# Den Europæiske Unions L 153/2018

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 153 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 61. årgang15. juni 2018 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 153

Dansk udgave

Retsforskrifter

61. årgang15. juni 2018

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2018/859 af 4. oktober 2017 om statsstøtte SA.38944 (2014/C) (ex 2014/NN) fra Luxembourg til Amazon
  (meddelt under nummer C(2017) 6740)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2018/860 af 7. februar 2018 i statsstøttesag SA.45852 — 2017/C (ex 2017/N) Tyskland — Etablering af en kapacitetsreserve
  (meddelt under nummer C(2018) 612)

   (
  1
  ) | 143 |
| | | RETNINGSLINJER |
| | * | Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2018/861 af 24. april 2018 om ændring af retningslinje ECB/2013/23 om statistik over offentlige finanser (ECB/2018/13) | 161 |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Regulativ nr. 55 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af komponenter til mekanisk sammenkobling af vogntog [2018/862] | 179 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

AFGØRELSER

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2018/859 af 4. oktober 2017 om statsstøtte SA.38944 (2014/C) (ex 2014/NN) fra Luxembourg til Amazon
  (meddelt under nummer C(2017) 6740)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2017) 6740)

1

1

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2018/860 af 7. februar 2018 i statsstøttesag SA.45852 — 2017/C (ex 2017/N) Tyskland — Etablering af en kapacitetsreserve
  (meddelt under nummer C(2018) 612)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2018) 612)

1

143

RETNINGSLINJER

*

Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2018/861 af 24. april 2018 om ændring af retningslinje ECB/2013/23 om statistik over offentlige finanser (ECB/2018/13)

161

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

Regulativ nr. 55 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af komponenter til mekanisk sammenkobling af vogntog [2018/862]

179

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

AFGØRELSER

| 15.6.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 153/1

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2018/859

af 4. oktober 2017

om statsstøtte SA.38944 (2014/C) (ex 2014/NN) fra Luxembourg til Amazon

(meddelt under nummer C(2017) 6740)

(Kun den franske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftale om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter i overensstemmelse med ovennævnte (1) bestemmelser at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger, under hensyntagen til deres bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 24. juni 2014 fremsendte Kommissionen en anmodning om oplysninger til Luxembourg vedrørende gældende skattepraksis med hensyn til Amazon. I samme brev anmodede Kommissionen Luxembourg om at bekræfte, at Amazon er skattepligtig i Luxembourg og specificere, i hvilket omfang Amazon-koncernen nyder godt af skattelempelser ifølge den gældende lov om immateriel ejendomsret. Endvidere anmodede Kommissionen om alle stadigt gældende skatteaftaler vedrørende Amazon-koncernen. Den 18. juli 2014 anmodede Luxembourg i en e-mail om en forlængelse af fristen for besvarelse af Kommissionens skrivelse af 24. juni 2014, hvilket blev bevilget (2). |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 24. juni 2014 fremsendte Kommissionen en anmodning om oplysninger til Luxembourg vedrørende gældende skattepraksis med hensyn til Amazon. I samme brev anmodede Kommissionen Luxembourg om at bekræfte, at Amazon er skattepligtig i Luxembourg og specificere, i hvilket omfang Amazon-koncernen nyder godt af skattelempelser ifølge den gældende lov om immateriel ejendomsret. Endvidere anmodede Kommissionen om alle stadigt gældende skatteaftaler vedrørende Amazon-koncernen. Den 18. juli 2014 anmodede Luxembourg i en e-mail om en forlængelse af fristen for besvarelse af Kommissionens skrivelse af 24. juni 2014, hvilket blev bevilget (2).

2

| (2) | Den 4. august 2014 fremsendte Luxembourg sit svar på Kommissionens anmodning af 24. juni 2014, bl.a. vedlagt et brev af 6. november 2003 stilet til Amazon.com, Inc. (»den anfægtede skatteaftale«) fra Administration des contributions directes (»Luxembourgs skattemyndigheder«), et brev fra Amazon.com, Inc. dateret den 31. oktober 2003 samt et brev udfærdiget af (Konsulent 1) (*1) til Luxembourgs skattemyndigheder, hvori der fremsættes en anmodning om en aftale (i det følgende under ét benævnt »den anfægtede skatteaftale«) og årsregnskaberne for Amazon EU Société à responsabilité limitée (»LuxOpCo«) (3), Amazon Europe Holding Technologies SCS (»LuxSCS«) (4), Amazon Services Europe Société à responsabilité limitée (»ASE«), Amazon Media EU Société à responsabilité limitée (»AMEU«) samt andre af Amazon-koncernens selskaber. |
| --- | --- |

(2)

Den 4. august 2014 fremsendte Luxembourg sit svar på Kommissionens anmodning af 24. juni 2014, bl.a. vedlagt et brev af 6. november 2003 stilet til Amazon.com, Inc. (»den anfægtede skatteaftale«) fra Administration des contributions directes (»Luxembourgs skattemyndigheder«), et brev fra Amazon.com, Inc. dateret den 31. oktober 2003 samt et brev udfærdiget af (Konsulent 1) (*1) til Luxembourgs skattemyndigheder, hvori der fremsættes en anmodning om en aftale (i det følgende under ét benævnt »den anfægtede skatteaftale«) og årsregnskaberne for Amazon EU Société à responsabilité limitée (»LuxOpCo«) (3), Amazon Europe Holding Technologies SCS (»LuxSCS«) (4), Amazon Services Europe Société à responsabilité limitée (»ASE«), Amazon Media EU Société à responsabilité limitée (»AMEU«) samt andre af Amazon-koncernens selskaber.

*1

3

4

| (3) | Den 7. oktober 2014 vedtog Kommissionen en beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i overensstemmelse med traktatens artikel 108, stk. 2, vedrørende den anfægtede skatteaftale (åbningsafgørelsen), idet Kommissionen nærede alvorlig tvivl om denne foranstaltnings forenelighed med det indre marked (5). Luxembourg blev i denne beslutning anmodet om at fremlægge yderligere oplysninger om den anfægtede skatteaftale (6). Luxembourg anmodede ved breve af 3. og 5. november 2014 om en udsættelse af fristen for fremsendelse af svar på Kommissionens beslutning om at indlede undersøgelsen. |
| --- | --- |

(3)

Den 7. oktober 2014 vedtog Kommissionen en beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i overensstemmelse med traktatens artikel 108, stk. 2, vedrørende den anfægtede skatteaftale (åbningsafgørelsen), idet Kommissionen nærede alvorlig tvivl om denne foranstaltnings forenelighed med det indre marked (5). Luxembourg blev i denne beslutning anmodet om at fremlægge yderligere oplysninger om den anfægtede skatteaftale (6). Luxembourg anmodede ved breve af 3. og 5. november 2014 om en udsættelse af fristen for fremsendelse af svar på Kommissionens beslutning om at indlede undersøgelsen.

5

6

| (4) | Ved brev af 21. april 2014 fremsatte Luxembourg sine bemærkninger til Kommissionens åbningsafgørelse. Bemærkningerne indeholdt bl.a. en transfer pricing-rapport udfærdiget af (Konsulent 2) på vegne af Amazon (»TP-rapporten«), der ikke tidligere havde været fremlagt for Kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 21. april 2014 fremsatte Luxembourg sine bemærkninger til Kommissionens åbningsafgørelse. Bemærkningerne indeholdt bl.a. en transfer pricing-rapport udfærdiget af (Konsulent 2) på vegne af Amazon (»TP-rapporten«), der ikke tidligere havde været fremlagt for Kommissionen.

| (5) | Den 6. januar 2015 blev beslutningen om at indlede proceduren offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (7), og interesserede parter blev opfordret til at fremsende deres bemærkninger til beslutningen. |
| --- | --- |

(5)

Den 6. januar 2015 blev beslutningen om at indlede proceduren offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (7), og interesserede parter blev opfordret til at fremsende deres bemærkninger til beslutningen.

Den Europæiske Unions Tidende

7

| (6) | Ved brev af 13. februar 2015 til Luxembourg anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger. I samme brev anmodede Kommissionen også Luxembourg om indvillige i, at den kunne kontakte Amazon direkte med henblik på at fremskaffe de nødvendige oplysninger, såfremt Luxembourg ikke var i besiddelse heraf. Den 24. februar 2015 anmodede Luxembourg om en udsættelse af fristen for besvarelse af Kommissionens anmodning om oplysninger. |
| --- | --- |

(6)

Ved brev af 13. februar 2015 til Luxembourg anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger. I samme brev anmodede Kommissionen også Luxembourg om indvillige i, at den kunne kontakte Amazon direkte med henblik på at fremskaffe de nødvendige oplysninger, såfremt Luxembourg ikke var i besiddelse heraf. Den 24. februar 2015 anmodede Luxembourg om en udsættelse af fristen for besvarelse af Kommissionens anmodning om oplysninger.

| (7) | Ved brev af 5. marts 2015 fremsatte Amazon sine bemærkninger til Kommissionen om beslutningen om indledning af proceduren. Bemærkninger til beslutningen om indledning af en formel undersøgelsesprocedurer blev endvidere fremsat af følgende tredjeparter: Oxfam den 14. januar 2015, Bundesarbeitskammer den 4. februar 2015, Fedil den 27. februar 2015, Booksellers Association (»BA«) den 3. marts 2015, Syndicat de la librairie française (»SLF«) den 4. marts 2015, European and International Booksellers Federation (»EIBF«) den 4. marts 2015, ATOZ S.A. den 5. marts 2015, Computer and Communications Industry Association (»CCIA«) den 5. marts 2015 og European Policy Information Center (»EPICENTER«) den 5. marts 2015. Endvidere udtrykte Federation of European Publishers (»FEP«) den 5. marts 2015 og Syndicat des Distributeurs de Loisirs Culturels (»SDLC«) den 5. marts 2015 deres støtte til EIBF's holdning. |
| --- | --- |

(7)

Ved brev af 5. marts 2015 fremsatte Amazon sine bemærkninger til Kommissionen om beslutningen om indledning af proceduren. Bemærkninger til beslutningen om indledning af en formel undersøgelsesprocedurer blev endvidere fremsat af følgende tredjeparter: Oxfam den 14. januar 2015, Bundesarbeitskammer den 4. februar 2015, Fedil den 27. februar 2015, Booksellers Association (»BA«) den 3. marts 2015, Syndicat de la librairie française (»SLF«) den 4. marts 2015, European and International Booksellers Federation (»EIBF«) den 4. marts 2015, ATOZ S.A. den 5. marts 2015, Computer and Communications Industry Association (»CCIA«) den 5. marts 2015 og European Policy Information Center (»EPICENTER«) den 5. marts 2015. Endvidere udtrykte Federation of European Publishers (»FEP«) den 5. marts 2015 og Syndicat des Distributeurs de Loisirs Culturels (»SDLC«) den 5. marts 2015 deres støtte til EIBF's holdning.

| (8) | Den 12. marts 2015 fandt en telefonkonference sted mellem Kommissionen og Luxembourg, som over for Kommissionen forsikrede at ville kunne fremsende et komplet svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 13. februar 2015 den 17. marts 2015. |
| --- | --- |

(8)

Den 12. marts 2015 fandt en telefonkonference sted mellem Kommissionen og Luxembourg, som over for Kommissionen forsikrede at ville kunne fremsende et komplet svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 13. februar 2015 den 17. marts 2015.

| (9) | Luxembourg besvarede delvist Kommissionens anmodning om oplysninger af 13. februar 2015 ved brev af 17. marts 2015. Luxembourg forklarede endvidere, at de ikke var i besiddelse af de manglende oplysninger, navnlig med hensyn til bestemte kontraktforhold mellem Amazons selskaber i Luxembourg og tredjeparter. |
| --- | --- |

(9)

Luxembourg besvarede delvist Kommissionens anmodning om oplysninger af 13. februar 2015 ved brev af 17. marts 2015. Luxembourg forklarede endvidere, at de ikke var i besiddelse af de manglende oplysninger, navnlig med hensyn til bestemte kontraktforhold mellem Amazons selskaber i Luxembourg og tredjeparter.

| (10) | Den 19. marts 2015 fremsendte Kommissionen tredjeparternes bemærkninger til beslutningen om indledning af en formel undersøgelsesprocedure til Luxembourg. |
| --- | --- |

(10)

Den 19. marts 2015 fremsendte Kommissionen tredjeparternes bemærkninger til beslutningen om indledning af en formel undersøgelsesprocedure til Luxembourg.

| (11) | Ved e-mail af 19. marts 2015 fremsendte Amazon den ændrede og reviderede aftale om omkostningsfordeling (Cost Sharing Agreement, »CSA«) indgået mellem LuxSCS og to af Amazon-koncernens selskaber i USA den 1. januar 2005, senere ændret og revideret den 2. juli 2009 (gældende fra 5. januar 2009) og ændret med virkning fra 1. januar 2014 (8). |
| --- | --- |

(11)

Ved e-mail af 19. marts 2015 fremsendte Amazon den ændrede og reviderede aftale om omkostningsfordeling (Cost Sharing Agreement, »CSA«) indgået mellem LuxSCS og to af Amazon-koncernens selskaber i USA den 1. januar 2005, senere ændret og revideret den 2. juli 2009 (gældende fra 5. januar 2009) og ændret med virkning fra 1. januar 2014 (8).

8

| (12) | I korrespondance ved e-mail af den 18., 19. og 20. marts 2015 meddelte Kommissionen Luxembourg, at dets svar af 17. marts 2015 på Kommissionens anmodning om oplysninger af 13. februar 2015 var ufuldstændigt og stillede yderligere spørgsmål med henblik på afklaring. |
| --- | --- |

(12)

I korrespondance ved e-mail af den 18., 19. og 20. marts 2015 meddelte Kommissionen Luxembourg, at dets svar af 17. marts 2015 på Kommissionens anmodning om oplysninger af 13. februar 2015 var ufuldstændigt og stillede yderligere spørgsmål med henblik på afklaring.

| (13) | Den 20. marts 2015 indvilgede Luxembourg i, at Kommissionen kunne rette spørgsmålene direkte til Amazon. Den 26. marts 2015 oplyste Kommissionen Luxembourg om, at den ifølge artikel 6, litra a), i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (9) havde betegnet den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende den anfægtede skatteafgørelse som ineffektiv til dato. På dette grundlag, og med Luxembourgs tilladelse (10), fremsendte Kommissionen i overensstemmelse med artikel 6a, stk. 6 i forordning (EF) nr. 659/1999 en anmodning til Amazon den 26. marts 2015 (»markedsinformationsanmodningen«) om at fremlægge aftaler indgået af Amazon siden 2000, ifølge hvilke Amazons immaterielle ejendomsrettigheder er licenserede eller på anden måde stillet til rådighed (»aftaler om immaterielle ejendomsrettigheder«), samt enhver aftale om omkostningsdelen og/eller buy-in indgået mellem LuxSCS og andre Amazon-selskaber. Amazon blev endvidere anmodet om at fremlægge oplysninger om LuxSCS' aktiviteter, regnskaber for Amazons datterselskaber med hjemsted uden for Luxembourg og at redegøre for eller afstemme visse finansielle data. Endelig blev der anmodet om oplysninger om de seneste ændringer i Amazon-koncernens juridiske struktur i Luxembourg. |
| --- | --- |

(13)

Den 20. marts 2015 indvilgede Luxembourg i, at Kommissionen kunne rette spørgsmålene direkte til Amazon. Den 26. marts 2015 oplyste Kommissionen Luxembourg om, at den ifølge artikel 6, litra a), i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (9) havde betegnet den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende den anfægtede skatteafgørelse som ineffektiv til dato. På dette grundlag, og med Luxembourgs tilladelse (10), fremsendte Kommissionen i overensstemmelse med artikel 6a, stk. 6 i forordning (EF) nr. 659/1999 en anmodning til Amazon den 26. marts 2015 (»markedsinformationsanmodningen«) om at fremlægge aftaler indgået af Amazon siden 2000, ifølge hvilke Amazons immaterielle ejendomsrettigheder er licenserede eller på anden måde stillet til rådighed (»aftaler om immaterielle ejendomsrettigheder«), samt enhver aftale om omkostningsdelen og/eller buy-in indgået mellem LuxSCS og andre Amazon-selskaber. Amazon blev endvidere anmodet om at fremlægge oplysninger om LuxSCS' aktiviteter, regnskaber for Amazons datterselskaber med hjemsted uden for Luxembourg og at redegøre for eller afstemme visse finansielle data. Endelig blev der anmodet om oplysninger om de seneste ændringer i Amazon-koncernens juridiske struktur i Luxembourg.

9

10

| (14) | Ved brev af 20. april 2015 anmodede Luxembourg Kommissionen om at redegøre for formålet med mødet, som sidstnævnte havde afholdt med Oxfam og Eurodad, og hvorom Luxembourg ikke var blevet informeret. Luxembourg fremsendte endvidere en modning om at afstå fra offentliggørelsen af beslutningen om at fremsende markedsinformationsanmodningen. |
| --- | --- |

(14)

Ved brev af 20. april 2015 anmodede Luxembourg Kommissionen om at redegøre for formålet med mødet, som sidstnævnte havde afholdt med Oxfam og Eurodad, og hvorom Luxembourg ikke var blevet informeret. Luxembourg fremsendte endvidere en modning om at afstå fra offentliggørelsen af beslutningen om at fremsende markedsinformationsanmodningen.

| (15) | Den 4. maj 2015 besvarede Amazon delvist Kommissionens anmodning om oplysninger af 26. marts 2015. Amazon bekræftede endvidere, at dets struktur i Luxembourg havde undergået forandringer i 2014, og at Luxembourg havde bevilget en ny skatteaftale på dette grundlag, men forklarede at det var irrelevant i forbindelse med Kommissionens undersøgelse. |
| --- | --- |

(15)

Den 4. maj 2015 besvarede Amazon delvist Kommissionens anmodning om oplysninger af 26. marts 2015. Amazon bekræftede endvidere, at dets struktur i Luxembourg havde undergået forandringer i 2014, og at Luxembourg havde bevilget en ny skatteaftale på dette grundlag, men forklarede at det var irrelevant i forbindelse med Kommissionens undersøgelse.

| (16) | Den 8. maj 2015 blev et møde afholdt mellem Kommissionen, Luxembourg og Amazon. Ved brev af 12. juni 2015 fremlagde Amazon yderligere bemærkninger som opfølgning på mødet. Amazon fremlagde også en liste over aftaler om immateriel ejendomsret, der af Amazon henvises til »M.com-aftaler«, ifølge hvilke Amazon stillede immaterielle ejendomsrettigheder relateret til dets platformsteknologi til rådighed for uafhængige tredjeparter. |
| --- | --- |

(16)

Den 8. maj 2015 blev et møde afholdt mellem Kommissionen, Luxembourg og Amazon. Ved brev af 12. juni 2015 fremlagde Amazon yderligere bemærkninger som opfølgning på mødet. Amazon fremlagde også en liste over aftaler om immateriel ejendomsret, der af Amazon henvises til »M.com-aftaler«, ifølge hvilke Amazon stillede immaterielle ejendomsrettigheder relateret til dets platformsteknologi til rådighed for uafhængige tredjeparter.

| (17) | Ved brev af 13. maj 2015 fremsatte Luxembourg sine bemærkninger til tredjeparternes bemærkninger vedrørende åbningsafgørelsen. |
| --- | --- |

(17)

Ved brev af 13. maj 2015 fremsatte Luxembourg sine bemærkninger til tredjeparternes bemærkninger vedrørende åbningsafgørelsen.

| (18) | Ved brev af 3. juli 2015 påmindede Kommissionen Amazon om fremlæggelse af en række manglende oplysninger, navnlig vedrørende aftaler om immateriel ejendomsret med anmodning om yderligere oplysninger. |
| --- | --- |

(18)

Ved brev af 3. juli 2015 påmindede Kommissionen Amazon om fremlæggelse af en række manglende oplysninger, navnlig vedrørende aftaler om immateriel ejendomsret med anmodning om yderligere oplysninger.

| (19) | Ved brev af 10. juli 2015 (fremsendt igen den 23. juli 2015) fremlagde Luxembourg en erklæring om, at en endelig negativ afgørelse fra Kommissionen ikke skulle gennemføres med tilbagevirkende kraft. |
| --- | --- |

(19)

Ved brev af 10. juli 2015 (fremsendt igen den 23. juli 2015) fremlagde Luxembourg en erklæring om, at en endelig negativ afgørelse fra Kommissionen ikke skulle gennemføres med tilbagevirkende kraft.

| (20) | Ved brev af 24. og 31. juli 2015 fremsendte Amazon et delvist svar på Kommissionens anmodning af den 3. juli 2015 indeholdende oplysninger om M.com-aftalerne. Amazon antog på denne baggrund at have give udtømmende svar på anmodningen om oplysninger vedrørende aftaler om immateriel ejendomsret, da andre aftaler om immateriel ejendomsret indgået af Amazon ifølge Amazon ikke kunne ligestilles med licensaftalen vedrørende immateriel ejendomsret indgået mellem LuxSCS og LuxOpCo den 30. april 2006 (»licensaftalen«) (11). Amazon anmodede endvidere om en forlængelse af fristen for fremlæggelse af de andre oplysninger, som Kommissionen havde anmodet om. |
| --- | --- |

(20)

Ved brev af 24. og 31. juli 2015 fremsendte Amazon et delvist svar på Kommissionens anmodning af den 3. juli 2015 indeholdende oplysninger om M.com-aftalerne. Amazon antog på denne baggrund at have give udtømmende svar på anmodningen om oplysninger vedrørende aftaler om immateriel ejendomsret, da andre aftaler om immateriel ejendomsret indgået af Amazon ifølge Amazon ikke kunne ligestilles med licensaftalen vedrørende immateriel ejendomsret indgået mellem LuxSCS og LuxOpCo den 30. april 2006 (»licensaftalen«) (11). Amazon anmodede endvidere om en forlængelse af fristen for fremlæggelse af de andre oplysninger, som Kommissionen havde anmodet om.

11

| (21) | Ved brev af 31. juli 2015 påmindede Kommissionen Amazon om fremlæggelse af alle anmodede oplysninger, navnlig fuldstændige oplysninger vedrørende aftaler om immateriel ejendomsret indgået siden år 2000. Kommissionen anmodede endvidere Amazon om at fremlægge den ny aftale indgået med Luxembourg i 2014, til hvilken der henvises i Luxembourgs brev af 4. august 2014 og Amazons brev af 4. maj 2015. |
| --- | --- |

(21)

Ved brev af 31. juli 2015 påmindede Kommissionen Amazon om fremlæggelse af alle anmodede oplysninger, navnlig fuldstændige oplysninger vedrørende aftaler om immateriel ejendomsret indgået siden år 2000. Kommissionen anmodede endvidere Amazon om at fremlægge den ny aftale indgået med Luxembourg i 2014, til hvilken der henvises i Luxembourgs brev af 4. august 2014 og Amazons brev af 4. maj 2015.

| (22) | Amazon besvarede Kommissionens anmodning ved brev af 21. august 2015 med undtagelse af fremlæggelse af oplysninger om de resterende aftaler om immaterielle ejedomsrettigheder. |
| --- | --- |

(22)

Amazon besvarede Kommissionens anmodning ved brev af 21. august 2015 med undtagelse af fremlæggelse af oplysninger om de resterende aftaler om immaterielle ejedomsrettigheder.

| (23) | Den 8. september 2015 afholdtes et møde mellem Kommissionen og Amazon, om hvilket Luxembourg var informeret. Efter dette møde påmindede Kommissionen ved e-mail den 8. september 2015 Amazon om den ubesvarede anmodning om oplysninger vedrørende aftaler om immateriel ejendomsret. |
| --- | --- |

(23)

Den 8. september 2015 afholdtes et møde mellem Kommissionen og Amazon, om hvilket Luxembourg var informeret. Efter dette møde påmindede Kommissionen ved e-mail den 8. september 2015 Amazon om den ubesvarede anmodning om oplysninger vedrørende aftaler om immateriel ejendomsret.

| (24) | Ved e-mail af 14. september 2015 forklarede Amazon, at der ikke foreligger andre aftaler i henhold til hvilke, samme immaterielle ejendomsretter som dem, der er omfattet af licensaftalen, var eller ville blive gjort tilgængelige for forbundne eller uafhængige parter. Ved samme lejlighed oplyste Amazon Kommissionen, at en liste over koncerninterne aftaler vedrørende immaterielle ejendomsrettigheder, uanset deres tilknytning til EU eller immaterielle ejendomsretter omfattet af licensaftalen mellem LuxSCS og LuxOpCo, var under udfærdigelse. Denne liste blev fremlagt for Kommissionen den 17. september 2015. |
| --- | --- |

(24)

Ved e-mail af 14. september 2015 forklarede Amazon, at der ikke foreligger andre aftaler i henhold til hvilke, samme immaterielle ejendomsretter som dem, der er omfattet af licensaftalen, var eller ville blive gjort tilgængelige for forbundne eller uafhængige parter. Ved samme lejlighed oplyste Amazon Kommissionen, at en liste over koncerninterne aftaler vedrørende immaterielle ejendomsrettigheder, uanset deres tilknytning til EU eller immaterielle ejendomsretter omfattet af licensaftalen mellem LuxSCS og LuxOpCo, var under udfærdigelse. Denne liste blev fremlagt for Kommissionen den 17. september 2015.

| (25) | Ved e-mail af 23. september 2015 fremlagde Amazon en liste over aftaler, ifølge hvilke intellektuelle ejendomsretter blev licenseret enten fra eller til tredjeparter. |
| --- | --- |

(25)

Ved e-mail af 23. september 2015 fremlagde Amazon en liste over aftaler, ifølge hvilke intellektuelle ejendomsretter blev licenseret enten fra eller til tredjeparter.

| (26) | Ved e-mail af 29. september 2015 påmindede Kommissionen på baggrund af listen fremlagt af Amazon den 17. og 23. september 2015 Amazon om at fremlægge aftalerne om immaterielle ejendomsretter, som anmodet af Kommissionen den 26. marts og 3. juli 2015. Endvidere anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger fra Amazon vedrørende rapporter om omkostningsdeling og LuxOpCo's kunder pr. websted. |
| --- | --- |

(26)

Ved e-mail af 29. september 2015 påmindede Kommissionen på baggrund af listen fremlagt af Amazon den 17. og 23. september 2015 Amazon om at fremlægge aftalerne om immaterielle ejendomsretter, som anmodet af Kommissionen den 26. marts og 3. juli 2015. Endvidere anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger fra Amazon vedrørende rapporter om omkostningsdeling og LuxOpCo's kunder pr. websted.

| (27) | Amazon fremlagde oplysningerne ved e-mail af 30. september og 1., 2., 12., 13., 20. og 27. oktober 2015. |
| --- | --- |

(27)

Amazon fremlagde oplysningerne ved e-mail af 30. september og 1., 2., 12., 13., 20. og 27. oktober 2015.

| (28) | Den 28. oktober 2015 afholdtes mellem Kommissionen, Luxembourg og Amazon. |
| --- | --- |

(28)

Den 28. oktober 2015 afholdtes mellem Kommissionen, Luxembourg og Amazon.

| (29) | Ved e-mail af 20. november 2015 påmindede Kommissionen Amazon om omfanget af dens anmodning om oplysninger af 26. marts 2015 vedrørende Amazons interne og eksterne aftaler om immaterielle aftaler og anmodede Amazon om at fremlægge yderligere oplysninger. |
| --- | --- |

(29)

Ved e-mail af 20. november 2015 påmindede Kommissionen Amazon om omfanget af dens anmodning om oplysninger af 26. marts 2015 vedrørende Amazons interne og eksterne aftaler om immaterielle aftaler og anmodede Amazon om at fremlægge yderligere oplysninger.

| (30) | Under et møde den 27. november 2015 forsynede et selskab, der har anmodet om ikke at få navnet offentliggjort (»selskabet X«), Kommissionen med markedsinformation i relation til Kommissionens undersøgelse. På et telefonmøde den 15. januar 2016 fremlagde selskabet X yderligere oplysninger om e-handlen i Europa. Ved e-mail af 25. januar 2016 vedrørende referaterne af telefonmødet fremlagde selskabet X yderligere oplysninger. |
| --- | --- |

(30)

Under et møde den 27. november 2015 forsynede et selskab, der har anmodet om ikke at få navnet offentliggjort (»selskabet X«), Kommissionen med markedsinformation i relation til Kommissionens undersøgelse. På et telefonmøde den 15. januar 2016 fremlagde selskabet X yderligere oplysninger om e-handlen i Europa. Ved e-mail af 25. januar 2016 vedrørende referaterne af telefonmødet fremlagde selskabet X yderligere oplysninger.

| (31) | Den 30. november 2016 fremlagde Amazon yderligere oplysninger. |
| --- | --- |

(31)

Den 30. november 2016 fremlagde Amazon yderligere oplysninger.

| (32) | Ved e-mail af 1. december 2015 anmodede Amazon om forlængelse af fristen for besvarelse af Kommissionens anmodning om oplysninger dateret den 20. november 2015. |
| --- | --- |

(32)

Ved e-mail af 1. december 2015 anmodede Amazon om forlængelse af fristen for besvarelse af Kommissionens anmodning om oplysninger dateret den 20. november 2015.

