mentelmi jogának felfüggesztéséről, |
| --- | --- |

D.

mivel az országgyűlési képviselők jogállásáról szóló 1990. évi LV. törvény 5. §-ának (1) bekezdésében foglaltak szerint valamely képviselő ellen büntetőeljárást csak a Magyar Országgyűlés előzetes hozzájárulásával lehet indítani vagy folytatni, továbbá az Európai Parlament magyarországi képviselőinek jogállásáról szóló 2004. évi LVII. törvény 12. §-ának (1) bekezdésében foglaltak szerint az Európai Parlament dönt az európai parlamenti képviselők mentelmi jogának felfüggesztéséről,

| E. | mivel Deutsch urat rágalmazással vádolják, amelyet állítólag egy 2010. március 25-i rádióműsorban – ahová mint politikust és az Európai Parlament képviselőjét hívták meg – a magánvádlóra vonatkozóan tett kijelentéseivel követett el, |
| --- | --- |

E.

mivel Deutsch urat rágalmazással vádolják, amelyet állítólag egy 2010. március 25-i rádióműsorban – ahová mint politikust és az Európai Parlament képviselőjét hívták meg – a magánvádlóra vonatkozóan tett kijelentéseivel követett el,

| F. | mivel ezért helytálló az a megállapítás, hogy Deutsch úr európai parlamenti képviselői feladatai ellátása során adott hangot véleményének, |
| --- | --- |

F.

mivel ezért helytálló az a megállapítás, hogy Deutsch úr európai parlamenti képviselői feladatai ellátása során adott hangot véleményének,

| 1. | úgy határoz, hogy nem függeszti fel Deutsch Tamás mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy nem függeszti fel Deutsch Tamás mentelmi jogát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését az Magyar Köztársaság illetékes hatóságának. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését az Magyar Köztársaság illetékes hatóságának.

---

(1)  101/63 sz. Wagner kontra Fohrmann és Krier ügy (EBHT 1964., 383. o.), a 149/85. sz. Wybot kontra Faure és társai ügy (EBHT 1986., 2391. o.), illetve a C-200/07. és a C-201/07 Marra kontra De Gregorio és Clemente összevont ügyek, amelyeket a Bírósági Határozatok Tárában még nem tettek közzé.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2011. február 3., csütörtök

| 22.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 182/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 182/20

---

2011. február 3., csütörtökA fejlesztési együttműködés finanszírozási eszköze ***II

P7_TA(2011)0030

Az Európai Parlament 2011 február 3-i jogalkotási állásfoglalása a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1905/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából a Tanács által első olvasatban elfogadott álláspontról (16447/1/2010 – C7-0424/2010 – 2010/0059(COD))

2012/C 182 E/07

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (16447/1/2010 – C7-0424/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (16447/1/2010 – C7-0424/2010),

| — | tekintettel a nemzeti parlamenteknek a jogszabálytervezetről szóló észrevételeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti parlamenteknek a jogszabálytervezetről szóló észrevételeire,

| — | tekintettel első olvasatban (1) kialakított álláspontjára a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatáról (COM(2010)0102), |
| --- | --- |

—

tekintettel első olvasatban (1) kialakított álláspontjára a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatáról (COM(2010)0102),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7–0009/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7–0009/2011),

| 1. | elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, 2010.10.21., P7_TA(2010)0382.

---

2011. február 3., csütörtökP7_TC2-COD(2010)0059

Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2011. február3-án került elfogadásra a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1905/2006/EK rendelet módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A Unió fejlesztési politikájának célja a szegénység visszaszorítása, hosszabb távon pedig teljes felszámolása. |
| --- | --- |

(1)

A Unió fejlesztési politikájának célja a szegénység visszaszorítása, hosszabb távon pedig teljes felszámolása.

| (2) | Az Unió a Kereskedelmi Világszervezet (a továbbiakban: WTO) tagjaként kötelezettséget vállalt a kereskedelemnek a fejlesztési stratégiákba való beépítésére és a nemzetközi kereskedelem elősegítésére annak érdekében, hogy világszerte előmozdítsa a fejlődést és csökkentse, illetve hosszú távon felszámolja a szegénységet. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió a Kereskedelmi Világszervezet (a továbbiakban: WTO) tagjaként kötelezettséget vállalt a kereskedelemnek a fejlesztési stratégiákba való beépítésére és a nemzetközi kereskedelem elősegítésére annak érdekében, hogy világszerte előmozdítsa a fejlődést és csökkentse, illetve hosszú távon felszámolja a szegénységet.

| (3) | Az Unió támogatja az afrikai, karibi és csendes-óceáni (a továbbiakban: AKCS) államokat a szegénység csökkentésére, valamint a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődésre való törekvésükben, és elismeri az alapanyag-ágazataik fontosságát. |
| --- | --- |

(3)

Az Unió támogatja az afrikai, karibi és csendes-óceáni (a továbbiakban: AKCS) államokat a szegénység csökkentésére, valamint a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődésre való törekvésükben, és elismeri az alapanyag-ágazataik fontosságát.

| (4) | Az Unió elkötelezte magát amellett, hogy a fenntartható fejlődés érdekében támogatja a fejlődő országok világgazdaságba való zökkenőmentes és fokozatos integrációját. A fő AKCS banánexportáló országok kihívásokkal nézhetnek majd szembe a kereskedelmi rendszer változása, különösen a legnagyobb kedvezményes tarifa elvének a WTO keretében történő liberalizációja, valamint az Unió és a latin-amerikai országok között létrejött vagy hamarosan létrejövő kétoldalú és regionális megállapodások következtében. Az Európai Parlament és Tanács1905/2006/EK rendeletét (2) ezért ki kell egészíteni az AKCS banánágazati kísérő intézkedésekre vonatkozó programmal („a program”). |
| --- | --- |

(4)

Az Unió elkötelezte magát amellett, hogy a fenntartható fejlődés érdekében támogatja a fejlődő országok világgazdaságba való zökkenőmentes és fokozatos integrációját. A fő AKCS banánexportáló országok kihívásokkal nézhetnek majd szembe a kereskedelmi rendszer változása, különösen a legnagyobb kedvezményes tarifa elvének a WTO keretében történő liberalizációja, valamint az Unió és a latin-amerikai országok között létrejött vagy hamarosan létrejövő kétoldalú és regionális megállapodások következtében. Az Európai Parlament és Tanács1905/2006/EK rendeletét (2) ezért ki kell egészíteni az AKCS banánágazati kísérő intézkedésekre vonatkozó programmal („a program”).

| (5) | A program keretében elfogadandó pénzügyi segítségnyújtási intézkedéseknek a banántermelő övezetekben élő, magát a banán termelési láncából fenntartó lakosság, különösen a kistermelők és kisméretű gazdaságokban dolgozók életszínvonalának és életkörülményeinek javítására, és a munkaügyi, munkahelyi, egészségügyi és biztonsági normák, többek között a peszticideknek való kitettséggel kapcsolatos előírások betartásának biztosítására kell irányulniuk. Ezen intézkedéseknek
  következésképp
  támogatniuk kell a banánkiviteltől függő területek alkalmazkodását ▐,
  és
  adott esetben
  magukban kell foglalniuk
  az ágazatspecifikus költségvetési támogatás vagy projektspecifikus intervenciók révén történő átalakításukat. Az intézkedések célja, hogy szociális rugalmassági politikákat, gazdasági diverzifikációt vagy – ahol ez megvalósítható – a versenyképesség javítását célzó beruházást biztosítsanak, figyelembe véve a hagyományos AKCS-banánszállítók számára a 2686/94/EK tanácsi rendeletnek (3) megfelelően létrehozott különleges segítségnyújtási rendszer, a hagyományos AKCS-banánszállítók számára a 856/1999/EK tanácsi rendeletnek (4) megfelelően létrehozott különleges segítségnyújtási keret, valamint az 1609/1999/EK bizottsági rendelet (5) eredményeit és az ezekből nyert tapasztalatokat. Az Unió elismeri, hogy fontos biztosítani a banántermelésből származó jövedelmek méltányos elosztását. |
| --- | --- |

(5)

A program keretében elfogadandó pénzügyi segítségnyújtási intézkedéseknek a banántermelő övezetekben élő, magát a banán termelési láncából fenntartó lakosság, különösen a kistermelők és kisméretű gazdaságokban dolgozók életszínvonalának és életkörülményeinek javítására, és a munkaügyi, munkahelyi, egészségügyi és biztonsági normák, többek között a peszticideknek való kitettséggel kapcsolatos előírások betartásának biztosítására kell irányulniuk. Ezen intézkedéseknek
  következésképp
  támogatniuk kell a banánkiviteltől függő területek alkalmazkodását ▐,
  és
  adott esetben
  magukban kell foglalniuk
  az ágazatspecifikus költségvetési támogatás vagy projektspecifikus intervenciók révén történő átalakításukat. Az intézkedések célja, hogy szociális rugalmassági politikákat, gazdasági diverzifikációt vagy – ahol ez megvalósítható – a versenyképesség javítását célzó beruházást biztosítsanak, figyelembe véve a hagyományos AKCS-banánszállítók számára a 2686/94/EK tanácsi rendeletnek (3) megfelelően létrehozott különleges segítségnyújtási rendszer, a hagyományos AKCS-banánszállítók számára a 856/1999/EK tanácsi rendeletnek (4) megfelelően létrehozott különleges segítségnyújtási keret, valamint az 1609/1999/EK bizottsági rendelet (5) eredményeit és az ezekből nyert tapasztalatokat. Az Unió elismeri, hogy fontos biztosítani a banántermelésből származó jövedelmek méltányos elosztását.

| (6) | A programnak az azon AKCS-országokban zajló alkalmazkodási folyamatot kell kísérnie, amelyek az elmúlt években jelentős mennyiségű banánt exportáltak az Unióba, és amelyekre hatást gyakorol a genfi banánkereskedelmi megállapodás (6) keretében történő liberalizáció, illetve az Unió és a latin-amerikai és közép-amerikai országok között létrejött vagy hamarosan létrejövő kétoldalú és regionális megállapodások. A program a hagyományos AKCS-banánszállítók számára nyújtott különleges segítségnyújtási kereten alapul. A program megfelel az Unió WTO keretén belüli nemzetközi kötelezettségeinek, emellett szerkezetátalakításra és a versenyképesség fokozására irányul, ezért átmeneti jellegű, és négyéves időszakra szól (2010–2013). |
| --- | --- |

(6)

A programnak az azon AKCS-országokban zajló alkalmazkodási folyamatot kell kísérnie, amelyek az elmúlt években jelentős mennyiségű banánt exportáltak az Unióba, és amelyekre hatást gyakorol a genfi banánkereskedelmi megállapodás (6) keretében történő liberalizáció, illetve az Unió és a latin-amerikai és közép-amerikai országok között létrejött vagy hamarosan létrejövő kétoldalú és regionális megállapodások. A program a hagyományos AKCS-banánszállítók számára nyújtott különleges segítségnyújtási kereten alapul. A program megfelel az Unió WTO keretén belüli nemzetközi kötelezettségeinek, emellett szerkezetátalakításra és a versenyképesség fokozására irányul, ezért átmeneti jellegű, és négyéves időszakra szól (2010–2013).

| (7) | „A hagyományos AKCS-banánszállítók számára nyújtott különleges segítségnyújtási keretről szóló kétéves jelentés” című 2010. március 17-i bizottsági közlemény következtetései szerint a lezárult segítségnyújtási programok jelentős mértékben hozzájárultak a sikeres gazdasági diverzifikáció megvalósítására való alkalmasság fokozásához, jóllehet még nem számszerűsíthető pontosan a kiváltott teljes hatás, valamint továbbra is kérdéses az AKCS-országok banánkivitelének fenntarthatósága. |
| --- | --- |

(7)

„A hagyományos AKCS-banánszállítók számára nyújtott különleges segítségnyújtási keretről szóló kétéves jelentés” című 2010. március 17-i bizottsági közlemény következtetései szerint a lezárult segítségnyújtási programok jelentős mértékben hozzájárultak a sikeres gazdasági diverzifikáció megvalósítására való alkalmasság fokozásához, jóllehet még nem számszerűsíthető pontosan a kiváltott teljes hatás, valamint továbbra is kérdéses az AKCS-országok banánkivitelének fenntarthatósága.

| (8) | A Bizottság elvégezte a különleges segítségnyújtási keret értékelését, ám nem készített hatástanulmányt a banánágazatra vonatkozó kísérő intézkedéseket illetően. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság elvégezte a különleges segítségnyújtási keret értékelését, ám nem készített hatástanulmányt a banánágazatra vonatkozó kísérő intézkedéseket illetően.

| (9) | A Bizottságnak biztosítania kell e programnak a kedvezményezett országok regionális és nemzeti indikatív programjaival való megfelelő összehangolását, különösen a gazdasági, mezőgazdasági, szociális és környezeti célok teljesítése vonatkozásában. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottságnak biztosítania kell e programnak a kedvezményezett országok regionális és nemzeti indikatív programjaival való megfelelő összehangolását, különösen a gazdasági, mezőgazdasági, szociális és környezeti célok teljesítése vonatkozásában.

| (10) | A világ banánkereskedelmének csaknem 2 %-a kapja meg a tisztességes kereskedelemben részt vevő termelők szervezeteinek tanúsítását. A tisztességes kereskedelem minimális árait a „fenntartható termelés költségei” alapján számítják ki – amely költségeket pedig az érintett felekkel folytatott konzultációt követően állapítanak meg – azzal a céllal, hogy internalizálják az elfogadható szociális és környezetvédelmi normáknak való megfelelés költségeit, valamint olyan ésszerű nyereséget képezzenek, amelyből a termelők hosszú távon biztosíthatják megélhetésüket. |
| --- | --- |

(10)

A világ banánkereskedelmének csaknem 2 %-a kapja meg a tisztességes kereskedelemben részt vevő termelők szervezeteinek tanúsítását. A tisztességes kereskedelem minimális árait a „fenntartható termelés költségei” alapján számítják ki – amely költségeket pedig az érintett felekkel folytatott konzultációt követően állapítanak meg – azzal a céllal, hogy internalizálják az elfogadható szociális és környezetvédelmi normáknak való megfelelés költségeit, valamint olyan ésszerű nyereséget képezzenek, amelyből a termelők hosszú távon biztosíthatják megélhetésüket.

| (11) | A helyi munkavállalók kizsákmányolásának megakadályozása végett a banánágazat termelőinek megállapodásra kell jutniuk az ágazatban megtermelt haszon tisztességes elosztásáról. |
| --- | --- |

(11)

A helyi munkavállalók kizsákmányolásának megakadályozása végett a banánágazat termelőinek megállapodásra kell jutniuk az ágazatban megtermelt haszon tisztességes elosztásáról.

| (11a) | A Bizottságot fel kell jogosítani, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a földrajzi stratégiai dokumentumok, a többéves indikatív programok, a tematikus programok stratégiai dokumentumai, valamint a kísérő intézkedések tekintetében, mivel ezek kiegészítik az 1905/2006/EK rendeletet és alkalmazási körük általános. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. |
| --- | --- |

(11a)

A Bizottságot fel kell jogosítani, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a földrajzi stratégiai dokumentumok, a többéves indikatív programok, a tematikus programok stratégiai dokumentumai, valamint a kísérő intézkedések tekintetében, mivel ezek kiegészítik az 1905/2006/EK rendeletet és alkalmazási körük általános. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson.

| (12) | Az 1905/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(12)

Az 1905/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 1905/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „4. cikk


  Az uniós támogatás végrehajtása

  E rendelet átfogó szándékával és hatályával, továbbá céljaival és általános alapelveivel összhangban az uniós támogatást az 5–16. cikkben meghatározott földrajzi és tematikus programokon, valamint a 17. cikkben és a 17a. cikkben meghatározott programok révén kell végrehajtani.” |
| --- | --- |

1.

A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

Az uniós támogatás végrehajtása

E rendelet átfogó szándékával és hatályával, továbbá céljaival és általános alapelveivel összhangban az uniós támogatást az 5–16. cikkben meghatározott földrajzi és tematikus programokon, valamint a 17. cikkben és a 17a. cikkben meghatározott programok révén kell végrehajtani.”

| 2. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:
  „17a. cikk


  Fő AKCS banánszállító országok

  (1)   A IIIa. mellékletben felsorolt AKCS banánszállító országok a banánszállítókra vonatkozó kísérő intézkedések kedvezményezettjei. Az ezen országok számára nyújtott uniós támogatás célja az uniós banánpiacnak a WTO keretében történő liberalizációját követő átállási folyamat támogatása. Az Uniótól kapott támogatást elsősorban az érintett termelők és lakosság, valamint adott esetben a kisméretű gazdaságokban dolgozók életszínvonalának és életkörülményeinek javítására kell felhasználni a szegénység elleni küzdelem érdekében, többek között a munkaügyi és biztonsági előírásoknak való megfelelés révén, valamint a környezetvédelmi normák, köztük a peszticidek használatára és az ilyen anyagoknak való kitettségre vonatkozó normák betartása révén. Az uniós támogatás figyelembe veszi az országok szakpolitikáit, alkalmazkodási stratégiáit és regionális környezetét (az Unió legkülső régióitól, valamint tengeren túli országoktól és területektől való távolságukat), és különös figyelmet fordít az együttműködés következő területeire:






  a) | a banánágazat versenyképességének növelése, ahol ez fenntartható, figyelembe véve a folyamatban részt vevő különböző érintett felek helyzetét; |
| --- | --- | --- |

2.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„17a. cikk

Fő AKCS banánszállító országok

(1)   A IIIa. mellékletben felsorolt AKCS banánszállító országok a banánszállítókra vonatkozó kísérő intézkedések kedvezményezettjei. Az ezen országok számára nyújtott uniós támogatás célja az uniós banánpiacnak a WTO keretében történő liberalizációját követő átállási folyamat támogatása. Az Uniótól kapott támogatást elsősorban az érintett termelők és lakosság, valamint adott esetben a kisméretű gazdaságokban dolgozók életszínvonalának és életkörülményeinek javítására kell felhasználni a szegénység elleni küzdelem érdekében, többek között a munkaügyi és biztonsági előírásoknak való megfelelés révén, valamint a környezetvédelmi normák, köztük a peszticidek használatára és az ilyen anyagoknak való kitettségre vonatkozó normák betartása révén. Az uniós támogatás figyelembe veszi az országok szakpolitikáit, alkalmazkodási stratégiáit és regionális környezetét (az Unió legkülső régióitól, valamint tengeren túli országoktól és területektől való távolságukat), és különös figyelmet fordít az együttműködés következő területeire:

a)

a banánágazat versenyképességének növelése, ahol ez fenntartható, figyelembe véve a folyamatban részt vevő különböző érintett felek helyzetét;

| b) | a banántermeléstől függő területek gazdasági diverzifikációjának előmozdítása, amennyiben ez a stratégia életképes; |
| --- | --- |

b)

a banántermeléstől függő területek gazdasági diverzifikációjának előmozdítása, amennyiben ez a stratégia életképes;

| c) | az átállási folyamat okozta átfogóbb hatások kezelése, amelyek valószínűleg összefüggnek a foglalkoztatással, a szociális szolgáltatásokkal, a földhasználattal és a környezeti helyreállítással, valamint a makrogazdasági stabilitással, de nem korlátozódnak ezekre. |
| --- | --- |

c)

az átállási folyamat okozta átfogóbb hatások kezelése, amelyek valószínűleg összefüggnek a foglalkoztatással, a szociális szolgáltatásokkal, a földhasználattal és a környezeti helyreállítással, valamint a makrogazdasági stabilitással, de nem korlátozódnak ezekre.

(2)   A IV. mellékletben említett összegen belül a Bizottság – az alábbi objektív és súlyozott mutatók alapján – megállapítja az egyes jogosult AKCS banánszállító országok számára rendelkezésre álló, az e cikk (1) bekezdésében említett maximális összeget:

| a) | az Unióval folytatott banánkereskedelem, |
| --- | --- |

a)

az Unióval folytatott banánkereskedelem,

| b) | a banánkivitel jelentősége az érintett AKCS-ország gazdaságában, valamint az ország fejlettségi szintje. |
| --- | --- |

b)

a banánkivitel jelentősége az érintett AKCS-ország gazdaságában, valamint az ország fejlettségi szintje.

Az elosztási kritériumok felmérése a 2010-et megelőző, de öt évet meg nem haladó időszak reprezentatív adatain alapul, illetve a Bizottság által készített tanulmányon, amely értékeli, hogy a WTO-ban kötött megállapodás, illetve az Unió és egyes vezető banánexportáló latin-amerikai országok között létrejött vagy hamarosan létrejövő kétoldalú és regionális megállapodások milyen hatást gyakoroltak az AKCS-országokra.

(3)   A Bizottság többéves támogatási stratégiákat fogad el a 19. cikkhez hasonlóan és a 21. cikkel összhangban. Biztosítja, hogy e stratégiák kiegészítik az érintett ország földrajzi stratégiai dokumentumait és a banánágazatra vonatkozó kísérő intézkedések átmeneti jellegét.

A banánágazatra vonatkozó kísérő intézkedésekkel kapcsolatos többéves támogatási stratégiáknak tartalmazniuk kell a következőket:

| a) | naprakész környezeti profil, amely megfelelő mértékben figyelembe veszi az ország banántermelő ágazatát, és amely többek között kitér a peszticidek kérdésére is; |
| --- | --- |

a)

naprakész környezeti profil, amely megfelelő mértékben figyelembe veszi az ország banántermelő ágazatát, és amely többek között kitér a peszticidek kérdésére is;

| b) | a banántermelés támogatását célzó korábbi programok eredményeivel kapcsolatos tájékoztatás; |
| --- | --- |

b)

a banántermelés támogatását célzó korábbi programok eredményeivel kapcsolatos tájékoztatás;

| c) | a kifizetési feltételek tekintetében elért haladás értékelésére alkalmas mutatók, amennyiben a választott finanszírozási forma a költségvetési támogatás; |
| --- | --- |

c)

a kifizetési feltételek tekintetében elért haladás értékelésére alkalmas mutatók, amennyiben a választott finanszírozási forma a költségvetési támogatás;

| d) | a támogatástól várt eredmények; |
| --- | --- |

d)

a támogatástól várt eredmények;

| e) | a támogató tevékenységek és a kifizetési előrejelzések ütemterve az összes kedvezményezett országra vonatkozóan; |
| --- | --- |

e)

a támogató tevékenységek és a kifizetési előrejelzések ütemterve az összes kedvezményezett országra vonatkozóan;

| f) | az ILO által elismert fontos nemzetközi normák, a vonatkozó munkabiztonsági és munkahelyi egészséggel kapcsolatos egyezmények, valamint a vonatkozó, nemzetközileg elfogadott környezetvédelmi normák betartása terén tett előrelépés megvalósításának és nyomon követésének módjai. |
| --- | --- |

f)

az ILO által elismert fontos nemzetközi normák, a vonatkozó munkabiztonsági és munkahelyi egészséggel kapcsolatos egyezmények, valamint a vonatkozó, nemzetközileg elfogadott környezetvédelmi normák betartása terén tett előrelépés megvalósításának és nyomon követésének módjai.

18 hónappal a lejárat előtt elvégzik az érintett országok banánágazatra vonatkozó kísérő intézkedéseket célzó programjának és haladásának értékelését, valamint ajánlásokat tesznek az esetlegesen szükséges intézkedésekre és azok jellegére vonatkozóan.”

| 3. | A 21. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „21. cikk


  A stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok elfogadása

  A 19. és 20. cikkben említett stratégiai dokumentumokat és többéves indikatív programokat, valamint azoknak az 19. cikk (2) bekezdésében és a 20. cikk (1) bekezdésében említett felülvizsgálatait, valamint a 17. cikkben és a 17a. cikkben említett kísérő intézkedéseket a Bizottság fogadja el a 35.
  cikknek megfelelően elfogadott, valamint a 35a. és 35c. cikkben szereplő feltételekhez kötött, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén
  .”; |
| --- | --- |

3.

A 21. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„21. cikk

A stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok elfogadása

A 19. és 20. cikkben említett stratégiai dokumentumokat és többéves indikatív programokat, valamint azoknak az 19. cikk (2) bekezdésében és a 20. cikk (1) bekezdésében említett felülvizsgálatait, valamint a 17. cikkben és a 17a. cikkben említett kísérő intézkedéseket a Bizottság fogadja el a 35.
  cikknek megfelelően elfogadott, valamint a 35a. és 35c. cikkben szereplő feltételekhez kötött, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén
  .”;

| 3a. | A 22. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:




  „(3)
     
  Az éves cselekvési programokat – az Európai Parlament és a Tanács véleményét figyelembe véve – a Bizottság fogadja el.” |
| --- | --- |

3a.

A 22. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  Az éves cselekvési programokat – az Európai Parlament és a Tanács véleményét figyelembe véve – a Bizottság fogadja el.”

| 3b. | A 23. cikk (3) és (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(3)
     
  Amennyiben az ilyen intézkedések költsége meghaladja a 10 millió eurót, a Bizottság az Európai Parlament és a Tanács véleményét figyelembe véve fogadja el azokat. A 10 millió EUR alatti különleges intézkedések esetében a Bizottság a határozata elfogadását követő egy hónapon belül tájékoztató céllal megküldi az intézkedéseket az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.




  (4)
     
  A különleges intézkedések módosításairól, mint például a technikai kiigazításokról, a végrehajtási időszak meghosszabbításáról, az előirányzatoknak az előirányzott költségvetésen belüli újraelosztásáról, vagy a költségvetésnek az eredeti költségvetés 20 %-át meg nem haladó összeggel történő növeléséről vagy csökkentéséről, feltéve, hogy ezek a módosítások nem érintik a Bizottság határozatában meghatározott eredeti célokat, egy hónapon belül tájékoztatni kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot.”; |
| --- | --- |

3b.

A 23. cikk (3) és (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  Amennyiben az ilyen intézkedések költsége meghaladja a 10 millió eurót, a Bizottság az Európai Parlament és a Tanács véleményét figyelembe véve fogadja el azokat. A 10 millió EUR alatti különleges intézkedések esetében a Bizottság a határozata elfogadását követő egy hónapon belül tájékoztató céllal megküldi az intézkedéseket az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(4)
     
  A különleges intézkedések módosításairól, mint például a technikai kiigazításokról, a végrehajtási időszak meghosszabbításáról, az előirányzatoknak az előirányzott költségvetésen belüli újraelosztásáról, vagy a költségvetésnek az eredeti költségvetés 20 %-át meg nem haladó összeggel történő növeléséről vagy csökkentéséről, feltéve, hogy ezek a módosítások nem érintik a Bizottság határozatában meghatározott eredeti célokat, egy hónapon belül tájékoztatni kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot.”;

| 4. | A 25. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Alapelv, hogy az uniós támogatás nem használható fel a kedvezményezett országban adók, vámok vagy más költségek megfizetésére.”; |
| --- | --- |

4.

A 25. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Alapelv, hogy az uniós támogatás nem használható fel a kedvezményezett országban adók, vámok vagy más költségek megfizetésére.”;

| 5. | A 29. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A költségvetési kötelezettségvállalásokat a Bizottság által a 17a. cikk (3) bekezdésének, a 22. cikk (1) bekezdésének, a 23. cikk (1) bekezdésének és a 26. cikk (1) bekezdésének megfelelően elfogadott határozatok alapján kell megtenni.” |
| --- | --- |

5.

A 29. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A költségvetési kötelezettségvállalásokat a Bizottság által a 17a. cikk (3) bekezdésének, a 22. cikk (1) bekezdésének, a 23. cikk (1) bekezdésének és a 26. cikk (1) bekezdésének megfelelően elfogadott határozatok alapján kell megtenni.”

| 6. | A 31. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A 11–16. cikkben meghatározott tematikus program, és a 17. cikkben és a 17a. cikkben meghatározott programok szerint finanszírozott beszerzési vagy támogatási szerződések odaítélésére irányuló eljárásban való részvétel lehetősége – a tematikus program, illetve a 17. cikkben és a 17a. cikkben meghatározott programok alapján támogatásra jogosult természetes vagy jogi személyek mellett – valamennyi, az OECD/DAC által és a II. mellékletben meghatározott fejlődő országban állampolgársággal rendelkező természetes személy vagy ott letelepedett jogi személy számára nyitva áll. A Bizottság az OECD/DAC-nak a támogatások kedvezményezettjeit tartalmazó jegyzékének rendszeres felülvizsgálataival összhangban közzéteszi és naprakésszé teszi a II. mellékletet, és erről tájékoztatja a Tanácsot.”; |
| --- | --- |

6.

A 31. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A 11–16. cikkben meghatározott tematikus program, és a 17. cikkben és a 17a. cikkben meghatározott programok szerint finanszírozott beszerzési vagy támogatási szerződések odaítélésére irányuló eljárásban való részvétel lehetősége – a tematikus program, illetve a 17. cikkben és a 17a. cikkben meghatározott programok alapján támogatásra jogosult természetes vagy jogi személyek mellett – valamennyi, az OECD/DAC által és a II. mellékletben meghatározott fejlődő országban állampolgársággal rendelkező természetes személy vagy ott letelepedett jogi személy számára nyitva áll. A Bizottság az OECD/DAC-nak a támogatások kedvezményezettjeit tartalmazó jegyzékének rendszeres felülvizsgálataival összhangban közzéteszi és naprakésszé teszi a II. mellékletet, és erről tájékoztatja a Tanácsot.”;

| 6a. | A 33. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  A Bizottság értékelő jelentéseit tájékoztató céllal megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az eredményeket beépítik a programtervezésbe és a forráselosztásba.”; |
| --- | --- |

6a.

A 33. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  A Bizottság értékelő jelentéseit tájékoztató céllal megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az eredményeket beépítik a programtervezésbe és a forráselosztásba.”;

| 6b. | A 35. cikk helyébe a következő szöveg lép:



  „35. cikk


  A felhatalmazás gyakorlása



  (1)
     
  A 17. cikk (2) bekezdésében, a 17a. cikkben és a 21. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó jogkört e rendelet alkalmazásának időtartamára a Bizottságra ruházzák.




  (2)
     
  A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása esetén erről haladéktalanul egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.




  (3)
     
  A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására való feljogosítására a 35a. és 35b. cikkben megállapított feltételek vonatkoznak.



  35a. cikk


  A felhatalmazás visszavonása



  (1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 17. cikk (2) bekezdésében, a 17a. és a 21. cikkben említett felhatalmazást.




  (2)
     
  Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, törekednie kell arra, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztassa a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve a visszavonás tárgyát képező felhatalmazást, valamint a visszavonás indokait.




  (3)
     
  A visszavonásról szóló határozat megszünteti az említett határozatban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy az abban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályos felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.



  35b. cikk


  Kifogás a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen



  (1)
     
  Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés időpontjától számított kéthónapos időtartamon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen.




  Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak további két hónappal meghosszabbodik.




  (2)
     
  Amennyiben az (1) bekezdésben említett időszak leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és az az abban megjelölt időpontban hatályba lép.




  A felhatalmazáson alapuló jogi aktus a fenti határidő lejárta előtt is megjelenhet az Európai Unió Hivatalos Lapjában és hatályba léphet, amennyiben az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy nem áll szándékában kifogást emelni.




  (3)
     
  Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács az (1) bekezdésben említett határidőn belül kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, akkor az nem lép hatályba. A kifogást emelő intézmény megindokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását.” |
| --- | --- |

6b.

A 35. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„35. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A 17. cikk (2) bekezdésében, a 17a. cikkben és a 21. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó jogkört e rendelet alkalmazásának időtartamára a Bizottságra ruházzák.

(2)
     
  A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása esetén erről haladéktalanul egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3)
     
  A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására való feljogosítására a 35a. és 35b. cikkben megállapított feltételek vonatkoznak.

35a. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 17. cikk (2) bekezdésében, a 17a. és a 21. cikkben említett felhatalmazást.

(2)
     
  Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, törekednie kell arra, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztassa a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve a visszavonás tárgyát képező felhatalmazást, valamint a visszavonás indokait.

(3)
     
  A visszavonásról szóló határozat megszünteti az említett határozatban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy az abban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályos felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

35b. cikk

Kifogás a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen

(1)
     
  Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés időpontjától számított kéthónapos időtartamon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen.

Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak további két hónappal meghosszabbodik.

(2)
     
  Amennyiben az (1) bekezdésben említett időszak leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és az az abban megjelölt időpontban hatályba lép.

A felhatalmazáson alapuló jogi aktus a fenti határidő lejárta előtt is megjelenhet az Európai Unió Hivatalos Lapjában és hatályba léphet, amennyiben az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy nem áll szándékában kifogást emelni.

(3)
     
  Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács az (1) bekezdésben említett határidőn belül kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, akkor az nem lép hatályba. A kifogást emelő intézmény megindokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását.”

| 7. | A 38. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   E rendelet 2007–2013-as időszakban történő végrehajtásának pénzügyi referenciaösszege 17 087 millió EUR.
  (2)   Az 5–10., 11–16. és 17– 17a. cikkben említett valamennyi program számára elkülönített indikatív összegeket a IV. melléklet tartalmazza. Ezeket az összegeket a 2007–2013-as időszakra állapították meg.”; |
| --- | --- |

7.

A 38. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   E rendelet 2007–2013-as időszakban történő végrehajtásának pénzügyi referenciaösszege 17 087 millió EUR.

(2)   Az 5–10., 11–16. és 17– 17a. cikkben említett valamennyi program számára elkülönített indikatív összegeket a IV. melléklet tartalmazza. Ezeket az összegeket a 2007–2013-as időszakra állapították meg.”;

| 8. | A szöveg az e rendelet I. mellékletében foglalt IIIa. melléklettel egészül ki; |
| --- | --- |

8.

A szöveg az e rendelet I. mellékletében foglalt IIIa. melléklettel egészül ki;

| 9. | A IV. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének tartalma lép. |
| --- | --- |

9.

A IV. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének tartalma lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament 2010. október 21-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2010. december 10-i álláspontja első olvasatban (HL C 7. E, 2011.1.12., 17. o.) Az Európai Parlament 2011. február 3-i.

1

(2)  HL L 378., 2006.12.27., 41. o.

2

(3)  HL L 286., 1994.11.5., 1. o.

3

(4)  HL L 108., 1999.4.27., 2. o.

4

(5)  HL L 190., 1999.7.23., 14. o.

5

(6)  HL L 141., 2010.6.9., 3. o.

6

---

2011. február 3., csütörtökI. MELLÉKLET

„IIIa. MELLÉKLET

Fő AKCS banánszállító országok

| 1. | Belize |
| --- | --- |

1.

Belize

| 2. | Kamerun |
| --- | --- |

2.

Kamerun

| 3. | Elefántcsontpart |
| --- | --- |

3.

Elefántcsontpart

| 4. | Dominika |
| --- | --- |

4.

Dominika

| 5. | Dominikai Köztársaság |
| --- | --- |

5.

Dominikai Köztársaság

| 6. | Ghána |
| --- | --- |

6.

Ghána

| 7. | Jamaica |
| --- | --- |

7.

Jamaica

| 8. | Saint Lucia |
| --- | --- |

8.

Saint Lucia

| 9. | Saint Vincent és Grenadine-szigetek |
| --- | --- |

9.

Saint Vincent és Grenadine-szigetek

| 10. | Suriname” |
| --- | --- |

10.

Suriname”

---

2011. február 3., csütörtökII. MELLÉKLET

„IV. MELLÉKLET

A 2007–2013-as időszakra vonatkozó indikatív keretösszegek (millió EUR)

| Összesen | 17 087 |
| --- | --- |
| Földrajzi programok: | 10 057 |
| Latin-Amerika | 2 690 |
| Ázsia | 5 187 |
| Közép-Ázsia | 719 |
| Közel-Kelet | 481 |
| Dél-Afrika | 980 |
| Tematikus programok: | 5 596 |
| Humán beruházások | 1 060 |
| Környezetvédelem és a természeti erőforrások fenntartható kezelése | 804 |
| A fejlesztésben részt vevő nem állami szereplők és önkormányzatok | 1 639 |
| Élelmezésbiztonság | 1 709 |
| Migráció és menekültügy | 384 |
| A cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró AKCS-országok | 1 244 |
| Fő AKCS banánszállító országok | 190” |

Összesen

17 087

Földrajzi programok:

10 057

Latin-Amerika

2 690

Ázsia

5 187

Közép-Ázsia

719

Közel-Kelet

481

Dél-Afrika

980

Tematikus programok:

5 596

Humán beruházások

1 060

Környezetvédelem és a természeti erőforrások fenntartható kezelése

804

A fejlesztésben részt vevő nem állami szereplők és önkormányzatok

1 639

Élelmezésbiztonság

1 709

Migráció és menekültügy

384

A cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró AKCS-országok

1 244

Fő AKCS banánszállító országok

190”

---

| 22.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 182/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 182/28

---

2011. február 3., csütörtökA demokrácia és az emberi jogok világban történő előmozdítása finanszírozási eszközének létrehozása (az 1889/2006/EK rendelet módosítása) ***II

P7_TA(2011)0031

Az Európai Parlament 2011. február 3-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács által a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1889/2006/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított álláspontról (16446/1/2010 – C7-0427/2010 – 2009/0060B(COD))

2012/C 182 E/08

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (16446/1/2010 – C7-0427/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (16446/1/2010 – C7-0427/2010),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2009)0194) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2009)0194) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0014/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0014/2011),

| 1. | elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek 2010.10.21., P7_TA(2010)0380.

---

2011. február 3., csütörtökP7_TC2-COD(2009)0060B

Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2011. február 3-án került elfogadásra a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének (a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze) létrehozásáról szóló 1889/2006/EK rendelet módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. cikke (1) bekezdésére és 212. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A közösségi külső támogatás hatékonyságának és átláthatóságának javítása céljából 2006-ban létrehozták a támogatási intézkedések tervezésére és nyújtására vonatkozó keretet. Ebbe tartozik az egy előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló, 2006. július 17-i 1085/2006/EK tanácsi rendelet (2), az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló, 2006. október 24-i 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országokkal és területekkel folytatott együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 21-i 1934/2006/EK tanácsi rendelet (4), a Stabilitási Eszköz létrehozásáról szóló, 2006. november 15-i 1717/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5), a nukleáris biztonság célját szolgáló együttműködési eszköz létrehozásáról szóló, 2007. február 19-i 300/2007/Euratom tanácsi rendelet (6), az 1889/2006/EK rendelet (7), valamint a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8). |
| --- | --- |

(1)

A közösségi külső támogatás hatékonyságának és átláthatóságának javítása céljából 2006-ban létrehozták a támogatási intézkedések tervezésére és nyújtására vonatkozó keretet. Ebbe tartozik az egy előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló, 2006. július 17-i 1085/2006/EK tanácsi rendelet (2), az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló, 2006. október 24-i 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országokkal és területekkel folytatott együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 21-i 1934/2006/EK tanácsi rendelet (4), a Stabilitási Eszköz létrehozásáról szóló, 2006. november 15-i 1717/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5), a nukleáris biztonság célját szolgáló együttműködési eszköz létrehozásáról szóló, 2007. február 19-i 300/2007/Euratom tanácsi rendelet (6), az 1889/2006/EK rendelet (7), valamint a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8).

| (2) | Az említett rendeletek végrehajtása során következetlenségek mutatkoztak az adókkal, vámokkal, díjakkal és az uniós finanszírozás egyéb adóterheivel kapcsolatos költségek támogathatóságának tilalmára vonatkozó elv alóli kivétel tekintetében. Ezért javaslat született az 1889/2006/EK rendelet vonatkozó rendelkezéseinek módosítására, hogy összehangolják azokat a többi eszközzel. |
| --- | --- |

(2)

Az említett rendeletek végrehajtása során következetlenségek mutatkoztak az adókkal, vámokkal, díjakkal és az uniós finanszírozás egyéb adóterheivel kapcsolatos költségek támogathatóságának tilalmára vonatkozó elv alóli kivétel tekintetében. Ezért javaslat született az 1889/2006/EK rendelet vonatkozó rendelkezéseinek módosítására, hogy összehangolják azokat a többi eszközzel.

| (3) | E rendelet az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban nem lépi túl az adott cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(3)

E rendelet az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban nem lépi túl az adott cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (3a) | A Bizottságot fel kell jogosítani, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a stratégiai dokumentumok tekintetében, mivel ezek a dokumentumok kiegészítik az 1889/2006/EK rendeletet és alkalmazási körük általános. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson. |
| --- | --- |

(3a)

A Bizottságot fel kell jogosítani, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a stratégiai dokumentumok tekintetében, mivel ezek a dokumentumok kiegészítik az 1889/2006/EK rendeletet és alkalmazási körük általános. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson.

| (4) | Az 1889/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

Az 1889/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1889/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:

| -1. | Az 5. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(3)
     
  A stratégiai dokumentumokat és azok bármely módosítását vagy kiterjesztését a 17. cikkel összhangban és a 17a. és 17b. cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a Bizottság fogadja el.”; |
| --- | --- |

-1.

Az 5. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  A stratégiai dokumentumokat és azok bármely módosítását vagy kiterjesztését a 17. cikkel összhangban és a 17a. és 17b. cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a Bizottság fogadja el.”;

| -1a. | A 6. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(3)
     
  Az éves cselekvési programokat és azok bármely módosítását vagy kiterjesztését a Bizottság fogadja el, figyelembe véve az Európai Parlament és a Tanács véleményét.”; |
| --- | --- |

-1a.

A 6. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  Az éves cselekvési programokat és azok bármely módosítását vagy kiterjesztését a Bizottság fogadja el, figyelembe véve az Európai Parlament és a Tanács véleményét.”;

| -1b. | A 7. cikk (3) és (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:




  „(3)
     
  Amennyiben az ilyen intézkedések költsége eléri vagy meghaladja a 3 000 000 EUR összeget, a Bizottság azokat az Európai Parlament és a Tanács véleményének figyelembevételével fogadja el.




  (4)
     
  A 3 000 000 EUR összeget el nem érő egyedi intézkedések vonatkozásában a Bizottság az intézkedéseket a határozat elfogadásától számított 10 munkanapon belül tájékoztatás céljából megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.”; |
| --- | --- |

-1b.

A 7. cikk (3) és (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  Amennyiben az ilyen intézkedések költsége eléri vagy meghaladja a 3 000 000 EUR összeget, a Bizottság azokat az Európai Parlament és a Tanács véleményének figyelembevételével fogadja el.

(4)
     
  A 3 000 000 EUR összeget el nem érő egyedi intézkedések vonatkozásában a Bizottság az intézkedéseket a határozat elfogadásától számított 10 munkanapon belül tájékoztatás céljából megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.”;

| -1c. | A 9. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  A meghozott ad hoc intézkedésekről a Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.”; |
| --- | --- |

-1c.

A 9. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  A meghozott ad hoc intézkedésekről a Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.”;

| 1. | A 13. cikk (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(6)   Az uniós támogatás elvben nem használható fel a kedvezményezett országokban adók, vámok vagy más díjak megfizetésére.”

  ; |
| --- | --- |

1.

A 13. cikk (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   Az uniós támogatás elvben nem használható fel a kedvezményezett országokban adók, vámok vagy más díjak megfizetésére.”

| 1a. | A 16. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  A Bizottság értékelő jelentéseit tájékoztatás céljából megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az eredményeket visszajelzésként figyelembe veszik a programtervezéskor és a forráselosztáskor.”; |
| --- | --- |

1a.

A 16. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  A Bizottság értékelő jelentéseit tájékoztatás céljából megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az eredményeket visszajelzésként figyelembe veszik a programtervezéskor és a forráselosztáskor.”;

| 1b. | A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:



  „17. cikk


  A felhatalmazás gyakorlása



  (1)
     
  A Bizottság e rendelet alkalmazásának időtartamára felhatalmazást kap az 5. cikk (3) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.




  (2)
     
  Felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően a Bizottság arról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.




  (3)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit a 17a. és a 17b. cikk határozza meg.



  17a. cikk


  A felhatalmazás visszavonása



  (1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács az 5. cikkben említett felhatalmazást bármikor visszavonhatja.




  (2)
     
  Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, törekednie kell arra, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztassa a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve a visszavonás tárgyát képező felhatalmazást, valamint a visszavonás indokait.




  (3)
     
  A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.



  17b. cikk


  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elleni kifogások



  (1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, az értesítés időpontjától számított kéthónapos határidőn belül.




  Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak két hónappal meghosszabbítható.




  (2)
     
  Amennyiben az (1) bekezdésben említett határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és az az abban megjelölt időpontban hatályba lép.




  A felhatalmazáson alapuló jogi aktus a fenti határidő letelte előtt is kihirdethető az Európai Unió Hivatalos Lapjában és hatályba is léphet, amennyiben az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem áll szándékában kifogást emelni.




  (3)
     
  Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács az (1) bekezdésben említett határidőn belül kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, akkor az nem lép hatályba. A kifogást emelő intézmény megindokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását.”. |
| --- | --- |

1b.

A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„17. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A Bizottság e rendelet alkalmazásának időtartamára felhatalmazást kap az 5. cikk (3) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2)
     
  Felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően a Bizottság arról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit a 17a. és a 17b. cikk határozza meg.

17a. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács az 5. cikkben említett felhatalmazást bármikor visszavonhatja.

(2)
     
  Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, törekednie kell arra, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztassa a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve a visszavonás tárgyát képező felhatalmazást, valamint a visszavonás indokait.

(3)
     
  A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

17b. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elleni kifogások

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, az értesítés időpontjától számított kéthónapos határidőn belül.

Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak két hónappal meghosszabbítható.

(2)
     
  Amennyiben az (1) bekezdésben említett határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és az az abban megjelölt időpontban hatályba lép.

A felhatalmazáson alapuló jogi aktus a fenti határidő letelte előtt is kihirdethető az Európai Unió Hivatalos Lapjában és hatályba is léphet, amennyiben az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem áll szándékában kifogást emelni.

(3)
     
  Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács az (1) bekezdésben említett határidőn belül kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, akkor az nem lép hatályba. A kifogást emelő intézmény megindokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását.”.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament 2010. október 21-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2010. december 10-i álláspontja első olvasatban (HL C 7 E., 2011.1.12., 14.o.). Az Európai Parlament 2011. február 3-i álláspontja.

1

(2)  HL L 210., 2006.7.31., 82. o.

2

(3)  HL L 310., 2006.11.9., 1. o.

3

(4)  HL L 405., 2006.12.30., 41. o.

4

(5)  HL L 327., 2006.11.24., 1. o.

5

(6)  HL L 81., 2007.3.22., 1. o.

6

(7)  HL L 386., 2006.12.29., 1. o.

7

(8)  HL L 378., 2006.12.27., 41. o.

8

---

| 22.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 182/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 182/32

---

2011. február 3., csütörtökA fejlesztési együttműködés finanszírozási eszköze (az 1905/2006/EK rendelet módosítása) ***II

P7_TA(2011)0032

Az Európai Parlament 2011. február 3-i jogalkotási állásfoglalása a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1905/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából a Tanács által első olvasatban elfogadott álláspontról (16442/1/2010 – C7-0426/2010 – 2009/0060A(COD))

2012/C 182 E/09

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (16442/1/2010 – C7-0426/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (16442/1/2010 – C7-0426/2010),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2009)0194) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2009)0194) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0006/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0006/2011),

| 1. | elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek 2010.10.21., P7_TA(2010)0379.

---

2011. február 3., csütörtökP7_TC2-COD(2009)0060A

Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2011. február 3-án került elfogadásra a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1905/2006/EK rendelet módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A közösségi külső támogatás hatékonyságának és átláthatóságának javítása céljából 2006-ban létrehozták a támogatási intézkedések tervezésére és nyújtására vonatkozó keretet. Ebbe tartozik az egy előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló, 2006. július 17-i 1085/2006/EK tanácsi rendelet (2), az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló, 2006. október 24-i 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országokkal és területekkel folytatott együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 21-i 1934/2006/EK tanácsi rendelet (4), a Stabilitási Eszköz létrehozásáról szóló, 2006. november 15-i 1717/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5), a nukleáris biztonság célját szolgáló együttműködési eszköz létrehozásáról szóló, 2007. február 19-i 300/2007/Euratom tanácsi rendelet (6), a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének (a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze) létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1889/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7), valamint az 1905/2006/EK rendelet (8). |
| --- | --- |

(1)

A közösségi külső támogatás hatékonyságának és átláthatóságának javítása céljából 2006-ban létrehozták a támogatási intézkedések tervezésére és nyújtására vonatkozó keretet. Ebbe tartozik az egy előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló, 2006. július 17-i 1085/2006/EK tanácsi rendelet (2), az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló, 2006. október 24-i 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országokkal és területekkel folytatott együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 21-i 1934/2006/EK tanácsi rendelet (4), a Stabilitási Eszköz létrehozásáról szóló, 2006. november 15-i 1717/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5), a nukleáris biztonság célját szolgáló együttműködési eszköz létrehozásáról szóló, 2007. február 19-i 300/2007/Euratom tanácsi rendelet (6), a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének (a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze) létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1889/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7), valamint az 1905/2006/EK rendelet (8).

| (2) | Az 1905/2006/EK rendelet végrehajtása során következetlenségek mutatkoztak az adókkal, vámokkal és egyéb díjakkal kapcsolatos költségek uniós finanszírozással való támogathatóságának tilalmára vonatkozó elv alóli kivételek tekintetében. Ezért javaslat született az említett rendelet vonatkozó rendelkezéseinek módosítására annak a többi eszközzel való összehangolása érdekében. |
| --- | --- |

(2)

Az 1905/2006/EK rendelet végrehajtása során következetlenségek mutatkoztak az adókkal, vámokkal és egyéb díjakkal kapcsolatos költségek uniós finanszírozással való támogathatóságának tilalmára vonatkozó elv alóli kivételek tekintetében. Ezért javaslat született az említett rendelet vonatkozó rendelkezéseinek módosítására annak a többi eszközzel való összehangolása érdekében.

| (2a) | A Bizottságot fel kell jogosítani, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a földrajzi stratégiai dokumentumok, a többéves indikatív programok, valamint a tematikus programok stratégiai dokumentumai tekintetében, mivel ezek kiegészítik az 1905/2006/EK rendeletet és alkalmazási körük általános. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson. |
| --- | --- |

(2a)

A Bizottságot fel kell jogosítani, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a földrajzi stratégiai dokumentumok, a többéves indikatív programok, valamint a tematikus programok stratégiai dokumentumai tekintetében, mivel ezek kiegészítik az 1905/2006/EK rendeletet és alkalmazási körük általános. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson.

| (3) | E rendelet az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban nem lépi túl az adott cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(3)

E rendelet az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban nem lépi túl az adott cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (4) | Az 1905/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

Az 1905/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1905/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:

| -1. | a 17. cikk (2) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:




  „A teljes összeg kedvezményezettek közötti elosztására vonatkozó további utasításokat a Bizottság a 35. cikknek megfelelően elfogadott, valamint a 35a. és 35b. cikkben szereplő feltételekhez kötött, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén.”; |
| --- | --- |

-1.

a 17. cikk (2) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A teljes összeg kedvezményezettek közötti elosztására vonatkozó további utasításokat a Bizottság a 35. cikknek megfelelően elfogadott, valamint a 35a. és 35b. cikkben szereplő feltételekhez kötött, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén.”;

| -1a. | a 21. cikk helyébe a következő szöveg lép:



  „21. cikk


  A stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok elfogadása



  A 19. és 20. cikkben említett stratégiai dokumentumokat és többéves indikatív programokat, valamint azoknak a 19. cikk (2) bekezdésében és a 20. cikk (1) bekezdésében említett felülvizsgálatait, továbbá a 17. cikkben említett kísérő intézkedéseket a Bizottság fogadja el a 35. cikknek megfelelően elfogadott, valamint a 35a. és 35b. cikkben szereplő feltételekhez kötött, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén.”; |
| --- | --- |

-1a.

a 21. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„21. cikk

A stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok elfogadása

A 19. és 20. cikkben említett stratégiai dokumentumokat és többéves indikatív programokat, valamint azoknak a 19. cikk (2) bekezdésében és a 20. cikk (1) bekezdésében említett felülvizsgálatait, továbbá a 17. cikkben említett kísérő intézkedéseket a Bizottság fogadja el a 35. cikknek megfelelően elfogadott, valamint a 35a. és 35b. cikkben szereplő feltételekhez kötött, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén.”;

| -1b. | a 22. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:




  „(3)
     
  Az éves cselekvési programokat – az Európai Parlament és a Tanács véleményét figyelembe véve – a Bizottság fogadja el.”; |
| --- | --- |

-1b.

a 22. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  Az éves cselekvési programokat – az Európai Parlament és a Tanács véleményét figyelembe véve – a Bizottság fogadja el.”;

| -1c. | a 23. cikk (3) és (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(3)
     
  Amennyiben az ilyen intézkedések költsége meghaladja a 10 millió eurót, a Bizottság az Európai Parlament és a Tanács véleményét figyelembe véve fogadja el azokat. A 10 millió euró alatti különleges intézkedések esetében a Bizottság a határozata elfogadását követő egy hónapon belül tájékoztató céllal megküldi az intézkedéseket az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.




  (4)
     
  A különleges intézkedések módosításairól, mint például a technikai kiigazításokról, a végrehajtási időszak meghosszabbításáról, az előirányzatoknak az előirányzott költségvetésen belüli újraelosztásáról, vagy a költségvetésnek az eredeti költségvetés 20 %-át meg nem haladó összeggel történő növeléséről vagy csökkentéséről, feltéve, hogy ezek a módosítások nem érintik a Bizottság határozatában meghatározott eredeti célokat, egy hónapon belül tájékoztatni kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot.”; |
| --- | --- |

-1c.

a 23. cikk (3) és (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  Amennyiben az ilyen intézkedések költsége meghaladja a 10 millió eurót, a Bizottság az Európai Parlament és a Tanács véleményét figyelembe véve fogadja el azokat. A 10 millió euró alatti különleges intézkedések esetében a Bizottság a határozata elfogadását követő egy hónapon belül tájékoztató céllal megküldi az intézkedéseket az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(4)
     
  A különleges intézkedések módosításairól, mint például a technikai kiigazításokról, a végrehajtási időszak meghosszabbításáról, az előirányzatoknak az előirányzott költségvetésen belüli újraelosztásáról, vagy a költségvetésnek az eredeti költségvetés 20 %-át meg nem haladó összeggel történő növeléséről vagy csökkentéséről, feltéve, hogy ezek a módosítások nem érintik a Bizottság határozatában meghatározott eredeti célokat, egy hónapon belül tájékoztatni kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot.”;

| 1. | a 25. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Alapelv, hogy az uniós támogatás nem használható fel a kedvezményezett országban adók, vámok vagy más költségek megfizetésére.”; |
| --- | --- |

1.

a 25. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Alapelv, hogy az uniós támogatás nem használható fel a kedvezményezett országban adók, vámok vagy más költségek megfizetésére.”;

| 1a. | a 33. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(1)
     
  A Bizottság rendszeresen ellenőrzi és felülvizsgálja programjait, valamint – adott esetben független külső értékelések útján – értékelést készít a földrajzi és tematikus politikák és programok és az ágazati politikák végrehajtásának eredményeiről, valamint a programozás hatékonyságáról annak vizsgálata érdekében, hogy sikerült-e elérni a célkitűzéseket, továbbá azzal a céllal, hogy ajánlásokat tudjon megfogalmazni a jövőbeni műveletek javítása végett. Az Európai Parlament, a nemzeti parlamentek vagy a Tanács független külső értékelésekre vonatkozó javaslatait megfelelően figyelembe veszik. Különös figyelmet kell fordítani a szociális ágazatokra és a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása érdekében tett előrelépésre.




  (2)
     
  A Bizottság értékelő jelentéseit tájékoztatás céljából megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az eredményeket beépítik a programtervezésbe és a forráselosztásba.”; |
| --- | --- |

1a.

a 33. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)
     
  A Bizottság rendszeresen ellenőrzi és felülvizsgálja programjait, valamint – adott esetben független külső értékelések útján – értékelést készít a földrajzi és tematikus politikák és programok és az ágazati politikák végrehajtásának eredményeiről, valamint a programozás hatékonyságáról annak vizsgálata érdekében, hogy sikerült-e elérni a célkitűzéseket, továbbá azzal a céllal, hogy ajánlásokat tudjon megfogalmazni a jövőbeni műveletek javítása végett. Az Európai Parlament, a nemzeti parlamentek vagy a Tanács független külső értékelésekre vonatkozó javaslatait megfelelően figyelembe veszik. Különös figyelmet kell fordítani a szociális ágazatokra és a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása érdekében tett előrelépésre.

(2)
     
  A Bizottság értékelő jelentéseit tájékoztatás céljából megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az eredményeket beépítik a programtervezésbe és a forráselosztásba.”;

| 1b. | a 34. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:




  „(1)
     
  A Bizottság megvizsgálja az e rendelet alapján hozott intézkedések végrehajtásában elért előrehaladást, és a támogatás végrehajtásáról és eredményeiről, valamint – lehetőség szerint – főbb következményeiről és hatásairól éves jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ezt a jelentést a nemzeti parlamenteknek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának is meg kell küldeni.”; |
| --- | --- |

1b.

a 34. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)
     
  A Bizottság megvizsgálja az e rendelet alapján hozott intézkedések végrehajtásában elért előrehaladást, és a támogatás végrehajtásáról és eredményeiről, valamint – lehetőség szerint – főbb következményeiről és hatásairól éves jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ezt a jelentést a nemzeti parlamenteknek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának is meg kell küldeni.”;

| 1c. | A 35. cikk helyébe a következő szöveg lép:



  „35. cikk


  A felhatalmazás gyakorlása



  (1)
     
  Az 17. cikk (2) bekezdésében és a 21. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó jogkört e rendelet alkalmazásának időtartamára a Bizottságra ruházzák.




  (2)
     
  Amint a Bizottság elfogad egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust, erről egyidejűleg tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.




  (3)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlására a 35a. és 35b. cikkben szereplő feltételek vonatkoznak.



  35a. cikk


  A felhatalmazás visszavonása



  (1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 17. cikk (2) bekezdésében és a 21. cikkben említett felhatalmazást.




  (2)
     
  Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, törekednie kell arra, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztassa a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve a visszavonás tárgyát képező felhatalmazást, valamint a visszavonás indokait.




  (3)
     
  A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályos, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.



  35b. cikk


  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elleni kifogások



  (1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, az értesítés időpontjától számított kéthónapos határidőn belül.




  Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére az időszak további két hónappal meghosszabbodik.




  (2)
     
  Ha az (1) bekezdésben említett határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az a benne megállapított napon hatályba lép.




  A felhatalmazáson alapuló jogi aktus a fenti határidő letelte előtt is kihirdethető az Európai Unió Hivatalos Lapjában és hatályba is léphet, amennyiben az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem áll szándékában kifogást emelni.




  (3)
     
  Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács az (1) bekezdésben említett határidőn belül kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, az nem lép hatályba. A kifogást emelő intézmény megindokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását.”. |
| --- | --- |

1c.

A 35. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„35. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  Az 17. cikk (2) bekezdésében és a 21. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó jogkört e rendelet alkalmazásának időtartamára a Bizottságra ruházzák.

(2)
     
  Amint a Bizottság elfogad egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust, erről egyidejűleg tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlására a 35a. és 35b. cikkben szereplő feltételek vonatkoznak.

35a. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 17. cikk (2) bekezdésében és a 21. cikkben említett felhatalmazást.

(2)
     
  Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, törekednie kell arra, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztassa a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve a visszavonás tárgyát képező felhatalmazást, valamint a visszavonás indokait.

(3)
     
  A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályos, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

35b. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elleni kifogások

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, az értesítés időpontjától számított kéthónapos határidőn belül.

Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére az időszak további két hónappal meghosszabbodik.

(2)
     
  Ha az (1) bekezdésben említett határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az a benne megállapított napon hatályba lép.

A felhatalmazáson alapuló jogi aktus a fenti határidő letelte előtt is kihirdethető az Európai Unió Hivatalos Lapjában és hatályba is léphet, amennyiben az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem áll szándékában kifogást emelni.

(3)
     
  Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács az (1) bekezdésben említett határidőn belül kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, az nem lép hatályba. A kifogást emelő intézmény megindokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását.”.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament 2010. október 21-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2010. december 10-i álláspontja első olvasatban (HL C 7. E, 2011.1.12., 11. o.). Az Európai Parlament 2011. február 3-i álláspontja.

1

(2)  HL L 210., 2006.7.31., 82. o.

2

(3)  HL L 310., 2006.11.9., 1. o.

3

(4)  HL L 405., 2006.12.30., 41. o.

4

(5)  HL L 327., 2006.11.24., 1. o.

5

(6)  HL L 81., 2007.3.22., 1. o.

6

(7)  HL L 386., 2006.12.29., 1. o.

7

(8)  HL L 378., 2006.12.27., 41. o.

8

---

| 22.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 182/36 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 182/36

---

2011. február 3., csütörtökAz iparosodott országokkal folytatott együttműködés finanszírozási eszközének létrehozása (az 1934/2006/EK rendelet módosítása) ***II

P7_TA(2011)0033

Az Európai Parlament 2011. február 3-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országokkal és területekkel folytatott együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1934/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (16440/1/2010 – C7-0425/2010 – 2009/0059(COD))

2012/C 182 E/10

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (16440/1/2010 – C7-0425/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (16440/1/2010 – C7-0425/2010),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2009)0197) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2009)0197) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0005/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0005/2011),

| 1. | elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek 2010.10.21., P7_TA(2010)0381.