| (33) | Den 4. december 2015 fremlagde Amazon oplysningerne, som Kommissionen havde anmodet om i sin e-mail af 20. november 2015 med anmodning om forlængelse af fristen for de resterende svar. |
| --- | --- |

(33)

Den 4. december 2015 fremlagde Amazon oplysningerne, som Kommissionen havde anmodet om i sin e-mail af 20. november 2015 med anmodning om forlængelse af fristen for de resterende svar.

| (34) | Ved brev af 10. og 28. december 2015 fremsatte Luxembourg sine bemærkninger som følge af mødet den 28. oktober 2015. |
| --- | --- |

(34)

Ved brev af 10. og 28. december 2015 fremsatte Luxembourg sine bemærkninger som følge af mødet den 28. oktober 2015.

| (35) | Ved e-mail af 11. december 2015 påmindede Kommissionen Amazon om de manglende svar på dens anmodning om oplysninger af 20. november 2015 og fremsendte en yderligere anmodning om oplysninger samt flere spørgsmål til Amazon. |
| --- | --- |

(35)

Ved e-mail af 11. december 2015 påmindede Kommissionen Amazon om de manglende svar på dens anmodning om oplysninger af 20. november 2015 og fremsendte en yderligere anmodning om oplysninger samt flere spørgsmål til Amazon.

| (36) | Den 18. december 2015 fremlagde Amazon yderligere svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 20. november 2015. |
| --- | --- |

(36)

Den 18. december 2015 fremlagde Amazon yderligere svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 20. november 2015.

| (37) | Ved e-mail den 18. december 2015 opfordrede Kommissionen Luxembourg til at fremsætte observationer og bemærkninger til oplysningerne fremlagt for Kommissionen af Amazon på det pågældende tidspunkt i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(37)

Ved e-mail den 18. december 2015 opfordrede Kommissionen Luxembourg til at fremsætte observationer og bemærkninger til oplysningerne fremlagt for Kommissionen af Amazon på det pågældende tidspunkt i undersøgelsen.

| (38) | Den 12. og 15. januar 2016 fremlagde Amazon delvise svar på Kommissionens anmodning af 11. december 2015 med anmodning om forlængelse af fristen for de resterende svar. |
| --- | --- |

(38)

Den 12. og 15. januar 2016 fremlagde Amazon delvise svar på Kommissionens anmodning af 11. december 2015 med anmodning om forlængelse af fristen for de resterende svar.

| (39) | Den 18. januar 2016 fremlagde Amazon yderligere oplysninger. |
| --- | --- |

(39)

Den 18. januar 2016 fremlagde Amazon yderligere oplysninger.

| (40) | Ved e-mail af 19. januar 2016 meddelte Kommissionen Amazon, at visse svar på spørgsmål vedrørende tidligere anmodninger om oplysninger stadig var ubesvarede. Endvidere anmodede Kommissionen om præciseringer og yderligere oplysninger. |
| --- | --- |

(40)

Ved e-mail af 19. januar 2016 meddelte Kommissionen Amazon, at visse svar på spørgsmål vedrørende tidligere anmodninger om oplysninger stadig var ubesvarede. Endvidere anmodede Kommissionen om præciseringer og yderligere oplysninger.

| (41) | Den 22. januar 2016 besvarede Amazon delvist Kommissionens anmodning om oplysninger af 19. december 2015. Den 28. januar 2016 fremsendte Amazon et delvist svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 11. december 2015. Ved breve af 5., 15., 19. og 24. februar 2016 fremsendte Amazon sine delvise svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 19. januar 2016. |
| --- | --- |

(41)

Den 22. januar 2016 besvarede Amazon delvist Kommissionens anmodning om oplysninger af 19. december 2015. Den 28. januar 2016 fremsendte Amazon et delvist svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 11. december 2015. Ved breve af 5., 15., 19. og 24. februar 2016 fremsendte Amazon sine delvise svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 19. januar 2016.

| (42) | Den 26. februar 2016 sendte Kommissionen en påmindelse til Amazon med anmodning om svar på udestående spørgsmål vedrørende anmodningerne om oplysninger af 20. november 2015, 11. og 18. december 2015 og 19. januar 2016. |
| --- | --- |

(42)

Den 26. februar 2016 sendte Kommissionen en påmindelse til Amazon med anmodning om svar på udestående spørgsmål vedrørende anmodningerne om oplysninger af 20. november 2015, 11. og 18. december 2015 og 19. januar 2016.

| (43) | Den 4. og 21. marts 2016 fremsendte Amazon delvise svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 11. december 2015. |
| --- | --- |

(43)

Den 4. og 21. marts 2016 fremsendte Amazon delvise svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 11. december 2015.

| (44) | Ved e-mail af 11. marts 2016 fremsendte Amazon et delvist svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 26. februar 2016. |
| --- | --- |

(44)

Ved e-mail af 11. marts 2016 fremsendte Amazon et delvist svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 26. februar 2016.

| (45) | Ved e-mail af 22. marts 2016 fremsendte Amazon et delvist svar på Kommissionens anmodninger om oplysninger af 19. januar 2016 og 26. februar 2016. |
| --- | --- |

(45)

Ved e-mail af 22. marts 2016 fremsendte Amazon et delvist svar på Kommissionens anmodninger om oplysninger af 19. januar 2016 og 26. februar 2016.

| (46) | Ved e-mail af 8. marts 2016 indvilligede Amazon i at frafalde kravet fremsat i brev af 22. januar 2016 om at holde visse fremsendte oplysninger fortrolige over for Luxembourg og forpligtede sig til at dele disse oplysninger med Luxembourg. |
| --- | --- |

(46)

Ved e-mail af 8. marts 2016 indvilligede Amazon i at frafalde kravet fremsat i brev af 22. januar 2016 om at holde visse fremsendte oplysninger fortrolige over for Luxembourg og forpligtede sig til at dele disse oplysninger med Luxembourg.

| (47) | Den 14. marts 2016 bekræftede Amazon at have delt sit sidst fremsendte svar til Kommissionen med Luxembourg. |
| --- | --- |

(47)

Den 14. marts 2016 bekræftede Amazon at have delt sit sidst fremsendte svar til Kommissionen med Luxembourg.

| (48) | Den 1. april 2016 anmodede Kommissionen selskabet X om at indvillige i, at deres fremsendte markedsoplysninger blev delt med Luxembourg. Den 5. april 2016 gav selskabet X sit samtykke hertil. |
| --- | --- |

(48)

Den 1. april 2016 anmodede Kommissionen selskabet X om at indvillige i, at deres fremsendte markedsoplysninger blev delt med Luxembourg. Den 5. april 2016 gav selskabet X sit samtykke hertil.

| (49) | Den 8. april 2016 forhørte Kommissionen sig hos Amazon om de oplysninger, som Amazon havde delt med Luxembourg på det pågældende tidspunkt i undersøgelsen. Kommissionen informerede også Amazon om, at en række oplysninger, som Kommissionen havde anmodet om den 11. februar 2015, stadig ikke var fremsendt. Endvidere fremsatte Kommissionen en anmodning til Amazon om yderligere præcisering og oplysninger. |
| --- | --- |

(49)

Den 8. april 2016 forhørte Kommissionen sig hos Amazon om de oplysninger, som Amazon havde delt med Luxembourg på det pågældende tidspunkt i undersøgelsen. Kommissionen informerede også Amazon om, at en række oplysninger, som Kommissionen havde anmodet om den 11. februar 2015, stadig ikke var fremsendt. Endvidere fremsatte Kommissionen en anmodning til Amazon om yderligere præcisering og oplysninger.

| (50) | Ved e-mail af 11. april 2016 bekræftede Amazon, hvilke oplysninger det havde delt med Luxembourg. |
| --- | --- |

(50)

Ved e-mail af 11. april 2016 bekræftede Amazon, hvilke oplysninger det havde delt med Luxembourg.

| (51) | Ved brev af 18. april 2016 adspurgte kommissionen Luxembourg om, hvilke oplysninger det havde delt med Amazon, og anmodede Luxembourg om at fremsætte bemærkninger til disse oplysninger. Kommissionen henviste endvidere til sin e-mail af 18. december 2015, hvori Luxembourg blev anmodet om at fremsætte bemærkninger til Amazons oplysninger. Endvidere delte Kommissionen som aftalt med selskabet X markedsoplysningerne med Luxembourg med anmodning om Luxembourgs bemærkninger hertil. |
| --- | --- |

(51)

Ved brev af 18. april 2016 adspurgte kommissionen Luxembourg om, hvilke oplysninger det havde delt med Amazon, og anmodede Luxembourg om at fremsætte bemærkninger til disse oplysninger. Kommissionen henviste endvidere til sin e-mail af 18. december 2015, hvori Luxembourg blev anmodet om at fremsætte bemærkninger til Amazons oplysninger. Endvidere delte Kommissionen som aftalt med selskabet X markedsoplysningerne med Luxembourg med anmodning om Luxembourgs bemærkninger hertil.

| (52) | Den 22. april 2016 fremsendte Amazon et delvist svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 8. april 2016 med anmodning om en forlængelse af fristen for de resterende svar. |
| --- | --- |

(52)

Den 22. april 2016 fremsendte Amazon et delvist svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 8. april 2016 med anmodning om en forlængelse af fristen for de resterende svar.

| (53) | Ved brev af 2. maj 2016 (fremsendt igen den 10. maj 2016) bekræftede Luxembourg modtagelsen af oplysningerne fremlagt af Amazon indtil det pågældende tidspunkt i undersøgelsen og fremsatte sine bemærkninger hertil. For så vidt angår markedsoplysningerne fremlagt af selskabet X, så oplyste Luxembourg Kommissionen, at man havde delt disse oplysninger med Amazon, da Amazon bedre ville være i stand til at kommentere. |
| --- | --- |

(53)

Ved brev af 2. maj 2016 (fremsendt igen den 10. maj 2016) bekræftede Luxembourg modtagelsen af oplysningerne fremlagt af Amazon indtil det pågældende tidspunkt i undersøgelsen og fremsatte sine bemærkninger hertil. For så vidt angår markedsoplysningerne fremlagt af selskabet X, så oplyste Luxembourg Kommissionen, at man havde delt disse oplysninger med Amazon, da Amazon bedre ville være i stand til at kommentere.

| (54) | Ved e-mail af 2. maj 2016 fremsendte Amazon en delvis besvarelse og bekræftede den manglende besvarelse af spørgsmålene, som Kommissionen havde rejst i sin anmodning om oplysninger dateret 8. april 2016, sådan som nævnt i brev af 22. april 2016. |
| --- | --- |

(54)

Ved e-mail af 2. maj 2016 fremsendte Amazon en delvis besvarelse og bekræftede den manglende besvarelse af spørgsmålene, som Kommissionen havde rejst i sin anmodning om oplysninger dateret 8. april 2016, sådan som nævnt i brev af 22. april 2016.

| (55) | Ved e-mail af 17. maj 2016 præciserede Kommissionen omfanget af de oplysninger, som Amazon tidligere var blevet anmodet om og mindede om, at visse oplysninger stadig ikke var fremsendt som svar på anmodningen om oplysninger af 11. december 2015 og 8. april 2016. |
| --- | --- |

(55)

Ved e-mail af 17. maj 2016 præciserede Kommissionen omfanget af de oplysninger, som Amazon tidligere var blevet anmodet om og mindede om, at visse oplysninger stadig ikke var fremsendt som svar på anmodningen om oplysninger af 11. december 2015 og 8. april 2016.

| (56) | Ved e-mail af 24. maj 2016 fremsendte Amazon sit svar på Kommissionens e-mail af 17. maj 2016. |
| --- | --- |

(56)

Ved e-mail af 24. maj 2016 fremsendte Amazon sit svar på Kommissionens e-mail af 17. maj 2016.

| (57) | Den 26. maj 2016 afholdtes et møde mellem Kommissionen, Luxembourg og Amazon. Under dette møde og i udkastet til mødereferatet heraf stillede Kommissionen yderligere spørgsmål til Amazon. Amazon besvarede spørgsmålene ved brev af 20. juni 2016. |
| --- | --- |

(57)

Den 26. maj 2016 afholdtes et møde mellem Kommissionen, Luxembourg og Amazon. Under dette møde og i udkastet til mødereferatet heraf stillede Kommissionen yderligere spørgsmål til Amazon. Amazon besvarede spørgsmålene ved brev af 20. juni 2016.

| (58) | Ved brev af 21. juni 2016 fremsendte Amazon sine bemærkninger til markedsoplysningerne fra selskabet X. Amazon anmodede ligeledes om adgang til den komplette dokumentation fremlagt af selskabet X og oplysning om selskabets identitet. |
| --- | --- |

(58)

Ved brev af 21. juni 2016 fremsendte Amazon sine bemærkninger til markedsoplysningerne fra selskabet X. Amazon anmodede ligeledes om adgang til den komplette dokumentation fremlagt af selskabet X og oplysning om selskabets identitet.

| (59) | Den 7. juli 2016 fremsatte Kommissionen sine bemærkninger til Amazon om de ændrede mødereferater af mødet den 26. maj 2016. Endvidere anmodede Kommissionen Amazon om yderligere oplysninger. |
| --- | --- |

(59)

Den 7. juli 2016 fremsatte Kommissionen sine bemærkninger til Amazon om de ændrede mødereferater af mødet den 26. maj 2016. Endvidere anmodede Kommissionen Amazon om yderligere oplysninger.

| (60) | Ved brev af 22. juli 2016 fremsendte Amazon et delvist svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 7. juli 2016. I sit svar oplyste Amazon Kommissionen om den sikrende kendelse, som dokumenter, der indgår i skattesager i USA, er omfattet af. Amazon foreslog derfor at fremsende redigerede dokumenter, da disse var tilgængelige for Amazon. |
| --- | --- |

(60)

Ved brev af 22. juli 2016 fremsendte Amazon et delvist svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 7. juli 2016. I sit svar oplyste Amazon Kommissionen om den sikrende kendelse, som dokumenter, der indgår i skattesager i USA, er omfattet af. Amazon foreslog derfor at fremsende redigerede dokumenter, da disse var tilgængelige for Amazon.

| (61) | Ved e-mail af 27. juli 2016 påmindede Kommissionen Amazon om den manglende fremsendelse af oplysninger, hvorom Kommissionen havde anmodet den 7. juli 2016, og accepterede at modtage foreløbige dokumenter fra skattesagen i USA. Endvidere anmodede Kommissionen Amazon om yderligere præciseringer og oplysninger. |
| --- | --- |

(61)

Ved e-mail af 27. juli 2016 påmindede Kommissionen Amazon om den manglende fremsendelse af oplysninger, hvorom Kommissionen havde anmodet den 7. juli 2016, og accepterede at modtage foreløbige dokumenter fra skattesagen i USA. Endvidere anmodede Kommissionen Amazon om yderligere præciseringer og oplysninger.

| (62) | Ved e-mail af 29. juli 2016 fremsendte Amazon et delvist svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 7. juli 2016 med anmodning om forlængelse af fristen for besvarelse af de resterende spørgsmål. Ved brev af 12. august 2016 fremsendte Amazon et delvist svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 7. juli 2016 og 27. juli 2016. |
| --- | --- |

(62)

Ved e-mail af 29. juli 2016 fremsendte Amazon et delvist svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 7. juli 2016 med anmodning om forlængelse af fristen for besvarelse af de resterende spørgsmål. Ved brev af 12. august 2016 fremsendte Amazon et delvist svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 7. juli 2016 og 27. juli 2016.

| (63) | Ved e-mail af 19. august 2016 anmodede Kommissionen om yderligere præciseringer og oplysninger fra Amazon vedrørende Amazons svar på anmodningen af oplysninger af 7. juli 2016. |
| --- | --- |

(63)

Ved e-mail af 19. august 2016 anmodede Kommissionen om yderligere præciseringer og oplysninger fra Amazon vedrørende Amazons svar på anmodningen af oplysninger af 7. juli 2016.

| (64) | Ved e-mail af 19. august 2016 og igen ved brev af 22. august 2016 fremsendte Kommissionen en anmodning til Amazon med anmodning om alle de redigerede dokumenter fra skattesagen i USA. |
| --- | --- |

(64)

Ved e-mail af 19. august 2016 og igen ved brev af 22. august 2016 fremsendte Kommissionen en anmodning til Amazon med anmodning om alle de redigerede dokumenter fra skattesagen i USA.

| (65) | Den 26. august 2016 fremsendte Amazon et delvist svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 7. juli 2016 med anmodning om en forlængelse af fristen for det fuldstændige svar. |
| --- | --- |

(65)

Den 26. august 2016 fremsendte Amazon et delvist svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 7. juli 2016 med anmodning om en forlængelse af fristen for det fuldstændige svar.

| (66) | Ved e-mail af 30. august 2016 oplyste Amazon Kommissionen om den opnåede tilladelse til adgang til dokumenterne anvendt i skattesagen i USA og oplyste om den kommende fremsendelse af uredigerede dokumenter. |
| --- | --- |

(66)

Ved e-mail af 30. august 2016 oplyste Amazon Kommissionen om den opnåede tilladelse til adgang til dokumenterne anvendt i skattesagen i USA og oplyste om den kommende fremsendelse af uredigerede dokumenter.

| (67) | Den 9. september 2016 fremsendte Amazon et delvist svar på Kommissionens anmodning af 19. august 2016 om oplysninger. |
| --- | --- |

(67)

Den 9. september 2016 fremsendte Amazon et delvist svar på Kommissionens anmodning af 19. august 2016 om oplysninger.

| (68) | Den 30. september 2016 fremsendte Amazon de uredigerede dokumenter fra skattesagen i USA som svar på Kommissionens anmodning af 22. august 2016. |
| --- | --- |

(68)

Den 30. september 2016 fremsendte Amazon de uredigerede dokumenter fra skattesagen i USA som svar på Kommissionens anmodning af 22. august 2016.

| (69) | Ved e-mail af 7. og 19. december 2016 anmodede Kommissionen Amazon om yderligere oplysninger vedrørende skattesagen i USA. Den 20. december 2016 fremsendte Amazon sit svar. |
| --- | --- |

(69)

Ved e-mail af 7. og 19. december 2016 anmodede Kommissionen Amazon om yderligere oplysninger vedrørende skattesagen i USA. Den 20. december 2016 fremsendte Amazon sit svar.

| (70) | Den 21. december 2016 fremsendte Kommissionen en anmodning til Amazon, som Amazon besvarede delvist den 20. januar 2017. Ved e-mail af 2. februar 2017 fremsendte Kommissionen yderligere præciseringer til Amazon vedrørende dens anmodning af 21. december 2017 om oplysninger. Den 6., 8. og 27. februar og 6. marts 2017 fremsendte Amazon yderligere oplysninger og delvise svar til Kommissionen. Ved e-mail af 13. marts 2017 sendte Kommissionen en påmindelse til Amazon om de manglende oplysninger. |
| --- | --- |

(70)

Den 21. december 2016 fremsendte Kommissionen en anmodning til Amazon, som Amazon besvarede delvist den 20. januar 2017. Ved e-mail af 2. februar 2017 fremsendte Kommissionen yderligere præciseringer til Amazon vedrørende dens anmodning af 21. december 2017 om oplysninger. Den 6., 8. og 27. februar og 6. marts 2017 fremsendte Amazon yderligere oplysninger og delvise svar til Kommissionen. Ved e-mail af 13. marts 2017 sendte Kommissionen en påmindelse til Amazon om de manglende oplysninger.

| (71) | Ved brev af 14. marts 2017 anmodede Kommissionen Amazon om yderligere oplysninger. |
| --- | --- |

(71)

Ved brev af 14. marts 2017 anmodede Kommissionen Amazon om yderligere oplysninger.

| (72) | Ved e-mail af 24. marts 2017 fremsendte Amazon udtalelsen fra skatteretten i USA af 23. marts 2017 til Kommissionen. |
| --- | --- |

(72)

Ved e-mail af 24. marts 2017 fremsendte Amazon udtalelsen fra skatteretten i USA af 23. marts 2017 til Kommissionen.

| (73) | Ved e-mail af 27. marts 2017 anmodede Kommissionen Amazon om yderligere oplysninger vedrørende udtalelsen fra skatteretten i USA. |
| --- | --- |

(73)

Ved e-mail af 27. marts 2017 anmodede Kommissionen Amazon om yderligere oplysninger vedrørende udtalelsen fra skatteretten i USA.

| (74) | Den 28. marts 2017 besvarede Amazon Kommissionens henvendelse med anmodning om yderligere tidsforlængelse med hensyn til besvarelsen på grund af de igangværende procedurer efter retssagen i USA. |
| --- | --- |

(74)

Den 28. marts 2017 besvarede Amazon Kommissionens henvendelse med anmodning om yderligere tidsforlængelse med hensyn til besvarelsen på grund af de igangværende procedurer efter retssagen i USA.

| (75) | Ved e-mail af 4. april 2017 fremsendte Amazon et delvist svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 14. marts 2017. |
| --- | --- |

(75)

Ved e-mail af 4. april 2017 fremsendte Amazon et delvist svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 14. marts 2017.

| (76) | Ved e-mail af 7. april 2017 meddelte Kommissionen Luxembourg og Amazon, at den var forpligtet til at afvise Amazons anmodning om fuld adgang til dokumentationen fremlagt af selskabet X. |
| --- | --- |

(76)

Ved e-mail af 7. april 2017 meddelte Kommissionen Luxembourg og Amazon, at den var forpligtet til at afvise Amazons anmodning om fuld adgang til dokumentationen fremlagt af selskabet X.

| (77) | Den 11. april 2017 fremsendte Amazon endnu et delvist svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 14. marts 2017 med anmodning om en forlængelse af fristen for nogle resterende svar. |
| --- | --- |

(77)

Den 11. april 2017 fremsendte Amazon endnu et delvist svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 14. marts 2017 med anmodning om en forlængelse af fristen for nogle resterende svar.

| (78) | Ved e-mail af 12. april 2017 fremsendte Amazon et delvist svar til Kommissionen. |
| --- | --- |

(78)

Ved e-mail af 12. april 2017 fremsendte Amazon et delvist svar til Kommissionen.

| (79) | Den 17. april 2017 fremlagde Amazon yderligere oplysninger vedrørende procedurerne efter retssagen i USA. |
| --- | --- |

(79)

Den 17. april 2017 fremlagde Amazon yderligere oplysninger vedrørende procedurerne efter retssagen i USA.

| (80) | Den 18. maj 2017 fremsendte Amazon endnu et delvist svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 14. marts 2017, som dermed blev fuldstændigt besvaret. |
| --- | --- |

(80)

Den 18. maj 2017 fremsendte Amazon endnu et delvist svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 14. marts 2017, som dermed blev fuldstændigt besvaret.

| (81) | Ved e-mail af 19. maj 2017 anmodede Kommissionen Amazon om yderligere oplysninger. |
| --- | --- |

(81)

Ved e-mail af 19. maj 2017 anmodede Kommissionen Amazon om yderligere oplysninger.

| (82) | Den 29. maj 2017 fremsendte Amazon yderligere oplysninger til Kommissionen. |
| --- | --- |

(82)

Den 29. maj 2017 fremsendte Amazon yderligere oplysninger til Kommissionen.

| (83) | Ved e-mail af 7. juni 2017 fremsendte Amazon sit svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 19. maj 2017. |
| --- | --- |

(83)

Ved e-mail af 7. juni 2017 fremsendte Amazon sit svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 19. maj 2017.

| (84) | Ved e-mail af 14. juni 2017 anmodede Kommissionen Amazon om at bekræfte, at alle oplysninger fremsendt af Amazon til Kommissionen i 2016 og 2017 også var blevet delt med Luxembourg og opfordrede samtidig Luxembourg til at fremsende dets bemærkninger til de oplysninger, som Amazon havde fremsendt til Kommissionen på det pågældende tidspunkt i undersøgelsen. Den 19. juni 2017 bekræftede Amazon at have delt alle oplysninger fremsendt til Kommissionen i 2016 og 2017 med Luxembourg. Luxembourg bekræftede ved e-mail af 21. juni 2017 at have modtaget alle dokumenter, som Amazon havde fremsendt til Kommissionen i 2016 og 2017, samt at Luxembourg ikke havde yderligere bemærkninger til Amazons dokumenter fremsendt til Kommissionen i 2016 og 2017 med undtagelse af dokumenterne fremsendt af Amazon den 30. september 2016 og den 20. januar 2017. |
| --- | --- |

(84)

Ved e-mail af 14. juni 2017 anmodede Kommissionen Amazon om at bekræfte, at alle oplysninger fremsendt af Amazon til Kommissionen i 2016 og 2017 også var blevet delt med Luxembourg og opfordrede samtidig Luxembourg til at fremsende dets bemærkninger til de oplysninger, som Amazon havde fremsendt til Kommissionen på det pågældende tidspunkt i undersøgelsen. Den 19. juni 2017 bekræftede Amazon at have delt alle oplysninger fremsendt til Kommissionen i 2016 og 2017 med Luxembourg. Luxembourg bekræftede ved e-mail af 21. juni 2017 at have modtaget alle dokumenter, som Amazon havde fremsendt til Kommissionen i 2016 og 2017, samt at Luxembourg ikke havde yderligere bemærkninger til Amazons dokumenter fremsendt til Kommissionen i 2016 og 2017 med undtagelse af dokumenterne fremsendt af Amazon den 30. september 2016 og den 20. januar 2017.

| (85) | Den 22. juni 2017 blev et møde afholdt mellem Kommissionen, Luxembourg og Amazon. |
| --- | --- |

(85)

Den 22. juni 2017 blev et møde afholdt mellem Kommissionen, Luxembourg og Amazon.

| (86) | Den 6. juli 2017 fremsendte Luxembourg sit indlæg fra Amazon sine bemærkninger til Amazons fremsendelser af 30. september 2016 og 20. januar 2017. |
| --- | --- |

(86)

Den 6. juli 2017 fremsendte Luxembourg sit indlæg fra Amazon sine bemærkninger til Amazons fremsendelser af 30. september 2016 og 20. januar 2017.

| (87) | Den 6. juli 2017 fremsendte Kommissionen en anmodning til Amazon, som Amazon besvarede den 10. og 27. juli samt den 4. og 7. august 2017. |
| --- | --- |

(87)

Den 6. juli 2017 fremsendte Kommissionen en anmodning til Amazon, som Amazon besvarede den 10. og 27. juli samt den 4. og 7. august 2017.

| (88) | Ved e-mail af 9. august 2017 anmodede Kommissionen Amazon om yderligere oplysninger. Den 7. september 2017 fremsendte Amazon sit svar. |
| --- | --- |

(88)

Ved e-mail af 9. august 2017 anmodede Kommissionen Amazon om yderligere oplysninger. Den 7. september 2017 fremsendte Amazon sit svar.

| (89) | Den 12. september 2017 bekræftede Luxembourg ved e-mail, at man ikke havde yderligere bemærkninger til Amazons fremsendte oplysninger af 10. og 27. juli, 4. og 7. august samt 7. september 2017. |
| --- | --- |

(89)

Den 12. september 2017 bekræftede Luxembourg ved e-mail, at man ikke havde yderligere bemærkninger til Amazons fremsendte oplysninger af 10. og 27. juli, 4. og 7. august samt 7. september 2017.

2.   FAKTISK OG RETLIGT GRUNDLAG

FAKTISK OG RETLIGT GRUNDLAG

2.1.   BESKRIVELSE AF FORDELEN VED DEN ANFÆGTEDE SKATTEAFTALE

BESKRIVELSE AF FORDELEN VED DEN ANFÆGTEDE SKATTEAFTALE

2.1.1.   AMAZON-KONCERNEN

| (90) | Amazon-koncernen består af Amazon.com, Inc. og alle selskaber, som er direkte eller indirekte kontrollerede af Amazon.com, Inc. (samlet benævnt »Amazon« eller »Amazon-koncernen«). Amazon har hovedsæder i Seattle og Washington i USA. |
| --- | --- |

(90)

Amazon-koncernen består af Amazon.com, Inc. og alle selskaber, som er direkte eller indirekte kontrollerede af Amazon.com, Inc. (samlet benævnt »Amazon« eller »Amazon-koncernen«). Amazon har hovedsæder i Seattle og Washington i USA.

| (91) | Amazon driver detailhandels- og servicevirksomheder. |
| --- | --- |

(91)

Amazon driver detailhandels- og servicevirksomheder.

| (92) | Amazons detailhandelsvirksomhed består i salg af en række varer til kunderne igennem dets websteder, f.eks. bøger, DVD'er, videoer, elektroniske forbrugsvarer, computere, køkkenudstyr og husholdningsapparater, værktøjer, hardware, mobiltelefoner osv., samt indhold som f.eks. digital musik, E-bøger, spil osv., som Amazon køber til videresalg fra leverandører (12). Amazon opfylder kundeordrer på en række forskellige måder, herunder gennem sin egne nordamerikanske og internationale opfyldelsescentre og netværk samt gennem co-outsourcede eller outsourcede opfyldelsesordninger i visse lande og gennem digital levering (13). |
| --- | --- |

(92)

Amazons detailhandelsvirksomhed består i salg af en række varer til kunderne igennem dets websteder, f.eks. bøger, DVD'er, videoer, elektroniske forbrugsvarer, computere, køkkenudstyr og husholdningsapparater, værktøjer, hardware, mobiltelefoner osv., samt indhold som f.eks. digital musik, E-bøger, spil osv., som Amazon køber til videresalg fra leverandører (12). Amazon opfylder kundeordrer på en række forskellige måder, herunder gennem sin egne nordamerikanske og internationale opfyldelsescentre og netværk samt gennem co-outsourcede eller outsourcede opfyldelsesordninger i visse lande og gennem digital levering (13).