---

2011. február 3., csütörtökP7_TC2-COD(2009)0059

Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2011. február 3-án került elfogadásra az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országokkal és területekkel folytatott együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1934/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 207. cikke (2) bekezdésére, valamint 209. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A Közösség 2007 óta összhangba hozta a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében az Ázsiában, Közép-Ázsiában és Latin-Amerikában lévő fejlődő országokkal, valamint az Irakkal, Iránnal, Jemennel és Dél-Afrikával folytatott földrajzi együttműködést (2). |
| --- | --- |

(1)

A Közösség 2007 óta összhangba hozta a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében az Ázsiában, Közép-Ázsiában és Latin-Amerikában lévő fejlődő országokkal, valamint az Irakkal, Iránnal, Jemennel és Dél-Afrikával folytatott földrajzi együttműködést (2).

| (2) | Az 1905/2006/EK rendelet elsődleges és átfogó célkitűzése, hogy a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása révén felszámolja a szegénységet. Ezenkívül az említett rendelet által meghatározott, a fejlődő országokat, területeket és régiókat érintő földrajzi programok kapcsán folytatott együttműködés lényegében a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottsága (OECD/DAC) által meghatározott hivatalos fejlesztési támogatás kritériumainak (ODA-kritériumok) teljesítésére irányuló intézkedések finanszírozására korlátozódik. |
| --- | --- |

(2)

Az 1905/2006/EK rendelet elsődleges és átfogó célkitűzése, hogy a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása révén felszámolja a szegénységet. Ezenkívül az említett rendelet által meghatározott, a fejlődő országokat, területeket és régiókat érintő földrajzi programok kapcsán folytatott együttműködés lényegében a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottsága (OECD/DAC) által meghatározott hivatalos fejlesztési támogatás kritériumainak (ODA-kritériumok) teljesítésére irányuló intézkedések finanszírozására korlátozódik.

| (3) | Az Unió érdeke, hogy tovább mélyítse az azon érintett fejlődő országokkal fenntartott kapcsolatait, amelyek a többoldalú fórumokon és a globális kormányzásban fontos kétoldalú partnerek és szereplők, és amelyekkel az Uniónak közös stratégiai érdeke, hogy szerteágazó kapcsolatokat mozdítson elő, különösen a gazdasági, kereskedelmi, akadémiai, üzleti és tudományos élet terén zajló kölcsönös cserék területén. Ezért olyan pénzügyi eszközre van szüksége, amely lehetővé teszi az ilyen, az ODA-kritériumok alapján hivatalos fejlesztési támogatásnak alapvetően nem minősülő intézkedések finanszírozását, amelyek azonban döntő fontosságúak a kapcsolatok megerősítése szempontjából, valamint jelentősen hozzájárulnak az érintett fejlődő országok előrelépéséhez és fejlődéséhez. |
| --- | --- |

(3)

Az Unió érdeke, hogy tovább mélyítse az azon érintett fejlődő országokkal fenntartott kapcsolatait, amelyek a többoldalú fórumokon és a globális kormányzásban fontos kétoldalú partnerek és szereplők, és amelyekkel az Uniónak közös stratégiai érdeke, hogy szerteágazó kapcsolatokat mozdítson elő, különösen a gazdasági, kereskedelmi, akadémiai, üzleti és tudományos élet terén zajló kölcsönös cserék területén. Ezért olyan pénzügyi eszközre van szüksége, amely lehetővé teszi az ilyen, az ODA-kritériumok alapján hivatalos fejlesztési támogatásnak alapvetően nem minősülő intézkedések finanszírozását, amelyek azonban döntő fontosságúak a kapcsolatok megerősítése szempontjából, valamint jelentősen hozzájárulnak az érintett fejlődő országok előrelépéséhez és fejlődéséhez.

| (4) | E célból a 2007. és 2008. évi költségvetési eljárás során négy előkészítő intézkedést hoztak létre az ilyen jellegű megerősített együttműködésnek az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (3) 49. cikke (6) bekezdése b) pontjának megfelelően való megkezdése érdekében. Az említett négy előkészítő intézkedés: kölcsönös cserék Indiával az üzleti és tudományos élet területén; kölcsönös cserék Kínával az üzleti és tudományos élet területén; együttműködés a közepes jövedelmű ázsiai országokkal; valamint együttműködés a közepes jövedelmű latin-amerikai országokkal. A rendelet ezen cikke értelmében az előkészítő intézkedéseket követő jogalkotási eljárást a harmadik pénzügyi év vége előtt be kell fejezni. |
| --- | --- |

(4)

E célból a 2007. és 2008. évi költségvetési eljárás során négy előkészítő intézkedést hoztak létre az ilyen jellegű megerősített együttműködésnek az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (3) 49. cikke (6) bekezdése b) pontjának megfelelően való megkezdése érdekében. Az említett négy előkészítő intézkedés: kölcsönös cserék Indiával az üzleti és tudományos élet területén; kölcsönös cserék Kínával az üzleti és tudományos élet területén; együttműködés a közepes jövedelmű ázsiai országokkal; valamint együttműködés a közepes jövedelmű latin-amerikai országokkal. A rendelet ezen cikke értelmében az előkészítő intézkedéseket követő jogalkotási eljárást a harmadik pénzügyi év vége előtt be kell fejezni.

| (5) | Az 1934/2006/EK rendelet (4) célkitűzései és rendelkezései megfelelőek az 1905/2006/EK rendelet hatálya alá tartozó országokkal folytatott, ilyen jellegű megerősített együttműködéshez. E célból az 1934/2006/EK rendelet területi hatályát ki kell terjeszteni és pénzügyi keretösszeget kell biztosítani az e fejlődő országokkal folytatott együttműködésre. |
| --- | --- |

(5)

Az 1934/2006/EK rendelet (4) célkitűzései és rendelkezései megfelelőek az 1905/2006/EK rendelet hatálya alá tartozó országokkal folytatott, ilyen jellegű megerősített együttműködéshez. E célból az 1934/2006/EK rendelet területi hatályát ki kell terjeszteni és pénzügyi keretösszeget kell biztosítani az e fejlődő országokkal folytatott együttműködésre.

| (6) | Az 1934/2006/EK rendelet területi hatályának kiterjesztése az érintett fejlődő országokat két különböző, külső fellépésekre vonatkozó pénzügyi eszköz hatálya alá vonja. Biztosítani kell, hogy a két pénzügyi eszköz egymástól szigorúan elkülönüljön. Az ODA-kritériumoknak megfelelő intézkedéseket az 1905/2006/EK rendelet keretében finanszírozzák, míg az 1934/2006/EK rendelet csak azon intézkedésekre alkalmazandó, amelyek alapvetően nem felelnek meg e kritériumoknak. Továbbá biztosítani kell, hogy az eddig az 1934/2006/EK rendelet hatálya alá tartozó országok, vagyis az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országok és területek a területi hatály kiterjesztésével ne kerüljenek hátrányos helyzetbe, különösen pénzügyi szempontból. |
| --- | --- |

(6)

Az 1934/2006/EK rendelet területi hatályának kiterjesztése az érintett fejlődő országokat két különböző, külső fellépésekre vonatkozó pénzügyi eszköz hatálya alá vonja. Biztosítani kell, hogy a két pénzügyi eszköz egymástól szigorúan elkülönüljön. Az ODA-kritériumoknak megfelelő intézkedéseket az 1905/2006/EK rendelet keretében finanszírozzák, míg az 1934/2006/EK rendelet csak azon intézkedésekre alkalmazandó, amelyek alapvetően nem felelnek meg e kritériumoknak. Továbbá biztosítani kell, hogy az eddig az 1934/2006/EK rendelet hatálya alá tartozó országok, vagyis az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országok és területek a területi hatály kiterjesztésével ne kerüljenek hátrányos helyzetbe, különösen pénzügyi szempontból.

| (7) | Mivel a gazdasági válság rendkívüli nyomás alá helyezte a költségvetéseket az egész Unióban, és a javasolt kiterjesztés olyan országokat érint, amelyek egyes esetekben az Unióéhoz hasonló versenyképességet mutatnak, és egyes tagállamokét megközelítő átlagos életszínvonalat értek el, az uniós együttműködésnek figyelembe kell vennie azokat az erőfeszítéseket, amelyeket a kedvezményezett országok a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet nemzetközi egyezményeinek betartása, valamint az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó általános célkitűzésekhez való hozzájárulás érdekében tesznek. |
| --- | --- |

(7)

Mivel a gazdasági válság rendkívüli nyomás alá helyezte a költségvetéseket az egész Unióban, és a javasolt kiterjesztés olyan országokat érint, amelyek egyes esetekben az Unióéhoz hasonló versenyképességet mutatnak, és egyes tagállamokét megközelítő átlagos életszínvonalat értek el, az uniós együttműködésnek figyelembe kell vennie azokat az erőfeszítéseket, amelyeket a kedvezményezett országok a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet nemzetközi egyezményeinek betartása, valamint az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó általános célkitűzésekhez való hozzájárulás érdekében tesznek.

| (8) | A külső fellépésekre vonatkozó pénzügyi eszközök végrehajtásának felülvizsgálata során következetlenségeket találtak azon rendelkezésekben, amelyek az adókhoz, illetékekhez vagy más díjakhoz kapcsolódó költségeket nem támogathatóként kizárják. A következetesség érdekében a Bizottság javasolja, hogy hozzák összhangba e rendelkezéseket a többi eszközzel. |
| --- | --- |

(8)

A külső fellépésekre vonatkozó pénzügyi eszközök végrehajtásának felülvizsgálata során következetlenségeket találtak azon rendelkezésekben, amelyek az adókhoz, illetékekhez vagy más díjakhoz kapcsolódó költségeket nem támogathatóként kizárják. A következetesség érdekében a Bizottság javasolja, hogy hozzák összhangba e rendelkezéseket a többi eszközzel.

| (8a) | A Bizottságot fel kell jogosítani arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a többéves együttműködési programok tekintetében, mivel ezek a programok kiegészítik az 1934/2006/EK rendeletet, és alkalmazási körük általános. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson. |
| --- | --- |

(8a)

A Bizottságot fel kell jogosítani arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a többéves együttműködési programok tekintetében, mivel ezek a programok kiegészítik az 1934/2006/EK rendeletet, és alkalmazási körük általános. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson.

| (9) | A 1934/2006/EK rendeletet ezért megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(9)

A 1934/2006/EK rendeletet ezért megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1934/2006/EK rendelet módosítása

Az 1934/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A rendelet címének helyébe a következő cím lép: |
| --- | --- |

1.

A rendelet címének helyébe a következő cím lép:

| 2. | Az 1–4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „1. cikk


  Célkitűzés

  (1)   E rendelet alkalmazásában az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országok és területek az e rendelet I. mellékletében felsorolt országokat és területeket, a fejlődő országok pedig a fejlesztési együttműködés számára finanszírozási eszközt létrehozó, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó és az e rendelet II. mellékletében felsorolt országokat foglalják magukban. Megnevezésük a továbbiakban »partnerországok« (5).
  Az e rendelet hatálya alá tartozó uniós finanszírozás célja a partnerországokkal folytatott gazdasági, pénzügyi, technikai, kulturális és egyetemi együttműködés támogatása a 4. cikkben meghatározott, hatáskörébe tartozó területeken. E rendelet olyan intézkedések finanszírozására szolgál, amelyek alapvetően nem teljesítik a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottsága (OECD /DAC) által meghatározott hivatalos fejlesztési támogatás kritériumait (»ODA-kritériumok«).
  (2)   A partnerországokkal folytatott együttműködés elsődleges célja az, hogy konkrét választ adjon a kapcsolatok megerősítésének szükségességére, valamint hogy kétoldalú, regionális és többoldalú alapon egyaránt tovább mélyítse a kapcsolatokat az Unió és a partnerországok közötti kapcsolatok fejlesztéséhez szükséges kedvező és átlátható környezet kialakítása érdekében, az Unió külügyi fellépéseit vezérlő alapelvekkel összhangban a Szerződésben meghatározottaknak megfelelően. Ez többek között a demokrácia előmozdítására, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartására, a jogállamiságra, valamint a tisztességes munkára, a jó kormányzásra és a környezet megóvására vonatkozik a partnerországokban az előrehaladáshoz és a fenntartható fejlődés folyamataihoz való hozzájárulás érdekében.

  2. cikk


  Hatály

  (1)   Az együttműködés célja az, hogy kapcsolat jöjjön létre a partnerországokkal a párbeszéd és a közeledés erősítésére és a hasonló politikai, gazdasági és intézményi szerkezet és értékek egymással való megosztása és előmozdítása céljából. Az Unió ugyanakkor arra is törekedni fog, hogy növelje az együttműködés mértékét és a cserekapcsolatokat az elismert vagy egyre fontosabbá váló kétoldalú partnerekkel, továbbá a többoldalú fórumok és a globális kormányzás szereplőivel. Az együttműködés olyan partnereket is magában foglal, amelyekkel a kapcsolatok és a Szerződésben foglalt értékek előmozdítása az Unió stratégiai érdeke.
  (2)   Kellően indokolt körülmények esetén, valamint az uniós finanszírozás koherenciájának és hatékonyságának biztosítása és a regionális együttműködés támogatása érdekében a Bizottság a 6. cikkben említett éves cselekvési programok elfogadásakor dönthet úgy, hogy az e rendelet szerinti intézkedésekre a mellékletekben felsoroltaktól eltérő országok is jogosultak, amennyiben a végrehajtandó projekt vagy program regionális vagy határokon átnyúló jellegű. Erre vonatkozóan az 5. cikkben említett többéves együttműködési programok keretében rendelkezéseket hoznak.
  (3)   A Bizottság az OECD/DAC fejlődő országokat tartalmazó jegyzékének rendszeres felülvizsgálataival összhangban módosítja az I. és II. mellékletben szereplő jegyzéket, és erről tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
  (4)   Az e rendelet alapján történő uniós finanszírozás tekintetében különös figyelmet kell fordítani adott esetben a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet alapvető munkaügyi normáinak partnerországok általi betartására, valamint a partnerországok üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére tett erőfeszítéseire.
  (5)   Az e rendelet II. mellékletében felsorolt országok tekintetében szigorúan be kell tartani az 1905/2006/EK rendelet és a fejlődő országok gyorsan emelkedő élelmiszeráraihoz kapcsolódó gyorsreagálási eszköz létrehozásáról szóló, 2008. december 16-i 1337/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében finanszírozott intézkedésekkel (6) való politikai koherenciát.

  3. cikk


  Általános elvek

  (1)   Az Unió a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságjogok tiszteletben tartása, valamint a jogállamiság elvein alapul, és – párbeszéd és együttműködés révén – a partnerországok ezen elvek melletti elkötelezettségének előmozdítására, fejlesztésére és megerősítésére törekszik.
  (2)   E rendelet végrehajtásakor a partnerországokkal való együttműködés kialakításakor adott esetben differenciált megközelítést kell alkalmazni, figyelembe veendő gazdasági, társadalmi és politikai helyzetüket, valamint az Unió sajátos érdekeit, stratégiáit és prioritásait.
  (3)   Az e rendelet alapján finanszírozott intézkedések a különösen az Unió és a partnerországok között létrejött eszközök, megállapodások, nyilatkozatok és cselekvési tervek által meghatározott együttműködési területekre terjednek ki, továbbá olyan területekre, amelyekhez az Uniónak sajátos érdekei és prioritásai fűződnek, illetve összhangban vannak ezen területekkel.
  (4)   Az e rendelet alapján finanszírozott intézkedések tekintetében az Unió célja az, hogy biztosítsa külső tevékenységeinek más területeivel, valamint az egyéb releváns uniós politikákkal, különösen a fejlesztési együttműködéssel való összhangot. Ezt az összhangot a politikák kidolgozása, a stratégiai tervezés, valamint az intézkedések programozása és végrehajtása során biztosítani kell.
  (5)   Az e rendelet alapján finanszírozott intézkedések kiegészítik a tagállamok és az egyéb uniós közjogi szervek – kereskedelmi kapcsolatok, kulturális, akadémiai és tudományos cserék terén tett – erőfeszítéseit, és azokhoz hozzáadott értéket biztosítanak.
  (6)   A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és rendszeresen véleménycserét folytatnak.

  4. cikk


  Együttműködési területek

  Az uniós finanszírozásnak az 1. cikkel összhangban álló együttműködési fellépéseket kell támogatnia, és összhangban kell állnia e rendelet általános céljával, hatályával, célkitűzéseivel és általános elveivel. Az alábbi együttműködési területeken az uniós finanszírozás olyan intézkedésekre terjed ki, amelyek elvileg nem elégítik ki az ODA-kritériumokat, és amelyek regionális dimenziót is magukban foglalhatnak:






  1. | az uniós és partnerországbeli gazdasági, társadalmi, kulturális, akadémiai és tudományos szereplők közötti együttműködés, partnerségek és közös vállalkozások támogatása; |
| --- | --- | --- |

2.

Az 1–4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Célkitűzés

(1)   E rendelet alkalmazásában az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országok és területek az e rendelet I. mellékletében felsorolt országokat és területeket, a fejlődő országok pedig a fejlesztési együttműködés számára finanszírozási eszközt létrehozó, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó és az e rendelet II. mellékletében felsorolt országokat foglalják magukban. Megnevezésük a továbbiakban »partnerországok« (5).

Az e rendelet hatálya alá tartozó uniós finanszírozás célja a partnerországokkal folytatott gazdasági, pénzügyi, technikai, kulturális és egyetemi együttműködés támogatása a 4. cikkben meghatározott, hatáskörébe tartozó területeken. E rendelet olyan intézkedések finanszírozására szolgál, amelyek alapvetően nem teljesítik a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottsága (OECD /DAC) által meghatározott hivatalos fejlesztési támogatás kritériumait (»ODA-kritériumok«).

(2)   A partnerországokkal folytatott együttműködés elsődleges célja az, hogy konkrét választ adjon a kapcsolatok megerősítésének szükségességére, valamint hogy kétoldalú, regionális és többoldalú alapon egyaránt tovább mélyítse a kapcsolatokat az Unió és a partnerországok közötti kapcsolatok fejlesztéséhez szükséges kedvező és átlátható környezet kialakítása érdekében, az Unió külügyi fellépéseit vezérlő alapelvekkel összhangban a Szerződésben meghatározottaknak megfelelően. Ez többek között a demokrácia előmozdítására, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartására, a jogállamiságra, valamint a tisztességes munkára, a jó kormányzásra és a környezet megóvására vonatkozik a partnerországokban az előrehaladáshoz és a fenntartható fejlődés folyamataihoz való hozzájárulás érdekében.

2. cikk

Hatály

(1)   Az együttműködés célja az, hogy kapcsolat jöjjön létre a partnerországokkal a párbeszéd és a közeledés erősítésére és a hasonló politikai, gazdasági és intézményi szerkezet és értékek egymással való megosztása és előmozdítása céljából. Az Unió ugyanakkor arra is törekedni fog, hogy növelje az együttműködés mértékét és a cserekapcsolatokat az elismert vagy egyre fontosabbá váló kétoldalú partnerekkel, továbbá a többoldalú fórumok és a globális kormányzás szereplőivel. Az együttműködés olyan partnereket is magában foglal, amelyekkel a kapcsolatok és a Szerződésben foglalt értékek előmozdítása az Unió stratégiai érdeke.

(2)   Kellően indokolt körülmények esetén, valamint az uniós finanszírozás koherenciájának és hatékonyságának biztosítása és a regionális együttműködés támogatása érdekében a Bizottság a 6. cikkben említett éves cselekvési programok elfogadásakor dönthet úgy, hogy az e rendelet szerinti intézkedésekre a mellékletekben felsoroltaktól eltérő országok is jogosultak, amennyiben a végrehajtandó projekt vagy program regionális vagy határokon átnyúló jellegű. Erre vonatkozóan az 5. cikkben említett többéves együttműködési programok keretében rendelkezéseket hoznak.

(3)   A Bizottság az OECD/DAC fejlődő országokat tartalmazó jegyzékének rendszeres felülvizsgálataival összhangban módosítja az I. és II. mellékletben szereplő jegyzéket, és erről tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(4)   Az e rendelet alapján történő uniós finanszírozás tekintetében különös figyelmet kell fordítani adott esetben a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet alapvető munkaügyi normáinak partnerországok általi betartására, valamint a partnerországok üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére tett erőfeszítéseire.

(5)   Az e rendelet II. mellékletében felsorolt országok tekintetében szigorúan be kell tartani az 1905/2006/EK rendelet és a fejlődő országok gyorsan emelkedő élelmiszeráraihoz kapcsolódó gyorsreagálási eszköz létrehozásáról szóló, 2008. december 16-i 1337/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében finanszírozott intézkedésekkel (6) való politikai koherenciát.

3. cikk

Általános elvek

(1)   Az Unió a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságjogok tiszteletben tartása, valamint a jogállamiság elvein alapul, és – párbeszéd és együttműködés révén – a partnerországok ezen elvek melletti elkötelezettségének előmozdítására, fejlesztésére és megerősítésére törekszik.

(2)   E rendelet végrehajtásakor a partnerországokkal való együttműködés kialakításakor adott esetben differenciált megközelítést kell alkalmazni, figyelembe veendő gazdasági, társadalmi és politikai helyzetüket, valamint az Unió sajátos érdekeit, stratégiáit és prioritásait.

(3)   Az e rendelet alapján finanszírozott intézkedések a különösen az Unió és a partnerországok között létrejött eszközök, megállapodások, nyilatkozatok és cselekvési tervek által meghatározott együttműködési területekre terjednek ki, továbbá olyan területekre, amelyekhez az Uniónak sajátos érdekei és prioritásai fűződnek, illetve összhangban vannak ezen területekkel.

(4)   Az e rendelet alapján finanszírozott intézkedések tekintetében az Unió célja az, hogy biztosítsa külső tevékenységeinek más területeivel, valamint az egyéb releváns uniós politikákkal, különösen a fejlesztési együttműködéssel való összhangot. Ezt az összhangot a politikák kidolgozása, a stratégiai tervezés, valamint az intézkedések programozása és végrehajtása során biztosítani kell.

(5)   Az e rendelet alapján finanszírozott intézkedések kiegészítik a tagállamok és az egyéb uniós közjogi szervek – kereskedelmi kapcsolatok, kulturális, akadémiai és tudományos cserék terén tett – erőfeszítéseit, és azokhoz hozzáadott értéket biztosítanak.

(6)   A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és rendszeresen véleménycserét folytatnak.

4. cikk

Együttműködési területek

Az uniós finanszírozásnak az 1. cikkel összhangban álló együttműködési fellépéseket kell támogatnia, és összhangban kell állnia e rendelet általános céljával, hatályával, célkitűzéseivel és általános elveivel. Az alábbi együttműködési területeken az uniós finanszírozás olyan intézkedésekre terjed ki, amelyek elvileg nem elégítik ki az ODA-kritériumokat, és amelyek regionális dimenziót is magukban foglalhatnak:

1.

az uniós és partnerországbeli gazdasági, társadalmi, kulturális, akadémiai és tudományos szereplők közötti együttműködés, partnerségek és közös vállalkozások támogatása;

| 2. | a kétoldalú kereskedelem, a befektetések és a gazdasági partnerségek ösztönzése, többek között különös figyelemmel a kis- és középvállalkozásokra; |
| --- | --- |

2.

a kétoldalú kereskedelem, a befektetések és a gazdasági partnerségek ösztönzése, többek között különös figyelemmel a kis- és középvállalkozásokra;

| 3. | az Unió és a partnerországok megfelelő ágazatainak politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális szereplői, valamint egyéb nem kormányzati szervezetei közötti párbeszéd támogatása; |
| --- | --- |

3.

az Unió és a partnerországok megfelelő ágazatainak politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális szereplői, valamint egyéb nem kormányzati szervezetei közötti párbeszéd támogatása;

| 4. | a személyes kapcsolatok, az oktatási és képzési programok és a szellemi tőke cseréjének támogatása, valamint a kultúrák közötti kölcsönös megértés erősítése – különösen a családok szintjén –, beleértve azon intézkedéseket, amelyek célja, hogy biztosítsák és növeljék az Unió részvételét az Erasmus Mundus programban, valamint az európai oktatási vásárokon történő részvételét; |
| --- | --- |

4.

a személyes kapcsolatok, az oktatási és képzési programok és a szellemi tőke cseréjének támogatása, valamint a kultúrák közötti kölcsönös megértés erősítése – különösen a családok szintjén –, beleértve azon intézkedéseket, amelyek célja, hogy biztosítsák és növeljék az Unió részvételét az Erasmus Mundus programban, valamint az európai oktatási vásárokon történő részvételét;

| 5. | együttműködési projektek előmozdítása a kutatás, a tudomány és technológia, a sport, a kultúra, az energia (különösen a megújuló energiaforrásokból származó energia), a közlekedés, a környezetvédelmi kérdések (beleértve az éghajlatváltozást is), a vám-,pénz-, jogi és emberi jogi ügyek, valamint más, az Unió és a partnerországok kölcsönös érdeklődésére számot tartó kérdések terén; |
| --- | --- |

5.

együttműködési projektek előmozdítása a kutatás, a tudomány és technológia, a sport, a kultúra, az energia (különösen a megújuló energiaforrásokból származó energia), a közlekedés, a környezetvédelmi kérdések (beleértve az éghajlatváltozást is), a vám-,pénz-, jogi és emberi jogi ügyek, valamint más, az Unió és a partnerországok kölcsönös érdeklődésére számot tartó kérdések terén;

| 6. | az Európai Unióval és annak jelenlétével kapcsolatos tudatosság és ismeret növelése a partnerországokban; |
| --- | --- |

6.

az Európai Unióval és annak jelenlétével kapcsolatos tudatosság és ismeret növelése a partnerországokban;

| 7. | konkrét kezdeményezések támogatása, beleértve azokat a kutatási tevékenységeket, tanulmányokat, kísérleti programokat vagy közös projekteket, amelyek célja, hogy hatékony és rugalmas módon válaszoljanak az Unió és a partnerországok közötti kétoldalú kapcsolatok fejlődésének eredményeképpen felmerülő együttműködési célokra, vagy új lendületet adjanak az e partnerországokkal fennálló kétoldalú kapcsolatok további elmélyítéséhez és kiszélesítéséhez. |
| --- | --- |

7.

konkrét kezdeményezések támogatása, beleértve azokat a kutatási tevékenységeket, tanulmányokat, kísérleti programokat vagy közös projekteket, amelyek célja, hogy hatékony és rugalmas módon válaszoljanak az Unió és a partnerországok közötti kétoldalú kapcsolatok fejlődésének eredményeképpen felmerülő együttműködési célokra, vagy új lendületet adjanak az e partnerországokkal fennálló kétoldalú kapcsolatok további elmélyítéséhez és kiszélesítéséhez.

| 3. | Az 5. cikkben a (2)
  és (3) bekezdés
  helyébe a következő bekezdések lépnek:
  „(2)   A többéves együttműködési programok legfeljebb e rendelet hatályának időszakára szólhatnak. A programok meghatározzák az Unió konkrét érdekeit és prioritásait, az általános célkitűzéseket és a várt eredményeket. Különösen az Erasmus Mundus tekintetében a programok a lehető legkiegyensúlyozottabb módon veszik figyelembe a földrajzi eloszlást. Ugyancsak megállapítják az uniós finanszírozásra kiválasztott területeket, és az érintett időszakra körvonalazzák a pénzeszközök indikatív elosztását összességében, prioritási területek szerint, valamint partnerországonként vagy a partnerországok csoportja szerint. Ezek adott esetben összegsáv formájában is megadhatók. A többéves együttműködési programokat félidős értékelésnek vagy, szükség esetén, ad hoc felülvizsgálatnak kell alávetni.


  (3)
     
  A többéves együttműködési programokat és azok bármely felülvizsgálatát a 14a. cikkel összhangban és a 14b. és 14c. cikkben meghatározott feltételek mellett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a Bizottság fogadja el.”; |
| --- | --- |

3.

Az 5. cikkben a (2)
  és (3) bekezdés
  helyébe a következő bekezdések lépnek:

„(2)   A többéves együttműködési programok legfeljebb e rendelet hatályának időszakára szólhatnak. A programok meghatározzák az Unió konkrét érdekeit és prioritásait, az általános célkitűzéseket és a várt eredményeket. Különösen az Erasmus Mundus tekintetében a programok a lehető legkiegyensúlyozottabb módon veszik figyelembe a földrajzi eloszlást. Ugyancsak megállapítják az uniós finanszírozásra kiválasztott területeket, és az érintett időszakra körvonalazzák a pénzeszközök indikatív elosztását összességében, prioritási területek szerint, valamint partnerországonként vagy a partnerországok csoportja szerint. Ezek adott esetben összegsáv formájában is megadhatók. A többéves együttműködési programokat félidős értékelésnek vagy, szükség esetén, ad hoc felülvizsgálatnak kell alávetni.

(3)
     
  A többéves együttműködési programokat és azok bármely felülvizsgálatát a 14a. cikkel összhangban és a 14b. és 14c. cikkben meghatározott feltételek mellett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a Bizottság fogadja el.”;

| 4. | A 6. cikk
  a következőképpen módosul:










  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A Bizottság az 5. cikkben említett többéves együttműködési programok alapján éves cselekvési programokat fogad el, és azokat egyidejűleg továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.”; |
| --- | --- | --- |

4.

A 6. cikk
  a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Bizottság az 5. cikkben említett többéves együttműködési programok alapján éves cselekvési programokat fogad el, és azokat egyidejűleg továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(3)
     
  Az éves cselekvési programokat a Bizottság fogadja el, figyelembe véve az Európai Parlament és a Tanács véleményét. A cselekvési programok módosításaira, mint például a technikai kiigazításokra, a végrehajtási időszak meghosszabbítására, az előirányzott költségvetésen belül az előirányzatok műveletek közötti újraelosztására, a költségvetésnek az eredeti költségvetés 20 %-ánál alacsonyabb összeggel történő növelésére vagy csökkentésére ezen eljárás lefolytatása nélkül kerülhet sor, amennyiben e módosítások összhangban állnak a cselekvési programokban meghatározott eredeti célkitűzésekkel.”; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  Az éves cselekvési programokat a Bizottság fogadja el, figyelembe véve az Európai Parlament és a Tanács véleményét. A cselekvési programok módosításaira, mint például a technikai kiigazításokra, a végrehajtási időszak meghosszabbítására, az előirányzott költségvetésen belül az előirányzatok műveletek közötti újraelosztására, a költségvetésnek az eredeti költségvetés 20 %-ánál alacsonyabb összeggel történő növelésére vagy csökkentésére ezen eljárás lefolytatása nélkül kerülhet sor, amennyiben e módosítások összhangban állnak a cselekvési programokban meghatározott eredeti célkitűzésekkel.”;

| 5. | A 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az első bekezdés (1) bekezdésre módosul; |
| --- | --- | --- |

5.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

az első bekezdés (1) bekezdésre módosul;

| b) | az (1) bekezdés e) és f) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | partnerországok és -régiók, valamint az Unió által létrehozott közös szervezetek; |
| --- | --- | --- |

b)

az (1) bekezdés e) és f) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„e)

partnerországok és -régiók, valamint az Unió által létrehozott közös szervezetek;

| f) | az Unió intézményei és szervei, amennyiben a 9. cikkben meghatározott támogató intézkedéseket hajtják végre;”; |
| --- | --- |

f)

az Unió intézményei és szervei, amennyiben a 9. cikkben meghatározott támogató intézkedéseket hajtják végre;”;

| c) | a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(2)   E rendelet alapján nem finanszírozzák azokat az intézkedéseket, amelyek a humanitárius támogatásról szóló, 1996. június 20-i 1257/96/EK tanácsi rendelet (7) , a stabilitási eszköz létrehozásáról szóló, 2006. november 15-i 1717/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) vagy az 1905/2006/EK rendelet hatálya alá tartoznak, és ezek alapján finanszírozásra kiválaszthatók.
  (3)   Az e rendelet szerinti uniós finanszírozás nem használható fel fegyverek vagy lőszerek beszerzésére, sem pedig katonai vagy védelmi vonatkozású műveletekre. |
| --- | --- |

c)

a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(2)   E rendelet alapján nem finanszírozzák azokat az intézkedéseket, amelyek a humanitárius támogatásról szóló, 1996. június 20-i 1257/96/EK tanácsi rendelet (7) , a stabilitási eszköz létrehozásáról szóló, 2006. november 15-i 1717/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) vagy az 1905/2006/EK rendelet hatálya alá tartoznak, és ezek alapján finanszírozásra kiválaszthatók.

(3)   Az e rendelet szerinti uniós finanszírozás nem használható fel fegyverek vagy lőszerek beszerzésére, sem pedig katonai vagy védelmi vonatkozású műveletekre.

| 6. | A 8. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az uniós finanszírozás elvben nem használható fel a partnerországokban adók, illetékek vagy díjak fizetésére.”; |
| --- | --- |

6.

A 8. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az uniós finanszírozás elvben nem használható fel a partnerországokban adók, illetékek vagy díjak fizetésére.”;

| 7. | A 9. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az uniós finanszírozás fedezheti azokat a kiadásokat, amelyek az e rendelet végrehajtásához és célkitűzéseinek megvalósításához közvetlenül szükséges, az előkészítést, a nyomon követést, az ellenőrzést, a pénzügyi ellenőrzést és az értékelést célzó tevékenységekhez kapcsolódnak, valamint bármely olyan igazgatási vagy technikai segítségnyújtással kapcsolatos kiadást, amely az e rendelet keretében finanszírozott műveletek irányítása során a Bizottság számára – beleértve a partnerországokbeli delegációit is – felmerülhet.”; |
| --- | --- | --- |

7.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az uniós finanszírozás fedezheti azokat a kiadásokat, amelyek az e rendelet végrehajtásához és célkitűzéseinek megvalósításához közvetlenül szükséges, az előkészítést, a nyomon követést, az ellenőrzést, a pénzügyi ellenőrzést és az értékelést célzó tevékenységekhez kapcsolódnak, valamint bármely olyan igazgatási vagy technikai segítségnyújtással kapcsolatos kiadást, amely az e rendelet keretében finanszírozott műveletek irányítása során a Bizottság számára – beleértve a partnerországokbeli delegációit is – felmerülhet.”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   „A Bizottság elfogadja a többéves együttműködési programokban nem szereplő támogató intézkedéseket, és azokat egyidejűleg továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.”; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   „A Bizottság elfogadja a többéves együttműködési programokban nem szereplő támogató intézkedéseket, és azokat egyidejűleg továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.”;

| 8. | A 12. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a cím helyébe a következő szöveg lép:

  „Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme”; |
| --- | --- | --- |

8.

A 12. cikk a következőképpen módosul:

a)

a cím helyébe a következő szöveg lép:

„Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme”;

| b) | az (1) és (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az e rendelet alapján létrejött bármely megállapodásnak az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét biztosító intézkedéseket kell tartalmaznia, különös tekintettel a szabálytalanságokra, csalásra, korrupcióra és bármely más jogellenes tevékenységre, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/Euratom (9), EK tanácsi rendelettel, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (10) és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) összhangban.
  (2)   E megállapodásoknak kifejezetten fel kell jogosítaniuk a Bizottságot és a Számvevőszéket arra, hogy az uniós pénzügyi támogatásban részesülő valamennyi vállalkozó vagy alvállalkozó esetében ellenőrzéseket végezhessenek, beleértve a dokumentumok ellenőrzését vagy a helyszíni ellenőrzéseket is. A megállapodásoknak egyben kifejezetten fel kell hatalmazniuk a Bizottságot arra, hogy a 2185/96/Euratom, EK rendelettel összhangban helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhessen. |
| --- | --- |

b)

az (1) és (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az e rendelet alapján létrejött bármely megállapodásnak az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét biztosító intézkedéseket kell tartalmaznia, különös tekintettel a szabálytalanságokra, csalásra, korrupcióra és bármely más jogellenes tevékenységre, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/Euratom (9), EK tanácsi rendelettel, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (10) és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) összhangban.

(2)   E megállapodásoknak kifejezetten fel kell jogosítaniuk a Bizottságot és a Számvevőszéket arra, hogy az uniós pénzügyi támogatásban részesülő valamennyi vállalkozó vagy alvállalkozó esetében ellenőrzéseket végezhessenek, beleértve a dokumentumok ellenőrzését vagy a helyszíni ellenőrzéseket is. A megállapodásoknak egyben kifejezetten fel kell hatalmazniuk a Bizottságot arra, hogy a 2185/96/Euratom, EK rendelettel összhangban helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhessen.

| 9. | A 13. és 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „13. cikk


  Értékelés

  (1)   A Bizottság rendszeresen – adott esetben, illetve az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére független külső értékelések útján – értékeli az e rendelet keretében finanszírozott fellépéseket és programokat annak megállapítása érdekében, hogy a célkitűzések megvalósultak-e, továbbá hogy ajánlásokat fogalmazzon meg a jövőbeni műveletek javításához. Az eredmények visszacsatolásra kerülnek a programtervezésbe és forráselosztásba.
  (2)   A Bizottság az (1) bekezdésben említett értékelő jelentéseit tájékoztató céllal megküldi az Európai Parlamentnek és a
  Tanácsnak
  .
  (3)   A Bizottság valamennyi érdekelt felet – beleértve a nem állami szereplőket is – bevonja az e rendelet szerinti uniós együttműködés értékelő szakaszába.

  14. cikk


  Éves jelentés

  A Bizottság megvizsgálja az e rendelet alapján hozott intézkedések végrehajtásában elért előrehaladást, és a rendelet végrehajtásáról részletes éves jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács számára. A jelentés tartalmazza a költségvetés végrehajtásának eredményeit, bemutatja valamennyi finanszírozott tevékenységet és programot, valamint – lehetőség szerint – az együttműködési fellépések és programok főbb következményeit és hatásait.”; |
| --- | --- |

9.