12

13

| (93) | Amazons servicevirksomhed omfatter aktiviteterne i tredjepartsprogrammer (»tredjeparts salgsprogrammer«) som f.eks. Marketplace og Merchants@Amazon, gennem hvilke Amazon tillader andre (mindre) virksomheder og individer (Marketplace) samt mellemstore og store detailhandlere (Merchants@Amazon) at tilbyde deres produkter til salg på Amazons websteder. Produkterne fra tredjeparts sælgere er integrerede i Amazons websteder. Som modydelse betaler de deltagende virksomheder og individer gebyr til Amazon (14). Disse tredjepartsvirksomheder og -centre kan også vælge at sende deres lagerbeholdning til Amazon, som derefter oplagres af Amazon på dets opfyldelsescentre (15), listes på alle dets websteder og plukkes, pakkes og leveres til kundens adresse (»Amazons opfyldelsesvirksomhed«) (16). |
| --- | --- |

(93)

Amazons servicevirksomhed omfatter aktiviteterne i tredjepartsprogrammer (»tredjeparts salgsprogrammer«) som f.eks. Marketplace og Merchants@Amazon, gennem hvilke Amazon tillader andre (mindre) virksomheder og individer (Marketplace) samt mellemstore og store detailhandlere (Merchants@Amazon) at tilbyde deres produkter til salg på Amazons websteder. Produkterne fra tredjeparts sælgere er integrerede i Amazons websteder. Som modydelse betaler de deltagende virksomheder og individer gebyr til Amazon (14). Disse tredjepartsvirksomheder og -centre kan også vælge at sende deres lagerbeholdning til Amazon, som derefter oplagres af Amazon på dets opfyldelsescentre (15), listes på alle dets websteder og plukkes, pakkes og leveres til kundens adresse (»Amazons opfyldelsesvirksomhed«) (16).

14

15

16

| (94) | Amazon genererer også indtægter gennem anden marketings- og reklamationsvirksomhed som f.eks. onlinereklame og co-brandede kreditkortordninger. Amazon tilbød tidligere sine e-handelstjenester, funktioner og teknologier til at drive andre virksomheders websteder ved at sælge disse virksomheders produkter under brandet og på URL'et Amazon i programmet »Merchant.com«. Under »Syndicated Stores«-programmet tilbød Amazon tidligere sine e-handelstjenester, funktioner og teknologier til at drive andre virksomheders websteder ved at sælge disse virksomheders produkter under et andet firmanavn og URL (17). Begge programmer er siden blevet udfaset (18). |
| --- | --- |

(94)

Amazon genererer også indtægter gennem anden marketings- og reklamationsvirksomhed som f.eks. onlinereklame og co-brandede kreditkortordninger. Amazon tilbød tidligere sine e-handelstjenester, funktioner og teknologier til at drive andre virksomheders websteder ved at sælge disse virksomheders produkter under brandet og på URL'et Amazon i programmet »Merchant.com«. Under »Syndicated Stores«-programmet tilbød Amazon tidligere sine e-handelstjenester, funktioner og teknologier til at drive andre virksomheders websteder ved at sælge disse virksomheders produkter under et andet firmanavn og URL (17). Begge programmer er siden blevet udfaset (18).

17

18

| (95) | Endelig fremstiller og sælger Amazon hardwareprodukter som f.eks. enhederne Amazon Kindle, Amazon Fire og Amazon Echo. |
| --- | --- |

(95)

Endelig fremstiller og sælger Amazon hardwareprodukter som f.eks. enhederne Amazon Kindle, Amazon Fire og Amazon Echo.

| (96) | Amazon driver 13 globale websteder, inklusive www.amazon.com og seks europæiske websteder: www.amazon.de, www.amazon.co.uk, www.amazon.fr, www.amazon.it and www.amazon.es (»EU-webstederne«) samt www.amazon.nl (19). Amazons operationer er organiserede i tre segmenter: North America, International og Amazon Web Services (»AWS«) (20). |
| --- | --- |

(96)

Amazon driver 13 globale websteder, inklusive www.amazon.com og seks europæiske websteder: www.amazon.de, www.amazon.co.uk, www.amazon.fr, www.amazon.it and www.amazon.es (»EU-webstederne«) samt www.amazon.nl (19). Amazons operationer er organiserede i tre segmenter: North America, International og Amazon Web Services (»AWS«) (20).

19

20

| (97) | Salget i det nordamerikanske segment består hovedsageligt af detailhandel med forbrugsvarer (herunder fra tredjepartssælgere) og abonnementer gennem websteder, der fokuserer på Nordamerika som www.amazon.com, www.amazon.ca og www.amazon.com.mx. Dette segment omfatter også eksportsalg fra disse websteder. |
| --- | --- |

(97)

Salget i det nordamerikanske segment består hovedsageligt af detailhandel med forbrugsvarer (herunder fra tredjepartssælgere) og abonnementer gennem websteder, der fokuserer på Nordamerika som www.amazon.com, www.amazon.ca og www.amazon.com.mx. Dette segment omfatter også eksportsalg fra disse websteder.

| (98) | Salget i det internationale segment består hovedsageligt af detailhandel med forbrugsvarer (herunder fra tredjepartssælgere) og abonnementer gennem websteder som www.amazon.com.au, www.amazon.com.br, www.amazon.cn, www.amazon.in, www.amazon.co.jp, EU-webstederne og www.amazon.nl. Samme segment omfatter også eksportsalg fra disse internationale websteder (herunder eksportsalg fra disse websteder til kunder i USA, Mexico og Canada), men omfatter ikke eksportsalg fra Amazons nordamerikanske websteder. |
| --- | --- |

(98)

Salget i det internationale segment består hovedsageligt af detailhandel med forbrugsvarer (herunder fra tredjepartssælgere) og abonnementer gennem websteder som www.amazon.com.au, www.amazon.com.br, www.amazon.cn, www.amazon.in, www.amazon.co.jp, EU-webstederne og www.amazon.nl. Samme segment omfatter også eksportsalg fra disse internationale websteder (herunder eksportsalg fra disse websteder til kunder i USA, Mexico og Canada), men omfatter ikke eksportsalg fra Amazons nordamerikanske websteder.

| (99) | AWS-segmentet består af globalt computersalg, lagerplads, database og andre tjenesteydelser, der tilbydes til opstartsvirksomheder, virksomheder, offentlige myndigheder og akademiske institutioner. Gennem AWS giver Amazon adgang til teknologisk infrastruktur for en række forskellige brancher. |
| --- | --- |

(99)

AWS-segmentet består af globalt computersalg, lagerplads, database og andre tjenesteydelser, der tilbydes til opstartsvirksomheder, virksomheder, offentlige myndigheder og akademiske institutioner. Gennem AWS giver Amazon adgang til teknologisk infrastruktur for en række forskellige brancher.

| (100) | I 2016 genererede Amazon en nettoomsætning på ca. 136 mia. USD og en nettoindtægt på 2,37 mia. USD. Globalt set stammer 91 % af Amazons indtægter fra dets detailhandel. 59 % af nettosalget stammer fra det nordamerikanske segment, 32 % fra det internationale segment og 9 % fra AWS-segmentet. I 2016 havde Amazon 314 400 fuldtids- og deltidsbeskæftigede medarbejdere (21). |
| --- | --- |

(100)

I 2016 genererede Amazon en nettoomsætning på ca. 136 mia. USD og en nettoindtægt på 2,37 mia. USD. Globalt set stammer 91 % af Amazons indtægter fra dets detailhandel. 59 % af nettosalget stammer fra det nordamerikanske segment, 32 % fra det internationale segment og 9 % fra AWS-segmentet. I 2016 havde Amazon 314 400 fuldtids- og deltidsbeskæftigede medarbejdere (21).

21

2.1.2.   AMAZONS EUROPÆISKE TRANSAKTIONER

| (101) | Forud for maj 2006 drev Amazon sine europæiske websteder gennem et 100 % amerikansk ejet datterselskab af Amazon.com. Inc.: Amazon.com International Sales, Inc. (»AIS«). AIS fungerede som hovedselskab for detailhandelen på Amazons europæiske websteder (på det pågældende tidspunkt: www.amazon.de, www.amazon.co.uk, og www.amazon.fr), mens et andet af koncernens USA-selskaber, Amazon International Marketplace, Inc. (»AIM«), fungerede som hovedselskab for serviceydelserne på disse websteder. AIM var på sin side eneaktionær i ASE, der blev stiftet i 2003, der fungerede som servicekommissionæragent for levering af tjenesteydelser på de europæiske websteder. Afslutningsvist udførte de fuldt ejede Amazon-enheder stiftet i Det Forenede Kongerige, Tyskland og Frankrig (»lokale EU-datterselskaber«) (22) visse tjenesteydelser for de europæiske websteder, f.eks. kundehenvisningstjenester (23). |
| --- | --- |

(101)

Forud for maj 2006 drev Amazon sine europæiske websteder gennem et 100 % amerikansk ejet datterselskab af Amazon.com. Inc.: Amazon.com International Sales, Inc. (»AIS«). AIS fungerede som hovedselskab for detailhandelen på Amazons europæiske websteder (på det pågældende tidspunkt: www.amazon.de, www.amazon.co.uk, og www.amazon.fr), mens et andet af koncernens USA-selskaber, Amazon International Marketplace, Inc. (»AIM«), fungerede som hovedselskab for serviceydelserne på disse websteder. AIM var på sin side eneaktionær i ASE, der blev stiftet i 2003, der fungerede som servicekommissionæragent for levering af tjenesteydelser på de europæiske websteder. Afslutningsvist udførte de fuldt ejede Amazon-enheder stiftet i Det Forenede Kongerige, Tyskland og Frankrig (»lokale EU-datterselskaber«) (22) visse tjenesteydelser for de europæiske websteder, f.eks. kundehenvisningstjenester (23).

22

23

| (102) | Omstruktureringen af Amazons europæiske transaktioner, sådan som beskrevet i anmodningen om en skatteaftale (»2006-omstruktureringen«), trådte i kraft i maj 2006. I regnskabsårene fra 1. maj 2006 til 30. juni 2014 (»den relevante periode«), var strukturen, der er vist i figur 1 på plads. I juli 2014 omstrukturerede Amazon sine europæiske transaktioner (»2014-omstruktureringen«). Omstruktureringen i 2014 og Amazons europæiske transaktioner efter omstruktureringen i 2014 er ikke omfattet af anvendelsesområdet for denne afgørelse.

  Figur1


  Struturen i Amazons europæiske enheder 2006-2014




  Fordeling af omkostninger for F&U
  Royalties
  Royalties
  Servicegebyr
  Amazon.de
  Amazon.fr
  Amazon.co.uk
  Amazon Media Europe AMEU
  Amazon Services Europe ASE
  LuxOpCo
  LuxSCS
  Datterselskaber i EU
  LUX
  US
  Amazon US |
| --- | --- |

(102)

Omstruktureringen af Amazons europæiske transaktioner, sådan som beskrevet i anmodningen om en skatteaftale (»2006-omstruktureringen«), trådte i kraft i maj 2006. I regnskabsårene fra 1. maj 2006 til 30. juni 2014 (»den relevante periode«), var strukturen, der er vist i figur 1 på plads. I juli 2014 omstrukturerede Amazon sine europæiske transaktioner (»2014-omstruktureringen«). Omstruktureringen i 2014 og Amazons europæiske transaktioner efter omstruktureringen i 2014 er ikke omfattet af anvendelsesområdet for denne afgørelse.

Figur1

Figur1

Struturen i Amazons europæiske enheder 2006-2014

Struturen i Amazons europæiske enheder 2006-2014

Fordeling af omkostninger for F&U

Royalties

Royalties

Servicegebyr

Amazon.de

Amazon.fr

Amazon.co.uk

Amazon Media Europe AMEU

Amazon Services Europe ASE

LuxOpCo

LuxSCS

Datterselskaber i EU

LUX

US

Amazon US

2.1.2.1.   
  LuxSCS

LuxSCS

| (103) | LuxSCS er et Luxembourgsk kommanditselskab (Société en Commandite Simple). Mens strukturen i ejerforholdene har undergået forandringer i den relevante periode, har parterne i LuxSCS har altid været amerikansk hjemmehørende selskaber (24). Parterne i LuxSCS var ved stiftelsen i 2004 Amazon Europe Holding, Inc. (komplementar); Amazon.com International Sales, Inc. og Amazon.com International Marketplace, Inc. I maj 2006 erstattede ACI Holdings, Inc. og Amazon.com Inc. Amazon.com International Marketplace, Inc. som partner i LuxSCS. Amazon Europe Holding, Inc. (general partner), Amazon.com International Sales, Inc. og Amazon.com, Inc. har været partnere i LuxSCS siden september 2009 (25). |
| --- | --- |

(103)

LuxSCS er et Luxembourgsk kommanditselskab (Société en Commandite Simple). Mens strukturen i ejerforholdene har undergået forandringer i den relevante periode, har parterne i LuxSCS har altid været amerikansk hjemmehørende selskaber (24). Parterne i LuxSCS var ved stiftelsen i 2004 Amazon Europe Holding, Inc. (komplementar); Amazon.com International Sales, Inc. og Amazon.com International Marketplace, Inc. I maj 2006 erstattede ACI Holdings, Inc. og Amazon.com Inc. Amazon.com International Marketplace, Inc. som partner i LuxSCS. Amazon Europe Holding, Inc. (general partner), Amazon.com International Sales, Inc. og Amazon.com, Inc. har været partnere i LuxSCS siden september 2009 (25).

Société en Commandite Simple

24

25

| (104) | I den relevante periode forventedes LuxSCS udelukkende at skulle fungere som et immaterielt holdingselskab for Amazons europæiske transaktioner, for hvilke LuxOpCo var ansvarlig som den primære operatør (26). Som beskrevet af Amazon ved brev af 20. april 2006 til Luxembourgs skatteforvaltning, var LuxSCS aktiviteter begrænset til »den blotte besiddelse« af immaterielle værdier og aktier i LuxOpCo. Det »begrænsede antal juridiske aftaler«, som LuxSCS har indgået, er dem, som var »nødvendige for at Luxembourg-strukturen kunne fungere«. LuxSCS skulle kun modtage passiv indkomst (royalties og renter) fra sine datterselskaber (27). LuxSCS ydede også koncerninterne lån til LuxOpCo og andre koncernselskaber (28). LuxSCS havde ingen fysisk tilstedeværelse eller medarbejdere i den relevante periode. |
| --- | --- |

(104)

I den relevante periode forventedes LuxSCS udelukkende at skulle fungere som et immaterielt holdingselskab for Amazons europæiske transaktioner, for hvilke LuxOpCo var ansvarlig som den primære operatør (26). Som beskrevet af Amazon ved brev af 20. april 2006 til Luxembourgs skatteforvaltning, var LuxSCS aktiviteter begrænset til »den blotte besiddelse« af immaterielle værdier og aktier i LuxOpCo. Det »begrænsede antal juridiske aftaler«, som LuxSCS har indgået, er dem, som var »nødvendige for at Luxembourg-strukturen kunne fungere«. LuxSCS skulle kun modtage passiv indkomst (royalties og renter) fra sine datterselskaber (27). LuxSCS ydede også koncerninterne lån til LuxOpCo og andre koncernselskaber (28). LuxSCS havde ingen fysisk tilstedeværelse eller medarbejdere i den relevante periode.

26

27

28

| (105) | I 2005 indgik LuxSCS licens- og overdragelsesaftaler for eksisterende immateriel ejendomsret (»buy-in-aftalen«) med Amazon Technologies, Inc. (»ATI«), (29) og CSA som indgået med to Amazon-koncernenheder hjemmehørende i USA: A9.com, Inc. (»A9«) og ATI (30). LuxSCS indgik ligeledes en overdragelsesaftale om immaterielle ejendomsrettigheder og en licensaftale med Amazon.co.uk Ltd., Amazon.fr SARL og Amazon.de GmbH, ifølge hvilken LuxSCS modtog varemærkerne og de immaterielle ejendomsrettigheder til de europæiske websteder, der havde været ejet af samme lokale EU-datterselskaber indtil den 30. april 2006 (31). |
| --- | --- |

(105)

I 2005 indgik LuxSCS licens- og overdragelsesaftaler for eksisterende immateriel ejendomsret (»buy-in-aftalen«) med Amazon Technologies, Inc. (»ATI«), (29) og CSA som indgået med to Amazon-koncernenheder hjemmehørende i USA: A9.com, Inc. (»A9«) og ATI (30). LuxSCS indgik ligeledes en overdragelsesaftale om immaterielle ejendomsrettigheder og en licensaftale med Amazon.co.uk Ltd., Amazon.fr SARL og Amazon.de GmbH, ifølge hvilken LuxSCS modtog varemærkerne og de immaterielle ejendomsrettigheder til de europæiske websteder, der havde været ejet af samme lokale EU-datterselskaber indtil den 30. april 2006 (31).

29

30

31

| (106) | Gennem buy-in-aftalen og CSA opnåede LuxSCS retten til at udnytte og underlicensere visse af Amazons immaterielle ejendomsrettigheder og værker afledt heraf (32), ejet og videreudviklet af A9, ATI og LuxSCS selv (33). LuxSCS opnåede rettighederne til at udnytte disse immaterielle ejendomsrettigheder med det formål at drive de europæiske websteder og ethvert andet formål inden for europæisk territorium (34). Til gengæld skulle LuxSCS betale buy-in-betalinger (specificeret i tabel 11), samt dets årlige andel af omkostningerne i forbindelse med CSA's udviklingsprogram (specificeret i tabel 12) (35). Ifølge CSA skulle LuxSCS gøre sit bedste for at forhindre krænkelse af de immaterielle aktiver, der var licenseret til selskabet af A9 og ATI (36). Endvidere, som specificeret i CSA ændret og revideret i 2009, skulle LuxSCS påtage sig funktioner og risici som beskrevet i bilag B til CSA (37). |
| --- | --- |

(106)

Gennem buy-in-aftalen og CSA opnåede LuxSCS retten til at udnytte og underlicensere visse af Amazons immaterielle ejendomsrettigheder og værker afledt heraf (32), ejet og videreudviklet af A9, ATI og LuxSCS selv (33). LuxSCS opnåede rettighederne til at udnytte disse immaterielle ejendomsrettigheder med det formål at drive de europæiske websteder og ethvert andet formål inden for europæisk territorium (34). Til gengæld skulle LuxSCS betale buy-in-betalinger (specificeret i tabel 11), samt dets årlige andel af omkostningerne i forbindelse med CSA's udviklingsprogram (specificeret i tabel 12) (35). Ifølge CSA skulle LuxSCS gøre sit bedste for at forhindre krænkelse af de immaterielle aktiver, der var licenseret til selskabet af A9 og ATI (36). Endvidere, som specificeret i CSA ændret og revideret i 2009, skulle LuxSCS påtage sig funktioner og risici som beskrevet i bilag B til CSA (37).

32

33

34

35

36

37

| (107) | I henhold til CSA bestod de immaterielle aktiver af i) »enhver immateriel ejendomsret i hele verden«, som ejes eller på anden måde indehaves af ATI og LuxSCS samt visse intellektuelle ejendomsrettigheder, der besiddes af A9 (38), ii) alle immaterielle ejendomsrettigheder licenserede, overførte eller tilførte disse parter og iii) værker afledt heraf som tilskrevet enhver af parterne i henhold til CSA. Den immaterielle ejendomsret omfatter navnlig tre kategorier af immaterielle aktiver til hvilke der i det følgende refereres som i) »teknologi« (39), ii) »kundeoplysninger« (40) og iii) »varemærker« (41). Den immaterielle ejendomsret omfatter ikke internetdomænenavne (42). |
| --- | --- |

(107)

I henhold til CSA bestod de immaterielle aktiver af i) »enhver immateriel ejendomsret i hele verden«, som ejes eller på anden måde indehaves af ATI og LuxSCS samt visse intellektuelle ejendomsrettigheder, der besiddes af A9 (38), ii) alle immaterielle ejendomsrettigheder licenserede, overførte eller tilførte disse parter og iii) værker afledt heraf som tilskrevet enhver af parterne i henhold til CSA. Den immaterielle ejendomsret omfatter navnlig tre kategorier af immaterielle aktiver til hvilke der i det følgende refereres som i) »teknologi« (39), ii) »kundeoplysninger« (40) og iii) »varemærker« (41). Den immaterielle ejendomsret omfatter ikke internetdomænenavne (42).

38

39

40

41

42

2.1.2.2.   
  LuxOpCo og dets datterselskaber

LuxOpCo og dets datterselskaber

| (108) | I den relevante periode var LuxOpCo ejet 100 % af LuxSCS (43). Som en del af omstruktureringen i 2006 skulle selskabet overtage ASI's og AIM's roller (44). Det skulle endvidere udvikle og forbedre den softwarebaserede forretningsmodel, som ligger til grund for Amazons europæiske detailhandel og serviceydelser (45). Som forventet fungerede LuxOpCo i denne periode som hovedkvarter for Amazon-koncernen i Europa og den primære operatør i Amazons europæiske online detailhandel og tjenesteydelser, der leveres gennem de europæiske websteder (46). LuxOpCo skulle endvidere styre den strategiske beslutningsproces i tilknytning til detailhandlen og tjenesteydelserne, der leveres gennem de europæiske websteder, sammen med ledelsen af fysiske nøglekomponenter i detailhandlen (47). Selskabet skulle forventeligt fastlægge strategier og retningslinjer for hvilke produkter, der skulle vises og sælges på webstederne i EU, pris- og salgsstrategier for de solgte produkter og tilbudte tjenester samt visse webstedskampagner og reklameprogrammer tilbudt på webstederne i EU. Desuden skulle det være ansvarligt for strategiske beslutninger vedrørende udvælgelsen af tredjepartshandlende og produktkategorier samt for marketing rettet mod tredjeparter. Endelig skulle selskabet også udføre alle aspekter af opfyldelsestransaktionerne (48). |
| --- | --- |

(108)

I den relevante periode var LuxOpCo ejet 100 % af LuxSCS (43). Som en del af omstruktureringen i 2006 skulle selskabet overtage ASI's og AIM's roller (44). Det skulle endvidere udvikle og forbedre den softwarebaserede forretningsmodel, som ligger til grund for Amazons europæiske detailhandel og serviceydelser (45). Som forventet fungerede LuxOpCo i denne periode som hovedkvarter for Amazon-koncernen i Europa og den primære operatør i Amazons europæiske online detailhandel og tjenesteydelser, der leveres gennem de europæiske websteder (46). LuxOpCo skulle endvidere styre den strategiske beslutningsproces i tilknytning til detailhandlen og tjenesteydelserne, der leveres gennem de europæiske websteder, sammen med ledelsen af fysiske nøglekomponenter i detailhandlen (47). Selskabet skulle forventeligt fastlægge strategier og retningslinjer for hvilke produkter, der skulle vises og sælges på webstederne i EU, pris- og salgsstrategier for de solgte produkter og tilbudte tjenester samt visse webstedskampagner og reklameprogrammer tilbudt på webstederne i EU. Desuden skulle det være ansvarligt for strategiske beslutninger vedrørende udvælgelsen af tredjepartshandlende og produktkategorier samt for marketing rettet mod tredjeparter. Endelig skulle selskabet også udføre alle aspekter af opfyldelsestransaktionerne (48).

43

44

45

46

47

48

| (109) | Under den relevante periode bogførte LuxOpCo indtægter i sine regnskaber både fra salget af produkter og fra opfyldelse af ordrer. Selskabet købte varer til videresalg fra sælgere placeret i en række jurisdiktioner. Varer blev leveret til slutkunder, der købte gennem webstederne i EU. LuxOpCo er opført som sælger (49) af Amazons lagerbeholdning på webstederne i EU, er indehaver af ejendomsretten til lagerbeholdningen og bærer alle risici i forbindelse med tab i denne henseende (50). LuxOpCo var endvidere ansvarlige for varer sendt direkte til tredjeparts virksomheder og enkeltpersoner direkte til opfyldelsescentrene (51). |
| --- | --- |

(109)

Under den relevante periode bogførte LuxOpCo indtægter i sine regnskaber både fra salget af produkter og fra opfyldelse af ordrer. Selskabet købte varer til videresalg fra sælgere placeret i en række jurisdiktioner. Varer blev leveret til slutkunder, der købte gennem webstederne i EU. LuxOpCo er opført som sælger (49) af Amazons lagerbeholdning på webstederne i EU, er indehaver af ejendomsretten til lagerbeholdningen og bærer alle risici i forbindelse med tab i denne henseende (50). LuxOpCo var endvidere ansvarlige for varer sendt direkte til tredjeparts virksomheder og enkeltpersoner direkte til opfyldelsescentrene (51).

49

50

51

| (110) | LuxOpCo udførte også likviditetsstyringsfunktioner (52) og ejede (enten direkte eller indirekte) aktierne i ASE, AMEU og de lokale datterselskaber i EU, der udførte forskellige koncerninterne tjenester til støtte for LuxOpCos forretning. |
| --- | --- |

(110)

LuxOpCo udførte også likviditetsstyringsfunktioner (52) og ejede (enten direkte eller indirekte) aktierne i ASE, AMEU og de lokale datterselskaber i EU, der udførte forskellige koncerninterne tjenester til støtte for LuxOpCos forretning.

52

| (111) | I den relevante periode udgjorde ASE og AMEU, begge selskaber hjemmehørende i Luxembourg, en skattemæssig fysisk enhed med LuxOpCo af hensyn til skatteformål i Luxembourg, hvor LuxOpCo fungerede som moderselskab for enheden (53). I henhold til den luxembourgske skattelovgivning blev disse indenlandske selskaber derfor ikke behandlet som separate enheder, men betalte deres skat på konsolideret grundlag, dvs. som om de var en enkelt skatteyder (54). |
| --- | --- |

(111)

I den relevante periode udgjorde ASE og AMEU, begge selskaber hjemmehørende i Luxembourg, en skattemæssig fysisk enhed med LuxOpCo af hensyn til skatteformål i Luxembourg, hvor LuxOpCo fungerede som moderselskab for enheden (53). I henhold til den luxembourgske skattelovgivning blev disse indenlandske selskaber derfor ikke behandlet som separate enheder, men betalte deres skat på konsolideret grundlag, dvs. som om de var en enkelt skatteyder (54).

53

54

| (112) | Efter omstruktureringen i 2006 skulle ASE fortsat fungere som leverandør af tjenesteydelser til LuxOpCo (55). I den relevante periode stod selskabet for driften af »Marketplace«, Amazons tredjeparts salgsaktivitet i EU. Marketplace tilbyder små virksomheder og sælgere mulighed for at gøre deres varer tilgængelige gennem webstederne i EU. Endvidere havde de mulighed for at sende deres lager til Amazons opfyldelsescentre til opbevaring, hvorfra Amazon plukkede, pakkede og leverede overalt i Europa. Under den relevante periode drev AMEU Amazons digitale forretning i EU (som bl.a. sælger MP3'er og e-bøger). |
| --- | --- |

(112)

Efter omstruktureringen i 2006 skulle ASE fortsat fungere som leverandør af tjenesteydelser til LuxOpCo (55). I den relevante periode stod selskabet for driften af »Marketplace«, Amazons tredjeparts salgsaktivitet i EU. Marketplace tilbyder små virksomheder og sælgere mulighed for at gøre deres varer tilgængelige gennem webstederne i EU. Endvidere havde de mulighed for at sende deres lager til Amazons opfyldelsescentre til opbevaring, hvorfra Amazon plukkede, pakkede og leverede overalt i Europa. Under den relevante periode drev AMEU Amazons digitale forretning i EU (som bl.a. sælger MP3'er og e-bøger).

55

| (113) | I 2013 og 2014 udgjorde LuxOpCos konsoliderede nettoomsætning hhv. 13 612 449 784 EUR og 15 463 362 589 EUR. LuxOpCo havde i regnskabsåret 2013 i gennemsnit 523 fuldtidsbeskæftigede medarbejdere, ASE havde 63 og AMEU 5 fuldtidsbeskæftigede. Antallet af beskæftigede i LuxOpCo, ASE og AMEU omfatter de strategiske lederstillinger, hvorfra alle Amazons europæiske transaktioner forvaltes og koordineres (56). |
| --- | --- |

(113)

I 2013 og 2014 udgjorde LuxOpCos konsoliderede nettoomsætning hhv. 13 612 449 784 EUR og 15 463 362 589 EUR. LuxOpCo havde i regnskabsåret 2013 i gennemsnit 523 fuldtidsbeskæftigede medarbejdere, ASE havde 63 og AMEU 5 fuldtidsbeskæftigede. Antallet af beskæftigede i LuxOpCo, ASE og AMEU omfatter de strategiske lederstillinger, hvorfra alle Amazons europæiske transaktioner forvaltes og koordineres (56).