A 13. és 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„13. cikk

Értékelés

(1)   A Bizottság rendszeresen – adott esetben, illetve az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére független külső értékelések útján – értékeli az e rendelet keretében finanszírozott fellépéseket és programokat annak megállapítása érdekében, hogy a célkitűzések megvalósultak-e, továbbá hogy ajánlásokat fogalmazzon meg a jövőbeni műveletek javításához. Az eredmények visszacsatolásra kerülnek a programtervezésbe és forráselosztásba.

(2)   A Bizottság az (1) bekezdésben említett értékelő jelentéseit tájékoztató céllal megküldi az Európai Parlamentnek és a
  Tanácsnak
  .

(3)   A Bizottság valamennyi érdekelt felet – beleértve a nem állami szereplőket is – bevonja az e rendelet szerinti uniós együttműködés értékelő szakaszába.

14. cikk

Éves jelentés

A Bizottság megvizsgálja az e rendelet alapján hozott intézkedések végrehajtásában elért előrehaladást, és a rendelet végrehajtásáról részletes éves jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács számára. A jelentés tartalmazza a költségvetés végrehajtásának eredményeit, bemutatja valamennyi finanszírozott tevékenységet és programot, valamint – lehetőség szerint – az együttműködési fellépések és programok főbb következményeit és hatásait.”;

| 9a. | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:



  „14a. cikk


  A felhatalmazás gyakorlása



  (1)
     
  Az 5. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó jogkört e rendelet alkalmazásának időtartamára a Bizottságra ruházzák.




  (2)
     
  Amint a Bizottság elfogad egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust, erről egyidejűleg tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.




  (3)
     
  A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására való feljogosítására a 14b. és 14c. cikkben szereplő feltételek vonatkoznak.



  14b. cikk


  A felhatalmazás visszavonása



  (1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 5. cikkben említett felhatalmazást.




  (2)
     
  Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, törekednie kell arra, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztassa a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve a visszavonás tárgyát képező felhatalmazást, valamint a visszavonás indokait.




  (3)
     
  A visszavonásról szóló határozattal megszűnik az abban megjelölt felhatalmazás. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.



  14c. cikk


  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal szembeni kifogások



  (1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítés időpontját követő két hónapon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben.




  Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbítható.




  (2)
     
  Ha az (1) bekezdésben említett határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az a benne megállapított napon hatályba lép.




  A felhatalmazáson alapuló jogi aktus a fenti határidő letelte előtt is kihirdethető az Európai Unió Hivatalos Lapjában és hatályba is léphet, amennyiben az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem áll szándékában kifogást emelni.




  (3)
     
  Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács az (1) bekezdésben említett határidőn belül kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, akkor az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben kifogást emelő intézmény megadja kifogásának indokait.”; |
| --- | --- |

9a.

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„14a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  Az 5. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó jogkört e rendelet alkalmazásának időtartamára a Bizottságra ruházzák.

(2)
     
  Amint a Bizottság elfogad egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust, erről egyidejűleg tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3)
     
  A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására való feljogosítására a 14b. és 14c. cikkben szereplő feltételek vonatkoznak.

14b. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 5. cikkben említett felhatalmazást.

(2)
     
  Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, törekednie kell arra, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztassa a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve a visszavonás tárgyát képező felhatalmazást, valamint a visszavonás indokait.

(3)
     
  A visszavonásról szóló határozattal megszűnik az abban megjelölt felhatalmazás. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

14c. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal szembeni kifogások

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítés időpontját követő két hónapon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben.

Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbítható.

(2)
     
  Ha az (1) bekezdésben említett határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az a benne megállapított napon hatályba lép.

A felhatalmazáson alapuló jogi aktus a fenti határidő letelte előtt is kihirdethető az Európai Unió Hivatalos Lapjában és hatályba is léphet, amennyiben az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem áll szándékában kifogást emelni.

(3)
     
  Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács az (1) bekezdésben említett határidőn belül kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, akkor az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben kifogást emelő intézmény megadja kifogásának indokait.”;

| 9b. | A 15. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

9b.

A 15. cikket el kell hagyni.

| 10. | A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „16. cikk


  Pénzügyi rendelkezések

  E rendelet 2007–2013-as időszakban való végrehajtásának pénzügyi referenciaösszege az I. mellékletben felsorolt országok vonatkozásában 172 millió EUR, a II. mellékletben felsorolt országok vonatkozásában pedig 176 millió EUR.
  A 2010–2013 közötti időszakra szóló éves előirányzatokról az éves költségvetési eljárás keretében a költségvetési hatóság dönt. A Bizottság részletes információkkal látja el a költségvetési hatóságot valamennyi költségvetési sort és az e rendelet alapján az intézkedések finanszírozására használandó
  éves előirányzatokat illetően.
  Ezen előirányzatokat
  a pénzügyi terv keretein belül a költségvetési hatóság engedélyezi.
  Ennek során biztosítani kell, hogy az I. mellékletben felsorolt iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országok és területek ne szenvedjenek hátrányt e rendeletnek a II. mellékletben szereplő partnerországokra történő alkalmazása miatt.




  Az 1905/2006/EK rendelet alapján felhasználható tervezett előirányzatok e célra nem használhatóak fel.”; |
| --- | --- |

10.

A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„16. cikk

Pénzügyi rendelkezések

E rendelet 2007–2013-as időszakban való végrehajtásának pénzügyi referenciaösszege az I. mellékletben felsorolt országok vonatkozásában 172 millió EUR, a II. mellékletben felsorolt országok vonatkozásában pedig 176 millió EUR.
  A 2010–2013 közötti időszakra szóló éves előirányzatokról az éves költségvetési eljárás keretében a költségvetési hatóság dönt. A Bizottság részletes információkkal látja el a költségvetési hatóságot valamennyi költségvetési sort és az e rendelet alapján az intézkedések finanszírozására használandó
  éves előirányzatokat illetően.
  Ezen előirányzatokat
  a pénzügyi terv keretein belül a költségvetési hatóság engedélyezi.
  Ennek során biztosítani kell, hogy az I. mellékletben felsorolt iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országok és területek ne szenvedjenek hátrányt e rendeletnek a II. mellékletben szereplő partnerországokra történő alkalmazása miatt.

Az 1905/2006/EK rendelet alapján felhasználható tervezett előirányzatok e célra nem használhatóak fel.”;

| 11. | A mellékletben a cím helyébe a következő lép: |
| --- | --- |

11.

A mellékletben a cím helyébe a következő lép:

| 12. | A szöveg új, II. melléklettel egészül ki, amelynek szövegét e rendelet melléklete állapítja meg. |
| --- | --- |

12.

A szöveg új, II. melléklettel egészül ki, amelynek szövegét e rendelet melléklete állapítja meg.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament 2010. október 21-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2010. december 10-i álláspontja első olvasatban (HL C 7E., 2011.1.12., 1. o.) az Európai Parlament 2011. február 3-i álláspontja.

1

(2)  HL L 378., 2006.12.27., 41. o.

2

(3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

3

(4)  HL L 405., 2006.12.30., 41. o.

4

(5)  HL L 378., 2006.12.27., 41. o.

5

(6)  HL L 354., 2008.12.31., 62. o.”

6

(7)  HL L 163., 1996.7.2., 1. o.

7

(8)  HL L 327., 2006.11.24., 1. o.”

8

(9)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

9

(10)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

10

(11)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.”;

11

---

2011. február 3., csütörtökMELLÉKLET

„II. MELLÉKLET

Az e rendelet által érintett fejlődő országok jegyzéke

Latin-Amerika

| 1. | Argentína |
| --- | --- |

1.

Argentína

| 2. | Bolívia |
| --- | --- |

2.

Bolívia

| 3. | Brazília |
| --- | --- |

3.

Brazília

| 4. | Chile |
| --- | --- |

4.

Chile

| 5. | Kolumbia |
| --- | --- |

5.

Kolumbia

| 6. | Costa Rica |
| --- | --- |

6.

Costa Rica

| 7. | Kuba |
| --- | --- |

7.

Kuba

| 8. | Ecuador |
| --- | --- |

8.

Ecuador

| 9. | Salvador |
| --- | --- |

9.

Salvador

| 10. | Guatemala |
| --- | --- |

10.

Guatemala

| 11. | Honduras |
| --- | --- |

11.

Honduras

| 12. | Mexikó |
| --- | --- |

12.

Mexikó

| 13. | Nicaragua |
| --- | --- |

13.

Nicaragua

| 14. | Panama |
| --- | --- |

14.

Panama

| 15. | Paraguay |
| --- | --- |

15.

Paraguay

| 16. | Peru |
| --- | --- |

16.

Peru

| 17. | Uruguay |
| --- | --- |

17.

Uruguay

| 18. | Venezuela |
| --- | --- |

18.

Venezuela

Ázsia

| 19. | Afganisztán |
| --- | --- |

19.

Afganisztán

| 20. | Banglades |
| --- | --- |

20.

Banglades

| 21. | Bhután |
| --- | --- |

21.

Bhután

| 22. | Burma/Mianmar |
| --- | --- |

22.

Burma/Mianmar

| 23. | Kambodzsa |
| --- | --- |

23.

Kambodzsa

| 24. | Kína |
| --- | --- |

24.

Kína

| 25. | India |
| --- | --- |

25.

India

| 26. | Indonézia |
| --- | --- |

26.

Indonézia

| 27. | Koreai Népi Demokratikus Köztársaság |
| --- | --- |

27.

Koreai Népi Demokratikus Köztársaság

| 28. | Laosz |
| --- | --- |

28.

Laosz

| 29. | Malajzia |
| --- | --- |

29.

Malajzia

| 30. | Maldív-szigetek |
| --- | --- |

30.

Maldív-szigetek

| 31. | Mongólia |
| --- | --- |

31.

Mongólia

| 32. | Nepál |
| --- | --- |

32.

Nepál

| 33. | Pakisztán |
| --- | --- |

33.

Pakisztán

| 34. | Fülöp-szigetek |
| --- | --- |

34.

Fülöp-szigetek

| 35. | Srí Lanka |
| --- | --- |

35.

Srí Lanka

| 36. | Thaiföld |
| --- | --- |

36.

Thaiföld

| 37. | Vietnam |
| --- | --- |

37.

Vietnam

Közép-Ázsia

| 38. | Kazahsztán |
| --- | --- |

38.

Kazahsztán

| 39. | Kirgiz Köztársaság |
| --- | --- |

39.

Kirgiz Köztársaság

| 40. | Tádzsikisztán |
| --- | --- |

40.

Tádzsikisztán

| 41. | Türkmenisztán |
| --- | --- |

41.

Türkmenisztán

| 42. | Üzbegisztán |
| --- | --- |

42.

Üzbegisztán

Közel-Kelet

| 43. | Irán |
| --- | --- |

43.

Irán

| 44. | Irak |
| --- | --- |

44.

Irak

| 45. | Jemen |
| --- | --- |

45.

Jemen

Dél-Afrika

| 46. | Dél-Afrika” |
| --- | --- |

46.

Dél-Afrika”

---

| 22.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 182/47 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 182/47

---

2011. február 3., csütörtökBanánkereskedelmi megállapodások ***

P7_TA(2011)0035

Az Európai Parlament 2011. február 3-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Brazília, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Kolumbia, Mexikó, Nicaragua, Panama, Peru és Venezuela közötti genfi banánkereskedelmi megállapodás, valamint az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti banánkereskedelmi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07782/2010 – C7-0148/2010 – 2010/0057(NLE))

2012/C 182 E/11

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozattervezetre (07782/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozattervezetre (07782/2010),

| — | tekintettel a genfi banánkereskedelmi megállapodás tervezetére (07968/2010), valamint Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti banánkereskedelmi megállapodás tervezetére (07970/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a genfi banánkereskedelmi megállapodás tervezetére (07968/2010), valamint Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti banánkereskedelmi megállapodás tervezetére (07970/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdésének a) pontja értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0148/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdésének a) pontja értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0148/2010),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0002/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0002/2011),

| 1. | egyetért a megállapodások megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodások megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az álláspontot a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, Brazília, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Kolumbia, Mexikó, Nicaragua, Panama, Peru, Venezuela és az Amerikai Egyesült Államok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az álláspontot a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, Brazília, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Kolumbia, Mexikó, Nicaragua, Panama, Peru, Venezuela és az Amerikai Egyesült Államok kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 22.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 182/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 182/48

---

2011. február 3., csütörtökA banánra vonatkozó vámtarifákról szóló 1964/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezése ***I

P7_TA(2011)0036

Az Európai Parlament 2011. február 3-i jogalkotási állásfoglalása a banánra vonatkozó vámtarifákról szóló 1964/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0096 – C7-0074/2010 – 2010/0056(COD))

2012/C 182 E/12

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0096), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0096),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0074/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0074/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0003/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0003/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

2011. február 3., csütörtökP7_TC1-COD(2010)0056

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. február 3-án került elfogadásra a banánra vonatkozó vámtarifákról szóló 1964/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 306/2011/EU rendelet.)

---

| 22.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 182/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 182/49

---

2011. február 3., csütörtökAz elektromos és elektronikus berendezések hulladékai ***I

P7_TA(2011)0037

Az Európai Parlament 2011. február 3-i jogalkotási állásfoglalása az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0810 – C6-0472/2008 – 2008/0241(COD))

2012/C 182 E/13

(Rendes jogalkotási eljárás: átdolgozás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0810), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0810),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 175. cikkének (1) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0472/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 175. cikkének (1) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0472/2008),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” szóló bizottsági közleményre (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” szóló bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. június 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. június 11-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2009. december 4-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2009. december 4-i véleményére (2),

| — | tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel az eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottsághoz intézett, 2009. április 3-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottsághoz intézett, 2009. április 3-i levélre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7-0229/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7-0229/2010),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő szövegek változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat ezek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő szövegek változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat ezek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait is; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait is;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 306., 2009.12.16., 39. o.

(2)  HL C 141., 2010.5.29., 55. o.

(3)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

2011. február 3., csütörtökP7_TC1-COD(2008)0241

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. február 3-án került elfogadásra az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló, 2003. január 27-i 2002/96/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) bizonyos tekintetben lényegi módosításra szorul. Az áttekinthetőség érdekében szükség van a szöveg átdolgozására. |
| --- | --- |

(1)

Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló, 2003. január 27-i 2002/96/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) bizonyos tekintetben lényegi módosításra szorul. Az áttekinthetőség érdekében szükség van a szöveg átdolgozására.

| (2) | Az Unió környezetvédelmi politikájának céljai között szerepel különösen a környezet megőrzése, védelme és minőségének javítása, az emberi egészség védelme, valamint a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű felhasználása. Ez a politika az elővigyázatosság elvén, a megelőzés elvén, a szennyező fizet elvén, valamint azon az elven alapul, hogy a környezeti károkat elsődlegesen azok forrásánál kell leküzdeni. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió környezetvédelmi politikájának céljai között szerepel különösen a környezet megőrzése, védelme és minőségének javítása, az emberi egészség védelme, valamint a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű felhasználása. Ez a politika az elővigyázatosság elvén, a megelőzés elvén, a szennyező fizet elvén, valamint azon az elven alapul, hogy a környezeti károkat elsődlegesen azok forrásánál kell leküzdeni.

| (3) | A Közösség környezetvédelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos politikai és cselekvési programja (5) (ötödik környezetvédelmi cselekvési program) megállapítja, hogy a fenntartható fejlődés megvalósításához jelentős változásokra van szükség a jelenlegi fejlesztési, termelési, fogyasztási és magatartási modellekhez képest, és többek közt a természeti források pazarló fogyasztásának csökkentését és a szennyezés megelőzését támogatja. Említést tesz az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól, mint szabályozni kívánt célterületről, tekintettel a megelőzés, a hasznosítás, valamint a hulladékok biztonságos ártalmatlanítása elveinek alkalmazására. |
| --- | --- |

(3)

A Közösség környezetvédelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos politikai és cselekvési programja (5) (ötödik környezetvédelmi cselekvési program) megállapítja, hogy a fenntartható fejlődés megvalósításához jelentős változásokra van szükség a jelenlegi fejlesztési, termelési, fogyasztási és magatartási modellekhez képest, és többek közt a természeti források pazarló fogyasztásának csökkentését és a szennyezés megelőzését támogatja. Említést tesz az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól, mint szabályozni kívánt célterületről, tekintettel a megelőzés, a hasznosítás, valamint a hulladékok biztonságos ártalmatlanítása elveinek alkalmazására.

| (4) | Ez az irányelv kiegészíti az Európai Unió általános hulladékgazdálkodási jogszabályait, így a hulladékokról szóló 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (6). Meghatározásai, például a hulladék és az általános hulladékgazdálkodási műveletek tekintetében az említett irányelv fogalommeghatározásain alapulnak. A 2008/98/EK irányelv értelmében a gyűjtés magában foglalja a hulladékoknak a hulladékkezelő létesítménybe történő elszállítása céljából végzett előzetes válogatását és előzetes tárolását is. A 2009/125/EKeurópai parlamenti és tanácsi irányelv (7) megállapítja az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények kereteit, ezen belül olyan, energiával kapcsolatos termékek tekintetében is módot nyújt konkrét követelmények elfogadására, amelyeket adott esetben ez az irányelv is szabályoz. A 2009/125/EK irányelv és az annak értelmében elfogadott végrehajtási intézkedések nem ütköznek az Unió hulladékgazdálkodást szabályozó rendelkezéseibe. Az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló, 2003. január 27-i 2002/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) a hatálya alá eső összes elektromos és elektronikus berendezés tekintetében előírja a tiltott anyagok más anyagokkal való helyettesítését. |
| --- | --- |

(4)

Ez az irányelv kiegészíti az Európai Unió általános hulladékgazdálkodási jogszabályait, így a hulladékokról szóló 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (6). Meghatározásai, például a hulladék és az általános hulladékgazdálkodási műveletek tekintetében az említett irányelv fogalommeghatározásain alapulnak. A 2008/98/EK irányelv értelmében a gyűjtés magában foglalja a hulladékoknak a hulladékkezelő létesítménybe történő elszállítása céljából végzett előzetes válogatását és előzetes tárolását is. A 2009/125/EKeurópai parlamenti és tanácsi irányelv (7) megállapítja az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények kereteit, ezen belül olyan, energiával kapcsolatos termékek tekintetében is módot nyújt konkrét követelmények elfogadására, amelyeket adott esetben ez az irányelv is szabályoz. A 2009/125/EK irányelv és az annak értelmében elfogadott végrehajtási intézkedések nem ütköznek az Unió hulladékgazdálkodást szabályozó rendelkezéseibe. Az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló, 2003. január 27-i 2002/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) a hatálya alá eső összes elektromos és elektronikus berendezés tekintetében előírja a tiltott anyagok más anyagokkal való helyettesítését.

| (5) | A 2008/98/EK irányelv arról rendelkezik, hogy az egyes hulladékfajtákkal történő gazdálkodást külön irányelvekben különös vagy az ezen irányelvet kiegészítő rendelkezésekkel lehet szabályozni. |
| --- | --- |

(5)

A 2008/98/EK irányelv arról rendelkezik, hogy az egyes hulladékfajtákkal történő gazdálkodást külön irányelvekben különös vagy az ezen irányelvet kiegészítő rendelkezésekkel lehet szabályozni.

| (6) | Az elektromos és elektronikus eszközök piacának bővülésével és az innovációs ciklus lerövidülésével egyre nagyobb ütemben cserélődnek az elektromos és elektronikus berendezések, és ennek megfelelően a belőlük keletkező hulladékáram is gyors ütemben nő. Jóllehet a 2002/95/EK irányelv hatékonyan hozzájárul az elektromos és elektronikus berendezések veszélyesanyag-tartalmának csökkentéséhez, még hosszú ideig számolni kell a higany, a kadmium, az ólom, a hat vegyértékű króm, a poliklórozott bifenilek (PCB-k) és az ózonlebontó anyagok jelenlétével az elektromos és elektronikus berendezések hulladékaiban. Az elektromos és elektronikus berendezésekben található veszélyes anyagok komoly problémát jelentenek a hulladékkezelés fázisában, és az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai újrafeldolgozását nem végzik a megfelelő mértékben. Újrafeldolgozás hiányában értékes források veszhetnek el. |
| --- | --- |

(6)

Az elektromos és elektronikus eszközök piacának bővülésével és az innovációs ciklus lerövidülésével egyre nagyobb ütemben cserélődnek az elektromos és elektronikus berendezések, és ennek megfelelően a belőlük keletkező hulladékáram is gyors ütemben nő. Jóllehet a 2002/95/EK irányelv hatékonyan hozzájárul az elektromos és elektronikus berendezések veszélyesanyag-tartalmának csökkentéséhez, még hosszú ideig számolni kell a higany, a kadmium, az ólom, a hat vegyértékű króm, a poliklórozott bifenilek (PCB-k) és az ózonlebontó anyagok jelenlétével az elektromos és elektronikus berendezések hulladékaiban. Az elektromos és elektronikus berendezésekben található veszélyes anyagok komoly problémát jelentenek a hulladékkezelés fázisában, és az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai újrafeldolgozását nem végzik a megfelelő mértékben. Újrafeldolgozás hiányában értékes források veszhetnek el.

| (7) | Ezen irányelv célja, hogy elősegítse a fenntartható termelést és fogyasztást egyrészt azáltal, hogy kiemelt prioritásként megakadályozza az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak keletkezését, másrészt az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak újrahasználata, újrafeldolgozása és egyéb hasznosítása által, annak érdekében, hogy csökkentse az ártalmatlanításra kerülő hulladék mennyiségét és
  elősegítse a
  hatékony erőforrás-gazdálkodást
  és a stratégiai jelentőségű nyersanyagok kivonását
  . Az irányelv további célja, hogy javítsa az elektromos és elektronikus berendezések életciklusában érintett valamennyi piaci szereplő, mint például a gyártók, forgalmazók és vásárlók, s különösen az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak összegyűjtésében és kezelésében közvetlenül részt vevő piaci szereplők környezetvédelmi teljesítményét. A gyártói felelősség elvének országonként eltérő alkalmazása különösen jelentős eltérésekhez vezethet a gazdasági szereplők által viselt pénzügyi terhek vonatkozásában. Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak kezelésére vonatkozó nemzeti politikák eltérése gátolja az újrafeldolgozási politikák hatékonyságát. Az alapvető kritériumokat ennek megfelelően uniós szinten kell megállapítani
  , és ki kell dolgozni az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak begyűjtésre és kezelésre vonatkozó harmonizált szabványokat
  . |
| --- | --- |

(7)

Ezen irányelv célja, hogy elősegítse a fenntartható termelést és fogyasztást egyrészt azáltal, hogy kiemelt prioritásként megakadályozza az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak keletkezését, másrészt az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak újrahasználata, újrafeldolgozása és egyéb hasznosítása által, annak érdekében, hogy csökkentse az ártalmatlanításra kerülő hulladék mennyiségét és
  elősegítse a
  hatékony erőforrás-gazdálkodást
  és a stratégiai jelentőségű nyersanyagok kivonását
  . Az irányelv további célja, hogy javítsa az elektromos és elektronikus berendezések életciklusában érintett valamennyi piaci szereplő, mint például a gyártók, forgalmazók és vásárlók, s különösen az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak összegyűjtésében és kezelésében közvetlenül részt vevő piaci szereplők környezetvédelmi teljesítményét. A gyártói felelősség elvének országonként eltérő alkalmazása különösen jelentős eltérésekhez vezethet a gazdasági szereplők által viselt pénzügyi terhek vonatkozásában. Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak kezelésére vonatkozó nemzeti politikák eltérése gátolja az újrafeldolgozási politikák hatékonyságát. Az alapvető kritériumokat ennek megfelelően uniós szinten kell megállapítani
  , és ki kell dolgozni az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak begyűjtésre és kezelésre vonatkozó harmonizált szabványokat
  .

| (8) | Mivel a tervezett intézkedés céljait tagállami szinten nem lehet kielégítően megvalósítani, és azok a probléma nagyságrendje miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ezen irányelv nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(8)

Mivel a tervezett intézkedés céljait tagállami szinten nem lehet kielégítően megvalósítani, és azok a probléma nagyságrendje miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ezen irányelv nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (9) | Ennek az irányelvnek a rendelkezéseit az értékesítés módszerétől függetlenül kell alkalmazni a termékekre és a gyártókra, beleértve a távértékesítést és az elektronikus értékesítést is. Ebben az összefüggésben a távértékesítési és elektronikus értékesítési csatornákat használó gyártók és forgalmazók kötelezettségeinek lehetőleg azonosnak kell lenniük, és azokat ugyanúgy kell érvényesíteni annak érdekében, hogy ne a többi értékesítési csatorna viselje az ebből az irányelvből eredő, az elektromos és elektronikus berendezések hulladékaival kapcsolatos költségeket azoknak a berendezéseknek a tekintetében, amelyeket távértékesítés vagy elektronikus értékesítés útján értékesítettek. |
| --- | --- |

(9)

Ennek az irányelvnek a rendelkezéseit az értékesítés módszerétől függetlenül kell alkalmazni a termékekre és a gyártókra, beleértve a távértékesítést és az elektronikus értékesítést is. Ebben az összefüggésben a távértékesítési és elektronikus értékesítési csatornákat használó gyártók és forgalmazók kötelezettségeinek lehetőleg azonosnak kell lenniük, és azokat ugyanúgy kell érvényesíteni annak érdekében, hogy ne a többi értékesítési csatorna viselje az ebből az irányelvből eredő, az elektromos és elektronikus berendezések hulladékaival kapcsolatos költségeket azoknak a berendezéseknek a tekintetében, amelyeket távértékesítés vagy elektronikus értékesítés útján értékesítettek.

| (10) | Ez az irányelv kiterjed valamennyi magán- és szakmai használatra szánt elektromos és elektronikus berendezésre. Ezt az irányelvet az elektromos és elektronikus berendezések hulladékaival érintkezésbe kerülő személyek védelmét szolgáló biztonsági és egészségügyi előírásokról szóló uniós jogszabályok, valamint a vonatkozó uniós hulladékkezelési jogszabályok, különösen az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló, 2006. szeptember 6-i 2006/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) sérelme nélkül, illetve a terméktervezésre vonatkozó uniós rendelkezések, különösen a 2005/32/EK irányelv sérelme nélkül kell alkalmazni.
  Az irányelv hatálya alól ki kell zárni a nagyméretű, helyhez kötött ipari létesítményeket, mivel ezeket helyhez kötötten telepítik és tartósan egy helyen üzemeltetik, szakemberek építik fel és bontják el, és így esetükben szabályozott hulladékáramról van szó. A nagyméretű, helyhez kötött, egy meghatározott helyen történő üzemeltetés céljából telepített ipari szerszámokat szintén ki kell zárni az irányelv hatálya alól. Ki kell zárni az irányelv hatálya alól a kizárólag szakember felhasználók által működtetett mobil gépeket is, mivel ezeket úgyszintén szakemberek bontják el és ártalmatlanítják, így esetükben is szabályozott hulladékáramról van szó. Az irányelv hatálya alól ki kell zárni továbbá a fotovoltaikus modulokat, amelyeket szintén szakemberek szerelnek fel és távolítanak el, és amelyek jelentősen hozzájárulnak a megújuló energiákra vonatkozó célok eléréséhez és egyben a CO2-kibocsátás csökkentéséhez. Ezen túlmenően a napenergia-ágazat egy önkéntes környezetvédelmi megállapodást kötött, amelynek célja a fotovoltaikus modulok 85 %-ának újrafeldolgozása. A Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a megállapodás legalább az irányelvvel egyenértékű eredményeket hoz-e, továbbá azt, hogy kiterjed-e valamennyi, forgalomban lévő fotovoltaikus modulra. A jelentés eredménye alapján a Bizottságnak adott esetben javaslatot kell benyújtania az irányelv hatályának a fotovoltaikus modulokra való kiterjesztéséről. |
| --- | --- |

(10)

Ez az irányelv kiterjed valamennyi magán- és szakmai használatra szánt elektromos és elektronikus berendezésre. Ezt az irányelvet az elektromos és elektronikus berendezések hulladékaival érintkezésbe kerülő személyek védelmét szolgáló biztonsági és egészségügyi előírásokról szóló uniós jogszabályok, valamint a vonatkozó uniós hulladékkezelési jogszabályok, különösen az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló, 2006. szeptember 6-i 2006/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) sérelme nélkül, illetve a terméktervezésre vonatkozó uniós rendelkezések, különösen a 2005/32/EK irányelv sérelme nélkül kell alkalmazni.
  Az irányelv hatálya alól ki kell zárni a nagyméretű, helyhez kötött ipari létesítményeket, mivel ezeket helyhez kötötten telepítik és tartósan egy helyen üzemeltetik, szakemberek építik fel és bontják el, és így esetükben szabályozott hulladékáramról van szó. A nagyméretű, helyhez kötött, egy meghatározott helyen történő üzemeltetés céljából telepített ipari szerszámokat szintén ki kell zárni az irányelv hatálya alól. Ki kell zárni az irányelv hatálya alól a kizárólag szakember felhasználók által működtetett mobil gépeket is, mivel ezeket úgyszintén szakemberek bontják el és ártalmatlanítják, így esetükben is szabályozott hulladékáramról van szó. Az irányelv hatálya alól ki kell zárni továbbá a fotovoltaikus modulokat, amelyeket szintén szakemberek szerelnek fel és távolítanak el, és amelyek jelentősen hozzájárulnak a megújuló energiákra vonatkozó célok eléréséhez és egyben a CO2-kibocsátás csökkentéséhez. Ezen túlmenően a napenergia-ágazat egy önkéntes környezetvédelmi megállapodást kötött, amelynek célja a fotovoltaikus modulok 85 %-ának újrafeldolgozása. A Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a megállapodás legalább az irányelvvel egyenértékű eredményeket hoz-e, továbbá azt, hogy kiterjed-e valamennyi, forgalomban lévő fotovoltaikus modulra. A jelentés eredménye alapján a Bizottságnak adott esetben javaslatot kell benyújtania az irányelv hatályának a fotovoltaikus modulokra való kiterjesztéséről.

| (11) | A gyártói felelősségnek ezen irányelvben történő megállapítása eszköz olyan elektromos és elektronikus berendezések kialakításának és gyártásának ösztönzésére, amelyeknél teljes mértékben figyelembe veszik és megkönnyítik a berendezés javíthatóságát, esetleges bővítését, újrahasználatát, szétszerelését és újrafeldolgozását. |
| --- | --- |

(11)

A gyártói felelősségnek ezen irányelvben történő megállapítása eszköz olyan elektromos és elektronikus berendezések kialakításának és gyártásának ösztönzésére, amelyeknél teljes mértékben figyelembe veszik és megkönnyítik a berendezés javíthatóságát, esetleges bővítését, újrahasználatát, szétszerelését és újrafeldolgozását.

| (12) | Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak visszavételével és kezelésével foglalkozó forgalmazók munkavállalói biztonságának és egészségének biztosítása érdekében a biztonsági és egészségügyi előírásokról szóló nemzeti és uniós jogszabályokkal összhangban a tagállamoknak meg kell határozniuk azokat a feltételeket, amelyek mellett a forgalmazók a visszavételt megtagadhatják. |
| --- | --- |

(12)

Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak visszavételével és kezelésével foglalkozó forgalmazók munkavállalói biztonságának és egészségének biztosítása érdekében a biztonsági és egészségügyi előírásokról szóló nemzeti és uniós jogszabályokkal összhangban a tagállamoknak meg kell határozniuk azokat a feltételeket, amelyek mellett a forgalmazók a visszavételt megtagadhatják.

| (13) | A szelektív gyűjtés az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak különleges kezelése és újrafeldolgozása biztosításának egyik előfeltétele, és elengedhetetlen ahhoz, hogy az Unión belül meg lehessen valósítani az emberi egészség és a környezet védelmével kapcsolatban kitűzött célokat. A fogyasztóknak aktívan hozzá kell járulniuk a szelektív gyűjtés sikeréhez, és ösztönözni kell őket az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak visszajuttatására. Ennek érdekében az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak visszajuttatásához megfelelő létesítményekről kell gondoskodni, beleértve az olyan nyilvános gyűjtőhelyeket, ahol a magánháztartásokban keletkezett ilyen hulladékot legalább költségmentesen visszaveszik. A forgalmazókra
  , önkormányzatokra és újrafeldolgozókra
  szintén fontos szerep hárul az elektromos és elektronikus berendezésekből származó hulladékok gyűjtésének
  és kezelésének
  eredményes végrehajtásában
  , így rájuk is vonatkozniuk kell ezen irányelv követelményeinek
  . |
| --- | --- |

(13)