56

| (114) | Efter omstruktureringen i 2006 skulle datterselskaberne i EU fortsat yde samme tjenester til LuxOpCo med hensyn til webstederne i EU, som tidligere var blevet leveret til AIS og AIM (57). Derfor leverede datterselskaberne i EU i den relevante periode henvisningstjenester med hensyn til websteder i EU ved at udføre tjenester for kunder og handlende, supporttjenester (som f.eks. støtte til lokalisering af marketing og tilpasning, forskning og udvikling (F&U-support) samt opfyldelsestjenester (58). De lokale datterselskaber i EU udviklede lokalt indhold til brug på webstederne i EU og støttede forvaltningen af varer for onlinebutikkerne som anvist af LuxOpCo. Kundeservice omfattede levering af før- og eftersalgsservice via e-mail, telefon, chat eller andre kommunikationsmidler som anvist af LuxOpCo for at imødekomme kundernes krav. Supporttjenesterne omfattede generel og administrativ support. Endelig støttede de lokale datterselskaber i EU med at tilskynde operatører på andre lokale websteder til at reklamere webstederne i EU til deres kunder (det såkaldte »Associates Programme«). |
| --- | --- |

(114)

Efter omstruktureringen i 2006 skulle datterselskaberne i EU fortsat yde samme tjenester til LuxOpCo med hensyn til webstederne i EU, som tidligere var blevet leveret til AIS og AIM (57). Derfor leverede datterselskaberne i EU i den relevante periode henvisningstjenester med hensyn til websteder i EU ved at udføre tjenester for kunder og handlende, supporttjenester (som f.eks. støtte til lokalisering af marketing og tilpasning, forskning og udvikling (F&U-support) samt opfyldelsestjenester (58). De lokale datterselskaber i EU udviklede lokalt indhold til brug på webstederne i EU og støttede forvaltningen af varer for onlinebutikkerne som anvist af LuxOpCo. Kundeservice omfattede levering af før- og eftersalgsservice via e-mail, telefon, chat eller andre kommunikationsmidler som anvist af LuxOpCo for at imødekomme kundernes krav. Supporttjenesterne omfattede generel og administrativ support. Endelig støttede de lokale datterselskaber i EU med at tilskynde operatører på andre lokale websteder til at reklamere webstederne i EU til deres kunder (det såkaldte »Associates Programme«).

57

58

| (115) | Tjenesterne leveret af de lokale datterselskaber i EU til »serviceaftaler« LuxOpCo blev ydet i overensstemmelse med serviceaftaler, indgået mellem hver af datterselskaber og LuxOpCo pr. 1. maj 2006 (59). De lokale datterselskaber i EU handlede i eget navn, når de leverede disse tjenester på vegne af LuxOpCo, men overtog ingen risici i forbindelse med hverken salg eller varebeholdninger (60). Ifølge serviceaftalerne blev de lokale datterselskaber i EU betalt af LuxOpCo cost plus-grundlaget (61) i overensstemmelse med de lokale EU-datterselskabers rolle i forhold til LuxOpCo (62). I praksis blev omkostningerne afholdt af de lokale datterselskaber i EU i forbindelse med afviklingen af tjenesterne ydet for LuxOpCo faktureret til LuxOpCo med et tillæg på 3 % til 8 %. I 2013 oplyste de lokale datterselskaber i EU følgende omsætninger: Amazon.co.uk Ltd: GBP [400-500] millioner; Amazon Logistik GmbH: [100-200] millioner EUR; Amazon.de GmbH: [90-100] millioner EUR; Amazon.fr Logistique SAS: [100-200] millioner EUR; og Amazon.fr SARL: [50-60] millioner EUR. |
| --- | --- |

(115)

Tjenesterne leveret af de lokale datterselskaber i EU til »serviceaftaler« LuxOpCo blev ydet i overensstemmelse med serviceaftaler, indgået mellem hver af datterselskaber og LuxOpCo pr. 1. maj 2006 (59). De lokale datterselskaber i EU handlede i eget navn, når de leverede disse tjenester på vegne af LuxOpCo, men overtog ingen risici i forbindelse med hverken salg eller varebeholdninger (60). Ifølge serviceaftalerne blev de lokale datterselskaber i EU betalt af LuxOpCo cost plus-grundlaget (61) i overensstemmelse med de lokale EU-datterselskabers rolle i forhold til LuxOpCo (62). I praksis blev omkostningerne afholdt af de lokale datterselskaber i EU i forbindelse med afviklingen af tjenesterne ydet for LuxOpCo faktureret til LuxOpCo med et tillæg på 3 % til 8 %. I 2013 oplyste de lokale datterselskaber i EU følgende omsætninger: Amazon.co.uk Ltd: GBP [400-500] millioner; Amazon Logistik GmbH: [100-200] millioner EUR; Amazon.de GmbH: [90-100] millioner EUR; Amazon.fr Logistique SAS: [100-200] millioner EUR; og Amazon.fr SARL: [50-60] millioner EUR.

59

60

61

62

2.1.2.3.   
  Licensaftalen

Licensaftalen

| (116) | LuxOpCo indgik en licensaftale med LuxSCS med virkning fra den 30. april 2006. I henhold til denne aftale opnåede LuxOpCo uigenkaldelig eneret til at udvikle, forbedre og udnytte immaterielle aktiver med henblik på at drive webstederne i EU og til ethvert andet formål inden for de europæiske landes (63) geografiske område (64) til gengæld for en royaltybetaling (»licensgebyret«) (65). Ethvert immaterielt aktiv skabt eller videreudviklet af LuxOpCo på grundlag af eller som resultat af adgang til de immaterielle ejendomsrettigheder (66) tildeles LuxSCS (67). LuxOpCo var forpligtet til at handle på eget initiativ og risiko for at beskytte og bevare immaterielle aktiver (68). Licensaftalen fastsatte også tjenesterne, der skulle leveres af LuxOpCo til fordel for LuxSCS uden særskilt betaling til LuxOpCo (69). Endvidere indvilligede LuxOpCo i at påtage sig alle risici i forbindelse med aktiviteterne, selskabet skulle udføre i henhold til licensaftalen (70). Hvis LuxOpCo erhvervede immaterielle aktiver for brug til samme formål som tredjeparts immaterielle aktiver, så skulle LuxOpCo licensere de immaterielle ejendomsrettigheder til det pågældende aktiv til LuxSCS på royaltyfrit grundlag (71). |
| --- | --- |

(116)

LuxOpCo indgik en licensaftale med LuxSCS med virkning fra den 30. april 2006. I henhold til denne aftale opnåede LuxOpCo uigenkaldelig eneret til at udvikle, forbedre og udnytte immaterielle aktiver med henblik på at drive webstederne i EU og til ethvert andet formål inden for de europæiske landes (63) geografiske område (64) til gengæld for en royaltybetaling (»licensgebyret«) (65). Ethvert immaterielt aktiv skabt eller videreudviklet af LuxOpCo på grundlag af eller som resultat af adgang til de immaterielle ejendomsrettigheder (66) tildeles LuxSCS (67). LuxOpCo var forpligtet til at handle på eget initiativ og risiko for at beskytte og bevare immaterielle aktiver (68). Licensaftalen fastsatte også tjenesterne, der skulle leveres af LuxOpCo til fordel for LuxSCS uden særskilt betaling til LuxOpCo (69). Endvidere indvilligede LuxOpCo i at påtage sig alle risici i forbindelse med aktiviteterne, selskabet skulle udføre i henhold til licensaftalen (70). Hvis LuxOpCo erhvervede immaterielle aktiver for brug til samme formål som tredjeparts immaterielle aktiver, så skulle LuxOpCo licensere de immaterielle ejendomsrettigheder til det pågældende aktiv til LuxSCS på royaltyfrit grundlag (71).

63

64

65

66

67

68

69

70

71

| (117) | LuxOpCo, ASE, AMEU og lokale datterselskaber i EU benyttede de immaterielle aktiver til at drive deres forretningsaktiviteter (72). |
| --- | --- |

(117)

LuxOpCo, ASE, AMEU og lokale datterselskaber i EU benyttede de immaterielle aktiver til at drive deres forretningsaktiviteter (72).

72

| (118) | I henhold til licensaftalen havde LuxOpCo ret til at underlicensere de immaterielle aktiver til tilknyttede selskaber (73). Den 30. april 2006 indgik LuxOpCo en licensaftale om immaterielle aktiver (»Intellectual Property License Agreement«) i henhold til hvilken ASE og AMEU uigenkaldelig blev tildelt ikke-eksklusiv licens til de immaterielle aktiver. Begge disse aftaler afspejlede i vidt omfang licensaftalen mellem LuxOpCo og LuxSCS. I henhold til disse aftaler blev den royalty, som ASE og AMEU skulle betale til LuxOpCo, fastsat på nøjagtig samme måde som den royalty, LuxOpCo skulle betale til LuxSCS i henhold til licensaftalen. |
| --- | --- |

(118)

I henhold til licensaftalen havde LuxOpCo ret til at underlicensere de immaterielle aktiver til tilknyttede selskaber (73). Den 30. april 2006 indgik LuxOpCo en licensaftale om immaterielle aktiver (»Intellectual Property License Agreement«) i henhold til hvilken ASE og AMEU uigenkaldelig blev tildelt ikke-eksklusiv licens til de immaterielle aktiver. Begge disse aftaler afspejlede i vidt omfang licensaftalen mellem LuxOpCo og LuxSCS. I henhold til disse aftaler blev den royalty, som ASE og AMEU skulle betale til LuxOpCo, fastsat på nøjagtig samme måde som den royalty, LuxOpCo skulle betale til LuxSCS i henhold til licensaftalen.

73

| (119) | I henhold til aftalerne om levering af tjenesteydelser var de lokale datterselskaber i EU berettiget til at benytte de immaterielle aktiver samt anden immateriel ejendom og handelsmærker ejet eller på anden måde indehavet af LuxOpCo i det omfang, som det var nødvendigt for leveringen af deres tjenesteydelser til LuxOpCo. Al goodwill i forbindelse med en sådan brug var udelukkende til fordel for LuxOpCo (74). Alle immaterielle aktiver og værker afledt heraf som udviklet eller erhvervet af lokale datterselskaber i EU under leveringen af disse tjenester forblev LuxOpCos ejendom (75). |
| --- | --- |

(119)

I henhold til aftalerne om levering af tjenesteydelser var de lokale datterselskaber i EU berettiget til at benytte de immaterielle aktiver samt anden immateriel ejendom og handelsmærker ejet eller på anden måde indehavet af LuxOpCo i det omfang, som det var nødvendigt for leveringen af deres tjenesteydelser til LuxOpCo. Al goodwill i forbindelse med en sådan brug var udelukkende til fordel for LuxOpCo (74). Alle immaterielle aktiver og værker afledt heraf som udviklet eller erhvervet af lokale datterselskaber i EU under leveringen af disse tjenester forblev LuxOpCos ejendom (75).

74

75

| (120) | Licensaftalen var gældende for hele levetiden for de licenserede immaterielle ejendomsrettigheder (76) og kunne udelukkende opsiges i tilfælde af en ændring i kontrollen eller væsentlig behæftelse (77), eller hvis en af parterne undlod at råde bod på manglende overholdelse af sine forpligtelser ifølge samme aftale (78). Som følge heraf havde LuxSCS ingen mulighed for ensidigt at opsige licensaftalen. Licensaftalen blev ændret i januar 2010 med virkning fra 1. januar 2009 (79). Ændringen vedrørte definitionen af »overskud fra driften i EU«, der benyttedes med henblik på beregning af licensgebyret (80). |
| --- | --- |

(120)

Licensaftalen var gældende for hele levetiden for de licenserede immaterielle ejendomsrettigheder (76) og kunne udelukkende opsiges i tilfælde af en ændring i kontrollen eller væsentlig behæftelse (77), eller hvis en af parterne undlod at råde bod på manglende overholdelse af sine forpligtelser ifølge samme aftale (78). Som følge heraf havde LuxSCS ingen mulighed for ensidigt at opsige licensaftalen. Licensaftalen blev ændret i januar 2010 med virkning fra 1. januar 2009 (79). Ændringen vedrørte definitionen af »overskud fra driften i EU«, der benyttedes med henblik på beregning af licensgebyret (80).

76

77

78

79

80

2.2.   DEN ANFÆGTEDE FORANSTALTNING

DEN ANFÆGTEDE FORANSTALTNING

2.2.1.   DEN ANFÆGTEDE SKATTEAFGØRELSE

| (121) | Den anfægtede skatteaftale er et brev med en sætning dateret den 6. november 2003 fra Luxembourgs skatteforvaltning til Amazon.com, Inc. med følgende ordlyd:

  »Efter at have gjort mig bekendt med indholdet af brev af 31. oktober 2003 fra (Konsulent 1), stilet direkte til mig, og Deres brev af 23. oktober 2003, og efter at have behandlet Deres position med hensyn til den skattemæssige behandling i Luxembourg for Deres fremtidige aktiviteter, er det mig en glæde at meddele, at jeg kan godkende indholdet af de to breve.« |
| --- | --- |

(121)

Den anfægtede skatteaftale er et brev med en sætning dateret den 6. november 2003 fra Luxembourgs skatteforvaltning til Amazon.com, Inc. med følgende ordlyd:

»Efter at have gjort mig bekendt med indholdet af brev af 31. oktober 2003 fra (Konsulent 1), stilet direkte til mig, og Deres brev af 23. oktober 2003, og efter at have behandlet Deres position med hensyn til den skattemæssige behandling i Luxembourg for Deres fremtidige aktiviteter, er det mig en glæde at meddele, at jeg kan godkende indholdet af de to breve.«

| (122) | Som følge af en forsinkelse af omstruktureringen af Amazons transaktioner i Europa, søgte Amazon med brev af 5. december 2004 en bekræftelse fra skatteforvaltningen i Luxembourg om den fortsatte gyldighed af brevet med den anfægtede skatteaftale, hvilket blev bekræftet ved brev af 23. december 2004 (81). Den anfægtede skatteaftale, som indledningsvist var gyldig i fem år, blev i 2010 forlænget og fandt anvendelse indtil juni 2014 (82). |
| --- | --- |

(122)

Som følge af en forsinkelse af omstruktureringen af Amazons transaktioner i Europa, søgte Amazon med brev af 5. december 2004 en bekræftelse fra skatteforvaltningen i Luxembourg om den fortsatte gyldighed af brevet med den anfægtede skatteaftale, hvilket blev bekræftet ved brev af 23. december 2004 (81). Den anfægtede skatteaftale, som indledningsvist var gyldig i fem år, blev i 2010 forlænget og fandt anvendelse indtil juni 2014 (82).

81

82

2.2.2.   BREVET AF 31. OKTOBER 2003

| (123) | I sit brev af 31. oktober 2003 til den luxembourgske skatteforvaltning (»Amazons brev af 31. oktober 2003«), søgte Amazon en bekræftelse på skattebehandlingen af LuxSCS, dets USA-baserede partner og dividender modtaget fra LuxOpCo under denne struktur. Brevet forklarer, at LuxSCS som kommanditselskab, Société en Commandite Simple ikke skønnes at have en retlig skatteform forskellig fra dets partnere og som følge heraf ikke er underlagt selskabsskattepligt eller formueskattepligt i Luxembourg. |
| --- | --- |

(123)

I sit brev af 31. oktober 2003 til den luxembourgske skatteforvaltning (»Amazons brev af 31. oktober 2003«), søgte Amazon en bekræftelse på skattebehandlingen af LuxSCS, dets USA-baserede partner og dividender modtaget fra LuxOpCo under denne struktur. Brevet forklarer, at LuxSCS som kommanditselskab, Société en Commandite Simple ikke skønnes at have en retlig skatteform forskellig fra dets partnere og som følge heraf ikke er underlagt selskabsskattepligt eller formueskattepligt i Luxembourg.

| (124) | Uanset LuxSCS' skattemæssige gennemsigtighed, så kunne LuxSCS eller dets USA-baserede partnere stadig have været beskattede i Luxembourg, hvis det skønnedes, at deres aktiviteter blev udført fra et fast driftssted. Derfor forklarer brevet endvidere, at hverken LuxSCS eller dets partnere kunne betragtes som havende en fysisk tilstedeværelse i Luxembourg (kontorer, medarbejdere osv.), og at LuxSCS ikke i mangel på et fast driftssted derfor ikke kunne skønnes at have en skatteform forskellig fra dets partnere eller drive handel i Luxembourg (83). Endvidere kunne selskabets partnere heller ikke skønnes at have permanent driftssted i Luxembourg. |
| --- | --- |

(124)

Uanset LuxSCS' skattemæssige gennemsigtighed, så kunne LuxSCS eller dets USA-baserede partnere stadig have været beskattede i Luxembourg, hvis det skønnedes, at deres aktiviteter blev udført fra et fast driftssted. Derfor forklarer brevet endvidere, at hverken LuxSCS eller dets partnere kunne betragtes som havende en fysisk tilstedeværelse i Luxembourg (kontorer, medarbejdere osv.), og at LuxSCS ikke i mangel på et fast driftssted derfor ikke kunne skønnes at have en skatteform forskellig fra dets partnere eller drive handel i Luxembourg (83). Endvidere kunne selskabets partnere heller ikke skønnes at have permanent driftssted i Luxembourg.

83

2.2.3.   BREVET AF 23. OKTOBER 2003

| (125) | I sit brev af 23. oktober 2003 til Luxembourgs skatteforvaltning (»Amazons brev af 23. oktober 2003«) anmodede Amazon om en bekræftelse på den selskabsmæssige skattebehandling af LuxOpCo i Luxembourg (84). Brevet redegør for Amazons planlagte forretningsstruktur i Europa og anmoder om en bekræftelse på, at transfer pricing-ordningen for licensaftalen, sådan som beskrevet deri, udgør »en passende og acceptabel profit« for LuxOpCo »med hensyn til transfer pricing-politikken og artikel 56 og 164, stk. 3, i LITL«. |
| --- | --- |

(125)

I sit brev af 23. oktober 2003 til Luxembourgs skatteforvaltning (»Amazons brev af 23. oktober 2003«) anmodede Amazon om en bekræftelse på den selskabsmæssige skattebehandling af LuxOpCo i Luxembourg (84). Brevet redegør for Amazons planlagte forretningsstruktur i Europa og anmoder om en bekræftelse på, at transfer pricing-ordningen for licensaftalen, sådan som beskrevet deri, udgør »en passende og acceptabel profit« for LuxOpCo »med hensyn til transfer pricing-politikken og artikel 56 og 164, stk. 3, i LITL«.

84

| (126) | Dette brev henviser til en vedlagt »økonomisk analyse«, som beskriver »de funktioner og risici, som LuxOpCo forventeligt skulle påtage sig at gennemføre samt arten og omfanget af de immaterielle aktiver, der forventedes at være genstand for licenseringsaftale« indgået mellem LuxSCS og LuxOpCo. På grundlag af denne analyse blev der foreslået en transfer pricing-ordning, ifølge hvilket niveauet for den årlige royalty (i brevet omtalt som licensgebyr), der skulle betales af LuxOpCo til LuxSCS for udnyttelsen af de immaterielle aktiver, blev fastsat. |
| --- | --- |

(126)

Dette brev henviser til en vedlagt »økonomisk analyse«, som beskriver »de funktioner og risici, som LuxOpCo forventeligt skulle påtage sig at gennemføre samt arten og omfanget af de immaterielle aktiver, der forventedes at være genstand for licenseringsaftale« indgået mellem LuxSCS og LuxOpCo. På grundlag af denne analyse blev der foreslået en transfer pricing-ordning, ifølge hvilket niveauet for den årlige royalty (i brevet omtalt som licensgebyr), der skulle betales af LuxOpCo til LuxSCS for udnyttelsen af de immaterielle aktiver, blev fastsat.

| (127) | I henhold til denne ordning skulle den årlige royalty svare til en procentandel af de samlede indtægter (»royaltysatsen«), som LuxOpCo havde genereret i forbindelse med dets drift af webstederne i EU. Endvidere blev det i brevet forklaret, at licensgebyret og royaltysatsen ville blive beregnet ved hjælp af følgende metode (85):






  »1. | Beregning og allokering af »LuxOpCos afkast«, der svarer til det laveste af a) (4-6) % af LuxOpCo's samlede driftsomkostninger i EU for hele året og b) det samlede driftsoverskud fra driften i EU af de europæiske websteder. |
| --- | --- | --- |

(127)

I henhold til denne ordning skulle den årlige royalty svare til en procentandel af de samlede indtægter (»royaltysatsen«), som LuxOpCo havde genereret i forbindelse med dets drift af webstederne i EU. Endvidere blev det i brevet forklaret, at licensgebyret og royaltysatsen ville blive beregnet ved hjælp af følgende metode (85):

85

»1.

Beregning og allokering af »LuxOpCos afkast«, der svarer til det laveste af a) (4-6) % af LuxOpCo's samlede driftsomkostninger i EU for hele året og b) det samlede driftsoverskud fra driften i EU af de europæiske websteder.

| 2. | Licensgebyret skal svare til driftsoverskuddet i EU minus LuxOpCos afkast; dog kan licensgebyret ikke være mindre end nul. |
| --- | --- |

2.

Licensgebyret skal svare til driftsoverskuddet i EU minus LuxOpCos afkast; dog kan licensgebyret ikke være mindre end nul.

| 3. | Royaltysatsen for året skal svare til licensgebyret divideret med de samlede indtægter i EU for året. |
| --- | --- |

3.

Royaltysatsen for året skal svare til licensgebyret divideret med de samlede indtægter i EU for året.

| 4. | Uanset ovenstående kan beløbet for LuxOpCos omsætning for ethvert år ikke være mindre end 0,45 % af indtægterne i EU eller større end 0,55 % af indtægterne i EU. |
| --- | --- |

4.

Uanset ovenstående kan beløbet for LuxOpCos omsætning for ethvert år ikke være mindre end 0,45 % af indtægterne i EU eller større end 0,55 % af indtægterne i EU.

| 5. | a) | I det tilfælde, at LuxOpCos afkast som bestemt i punkt 1) er mindre end 0,45 % af indtægterne i EU, så skal LuxOpCos afkast justeres til det laveste af i) 0,45 % af indtægterne eller fortjenesten på driften i EU eller ii) fortjenesten på driften i EU. |
| --- | --- | --- |

5.

a)

I det tilfælde, at LuxOpCos afkast som bestemt i punkt 1) er mindre end 0,45 % af indtægterne i EU, så skal LuxOpCos afkast justeres til det laveste af i) 0,45 % af indtægterne eller fortjenesten på driften i EU eller ii) fortjenesten på driften i EU.

| 6. | b) | I det tilfælde, at LuxOpCos afkast som bestemt i punkt 1) er større end 0,55 % af indtægterne i EU, så skal LuxOpCos afkast justeres til det laveste af i) 0,55 % af indtægterne eller ii) fortjenesten på driften i EU.« |
| --- | --- | --- |

6.

b)

I det tilfælde, at LuxOpCos afkast som bestemt i punkt 1) er større end 0,55 % af indtægterne i EU, så skal LuxOpCos afkast justeres til det laveste af i) 0,55 % af indtægterne eller ii) fortjenesten på driften i EU.«

| (128) | Til beregning af royaltysatsen gælder følgende definitioner (86): | »EU COGS« betyder Costs of Goods Sold (omkostningerne for solgte varer), beregnet på grundlag af US GAAP (Generally Accepted Accounting Principles) (almindeligt anerkendte amerikanske regnskabsprincipper), der kan tilskrives LuxOpCo's drift af de europæiske websteder. |
| --- | --- | --- |

(128)

Til beregning af royaltysatsen gælder følgende definitioner (86):

86

»EU COGS« betyder Costs of Goods Sold (omkostningerne for solgte varer), beregnet på grundlag af US GAAP (Generally Accepted Accounting Principles) (almindeligt anerkendte amerikanske regnskabsprincipper), der kan tilskrives LuxOpCo's drift af de europæiske websteder.

| | »Driftsomkostninger i EU« betyder LuxOpCo's samlede omkostninger, herunder koncerninterne omkostninger, med udelukkelse af: EU COGS, licensgebyret, valutakursgevinster og -tab samt renteudgifter beregnet i henhold til US GAAP. |
| --- | --- |

»Driftsomkostninger i EU« betyder LuxOpCo's samlede omkostninger, herunder koncerninterne omkostninger, med udelukkelse af: EU COGS, licensgebyret, valutakursgevinster og -tab samt renteudgifter beregnet i henhold til US GAAP.

| | »Indtægter i EU« betyder LuxOpCos samlede nettoomsætning genereret fra driften af webstederne i EU, og som skal svare til summen af a) den samlede salgspris for produkter solgt af LuxOpCo, som det resulterer af fakturaer udstedt til kunder, herunder indtægter som kan henføres til gaveindpakning, forsendelse og håndtering, minus: momsafgifter, afkast eller andre godtgørelser og b) LuxOpCos samlede indtægter fra tjenesteydelser i forbindelse med salg af produkter eller tjenesteydelser fra ikke-tilknyttede parter gennem webstederne i EU, minus momsafgifter. |
| --- | --- |

»Indtægter i EU« betyder LuxOpCos samlede nettoomsætning genereret fra driften af webstederne i EU, og som skal svare til summen af a) den samlede salgspris for produkter solgt af LuxOpCo, som det resulterer af fakturaer udstedt til kunder, herunder indtægter som kan henføres til gaveindpakning, forsendelse og håndtering, minus: momsafgifter, afkast eller andre godtgørelser og b) LuxOpCos samlede indtægter fra tjenesteydelser i forbindelse med salg af produkter eller tjenesteydelser fra ikke-tilknyttede parter gennem webstederne i EU, minus momsafgifter.

| | »Driftsoverskud i EU« betyder indtægterne i EU minus: EU COGS og driftsudgifter i EU. |
| --- | --- |

»Driftsoverskud i EU« betyder indtægterne i EU minus: EU COGS og driftsudgifter i EU.

2.2.4.   TRANSFER PRICING-RAPPORTEN

| (129) | Som svar på åbningsafgørelsen fremlagde Luxembourg TP-rapporten (87). Luxembourg hævder, at TP-rapporten er den »økonomiske analyse«, der henvises til i Amazons brev af 23. oktober 2003. TP-rapporten blev udarbejdet på grundlag af retningslinjerne for transfer pricing for multinationale virksomheder og skatteforvaltninger fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (»OECD TP Guidelines«) (88). |
| --- | --- |

(129)

Som svar på åbningsafgørelsen fremlagde Luxembourg TP-rapporten (87). Luxembourg hævder, at TP-rapporten er den »økonomiske analyse«, der henvises til i Amazons brev af 23. oktober 2003. TP-rapporten blev udarbejdet på grundlag af retningslinjerne for transfer pricing for multinationale virksomheder og skatteforvaltninger fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (»OECD TP Guidelines«) (88).

87

88

2.2.4.1.   
  Funktionsanalyse

Funktionsanalyse

| (130) | Sektion 3 i TP-rapporten fremlægger en funktionsanalyse af LuxSCS og LuxOpCo. |
| --- | --- |

(130)

Sektion 3 i TP-rapporten fremlægger en funktionsanalyse af LuxSCS og LuxOpCo.

| (131) | I følge denne funktionelle analyse ville LuxSCS' hovedaktiviteter være begrænset til et immaterielt holdingselskabs og deltagelse i den løbende udvikling af immaterielle aktiver gennem CSA (89). LuxSCS skulle også licensere immaterielle aktiver, der er underlagt licensaftale, til LuxOpCo, og modtage royaltybetalinger i henhold til denne aftale. |
| --- | --- |

(131)

I følge denne funktionelle analyse ville LuxSCS' hovedaktiviteter være begrænset til et immaterielt holdingselskabs og deltagelse i den løbende udvikling af immaterielle aktiver gennem CSA (89). LuxSCS skulle også licensere immaterielle aktiver, der er underlagt licensaftale, til LuxOpCo, og modtage royaltybetalinger i henhold til denne aftale.

89

| (132) | For så vidt angår LuxOpCo forklarer TP-rapporten, at »LuxOpCo vil ved hjælp af sine fuldtidsansatte ledende medarbejdere styre den strategiske beslutningstagning i tilknytning til driften af handels- og tjenesteydelsesforretningen og desuden lede de centrale fysiske komponenter i detailhandelen« (90). I henhold til Amazons brev af 23. oktober 2003 forventedes LuxOpCo at have »i alt mindst 25-30 fuldtidsbeskæftigede medarbejdere, herunder en fælleseuropæisk ledelse med ansvar for strategisk beslutningstagning i tilknytning til webstederne i EU« (91) og det resterende antal fuldtidsbeskæftigede medarbejdere (ca. 20) inden for områder som marketing, teknologi og tilgodehavender. |
| --- | --- |

(132)

For så vidt angår LuxOpCo forklarer TP-rapporten, at »LuxOpCo vil ved hjælp af sine fuldtidsansatte ledende medarbejdere styre den strategiske beslutningstagning i tilknytning til driften af handels- og tjenesteydelsesforretningen og desuden lede de centrale fysiske komponenter i detailhandelen« (90). I henhold til Amazons brev af 23. oktober 2003 forventedes LuxOpCo at have »i alt mindst 25-30 fuldtidsbeskæftigede medarbejdere, herunder en fælleseuropæisk ledelse med ansvar for strategisk beslutningstagning i tilknytning til webstederne i EU« (91) og det resterende antal fuldtidsbeskæftigede medarbejdere (ca. 20) inden for områder som marketing, teknologi og tilgodehavender.

90

91

| (133) | TP-rapporten præciserer endvidere, at »(s)om følge af omstruktureringen forventes det, at LuxOpCo's hovedaktiviteter vil fokusere på udnyttelsen af Amazons softwareplatform i en indsats med konstant udvikling og forbedring af den softwarebaserede forretningsmodel, der ligger til grund for varerne og tjenesteydelserne, der leveres gennem webstederne i EU. [...] (*2). Som en del af denne indsats vil LuxOpCo's ledelse arbejde på at finde muligheder for at forbedre og styrke detailhandlen og tjenesteydelserne gennem udnyttelse af nye og forbedrede platformsfunktioner og -egenskaber i takt med deres udvikling. Som udbyder af både varer og tjenesteydelser vil LuxOpCo stræbe mod at levere den optimale kundeoplevelse på alle områder, herunder opfyldelse, betalingsbehandling, beslutninger om marketing og overvågning af tredjeparters salgsresultater [...]« (92). |
| --- | --- |

(133)

TP-rapporten præciserer endvidere, at »(s)om følge af omstruktureringen forventes det, at LuxOpCo's hovedaktiviteter vil fokusere på udnyttelsen af Amazons softwareplatform i en indsats med konstant udvikling og forbedring af den softwarebaserede forretningsmodel, der ligger til grund for varerne og tjenesteydelserne, der leveres gennem webstederne i EU. [...] (*2). Som en del af denne indsats vil LuxOpCo's ledelse arbejde på at finde muligheder for at forbedre og styrke detailhandlen og tjenesteydelserne gennem udnyttelse af nye og forbedrede platformsfunktioner og -egenskaber i takt med deres udvikling. Som udbyder af både varer og tjenesteydelser vil LuxOpCo stræbe mod at levere den optimale kundeoplevelse på alle områder, herunder opfyldelse, betalingsbehandling, beslutninger om marketing og overvågning af tredjeparters salgsresultater [...]« (92).

*2

92

| (134) | I sin rolle som detailhandler forventedes LuxOpCo at træffe beslutning vedrørende marketing og prisfastsættelse samt at håndtere alle aspekter af ordreopfyldelsesproceduren (93). Som operatør af servicevirksomheden ville LuxOpCo også være »ansvarlig for strategiske beslutninger vedrørende udvælgelse af tredjepartshandlende og produktkategorier samt markedsføring til og forhandling med tredjepartshandlende« (94). LuxOpCo skulle forventeligt benytte de immaterielle aktiver licenserede fra LuxSCS til driften af webstederne i EU. LuxOpCo forventedes at indehave den juridiske ret til lagerbeholdningen (95). LuxOpCo forventedes at påtage sig alle risici i tilknytning til lagerbeholdning og salg af produkter gennem webstederne i EU (96). Ifølge Amazons brev af 23. oktober 2003 skulle LuxOpCo eje og benytte de Luxembourg-baserede transaktionsbehandlingsservere til at gennemføre behandlingen af og autorisere betaling for kunder og tredjeparts sælgertransaktioner, herunder betaling til tredjepartshandlere (97). |
| --- | --- |

(134)

I sin rolle som detailhandler forventedes LuxOpCo at træffe beslutning vedrørende marketing og prisfastsættelse samt at håndtere alle aspekter af ordreopfyldelsesproceduren (93). Som operatør af servicevirksomheden ville LuxOpCo også være »ansvarlig for strategiske beslutninger vedrørende udvælgelse af tredjepartshandlende og produktkategorier samt markedsføring til og forhandling med tredjepartshandlende« (94). LuxOpCo skulle forventeligt benytte de immaterielle aktiver licenserede fra LuxSCS til driften af webstederne i EU. LuxOpCo forventedes at indehave den juridiske ret til lagerbeholdningen (95). LuxOpCo forventedes at påtage sig alle risici i tilknytning til lagerbeholdning og salg af produkter gennem webstederne i EU (96). Ifølge Amazons brev af 23. oktober 2003 skulle LuxOpCo eje og benytte de Luxembourg-baserede transaktionsbehandlingsservere til at gennemføre behandlingen af og autorisere betaling for kunder og tredjeparts sælgertransaktioner, herunder betaling til tredjepartshandlere (97).

93

94

95

96

97

| (135) | LuxOpCo skulle indgå en kontraktaftale med ASE, der skulle fungere som servicekommissionæragent i eget navn men til fordel for LuxOpCo, sammen med Amazons tredjeparts salgsprogrammer i Europa. ASE's tjenester skulle primært bestå i visse ordrebehandlingstjenester i tilknytning til servicetjenesteydelserne. |
| --- | --- |

(135)

LuxOpCo skulle indgå en kontraktaftale med ASE, der skulle fungere som servicekommissionæragent i eget navn men til fordel for LuxOpCo, sammen med Amazons tredjeparts salgsprogrammer i Europa. ASE's tjenester skulle primært bestå i visse ordrebehandlingstjenester i tilknytning til servicetjenesteydelserne.

| (136) | De lokale EU-datterselskaber placeret i Tyskland, Frankrig og Det Forenede Kongerige skulle levere en række tjenesteydelser til webstederne i EU, herunder visse henvisnings- og support- samt marketings- og opfyldelsestjenester (98). |
| --- | --- |

(136)

De lokale EU-datterselskaber placeret i Tyskland, Frankrig og Det Forenede Kongerige skulle levere en række tjenesteydelser til webstederne i EU, herunder visse henvisnings- og support- samt marketings- og opfyldelsestjenester (98).

98

| (137) | Ifølge prognoser fra Amazons ledelse, der blev forelagt med henblik på TP-rapporten, forventedes LuxOpCo at øge sine indtægter gennem transaktionerne fra ca. 3,2 mia. EUR i 2005 til ca. 8,3 mia. EUR i 2010 med afholdelse af følgende omkostninger: omkostninger for varer som en procentandel på gennemsnitligt ca. 77,5 % af den forventede indtægt med en resulterende bruttomargin på ca. 22,5 %. Som følge af omstruktureringen i 2006 skulle LuxOpCo påtage sig de løbende omkostninger i forbindelse med ledelse og drift af Amazon-platformen i Europa, herunder også betaling og omkostninger i forbindelse med inddrivelse af fordringer, udgifter til dårlig gæld, visse udgifter til systemsupport samt udgifterne til løn til ledelse, teknologisk og andet personale beskæftiget med support for transaktioner på Amazon-platformen i området (99). De antagelser, som lå til grund for ledelsens prognoser, blev hverken offentliggjort eller gennemgået i TP-rapporten (100). |
| --- | --- |

(137)

Ifølge prognoser fra Amazons ledelse, der blev forelagt med henblik på TP-rapporten, forventedes LuxOpCo at øge sine indtægter gennem transaktionerne fra ca. 3,2 mia. EUR i 2005 til ca. 8,3 mia. EUR i 2010 med afholdelse af følgende omkostninger: omkostninger for varer som en procentandel på gennemsnitligt ca. 77,5 % af den forventede indtægt med en resulterende bruttomargin på ca. 22,5 %. Som følge af omstruktureringen i 2006 skulle LuxOpCo påtage sig de løbende omkostninger i forbindelse med ledelse og drift af Amazon-platformen i Europa, herunder også betaling og omkostninger i forbindelse med inddrivelse af fordringer, udgifter til dårlig gæld, visse udgifter til systemsupport samt udgifterne til løn til ledelse, teknologisk og andet personale beskæftiget med support for transaktioner på Amazon-platformen i området (99). De antagelser, som lå til grund for ledelsens prognoser, blev hverken offentliggjort eller gennemgået i TP-rapporten (100).

99

100

2.2.4.2.   
  Valg af den mest passende metode til bestemmelse af koncerninterne afregningspriser

Valg af den mest passende metode til bestemmelse af koncerninterne afregningspriser

| (138) | Sektion 5 i TP-rapporten beskæftiger sig med valget af den mest passende metode til bestemmelse af koncerninterne afregningspriser for royaltysatsen i henhold til armslængdeprincippet. |
| --- | --- |

(138)

Sektion 5 i TP-rapporten beskæftiger sig med valget af den mest passende metode til bestemmelse af koncerninterne afregningspriser for royaltysatsen i henhold til armslængdeprincippet.

| (139) | TP-rapporten foreslår to forskellige metoder til fastsættelse af priserne for transaktioner efter armslængdeprincippet for royaltyen, der skal betales af LuxOpCo til LuxSCS i henhold til licensaftalen: den ene baseret på metoden med sammenlignelige priser på et frit marked (Comparable Uncontrolled Price, »CUP«-metoden) og den anden baseret på residualavancefordelingsmetoden (101). |
| --- | --- |

(139)

TP-rapporten foreslår to forskellige metoder til fastsættelse af priserne for transaktioner efter armslængdeprincippet for royaltyen, der skal betales af LuxOpCo til LuxSCS i henhold til licensaftalen: den ene baseret på metoden med sammenlignelige priser på et frit marked (Comparable Uncontrolled Price, »CUP«-metoden) og den anden baseret på residualavancefordelingsmetoden (101).

101

2.2.4.3.   
  Fastsættelse af koncerninterne afregningspriser på grundlag af CUP-metoden

Fastsættelse af koncerninterne afregningspriser på grundlag af CUP-metoden

| (140) | Punkt 6.1. i TP-rapporten beregner en armslængdesats for royalty på grundlag af CUP-metoden. |
| --- | --- |

(140)

Punkt 6.1. i TP-rapporten beregner en armslængdesats for royalty på grundlag af CUP-metoden.

| (141) | Der blev i første omgang gennemført søgninger i Amazons egne, interne database efter sammenlignelige licensaftaler, og et eksternt firma blev hyret til at finde frem til licensaftaler vedrørende immaterielle aktiver svarende til Amazons. De transaktioner, der blev fundet som et resultat af denne søgning, skønnedes ikke at være tilstrækkeligt sammenlignelige og blev derfor forkastet med henblik på CUP-analysen. |
| --- | --- |

(141)

Der blev i første omgang gennemført søgninger i Amazons egne, interne database efter sammenlignelige licensaftaler, og et eksternt firma blev hyret til at finde frem til licensaftaler vedrørende immaterielle aktiver svarende til Amazons. De transaktioner, der blev fundet som et resultat af denne søgning, skønnedes ikke at være tilstrækkeligt sammenlignelige og blev derfor forkastet med henblik på CUP-analysen.

| (142) | Som næste trin identificerede TP-rapporten følgende relevante aftaler indgået siden 2000 af Amazon med tredjepartsforhandlere, i henhold til hvilke Amazon stillede sin teknologiplatform til rådighed for disse forhandlere: den strategiske allianceaftale mellem Rocket.zeta, Inc., Amazon.com, Inc., target.direct LLC og TARGET Corporation (»TARGET-aftalen«) (102), den strategiske allianceaftale mellem Rock-Bound, Inc. og ToysRUs.com LLC (»ToysRUs-aftalen«); produktlisteaftalen mellem Amazon.com Payments, Inc og Circuit City Stores, Inc. (»Circuit City-aftalen«); aftale om spejlhosting af websted mellem Frontier.zeta, Inc. og Borders Online LLC (»Borders-aftalen«); aftale om spejlhosting af websted mellem Amazon.com International Sales, Inc. og Waterstone's Bookseller Ltd. (»Waterstones-aftalen«). Amazon henviser til disse aftaler som »M.com-aftalerne«. TP-rapporten konkluderer på sin gennemgang af disse aftaler, at [A]-aftalen fastsætter en sammenlignelig ordning i et omfang, at de andre kontakter »ikke omfattede tilvejebringelsen af e-handelsteknologiplatformen« (103). |
| --- | --- |

(142)

Som næste trin identificerede TP-rapporten følgende relevante aftaler indgået siden 2000 af Amazon med tredjepartsforhandlere, i henhold til hvilke Amazon stillede sin teknologiplatform til rådighed for disse forhandlere: den strategiske allianceaftale mellem Rocket.zeta, Inc., Amazon.com, Inc., target.direct LLC og TARGET Corporation (»TARGET-aftalen«) (102), den strategiske allianceaftale mellem Rock-Bound, Inc. og ToysRUs.com LLC (»ToysRUs-aftalen«); produktlisteaftalen mellem Amazon.com Payments, Inc og Circuit City Stores, Inc. (»Circuit City-aftalen«); aftale om spejlhosting af websted mellem Frontier.zeta, Inc. og Borders Online LLC (»Borders-aftalen«); aftale om spejlhosting af websted mellem Amazon.com International Sales, Inc. og Waterstone's Bookseller Ltd. (»Waterstones-aftalen«). Amazon henviser til disse aftaler som »M.com-aftalerne«. TP-rapporten konkluderer på sin gennemgang af disse aftaler, at [A]-aftalen fastsætter en sammenlignelig ordning i et omfang, at de andre kontakter »ikke omfattede tilvejebringelsen af e-handelsteknologiplatformen« (103).

102

103

| (143) | Amazon forpligtede sig ifølge aftalen til at skabe, udvikle, hoste og vedligeholde et nyt [A]-websted og en [A]-store på Amazons websteder, som skulle erstatte [A]s eksisterende websted med e-handel. Funktionaliteterne, som skulle inkluderes i A-webstedet, skulle i det væsentlige svare til dem, som generelt fandtes i Amazons websteder. Til gengæld skulle [A] betale Amazon kompensation bestående af bl.a. honorar for opsætning (104), grundgebyr (105) og salgsprovisioner (106). |
| --- | --- |

(143)

Amazon forpligtede sig ifølge aftalen til at skabe, udvikle, hoste og vedligeholde et nyt [A]-websted og en [A]-store på Amazons websteder, som skulle erstatte [A]s eksisterende websted med e-handel. Funktionaliteterne, som skulle inkluderes i A-webstedet, skulle i det væsentlige svare til dem, som generelt fandtes i Amazons websteder. Til gengæld skulle [A] betale Amazon kompensation bestående af bl.a. honorar for opsætning (104), grundgebyr (105) og salgsprovisioner (106).

104

105

106

| (144) | For at gøre denne betaling sammenlignelig med licensafgiften (i TP-rapporten henvist til som »Royaltysats«) blev honoraret for opsætning afskrevet og allokeret til hver af de fire perioder, der henvises til i aftalen, og, sammen med det årlige grundgebyr, blev de konverteret til en procentdel af salget (spændende fra 3,4 % til 7,2 %). Da provisionen indeholdt i aftalen [A] spændte fra 4 % til 5 % af salget, var TP-rapportens første konklusion, at royaltysatsen i aftalen [A] spændte fra 8,4 % til 11,7 % af salget. [A] havde endvidere forpligtet sig til at betale Amazon visse gebyrer for både overskydende ordrekapacitet og overskydende lagerbeholdning. Disse gebyrer, som der henvises til i aftalen, blev ligeledes konverteret til en procentandel af salget, spændende fra 1,2 % til 0,7 %. Derfor blev armslængdespænd for royaltysatsen i begyndelsen beregnet til mellem 9,6 % og 12,6 % af salget. |
| --- | --- |

(144)

For at gøre denne betaling sammenlignelig med licensafgiften (i TP-rapporten henvist til som »Royaltysats«) blev honoraret for opsætning afskrevet og allokeret til hver af de fire perioder, der henvises til i aftalen, og, sammen med det årlige grundgebyr, blev de konverteret til en procentdel af salget (spændende fra 3,4 % til 7,2 %). Da provisionen indeholdt i aftalen [A] spændte fra 4 % til 5 % af salget, var TP-rapportens første konklusion, at royaltysatsen i aftalen [A] spændte fra 8,4 % til 11,7 % af salget. [A] havde endvidere forpligtet sig til at betale Amazon visse gebyrer for både overskydende ordrekapacitet og overskydende lagerbeholdning. Disse gebyrer, som der henvises til i aftalen, blev ligeledes konverteret til en procentandel af salget, spændende fra 1,2 % til 0,7 %. Derfor blev armslængdespænd for royaltysatsen i begyndelsen beregnet til mellem 9,6 % og 12,6 % af salget.

| (145) | Endelig, da aftalen [A] ikke gav [A] adgang til Amazons kundedata, så inkluderede TP-rapporten en justering for at tilpasse CUP til det forhold, at LuxSCS gav LuxOpCo adgang til Amazons kundedata. Derfor blev der foreslået en opjustering på 1 % på grundlag af oplysninger tilgængelige i [B]-aftalen, hvilket resulterede i et armslængdespænd for royaltysatsen på mellem 10,6 % og 13,6 % af LuxOpCos salg. |
| --- | --- |

(145)

Endelig, da aftalen [A] ikke gav [A] adgang til Amazons kundedata, så inkluderede TP-rapporten en justering for at tilpasse CUP til det forhold, at LuxSCS gav LuxOpCo adgang til Amazons kundedata. Derfor blev der foreslået en opjustering på 1 % på grundlag af oplysninger tilgængelige i [B]-aftalen, hvilket resulterede i et armslængdespænd for royaltysatsen på mellem 10,6 % og 13,6 % af LuxOpCos salg.

2.2.4.4.   
  Fastsættelse af koncerninterne afregningspriser på grundlag af residualavancefordelingsmetoden

Fastsættelse af koncerninterne afregningspriser på grundlag af residualavancefordelingsmetoden

| (146) | Punkt 6.2 i TP-rapporten beregner armslængdespænd for licensgebyr (i TP-rapporten henvist til som »royaltysats«) på grundlag af residualavancefordelingsmetoden. I sin anvendelse af denne metode foretages der i TP-rapporten et skøn af overskuddet i forbindelse med LuxOpCos »rutinefunktioner i sin rolle som det europæiske driftsselskab« (107) baseret på en opskrivning af omkostningerne, der afholdes af LuxOpCo (108). |
| --- | --- |

(146)

Punkt 6.2 i TP-rapporten beregner armslængdespænd for licensgebyr (i TP-rapporten henvist til som »royaltysats«) på grundlag af residualavancefordelingsmetoden. I sin anvendelse af denne metode foretages der i TP-rapporten et skøn af overskuddet i forbindelse med LuxOpCos »rutinefunktioner i sin rolle som det europæiske driftsselskab« (107) baseret på en opskrivning af omkostningerne, der afholdes af LuxOpCo (108).

107

108

| (147) | Med henblik på fastsættelse af armslængdespænd for denne opskrivning gennemførtes i forbindelse med TP-rapporten en søgning med henblik på at finde frem til sammenlignelige selskaber generelt identificeret som kendetegnede ved ledelse og drift af softwarebaserede transaktioner. En søgning i Amadeus-databasen efter sammenlignelige selskaber (109) ved hjælp af søgekriterier baseret på geografisk område (110), nøgleord i beskrivelsen af forretningsaktiviteterne (111) og klassifikation i nomenklaturen, kombineret med manuel screening, fandt frem til syv selskaber, der kunne betragtes som sammenlignelige med Amazon (112). |
| --- | --- |

(147)

Med henblik på fastsættelse af armslængdespænd for denne opskrivning gennemførtes i forbindelse med TP-rapporten en søgning med henblik på at finde frem til sammenlignelige selskaber generelt identificeret som kendetegnede ved ledelse og drift af softwarebaserede transaktioner. En søgning i Amadeus-databasen efter sammenlignelige selskaber (109) ved hjælp af søgekriterier baseret på geografisk område (110), nøgleord i beskrivelsen af forretningsaktiviteterne (111) og klassifikation i nomenklaturen, kombineret med manuel screening, fandt frem til syv selskaber, der kunne betragtes som sammenlignelige med Amazon (112).

109

110

111

112

| (148) | På dette grundlag definerede TP-rapporten en »netto-opskrivning« som overskudsindikator til afprøvning af armslængdevederlag, der kan tilskrives LuxOpCos forventede funktioner, fastsat som driftsindkomst divideret med summen af omkostninger for varer og driftsudgifter (113). Baseret på data vedrørende de syv sammenlignelige selskaber blev det følgende treårige gennemsnit (1999-2001) præsenteret med interkvartil afstand: den nedre kvartil var 2,3 %, medianen var 4,2 %, og den øvre kvartil var 6,7 %. Tabellen med resultaterne angiver, at tallene er procentandele af nettosalget (114). |
| --- | --- |

(148)

På dette grundlag definerede TP-rapporten en »netto-opskrivning« som overskudsindikator til afprøvning af armslængdevederlag, der kan tilskrives LuxOpCos forventede funktioner, fastsat som driftsindkomst divideret med summen af omkostninger for varer og driftsudgifter (113). Baseret på data vedrørende de syv sammenlignelige selskaber blev det følgende treårige gennemsnit (1999-2001) præsenteret med interkvartil afstand: den nedre kvartil var 2,3 %, medianen var 4,2 %, og den øvre kvartil var 6,7 %. Tabellen med resultaterne angiver, at tallene er procentandele af nettosalget (114).

113

114

| (149) | Som resultat valgtes en mark up på [4-6] %, der blev anvendt på LuxOpCos driftsudgifter med henblik på at fastsætte »det relevante afkast, der kan tilskrives LuxOpCos rutinemæssige funktioner« (115). Afkastet blev efterfølgende trukket fra LuxOpCos driftsoverskud. Den resulterede forskel mellem dette afkast og LuxOpCos bogførte overskud, residualavancen, blev i TP-rapporten betragtet som stammende udelukkende fra brugen af de immaterielle aktiver licenseret fra Lux SCS. |
| --- | --- |

(149)

Som resultat valgtes en mark up på [4-6] %, der blev anvendt på LuxOpCos driftsudgifter med henblik på at fastsætte »det relevante afkast, der kan tilskrives LuxOpCos rutinemæssige funktioner« (115). Afkastet blev efterfølgende trukket fra LuxOpCos driftsoverskud. Den resulterede forskel mellem dette afkast og LuxOpCos bogførte overskud, residualavancen, blev i TP-rapporten betragtet som stammende udelukkende fra brugen af de immaterielle aktiver licenseret fra Lux SCS.

115

| (150) | Endelig dividerede TP-rapporten hver af de forventede residualavancer med LuxOpCos forventede nettosalg for at opnå en indikator for royaltysatsen. På dette grundlag konkluderede TP-rapporten, at »en royaltysats på mellem 10,1 og 12,3 procent af nettoomsætningen betalt af LuxOpCo til LuxSCS ville være i overensstemmelse med armslængdestandarden i henhold til OECD's retningslinjer« (116). |
| --- | --- |

(150)

Endelig dividerede TP-rapporten hver af de forventede residualavancer med LuxOpCos forventede nettosalg for at opnå en indikator for royaltysatsen. På dette grundlag konkluderede TP-rapporten, at »en royaltysats på mellem 10,1 og 12,3 procent af nettoomsætningen betalt af LuxOpCo til LuxSCS ville være i overensstemmelse med armslængdestandarden i henhold til OECD's retningslinjer« (116).

116

| (151) | Beregningerne, der er indeholdt i TP-rapporten, er opsummeret og illustreret i tabel 1 (117). Kolonne 1 og 3 er blevet tilføjet af Kommissionen for at forklare disse beregninger:

  Tabel 1


  Beregninger i TP-rapporten, jf. s. 32 i TP-rapporten (kolonne 1 og 3 tilføjet af Kommissionen)














  (mio. EUR) |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| | | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| a | Indtægter | | 3 154,2 | 4 299,9 | 5 073,9 | 5 987,1 | 7 064,7 | 8 336,3 |
| b | COGS | | 2 446,9 | 3 332,7 | 3 932,6 | 4 640,5 | 5 475,8 | 6 461,4 |
| c | Bruttoavance | a-b | 707,3 | 967,2 | 1 141,3 | 1 346,6 | 1 588,9 | 1 874,9 |
| d | Driftsomkostninger | | 89,9 | 106,0 | 121,7 | 143,7 | 171,2 | 204,2 |
| e | Koncerninterne udgifter (co.uk,.de,.fr) | | 279,4 | 338,4 | 395,6 | 456,2 | 524,1 | 602,7 |
| f | LUX Commissionaire udgifter | | 2,8 | 3,4 | 4,1 | 4,9 | 5,9 | 7,0 |
| g | Driftsomkostninger (inkl. koncerninterne) | d+e+f | 372,1 | 447,8 | 521,4 | 604,8 | 701,2 | 813,9 |
| h | Anslået driftsoverskud (tab) før standardudbytte | c-g | 335,2 | 519,4 | 619,9 | 741,8 | 887,7 | 1 061,0 |
| i | Standardudbytte til LuxASE | | 0,14 | 0,17 | 0,20 | 0,24 | 0,29 | 0,35 |
| j | Standardudbytte til LuxOpCo | [4-6] %×g | 16,8 | 20,2 | 23,5 | 27,2 | 31,6 | 36,6 |
| k | Anslået restfortjeneste til udbetaling til LuxSCS | h-i-j | 318,3 | 499,1 | 596,2 | 714,3 | 855,8 | 1 024,0 |
| l | Effektiv royaltysats (i % af indtægter) | k/a | 10,1 % | 11,6 % | 11,8 % | 11,9 % | 12,1 % | 12,3 % |

(151)

Beregningerne, der er indeholdt i TP-rapporten, er opsummeret og illustreret i tabel 1 (117). Kolonne 1 og 3 er blevet tilføjet af Kommissionen for at forklare disse beregninger:

117

Tabel 1

Tabel 1

Beregninger i TP-rapporten, jf. s. 32 i TP-rapporten (kolonne 1 og 3 tilføjet af Kommissionen)

Beregninger i TP-rapporten, jf. s. 32 i TP-rapporten (kolonne 1 og 3 tilføjet af Kommissionen)

(mio. EUR)

1

2

3

4

5

6

7

8

9

2005

2006

2007

2008

2009

2010

a

Indtægter

3 154,2

4 299,9

5 073,9

5 987,1

7 064,7

8 336,3

b

COGS

2 446,9

3 332,7

3 932,6

4 640,5

5 475,8

6 461,4

c

Bruttoavance

a-b

707,3

967,2

1 141,3

1 346,6

1 588,9

1 874,9

d

Driftsomkostninger

89,9

106,0

121,7

143,7

171,2

204,2

e

Koncerninterne udgifter (co.uk,.de,.fr)

279,4

338,4

395,6

456,2

524,1

602,7

f

LUX Commissionaire udgifter

2,8

3,4

4,1

4,9

5,9

7,0

g

Driftsomkostninger (inkl. koncerninterne)

d+e+f

372,1

447,8

521,4

604,8

701,2

813,9

h

Anslået driftsoverskud (tab) før standardudbytte

c-g

335,2

519,4

619,9

741,8

887,7

1 061,0

i

Standardudbytte til LuxASE

0,14

0,17

0,20

0,24

0,29

0,35

j

Standardudbytte til LuxOpCo

[4-6] %×g

16,8

20,2

23,5

27,2

31,6

36,6

k

Anslået restfortjeneste til udbetaling til LuxSCS

h-i-j

318,3

499,1

596,2

714,3

855,8

1 024,0

l

Effektiv royaltysats (i % af indtægter)

k/a

10,1 %

11,6 %

11,8 %

11,9 %

12,1 %

12,3 %

2.2.4.5.   
  Afstemning af de to transfer price-ordninger

Afstemning af de to transfer price-ordninger

| (152) | Ved at opsummere analysen af koncerninterne overførselspriser i licensaftalen, både med CUP-metoden og med residualavancefordelingsmetoden, skønnede TP-rapporten, at resultaterne konvergerede og indikerede, at et armslængdespænd for royaltysatsen betalt af LuxOpCo til LuxSCS i henhold til denne aftale lå på mellem 10,1 % og 12,3 % af LuxOpCos salgsindtægter. |
| --- | --- |

(152)

Ved at opsummere analysen af koncerninterne overførselspriser i licensaftalen, både med CUP-metoden og med residualavancefordelingsmetoden, skønnede TP-rapporten, at resultaterne konvergerede og indikerede, at et armslængdespænd for royaltysatsen betalt af LuxOpCo til LuxSCS i henhold til denne aftale lå på mellem 10,1 % og 12,3 % af LuxOpCos salgsindtægter.

| (153) | TP-rapporten konkluderer, at »mens det er rimeligt at konkludere, at en royaltysats, der vælges inden for det royaltysatsspænd, der indgår i begge disse metoder, vil være i overensstemmelse med armslængdeprincippet, vil der kunne være mindre forskelle i de nøjagtige fremtidige immaterielle aktiver, der overføres iht. [A]-aftalen, som vil kunne medføre mindre forskelle i resultaterne for de to metoder. [...] det er rimeligt at konkludere [...], at analysen af residualavancefordelingsmetoden er mindre tilbøjelig til at producere fordrejede skøn og derfor kan betragtes som et mere pålideligt mål for royaltysats i overensstemmelse med armslængdeprincippet« (118). |
| --- | --- |

(153)

TP-rapporten konkluderer, at »mens det er rimeligt at konkludere, at en royaltysats, der vælges inden for det royaltysatsspænd, der indgår i begge disse metoder, vil være i overensstemmelse med armslængdeprincippet, vil der kunne være mindre forskelle i de nøjagtige fremtidige immaterielle aktiver, der overføres iht. [A]-aftalen, som vil kunne medføre mindre forskelle i resultaterne for de to metoder. [...] det er rimeligt at konkludere [...], at analysen af residualavancefordelingsmetoden er mindre tilbøjelig til at producere fordrejede skøn og derfor kan betragtes som et mere pålideligt mål for royaltysats i overensstemmelse med armslængdeprincippet« (118).