A szelektív gyűjtés az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak különleges kezelése és újrafeldolgozása biztosításának egyik előfeltétele, és elengedhetetlen ahhoz, hogy az Unión belül meg lehessen valósítani az emberi egészség és a környezet védelmével kapcsolatban kitűzött célokat. A fogyasztóknak aktívan hozzá kell járulniuk a szelektív gyűjtés sikeréhez, és ösztönözni kell őket az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak visszajuttatására. Ennek érdekében az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak visszajuttatásához megfelelő létesítményekről kell gondoskodni, beleértve az olyan nyilvános gyűjtőhelyeket, ahol a magánháztartásokban keletkezett ilyen hulladékot legalább költségmentesen visszaveszik. A forgalmazókra
  , önkormányzatokra és újrafeldolgozókra
  szintén fontos szerep hárul az elektromos és elektronikus berendezésekből származó hulladékok gyűjtésének
  és kezelésének
  eredményes végrehajtásában
  , így rájuk is vonatkozniuk kell ezen irányelv követelményeinek
  .

| (14) | Az Unió által előirányzott védelmi színvonal és a harmonizált környezeti célok elérése érdekében a tagállamok megfelelő intézkedéseket fogadnak el annak érdekében, hogy minimálisra csökkentsék az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak szelektálatlan települési hulladékként történő ártalmatlanítását, és hogy magas szinten megvalósuljon az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak szelektív gyűjtése. Annak biztosítására, hogy a tagállamok hatékony begyűjtési rendszerek kialakítására törekedjenek, elő kell írni a számukra, hogy magas arányt érjenek el az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak begyűjtése terén, különösen az ózonlebontó anyagokat és fluorozott, üvegházhatást okozó gázokat tartalmazó hűtő- és fagyasztóberendezések tekintetében, amelyek környezeti hatása jelentős, illetve különös tekintettel a ózonréteget lebontó anyagokról szóló 2009. szeptember 16-i 1005/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (10) és az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokról szóló 2006. május 17-i 842/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) foglalt kötelezettségekre. A hatásvizsgálat tanúsága szerint a piaci forgalomba hozott elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak 65 %-át már ma is szelektíven gyűjtik, de ezek több mint felénél fennáll a veszélye a szabálytalan kezelésnek vagy az illegális kivitelnek,
  vagy pedig a hulladékot megfelelően kezelik ugyan, de a kezelt mennyiségeket nem jelentették be. Ez
  egyúttal értékes másodlagos nyersanyagok elvesztéséhez, a természeti környezet pusztulásához
  és következetlen adatszolgáltatáshoz
  vezet. Ennek elkerülése érdekében ambiciózus célkitűzésekre van szükség a hulladékgyűjtés terén
  , kötelezni kell valamennyi, az elektromos és elektronikus berendezésekből származó hulladékok gyűjtését végző piaci szereplőt a környezetvédelmi szempontból megfelelő kezelés biztosítására, valamint kötelezni kell őket a begyűjtött és kezelt mennyiségek bejelentésére
  .
  Alapvető fontosságú, hogy a tagállamok biztosítsák ezen irányelv hatékony végrehajtását, különösen az Unióból kivitt használt elektromos és elektronikus berendezések rendszeres ellenőrzései tekintetében. |
| --- | --- |

(14)

Az Unió által előirányzott védelmi színvonal és a harmonizált környezeti célok elérése érdekében a tagállamok megfelelő intézkedéseket fogadnak el annak érdekében, hogy minimálisra csökkentsék az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak szelektálatlan települési hulladékként történő ártalmatlanítását, és hogy magas szinten megvalósuljon az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak szelektív gyűjtése. Annak biztosítására, hogy a tagállamok hatékony begyűjtési rendszerek kialakítására törekedjenek, elő kell írni a számukra, hogy magas arányt érjenek el az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak begyűjtése terén, különösen az ózonlebontó anyagokat és fluorozott, üvegházhatást okozó gázokat tartalmazó hűtő- és fagyasztóberendezések tekintetében, amelyek környezeti hatása jelentős, illetve különös tekintettel a ózonréteget lebontó anyagokról szóló 2009. szeptember 16-i 1005/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (10) és az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokról szóló 2006. május 17-i 842/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) foglalt kötelezettségekre. A hatásvizsgálat tanúsága szerint a piaci forgalomba hozott elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak 65 %-át már ma is szelektíven gyűjtik, de ezek több mint felénél fennáll a veszélye a szabálytalan kezelésnek vagy az illegális kivitelnek,
  vagy pedig a hulladékot megfelelően kezelik ugyan, de a kezelt mennyiségeket nem jelentették be. Ez
  egyúttal értékes másodlagos nyersanyagok elvesztéséhez, a természeti környezet pusztulásához
  és következetlen adatszolgáltatáshoz
  vezet. Ennek elkerülése érdekében ambiciózus célkitűzésekre van szükség a hulladékgyűjtés terén
  , kötelezni kell valamennyi, az elektromos és elektronikus berendezésekből származó hulladékok gyűjtését végző piaci szereplőt a környezetvédelmi szempontból megfelelő kezelés biztosítására, valamint kötelezni kell őket a begyűjtött és kezelt mennyiségek bejelentésére
  .
  Alapvető fontosságú, hogy a tagállamok biztosítsák ezen irányelv hatékony végrehajtását, különösen az Unióból kivitt használt elektromos és elektronikus berendezések rendszeres ellenőrzései tekintetében.

| (15) | A szennyező anyagoknak az újrafeldolgozási, illetve a hulladékáramba történő bekerülése megakadályozásának érdekében elengedhetetlen az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak különleges kezelése. Az ilyen kezelés a leghatékonyabb eszköz annak biztosítására, hogy a környezetvédelem színvonala megfeleljen az Unió által kitűzött céloknak. A gyűjtési, újrafeldolgozási és hulladékkezelési műveleteket végző létesítményeknek vagy vállalkozásoknak meg kell felelnie bizonyos minimum szabványoknak, hogy elkerülhetők legyenek az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak kezelésével összefüggő negatív környezeti hatások. Az elérhető legjobb hulladékkezelési, hasznosítási és újrafeldolgozási technikát kell alkalmazni, feltéve hogy azok az emberi egészség és a környezet védelmének magas színvonalát biztosítják. Az elérhető legjobb hulladékkezelési, -hasznosítási és - újrafeldolgozási technikát a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 2008. január 15-i 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (12) megfogalmazott eljárásokkal összhangban részletesebben meg lehet határozni. |
| --- | --- |

(15)

A szennyező anyagoknak az újrafeldolgozási, illetve a hulladékáramba történő bekerülése megakadályozásának érdekében elengedhetetlen az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak különleges kezelése. Az ilyen kezelés a leghatékonyabb eszköz annak biztosítására, hogy a környezetvédelem színvonala megfeleljen az Unió által kitűzött céloknak. A gyűjtési, újrafeldolgozási és hulladékkezelési műveleteket végző létesítményeknek vagy vállalkozásoknak meg kell felelnie bizonyos minimum szabványoknak, hogy elkerülhetők legyenek az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak kezelésével összefüggő negatív környezeti hatások. Az elérhető legjobb hulladékkezelési, hasznosítási és újrafeldolgozási technikát kell alkalmazni, feltéve hogy azok az emberi egészség és a környezet védelmének magas színvonalát biztosítják. Az elérhető legjobb hulladékkezelési, -hasznosítási és - újrafeldolgozási technikát a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 2008. január 15-i 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (12) megfogalmazott eljárásokkal összhangban részletesebben meg lehet határozni.

| (16) | A felmerülő és újonnan azonosított egészségügyi kockázatokkal foglalkozó tudományos bizottság 2009. január 19-i, „A nanotechnológiai termékek kockázatelemzése” című véleményében kimondta, hogya hulladékfázisban és az újrahasznosítás során előfordulhat az olyan nagy szerkezetekbe, mint például az elektromos áramkörökbe szilárdan beágyazott nanoanyagoknak való kitettség. A nanoanyagokat tartalmazó elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak kezelése által az emberi egészségre és a környezetre kiváltott lehetséges kockázatok ellenőrzése érdekében szelektív kezelésre lehet szükség. A Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy szelektív kezelést kell-e alkalmazni a vonatkozó nanoanyagokra. |
| --- | --- |

(16)

A felmerülő és újonnan azonosított egészségügyi kockázatokkal foglalkozó tudományos bizottság 2009. január 19-i, „A nanotechnológiai termékek kockázatelemzése” című véleményében kimondta, hogya hulladékfázisban és az újrahasznosítás során előfordulhat az olyan nagy szerkezetekbe, mint például az elektromos áramkörökbe szilárdan beágyazott nanoanyagoknak való kitettség. A nanoanyagokat tartalmazó elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak kezelése által az emberi egészségre és a környezetre kiváltott lehetséges kockázatok ellenőrzése érdekében szelektív kezelésre lehet szükség. A Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy szelektív kezelést kell-e alkalmazni a vonatkozó nanoanyagokra.

| (17) | Lehetőség szerint elsőbbséget kell élveznie az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai és alkatrészei, részegységei és fogyó alkatrészei újrahasználatának. Azokban az esetekben, ahol az újrahasználat nem javasolható, a szelektíven összegyűjtött valamennyi elektromos és elektronikus berendezés hulladékát hasznosítási folyamatoknak kell alávetni, amelynek során magas fokú újrafeldolgozást és hasznosítást kell elérni. A gyártókat továbbá arra kell ösztönözni, hogy az újrafeldolgozott anyagokat építsék be az új berendezésekbe. |
| --- | --- |

(17)

Lehetőség szerint elsőbbséget kell élveznie az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai és alkatrészei, részegységei és fogyó alkatrészei újrahasználatának. Azokban az esetekben, ahol az újrahasználat nem javasolható, a szelektíven összegyűjtött valamennyi elektromos és elektronikus berendezés hulladékát hasznosítási folyamatoknak kell alávetni, amelynek során magas fokú újrafeldolgozást és hasznosítást kell elérni. A gyártókat továbbá arra kell ösztönözni, hogy az újrafeldolgozott anyagokat építsék be az új berendezésekbe.

| (18) | A berendezések hasznosítása, újrahasználatra való előkészítése és újrafeldolgozása csak abban az esetben számítható bele az irányelvben foglalt irányszámok teljesítésébe, amennyiben ezen tevékenységek nem ellentétesek a berendezésre vonatkozó egyéb uniós és nemzeti jogszabályokkal.
  A berendezések megfelelő hasznosításának, valamint újrahasználatra és újrafeldolgozásra való előkészítésének biztosítása fontos az erőforrás-gazdálkodás szempontjából és optimalizálja az erőforrás-ellátást. |
| --- | --- |

(18)

A berendezések hasznosítása, újrahasználatra való előkészítése és újrafeldolgozása csak abban az esetben számítható bele az irányelvben foglalt irányszámok teljesítésébe, amennyiben ezen tevékenységek nem ellentétesek a berendezésre vonatkozó egyéb uniós és nemzeti jogszabályokkal.
  A berendezések megfelelő hasznosításának, valamint újrahasználatra és újrafeldolgozásra való előkészítésének biztosítása fontos az erőforrás-gazdálkodás szempontjából és optimalizálja az erőforrás-ellátást.

| (19) | Uniós szinten kell megállapítani az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai kezelése finanszírozásának alapelveit, és a finanszírozási rendszereknek elő kell segíteniük a magas begyűjtési arányt, és a gyártói felelősség elvének megvalósulását. |
| --- | --- |

(19)

Uniós szinten kell megállapítani az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai kezelése finanszírozásának alapelveit, és a finanszírozási rendszereknek elő kell segíteniük a magas begyűjtési arányt, és a gyártói felelősség elvének megvalósulását.

| (20) | Az elektromos és elektronikus berendezéseket magáncélokra használók számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy az elektromos és elektronikus berendezések hulladékait legalább költségmentesen visszajuttathassák. A gyártóknak
  ennek megfelelően
  finanszírozniuk kell a gyűjtőhelyekről történő begyűjtést, valamint az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak kezelését, hasznosítását és ártalmatlanítását. A tagállamoknak indokolt ösztönözni az elektromos és elektronikus berendezésekből keletkező
  hulladékokat kezelő valamennyi érdekelt felet arra
  ,
  hogy segítsenek az irányelv célkitűzésének elérésében,
  így elkerülhető az elektromos és elektronikus berendezések szelektíven összegyűjtött hulladékainak a kívánatostól elmaradó kezelése vagy illegális kivitele
  . Annak érdekében
  ,
  hogy
  a gyűjtéssel járó pénzügyi terhek a „szennyező fizet” elvének megfelelően
  átkerüljenek
  az általános adófizetőkről az elektromos és elektronikus berendezések fogyasztóira
  , a tagállamoknak indokolt ösztönözni a gyártókat arra, hogy az összes elektromos és elektronikus berendezésekből keletkező és összegyűjtött hulladékot kezeljék
  .
  A megfelelő kezelés lehetővé tétele érdekében a fogyasztók felelőssége kell, hogy legyen annak biztosítása, hogy az elhasználódott elektromos és elektronikus berendezések begyűjtést végző létesítményekhez kerüljenek.
  A gyártói felelősség elvének magas fokú érvényesítése érdekében a gyártók felelősek a saját termékeikből származó hulladék kezelésének finanszírozásáért. Választási lehetőséget kell biztosítani a gyártó számára, hogy önállóan tegyen eleget ennek a kötelezettségnek, vagy valamely közös rendszerhez csatlakozzon. A gyártóknak
  – illetve a nevükben eljáró harmadik feleknek –
  termékeik forgalomba hozatalakor pénzügyi garanciát kell nyújtaniuk arra vonatkozóan, hogy nem hárítják át a társadalomra, illetve a többi gyártóra az azon termékekből származó elektromos és elektronikus berendezések hulladékai kezelésének költségeit, amely termékek vonatkozásában minden tevékenységüket megszüntették. A korábban keletkezett hulladék kezelése finanszírozásának felelősségét az összes jelenlegi gyártónak közösen kell viselnie olyan kollektív finanszírozási rendszerek keretében, amelyekhez a költségek felmerülésekor a piacon jelen lévő valamennyi gyártó arányosan járul hozzá. A kollektív finanszírozási rendszereknek nem lehet olyan hatásuk, hogy kizárják a piaci rés betöltésére hivatott termékek gyártóit, a kis mennyiségeket előállító gyártókat, az importőröket és a piacra újonnan belépőket.
  ▐ |
| --- | --- |

(20)

Az elektromos és elektronikus berendezéseket magáncélokra használók számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy az elektromos és elektronikus berendezések hulladékait legalább költségmentesen visszajuttathassák. A gyártóknak
  ennek megfelelően
  finanszírozniuk kell a gyűjtőhelyekről történő begyűjtést, valamint az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak kezelését, hasznosítását és ártalmatlanítását. A tagállamoknak indokolt ösztönözni az elektromos és elektronikus berendezésekből keletkező
  hulladékokat kezelő valamennyi érdekelt felet arra
  ,
  hogy segítsenek az irányelv célkitűzésének elérésében,
  így elkerülhető az elektromos és elektronikus berendezések szelektíven összegyűjtött hulladékainak a kívánatostól elmaradó kezelése vagy illegális kivitele
  . Annak érdekében
  ,
  hogy
  a gyűjtéssel járó pénzügyi terhek a „szennyező fizet” elvének megfelelően
  átkerüljenek
  az általános adófizetőkről az elektromos és elektronikus berendezések fogyasztóira
  , a tagállamoknak indokolt ösztönözni a gyártókat arra, hogy az összes elektromos és elektronikus berendezésekből keletkező és összegyűjtött hulladékot kezeljék
  .
  A megfelelő kezelés lehetővé tétele érdekében a fogyasztók felelőssége kell, hogy legyen annak biztosítása, hogy az elhasználódott elektromos és elektronikus berendezések begyűjtést végző létesítményekhez kerüljenek.
  A gyártói felelősség elvének magas fokú érvényesítése érdekében a gyártók felelősek a saját termékeikből származó hulladék kezelésének finanszírozásáért. Választási lehetőséget kell biztosítani a gyártó számára, hogy önállóan tegyen eleget ennek a kötelezettségnek, vagy valamely közös rendszerhez csatlakozzon. A gyártóknak
  – illetve a nevükben eljáró harmadik feleknek –
  termékeik forgalomba hozatalakor pénzügyi garanciát kell nyújtaniuk arra vonatkozóan, hogy nem hárítják át a társadalomra, illetve a többi gyártóra az azon termékekből származó elektromos és elektronikus berendezések hulladékai kezelésének költségeit, amely termékek vonatkozásában minden tevékenységüket megszüntették. A korábban keletkezett hulladék kezelése finanszírozásának felelősségét az összes jelenlegi gyártónak közösen kell viselnie olyan kollektív finanszírozási rendszerek keretében, amelyekhez a költségek felmerülésekor a piacon jelen lévő valamennyi gyártó arányosan járul hozzá. A kollektív finanszírozási rendszereknek nem lehet olyan hatásuk, hogy kizárják a piaci rés betöltésére hivatott termékek gyártóit, a kis mennyiségeket előállító gyártókat, az importőröket és a piacra újonnan belépőket.

▐

| (21) | Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai begyűjtésének sikeréhez elengedhetetlen, hogy a felhasználók tájékoztatást kapjanak arról a követelményről, hogy ezen berendezések hulladékait nem szabad szelektálatlan települési hulladékként kidobniuk, hanem szelektíven kell gyűjteni, valamint a begyűjtőrendszerekről és ezeknek az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai kezelésében játszott szerepéről. Ehhez a tájékoztatáshoz hozzátartozik azoknak az elektromos és elektronikus berendezéseknek a megfelelő jelölése is, amelyek máskülönben a szemétgyűjtő tartályokba kerülnének, illetve a települési hulladék összegyűjtésére használt más hasonló módon dobnák ki őket. |
| --- | --- |

(21)

Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai begyűjtésének sikeréhez elengedhetetlen, hogy a felhasználók tájékoztatást kapjanak arról a követelményről, hogy ezen berendezések hulladékait nem szabad szelektálatlan települési hulladékként kidobniuk, hanem szelektíven kell gyűjteni, valamint a begyűjtőrendszerekről és ezeknek az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai kezelésében játszott szerepéről. Ehhez a tájékoztatáshoz hozzátartozik azoknak az elektromos és elektronikus berendezéseknek a megfelelő jelölése is, amelyek máskülönben a szemétgyűjtő tartályokba kerülnének, illetve a települési hulladék összegyűjtésére használt más hasonló módon dobnák ki őket.

| (22) | Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai kezelésének, különösen a feldolgozásának és hasznosításának vagy újrafeldolgozásának megkönnyítése érdekében fontos, hogy a gyártók tájékoztatást nyújtsanak a felhasznált alkatrészekre és anyagokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(22)

Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai kezelésének, különösen a feldolgozásának és hasznosításának vagy újrafeldolgozásának megkönnyítése érdekében fontos, hogy a gyártók tájékoztatást nyújtsanak a felhasznált alkatrészekre és anyagokra vonatkozóan.

| (23) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ellenőrzésre és felügyeletre szolgáló infrastruktúra lehetővé tegye ezen irányelv megfelelő végrehajtásának ellenőrzését, tekintettel egyebek között a tagállamokban végzett környezetvédelmi ellenőrzések minimumkövetelményeinek megállapításáról szóló, 2001. április 4-i 2001/331/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (13). |
| --- | --- |

(23)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ellenőrzésre és felügyeletre szolgáló infrastruktúra lehetővé tegye ezen irányelv megfelelő végrehajtásának ellenőrzését, tekintettel egyebek között a tagállamokban végzett környezetvédelmi ellenőrzések minimumkövetelményeinek megállapításáról szóló, 2001. április 4-i 2001/331/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (13).

| (24) | Az ebben az irányelvben kitűzött célok elérésének ellenőrzéséhez információkra van szükség az Unióban forgalomba hozott elektromos és elektronikus berendezések tömegéről, valamint az ennek az irányelvnek megfelelően összegyűjtött elektromos és elektronikus berendezések hulladékai összegyűjtésének, újrahasználatának (beleértve lehetőség szerint a teljes berendezések újrahasználatát), hasznosításának vagy újrafeldolgozásának és exportjának arányáról. |
| --- | --- |

(24)

Az ebben az irányelvben kitűzött célok elérésének ellenőrzéséhez információkra van szükség az Unióban forgalomba hozott elektromos és elektronikus berendezések tömegéről, valamint az ennek az irányelvnek megfelelően összegyűjtött elektromos és elektronikus berendezések hulladékai összegyűjtésének, újrahasználatának (beleértve lehetőség szerint a teljes berendezések újrahasználatát), hasznosításának vagy újrafeldolgozásának és exportjának arányáról.

| (25) | A tagállamok az illetékes hatóságok és az érintett gazdasági ágazatok közötti megállapodások révén is végrehajthatják az ebben az irányelvben foglalt egyes rendelkezéseket, feltéve hogy betartanak bizonyos előírásokat.
  ▐ |
| --- | --- |

(25)

A tagállamok az illetékes hatóságok és az érintett gazdasági ágazatok közötti megállapodások révén is végrehajthatják az ebben az irányelvben foglalt egyes rendelkezéseket, feltéve hogy betartanak bizonyos előírásokat.

▐

| (26) | A belső piac megfelelő működését gátló akadályok csökkentése érdekében a nyilvántartásba vételi és jelentéstételi eljárások egységesítésével és az egyes tagállamokban a többszöri nyilvántartásba vétel miatt keletkező többszörös díjak megakadályozásával csökkenteni kell az igazgatási terheket. Különösen nem szabad a továbbiakban a gyártók számára az elektromos és elektronikus berendezések piaci forgalomba hozatalának feltételéül szabni azt a követelményt, hogy az adott tagállamban székhellyel kell rendelkezni, hanem elegendőnek kell lennie egy az adott tagállamban illetőséggel rendelkező helyi jogi képviselő kinevezésének. E jogszabály gyakorlati végrehajthatósága miatt a tagállamoknak képeseknek kell lenniük azon gyártó azonosítására, amely a termékért a felelősséget viseli és vissza kell tudniuk vezetni hozzá az értékesítési láncot az utolsó forgalmazótól. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy egy berendezést valamely tagállam területén első alkalommal forgalomba hozó (Unión belüli kereskedelem) forgalmazó vagy megállapodást kössön a gyártóval, vagy biztosítsa a berendezés nyilvántartásba vételét és a berendezésből származó hulladékok kezelésének finanszírozását. |
| --- | --- |

(26)

A belső piac megfelelő működését gátló akadályok csökkentése érdekében a nyilvántartásba vételi és jelentéstételi eljárások egységesítésével és az egyes tagállamokban a többszöri nyilvántartásba vétel miatt keletkező többszörös díjak megakadályozásával csökkenteni kell az igazgatási terheket. Különösen nem szabad a továbbiakban a gyártók számára az elektromos és elektronikus berendezések piaci forgalomba hozatalának feltételéül szabni azt a követelményt, hogy az adott tagállamban székhellyel kell rendelkezni, hanem elegendőnek kell lennie egy az adott tagállamban illetőséggel rendelkező helyi jogi képviselő kinevezésének. E jogszabály gyakorlati végrehajthatósága miatt a tagállamoknak képeseknek kell lenniük azon gyártó azonosítására, amely a termékért a felelősséget viseli és vissza kell tudniuk vezetni hozzá az értékesítési láncot az utolsó forgalmazótól. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy egy berendezést valamely tagállam területén első alkalommal forgalomba hozó (Unión belüli kereskedelem) forgalmazó vagy megállapodást kössön a gyártóval, vagy biztosítsa a berendezés nyilvántartásba vételét és a berendezésből származó hulladékok kezelésének finanszírozását.

| (27) | Ezen irányelv rendelkezéseinek a technikai és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítása, valamint egyéb
  szükséges
  intézkedések elfogadása érdekében
  a Bizottságot fel kell hatalmazni
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 290. cikkel összhangban történő elfogadására
  az átmeneti intézkedések tekintetében, a mellékletek és a megfelelést ellenőrző rendelkezések
  kiigazítása tekintetében, a pénzügyi garanciák szintje kiszámításának minimumkövetelményei és módszerei tekintetében, az „elektromos és elektronikus berendezések hulladékai rendkívül kis mennyisége” és a „kis területen működő mikrovállalkozások” meghatározása tekintetében, a nyilvántartásba vétel és jelentéstétel formátumának és a jelentéstétel gyakoriságának meghatározása tekintetében, valamint az
  irányelv
  végrehajtásáról szóló jelentésekre vonatkozó szabályok
  módosítása
  tekintetében
  . |
| --- | --- |

(27)

Ezen irányelv rendelkezéseinek a technikai és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítása, valamint egyéb
  szükséges
  intézkedések elfogadása érdekében
  a Bizottságot fel kell hatalmazni
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 290. cikkel összhangban történő elfogadására
  az átmeneti intézkedések tekintetében, a mellékletek és a megfelelést ellenőrző rendelkezések
  kiigazítása tekintetében, a pénzügyi garanciák szintje kiszámításának minimumkövetelményei és módszerei tekintetében, az „elektromos és elektronikus berendezések hulladékai rendkívül kis mennyisége” és a „kis területen működő mikrovállalkozások” meghatározása tekintetében, a nyilvántartásba vétel és jelentéstétel formátumának és a jelentéstétel gyakoriságának meghatározása tekintetében, valamint az
  irányelv
  végrehajtásáról szóló jelentésekre vonatkozó szabályok
  módosítása
  tekintetében
  .

| (28) | Az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalma a korábbi irányelvekhez képest jelentős változtatásnak minősül. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelvekből következik. |
| --- | --- |

(28)

Az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalma a korábbi irányelvekhez képest jelentős változtatásnak minősül. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelvekből következik.

| (29) | Ez az irányelv nem érinti az VI. melléklet B. részében felsorolt irányelvek nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(29)

Ez az irányelv nem érinti az VI. melléklet B. részében felsorolt irányelvek nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket.

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Tárgy

Ez az irányelv olyan intézkedéseket állapít meg, amelyek az elektromos és elektronikus berendezésekből származó hulladékok képződése és kezelése nyomán fellépő káros hatások megelőzése vagy csökkentése, valamint az erőforrás-felhasználás globális
  negatív
  hatásainak csökkentése és e felhasználás hatékonyságának javítása révén védik a környezetet és az emberi egészséget
  , összhangban a 2008/98/EK irányelv 1. és 4. cikkével. Ez az irányelv a termék életciklusa során érintett valamennyi szereplő részére előírja a környezeti szabványok javítását, ekként hozzájárul a fenntartható termeléshez és hasznosításhoz.

2. cikk

Hatály

(1)   Ezt az irányelvet
  kell alkalmazni valamennyi
  elektromos és elektronikus
  berendezésre. ▐

(2)   Ezt az irányelvet a biztonságra és egészségügyre, valamint a vegyi anyagokra vonatkozó uniós jogszabályok követelményeinek sérelme nélkül kell alkalmazni, különös tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról szóló 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (14), valamint a különös uniós hulladékgazdálkodási vagy terméktervezési jogszabályokra.

(3)   
  Ezt az irányelvet nem kell alkalmazni a következőkre
  :

| a) | A tagállamok biztonsághoz fűződő alapvető érdekeinek védelméhez szükséges elektromos és elektronikus berendezések, köztük a fegyverek, lőszerek és hadianyagok, amelyeket kifejezetten katonai célokra szántak. |
| --- | --- |

a)

A tagállamok biztonsághoz fűződő alapvető érdekeinek védelméhez szükséges elektromos és elektronikus berendezések, köztük a fegyverek, lőszerek és hadianyagok, amelyeket kifejezetten katonai célokra szántak.

| b) | Azok az elektromos és elektronikus berendezések, amelyek kifejezett rendeltetésük szerint ennek az irányelvnek a hatálya alá nem tartozó, más jellegű berendezések részei és csak az adott berendezés részeként töltik be funkciójukat.
  ▐ |
| --- | --- |

b)

Azok az elektromos és elektronikus berendezések, amelyek kifejezett rendeltetésük szerint ennek az irányelvnek a hatálya alá nem tartozó, más jellegű berendezések részei és csak az adott berendezés részeként töltik be funkciójukat.

▐

| c) | Nagyméretű, helyhez kötött ipari létesítmények; |
| --- | --- |

c)

Nagyméretű, helyhez kötött ipari létesítmények;

| d) | Nagyméretű, helyhez kötött ipari szerszámok; |
| --- | --- |

d)

Nagyméretű, helyhez kötött ipari szerszámok;

| e) | kizárólag professzionális használatra szánt, nem közúti mozgó gépek; |
| --- | --- |

e)

kizárólag professzionális használatra szánt, nem közúti mozgó gépek;

| f) | személy- vagy áruszállítási eszközök; |
| --- | --- |

f)

személy- vagy áruszállítási eszközök;

| g) | fotovoltaikus modulok |
| --- | --- |

g)

fotovoltaikus modulok

| h) | Izzólámpák. |
| --- | --- |

h)

Izzólámpák.

| i) | Beültetett és fertőzött orvosi berendezések. |
| --- | --- |

i)

Beültetett és fertőzött orvosi berendezések.

A Bizottság legkésőbb [... (15)



  ]-ig, majd azt követően ötévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben az irányelv hatályát és különösen azt vizsgálja, hogy annak hatálya alá be kell-e vonni a fotovoltatikus modulokat. A jelentés fotovoltaikus modulokról szóló része különösen az elért tényleges begyűjtési és újrafeldolgozási arányokat méri fel. E jelentés alapján adott esetben a Bizottság javaslatot nyújt be.

▐▐

3. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

a)   „elektromos és elektronikus berendezések”: azok a berendezések, amelyeknek a rendeltetésszerű működtetéséhez elektromos áramra vagy elektromágneses mezőre van szükség, valamint az ilyen áram vagy mező előállítására, átvitelére és mérésére szolgáló ▐ berendezések, amelyeket váltóáram esetében legfeljebb 1000 V, egyenáram esetében pedig legfeljebb 1500 V feszültségen történő használatra terveztek;

b)   „elektromos vagy elektronikus berendezések hulladékai”: azok az elektromos vagy elektronikus berendezések, amelyek a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 1. pontja értelmében hulladéknak minősülnek, beleértve a berendezések kiselejtezésekor az azok részét képező valamennyi alkatrészt, készülékrészt és fogyóanyagot;

c)
     
  „orvostechnikai eszköz”
  :

d)   „megelőzés”: a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 12. pontja értelmében vett megelőzés;

e)   „újrahasználat”: a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 13. pontja értelmében vett újrahasználat;

f)   „újrahasználatra való előkészítés”: a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 16. pontja értelmében vett újrahasználatra való előkészítés;

g)   „újrafeldolgozás”: a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 17. pontja értelmében vett újrafeldolgozás;

h)   „hasznosítás”: a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 15. pontja értelmében vett hasznosítás;

i)   „ártalmatlanítás”: a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 19. pontja értelmében vett ártalmatlanítás;

j)   „kezelés”: a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 14. pontja értelmében vett kezelés;

k)   „gyártó”: az a természetes vagy jogi személy, aki, az értékesítési módszertől függetlenül – beleértve a távközlő eszközökön keresztül történő értékesítést is, a távollevők között kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről szóló, 1997. május 20-i 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) értelmében –:

Nem tekinthető „gyártónak” az a személy, aki kizárólag finanszírozást nyújt valamely finanszírozási megállapodás értelmében, kivéve azt az esetet, ha az i–iii. alpontok értelmében gyártóként is fellép;

l)   „forgalmazó”: az a természetes vagy jogi személy a beszállítói láncban, aki elektromos és elektronikus berendezéseket rendelkezésre bocsát a piacon;

m)   „magánháztartásokból származó elektromos és elektronikus berendezések hulladékai”: elektromos és elektronikus berendezések hulladékai, amelyek magánháztartásokból, illetve kereskedelmi, ipari, intézményi vagy egyéb forrásokból származnak, ha ez utóbbi jellegénél és mennyiségénél fogva a magánháztartásokból származóhoz hasonló
  , valamint elektromos és elektronikus berendezések hulladékai, amelyek elektromos és elektronikus berendezésként magánháztartásokban és nem magánháztartásokban egyaránt felhasználhatók voltak
  ;

n)   „veszélyes hulladék”: a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 2. pontja értelmében vett veszélyes hulladék;

o)   „finanszírozási megállapodás”: egy berendezéssel kapcsolatos hitel-, bérleti, haszonbérleti vagy részletfizetési szerződés vagy megállapodás, függetlenül attól, hogy a szóban forgó szerződés vagy megállapodás, illetve bármely kiegészítő szerződés vagy megállapodás rendelkezik-e a berendezés tulajdonjogának átruházásáról, vagy annak lehetőségéről;

p)   „piaci rendelkezésre bocsátás”: az uniós piacon valamely termék gazdasági tevékenység keretében történő rendelkezésre bocsátása értékesítés, fogyasztás vagy használat céljára, akár ingyenesen, akár fizetés ellenében;

q)   „piaci forgalomba hozatal”: adott termék első alkalommal történő hozzáférhetővé tétele az uniós piacon;

r)   „kivonás”: kézi, gépi, vegyi vagy kohászati eljárás, melynek eredményeképpen a veszélyes anyagok, készítmények vagy összetevők azonosítható anyagfolyamként vagy anyagfolyam azonosítható részeként elkülöníthetők a kezelési eljárás végén. Egy anyag, készítmény vagy összetevő akkor minősül azonosíthatónak, ha a környezetvédelmi szempontból biztonságos kezelés igazolására nyomon követhető;

s)   „gyűjtés”: a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 10. pontja értelmében vett gyűjtés;

t)   „szelektív hulladékgyűjtés”: a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 11. pontja bekezdése értelmében vett szelektív gyűjtés;

u)
     
  „nagyméretű, helyhez kötött létesítmények”
  :

v)
     
  „nagyméretű, helyhez kötött ipari szerszámok”
  :

w)
     
  „nem közúti mozgó gép”
  :

x)
     
  „szállítóeszköz”
  :

y)
     
  „fotovoltaikus modulok”
  :

4. cikk

A termékek kialakítása

Az uniós termékekre vonatkozó jogszabályokkal, így
  a 2009/125/EK irányelvvel is összhangban
  a tagállamok ösztönzik
  a gyártók és újrafeldolgozók közötti együttműködést, valamint
  azon intézkedések bevezetését, amelyek elősegítik,
  hogy
  az elektromos és elektronikus berendezéseket olyan módon tervezzék meg és állítsák elő, amely
  előmozdítja
  az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak, alkatrészeinek és anyagainak az
  újrahasználatát
  , a szétszerelését és a hasznosítását. Ezek az intézkedések tiszteletben tartják a belső piac megfelelő működését. Ebben az összefüggésben a tagállamok megfelelő intézkedéseket tesznek annak érdekben, hogy a gyártók különleges tervezési megoldások vagy gyártási eljárások révén ne akadályozhassák meg az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak újrahasználatát, kivéve, ha ezek a különleges tervezési megoldások és gyártási eljárások több előnnyel járnak, például a környezetvédelmi, illetve biztonsági követelmények tekintetében.
  Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak újrafelhasználását, szétszerelését és hasznosítását, valamint a veszélyesanyag-kibocsátás csökkentését elősegítő környezetbarát tervezésre vonatkozó követelményeket a 2009/125/EK irányelvnek megfelelően elfogadott végrehajtási intézkedésk keretében, legkésőbb 2014. december 31-ig kell megállapítani.

5. cikk

Szelektív hulladékgyűjtés

(1)   Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai szelektív gyűjtésének, valamint
  az elektromos és elektronikus
  berendezésekből származó hulladékok valamennyi fajtája megfelelő kezelésének nagyfokú megvalósulása érdekében
  , különösen és mindenekelőtt az ózonlebontó anyagokat és fluorozott, üvegházhatást okozó gázokat tartalmazó hűtő- és fagyasztó-berendezések
  , higanyt tartalmazó lámpák és kisgépek vonatkozásában a tagállamok biztosítják, hogy az elektromos és elektronikus berendezésekből származó valamennyi hulladékot szelektíven gyűjtsék, és hogy azok ne vegyüljenek más tömeges vagy nem szelektált háztartási hulladékkal, valamint hogy az elektromos és elektronikus berendezésekből származó kezeletlen hulladékokat ne küldjék hulladéklerakóba vagy -égetőbe
  .

(2)   A magánháztartásokból származó elektromos és elektronikus berendezések hulladékai tekintetében a tagállamok biztosítják a következőket:

| a) | olyan rendszereket vezetnek be, amelyek a végső felhasználók és a forgalmazók számára lehetővé teszik a szóban forgó hulladékok legalább költségmentes visszajuttatását. A tagállamok biztosítják, különös tekintettel a népsűrűségre, a szükséges gyűjtőhelyek rendelkezésre állását és hozzáférhetőségét; |
| --- | --- |

a)

olyan rendszereket vezetnek be, amelyek a végső felhasználók és a forgalmazók számára lehetővé teszik a szóban forgó hulladékok legalább költségmentes visszajuttatását. A tagállamok biztosítják, különös tekintettel a népsűrűségre, a szükséges gyűjtőhelyek rendelkezésre állását és hozzáférhetőségét;

| b) | új termékek szállításakor a forgalmazók felelősek annak biztosításáért, hogy az ilyen hulladékot legalább költségmentesen, egy az egyben vissza lehessen juttatni a forgalmazóhoz, amennyiben a berendezés a szállított berendezéssel azonos jellegű, és ugyanazon feladatokat látta el. A tagállamok eltérhetnek ettől a rendelkezéstől, ha biztosítják, hogy az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak visszajuttatása ezáltal nem válik nehezebbé a végső felhasználó számára, és ha ezek a rendszerek is költségmentesek maradnak a végső felhasználó számára. Az ezzel a rendelkezéssel élő tagállamok tájékoztatják erről a Bizottságot; |
| --- | --- |

b)

új termékek szállításakor a forgalmazók felelősek annak biztosításáért, hogy az ilyen hulladékot legalább költségmentesen, egy az egyben vissza lehessen juttatni a forgalmazóhoz, amennyiben a berendezés a szállított berendezéssel azonos jellegű, és ugyanazon feladatokat látta el. A tagállamok eltérhetnek ettől a rendelkezéstől, ha biztosítják, hogy az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak visszajuttatása ezáltal nem válik nehezebbé a végső felhasználó számára, és ha ezek a rendszerek is költségmentesek maradnak a végső felhasználó számára. Az ezzel a rendelkezéssel élő tagállamok tájékoztatják erről a Bizottságot;

| c) | a gyártók számára az a) és b) pontban foglalt rendelkezések sérelme nélkül megengedett, hogy a magánháztartásokból származó elektromos és elektronikus berendezések hulladékai tekintetében egyedi, illetve kollektív visszavételi rendszereket alakítsanak ki és működtessenek, amennyiben ezek összhangban állnak ennek az irányelvnek a célkitűzéseivel; |
| --- | --- |

c)

a gyártók számára az a) és b) pontban foglalt rendelkezések sérelme nélkül megengedett, hogy a magánháztartásokból származó elektromos és elektronikus berendezések hulladékai tekintetében egyedi, illetve kollektív visszavételi rendszereket alakítsanak ki és működtessenek, amennyiben ezek összhangban állnak ennek az irányelvnek a célkitűzéseivel;

| d) | a nemzeti és uniós egészségügyi és biztonsági szabványokra tekintettel meg lehet tagadni a szennyezettsége miatt a személyzet számára egészségügyi és biztonsági kockázatot jelentő elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak az a) és b) pontban leírtaknak megfelelő visszavételét. A szóban forgó elektromos és elektronikus berendezések hulladékai tekintetében a tagállamok különös rendelkezéseket dolgoznak ki. |
| --- | --- |

d)

a nemzeti és uniós egészségügyi és biztonsági szabványokra tekintettel meg lehet tagadni a szennyezettsége miatt a személyzet számára egészségügyi és biztonsági kockázatot jelentő elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak az a) és b) pontban leírtaknak megfelelő visszavételét. A szóban forgó elektromos és elektronikus berendezések hulladékai tekintetében a tagállamok különös rendelkezéseket dolgoznak ki.

A tagállamok különös rendelkezéseket hozhatnak az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak a) és b) pont szerinti visszavételére arra az esetre, ha a berendezésből hiányoznak az alapvető alkatrészek, illetve ha a berendezés az elektromos és elektronikus berendezések hulladékain kívül más hulladékot is tartalmaz.

(3)   A nem magánháztartásból származó elektromos és elektronikus berendezések hulladékai esetében a tagállamok a 13. cikk sérelme nélkül biztosítják, hogy a gyártók, illetve a nevükben eljáró harmadik felek gondoskodjanak a hulladék begyűjtéséről.

6. cikk

Az elektromos és elektronikus berendezések összegyűjtött hulladékainak ártalmatlanítása és szállítása

(1)   A tagállamok elrendelik az elektromos és elektronikus berendezések kezeletlen, szelektíven összegyűjtött hulladékainak ártalmatlanítási tilalmát
  , és felügyelik a tilalom betartását
  .

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak szelektív gyűjtését és szállítását oly módon végezzék, hogy a veszélyes anyagokat optimális mértékben lehessen újrahasználni, újrafeldolgozni vagy elkülöníteni.
  A teljes egységek újbóli felhasználásának lehető legteljesebbé tétele érdekében a tagállamok biztosítják, hogy a begyűjtési rendszerek lehetővé tegyék még a szállítás előtt az elektromos és elektronikus berendezésekből származó, a gyűjtőhelyeken szelektíven gyűjtött hulladékokból az újrafelhasználható egységek kiválogatását.

7. cikk

Begyűjtési célok

(1)   Az 5. cikk (1) bekezdésében foglaltak sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy
  2016-tól kezdve begyűjtik az
  elektromos és elektronikus berendezésekből származó, a területükön
  keletkezett hulladékok legalább 85 %-át
  .

A tagállamok biztosítják, hogy 2012-től kezdve legalább 4kg/fő elektromos és elektronikus berendezésekből származó hulladékot gyűjtenek, vagy ebből ugyanolyan tömegű mennyiséget, mint az adott tagállamban 2010-ben, attól függően, hogy melyik nagyobb.

A tagállamok biztosítják, hogy az elektromos és elektronikus berendezések összegyűjtött hulladékainak mennyisége 2012 és 2016 között fokozatosan emelkedjen.

A tagállamok ennél ambiciózusabb egyedi begyűjtési célokat is meghatározhatnak, ebben az esetben azt bejelentik a Bizottságnak.

A begyűjtési
  célokat
  éves szinten kell teljesíteni.

A tagállamok ... (19)-ig benyújtják a Bizottságnak fejlesztési terveiket.

(2)
     
  A minimális begyűjtési arány elérésének igazolására a tagállamok biztosítják, hogy a megfelelő szereplők a 16. cikkel összhangban, évente, a tagállamok számára díjmentesen eljuttatják az elektromos és elektronikus berendezésekből származó azon hulladékokra vonatkozó információkat, amelyeket:

| a) | bármely piaci szereplő újrahasználatra készített elő vagy hulladékkezelő létesítményekbe küldött, |
| --- | --- |

a)

bármely piaci szereplő újrahasználatra készített elő vagy hulladékkezelő létesítményekbe küldött,

| b) | az 5. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerint eljuttattak a gyűjtőhelyekre, |
| --- | --- |

b)

az 5. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerint eljuttattak a gyűjtőhelyekre,

| c) | az 5. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerint forgalmazókhoz szállítottak, |
| --- | --- |

c)

az 5. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerint forgalmazókhoz szállítottak,

| d) | a gyártók, illetve a nevükben eljáró harmadik felek szelektíven gyűjtöttek, vagy |
| --- | --- |

d)

a gyártók, illetve a nevükben eljáró harmadik felek szelektíven gyűjtöttek, vagy

| e) | egyéb úton szelektíven gyűjtöttek. |
| --- | --- |

e)

egyéb úton szelektíven gyűjtöttek.

(3)   Az (1) bekezdésben meghatározott célok elérése terén jelentkező, sajátos nemzeti körülményekből fakadó nehézségek kezelésére bármely tagállamban
  a 2015. december 31-ig tartó időszak tekintetében a 18a. cikkel összhangban és a 18b. és 18c. cikkek feltételei alapján, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén
  átmeneti rendelkezéseket lehet megállapítani.

(4)   
  A Bizottság legkésőbb 2012. december 31-ig – a 18a. cikkel összhangban és a 18b. és 18c. cikkekben foglalt feltételek alapján – felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén
  közös módszertant
  fogad el az
  elektromos és elektronikus
  berendezésekből származó, az egyes tagállamokban keletkező hulladék tömegének meghatározására
  .
  E módszertan részletes szabályokat foglal magába az alkalmazást illetően, és tartalmazza az (1) bekezdésben rögzített irányszámok teljesítésének ellenőrzéséhez használt számítási módszereket.

▐

(5)   Az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság – adott esetben javaslattal kísért – jelentése alapján legkésőbb 2012. december 31-ig újravizsgálja az (1) bekezdésben említett begyűjtési arányt és a kitűzött határidőt, és e vizsgálat során a hűtő- és fagyasztóberendezések
  , valamint a lámpák, köztük az izzólámpák, és a kisméretű berendezések
  tekintetében egy külön szelektív begyűjtési cél esetleges meghatározását is megfontolja.

8. cikk

Hulladékkezelés

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az elektromos és elektronikus berendezések összes szelektíven összegyűjtött hulladékát kezelik.

A Bizottság legkésőbb ...-ig (20) kéri a szabványosítással foglalkozó európai szervezeteket, hogy fejlesszenek ki és fogadjanak el európai szabványokat az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak gyűjtésére, tárolására, szállítására, kezelésére, újrafeldolgozására és javítására, illetve újrahasználásra történő előkészítésére. Az említett szabványok a legkorszerűbb megoldásokat tükrözik.

A szabványokra vonatkozó hivatkozást az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak begyűjtését, tárolását, szállítását, kezelését, újrafeldolgozását és javítását, valamint újrahasználatra való előkészítését a nyersanyagok megőrzésének célját szem előtt tartva kell végezni, az eljárások célja pedig az elektromos és elektronikus berendezésekben található értékes források újrafelhasználása, az Unión belüli jobb áruellátás érdekében.

(2)   Az újrahasználatra való előkészítés kivételével a kezelés minden formája legalább az összes folyadék kivonását, valamint a III. mellékletben foglaltaknak megfelelő szelektív kezelését magában foglalja.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a gyártók és a nevükben eljáró harmadik felek rendszereket alakítsanak ki az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak hasznosítására az elérhető legjobb technikák alkalmazásával. A rendszereket a gyártók önállóan, illetve közösen is kialakíthatják. A tagállamok biztosítják, hogy a begyűjtési vagy kezelési tevékenységet végző valamennyi létesítmény vagy vállalkozás a IV. mellékletben meghatározott műszaki követelményeknek megfelelően tárolja és kezelje az elektromos és elektronikus berendezések hulladékait.

(4)   ▐ Egyéb olyan kezelési technológiák bevezetése érdekében, amelyek az emberi egészség és a környezet védelme szempontjából legalább azonos szintű védelmet biztosítanak, a Bizottság –
  a 19., cikkel összhangban és a 20. és 21. cikk feltételei alapján – felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosításokat fogad el a III. melléklethez.
  A Bizottság elsődleges fontosságú feladatként vizsgálja meg, hogy kell-e módosítani a mobiltelefonok nyomtatott áramköreire és a folyadékkristályos kijelzőkre vonatkozó tételeket.
  A Bizottság értékeli, hogy a III. melléklet módosításai szükségesek-e a vonatkozó nanoanyagokkal való foglalkozáshoz.
  .

(5)   A tagállamok a környezetvédelem érdekében minimális minőségi szabványokat határozhatnak meg az összegyűjtött elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak kezelésére vonatkozóan.

Az ilyen minőségi szabványokat választó tagállamok erről tájékoztatják a Bizottságot, a Bizottság pedig kihirdeti ezeket a szabványokat.

(6)   A tagállamok ösztönzik a kezelési tevékenységet végző létesítményeket vagy vállalkozásokat, hogy a a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételének lehetővé tételéről szóló 2009. november 25-i 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (21) megfelelően tanúsított környezetvédelmi vezetési rendszereket vezessenek be.

9. cikk

Engedélyek és vizsgálatok

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a kezelési tevékenységet végző valamennyi létesítmény vagy vállalkozás a 2008/98/EK irányelv 23. cikkének megfelelően engedélyt kapjon az illetékes hatóságoktól.

(2)   Az engedélyezési előírás alóli, a a 2008/98/EK irányelv 24. cikkének b) pontjában említett eltérés abban az esetben alkalmazható az elektromos és elektronikus berendezések hulladékaival kapcsolatos hasznosítási tevékenységre, ha az illetékes hatóságok a bejegyzést megelőzően ellenőrzést végeznek annak érdekében, hogy biztosítsák azon irányelv 13. cikkének a betartását.

Az ellenőrzés során megvizsgálják az alábbiakat:

| a) | a kezelendő hulladék fajtáját és mennyiségét; |
| --- | --- |

a)

a kezelendő hulladék fajtáját és mennyiségét;

| b) | a betartandó általános műszaki előírásokat; |
| --- | --- |

b)

a betartandó általános műszaki előírásokat;

| c) | a szükséges biztonsági elővigyázatossági intézkedéseket. |
| --- | --- |

c)

a szükséges biztonsági elővigyázatossági intézkedéseket.

Az ellenőrzést évente legalább egyszer elvégzik, és a tagállamok az eredményekről tájékoztatják a Bizottságot.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy az (1) és a (2) bekezdésben említett engedély vagy bejegyzés tartalmazza mindazokat a feltételeket, amelyek a 8. cikk (2), (3) és (5) bekezdésében szereplő előírások, valamint a hasznosítással kapcsolatban a 11. cikkben meghatározott célkitűzések betartásához szükségesek.

10. cikk

Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak szállítása

(1)   A hulladékkezelést az érintett tagállamon vagy az Unión kívül is el lehet végezni abban az esetben, ha az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak szállítása összhangban van a hulladékszállításról szóló, 2006. június 14-i 1013/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (22).

(2)   A 1013/2006/EK rendelettel és az 1013/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. vagy IIIA. mellékletében felsorolt egyes hulladékoknak a hulladékok határokat átlépő szállításának felügyeletéről szóló OECD-határozat hatálya alá nem tartozó egyes országokba történő hasznosítási célú kiviteléről szóló, 2007. november 29-i 1418/2007/EK bizottsági rendelettel (23) összhangban az Unióból kiszállított elektromos és elektronikus berendezések hulladéka csak abban az esetben számolható el az ezen irányelv 11. cikkében szereplő kötelezettségek és célok teljesítéseként, ha az exportőr
  a szállítás előtt cáfolhatatlan bizonyítékok bemutatásával
  igazolni tudja, hogy a
  hasznosításra, újrahasználatra vagy újrafeldolgozásra való előkészítést
  az ezen irányelv előírásaival egyenértékű feltételek között végzik majd.
  A hasznosításra, újrahasználatra vagy újrafeldolgozásra való előkészítés megtörténtét követően igazolni kell ezen egyenértékű feltételek betartását.

(3)
     
  A tagállamok csak akkor engedik meg az elektromos és elektronikus berendezések bármely, újrahasználatra szánt részének szállítását, ha valamely illetékes meghatározott személy vagy testület tanúsítja, hogy az rendeltetésszerűen működik és erre vonatkozó címkét visel.

(4)   
  Az Unión kívül végzett
  ,
  azonos szintű védelem mellett zajló kezelési műveletek lehetővé tétele érdekében a Bizottság – a 19. cikkel összhangban és a 20. és 21. cikkekben foglalt feltételek alapján – felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén legkésőbb ...-ig (24)



  elfogadja
  az (1) és a (2)
  bekezdésre
  vonatkozó részletes szabályokat, különösen az egyenértékűségi kritériumok tekintetében.

▐

11. cikk

Hasznosítási irányszámok

(1)   A 8., 9. és 10. cikknek megfelelően szelektíven összegyűjtött és kezelésre vagy újrahasználatra való előkészítésre elszállított elektromos és elektronikus berendezések összes hulladékát illetően a tagállamok biztosítják, hogy a gyártók 2011. december 31-ig eleget tesznek az alábbi minimális célkitűzéseknek:

| a) | a IA. melléklet
  1
  . és 4. kategóriájába
  tartozó elektromos és elektronikus berendezések hulladékai esetén






  — | 85 %-ot
  hasznosítanak ▐ |
| --- | --- | --- |

a)

a IA. melléklet
  1
  . és 4. kategóriájába
  tartozó elektromos és elektronikus berendezések hulladékai esetén

—

85 %-ot
  hasznosítanak ▐

| — | 75 %-ot
  újrafeldolgoznak
  , valamint
  ; |
| --- | --- |

—

75 %-ot
  újrafeldolgoznak
  , valamint
  ;

| — | 5 %-ot újrahasználatra előkészítenek; |
| --- | --- |

—

5 %-ot újrahasználatra előkészítenek;

| b) | a IA. melléklet 2.
  kategóriájába tartozó elektromos és elektronikus berendezések hulladékai esetén






  — | 80 %-ot
  hasznosítanak, ▐ |
| --- | --- | --- |

b)

a IA. melléklet 2.
  kategóriájába tartozó elektromos és elektronikus berendezések hulladékai esetén

—

80 %-ot
  hasznosítanak, ▐

| — | 65 %-ot
  újrafeldolgoznak
  , valamint |
| --- | --- |

—

65 %-ot
  újrafeldolgoznak
  , valamint

| — | 5 %-ot újrahasználatra előkészítenek; |
| --- | --- |

—

5 %-ot újrahasználatra előkészítenek;

| c) | a IA. melléklet 3. kategóriájába tartozó elektromos és elektronikus berendezések hulladékai esetén








  — | 75 %-ot hasznosítanak, valamint |
| --- | --- | --- |

c)

a IA. melléklet 3. kategóriájába tartozó elektromos és elektronikus berendezések hulladékai esetén

—

75 %-ot hasznosítanak, valamint

| — | 50 %-ot újrafeldolgoznak. |
| --- | --- |

—

50 %-ot újrafeldolgoznak.

| d) | a IA. melléklet 5.
  kategóriájába tartozó elektromos és elektronikus berendezések hulladékai esetén






  — | 75 %-ot
  hasznosítanak valamint |
| --- | --- | --- |

d)

a IA. melléklet 5.
  kategóriájába tartozó elektromos és elektronikus berendezések hulladékai esetén

—

75 %-ot
  hasznosítanak valamint

| — | 50 %-ot újrafeldolgoznak, valamint |
| --- | --- |

—

50 %-ot újrafeldolgoznak, valamint

| — | 5 %-ot újrahasználatra előkészítenek; |
| --- | --- |

—

5 %-ot újrahasználatra előkészítenek;

| e) | a IA. melléklet 6. kategóriájába tartozó elektromos és elektronikus berendezések hulladékai esetén








  — | 85 %-ot hasznosítanak, |
| --- | --- | --- |

e)

a IA. melléklet 6. kategóriájába tartozó elektromos és elektronikus berendezések hulladékai esetén

—

85 %-ot hasznosítanak,

| — | 75 %-ot újrafeldolgoznak, valamint |
| --- | --- |

—

75 %-ot újrafeldolgoznak, valamint

| — | 5 %-ot újrahasználatra előkészítenek; |
| --- | --- |

—

5 %-ot újrahasználatra előkészítenek;

| f) | gázkisülésű lámpák esetén
  80 %-ot
  újrahasználatra előkészítenek vagy újrafeldolgoznak. |
| --- | --- |

f)

gázkisülésű lámpák esetén
  80 %-ot
  újrahasználatra előkészítenek vagy újrafeldolgoznak.

(2)   Az említett irányszámok kiszámításának alapja az elektromos és elektronikus berendezések szelektíven összegyűjtött, hasznosító létesítményekhez szállított
  ténylegesen hasznosított, újrahasznált és újrafeldolgozott
  hulladékainak tömeghányada.
  A hasznosító létesítményekben folyó tárolási, válogatási és előkezelési műveletek ezen irányszámok teljesítésének kiszámításakor nem vehetők figyelembe.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a gyártók és a nevükben eljáró harmadik felek az említett célkitűzések kiszámításának érdekében nyilvántartást vezessenek vezessenek
  a használt
  elektromos és elektronikus berendezések
  és ezek
  hulladékai, alkatrészei, alapanyagai és anyagai tömegéről hulladékkezelő létesítménybe történő bekerüléskor (input) és annak elhagyásakor (output),
  valamint a hasznosító
  illetve a hasznosító- vagy újrafeldolgozó létesítménybe történő bekerüléskor (input)
  és annak elhagyásakor (output teljes százalékban)
  .

(4)   A tagállamok ösztönzik az új hasznosítási, újrafeldolgozási és kezelési technológiák fejlesztését.

12. cikk

A magánháztartásokból származó elektromos és elektronikus berendezések hulladékaival kapcsolatos finanszírozás

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a gyártók biztosítsák legalább a magánháztartásokból származó és az 5. cikk (2) bekezdésének megfelelően létrehozott gyűjtőhelyeken elhelyezett elektromos és elektronikus berendezések hulladékai összegyűjtésének, kezelésének, hasznosításának és környezetvédelmi szempontból megfelelő ártalmatlanításának finanszírozását.
  Emellett
  a tagállamok – adott esetben –
  biztosítják, hogy az elektromos és elektronikus berendezésekből származó hulladékok begyűjtésének javítása érdekében elegendő forrást szedjenek be az új elektromos és elektronikus berendezések értékesítésének pillanatában,
  a
  szennyező fizet elv alapján (ahol a szennyezőnek a kiskereskedőt, a fogyasztót és gyártót, de nem
  az
  átlagos adófizetőt kell tekinteni) az
  elektromos és elektronikus berendezések
  háztartásokból
  származó hulladékainak összegyűjtésével járó összes költség
  fedezésére, ideértve az elektromos és elektronikus berendezések hulladékaival való gazdálkodásnak szentelt gyűjtőhelyek üzemeltetésének és a kapcsolódó figyelemfelkeltő kampányoknak a költségeit
  .
  Ezek a források csak azon szereplők számára bocsáthatók rendelkezésre, amelyeket jogi kötelezettség terhel az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak gyűjtésére.

Amennyiben az első albekezdéssel összhangban beszedett pénzügyi források teljes mértékben fedezik e szereplők költségeit, ezen szereplők, legyenek akár begyűjtőpontként tevékenykedő helyi önkormányzatok vagy magánszférába tartozó szereplők, átadják az elektromos és elektronikus berendezések összes begyűjtött hulladékát a gyártói felelősségvállalási rendszereknek.

Az elektromos és elektronikus berendezésekből származó hulladékok háztartásokból gyűjtőhelyre történő elszállítás céljából való összegyűjtésének költségei nem tartoznak a (2) bekezdésében előírt egyedi gyártói pénzügyi felelősség hatálya alá.

A tagállamok a gyűjtés és a gyűjtőhelyek költségeinek számítási módszerei tekintetében további szabályokat állapíthatnak meg.

(2)   A 2005. augusztus 13-át követően forgalomba hozott termékek esetén a gyártó felelős az (1) bekezdésben említett tevékenységek finanszírozásáért a saját termékéből származó hulladék tekintetében. A gyártók választhatnak, hogy ezt a kötelezettséget egyénileg vagy közös rendszerhez csatlakozva teljesítik-e.
  A gyártóknak képesnek kell lenniük arra, hogy ezt a kötelezettségüket e módszerek egyikével vagy ezek kombinációjával teljesítsék. A kollektív rendszereknek differenciált gyártói díjszabást kell bevezetniük annak alapján, hogy mennyire egyszerű a termékek és az azokban lévő stratégiai nyersanyagok újrafeldolgozása.

A tagállamok biztosítják, hogy a gyártók termékeik forgalomba hozatalakor garanciát nyújtanak, amelyben feltüntetik, hogy valamennyi elektromos és elektronikus berendezés hulladékának ártalmatlanítását finanszírozni fogják, továbbá, hogy a gyártók termékeiket a 15. cikk (2) bekezdésének megfelelően egyértelműen megjelölik. Az említett garancia biztosítja, hogy ennek a terméknek a tekintetében finanszírozni fogják az (1) bekezdésben említett tevékenységeket. A garancia formája lehet a gyártó részvétele az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak ártalmatlanítására szolgáló megfelelő finanszírozási rendszerben, újrafeldolgozási biztosítás vagy zárolt bankszámla.
  A lejárt hasznos élettartamú termékekre vonatkozó pénzügyi garancia kötelezettségét úgy kell kiszámítani, hogy az biztosítsa a gyártó termékei hasznos élettartamának végén felmerülő valós költségek internalizálását, figyelembe véve a 8. cikkben említett kezelési és újrafeldolgozási előírásokat.

3.
     
  A 2. bekezdésben megállapított pénzügyi garanciavállalási követelményeknek való megfelelés harmonizált megközelítésének lehetővé tétele érdekében a Bizottság a 19. cikkel összhangban és a 20. és 21. cikk feltételei alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén legkésőbb ... (25)



  -ig megállapítja a garanciák szintjének megállapítására vonatkozó minimumkövetelményeket és módszertant, és iránymutatást állapít meg ellenőrzésük és auditálásuk tekintetében.

Ezek a minimumkövetelmények legalább a következőket biztosítják:

| a) | a garancia megteremti a gyártó termékei hasznos élettartamának végén felmerülő valós költségek internalizálását, figyelembe véve a kezelési és újrafeldolgozási előírásokat, |
| --- | --- |

a)

a garancia megteremti a gyártó termékei hasznos élettartamának végén felmerülő valós költségek internalizálását, figyelembe véve a kezelési és újrafeldolgozási előírásokat,

| b) | a gyártó kötelezettségéhez kapcsolódó költséget nem más szereplő viseli, valamint |
| --- | --- |

b)

a gyártó kötelezettségéhez kapcsolódó költséget nem más szereplő viseli, valamint

| c) | a garancia a jövőben is rendelkezésre áll, és felhasználható a gyártó fizetésképtelensége esetén a nem teljesített újrafeldolgozási kötelezettség pótlására. |
| --- | --- |

c)

a garancia a jövőben is rendelkezésre áll, és felhasználható a gyártó fizetésképtelensége esetén a nem teljesített újrafeldolgozási kötelezettség pótlására.

(4)   A 2005. augusztus 13. előtt forgalomba hozott termékekből származó elektromos és elektronikus berendezések hulladékai (továbbiakban: „hulladékká vált régebbi berendezések”) kezelési költségeinek finanszírozására vonatkozó felelősséget olyan rendszer vagy rendszerek biztosítják, amelyhez vagy amelyekhez a vonatkozó költségek felmerülésekor a piacon jelen lévő valamennyi gyártó arányosan, pl. az adott berendezés jellegének megfelelő piaci részesedése arányában járul hozzá.

(5)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a gyártók vagy a nevükben eljáró harmadik felek évente beszámoljanak nekik a begyűjtési, kezelési és ártalmatlanítási rendszerek finanszírozásáról és költségeiről, valamint azok eredményességéről.

13. cikk

A nem magánháztartásból származó elektromos és elektronikus berendezések hulladékaival kapcsolatos finanszírozás

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a 2005. augusztus 13-át követően forgalomba hozott, nem magánháztartásból származó termékekből keletkezett elektromos és elektronikus berendezések hulladékai összegyűjtésének, kezelésének, hasznosításának és környezetvédelmi szempontból megfelelő ártalmatlanításának költségeit a gyártók finanszírozzák.

Azon hulladékká vált régebbi berendezések esetében, amelyeket új helyettesítő termékekkel vagy azonos funkciót betöltő új termékekkel váltanak fel, a költségeket a termékek gyártói finanszírozzák a szállításkor. A tagállamok választhatják azt a megoldást is, hogy részben vagy teljes mértékben a nem magánháztartásnak minősülő felhasználók legyenek a felelősek e finanszírozásáért.

Egyéb hulladékká vált régebbi berendezések esetében a költségeket a nem magánháztartásnak minősülő felhasználók viselik

(2)   A gyártók és a nem magánháztartásnak minősülő felhasználók ennek az irányelvnek a sérelme nélkül megállapodásokat köthetnek a finanszírozás egyéb módjairól.

14. cikk

Begyűjtési rendszerek és
  felhasználói információk

▐

(1)
     
  A felhasználói tudatosság fokozása érdekében a tagállamok biztosítják, hogy a forgalmazók megfelelő begyűjtési rendszereket vezessenek be az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai rendkívül kis mennyisége esetében is. Ezek a begyűjtési rendszerek:

| a) | lehetővé teszik a végfelhasználók számára az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai rendkívül kis mennyisége a kiskereskedő üzletében hozzáférhető és jól látható gyűjtőhelyen történő leadását; |
| --- | --- |

a)

lehetővé teszik a végfelhasználók számára az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai rendkívül kis mennyisége a kiskereskedő üzletében hozzáférhető és jól látható gyűjtőhelyen történő leadását;

| b) | előírják a kiskereskedők számára, hogy a rendkívül kis mennyiségű elektromos és elektronikus berendezések hulladékát ingyenesen vegyék át, amennyiben ilyen berendezéseket értékesítenek; |
| --- | --- |

b)

előírják a kiskereskedők számára, hogy a rendkívül kis mennyiségű elektromos és elektronikus berendezések hulladékát ingyenesen vegyék át, amennyiben ilyen berendezéseket értékesítenek;

| c) | az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai rendkívül kis mennyiségeleadásáért a végfelhasználók felé díjat nem számítanak fel, illetve azonos típusú termék megvásárlásának kötelezettségét sem írják elő számukra; |
| --- | --- |

c)

az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai rendkívül kis mennyiségeleadásáért a végfelhasználók felé díjat nem számítanak fel, illetve azonos típusú termék megvásárlásának kötelezettségét sem írják elő számukra;

A tagállamok biztosítják továbbá, hogy az első bekezdés b) és a c) pontja alkalmazzák a távértékesítőkre is, akik olyan természetes vagy jogi személyek, akik/amelyek a 97/7/EK irányelvvel összhangban távolsági kommunikáció útján elektromos és elektronikus berendezéseket hoznak forgalomba vagy forgalmaznak. A távértékesítők által létrehozott gyűjtési rendszer lehetővé teszi a végfelhasználók számára, hogy az elektromos és elektronikus berendezések hulladékait rendkívül kis mennyiségben szolgáltassák vissza, anélkül, hogy ezáltal a felhasználóknál bármilyen, akár postai, akár szállítási költség is felmerülne.