118

2.2.5.   KONSEKVENSER AF DEN ANFÆGTEDE SKATTEAFGØRELSE

| (154) | De luxembourgske skattemyndigheder godkendte med den anfægtede skatteafgørelse indholdet i Amazons breve af 23. og 31. oktober 2003. Navnlig godtog man, at transfer price-ordningen med henblik på at fastsætte den årlige royaltysats, der skulle betales af LuxOpCo til LuxSCS i henhold til licensaftalen, som udgjorde grundlaget for fastsættelsen af LuxOpCos skattepligtigt indkomst i Luxembourg, var i overensstemmelse med armslængdeprincippet. Ordningen er opsummeret i figur2:

  Figur 2


  Strukturen i Amazons europæiske selskaber 2006-2014, herunder ordningen for royaltybetaling




  Det regnskabsmæssige overskud ud over skattepligtig fortjeneste i den anfægtede afgørelse betales af LuxOpCo til LuxSCS i form af royalties
  LuxOpCos skattepligtige fortjeneste ifølge den anfægtede afgørelse
  0,45 % på salg
  [4-6] % på OpEx
  0,55 % på salg
  Amazon.com, Inc.
  US
  LUX
  LuxSCS
  Royalties
  Amazon EU Sàrl LuxOpCo
  Faktureret salg i EU of bogført i Luxembourg
  Datterselskaber i EU
  Amazon.co.uk
  Amazon.fr
  Amazon.de |
| --- | --- |

(154)

De luxembourgske skattemyndigheder godkendte med den anfægtede skatteafgørelse indholdet i Amazons breve af 23. og 31. oktober 2003. Navnlig godtog man, at transfer price-ordningen med henblik på at fastsætte den årlige royaltysats, der skulle betales af LuxOpCo til LuxSCS i henhold til licensaftalen, som udgjorde grundlaget for fastsættelsen af LuxOpCos skattepligtigt indkomst i Luxembourg, var i overensstemmelse med armslængdeprincippet. Ordningen er opsummeret i figur2:

Figur 2

Figur 2

Strukturen i Amazons europæiske selskaber 2006-2014, herunder ordningen for royaltybetaling

Strukturen i Amazons europæiske selskaber 2006-2014, herunder ordningen for royaltybetaling

Det regnskabsmæssige overskud ud over skattepligtig fortjeneste i den anfægtede afgørelse betales af LuxOpCo til LuxSCS i form af royalties

LuxOpCos skattepligtige fortjeneste ifølge den anfægtede afgørelse

0,45 % på salg

[4-6] % på OpEx

0,55 % på salg

Amazon.com, Inc.

US

LUX

LuxSCS

Royalties

Amazon EU Sàrl LuxOpCo

Faktureret salg i EU of bogført i Luxembourg

Datterselskaber i EU

Amazon.co.uk

Amazon.fr

Amazon.de

| (155) | LuxOpCo anvendte den anfægtede skatteafgørelse som grundlag for fastsættelse af dets årlige selskabsskat i Luxembourg ved udfyldelsen af den årlige skatteopgørelse. Den anfægtede skatteafgørelse blev også anvendt af LuxSCS og dets amerikansk baserede partnere idet den bekræfter, at hverken LuxSCS eller dets partnere er underlagt pligt til at betale selskabsskat, kommuneskat eller, for sidstnævnte, skat af medejerandelen i LuxSCS (119). |
| --- | --- |

(155)

LuxOpCo anvendte den anfægtede skatteafgørelse som grundlag for fastsættelse af dets årlige selskabsskat i Luxembourg ved udfyldelsen af den årlige skatteopgørelse. Den anfægtede skatteafgørelse blev også anvendt af LuxSCS og dets amerikansk baserede partnere idet den bekræfter, at hverken LuxSCS eller dets partnere er underlagt pligt til at betale selskabsskat, kommuneskat eller, for sidstnævnte, skat af medejerandelen i LuxSCS (119).

119

| (156) | Tabel 2 illustrerer konsekvenserne af den anfægtede skatteafgørelse for beregningen af LuxOpCos beskatningsgrundlag i Luxembourg og størrelsen af royaltyudbetalingen (licensgebyr) til LuxSCS siden 2006. Kommissionen minder om, at LuxOpCo opererer som moderselskab i den skattemæssige enhed, selskabet udgør med ASE og AMEU, og at disse selskaber derfor behandles som en enkelt skatteyder i skattemæssig henseende i Luxembourg. I overensstemmelse hermed er tabel 2 udarbejdet på konsolideret grundlag, og der skelnes ikke mellem LuxOpCo, ASE og AMEU i de følgende dele af denne afgørelse.

  Tabel 2


  Beregning af LuxOpCos beskatningsgrundlag og royaltybetalinger 2006-2013














  (mio. EUR) |
| --- | --- |
| Gruppen af enheder med skattepligt i Luxembourg | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Indtægter i alt | 1 979,4 | 3 545,7 | 4 298,6 | 5 605,4 | 7 628,8 | 10 086,3 | 13 312,1 | [15 000 -15 500 ] |
| Netto COGS | 1 610,8 | 2 828,3 | 3 406,1 | 4 421,6 | 6 084,4 | 8 078,0 | 10 486,6 | [11 500 -12 000 ] |
| Driftsomkostninger i alt | 262,5 | 476,8 | 530,0 | 637,6 | 918,3 | 1 461,7 | 2 252,9 | [3 000 -3 500 ] |
| Heraf |
| Udgifter der skyldes prisforhøjelse | 262,5 | 439,9 | 493,6 | 597,0 | 801,9 | 1 313,1 | 2 041,7 | [2 500 -3 000 ] |
| Heraf |
| LuxOpCo — OpEx | 78,6 | 162,6 | 203,6 | 258,4 | 317,7 | 483,1 | 662,7 | [800-900] |
| LuxOpCo — koncerninterne | 183,8 | 277,3 | 290,0 | 338,6 | 484,1 | 830,1 | 1 379,0 | [1 500 -2 000 ] |
| Udgifter ekskluderet fra prisforhøjelse (ledelse og betingede aktier) | 0,0 | 36,9 | 36,4 | 40,6 | 116,4 | 148,5 | 211,2 | [200-300] |
| Resulterende driftsoverskud | 106,1 | 240,5 | 362,6 | 546,2 | 626,1 | 546,6 | 572,7 | [600-700] |
| Anslået udbytte i alt til gruppen af skattepligtige enheder i Luxembourg ved [4-6] % af justerede driftsomkostninger | 11,8 | 19,8 | 22,2 | 26,9 | 36,1 | 59,1 | 91,9 | [100-200] |
| Analyse af loft/bund |
| Loft over fortjeneste (0,55 % af indkomst) | 10,9 | 19,5 | 23,6 | 30,8 | 42,0 | 55,5 | 73,2 | [80-90] |
| Loft over fortjeneste (0,45 % af indtægter) | 8,9 | 16,0 | 19,3 | 25,2 | 34,3 | 45,4 | 59,9 | [60-70] |
| Luxembourg konsolideret fortjeneste — pr. loft/bund og udbytte | 10,9 | 19,5 | 22,2 | 26,9 | 36,1 | 55,5 | 73,2 | [80-90] |
| Udbetalte royalties (gruppen af enheder med skattepligt i Luxembourg til LuxSCS) | 95,2 | 221,0 | 340,4 | 519,3 | 590,0 | 491,1 | 499,4 | [500-600] |

(156)

Tabel 2 illustrerer konsekvenserne af den anfægtede skatteafgørelse for beregningen af LuxOpCos beskatningsgrundlag i Luxembourg og størrelsen af royaltyudbetalingen (licensgebyr) til LuxSCS siden 2006. Kommissionen minder om, at LuxOpCo opererer som moderselskab i den skattemæssige enhed, selskabet udgør med ASE og AMEU, og at disse selskaber derfor behandles som en enkelt skatteyder i skattemæssig henseende i Luxembourg. I overensstemmelse hermed er tabel 2 udarbejdet på konsolideret grundlag, og der skelnes ikke mellem LuxOpCo, ASE og AMEU i de følgende dele af denne afgørelse.

Tabel 2

Tabel 2

Beregning af LuxOpCos beskatningsgrundlag og royaltybetalinger 2006-2013

Beregning af LuxOpCos beskatningsgrundlag og royaltybetalinger 2006-2013

(mio. EUR)

Gruppen af enheder med skattepligt i Luxembourg

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Indtægter i alt

1 979,4

3 545,7

4 298,6

5 605,4

7 628,8

10 086,3

13 312,1

[15 000 -15 500 ]

Netto COGS

1 610,8

2 828,3

3 406,1

4 421,6

6 084,4

8 078,0

10 486,6

[11 500 -12 000 ]

Driftsomkostninger i alt

262,5

476,8

530,0

637,6

918,3

1 461,7

2 252,9

[3 000 -3 500 ]

Heraf

Udgifter der skyldes prisforhøjelse

Udgifter der skyldes prisforhøjelse

262,5

262,5

439,9

439,9

493,6

493,6

597,0

597,0

801,9

801,9

1 313,1

1 313,1

2 041,7

2 041,7

[2 500 -3 000 ]

[2 500 -3 000 ]

Heraf

LuxOpCo — OpEx

LuxOpCo — OpEx

78,6

78,6

162,6

162,6

203,6

203,6

258,4

258,4

317,7

317,7

483,1

483,1

662,7

662,7

[800-900]

[800-900]

LuxOpCo — koncerninterne

LuxOpCo — koncerninterne

183,8

183,8

277,3

277,3

290,0

290,0

338,6

338,6

484,1

484,1

830,1

830,1

1 379,0

1 379,0

[1 500 -2 000 ]

[1 500 -2 000 ]

Udgifter ekskluderet fra prisforhøjelse (ledelse og betingede aktier)

Udgifter ekskluderet fra prisforhøjelse (ledelse og betingede aktier)

0,0

0,0

36,9

36,9

36,4

36,4

40,6

40,6

116,4

116,4

148,5

148,5

211,2

211,2

[200-300]

[200-300]

Resulterende driftsoverskud

106,1

240,5

362,6

546,2

626,1

546,6

572,7

[600-700]

Anslået udbytte i alt til gruppen af skattepligtige enheder i Luxembourg ved [4-6] % af justerede driftsomkostninger

11,8

19,8

22,2

26,9

36,1

59,1

91,9

[100-200]

Analyse af loft/bund

Analyse af loft/bund

Loft over fortjeneste (0,55 % af indkomst)

10,9

19,5

23,6

30,8

42,0

55,5

73,2

[80-90]

Loft over fortjeneste (0,45 % af indtægter)

8,9

16,0

19,3

25,2

34,3

45,4

59,9

[60-70]

Luxembourg konsolideret fortjeneste — pr. loft/bund og udbytte

Luxembourg konsolideret fortjeneste — pr. loft/bund og udbytte

10,9

10,9

19,5

19,5

22,2

22,2

26,9

26,9

36,1

36,1

55,5

55,5

73,2

73,2

[80-90]

[80-90]

Udbetalte royalties (gruppen af enheder med skattepligt i Luxembourg til LuxSCS)

Udbetalte royalties (gruppen af enheder med skattepligt i Luxembourg til LuxSCS)

95,2

95,2

221,0

221,0

340,4

340,4

519,3

519,3

590,0

590,0

491,1

491,1

499,4

499,4

[500-600]

[500-600]

| (157) | Ifølge beregningen af licensgebyret til LuxSCS består den omkostningsbasis (120), der anvendes ved beregningen af LuxOpCos beskatningsgrundlag i Luxembourg, af driftsomkostninger og omkostninger afholdt i forbindelse med de lokale tilknyttede virksomheder inden for EU, og som senere refunderes af LuxOpCo (i tabel 2 benævnt »LuxOpCo — koncernejet selskab«). Omkostningerne for de solgte varer og visse andre omkostninger, der betegnes som »udgifter udelukket fra mark up (ledelse og betingede aktier) i tabel 2«, er udelukket fra beregningen af LuxOpCos skattepligtige overskud. Den sidste kategori af udgifter omfatter følgende omkostninger: i) fra og med 2008 betalinger fra amerikanske datterselskaber under Amazon.com, Inc. for supporttjenester (121), som ikke var forventet på tidspunktet for den anfægtede skatteafgørelse; ii) med start i 2010 begyndte Amazon.com, Inc. at opkræve LuxOpCo for aktier tildelt aktiekompensation til ansatte i LuxOpCo og visse af dets direkte og indirekte europæiske datterselskaber (122). Amazon hævder, at disse beløb ikke ændrede funktioner eller risici ved LuxOpCo. |
| --- | --- |

(157)

Ifølge beregningen af licensgebyret til LuxSCS består den omkostningsbasis (120), der anvendes ved beregningen af LuxOpCos beskatningsgrundlag i Luxembourg, af driftsomkostninger og omkostninger afholdt i forbindelse med de lokale tilknyttede virksomheder inden for EU, og som senere refunderes af LuxOpCo (i tabel 2 benævnt »LuxOpCo — koncernejet selskab«). Omkostningerne for de solgte varer og visse andre omkostninger, der betegnes som »udgifter udelukket fra mark up (ledelse og betingede aktier) i tabel 2«, er udelukket fra beregningen af LuxOpCos skattepligtige overskud. Den sidste kategori af udgifter omfatter følgende omkostninger: i) fra og med 2008 betalinger fra amerikanske datterselskaber under Amazon.com, Inc. for supporttjenester (121), som ikke var forventet på tidspunktet for den anfægtede skatteafgørelse; ii) med start i 2010 begyndte Amazon.com, Inc. at opkræve LuxOpCo for aktier tildelt aktiekompensation til ansatte i LuxOpCo og visse af dets direkte og indirekte europæiske datterselskaber (122). Amazon hævder, at disse beløb ikke ændrede funktioner eller risici ved LuxOpCo.

120

121

122

| (158) | Anvendelsen af mark up på [4-6] % på summen af LuxOpCos driftsudgifter og koncerninterne omkostninger resulterer i et estimeret samlet afkast til gruppen af enheder med skattepligt i Luxembourg. Dette resultat afprøves derefter mod lofts- og bundkriterierne (0,55 % og 0,45 % af omsætningen). I tilfælde, hvor det forventede samlede afkast var højere end 0,55 % af indtægterne (som i årene 2006, 2007, 2011, 2012 og 2013), var anvendelsen af loftet afgørende for vurderingen af LuxOpCos skattepligtige indkomst i Luxembourg, der omtales i tabel 2 som »Konsolideret fortjeneste i Luxembourg — pr. loft/bund og afkast«. |
| --- | --- |

(158)

Anvendelsen af mark up på [4-6] % på summen af LuxOpCos driftsudgifter og koncerninterne omkostninger resulterer i et estimeret samlet afkast til gruppen af enheder med skattepligt i Luxembourg. Dette resultat afprøves derefter mod lofts- og bundkriterierne (0,55 % og 0,45 % af omsætningen). I tilfælde, hvor det forventede samlede afkast var højere end 0,55 % af indtægterne (som i årene 2006, 2007, 2011, 2012 og 2013), var anvendelsen af loftet afgørende for vurderingen af LuxOpCos skattepligtige indkomst i Luxembourg, der omtales i tabel 2 som »Konsolideret fortjeneste i Luxembourg — pr. loft/bund og afkast«.

| (159) | Endelig fratrækkes den luxembourgske konsoliderede fortjeneste (benævnt LuxOpCo-afkastet i anmodningen om skatteafgørelse) fra driftsresultatet (benævnt »EU-driftsoverskud« i afgørelsen) for dermed at fastsætte licensgebyret til LuxSCS. |
| --- | --- |

(159)

Endelig fratrækkes den luxembourgske konsoliderede fortjeneste (benævnt LuxOpCo-afkastet i anmodningen om skatteafgørelse) fra driftsresultatet (benævnt »EU-driftsoverskud« i afgørelsen) for dermed at fastsætte licensgebyret til LuxSCS.

2.3.   YDERLIGERE OPLYSNINGER FREMSENDT I LØBET AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSE

YDERLIGERE OPLYSNINGER FREMSENDT I LØBET AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSE

| (160) | I løbet af undersøgelsen har Amazon fremsendt oplysninger om det europæiske online detailhandelsmarked, dets forretningsmodel generelt og navnlig dets europæiske operationer, om licensaftaler for immaterielle aktiver indgået med ikke-tilknyttede enheder, og dets nye selskabs- og skattestruktur i Luxembourg med virkning fra juni 2014. Disse oplysninger supplerer de oplysninger, der allerede er fremlagt i punkt 2.1 og 2.2. |
| --- | --- |

(160)

I løbet af undersøgelsen har Amazon fremsendt oplysninger om det europæiske online detailhandelsmarked, dets forretningsmodel generelt og navnlig dets europæiske operationer, om licensaftaler for immaterielle aktiver indgået med ikke-tilknyttede enheder, og dets nye selskabs- og skattestruktur i Luxembourg med virkning fra juni 2014. Disse oplysninger supplerer de oplysninger, der allerede er fremlagt i punkt 2.1 og 2.2.

2.3.1.   OPLYSNINGER OM DET EUROPÆISKE ONLINE DETAILHANDELSMARKED

| (161) | Det europæiske online detailhandelsmarked var genstand for en rapport bestilt af Amazon hos [Konsulent 3], et konsulentfirma, der indeholder en analyse af de økonomiske tendenser i e-handelssektoren i Europa (»[Konsulent 3]-rapporten«) (123). Rapporten fra [Konsulent 3] indeholder en beskrivelse af »online-handelssektoren« som online salg af fysiske goder fra online detailhandlende, dvs. som operatører, der køber varer, opbevarer dem på deres lager og videresælger dem online (124). |
| --- | --- |

(161)

Det europæiske online detailhandelsmarked var genstand for en rapport bestilt af Amazon hos [Konsulent 3], et konsulentfirma, der indeholder en analyse af de økonomiske tendenser i e-handelssektoren i Europa (»[Konsulent 3]-rapporten«) (123). Rapporten fra [Konsulent 3] indeholder en beskrivelse af »online-handelssektoren« som online salg af fysiske goder fra online detailhandlende, dvs. som operatører, der køber varer, opbevarer dem på deres lager og videresælger dem online (124).

123

124

| (162) | Ifølge denne rapport ligner onlinedetailforhandlernes aktiviteter mere de fysiske detailforhandleres aktiviteter end de digitale tjenesteudbyderes aktiviteter (125). Den største forskel mellem fysiske detailhandlere og online-detailhandlere ligger i den anvendte produktdistributionskanal (126). Undersøgelsen peger også på, at onlinedetailhandlere strukturelt er mindre rentable end digitale tjenesteudbydere, da onlinedetailhandlere har væsentlige grundlæggende omkostningsvariabler. Omkostningsstrukturen hos digitale tjenesteudbydere er mere stabil end detailhandlernes og giver mulighed for stordriftsfordele og højere margener, når en virksomhed har nået en vis størrelse (127). For detailhandlere, hvad enten de opererer fysisk eller online, er virkningen af stordriftsfordele på rentabiliteten begrænset, da de fleste omkostninger er variable. Ændringer i omkostningerne i forbindelse med de solgte varer, rabatter og udgifter til logistik, der udgør en væsentlig del af de samlede omkostninger, er stærkt forbundet med forretningsvolumenet (128). Denne faktor, sammen med den stærke konkurrence, der er kendetegnende for onlinedetailbranchen, resulterede i negative gennemsnitlige EBIT-margener på det europæiske onlinedetailmarked. I perioden 2006-2013 var forholdet mellem den gennemsnitlige EBIT-margin og salget – 0,5 %. |
| --- | --- |

(162)

Ifølge denne rapport ligner onlinedetailforhandlernes aktiviteter mere de fysiske detailforhandleres aktiviteter end de digitale tjenesteudbyderes aktiviteter (125). Den største forskel mellem fysiske detailhandlere og online-detailhandlere ligger i den anvendte produktdistributionskanal (126). Undersøgelsen peger også på, at onlinedetailhandlere strukturelt er mindre rentable end digitale tjenesteudbydere, da onlinedetailhandlere har væsentlige grundlæggende omkostningsvariabler. Omkostningsstrukturen hos digitale tjenesteudbydere er mere stabil end detailhandlernes og giver mulighed for stordriftsfordele og højere margener, når en virksomhed har nået en vis størrelse (127). For detailhandlere, hvad enten de opererer fysisk eller online, er virkningen af stordriftsfordele på rentabiliteten begrænset, da de fleste omkostninger er variable. Ændringer i omkostningerne i forbindelse med de solgte varer, rabatter og udgifter til logistik, der udgør en væsentlig del af de samlede omkostninger, er stærkt forbundet med forretningsvolumenet (128). Denne faktor, sammen med den stærke konkurrence, der er kendetegnende for onlinedetailbranchen, resulterede i negative gennemsnitlige EBIT-margener på det europæiske onlinedetailmarked. I perioden 2006-2013 var forholdet mellem den gennemsnitlige EBIT-margin og salget – 0,5 %.

125

126

127

128

| (163) | [Konsulent 3]-rapportens analyse af markedsdynamikken i de fem mest befolkede lande i Europa (129) viser, at »onlinedetailsegmentet oplevede en stærk vækst og var genstand for stærk konkurrence mellem 2006 og 2013« (130). Navnlig »[...] den stærke konkurrence tvang onlinedetailhandlere til store investeringer for at opretholde væksten i markedssegmentet og holde trit med konkurrencen og dermed sætte margenerne under pres eller endda presse dem ind i negativområdet. Online-detailhandlere var villige til at ofre på kortsigtet rentabilitet med håb om, at gennemførte investeringer ville skabe overskud i det lange løb« (131). Rapporten konkluderer, at det for at opnå succes på de konkurrencedygtige europæiske detailmarkeder er nødvendigt at tage hensyn til de særlige lokale forhold på disse markeder (132). |
| --- | --- |

(163)

[Konsulent 3]-rapportens analyse af markedsdynamikken i de fem mest befolkede lande i Europa (129) viser, at »onlinedetailsegmentet oplevede en stærk vækst og var genstand for stærk konkurrence mellem 2006 og 2013« (130). Navnlig »[...] den stærke konkurrence tvang onlinedetailhandlere til store investeringer for at opretholde væksten i markedssegmentet og holde trit med konkurrencen og dermed sætte margenerne under pres eller endda presse dem ind i negativområdet. Online-detailhandlere var villige til at ofre på kortsigtet rentabilitet med håb om, at gennemførte investeringer ville skabe overskud i det lange løb« (131). Rapporten konkluderer, at det for at opnå succes på de konkurrencedygtige europæiske detailmarkeder er nødvendigt at tage hensyn til de særlige lokale forhold på disse markeder (132).

129

130

131

132

2.3.2.   OPLYSNINGER PÅ AMAZONS FORRETNINGSMODEL

2.3.2.1.   
  De »tre søjler« i Amazons detailforretningsmodel

De »tre søjler« i Amazons detailforretningsmodel

| (164) | Ifølge Amazon (133) er de vigtigste drivkræfter i dets detailvirksomhed sortiment (produkt/tilbud og priser (134)), pris og bekvemmelighed (brugervenlig funktionalitet, hurtig og pålidelig opfyldelse, rettidig kundeservice, funktionsrigdom og pålideligt indhold samt et sikkert transaktionsmiljø) (135), hvor udvælgelse kommer først, derefter pris og siden bekvemmelighed (136). Disse vigtige drivkræfter er traditionelle mål for detailhandel (137), og Amazon henviser til dem som »de tre søjler« (138). Ifølge Amazon er udførelsen af de tre søjler kritisk og kræver unikhed og innovation i bl.a. produktudbud, teknologi, forretningslinje og geografi (139), hvilket hovedsagelig afhænger af menneskelig aktivitet. De tre søjler skal tilpasses hvert enkelt marked, hvor Amazon opererer (140). |
| --- | --- |

(164)

Ifølge Amazon (133) er de vigtigste drivkræfter i dets detailvirksomhed sortiment (produkt/tilbud og priser (134)), pris og bekvemmelighed (brugervenlig funktionalitet, hurtig og pålidelig opfyldelse, rettidig kundeservice, funktionsrigdom og pålideligt indhold samt et sikkert transaktionsmiljø) (135), hvor udvælgelse kommer først, derefter pris og siden bekvemmelighed (136). Disse vigtige drivkræfter er traditionelle mål for detailhandel (137), og Amazon henviser til dem som »de tre søjler« (138). Ifølge Amazon er udførelsen af de tre søjler kritisk og kræver unikhed og innovation i bl.a. produktudbud, teknologi, forretningslinje og geografi (139), hvilket hovedsagelig afhænger af menneskelig aktivitet. De tre søjler skal tilpasses hvert enkelt marked, hvor Amazon opererer (140).

133

134

135

136

137

138

139

140

| (165) | Sortiment: Ifølge Amazon er varesortimentet en af de vigtigste drivkræfter i dets succes. Amazons medarbejdere definerer det som at tilbyde kunderne alt, hvad de kunne tænke sig at købe. Dette kræver, at man forstår kundernes smag og foretrukne køb på et givet marked, rekrutterer relevante leverandører og sikrer, at produkterne er på lager (141). Ifølge Amazon er der en nær tilknytning mellem sortiment og indtægter (142). Amazon stræber efter at have det bredest mulige sortiment og konstant øge antallet af tilbudte produkter (143). Amazon ekspanderer konstant sit sortiment, fordi jo bredere sortimentet er, jo bedre er kundeoplevelsen (144). |
| --- | --- |

(165)

Sortiment: Ifølge Amazon er varesortimentet en af de vigtigste drivkræfter i dets succes. Amazons medarbejdere definerer det som at tilbyde kunderne alt, hvad de kunne tænke sig at købe. Dette kræver, at man forstår kundernes smag og foretrukne køb på et givet marked, rekrutterer relevante leverandører og sikrer, at produkterne er på lager (141). Ifølge Amazon er der en nær tilknytning mellem sortiment og indtægter (142). Amazon stræber efter at have det bredest mulige sortiment og konstant øge antallet af tilbudte produkter (143). Amazon ekspanderer konstant sit sortiment, fordi jo bredere sortimentet er, jo bedre er kundeoplevelsen (144).

141

142

143

144

| (166) | Da præferencer er lokale og kategori- og leverandørpræferencer varierer med geografien (145), er varesortimentet også lokalt, fordi smag og kulturer er lokalt forskellige (146). Dette kan ses ved at sammenligne Amazons bedste sælgende varer, som er forskellige fra land til land (147). Målet og hovedansvaret på landsniveau er at opbygge en forretning, der primært er fokuseret på fysisk detailhandel og at skabe et sortiment, der er relevant for kunden (148). Et sådant sortiment opbygges gennem personlig forhandling (mennesker med mennesker) (149). |
| --- | --- |

(166)

Da præferencer er lokale og kategori- og leverandørpræferencer varierer med geografien (145), er varesortimentet også lokalt, fordi smag og kulturer er lokalt forskellige (146). Dette kan ses ved at sammenligne Amazons bedste sælgende varer, som er forskellige fra land til land (147). Målet og hovedansvaret på landsniveau er at opbygge en forretning, der primært er fokuseret på fysisk detailhandel og at skabe et sortiment, der er relevant for kunden (148). Et sådant sortiment opbygges gennem personlig forhandling (mennesker med mennesker) (149).

145

146

147

148

149

| (167) | Amazon skaber sit varesortiment på tre måder: i) gennem opkøb af virksomheder, ii) ved at indgå partnerskaber med leverandører og iii) tredjepartsprogrammer som f.eks. Marketplace. For eksempel startede Amazon sit salg af værktøj i USA ved at opkøbe et eksisterende firma, der allerede solgte værktøjer, for at få adgang til de eksisterende leverandørforhold og det sortiment, Amazon ønskede at udvide sin detailvirksomhed med (150). Partnerskaber med leverandører kræver specifikt kendskab til markedet og opbygning af tillid hos leverandører (151). Når et partnerskab er etableret med en leverandør, skal lokale salgsmedarbejdere pleje dette forhold, overholde leverandørernes betingelser og have kendskab til det lokale marked. Amazons Marketplace tilbyder andre detailhandlere brug af Amazons platform til deres e-handelsvirksomhed, også selv om de er direkte konkurrenter til Amazon. Amazon oprettede den tekniske kontoadministration (»TAM«), der er kontaktpunktet for Marketplace-sælgere med tekniske spørgsmål efter deres lancering på Amazon-webstederne. Amazon udviklede også sin teknologi for at tillade potentielle sælgere selv at tilmelde sig til Marketplace, og fra 2010/2012 er tilmelding gennem selvbetjening blevet vigtigere for Amazons Marketplace-aktiviteter (152). |
| --- | --- |

(167)

Amazon skaber sit varesortiment på tre måder: i) gennem opkøb af virksomheder, ii) ved at indgå partnerskaber med leverandører og iii) tredjepartsprogrammer som f.eks. Marketplace. For eksempel startede Amazon sit salg af værktøj i USA ved at opkøbe et eksisterende firma, der allerede solgte værktøjer, for at få adgang til de eksisterende leverandørforhold og det sortiment, Amazon ønskede at udvide sin detailvirksomhed med (150). Partnerskaber med leverandører kræver specifikt kendskab til markedet og opbygning af tillid hos leverandører (151). Når et partnerskab er etableret med en leverandør, skal lokale salgsmedarbejdere pleje dette forhold, overholde leverandørernes betingelser og have kendskab til det lokale marked. Amazons Marketplace tilbyder andre detailhandlere brug af Amazons platform til deres e-handelsvirksomhed, også selv om de er direkte konkurrenter til Amazon. Amazon oprettede den tekniske kontoadministration (»TAM«), der er kontaktpunktet for Marketplace-sælgere med tekniske spørgsmål efter deres lancering på Amazon-webstederne. Amazon udviklede også sin teknologi for at tillade potentielle sælgere selv at tilmelde sig til Marketplace, og fra 2010/2012 er tilmelding gennem selvbetjening blevet vigtigere for Amazons Marketplace-aktiviteter (152).