Legkésőbb ... (26)



  -ig a Bizottság – a 19. cikkel összhangban és a 20. és 21. cikkek feltételei alapján – felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadja az „elektromos és elektronikus berendezések hulladékai rendkívül kis mennyisége” meghatározását, figyelembe véve annak kockázatát, ha az ilyen hulladékot rendkívül kis mennyisége miatt nem gyűjtik szelektíven.

Az e bekezdésben foglalt követelmények nem vonatkoznak a „nagyon kis területen tevékenykedő mikrovállalkozásokra”. Legkésőbb ... (26)



  -ig a Bizottság – a 19. cikkel összhangban és a 20. és 21. cikkek feltételei alapján – felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadja a „nagyon kis területen tevékenykedő mikrovállalkozások” meghatározását.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az elektromos és elektronikus berendezéseket magánháztartásokban felhasználó személyek megkapják az alábbiakra vonatkozó szükséges információkat:

| a) | az az előírás, hogy tilos az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak szelektálatlan települési hulladékként történő ártalmatlanítása, és hogy az ilyen hulladékot szelektíven kell összegyűjteni; |
| --- | --- |

a)

az az előírás, hogy tilos az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak szelektálatlan települési hulladékként történő ártalmatlanítása, és hogy az ilyen hulladékot szelektíven kell összegyűjteni;

| b) | a rendelkezésükre álló visszavételi és begyűjtési rendszerek
  , ösztönözve azon információk összehangolását, amelyek lehetővé teszik a rendelkezésre álló összes begyűjtési hely megjelölését, függetlenül attól, hogy melyik gyártó hozta létre azokat
  ; |
| --- | --- |

b)

a rendelkezésükre álló visszavételi és begyűjtési rendszerek
  , ösztönözve azon információk összehangolását, amelyek lehetővé teszik a rendelkezésre álló összes begyűjtési hely megjelölését, függetlenül attól, hogy melyik gyártó hozta létre azokat
  ;

| c) | szerepük az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak újrahasználatában, újrafeldolgozásában és egyéb formában történő hasznosításában; |
| --- | --- |

c)

szerepük az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak újrahasználatában, újrafeldolgozásában és egyéb formában történő hasznosításában;

| d) | a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt lehetséges hatások az elektromos és elektronikus berendezésekben található veszélyes anyagok miatt; |
| --- | --- |

d)

a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt lehetséges hatások az elektromos és elektronikus berendezésekben található veszélyes anyagok miatt;

| e) | a V. mellékletben szereplő ábra jelentése. |
| --- | --- |

e)

a V. mellékletben szereplő ábra jelentése.

(3)   A tagállamok megfelelő intézkedéseket fogadnak el annak elősegítése érdekében, hogy a vásárlók részt vegyenek az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak összegyűjtésében, és hogy arra ösztönözzék őket, hogy hozzájáruljanak az újrahasználati, kezelési és hasznosítási folyamathoz.

(4)   A tagállamok annak érdekében, hogy az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak szelektálatlan települési hulladékként történő ártalmatlanítását a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék, valamint hogy elősegítsék annak szelektív gyűjtését, biztosítják, hogy a gyártók a V. mellékletben szereplő ábrával megfelelően – az EN 50419 európai szabvány (27) szerint – megjelöljék a forgalomba hozott elektromos és elektronikus berendezéseket. Kivételes esetekben, ha erre a termék mérete vagy funkciója miatt szükség van, az ábrát az elektromos és elektronikus berendezés csomagolására, használati utasítására és garanciajegyére nyomtatják.

(5)   A tagállamok előírhatják, hogy a (2)–(4) bekezdésben említett információkat vagy azok egy részét a gyártók, illetve a forgalmazók biztosítsák, pl. a használati utasításban vagy az értékesítés helyén
  , vagy nyilvános figyelemfelkeltő kampány keretében
  .

15. cikk

A hulladékkezelő létesítmények számára biztosítandó információk

1.   Az elektromos és elektronikus berendezésekből származó hulladékok
  használatának
  , valamint helyes és környezetvédelmi szempontból megfelelő kezelésének elősegítése érdekében (beleértve a karbantartást, korszerűsítést,
  újrahasználatot, újrahasználatra való előkészítést,
  átalakítást és az újrafeldolgozást is), a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a gyártók a berendezések forgalomba hozatalát követő egy éven belül valamennyi forgalomba hozott új elektromos és elektronikus berendezést illetően
  ingyenesen
  biztosítsák az újrahasználatra és a hulladékkezelésre vonatkozó tájékoztatást. A tájékoztatás kiterjed az elektromos és elektronikus berendezésben található alkatrészek és alapanyagok meghatározására, valamint arra, hogy pontosan hol találhatók az elektromos és elektronikus berendezésen belül veszélyes anyagok és készítmények, ha ezek az információk az újrahasználati központok, a hulladékkezelő és újrafeldolgozó létesítmények számára szükségesek ahhoz, hogy betarthassák az ebben az irányelvben foglalt rendelkezéseket. Az elektromos és elektronikus berendezést gyártók kézikönyvek formájában vagy elektronikus úton, mint például CD-ROM vagy on-line szolgáltatások formájában az újrahasználati központok, hulladékkezelő és újrafeldolgozó létesítmények rendelkezésére bocsátják ezeket az információkat.

2.   A tagállamok biztosítják, hogy a forgalomba hozott valamennyi elektromos vagy elektronikus berendezés gyártóját egyértelműen azonosítani lehessen a berendezésen található jelölés segítségével. Annak érdekében továbbá, hogy a berendezés forgalomba hozatalának időpontját egyértelműen meg lehessen határozni, a berendezésen található jelzésből ki kell derülnie, hogy azt 2005. augusztus 13-át követően hozták forgalomba. Az EN 50419 európai szabványt kell alkalmazandónak tekinteni e célból.

16. cikk

Bejegyeztetési, tájékoztatási és jelentési kötelezettség

(1)   A tagállamok a (2) bekezdésben foglaltak szerinti nyilvántartást kötelesek vezetni a gyártókról, köztük az elektromos és elektronikus berendezéseket távközlő eszközök útján értékesítő gyártókról.

A 12. és 13. cikkben meghatározott pénzügyi kötelezettségek teljesítésének nyomon követése e nyilvántartás alapján történik.

(2)   A tagállamok gondoskodnak róla, hogy a területükön székhellyel rendelkező valamennyi gyártó a nemzeti nyilvántartásba
  elektronikus formában
  bejegyeztethessen minden vonatkozó adatot, így többek között a jelentéstételi kötelezettségekkel és díjakkal kapcsolatos információkat, egyben jelezve a más tagállamok területén végzett tevékenységeket.

A nyilvántartásoknak az adatok kicserélhetősége érdekében kölcsönösen alkalmazhatónak kell lenniük, adatokat kell tartalmazniuk például a nemzeti piacon forgalomba hozott elektromos és elektronikus berendezések mennyiségéről,
  valamint olyan adatokat, amelyek lehetővé teszik
  elősegítve ezzel az elektromos vagy elektronikus termékek, illetve azok hulladékainak Unión belüli kereskedelmével kapcsolatos pénzmozgást.

(3)
     
  Minden tagállam gondoskodik arról, hogy annak a gyártónak, amely az adott tagállamban elektromos és elektronikus berendezéseket hoz forgalomba, azonban nem rendelkezik illetőséggel az adott tagállam területén, módjában álljon az ezen irányelvből eredő kötelezettségei felelőseként kinevezni egy, az adott tagállamban illetőséggel rendelkező helyi jogi képviselőt.

(4)   
  A nyilvántartási, tájékoztatási és jelentéstételi rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a Bizottság a nyilvántartás és a jelentéstétel formátumát létrehozó intézkedéseket, valamint a jelentéstétel gyakoriságát – a 19. cikkel összhangban és a 20. és 21. cikkekben foglalt feltételek alapján – felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén fogadja el.
  A nyilvántartás és a
  jelentéstétel formátuma legalább a következő adatokat foglalja magában:

| a) | az elektromos és elektronikus berendezéseknek a nemzeti piacon piaci forgalomba hozott mennyiségére vonatkozó adatok, |
| --- | --- |

a)

az elektromos és elektronikus berendezéseknek a nemzeti piacon piaci forgalomba hozott mennyiségére vonatkozó adatok,

| b) | a berendezések fajtái, |
| --- | --- |

b)

a berendezések fajtái,

| c) | a márkák, |
| --- | --- |

c)

a márkák,

| d) | a kategóriák, |
| --- | --- |

d)

a kategóriák,

| e) | adott esetben a garancia. |
| --- | --- |

e)

adott esetben a garancia.

(5)   A nyilvántartás a 12. cikk (2) bekezdésének megfelelően felállított kollektív gyártói felelősségvállalási rendszerek keretében is vezethető.

(6)   A tagállamok éves szinten információkat gyűjtenek (beleértve a megalapozott becsléseket is) a piacukon forgalomba hozott, és bármely formában begyűjtött és a tagállamon belül újra felhasznált, újrafeldolgozott és hasznosított elektromos és elektronikus berendezések mennyiségéről és kategóriáiról, illetve az elektromos és elektronikus berendezések szelektíven összegyűjtött és exportált hulladékairól, tömeg alapján.

(7)   A tagállamok háromévenként jelentést küldenek a Bizottság részére ennek az irányelvnek a végrehajtásáról és az (5) bekezdésben meghatározott adatokról. A végrehajtási jelentéseket az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2002/96/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásáról szóló tagállami jelentések alapjául szolgáló kérdőívről szóló, 2004. március 11-i 2004/249/EK bizottsági határozatban (28) és az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2002/96/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv betartásának tagállami ellenőrzését és adatformáinak megállapítását célzó végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 2005. május 3-i 2005/369/EK bizottsági határozatban foglaltaknak (29) megfelelően készített kérdőív alapján állítják össze. A jelentést az abban tárgyalt hároméves időszak végétől számított kilenc hónapon belül juttatják el a Bizottsághoz.

Az első hároméves jelentés a 20xx–20xx-os időszakra vonatkozik.

A Bizottság a tagállamok jelentéseinek kézhezvételétől számított kilenc hónapon belül jelentést tesz közzé ennek az irányelvnek a végrehajtásáról.

17. cikk

Gazdasági szereplők azonosítása

A tagállamok rendszereket vezetnek be annak biztosítására, hogy megkapják azokat az információkat, amelyek birtokában a szabályozó hatóságok, gyártók és forgalmazók azonosíthatják a következőket:

| a) | minden olyan gazdasági szereplőt, amelytől elektromos vagy elektronikus berendezést szerzett be; |
| --- | --- |

a)

minden olyan gazdasági szereplőt, amelytől elektromos vagy elektronikus berendezést szerzett be;

| b) | minden olyan gazdasági szereplőt, amelynek elektromos vagy elektronikus berendezést szállítottak. |
| --- | --- |

b)

minden olyan gazdasági szereplőt, amelynek elektromos vagy elektronikus berendezést szállítottak.

18. cikk

A tudományos és műszaki fejlődés miatt szükséges kiigazítások

A 16. cikk (7) bekezdésének és a mellékleteknek
  a
  tudományos és műszaki fejlődéshez igazítása érdekében a Bizottság – a 19. cikkel összhangban és a 20. és 21. cikkekben foglalt feltételek alapján –, felhatalmazáson alapuló jogi aktusat fogadhat el
  .

A Bizottság a mellékletek módosítását megelőzően többek között konzultál az elektromos és elektronikus berendezések gyártóival, az újrafeldolgozókkal, a hulladékkezelőkkel, a környezetvédelmi szervezetekkel, valamint a munkavállalói és fogyasztói szervezetekkel.

▐

19 cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap az 7., 8., 10., 12., 14., 16., 18. és 23. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit a 20. és 21. cikk határozza meg.

20. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 7., 8., 10., 12., 14., 16., 18. és 23. cikkben említett felhatalmazást.

(2)
     
  A felhatalmazás visszavonásával kapcsolatos döntés meghozatala érdekében belső eljárást indító intézmény a végleges határozat meghozatala előtt megfelelő határidőn belül tájékoztatja a másik intézményt és a Bizottságot arról, hogy mely felhatalmazások visszavonásáról és milyen indokok alapján kíván határozni.

(3)
     
  A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi napon lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

21. cikk

Kifogás a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítés napját követő két hónapos határidőn belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére e határidő két hónappal meghosszabbodik.

(2)
     
  Ha az 1. bekezdésben említett határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az a benne megállapított napon hatályba lép.

Ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust az időtartam letelte előtt ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az a időtartam letelte előtt hatályba léphet
  .

(3)
     
  Ha az Európai Parlament vagy a Tanács az 1. bekezdésben említett határidőn belül kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény a kifogást megindokolja.

22. cikk

Szankciók

A tagállamok meghatározzák az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést e szabályok végrehajtásának biztosítása érdekében. A megállapított szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok ezekről a rendelkezésekről legkésőbb a 24. cikkben meghatározott időpontig, az ezeket érintő későbbi módosításokról pedig késedelem nélkül értesítik a Bizottságot.

23. cikk

Vizsgálat és felügyelet

(1)   A tagállamok az irányelv megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében gondoskodnak az indokolt vizsgálatokról és felügyeletről.

A vizsgálatoknak
  ki kell terjedniük legalább
  a
  piaci forgalomba hozott elektromos és elektronikus berendezések bejelentett mennyiségeire a 12. cikk (2) bekezdésében megfelelő pénzügyi garancia nagyságának megvizsgálása céljából, a
  1013/2006/EK rendelettel összhangban az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak Unión kívüli exportjára, valamint a 2008/98/EK irányelvnek és a jelen irányelv III. mellékletének megfelelően a kezelést végző létesítmények tevékenységére.

(2)   A tagállamok
  biztosítják, hogy azoknak a használt elektromos és elektronikus berendezéseknek a szállítását, amelyek esetében felmerül a gyanú, hogy elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól van szó,
  az II. mellékletben foglalt minimumkövetelményeknek megfelelően
  hajtsák végre, és ennek megfelelően nyomon
  követik
  az ilyen szállítást
  .

(3)   A
  vizsgálatok és a felügyelet megfelelő működésének biztosítása érdekében a Bizottság – a 19. cikkel összhangban és a 20. és 21. cikkekben foglalt feltételek alapján – felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a
  vizsgálatokra és a felügyeletre
  vonatkozó
  további
  rendelkezéseket fogadhat el
  .

▐

(4)
     
  A tagállamok létrehozzák az elismert begyűjtő és kezelő létesítmények nemzeti nyilvántartását. Az e cikkben megállapított nemzeti nyilvántartásba csak azokat a létesítményeket veszik fel, amelyek üzemeltetői megfelelnek a 8. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. A tagállamok nyilvánosságra hozzák a nyilvántartás tartalmát.

(5)
     
  A létesítmények üzemeltetői az elismert kezelő létesítmény jogállásuk megtartása érdekében évente bizonyítékot nyújtanak az irányelvnek való megfelelésről az illetékes hatóságoknak, és a (6) és (7) bekezdésnek megfelelően jelentést tesznek azoknak.

(6)
     
  A gyűjtőlétesítmények üzemeltetői évente jelentést tesznek az illetékes hatóságoknak annak lehetővé tétele érdekében, hogy a nemzeti hatóságok összehasonlíthassák az elektromos és elektronikus berendezések begyűjtött hulladékainak mennyiségét a hasznosító vagy újrafeldolgozó létesítményekbe átszállított ilyen hulladék mennyiségével. Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékait kizárólag elismert hasznosító és kezelő létesítményekbe lehet továbbítani.

(7)
     
  A gyűjtőlétesítmények üzemeltetői évente jelentést tesznek az illetékes hatóságoknak annak lehetővé tétele érdekében, hogy a nemzeti hatóságok összehasonlíthassák az elektromos és elektronikus berendezések tulajdonosoktól vagy elismert gyűjtőlétesítményektől visszavett hulladékainak mennyiségét a ténylegesen hasznosított, újrafeldolgozott, vagy a 10. cikk szerint exportált ilyen hulladék mennyiségével.

(8)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az elektromos és elektronikus berendezések hulladékait kizárólag nyilvántartott és elismert gyűjtő-, hasznosító vagy újrafeldolgozó létesítményeknek adják át.

24. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a 2., 3., 5., 6., 7., 11., 14., 16., 22., 23. cikkben és az II. mellékletben foglaltaknak legkésőbb ... (30) -ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.
  A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a 12. cikk (2) bekezdésének megfeleljenek annak érdekében, hogy minden gyártó csak a 2005. augusztus 13. után forgalomba hozott saját termékeinek hulladékához kapcsolódó műveletek költségeit finanszírozza, és hogy biztosítsák a 12. cikk (2) bekezdésében előírt megfelelő pénzügyi garanciákat.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A rendelkezéseknek tartalmazniuk kell egy arra vonatkozó nyilatkozatot is, hogy a hatályban lévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek az ezen irányelvvel hatályon kívül helyezett irányelvekre történő hivatkozásait erre az irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni. A hivatkozás módját és a nyilatkozat formáját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

(3)   A tagállamok a 8. cikk (6) bekezdésében, a 14. cikk (2) bekezdésében és a 15. cikkben foglalt rendelkezéseket az illetékes hatóságok és az érintett gazdasági ágazatok közötti megállapodások útján is átvehetik a nemzeti jogba, feltéve hogy ilyen módon megvalósíthatók az ebben az irányelvben kitűzött célok. Az említett megállapodásoknak ki kell elégíteniük az alábbi követelményeket:

| a) | a megállapodások végrehajthatók; |
| --- | --- |

a)

a megállapodások végrehajthatók;

| b) | a megállapodásokban a célokat a hozzájuk tartozó határidőkkel együtt határozzák meg; |
| --- | --- |

b)

a megállapodásokban a célokat a hozzájuk tartozó határidőkkel együtt határozzák meg;

| c) | a megállapodásokat az adott tagállam hivatalos lapjában vagy a nyilvánosság számára ugyanúgy hozzáférhető hivatalos dokumentumban kihirdetik és a Bizottság részére megküldik; |
| --- | --- |

c)

a megállapodásokat az adott tagállam hivatalos lapjában vagy a nyilvánosság számára ugyanúgy hozzáférhető hivatalos dokumentumban kihirdetik és a Bizottság részére megküldik;

| d) | az elért eredményeket rendszeresen ellenőrzik, jelentik az illetékes hatóságok és a Bizottság felé, továbbá a megállapodásban rögzített feltételek mellett a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé teszik; |
| --- | --- |

d)

az elért eredményeket rendszeresen ellenőrzik, jelentik az illetékes hatóságok és a Bizottság felé, továbbá a megállapodásban rögzített feltételek mellett a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé teszik;

| e) | az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a megállapodás értelmében elért eredményeket megvizsgálják; |
| --- | --- |

e)

az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a megállapodás értelmében elért eredményeket megvizsgálják;

| f) | ha nem tartják be a megállapodást, a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedések útján hajtják végre ezen irányelv megfelelő rendelkezéseit. |
| --- | --- |

f)

ha nem tartják be a megállapodást, a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedések útján hajtják végre ezen irányelv megfelelő rendelkezéseit.

(4)
     
  A 2. és 7. cikkben előirányzott felülvizsgálatokon túlmenően, legkésőbb ... (31)



  -ig a Bizottság az irányelv végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatok alapján jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára. Adott esetben ezt a jelentést az irányelv módosítására irányuló javaslatok kísérik.

25. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az VI. melléklet A. részében felsorolt irányelvekkel módosított 2002/96/EK irányelv ...

   (32)

  hatályát veszti,
  az 5. cikk (5) bekezdésének kivételével
  ,
  amely 2011. december 31-én veszti hatályát
  az VI. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül. A hatályon kívül helyezett irányelvekre való hivatkozásokat erre az irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni, a VII. mellékletben foglalt megfelelési táblázatnak megfelelően.

26. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

27. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 306., 2009.12.16., 39. o.

1

(2)  HL C 141., 2010.5.29., 55. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2011. február 3-i álláspontja.

3

(4)  HL L 37., 2003.2.13., 24. o.

4

(5)  HL C 138., 1993.5.17., 5. o.

5

(6)  HL L 312., 2008.11.22., 3. o.

6

(7)  HL L 285., 2009.10.31., 10. o.

7

(8)  HL L 37., 2003.2.13., 19. o.

8

(9)  HL L 266., 2006.9.26., 1-14. o.

9

(10)  HL L 286., 2009.10.31., 1. o.

10

(11)  HL L 161., 2006.6.14., 1. o.

11

(12)  HL L 24, 2008.1.29.,8. o.

12

(13)  HL L 118., 2001.4.27., 41. o.

13

(14)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

14

(15)  
  Ezen irányelv hatálybalépésének időpontját követő ötödik év.

15

Ezen irányelv hatálybalépésének időpontját követő ötödik év.

(16)  

  HL L 169., 1993.7.12., 1. o.

16

HL L 169., 1993.7.12., 1. o.

(17)  

  HL L 331., 1998.12.7., 1. o.

17

HL L 331., 1998.12.7., 1. o.

(18)  HL L 144., 1997.6.4., 19. o.

18

(19)  
  Az irányelv hatálybalépésétől számított 18 hónap.

19

Az irányelv hatálybalépésétől számított 18 hónap.

(20)  
  Ezen irányelv hatályba lépésétől számított 6 hónapon belül.

20

Ezen irányelv hatályba lépésétől számított 6 hónapon belül.

(21)  HL L 342., 2009.12.22., 1. o.

21

(22)  HL L 190., 2006.7.12., 1. o.

22

(23)  HL L 316., 2007.12.4., 6. o.

23

(24)  
  Ezen irányelv hatálybalépésétől számított 18 hónap.

24

Ezen irányelv hatálybalépésétől számított 18 hónap.

(25)  
  Ezen irányelv hatálybalépésétől számított 12 hónap.

25

Ezen irányelv hatálybalépésétől számított 12 hónap.

(26)  
  Ezen irányelv hatálybalépésétől számított 12 hónap.

26

Ezen irányelv hatálybalépésétől számított 12 hónap.

(27)  Az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CENELEC) által 2006 márciusában elfogadott szabvány.

27

(28)  HL L 78., 2004.3.16., 56. o.

28

(29)  HL L 119., 2005.5.11., 13. o.

29

(30)  Ezen irányelv hatálybalépésétől számított 18 hónap.

30

(31)  
  az irányelv hatálybalépése után öt évvel.

31

az irányelv hatálybalépése után öt évvel.

(32)  
  18 hónappal és 1 nappal jelen irányelv hatálybalépése után.

32

18 hónappal és 1 nappal jelen irányelv hatálybalépése után.

---

2011. február 3., csütörtökIA. MELLÉKLET

A berendezések kategóriái a 11. cikkben meghatározott hasznosítási irányszámok meghatározása céljából

| 1) | Hűtőberendezések és radiátorok |
| --- | --- |

1)

| 2) | Képernyők és monitorok |
| --- | --- |

2)

| 3) | Lámpák |
| --- | --- |

3)

| 4) | Nagyméretű berendezések, a hűtőberendezések és radiátorok, képernyők és monitorok, valamint lámpák kivételével. Nagyméretű berendezés minden olyan berendezés, amely alapvetően nem mozdítható, vagy amelynek rendeltetése szerint alapvetően a teljes használati időtartam alatt a használati helyen kell maradnia. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Kisméretű berendezések, a hűtőberendezések és radiátorok, képernyők és monitorok, valamint lámpák, számítástechnikai berendezések és távközlési berendezések kivételével. Kisméretű berendezés minden olyan berendezés, amely alapvetően mozdítható, vagy amelynek rendeltetése szerint alapvetően nem kell a teljes használati időtartam alatt a használati helyen maradnia. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Kisméretű számítástechnikai és távközlési berendezések |
| --- | --- |

6)

---

2011. február 3., csütörtökIB. MELLÉKLET

IA. melléklet kategóriáiba tartozó berendezések nem kimerítő listája

1)
     
  Hűtőberendezések és radiátorok

| — | Hűtőszekrények |
| --- | --- |

—

Hűtőszekrények

| — | Fagyasztók |
| --- | --- |

—

Fagyasztók

| — | Hidegkonyhai termékek automatikus adagolására/kiadására szolgáló berendezések |
| --- | --- |

—

Hidegkonyhai termékek automatikus adagolására/kiadására szolgáló berendezések

| — | Légkondicionáló berendezések |
| --- | --- |

—

Légkondicionáló berendezések

| — | Olajtartalmú radiátorok és hőcserére szolgáló egyéb, hőtovábbító közegként nem vizet alkalmazó berendezések (mint például hőszivattyúk és párátlanítók) |
| --- | --- |

—

Olajtartalmú radiátorok és hőcserére szolgáló egyéb, hőtovábbító közegként nem vizet alkalmazó berendezések (mint például hőszivattyúk és párátlanítók)

2)
     
  Képernyők és monitorok

| — | Képernyők |
| --- | --- |

—

Képernyők

| — | Televíziókészülékek |
| --- | --- |

—

Televíziókészülékek

| — | Digitális képkeretek |
| --- | --- |

—

Digitális képkeretek

| — | Monitorok |
| --- | --- |

—

Monitorok

3)
     
  Lámpák

| — | Egyenes fénycsövek |
| --- | --- |

—

Egyenes fénycsövek

| — | Kompakt fénycsövek |
| --- | --- |

—

Kompakt fénycsövek

| — | Nagyintenzitású kisülőlámpák, beleértve a nagynyomású nátriumlámpákat és a fém halogénlámpákat |
| --- | --- |

—

Nagyintenzitású kisülőlámpák, beleértve a nagynyomású nátriumlámpákat és a fém halogénlámpákat

| — | Kisnyomású nátriumlámpák |
| --- | --- |

—

Kisnyomású nátriumlámpák

| — | LED-lámpák |
| --- | --- |

—

LED-lámpák

4)
     
  Nagyméretű berendezések

| — | Főzésre és élelmiszer-feldolgozásra szolgáló nagyméretű berendezések (mint például főzőlapok, sütők, tűzhelyek, mikrohullámú sütők, fixen telepített kávéfőzőgépek) |
| --- | --- |

—

Főzésre és élelmiszer-feldolgozásra szolgáló nagyméretű berendezések (mint például főzőlapok, sütők, tűzhelyek, mikrohullámú sütők, fixen telepített kávéfőzőgépek)

| — | Páraelszívók |
| --- | --- |

—

Páraelszívók

| — | Nagy takarítóberendezések (mint például mosógépek, ruhaszárító gépek, mosogatógépek) |
| --- | --- |

—

Nagy takarítóberendezések (mint például mosógépek, ruhaszárító gépek, mosogatógépek)

| — | Nagy fűtőberendezések(mint például fűtőventilátorok, elektromos kandallók, márvány- és terméskőfűtések, medencefűtések és helyiségek, ágyak, ülőbútorok fűtésére szolgáló egyéb nagyméretű berendezések) |
| --- | --- |

—

Nagy fűtőberendezések(mint például fűtőventilátorok, elektromos kandallók, márvány- és terméskőfűtések, medencefűtések és helyiségek, ágyak, ülőbútorok fűtésére szolgáló egyéb nagyméretű berendezések)

| — | Testápolásra szolgáló nagyméretű berendezések (mint például szoláriumok, szaunák, masszázsfotelok) |
| --- | --- |

—

Testápolásra szolgáló nagyméretű berendezések (mint például szoláriumok, szaunák, masszázsfotelok)

| — | Nagy számítástechnikai és távközlési berendezések (mint például nagyszámítógépek, szerverek, helyhez kötött hálózati berendezések és eszközök, nyomtatók, másolóberendezések, érmés telefonok) |
| --- | --- |

—

Nagy számítástechnikai és távközlési berendezések (mint például nagyszámítógépek, szerverek, helyhez kötött hálózati berendezések és eszközök, nyomtatók, másolóberendezések, érmés telefonok)

| — | Szabadidős és sportfelszerelések (mint például elektromos vagy elektronikus alkatrészeket tartalmazó sportfelszerelések, érmével működő játékautomaták) |
| --- | --- |

—

Szabadidős és sportfelszerelések (mint például elektromos vagy elektronikus alkatrészeket tartalmazó sportfelszerelések, érmével működő játékautomaták)

| — | Nagy világítótestek és egyéb fényszóró vagy fényszabályozó berendezések |
| --- | --- |

—

Nagy világítótestek és egyéb fényszóró vagy fényszabályozó berendezések

| — | Nagy elektromos és elektronikus ipari szerszámok és gépek, kivéve nagyméretű, rögzített ipari szerszámok és kizárólag professzionális használatra szánt, közúton nem szállítható gépek |
| --- | --- |

—

Nagy elektromos és elektronikus ipari szerszámok és gépek, kivéve nagyméretű, rögzített ipari szerszámok és kizárólag professzionális használatra szánt, közúton nem szállítható gépek

| — | Áram termelésére vagy továbbítására szolgáló nagyméretű berendezések (mint például generátorok, transzformátorok, szünetmentes tápegységek (UPS), váltóirányítók) |
| --- | --- |

—

Áram termelésére vagy továbbítására szolgáló nagyméretű berendezések (mint például generátorok, transzformátorok, szünetmentes tápegységek (UPS), váltóirányítók)

| — | Nagyméretű orvosi berendezések |
| --- | --- |

—

Nagyméretű orvosi berendezések

| — | Nagyméretű ellenőrző és vezérlőeszközök |
| --- | --- |

—

Nagyméretű ellenőrző és vezérlőeszközök

| — | Nagy mérőeszközök és -berendezések (mint például mérlegek, rögzített gépek) |
| --- | --- |

—

Nagy mérőeszközök és -berendezések (mint például mérlegek, rögzített gépek)

| — | Termékek automatikus adagolására/kiadására és egyszerű szolgáltatások nyújtására szolgáló nagyméretű berendezések (áruautomaták, pénzautomaták, göngyöleg-visszavételező automaták, fénykép-automaták) |
| --- | --- |

—

Termékek automatikus adagolására/kiadására és egyszerű szolgáltatások nyújtására szolgáló nagyméretű berendezések (áruautomaták, pénzautomaták, göngyöleg-visszavételező automaták, fénykép-automaták)

5)
     
  Kisméretű berendezések

| — | Főzésre és élelmiszer-feldolgozásra szolgáló kisméretű berendezések (mint például kenyérpirítók, főzőlapok, kések, merülőforralók, szeletelőgépek) |
| --- | --- |

—

Főzésre és élelmiszer-feldolgozásra szolgáló kisméretű berendezések (mint például kenyérpirítók, főzőlapok, kések, merülőforralók, szeletelőgépek)

| — | Kisméretű takarítóberendezések (mint például porszívók, vasalók stb.) |
| --- | --- |

—

Kisméretű takarítóberendezések (mint például porszívók, vasalók stb.)

| — | Ventilátorok, légfrissítők |
| --- | --- |

—

Ventilátorok, légfrissítők

| — | Kisméretű fűtőberendezések (mint például elektromos takarók) |
| --- | --- |

—

Kisméretű fűtőberendezések (mint például elektromos takarók)

| — | Órák, karórák és egyéb időmérő berendezések |
| --- | --- |

—

Órák, karórák és egyéb időmérő berendezések

| — | Testápolásra szolgáló kisméretű berendezések (mint például villanyborotvák, fogkefék, hajszárítók, masszírozó berendezések) |
| --- | --- |

—

Testápolásra szolgáló kisméretű berendezések (mint például villanyborotvák, fogkefék, hajszárítók, masszírozó berendezések)

| — | Kamerák |
| --- | --- |

—

Kamerák

| — | Szórakoztatóelektronikai cikkek (mint például rádiókészülékek, audioerősítők, autórádiók, DVD-lejátszók) |
| --- | --- |

—

Szórakoztatóelektronikai cikkek (mint például rádiókészülékek, audioerősítők, autórádiók, DVD-lejátszók)

| — | Hangszerek és zenegépek (mint például erősítők, végerősítők, fülhallgatók és hangszórók, mikrofonok) |
| --- | --- |

—

Hangszerek és zenegépek (mint például erősítők, végerősítők, fülhallgatók és hangszórók, mikrofonok)

| — | Kisméretű világítótestek és egyéb fényszóró vagy fényszabályozó berendezések |
| --- | --- |

—

Kisméretű világítótestek és egyéb fényszóró vagy fényszabályozó berendezések

| — | Játékok (mint például kisvasutak, repülőgépmodellek stb.) |
| --- | --- |

—

Játékok (mint például kisvasutak, repülőgépmodellek stb.)

| — | Kisméretű sportfelszerelések (mint például kerékpár-, búvár-, futó-, evező-számítógépek stb.) |
| --- | --- |

—

Kisméretű sportfelszerelések (mint például kerékpár-, búvár-, futó-, evező-számítógépek stb.)

| — | Kisméretű szabadidős felszerelések (mint például videojátékok, horgász- és golffelszerelések stb.) |
| --- | --- |

—

Kisméretű szabadidős felszerelések (mint például videojátékok, horgász- és golffelszerelések stb.)

| — | Elektromos és elektronikus szerszámok, a kertészeti szerszámokkal együtt (mint például fúrók, fűrészek, szivattyúk, fűnyírók) |
| --- | --- |

—

Elektromos és elektronikus szerszámok, a kertészeti szerszámokkal együtt (mint például fúrók, fűrészek, szivattyúk, fűnyírók)

| — | Áram termelésére vagy továbbítására szolgáló kisméretű berendezések (mint például generátorok, töltők, szünetmentes tápok (UPS), tápegységek) |
| --- | --- |

—

Áram termelésére vagy továbbítására szolgáló kisméretű berendezések (mint például generátorok, töltők, szünetmentes tápok (UPS), tápegységek)

| — | Kisméretű orvosi berendezések, az állatorvosi berendezésekkel együtt |
| --- | --- |

—

Kisméretű orvosi berendezések, az állatorvosi berendezésekkel együtt

| — | Kisméretű ellenőrző és vezérlőeszközök (mint például füstjelzők, fűtésszabályozók, termosztátok, mozgásérzékelők, ellenőrző berendezések és -termékek, távirányítók/távvezérlők) |
| --- | --- |

—

Kisméretű ellenőrző és vezérlőeszközök (mint például füstjelzők, fűtésszabályozók, termosztátok, mozgásérzékelők, ellenőrző berendezések és -termékek, távirányítók/távvezérlők)

| — | Kisméretű mérőeszközök (mint például mérlegek, kijelzőberendezések, távolságmérők, hőmérők) |
| --- | --- |

—

Kisméretű mérőeszközök (mint például mérlegek, kijelzőberendezések, távolságmérők, hőmérők)

| — | Termékek automatikus adagolására/kiadására szolgáló kisméretű berendezések |
| --- | --- |

—

Termékek automatikus adagolására/kiadására szolgáló kisméretű berendezések

6)
     
  Kisméretű számítástechnikai és távközési berendezések

| — | Hordozható számítógépek |
| --- | --- |

—

Hordozható számítógépek

| — | Kisméretű hordozható számítógépek |
| --- | --- |

—

Kisméretű hordozható számítógépek

| — | Kisméretű IT- és távközlési berendezések (mint például személyi számítógépek, nyomtatók, zsebszámológépek, telefonok, mobiltelefonok, útválasztók, rádiókészülékek, bébiőrök, kivetítők) |
| --- | --- |

—

Kisméretű IT- és távközlési berendezések (mint például személyi számítógépek, nyomtatók, zsebszámológépek, telefonok, mobiltelefonok, útválasztók, rádiókészülékek, bébiőrök, kivetítők)

---

2011. február 3., csütörtökII. MELLÉKLET

A használt
  elektromos és elektronikus berendezések ▐ szállítására vonatkozó minimumkövetelmények

| 1. | Ha egy szállítmány birtokosa arra hivatkozik, hogy használt elektromos és elektronikus berendezéseket és nem azok hulladékait szállítja vagy kívánja szállítani, akkor a tagállamok hatóságai az alábbi igazolásokat kérik tőle annak érdekében, hogy különbséget tudjanak tenni a hulladéknak tekinthető elektromos és elektronikus berendezések és használt elektromos és elektronikus berendezések között:






  a) | az adott elektromos vagy elektronikus berendezés eladását és/vagy tulajdonjogának átruházását igazoló számla vagy szerződés másolata, amelyen szerepel, hogy a berendezés közvetlenül újrahasználható és teljesen működőképes; |
| --- | --- | --- |

1.

Ha egy szállítmány birtokosa arra hivatkozik, hogy használt elektromos és elektronikus berendezéseket és nem azok hulladékait szállítja vagy kívánja szállítani, akkor a tagállamok hatóságai az alábbi igazolásokat kérik tőle annak érdekében, hogy különbséget tudjanak tenni a hulladéknak tekinthető elektromos és elektronikus berendezések és használt elektromos és elektronikus berendezések között:

a)

az adott elektromos vagy elektronikus berendezés eladását és/vagy tulajdonjogának átruházását igazoló számla vagy szerződés másolata, amelyen szerepel, hogy a berendezés közvetlenül újrahasználható és teljesen működőképes;

| b) | értékelő vagy vizsgálati igazolás egy példánya (tesztigazolás, működési tanúsítvány) a szállítmány összes tételére vonatkozóan, valamint az összes vizsgálati eredmény jegyzőkönyve a 2. pontban foglaltak szerint részletezve; |
| --- | --- |

b)

értékelő vagy vizsgálati igazolás egy példánya (tesztigazolás, működési tanúsítvány) a szállítmány összes tételére vonatkozóan, valamint az összes vizsgálati eredmény jegyzőkönyve a 2. pontban foglaltak szerint részletezve;

| c) | az elektromos vagy elektronikus berendezés szállítását kezdeményező birtokos nyilatkozata, amely kimondja, hogy a szállítmány részét alkotó egyetlen tétel sem minősül hulladéknak a hulladékokról szóló 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 1. pontja szerinti értelemben; valamint |
| --- | --- |

c)

az elektromos vagy elektronikus berendezés szállítását kezdeményező birtokos nyilatkozata, amely kimondja, hogy a szállítmány részét alkotó egyetlen tétel sem minősül hulladéknak a hulladékokról szóló 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 1. pontja szerinti értelemben; valamint

| d) | a szállított tételeket a be- és kirakodás, illetve a szállítás során megfelelően védő csomagolás
  és a rakomány megfelelő elrendezése
  . |
| --- | --- |

d)

a szállított tételeket a be- és kirakodás, illetve a szállítás során megfelelően védő csomagolás
  és a rakomány megfelelő elrendezése
  .

Az a) és b) pont nem alkalmazandó, ha a használt elektromos és elektronikus berendezéseket hibás termékek gyűjtőküldeményeként, garancia keretében küldik vissza a gyártónak az újrahasználat szándékával.

| 2. | A tagállamok a használt elektromos és elektronikus berendezések tekintetében az alábbiakban felsorolt vizsgálati és nyilvántartási lépéseket írják elő annak megállapítására, hogy a szállított elektromos vagy elektronikus berendezések ténylegesen használt árunak, nem pedig hulladéknak minősülnek-e:






  1. lépés: | Vizsgálat






  a) | A berendezések működőképességét ellenőrizni kell, veszélyesanyag-tartalmukat is értékelve.
  Az elvégzendő
  vizsgálat jellege függ a vizsgált elektromos vagy elektronikus berendezés rendeltetésétől. A legtöbb használt elektromos vagy elektronikus berendezés esetében elegendő a főbb funkciók működéséről megbizonyosodni. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A tagállamok a használt elektromos és elektronikus berendezések tekintetében az alábbiakban felsorolt vizsgálati és nyilvántartási lépéseket írják elő annak megállapítására, hogy a szállított elektromos vagy elektronikus berendezések ténylegesen használt árunak, nem pedig hulladéknak minősülnek-e:

1. lépés:

Vizsgálat

a)

A berendezések működőképességét ellenőrizni kell, veszélyesanyag-tartalmukat is értékelve.
  Az elvégzendő
  vizsgálat jellege függ a vizsgált elektromos vagy elektronikus berendezés rendeltetésétől. A legtöbb használt elektromos vagy elektronikus berendezés esetében elegendő a főbb funkciók működéséről megbizonyosodni.

| b) | Az összes vizsgálati és teszteredményt le kell jegyezni. |
| --- | --- |

b)

Az összes vizsgálati és teszteredményt le kell jegyezni.

| 2. lépés: | Dokumentáció






  a) | A vizsgálati eredményekről szóló adatlapot magának az elektromos vagy elektronikus berendezésnek az egyik oldalára kell rögzíteni (ha nincs becsomagolva), illetve a külső csomagolásra kell helyezni, hogy annak felbontása nélkül tanulmányozni lehessen. |
| --- | --- | --- |

2. lépés:

Dokumentáció

a)

A vizsgálati eredményekről szóló adatlapot magának az elektromos vagy elektronikus berendezésnek az egyik oldalára kell rögzíteni (ha nincs becsomagolva), illetve a külső csomagolásra kell helyezni, hogy annak felbontása nélkül tanulmányozni lehessen.

| b) | A dokumentációnak az alábbi adatokat kell tartalmaznia:






  — | A tétel megnevezése (a berendezés neve a
  IB.
  melléklet
  , kategóriája a IA. melléklet
  alapján); |
| --- | --- | --- |

b)

A dokumentációnak az alábbi adatokat kell tartalmaznia:

—

A tétel megnevezése (a berendezés neve a
  IB.
  melléklet
  , kategóriája a IA. melléklet
  alapján);

| — | A tétel azonosító száma (típusszáma); |
| --- | --- |

—

A tétel azonosító száma (típusszáma);

| — | A gyártás éve (ha ismert); |
| --- | --- |

—

A gyártás éve (ha ismert);

| — | A működést igazoló vállalat neve és címe; |
| --- | --- |

—

A működést igazoló vállalat neve és címe;

| — | A teszteredményeknek az 1. lépésben foglaltak szerinti ismertetése; |
| --- | --- |

—

A teszteredményeknek az 1. lépésben foglaltak szerinti ismertetése;

| — | A végrehajtott vizsgálatok jellege. |
| --- | --- |

—

A végrehajtott vizsgálatok jellege.

| 3. | Az 1. pontban említett dokumentáción kívül a használt elektromos vagy elektronikus berendezések minden szállítmányát (pl. konténer, teherautó-rakomány) el kell látni a következő árukísérő dokumentumokkal:






  a) | CMR fuvarlevél, |
| --- | --- | --- |

3.

Az 1. pontban említett dokumentáción kívül a használt elektromos vagy elektronikus berendezések minden szállítmányát (pl. konténer, teherautó-rakomány) el kell látni a következő árukísérő dokumentumokkal:

a)

CMR fuvarlevél,

| b) | felelősségi nyilatkozat. |
| --- | --- |

b)

felelősségi nyilatkozat.

| 4. | Az 1. és a 3. pontban részletezett dokumentumok vagy megfelelő csomagolás
  , illetve a rakomány megfelelő elrendezése
  hiányában
  – amelynek biztosítása
  a
  szállítandó berendezések tulajdonosának felelőssége – a
  tagállami hatóságok az árukat elektromos vagy elektronikus berendezések veszélyes hulladékának tekintik, a szállítmányt pedig illegálisként kezelik. Az illetékes hatóság ilyen esetekben hivatalos értesítést kap, a szállítmány pedig a továbbiakban a 1013/2006/EK rendelet 24. és 25. cikke szerint kezelendő. ▐ |
| --- | --- |

4.

Az 1. és a 3. pontban részletezett dokumentumok vagy megfelelő csomagolás
  , illetve a rakomány megfelelő elrendezése
  hiányában
  – amelynek biztosítása
  a
  szállítandó berendezések tulajdonosának felelőssége – a
  tagállami hatóságok az árukat elektromos vagy elektronikus berendezések veszélyes hulladékának tekintik, a szállítmányt pedig illegálisként kezelik. Az illetékes hatóság ilyen esetekben hivatalos értesítést kap, a szállítmány pedig a továbbiakban a 1013/2006/EK rendelet 24. és 25. cikke szerint kezelendő. ▐

---

2011. február 3., csütörtökIII. MELLÉKLET

Hulladék elektromos és elektronikus berendezések anyagainak és alkatrészeinek a 8. cikk (2) bekezdésében említett szelektív kezelése

| 1. | Valamennyi szelektíven összegyűjtött elektromos és elektronikus berendezés hulladékából el kell távolítani legalább az alábbi anyagokat, készítményeket és alkatrészeket:






  — | a poliklórozott bifenileket (PCB) tartalmazó kondenzátorokat a poliklórozott bifenilek és a poliklórozott terfenilek (PCB/PCT) ártalmatlanításáról szóló, 1996. szeptember 16-i 96/59/EK tanácsi irányelvvel (1) összhangban, |
| --- | --- | --- |

1.

Valamennyi szelektíven összegyűjtött elektromos és elektronikus berendezés hulladékából el kell távolítani legalább az alábbi anyagokat, készítményeket és alkatrészeket:

—

a poliklórozott bifenileket (PCB) tartalmazó kondenzátorokat a poliklórozott bifenilek és a poliklórozott terfenilek (PCB/PCT) ártalmatlanításáról szóló, 1996. szeptember 16-i 96/59/EK tanácsi irányelvvel (1) összhangban,

| — | a higanyt tartalmazó alkatrészeket, például a kapcsolókat és a háttérvilágításra szolgáló lámpákat, |
| --- | --- |

—

a higanyt tartalmazó alkatrészeket, például a kapcsolókat és a háttérvilágításra szolgáló lámpákat,

| — | szárazelemeket, |
| --- | --- |

—

szárazelemeket,

| — | a mobiltelefonok nyomtatott áramköri lapjait általában, illetve az egyéb berendezésekét, ha a nyomtatott áramköri lap felülete a 10 négyzetcentimétert meghaladja, |
| --- | --- |

—

a mobiltelefonok nyomtatott áramköri lapjait általában, illetve az egyéb berendezésekét, ha a nyomtatott áramköri lap felülete a 10 négyzetcentimétert meghaladja,

| — | a folyadékos és pépes festékpatronokat, valamint a színes festékkazettákat, |
| --- | --- |

—

a folyadékos és pépes festékpatronokat, valamint a színes festékkazettákat,

| — | a brómozott gyulladásgátló anyagokat tartalmazó műanyagokat, |
| --- | --- |

—

a brómozott gyulladásgátló anyagokat tartalmazó műanyagokat,

| — | az azbeszthulladékokat és az azbesztet tartalmazó alkatrészeket, |
| --- | --- |

—

az azbeszthulladékokat és az azbesztet tartalmazó alkatrészeket,

| — | a katódsugárcsöveket, |
| --- | --- |

—

a katódsugárcsöveket,

| — | a fluorozott-klórozott szénhidrogéneket (CFC), a részlegesen halogénezett klórozott-fluorozott szénhidrogéneket (HCFC), a fluorozott szénhidrogéneket (HFC), a szénhidrogéneket (HC), |
| --- | --- |

—

a fluorozott-klórozott szénhidrogéneket (CFC), a részlegesen halogénezett klórozott-fluorozott szénhidrogéneket (HCFC), a fluorozott szénhidrogéneket (HFC), a szénhidrogéneket (HC),

| — | a gázkisülésű lámpákat, |
| --- | --- |

—

a gázkisülésű lámpákat,

| — | a 100 négyzetcentiméternél nagyobb felületű folyadékkristályos kijelzőket (adott esetben a házzal együtt), és minden gázkisülésű lámpával hátulról megvilágított kijelzőt, |
| --- | --- |

—

a 100 négyzetcentiméternél nagyobb felületű folyadékkristályos kijelzőket (adott esetben a házzal együtt), és minden gázkisülésű lámpával hátulról megvilágított kijelzőt,

| — | a külső elektromos kábeleket, |
| --- | --- |

—

a külső elektromos kábeleket,

| — | a tűzálló kerámiaszálakat tartalmazó alkatrészeket, a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 67/548/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról szóló, 1997. december 5-i 97/69/EK bizottsági irányelvben (2) foglaltaknak megfelelően, |
| --- | --- |

—

a tűzálló kerámiaszálakat tartalmazó alkatrészeket, a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 67/548/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról szóló, 1997. december 5-i 97/69/EK bizottsági irányelvben (2) foglaltaknak megfelelően,

| — | a radioaktív anyagokat tartalmazó alkatrészeket, a munkavállalók és a lakosság egészségének az ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmét szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról szóló, 1996. május 13-i 96/29/Euratom tanácsi irányelv (3) 3. cikkében és I. mellékletében meghatározott mentességi értékek alatti alkatrészek kivételével, |
| --- | --- |

—

a radioaktív anyagokat tartalmazó alkatrészeket, a munkavállalók és a lakosság egészségének az ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmét szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról szóló, 1996. május 13-i 96/29/Euratom tanácsi irányelv (3) 3. cikkében és I. mellékletében meghatározott mentességi értékek alatti alkatrészek kivételével,

| — | az aggodalomra okot adó anyagokat tartalmazó elektrolit kondenzátorokat (magasság > 25 mm, átmérő > 25 mm, vagy arányosan hasonló méretűek). |
| --- | --- |

—

az aggodalomra okot adó anyagokat tartalmazó elektrolit kondenzátorokat (magasság > 25 mm, átmérő > 25 mm, vagy arányosan hasonló méretűek).

Ezeknek az anyagoknak, készítményeknek és alkatrészeknek az ártalmatlanítása, illetve hasznosítása a 75/442/EGK tanácsi irányelv 4. cikkének megfelelően történik.

| 2. | A szelektíven összegyűjtött elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak alábbi alkatrészeit a következőképpen kell kezelni:






  — | katódsugárcsövek: el kell távolítani a fluoreszkáló bevonatot, |
| --- | --- | --- |

2.

A szelektíven összegyűjtött elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak alábbi alkatrészeit a következőképpen kell kezelni:

—

katódsugárcsövek: el kell távolítani a fluoreszkáló bevonatot,

| — | az ózont lebontó gázokat tartalmazó berendezések, vagy amelyek globális felmelegedési potenciálja (global warming potential GWP) a 15-ös értéket meghaladja (például a habokban vagy a hűtőkörökben található gázok): a gázokat megfelelően ki kell vonni, és megfelelően kezelni kell. Az ózont lebontó gázokat az 1005/2009/EK rendeletnek megfelelően kell kezelni, |
| --- | --- |

—

az ózont lebontó gázokat tartalmazó berendezések, vagy amelyek globális felmelegedési potenciálja (global warming potential GWP) a 15-ös értéket meghaladja (például a habokban vagy a hűtőkörökben található gázok): a gázokat megfelelően ki kell vonni, és megfelelően kezelni kell. Az ózont lebontó gázokat az 1005/2009/EK rendeletnek megfelelően kell kezelni,

| — | gázkisülésű lámpák: a higanyt el kell távolítani. |
| --- | --- |

—

gázkisülésű lámpák: a higanyt el kell távolítani.

| 3. | A környezeti szempontokra, illetve az újrahasználat és az újrafeldolgozás kívánatos voltára való tekintettel az 1. és 2. szakaszt úgy kell alkalmazni, hogy az ne akadályozza meg az alkatrészek vagy az egész berendezés környezetvédelmi szempontból megfelelő újrahasználatát és újrafeldolgozását. |
| --- | --- |

3.

A környezeti szempontokra, illetve az újrahasználat és az újrafeldolgozás kívánatos voltára való tekintettel az 1. és 2. szakaszt úgy kell alkalmazni, hogy az ne akadályozza meg az alkatrészek vagy az egész berendezés környezetvédelmi szempontból megfelelő újrahasználatát és újrafeldolgozását.

---

(1)  HL L 243., 1996.9.24., 31. o.

(2)  HL L 343., 1997.12.13., 19. o.

(3)  HL L 159., 1996.6.29., 1. o.

---

2011. február 3., csütörtökIV. MELLÉKLET

A 8. cikk (3) bekezdésében említett műszaki előírások

| 1. | Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak kezelés előtti tárolóhelyei (beleértve az ideiglenes tárolást is) (a hulladéklerakókról szóló, 1999. április 26-i 1999/31/EK tanácsi irányelv (1) előírásainak sérelme nélkül):






  — | át nem eresztő felületek a megfelelő területeken, a kiömlő anyag összegyűjtésére alkalmas eszközökkel, szükség esetén ülepítőkkel és tisztító-zsírtalanító berendezésekkel, |
| --- | --- | --- |

1.

Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak kezelés előtti tárolóhelyei (beleértve az ideiglenes tárolást is) (a hulladéklerakókról szóló, 1999. április 26-i 1999/31/EK tanácsi irányelv (1) előírásainak sérelme nélkül):

—

át nem eresztő felületek a megfelelő területeken, a kiömlő anyag összegyűjtésére alkalmas eszközökkel, szükség esetén ülepítőkkel és tisztító-zsírtalanító berendezésekkel,

| — | időjárásálló borítás a megfelelő területeken. |
| --- | --- |

—

időjárásálló borítás a megfelelő területeken.

| 2. | Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai kezelésére szolgáló helyek:






  — | mérlegek a kezelt hulladék súlyának megmérésére, |
| --- | --- | --- |

2.

Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai kezelésére szolgáló helyek:

—

mérlegek a kezelt hulladék súlyának megmérésére,

| — | át nem eresztő felületek és vízálló borítás a megfelelő területeken, a kiömlő anyag összegyűjtésére alkalmas eszközökkel, szükség esetén ülepítőkkel és tisztító-zsírtalanító berendezésekkel, |
| --- | --- |

—

át nem eresztő felületek és vízálló borítás a megfelelő területeken, a kiömlő anyag összegyűjtésére alkalmas eszközökkel, szükség esetén ülepítőkkel és tisztító-zsírtalanító berendezésekkel,

| — | megfelelő tárolók a szétszerelt alkatrészekhez, |
| --- | --- |

—

megfelelő tárolók a szétszerelt alkatrészekhez,

| — | megfelelő tartályok a szárazelemek, a PCB/PCT tartalmú kondenzátorok és egyéb veszélyes hulladék, például radioaktív hulladék tárolására, |
| --- | --- |

—

megfelelő tartályok a szárazelemek, a PCB/PCT tartalmú kondenzátorok és egyéb veszélyes hulladék, például radioaktív hulladék tárolására,

| — | vízkezelő berendezések, az egészségügyi és környezetvédelmi rendelkezéseknek megfelelően. |
| --- | --- |

—

vízkezelő berendezések, az egészségügyi és környezetvédelmi rendelkezéseknek megfelelően.

---

(1)  HL L 182., 1999.7.16., 1. o.

---

2011. február 3., csütörtökV. MELLÉKLET

Az elektromos és elektronikus berendezések jelölésére szolgáló ábra

Az elektromos és elektronikus berendezések szelektív gyűjtését jelző ábra az alábbiaknak megfelelően áthúzott, kerekes szemétgyűjtő tartályt ábrázol. A nyomtatott ábrának jól láthatónak, felismerhetőnek és letörölhetetlennek kell lennie.

Image

---

2011. február 3., csütörtökVI. MELLÉKLET

A.   rész

A hatályon kívül helyezett irányelv és annak módosításai

(a 25. cikkben említettek szerint)

| 2002/96/EK irányelv | (HL L 37., 2003.2.13., 24. o.) |
| --- | --- |
| 2003/108/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv | (HL L 345., 2003.12.31., 106. o.) |
| 2008/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv | (HL L 81., 2008.3.20., 65. o.) |

2002/96/EK irányelv

(HL L 37., 2003.2.13., 24. o.)

2003/108/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

(HL L 345., 2003.12.31., 106. o.)

2008/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

(HL L 81., 2008.3.20., 65. o.)

B.   rész

A nemzeti jogba való átültetésre előírt határidők listája

(a 25. cikkben említettek szerint)

| Irányelv | Az átültetés határideje |
| --- | --- |
| 2002/96/EK | 2004. augusztus 13. |
| 2003/108/EK | 2004. augusztus 13. |
| 2008/34/EK | — |

Irányelv

Az átültetés határideje

2002/96/EK

2004. augusztus 13.

2003/108/EK

2004. augusztus 13.

2008/34/EK

—

---

2011. február 3., csütörtökVII. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat (1)

| 2002/96/EK irányelv | Ez az irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk | — |
| — | 1. cikk |
| 2. cikk (1) bekezdés | 2. cikk (1) bekezdés |
| 2. cikk (2) bekezdés | 2. cikk (2) bekezdés |
| — | 2. cikk (3) bekezdés, bevezető szöveg |
| 2. cikk (3) bekezdés | 2. cikk (3) bekezdés a) pont |
| 2. cikk (1) bekezdés, részben | 2. cikk (3) bekezdés b) pont |
| — | 2. cikk (3) bekezdés c) pont |
| I. melléklet B. rész, 5. pont | 2. cikk (3) bekezdés d) pont |
| I. melléklet B. rész, 8. pont | 2. cikk (3) bekezdés e) pont |
| — | 2. cikk (4) bekezdés |
| 3. cikk a)–d) pont | 3. cikk a)–d) pont |
| — | 3. cikk e) pont |
| 3. cikk e) pont | 3. cikk f) pont |
| 3. cikk f) pont | 3. cikk g) pont |
| 3. cikk g) pont | 3. cikk h) pont |
| 3. cikk h) pont | 3. cikk i) pont |
| 3. cikk i) pont | 3. cikk j) pont |
| 3. cikk j) pont | 3. cikk k) pont |
| 3. cikk k) pont | 3. cikk l) pont |
| 3. cikk l) pont | — |
| — | 3. cikk m) pont |
| 3. cikk m) pont | 3. cikk n) pont |
| — | 3. cikk o)–s) pont |
| 4. cikk | 4. cikk |
| 5. cikk (1)–(3) bekezdés | 5. cikk (1)–(3) bekezdés |
| — | 6. cikk (1) bekezdés |
| 5. cikk (4) bekezdés | 6. cikk (2) bekezdés |
| 5. cikk (5) bekezdés | — |
| — | 7. cikk |
| — | 8. cikk (1) bekezdés |
| 6. cikk (1) bekezdés, első és második albekezdés, (3) bekezdés | 8. cikk (2), (3) és (4) bekezdés, első és második albekezdés, első mondat |
| II. melléklet 4. pont | 8. cikk (4) bekezdés, második albekezdés, második mondat |
| 6. cikk (1) bekezdés, harmadik albekezdés | 8. cikk (5) bekezdés |
| 6. cikk (6) bekezdés | 8. cikk (6) bekezdés |
| 6. cikk (2) bekezdés | 9. cikk (1) és (2) bekezdés |
| 6. cikk (4) bekezdés | 9. cikk (3) bekezdés |
| 6. cikk (5) bekezdés | 10. cikk (1) és (2) bekezdés |
| — | 10. cikk (3) bekezdés |
| 7. cikk (1) bekezdés | — |
| 7. cikk (2) bekezdés | 11. cikk (1) bekezdés |
| — | 11. cikk (2) bekezdés |
| 7. cikk (3) bekezdés, első albekezdés | 11. cikk (3) bekezdés |
| 7. cikk (3) bekezdés, második albekezdés | — |
| 7. cikk (4) bekezdés | — |
| 7. cikk (5) bekezdés | 11. cikk (4) bekezdés |
| 8. cikk (1) bekezdés | 12. cikk (1) bekezdés |
| 8. cikk (2) bekezdés, első és második albekezdés | 12. cikk (2) bekezdés, első és második albekezdés |
| 8. cikk (2) bekezdés, harmadik albekezdés | — |
| 8. cikk (3) bekezdés, első albekezdés | 12. cikk (3) bekezdés, első albekezdés |
| 8. cikk (3) bekezdés, második albekezdés | — |
| 8. cikk (4) bekezdés | — |
| 9. cikk (1) bekezdés, első albekezdés | 13. cikk (1) bekezdés, első albekezdés |
| 9. cikk (1) bekezdés, második albekezdés | — |
| 9. cikk (1) bekezdés, harmadik albekezdés | 13. cikk (1) bekezdés, második albekezdés |
| 9. cikk (1) bekezdés, negyedik albekezdés | 13. cikk (1) bekezdés, harmadik albekezdés |
| 9. cikk (2) bekezdés | 13. cikk (2) bekezdés |
| — | 14. cikk (1) bekezdés |
| 10. cikk (1) bekezdés | 14. cikk (2) bekezdés |
| 10. cikk (2) bekezdés | 14. cikk (3) bekezdés |
| 10. cikk (3) bekezdés | 14. cikk (4) bekezdés |
| 10. cikk (4) bekezdés | 14. cikk (5) bekezdés |
| 11. cikk | 15. cikk |
| — | 16. cikk (1)–(4) bekezdés |
| 12. cikk (1) bekezdés, első albekezdés | 16. cikk (5) bekezdés |
| 12. cikk (1) bekezdés, második, harmadik és negyedik albekezdés | — |
| 12. cikk (2) bekezdés | 16. cikk (6) bekezdés |
| 13. cikk | 17. cikk |
| 14. cikk | 18. cikk |
| 15. cikk | 19. cikk |
| 16. cikk | 20. cikk (1) bekezdés, első albekezdés |
| — | 20. cikk (1) bekezdés, második albekezdés |
| — | 20. cikk (2) és (3) bekezdés |
| 17. cikk (1)–(3) bekezdés | 21. cikk (1)–(3) bekezdés |
| 17. cikk (4) bekezdés | — |
| — | 22. cikk |
| 18. cikk | 23. cikk |
| 19. cikk | 24. cikk |
| I. melléklet A. rész | — |
| I. melléklet B. rész | — |
| — | I. melléklet |
| II–IV. melléklet | II–IV. melléklet |
| — | V. melléklet |
| — | VI. melléklet |

2002/96/EK irányelv

Ez az irányelv

1. cikk

—

—

1. cikk

2. cikk (1) bekezdés

2. cikk (1) bekezdés

2. cikk (2) bekezdés

2. cikk (2) bekezdés

—

2. cikk (3) bekezdés, bevezető szöveg

2. cikk (3) bekezdés

2. cikk (3) bekezdés a) pont

2. cikk (1) bekezdés, részben

2. cikk (3) bekezdés b) pont

—

2. cikk (3) bekezdés c) pont

I. melléklet B. rész, 5. pont

2. cikk (3) bekezdés d) pont

I. melléklet B. rész, 8. pont

2. cikk (3) bekezdés e) pont

—

2. cikk (4) bekezdés

3. cikk a)–d) pont

3. cikk a)–d) pont

—

3. cikk e) pont

3. cikk e) pont

3. cikk f) pont

3. cikk f) pont

3. cikk g) pont

3. cikk g) pont

3. cikk h) pont

3. cikk h) pont

3. cikk i) pont

3. cikk i) pont

3. cikk j) pont

3. cikk j) pont

3. cikk k) pont

3. cikk k) pont

3. cikk l) pont

3. cikk l) pont

—

—

3. cikk m) pont

3. cikk m) pont

3. cikk n) pont

—

3. cikk o)–s) pont

4. cikk

4. cikk

5. cikk (1)–(3) bekezdés

5. cikk (1)–(3) bekezdés

—

6. cikk (1) bekezdés

5. cikk (4) bekezdés

6. cikk (2) bekezdés

5. cikk (5) bekezdés

—

—

7. cikk

—

8. cikk (1) bekezdés

6. cikk (1) bekezdés, első és második albekezdés, (3) bekezdés

8. cikk (2), (3) és (4) bekezdés, első és második albekezdés, első mondat

II. melléklet 4. pont

8. cikk (4) bekezdés, második albekezdés, második mondat

6. cikk (1) bekezdés, harmadik albekezdés

8. cikk (5) bekezdés

6. cikk (6) bekezdés

8. cikk (6) bekezdés

6. cikk (2) bekezdés

9. cikk (1) és (2) bekezdés

6. cikk (4) bekezdés

9. cikk (3) bekezdés

6. cikk (5) bekezdés

10. cikk (1) és (2) bekezdés

—

10. cikk (3) bekezdés

7. cikk (1) bekezdés

—

7. cikk (2) bekezdés

11. cikk (1) bekezdés

—

11. cikk (2) bekezdés

7. cikk (3) bekezdés, első albekezdés

11. cikk (3) bekezdés

7. cikk (3) bekezdés, második albekezdés

—

7. cikk (4) bekezdés

—

7. cikk (5) bekezdés

11. cikk (4) bekezdés

8. cikk (1) bekezdés

12. cikk (1) bekezdés

8. cikk (2) bekezdés, első és második albekezdés

12. cikk (2) bekezdés, első és második albekezdés

8. cikk (2) bekezdés, harmadik albekezdés

—

8. cikk (3) bekezdés, első albekezdés

12. cikk (3) bekezdés, első albekezdés

8. cikk (3) bekezdés, második albekezdés

—

8. cikk (4) bekezdés

—

9. cikk (1) bekezdés, első albekezdés

13. cikk (1) bekezdés, első albekezdés

9. cikk (1) bekezdés, második albekezdés

—

9. cikk (1) bekezdés, harmadik albekezdés

13. cikk (1) bekezdés, második albekezdés

9. cikk (1) bekezdés, negyedik albekezdés

13. cikk (1) bekezdés, harmadik albekezdés

9. cikk (2) bekezdés

13. cikk (2) bekezdés

—

14. cikk (1) bekezdés

10. cikk (1) bekezdés

14. cikk (2) bekezdés

10. cikk (2) bekezdés

14. cikk (3) bekezdés

10. cikk (3) bekezdés

14. cikk (4) bekezdés

10. cikk (4) bekezdés

14. cikk (5) bekezdés

11. cikk

15. cikk

—

16. cikk (1)–(4) bekezdés

12. cikk (1) bekezdés, első albekezdés

16. cikk (5) bekezdés

12. cikk (1) bekezdés, második, harmadik és negyedik albekezdés

—

12. cikk (2) bekezdés

16. cikk (6) bekezdés

13. cikk

17. cikk

14. cikk

18. cikk

15. cikk

19. cikk

16. cikk

20. cikk (1) bekezdés, első albekezdés

—

20. cikk (1) bekezdés, második albekezdés

—

20. cikk (2) és (3) bekezdés

17. cikk (1)–(3) bekezdés

21. cikk (1)–(3) bekezdés

17. cikk (4) bekezdés

—

—

22. cikk

18. cikk

23. cikk

19. cikk

24. cikk

I. melléklet A. rész

—

I. melléklet B. rész

—

—

I. melléklet

II–IV. melléklet

II–IV. melléklet

—

V. melléklet

—

VI. melléklet

---

(1)  A megfelelési táblázat még nem tükrözi a Parlament álláspontját. Akkor kerül majd kiigazításra, ha a Parlament és a Tanács megállapodik.

---