150

151

152

| (168) | Pris: Ifølge Amazon er prisen den næstvigtigste drivkraft i dets forretning. Amazon bestræber sig på at holde priserne så lave som muligt (153). Mens Amazon indtil 2009 hovedsageligt anvendte manuel prissætning (154), så er priserne siden blevet fastsat ved hjælp af en prisalgoritme. |
| --- | --- |

(168)

Pris: Ifølge Amazon er prisen den næstvigtigste drivkraft i dets forretning. Amazon bestræber sig på at holde priserne så lave som muligt (153). Mens Amazon indtil 2009 hovedsageligt anvendte manuel prissætning (154), så er priserne siden blevet fastsat ved hjælp af en prisalgoritme.

153

154

| (169) | Bekvemmelighed: Ifølge Amazon er bekvemmelighed den tredje drivkraft i dets forretning. Bekvemmelighed består af flere mål, der har til formål at lette og forbedre kundeoplevelsen, såsom i) at hjælpe kunder med at finde det, de søger efter, samtidig med at sikre komplette produktoplysninger til kunden, og ii) levere de indkøbte produkter så hurtigt og præcist som muligt (155). |
| --- | --- |

(169)

Bekvemmelighed: Ifølge Amazon er bekvemmelighed den tredje drivkraft i dets forretning. Bekvemmelighed består af flere mål, der har til formål at lette og forbedre kundeoplevelsen, såsom i) at hjælpe kunder med at finde det, de søger efter, samtidig med at sikre komplette produktoplysninger til kunden, og ii) levere de indkøbte produkter så hurtigt og præcist som muligt (155).

155

2.3.2.2.   
  Onlinemarketingsindsatsen

Onlinemarketingsindsatsen

| (170) | Ud over valg, pris og bekvemmelighed er Amazons online marketingindsats en vigtig drivkraft for at lede trafik til Amazons websteder og øge detailsalget (156). |
| --- | --- |

(170)

Ud over valg, pris og bekvemmelighed er Amazons online marketingindsats en vigtig drivkraft for at lede trafik til Amazons websteder og øge detailsalget (156).

156

| (171) | Før 2003 samarbejdede Amazon med internationale reklamebureauer som støtte for markedsføringsindsatsen. Dette ændrede sig i 2003, da Amazon begyndte at drive sin egen online marketingindsats. Et af Amazons største online marketingværktøjer er dets »Associates Program« (157), som er et vigtigt trafikskabende initiativ (158). Amazon udviklede Associates-programmet for at etablere marketingpartnerskaber med såkaldte associerede websteder (»associated websites«), der annoncerer Amazon eller dets produkter for at kanalisere internettrafik til Amazons websteder (159). |
| --- | --- |

(171)

Før 2003 samarbejdede Amazon med internationale reklamebureauer som støtte for markedsføringsindsatsen. Dette ændrede sig i 2003, da Amazon begyndte at drive sin egen online marketingindsats. Et af Amazons største online marketingværktøjer er dets »Associates Program« (157), som er et vigtigt trafikskabende initiativ (158). Amazon udviklede Associates-programmet for at etablere marketingpartnerskaber med såkaldte associerede websteder (»associated websites«), der annoncerer Amazon eller dets produkter for at kanalisere internettrafik til Amazons websteder (159).

157

158

159

| (172) | Da først teknologien til Associates-programmet var blevet udviklet, måtte den integreres i hvert land med lokale associerede websteder. Implementeringen af Associates-programmet kunne derfor kun udføres lokalt (160). Derfor blev gruppen bag Amazons Associates-program delt i et »softwareteam« og et »rekrutteringsteam« (dvs. et forretningsudviklingsteam). Mens softwareteamet var fuldstændig baseret i Seattle, blev rekrutteringsteamene etableret lokalt i lande, hvor Amazon drev et websted (161), som Tyskland, Det Forenede Kongerige og Japan (162). |
| --- | --- |

(172)

Da først teknologien til Associates-programmet var blevet udviklet, måtte den integreres i hvert land med lokale associerede websteder. Implementeringen af Associates-programmet kunne derfor kun udføres lokalt (160). Derfor blev gruppen bag Amazons Associates-program delt i et »softwareteam« og et »rekrutteringsteam« (dvs. et forretningsudviklingsteam). Mens softwareteamet var fuldstændig baseret i Seattle, blev rekrutteringsteamene etableret lokalt i lande, hvor Amazon drev et websted (161), som Tyskland, Det Forenede Kongerige og Japan (162).

160

161

162

| (173) | Udvælgelsen af de mest relevante lokale partnerwebsteder (websteder, der annoncerer Amazon-produkter) til Associates-programmet, som efterfølgende vil øge trafikken til Amazons websteder, kræver kendskab til det lokale marked (163). Derfor skabes netværket af associerede websteder af lokale Amazon-teams. Dette omfatter rekruttering af de lokale websteder (herunder websteder i EU), fastsættelse af associeringsgebyr og kontrol af tilfælde af svig. Denne proces starter med store spillere som Google og fortsætter ned til websteder med specielle interesser og få besøgende. Alle aftaler forhandles lokalt, fordi lokale forhold skal inddrages til søgemaskineoptimering, selv med globale websteder som Google (164). |
| --- | --- |

(173)

Udvælgelsen af de mest relevante lokale partnerwebsteder (websteder, der annoncerer Amazon-produkter) til Associates-programmet, som efterfølgende vil øge trafikken til Amazons websteder, kræver kendskab til det lokale marked (163). Derfor skabes netværket af associerede websteder af lokale Amazon-teams. Dette omfatter rekruttering af de lokale websteder (herunder websteder i EU), fastsættelse af associeringsgebyr og kontrol af tilfælde af svig. Denne proces starter med store spillere som Google og fortsætter ned til websteder med specielle interesser og få besøgende. Alle aftaler forhandles lokalt, fordi lokale forhold skal inddrages til søgemaskineoptimering, selv med globale websteder som Google (164).

163

164

2.3.2.3.   
  Teknologi

Teknologi

| (174) | Amazon beskriver sig som et teknologibureau, »med en tilgang til detailhandel som var det et teknisk problem« (165). Teknologi er således en vigtig del af Amazons forretning. Teknologi giver Amazon mulighed for at levere konkurrencedygtige priser, målrette forslag til varer til bestemte kunder, behandle betalinger, administrere lagerbeholdninger og sende varerne til kunderne. Teknologi er også nødvendig for at understøtte forretningernes størrelse, da Amazons forretningsstrategi er baseret på konstant ekspansion (166). |
| --- | --- |

(174)

Amazon beskriver sig som et teknologibureau, »med en tilgang til detailhandel som var det et teknisk problem« (165). Teknologi er således en vigtig del af Amazons forretning. Teknologi giver Amazon mulighed for at levere konkurrencedygtige priser, målrette forslag til varer til bestemte kunder, behandle betalinger, administrere lagerbeholdninger og sende varerne til kunderne. Teknologi er også nødvendig for at understøtte forretningernes størrelse, da Amazons forretningsstrategi er baseret på konstant ekspansion (166).

165

166

| (175) | Amazons teknologi er ikke statisk, men udvikles og forbedres løbende. Hvis Amazon ikke opdaterede og vedligeholdt sin teknologi, ville Amazon ikke kunne levere den »omfattende e-tail-oplevelse, der ligger til grund for dets kommercielle succes« (167). Udover at vedligeholde og forbedre den eksisterende teknologi udvikler Amazons teams software, som understøtter nye funktionaliteter, der tilføjes gennem årene (168). Som sagt af Amazon, er dette afgørende for dets forretning, da »[...] konstant udvikling og innovation af software er uundværlig for at forhindre Amazons teknologi i at blive forældet og svigte i driften af forretningen« (169). Amazon stræber efter at være pålidelig, tilgængelig, hurtig og fleksibel i sine transaktioner (170). |
| --- | --- |

(175)

Amazons teknologi er ikke statisk, men udvikles og forbedres løbende. Hvis Amazon ikke opdaterede og vedligeholdt sin teknologi, ville Amazon ikke kunne levere den »omfattende e-tail-oplevelse, der ligger til grund for dets kommercielle succes« (167). Udover at vedligeholde og forbedre den eksisterende teknologi udvikler Amazons teams software, som understøtter nye funktionaliteter, der tilføjes gennem årene (168). Som sagt af Amazon, er dette afgørende for dets forretning, da »[...] konstant udvikling og innovation af software er uundværlig for at forhindre Amazons teknologi i at blive forældet og svigte i driften af forretningen« (169). Amazon stræber efter at være pålidelig, tilgængelig, hurtig og fleksibel i sine transaktioner (170).

167

168

169

170

| (176) | Amazon er afhængig af både software- og hardwareteknologi (171). Dets softwareinfrastruktur er baseret på en såkaldt »serviceorienteret arkitektur«, som i det væsentlige er en samling funktioner (»services«) i softwaren, der er i stand til at kommunikere med hinanden. De enkelte tjenester i Amazons serviceorienterede arkitektur samarbejder om at levere forskellige former for detailfunktionalitet, både i interne processer og til kunderne (172). Dette gør bl.a. vedligeholdelse af de enkelte softwarekomponenter nemmere og sikrer en højere grad af innovation. |
| --- | --- |

(176)

Amazon er afhængig af både software- og hardwareteknologi (171). Dets softwareinfrastruktur er baseret på en såkaldt »serviceorienteret arkitektur«, som i det væsentlige er en samling funktioner (»services«) i softwaren, der er i stand til at kommunikere med hinanden. De enkelte tjenester i Amazons serviceorienterede arkitektur samarbejder om at levere forskellige former for detailfunktionalitet, både i interne processer og til kunderne (172). Dette gør bl.a. vedligeholdelse af de enkelte softwarekomponenter nemmere og sikrer en højere grad af innovation.

171

172

| (177) | Hovedelementerne i Amazons softwareteknologi er beskrevet nedenfor:






  a) | Softwareplatform: Softwarekode udviklet af Amazon til at drive sine hjemmesider består af komplekse softwareværktøjer, der kører de forskellige funktioner på webstederne, f.eks. søgning og navigation, ordrebehandling og personalisering. Softwareværktøjerne udgør ved platformens rod et integreret system, som hele tiden forbedres, styrkes og ændres. Hovedfunktionerne omfatter hastighed, funktionernes omfang og fleksibilitet i svar på brugernes behov. |
| --- | --- | --- |

(177)

Hovedelementerne i Amazons softwareteknologi er beskrevet nedenfor:

a)

Softwareplatform: Softwarekode udviklet af Amazon til at drive sine hjemmesider består af komplekse softwareværktøjer, der kører de forskellige funktioner på webstederne, f.eks. søgning og navigation, ordrebehandling og personalisering. Softwareværktøjerne udgør ved platformens rod et integreret system, som hele tiden forbedres, styrkes og ændres. Hovedfunktionerne omfatter hastighed, funktionernes omfang og fleksibilitet i svar på brugernes behov.

| b) | Websidens layout: Designet skaber en unik »præsentation« af webstedet. |
| --- | --- |

b)

Websidens layout: Designet skaber en unik »præsentation« af webstedet.

| c) | Katalogprogrammet: Kataloget består af alle oplysninger om de produkter, som Amazon sælger på sine websteder. Amazons katalog er kendt for omfanget af produktoplysninger, der indhentes gennem forespørgsel til andre tjenester, såsom tilgængelighed og prisoplysninger. |
| --- | --- |

c)

Katalogprogrammet: Kataloget består af alle oplysninger om de produkter, som Amazon sælger på sine websteder. Amazons katalog er kendt for omfanget af produktoplysninger, der indhentes gennem forespørgsel til andre tjenester, såsom tilgængelighed og prisoplysninger.

| d) | Søgnings- og navigationsfunktionssoftware: Softwareværktøjer, der understøtter webstedernes søge- og navigationsfunktioner, tillader, at den store mængde informationer i produktkatalogerne er fleksibelt og logisk organiseret og sorteret. Udviklerne af webstedets navigation bruger disse værktøjer til at organisere dataene, så de maksimerer sandsynligheden for, at kunderne finder det, de søger. |
| --- | --- |

d)

Søgnings- og navigationsfunktionssoftware: Softwareværktøjer, der understøtter webstedernes søge- og navigationsfunktioner, tillader, at den store mængde informationer i produktkatalogerne er fleksibelt og logisk organiseret og sorteret. Udviklerne af webstedets navigation bruger disse værktøjer til at organisere dataene, så de maksimerer sandsynligheden for, at kunderne finder det, de søger.

| e) | Logistiksoftware: Logistikprocessen benytter software udviklet af Amazon til at styre inventar, forsyningskæde, logistik og genopbygning af lageret. |
| --- | --- |

e)

Logistiksoftware: Logistikprocessen benytter software udviklet af Amazon til at styre inventar, forsyningskæde, logistik og genopbygning af lageret.

| f) | Ordrebehandlingssoftware: Ordrebehandlingsprocessen benytter software udviklet af Amazon til at udføre visse funktioner, især kommunikation med Amazons ordrebehandlingscentre for at bekræfte produkttilgængelighed, validere forsendelse, estimere leveringsdatoen og kommunikere bestilling af gaveemballering og andre kundepræferencer. |
| --- | --- |

f)

Ordrebehandlingssoftware: Ordrebehandlingsprocessen benytter software udviklet af Amazon til at udføre visse funktioner, især kommunikation med Amazons ordrebehandlingscentre for at bekræfte produkttilgængelighed, validere forsendelse, estimere leveringsdatoen og kommunikere bestilling af gaveemballering og andre kundepræferencer.

| g) | Kundeservicesoftware: Kundeservicemedarbejderne bruger software udviklet af Amazon til at overvåge kundeordrer og reagere hurtigt og effektivt på den store forskellighed. |
| --- | --- |

g)

Kundeservicesoftware: Kundeservicemedarbejderne bruger software udviklet af Amazon til at overvåge kundeordrer og reagere hurtigt og effektivt på den store forskellighed.

| h) | Personaliseringssoftware: Amazon har udviklet og udvikler fortsat softwareværktøjer, der gør det muligt for Amazon-databaserne at lagre, organisere og hente en stor mængde data om de enkelte kunders præferencer og købshistorik. Denne funktion giver en bedre brugeroplevelse, hvorfor de er mere tilbøjelige til at generere gentagne køb. |
| --- | --- |

h)

Personaliseringssoftware: Amazon har udviklet og udvikler fortsat softwareværktøjer, der gør det muligt for Amazon-databaserne at lagre, organisere og hente en stor mængde data om de enkelte kunders præferencer og købshistorik. Denne funktion giver en bedre brugeroplevelse, hvorfor de er mere tilbøjelige til at generere gentagne køb.

2.3.3.   YDERLIGERE OPLYSNINGER OM LUXOPCO

2.3.3.1.   
  LuxOpCos organisationsstruktur

LuxOpCos organisationsstruktur

| (178) | I sine breve af 18. december 2015 og 15. januar 2016 fremlagde Amazon en oversigt over LuxOpCos organisationsstruktur, som den så ud ved slutningen af 2013, og beskrev selskabets afdelinger. |
| --- | --- |

(178)

I sine breve af 18. december 2015 og 15. januar 2016 fremlagde Amazon en oversigt over LuxOpCos organisationsstruktur, som den så ud ved slutningen af 2013, og beskrev selskabets afdelinger.

| (179) | LuxOpCos organisationsstruktur er illustreret i organigrammet i figur 3. Antallet af medarbejdere (fuldtidsækvivalent (173)), der er beskæftiget i hvert af LuxOpCos teams, er indikeret i parentes. For eksempel beskæftigede lokaliserings- og oversættelsesteamet, som efterfølgende blev overført til [et andet Amazon-selskab] og omdøbt til »Softwareudviklings- og oversættelsesteam«, [60-70] fuldtidsmedarbejdere ved slutningen af 2013.

  Figur 3


  LuxOpCos organigram, som det så ud ved afslutningen på 2013

  [...] |
| --- | --- |

(179)

LuxOpCos organisationsstruktur er illustreret i organigrammet i figur 3. Antallet af medarbejdere (fuldtidsækvivalent (173)), der er beskæftiget i hvert af LuxOpCos teams, er indikeret i parentes. For eksempel beskæftigede lokaliserings- og oversættelsesteamet, som efterfølgende blev overført til [et andet Amazon-selskab] og omdøbt til »Softwareudviklings- og oversættelsesteam«, [60-70] fuldtidsmedarbejdere ved slutningen af 2013.

173

Figur 3

Figur 3

LuxOpCos organigram, som det så ud ved afslutningen på 2013

LuxOpCos organigram, som det så ud ved afslutningen på 2013

[...]

| (180) | Ifølge Luxembourg-selskabets personalepolitik, der er indeholdt i manualen (174) med politikker og procedurer i EU-området, skal alle stillinger med et fælleseuropæisk ansvar, dvs. for mere end to europæiske lande, være baseret i Luxembourg, navnlig stillingerne over et bestemt jobniveau. Derfor skal hver af de luxembourgske operative enheder (LuxOpCo, ASE og AMEU) have direktører beskæftiget i Luxembourg, og de har ikke lov til at have direktører ansat andre steder i Europa eller i USA. Luxembourg-beskæftigede, der er ansvarlige for detailhandel, drift, associerede virksomheder og hovedkontorfunktioner såsom jura, økonomi, regnskab, skat, likviditet, personale og PR, skal være ansat hos LuxOpCo. ASE beskæftiger vicedirektøren for europæisk salg og alle medarbejdere, der beskæftiger sig med aktiviteterne hos Marketplace, Merchants@ og Enterprise Solutions (f.eks. tekniske kontoadministratorer, chefen med ansvar for forbindelserne hos Enterprise Solutions). Chef med ansvar for forbindelserne hos Enterprise Solutions er en fælleseuropæisk stilling baseret i Luxembourg. Tekniske kontoadministratorer med EU-ansvar er baseret i Luxembourg, mens tekniske kontoadministratorer dedikeret til handlende i et lokalt land er baseret i det pågældende land. |
| --- | --- |

(180)

Ifølge Luxembourg-selskabets personalepolitik, der er indeholdt i manualen (174) med politikker og procedurer i EU-området, skal alle stillinger med et fælleseuropæisk ansvar, dvs. for mere end to europæiske lande, være baseret i Luxembourg, navnlig stillingerne over et bestemt jobniveau. Derfor skal hver af de luxembourgske operative enheder (LuxOpCo, ASE og AMEU) have direktører beskæftiget i Luxembourg, og de har ikke lov til at have direktører ansat andre steder i Europa eller i USA. Luxembourg-beskæftigede, der er ansvarlige for detailhandel, drift, associerede virksomheder og hovedkontorfunktioner såsom jura, økonomi, regnskab, skat, likviditet, personale og PR, skal være ansat hos LuxOpCo. ASE beskæftiger vicedirektøren for europæisk salg og alle medarbejdere, der beskæftiger sig med aktiviteterne hos Marketplace, Merchants@ og Enterprise Solutions (f.eks. tekniske kontoadministratorer, chefen med ansvar for forbindelserne hos Enterprise Solutions). Chef med ansvar for forbindelserne hos Enterprise Solutions er en fælleseuropæisk stilling baseret i Luxembourg. Tekniske kontoadministratorer med EU-ansvar er baseret i Luxembourg, mens tekniske kontoadministratorer dedikeret til handlende i et lokalt land er baseret i det pågældende land.

174

| (181) | Ovennævnte politik afspejles i fordelingen af stillinger og jobindehavere blandt Amazons europæiske enheder, sådan som det fremgår af listen over Amazons medarbejdere siden 1997 (175). Amazons medarbejdere i rollerne som direktør eller vicedirektør med ansvar inden for EU-området, er ansat hos LuxOpCo [...] eller hos ASE [...], mens medarbejdere med lavere jobposition eller kun ansvarlige for et enkelt land er ansat i de lokale datterselskaber i EU. |
| --- | --- |

(181)

Ovennævnte politik afspejles i fordelingen af stillinger og jobindehavere blandt Amazons europæiske enheder, sådan som det fremgår af listen over Amazons medarbejdere siden 1997 (175). Amazons medarbejdere i rollerne som direktør eller vicedirektør med ansvar inden for EU-området, er ansat hos LuxOpCo [...] eller hos ASE [...], mens medarbejdere med lavere jobposition eller kun ansvarlige for et enkelt land er ansat i de lokale datterselskaber i EU.

175

2.3.3.2.   
  Finansielle oplysninger om LuxOpCo

Finansielle oplysninger om LuxOpCo

| (182) | LuxOpCos resultatopgørelser og balancer som præsenteret i årsregnskabet for årene 2006-2013 er gengivet i tabel 3.

  Tabel 3


  Finansielle oplysninger om LuxOpCo for 2006-2013














  (mio. EUR) |
| --- | --- |
| LuxOpCo fortjeneste og tab | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Nettoomsætning | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | 9 130,1 | 11 892,9 | [13 500 -14 000 ] |
| COGS | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | 7 078,4 | 9 171,9 | [10 000 -10 500 ] |
| Nettoomsætning | 1 930,1 | 3 426,7 | 4 031,6 | 5 191,1 | 7 042,1 | 2 051,7 | 2 721,0 | [3 000 -3 500 ] |
| Personaleudgifter | 2,2 | 5,1 | 7,5 | 11,4 | 14,0 | 23,4 | 40,7 | [60-70] |
| Værdijustering for aktiver | 4,0 | 14,9 | 16,1 | 15,9 | 31,8 | 81,8 | 254,4 | [200-300] |
| Andre driftsindtægter | 91,3 | 128,6 | 211,7 | 286,6 | 451,0 | 724,6 | 1 183,1 | [1 500 -2 000 ] |
| Heraf |
| Royalties modtaget fra ASE | 78,6 | 126,1 | 196,2 | 285,6 | 449,8 | 694,3 | 1 072,3 | [1 500 -2 000 ] |
| Royalties modtaget fra AMEU | | 2,5 | 7,5 | 0,0 | 0,0 | 21,9 | 95,9 | [100-200] |
| Andre (eksterne) driftsudgifter | 1 979,5 | 3 546,8 | 4 188,5 | 5 416,5 | 7 418,2 | 2 647,3 | 3 726,2 | [4 500 -5 000 ] |
| Heraf |
| COGS | | 2 608,4 | 3 058,4 | 3 952,6 | 5 458,1 | | | |
| Royalties betalt til LuxSCS | 95,2 | 257,9 | 341,4 | 519,3 | 590,0 | 491,1 | 499,4 | [500-600] |
| Renteindtægter og lignende indtægter | 10,9 | 22,7 | 29,7 | 19,2 | 23,8 | 65,4 | 131,1 | [40-50] |
| Renteudgifter og lignende udgifter | 30,4 | 16,5 | 35,5 | 38,3 | 33,1 | 60,5 | 80,0 | [70-80] |
| | (19,5) | 6,2 | (5,7) | (19,1) | (9,3) | 4,9 | 51,1 | [30-40] |
| Skat på fortjeneste og lignende udgifter | 4,6 | (1,6) | 6,7 | 4,2 | 5,5 | 8,2 | 2,2 | [0-10] |
| Fortjeneste (tab) for regnskabsåret | 11,6 | (3,7) | 18,8 | 10,6 | 14,4 | 20,4 | (68,3) | [20-30] |

(182)

LuxOpCos resultatopgørelser og balancer som præsenteret i årsregnskabet for årene 2006-2013 er gengivet i tabel 3.

Tabel 3

Tabel 3

Finansielle oplysninger om LuxOpCo for 2006-2013

Finansielle oplysninger om LuxOpCo for 2006-2013

(mio. EUR)

LuxOpCo fortjeneste og tab

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Nettoomsætning

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

9 130,1

11 892,9

[13 500 -14 000 ]

COGS

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

7 078,4

9 171,9

[10 000 -10 500 ]

Nettoomsætning

1 930,1

3 426,7

4 031,6

5 191,1

7 042,1

2 051,7

2 721,0

[3 000 -3 500 ]

Personaleudgifter

2,2

5,1

7,5

11,4

14,0

23,4

40,7

[60-70]

Værdijustering for aktiver

4,0

14,9

16,1

15,9

31,8

81,8

254,4

[200-300]

Andre driftsindtægter

91,3

128,6

211,7

286,6

451,0

724,6

1 183,1

[1 500 -2 000 ]

Heraf

Royalties modtaget fra ASE

Royalties modtaget fra ASE

78,6

78,6

126,1

126,1

196,2

196,2

285,6

285,6

449,8

449,8

694,3

694,3

1 072,3

1 072,3

[1 500 -2 000 ]

[1 500 -2 000 ]

Royalties modtaget fra AMEU

Royalties modtaget fra AMEU

2,5

2,5

7,5

7,5

0,0

0,0

0,0

0,0

21,9

21,9

95,9

95,9

[100-200]

[100-200]

Andre (eksterne) driftsudgifter

1 979,5

3 546,8

4 188,5

5 416,5

7 418,2

2 647,3

3 726,2

[4 500 -5 000 ]

Heraf

COGS

COGS

2 608,4

3 058,4

3 952,6

5 458,1

Royalties betalt til LuxSCS

Royalties betalt til LuxSCS

95,2

95,2

257,9

257,9

341,4

341,4

519,3

519,3

590,0

590,0

491,1

491,1

499,4

499,4

[500-600]

[500-600]

Renteindtægter og lignende indtægter

10,9

22,7

29,7

19,2

23,8

65,4

131,1

[40-50]

Renteudgifter og lignende udgifter

30,4

16,5

35,5

38,3

33,1

60,5

80,0

[70-80]

(19,5)

6,2

(5,7)

(19,1)

(9,3)

4,9

51,1

[30-40]

Skat på fortjeneste og lignende udgifter

4,6

(1,6)

6,7

4,2

5,5

8,2

2,2

[0-10]

Fortjeneste (tab) for regnskabsåret

11,6

(3,7)

18,8

10,6

14,4

20,4

(68,3)

[20-30]

| LuxOpCo konsolideret balance (mio. EUR) | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiver |
| Anlægsaktiver | 190 | 209 | 275 | 304 | 547 | 915 | 1 361 | [1 500 -2 000 ] |
| Immaterielle anlægsaktiver | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 121 | [100-200] |
| Materielle anlægsaktiver | 6 | 5 | 1 | 1 | 3 | 5 | 8 | [0-10] |
| Finansielle anlægsaktiver | 184 | 203 | 274 | 303 | 544 | 908 | 1 232 | [1 500 -2 000 ] |
| Aktuelle aktiver | 887 | 1 171 | 1 518 | 2 396 | 3 255 | 4 113 | 4 851 | [5 000 -5 500 ] |
| Inventar | 185 | 227 | 245 | 384 | 591 | 990 | 1 350 | [1 500 -2 000 ] |
| Debitorer | 152 | 255 | 266 | 320 | 511 | 798 | 916 | [1 000 -1 500 ] |
| Overdragelige værdipapirer | 99 | 112 | 376 | 1 049 | 1 348 | 1 182 | 924 | [800-900] |
| Kontanter på bankkonto, kontantbeløb i postchecks, checks og kontantbeholdning | 451 | 577 | 632 | 644 | 805 | 1 143 | 1 661 | [1 500 -2 000 ] |
| Forudbetalinger | 0 | 0 | 1 | 1 | 5 | 3 | 16 | [10-20] |
| Aktiver i alt | 1 077 | 1 380 | 1 794 | 2 702 | 3 807 | 5 031 | 6 228 | [7 000 -7 500 ] |
| Passiver |
| Kapital og reserver | 35 | 41 | 73 | 89 | 117 | 185 | 109 | [100-200] |
| Efterstillet gæld | 1 011 | 1 302 | 1 676 | 2 521 | 3 553 | 4 636 | 5 817 | [6 500 -7 000 ] |
| Handelskreditorer | 397 | 597 | 779 | 1 136 | 1 661 | 2 187 | 2 910 | [3 000 -3 500 ] |
| Skyldige beløb til datterselskaber | 550 | 632 | 833 | 1 285 | 1 712 | 2 109 | 2 460 | [2 500 - 3 000 ] |
| Skattegæld og gæld til socialforsikring | 2 | 6 | 5 | 3 | 1 | 116 | 121 | [100-200] |
| Andre kreditorer og leverandørforpligtelser | 61 | 68 | 59 | 96 | 179 | 224 | 327 | [100-200] |
| Udskudt indkomst | 31 | 37 | 46 | 92 | 137 | 210 | 301 | [300-400] |
| Passiver i alt | 1 077 | 1 380 | 1 794 | 2 702 | 3 807 | 5 031 | 6 228 | [7 000 -7 500 ] |

LuxOpCo konsolideret balance (mio. EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Aktiver

Anlægsaktiver

190

209

275

304

547

915

1 361

[1 500 -2 000 ]

Immaterielle anlægsaktiver

0

0

0

0

0

2

121

[100-200]

Materielle anlægsaktiver

6

5

1

1

3

5

8

[0-10]

Finansielle anlægsaktiver

184

203

274

303

544

908

1 232

[1 500 -2 000 ]

Aktuelle aktiver

887

1 171

1 518

2 396

3 255

4 113

4 851

[5 000 -5 500 ]

Inventar

185

227

245

384

591

990

1 350

[1 500 -2 000 ]

Debitorer

152

255

266

320

511

798

916

[1 000 -1 500 ]

Overdragelige værdipapirer

99

112

376

1 049

1 348

1 182

924

[800-900]

Kontanter på bankkonto, kontantbeløb i postchecks, checks og kontantbeholdning

451

577

632

644

805

1 143

1 661

[1 500 -2 000 ]

Forudbetalinger

0

0

1

1

5

3

16

[10-20]

Aktiver i alt

1 077

1 380

1 794

2 702

3 807

5 031

6 228

[7 000 -7 500 ]

Passiver

Kapital og reserver

35

41

73

89

117

185

109

[100-200]

Efterstillet gæld

1 011

1 302

1 676

2 521

3 553

4 636

5 817

[6 500 -7 000 ]

Handelskreditorer

397

597

779

1 136

1 661

2 187

2 910

[3 000 -3 500 ]

Skyldige beløb til datterselskaber

550

632

833

1 285

1 712

2 109

2 460

[2 500 - 3 000 ]

Skattegæld og gæld til socialforsikring

2

6

5

3

1

116

121

[100-200]

Andre kreditorer og leverandørforpligtelser

61

68

59

96

179

224

327

[100-200]

Udskudt indkomst

31

37

46

92

137

210

301

[300-400]

Passiver i alt

1 077

1 380

1 794

2 702

3 807

5 031

6 228

[7 000 -7 500 ]

| (183) | LuxOpCo var ansvarlig for koncernens likviditetsstyring i Europa (176). Beløb, der skyldes til associerede virksomheder, omfatter et lån ydet af LuxSCS til LuxOpCo i henhold til en kreditaftale (177). Denne kreditaftale blev beskrevet af Amazon som »Back-to-back-aktivitet« (ryg mod ryg) (178). Mellem 2006 og 2016 udnyttede LuxOpCo de midler, der blev tegnet under kreditfaciliteten til erhvervelser (f.eks. [erhvervelse Q, R, S og T]) eller til at yde lån eller egenkapitalforhøjelse til sine datterselskaber til finansiering af deres kapitaludgifter ([eksempler på anvendelse af lån fra LuxOpCo datterselskaber]) (179). LuxOpCos skyldige beløb til LuxSCS steg fra 387 mio. EUR i 2006 til [2 000-2 500] mio. EUR i 2013 (180). |
| --- | --- |

(183)

LuxOpCo var ansvarlig for koncernens likviditetsstyring i Europa (176). Beløb, der skyldes til associerede virksomheder, omfatter et lån ydet af LuxSCS til LuxOpCo i henhold til en kreditaftale (177). Denne kreditaftale blev beskrevet af Amazon som »Back-to-back-aktivitet« (ryg mod ryg) (178). Mellem 2006 og 2016 udnyttede LuxOpCo de midler, der blev tegnet under kreditfaciliteten til erhvervelser (f.eks. [erhvervelse Q, R, S og T]) eller til at yde lån eller egenkapitalforhøjelse til sine datterselskaber til finansiering af deres kapitaludgifter ([eksempler på anvendelse af lån fra LuxOpCo datterselskaber]) (179). LuxOpCos skyldige beløb til LuxSCS steg fra 387 mio. EUR i 2006 til [2 000-2 500] mio. EUR i 2013 (180).

176

177

Back-to-back-aktivitet

178

179

180

| (184) | Nærmere oplysninger om værdireguleringer og hensættelser vedrørende omsætningsaktiver er angivet i tabel 4.

  Tabel 4


  Værdireguleringer og hensættelser vedrørende LuxOpCos omsætningsaktiver















  (EUR i tusinder) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| Værdijustering for nuværende aktiver | N/A | 8 043 | 12 556 | 15 343 | 170 176 | 54 908 | 80 858 | [70 000 -80 000 ] | [40 000 -50 000 ] |
| Heraf: |
| Inventar | | | | | 12 694 | 45 664 | 68 251 | [60 000 -70 000 ] | |
| Handelsdebitorer | | | | | 4 382 | 9 244 | 12 607 | [10 000 -20 000 ] | |
| Hensættelser til værdijusteringer: |
| Til inventar | 16 525 | 19 340 | 25 127 | 35 482 | 48 320 | 91 060 | 152 543 | [200 000 -300 000 ] | [200 000 -300 000 ] |
| Handelsdebitorer — dubiøse fordringer | 6 022 | 11 019 | 13 739 | 9 019 | 11 739 | 1 653 | 16 042 | [10 000 -20 000 ] | [20 000 -30 000 ] |

(184)

Nærmere oplysninger om værdireguleringer og hensættelser vedrørende omsætningsaktiver er angivet i tabel 4.

Tabel 4

Tabel 4

Værdireguleringer og hensættelser vedrørende LuxOpCos omsætningsaktiver

Værdireguleringer og hensættelser vedrørende LuxOpCos omsætningsaktiver

(EUR i tusinder)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Værdijustering for nuværende aktiver

N/A

8 043

12 556

15 343

170 176

54 908

80 858

[70 000 -80 000 ]

[40 000 -50 000 ]

Heraf:

Inventar

12 694

45 664

68 251

[60 000 -70 000 ]

Handelsdebitorer

4 382

9 244

12 607

[10 000 -20 000 ]

Hensættelser til værdijusteringer:

Til inventar

16 525

19 340

25 127

35 482

48 320

91 060

152 543

[200 000 -300 000 ]

[200 000 -300 000 ]

Handelsdebitorer — dubiøse fordringer

6 022

11 019

13 739

9 019

11 739

1 653

16 042

[10 000 -20 000 ]

[20 000 -30 000 ]

| (185) | Amazon gav en detaljeret oversigt over de vigtigste komponenter i LuxOpCos omsætning, som er gengivet i tabel 5.

  Tabel 5


  Komponenter i LuxOpCos omsætning














  (mio. EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Netto salgsindtægter | 1 798,9 | 3 152,7 | 3 849,4 | 5 019,6 | 6 751,5 | 8 741,0 | 11 166,3 | [12 000 -12 500 ] |
| Markedsplads | 71,0 | 158,1 | 216,2 | 302,5 | 467,0 | 721,9 | 1 105,8 | [1 500 -2 000 ] |
| Digital | 0,0 | 23,2 | 28,7 | 26,6 | 58,9 | 146,2 | 369,5 | [500-600]. |
| Opfyldt af Amazon | 0,0 | 0,1 | 0,4 | 4,2 | 53,6 | 80,5 | 175,6 | [400-500] |
| Prime-abonnementer | 0,0 | 0,4 | 5,8 | 25,8 | 60,4 | 77,3 | 113,2 | [100-200] |
| Transportomkostninger til interesseforbundne partnere | 74,8 | 135,1 | 125,9 | 124,9 | 117,8 | 160,2 | 208,9 | [100-200] |
| Gaveindpakning | 2,9 | 4,4 | 4,6 | 5,4 | 11,7 | 14,6 | 24,4 | [20-30] |
| Supplerende indtægter | 30,1 | 71,7 | 67,6 | 96,4 | 107,9 | 144,5 | 148,5 | [100-200] |
| | 1 977,7 | 3 545,7 | 4 298,7 | 5 605,4 | 7 628,8 | 10 086,3 | 13 312,1 | [15 000 -15 500 ] |

(185)

Amazon gav en detaljeret oversigt over de vigtigste komponenter i LuxOpCos omsætning, som er gengivet i tabel 5.

Tabel 5

Tabel 5

Komponenter i LuxOpCos omsætning

Komponenter i LuxOpCos omsætning

(mio. EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Netto salgsindtægter

1 798,9

3 152,7

3 849,4

5 019,6

6 751,5

8 741,0

11 166,3

[12 000 -12 500 ]

Markedsplads

71,0

158,1

216,2

302,5

467,0

721,9

1 105,8

[1 500 -2 000 ]

Digital

0,0

23,2

28,7

26,6

58,9

146,2

369,5

[500-600].

Opfyldt af Amazon

0,0

0,1

0,4

4,2

53,6

80,5

175,6

[400-500]

Prime-abonnementer

0,0

0,4

5,8

25,8

60,4

77,3

113,2

[100-200]

Transportomkostninger til interesseforbundne partnere

74,8

135,1

125,9

124,9

117,8

160,2

208,9

[100-200]

Gaveindpakning

2,9

4,4

4,6

5,4

11,7

14,6

24,4

[20-30]

Supplerende indtægter

30,1

71,7

67,6

96,4

107,9

144,5

148,5

[100-200]

1 977,7

3 545,7

4 298,7

5 605,4

7 628,8

10 086,3

13 312,1

[15 000 -15 500 ]

| (186) | Amazon fremlagde en detaljeret opdeling af LuxOpCos driftsudgifter, som er gengivet i tabel 6.

  Tabel 6


  Detaljeret opdeling af LuxOpCos driftsudgifter














  (mio. EUR) |
| --- | --- |
| LuxOpCo eksterne driftsomkostninger | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Bygningsomkostninger | 1,2 | 2,4 | 4,3 | 3,6 | 3,9 | 8,0 | 8,9 | [10-20] |
| COGS | 1 486,6 | 2 608,4 | 3 058,4 | 3 952,6 | 5 458,1 | 0,0 | 0,0 | [20-30] |
| Advokatbistand og anden rådgivning | 1,5 | 4,3 | 5,6 | 4,9 | 8,8 | 16,2 | 21,2 | [30-40] |
| Medarbejder | 2,5 | 2,4 | 3,2 | 3,3 | 4,7 | 11,7 | 25,2 | [20-30] |
| Opfyldelse | 3,1 | 6,0 | 8,1 | 10,1 | 15,2 | 25,2 | 42,9 | [60-70] |
| Koncerninterne | 267,2 | 544,3 | 665,3 | 870,6 | 1 127,4 | 976,3 | 1 591,3 | [2 000 -2 500 ] |
| Marketing | 47,3 | 63,7 | 85,6 | 123,9 | 155,0 | 259,5 | 386,6 | [400-500] |
| Andre | 0,6 | – 0,3 | 11,3 | 2,0 | – 7,4 | – 4,6 | – 6,6 | – [0-10] |
| Tilgodehavender og kreditkortgebyrer | 24,7 | 46,0 | 47,5 | 49,0 | 60,4 | 57,6 | 55,9 | [60-70] |
| Royalties | 0,0 | 0,3 | 2,0 | 29,9 | 66,1 | 0,0 | 0,5 | [0-10] |
| Transport | 145,0 | 269,2 | 297,2 | 366,6 | 525,9 | 794,3 | 1 065,9 | [1 000 -1 500 ] |
| I alt | 1 979,5 | 3 546,8 | 4 188,5 | 5 416,5 | 7 418,2 | 2 144,1 | 3 191,8 | [4 000 -4 500 ] |

(186)

Amazon fremlagde en detaljeret opdeling af LuxOpCos driftsudgifter, som er gengivet i tabel 6.

Tabel 6

Tabel 6

Detaljeret opdeling af LuxOpCos driftsudgifter

Detaljeret opdeling af LuxOpCos driftsudgifter

(mio. EUR)

LuxOpCo eksterne driftsomkostninger

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Bygningsomkostninger

1,2

2,4

4,3

3,6

3,9

8,0

8,9

[10-20]

COGS

1 486,6

2 608,4

3 058,4

3 952,6

5 458,1

0,0

0,0

[20-30]

Advokatbistand og anden rådgivning

1,5

4,3

5,6

4,9

8,8

16,2

21,2

[30-40]

Medarbejder

2,5

2,4

3,2

3,3

4,7

11,7

25,2

[20-30]

Opfyldelse

3,1

6,0

8,1

10,1

15,2

25,2

42,9

[60-70]

Koncerninterne

267,2

544,3

665,3

870,6

1 127,4

976,3

1 591,3

[2 000 -2 500 ]

Marketing

47,3

63,7

85,6

123,9

155,0

259,5

386,6

[400-500]

Andre

0,6

– 0,3

11,3

2,0

– 7,4

– 4,6

– 6,6

– [0-10]

Tilgodehavender og kreditkortgebyrer

24,7

46,0

47,5

49,0

60,4

57,6

55,9

[60-70]

Royalties

0,0

0,3

2,0

29,9

66,1

0,0

0,5

[0-10]

Transport

145,0

269,2

297,2

366,6

525,9

794,3

1 065,9

[1 000 -1 500 ]

I alt

1 979,5

3 546,8

4 188,5

5 416,5

7 418,2

2 144,1

3 191,8

[4 000 -4 500 ]

| (187) | Hvad angår marketingsudgifter fremlagde Amazon en yderligere opdeling af denne kategori af LuxOpCos udgifter, som er gengivet i tabel 7.

  Tabel 7


  Detaljeret oversigt over LuxOpCos marketingsudgifter














  (mio. EUR) |
| --- | --- |
| LuxOpCo marketingsudgifter | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Annonceplacering | 0,0 | 0,9 | -0,1 | 0,0 | 0,0 | 19,7 | 57,5 | [60-70] |
| Kompagnoner | 29,7 | 42,9 | 57,1 | 71,0 | 77,7 | 101,8 | 136,1 | [100-200] |
| Coop-sælger | – 0,4 | 0,0 | 0,0 | – 2,3 | – 4,5 | – 8,9 | – 14,4 | – [20-30] |
| DVD'er bortskaffelse | 3,8 | 0,5 | -0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [0-10] |
| DVD-licensgebyrer | 0,4 | 0,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [0-10] |
| DVD'er skat | | 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [0-10] |
| Redaktionelt indhold | 1,1 | 1,1 | 1,1 | 1,4 | 1,2 | 1,4 | 2,1 | [0-10] |
| Gratis eksemplar | | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [0-10] |
| Onlinereklamer | | 0,0 | 0,0 | 0,1 | 0,2 | 2,6 | 9,4 | [20-30] |
| Reklamekampagner | 0,1 | 0,2 | 0,1 | 0,2 | 0,2 | 10,2 | 18,6 | [10-20] |
| Forskning | 0,0 | 0,2 | 0,5 | 0,5 | 0,7 | 2,3 | 0,7 | [0-10] |
| Sponsorerede link | 12,6 | 17,2 | 26,9 | 52,9 | 79,5 | 130,4 | 176,2 | [200-300] |
| Synd-annonceudgifter | | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | [0-10] |
| Syndikeret butik | | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [0-10] |
| Andre | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [0-10] |
| I alt | 47,3 | 63,7 | 85,6 | 123,9 | 155,0 | 259,5 | 386,6 | [400-500] |

(187)

Hvad angår marketingsudgifter fremlagde Amazon en yderligere opdeling af denne kategori af LuxOpCos udgifter, som er gengivet i tabel 7.

Tabel 7

Tabel 7

Detaljeret oversigt over LuxOpCos marketingsudgifter

Detaljeret oversigt over LuxOpCos marketingsudgifter

(mio. EUR)

LuxOpCo marketingsudgifter

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Annonceplacering

0,0

0,9

-0,1

0,0

0,0

19,7

57,5

[60-70]

Kompagnoner

29,7

42,9

57,1

71,0

77,7

101,8

136,1

[100-200]

Coop-sælger

– 0,4

0,0

0,0

– 2,3

– 4,5

– 8,9

– 14,4

– [20-30]

DVD'er bortskaffelse

3,8

0,5

-0,1

0,0

0,0

0,0

0,0

[0-10]

DVD-licensgebyrer

0,4

0,2

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

[0-10]

DVD'er skat

0,3

0,1

0,0

0,0

0,0

0,0

[0-10]

Redaktionelt indhold

1,1

1,1

1,1

1,4

1,2

1,4

2,1

[0-10]

Gratis eksemplar

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

[0-10]

Onlinereklamer

0,0

0,0

0,1

0,2

2,6

9,4

[20-30]

Reklamekampagner

0,1

0,2

0,1

0,2

0,2

10,2

18,6

[10-20]

Forskning

0,0

0,2

0,5

0,5

0,7

2,3

0,7

[0-10]

Sponsorerede link

12,6

17,2

26,9

52,9

79,5

130,4

176,2

[200-300]

Synd-annonceudgifter

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,3

[0-10]

Syndikeret butik

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

[0-10]

Andre

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

[0-10]

I alt

47,3

63,7

85,6

123,9

155,0

259,5

386,6

[400-500]

| (188) | Amazon fremlagde også en opdeling af koncerninterne omkostninger som opsummeret i tabel 8.

  Tabel 8


  Opdeling af koncerninterne omkostninger














  (mio. EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Reklame | 0,1 | 0,1 | | – 0,1 | – 0,9 | 25,8 | 39,6 | [30-40] |
| Udgifter til udvikling af applikationer | | | | | | | 1,4 | [0-10] |
| Kundeservice | 10,9 | 18,5 | 17,7 | 22,2 | 54,7 | 47,7 | 74,6 | [100-200] |
| Datacenter | 14,0 | 24,4 | 27,8 | 27,7 | 35,1 | 67,7 | 107,4 | [100-200] |
| Opfyldelsescenter | 106,6 | 175,0 | 188,3 | 228,1 | 313,1 | 576,3 | 973,0 | [1 000 -1 500 ] |
| Marketing | 27,9 | 50,1 | 24,2 | 28,3 | | | | |
| Operationer | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | [0-10] |
| Delt servicecenter | | | | | | 2,0 | 6,2 | [10-20] |
| Supportservice | 0,2 | -0,2 | 31,9 | 32,1 | 80,9 | 107,9 | 172,3 | [200-300] |
| | 159,8 | 268,0 | 289,9 | 338,4 | 483,1 | 827,6 | 1 374,7 | [1 500 -2 000 ] |

(188)

Amazon fremlagde også en opdeling af koncerninterne omkostninger som opsummeret i tabel 8.

Tabel 8

Tabel 8

Opdeling af koncerninterne omkostninger

Opdeling af koncerninterne omkostninger

(mio. EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reklame

0,1

0,1

– 0,1

– 0,9

25,8

39,6

[30-40]

Udgifter til udvikling af applikationer

1,4

[0-10]

Kundeservice

10,9

18,5

17,7

22,2

54,7

47,7

74,6

[100-200]

Datacenter

14,0

24,4

27,8

27,7

35,1

67,7

107,4

[100-200]

Opfyldelsescenter

106,6

175,0

188,3

228,1

313,1

576,3

973,0

[1 000 -1 500 ]

Marketing

27,9

50,1

24,2

28,3

Operationer

0,1

0,0

0,0

0,2

0,2

0,2

0,2

[0-10]

Delt servicecenter

2,0

6,2

[10-20]

Supportservice

0,2

-0,2

31,9

32,1

80,9

107,9

172,3

[200-300]

159,8

268,0

289,9

338,4

483,1

827,6

1 374,7

[1 500 -2 000 ]

2.3.3.3.   
  Forholdet mellem LuxOpCo og de lokale datterselskaber i EU

Forholdet mellem LuxOpCo og de lokale datterselskaber i EU

| (189) | Som forklaret i betragtning 114 og 115 leverer de lokale datterselskaber i Europa visse koncerninterne tjenesteydelser til LuxOpCo til gengæld for et vederlag, der dækker deres relevante omkostninger plus en opskrivning. Ud over nogle variationer i kendetegnene i de tjenesteydelser, som skal leveres af de lokale datterselskaber i Europa, og den opskrivning, der anvendes på de relevante omkostninger (181), er serviceaftalerne i vid udstrækning identiske (182). |
| --- | --- |

(189)

Som forklaret i betragtning 114 og 115 leverer de lokale datterselskaber i Europa visse koncerninterne tjenesteydelser til LuxOpCo til gengæld for et vederlag, der dækker deres relevante omkostninger plus en opskrivning. Ud over nogle variationer i kendetegnene i de tjenesteydelser, som skal leveres af de lokale datterselskaber i Europa, og den opskrivning, der anvendes på de relevante omkostninger (181), er serviceaftalerne i vid udstrækning identiske (182).

181

182

| (190) | I henhold til aftalerne om tjenesteydelser skal de lokale datterselskaber i EU i videst muligt omfang levere generelle tjenesteydelser til LuxOpCo fra tid til anden som anmodet af LuxOpCo. Disse tjenesteydelser skal leveres i overensstemmelse med servicestandarder og retningslinjer, som leveres af LuxOpCo (183). Ud over de generelle tjenesteydelser tilbyder de fem lokale datterselskaber i EU i Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige forskellige tjenesteydelser: Amazon.fr SARL (184) og Amazon.de GmbH (185) leverer kundeservice og service til de handlende samt supporttjenester, Amazon.fr Logistique SAS (186) og Amazon Logistik GmbH (187) leverer opfyldelsestjenester, og Amazon.co.uk Ltd (188) tilbyder opfyldelsestjenester, kundeservice og service til de handlende samt supporttjenester. Disse tjenester leveres også på grundlag af en anmodning fra LuxOpCo. |
| --- | --- |

(190)

I henhold til aftalerne om tjenesteydelser skal de lokale datterselskaber i EU i videst muligt omfang levere generelle tjenesteydelser til LuxOpCo fra tid til anden som anmodet af LuxOpCo. Disse tjenesteydelser skal leveres i overensstemmelse med servicestandarder og retningslinjer, som leveres af LuxOpCo (183). Ud over de generelle tjenesteydelser tilbyder de fem lokale datterselskaber i EU i Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige forskellige tjenesteydelser: Amazon.fr SARL (184) og Amazon.de GmbH (185) leverer kundeservice og service til de handlende samt supporttjenester, Amazon.fr Logistique SAS (186) og Amazon Logistik GmbH (187) leverer opfyldelsestjenester, og Amazon.co.uk Ltd (188) tilbyder opfyldelsestjenester, kundeservice og service til de handlende samt supporttjenester. Disse tjenester leveres også på grundlag af en anmodning fra LuxOpCo.

183

184

185

186

187

188

| (191) | De lokale datterselskaber i EU fungerer som selvstændige entreprenører (189) og er ansvarlige for at opretholde en organisation med kvalificeret personale, der er i stand til at opfylde de kommercielle og tekniske krav til tjenesteydelserne samt opretholde de nødvendige faciliteter og udstyr, der anvendes til udførelsen af disse tjenesteydelser (190). De lokale datterselskaber i EU påtager sig intet ansvar for salg eller varebeholdninger (191). Som forklaret i betragtning 108 og 109 tager LuxOpCo de strategiske beslutninger om varer og priser (som er afgørende for LuxOpCos forretningssucces (192)), registrerer salg og omkostninger, der er forbundet hermed (se tabel 3), ligesom de ejer og påtager sig risikoen i forbindelse med lagerbeholdningen. |
| --- | --- |

(191)

De lokale datterselskaber i EU fungerer som selvstændige entreprenører (189) og er ansvarlige for at opretholde en organisation med kvalificeret personale, der er i stand til at opfylde de kommercielle og tekniske krav til tjenesteydelserne samt opretholde de nødvendige faciliteter og udstyr, der anvendes til udførelsen af disse tjenesteydelser (190). De lokale datterselskaber i EU påtager sig intet ansvar for salg eller varebeholdninger (191). Som forklaret i betragtning 108 og 109 tager LuxOpCo de strategiske beslutninger om varer og priser (som er afgørende for LuxOpCos forretningssucces (192)), registrerer salg og omkostninger, der er forbundet hermed (se tabel 3), ligesom de ejer og påtager sig risikoen i forbindelse med lagerbeholdningen.

189

190

191

192

| (192) | De relevante omkostninger, der afholdes af de lokale datterselskaber i EU for de leverede tjenesteydelser, opskrives med en forskellig sats. Opskrivningen er fastlagt i aftalerne om tjenesteydelser, bilag 1, som den gældende opskrivningssats (193). |
| --- | --- |

(192)

De relevante omkostninger, der afholdes af de lokale datterselskaber i EU for de leverede tjenesteydelser, opskrives med en forskellig sats. Opskrivningen er fastlagt i aftalerne om tjenesteydelser, bilag 1, som den gældende opskrivningssats (193).

193

2.3.4.   YDERLIGERE OPLYSNINGER OM LUXSCS

2.3.4.1.   
  Finansielle oplysninger om LuxSCS

Finansielle oplysninger om LuxSCS

| (193) | Balancen og resultatopgørelsen for LuxSCS for regnskabsårene 2005-2013 er gengivet i tabel 9.

  Tabel 9


  LuxSCS balance og resultatopgørelse















  (EUR i tusinder) |
| --- | --- |
| LuxSCS konsolideret balance |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| KAPITAL |
| Tegnet kapital | 1 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | [0-10] |
| Overkurs ved emission | 116 204 | 417 587 | 417 587 | 417 587 | 417 587 | 417 587 | 464 363 | 549 035 | [500 000 -600 000 ] |
| Opskrivningshenlæggelser | | | | | | | | 690 | [400-500] |
| Fortjeneste (tab) overført og for regnskabsåret | -149 362 | -191 242 | -26 127 | 275 480 | 684 473 | 1 125 172 | 1 426 951 | 1 544 845 | [1 500 000 -2 000 000 ] |
| KREDITORER |
| Skyldige beløb til datterselskaber | 33 185 | 171 406 | 25 525 | 26 292 | 28 013 | 37 549 | 65 931 | 138 006 | [100 000 -200 000 ] |
| Andre kreditorer og leverandørforpligtelser | 0 | 13 540 | 49 | 1 095 | 208 | 629 | 327 | 515 | [1 000 -10 000 ] |
| Passiver i alt | 28 | 411 294 | 417 037 | 720 457 | 1 130 285 | 1 580 941 | 1 957 577 | 2 233 094 | [2 000 000 -2 500 000 ] |
| AKTIVER |
| Aktier i tilknyttede virksomheder | 25 | 24 184 | 24 184 | 24 184 | 25 909 | 42 176 | 104 652 | 130 152 | [100 000 -200 000 ] |
| Immaterielle aktiver (erhvervede) og goodwill | | | | | | | 18 978 | 116 101 | [90 000 -100 000 ] |
| Beløb, der skyldes af tilknyttede virksomheder | 0 | 387 053 | 392 810 | 696 227 | 1 104 283 | 1 538 640 | 1 833 863 | 1 986 763 | [2 000 000 -2 500 000 ] |
| Andre debitorer og kontanter | 3 | 57 | 42 | 47 | 93 | 125 | 84 | 79 | [300-400] |
| Aktiver i alt | 28 | 411 294 | 417 037 | 720 457 | 1 130 285 | 1 580 941 | 1 957 577 | 2 233 094 | [2 000 000 -2 500 000 ] |

(193)

Balancen og resultatopgørelsen for LuxSCS for regnskabsårene 2005-2013 er gengivet i tabel 9.

Tabel 9

Tabel 9

LuxSCS balance og resultatopgørelse

LuxSCS balance og resultatopgørelse

(EUR i tusinder)

LuxSCS konsolideret balance

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

KAPITAL

Tegnet kapital

1

4

4

4

4

4

4

4

[0-10]

Overkurs ved emission

116 204

417 587

417 587

417 587

417 587

417 587

464 363

549 035

[500 000 -600 000 ]

Opskrivningshenlæggelser

690

[400-500]

Fortjeneste (tab) overført og for regnskabsåret

-149 362

-191 242

-26 127

275 480

684 473

1 125 172

1 426 951

1 544 845

[1 500 000 -2 000 000 ]

KREDITORER

Skyldige beløb til datterselskaber

33 185

171 406

25 525

26 292

28 013

37 549

65 931

138 006

[100 000 -200 000 ]

Andre kreditorer og leverandørforpligtelser

0

13 540

49

1 095

208

629

327

515

[1 000 -10 000 ]

Passiver i alt

28

411 294

417 037

720 457

1 130 285

1 580 941

1 957 577

2 233 094

[2 000 000 -2 500 000 ]

AKTIVER

Aktier i tilknyttede virksomheder

25

24 184

24 184

24 184

25 909

42 176

104 652

130 152

[100 000 -200 000 ]

Immaterielle aktiver (erhvervede) og goodwill

18 978

116 101

[90 000 -100 000 ]

Beløb, der skyldes af tilknyttede virksomheder

0

387 053

392 810

696 227

1 104 283

1 538 640

1 833 863

1 986 763

[2 000 000 -2 500 000 ]

Andre debitorer og kontanter

3

57

42

47

93

125

84

79

[300-400]

Aktiver i alt

28

411 294

417 037

720 457

1 130 285

1 580 941

1 957 577

2 233 094

[2 000 000 -2 500 000 ]

| (EUR i tusinder) |
| --- |
| LuxSCS' fortjeneste og tab |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| INDKOMST |
| Andre driftsindtægter | 0 | 78 598 | 274 558 | 390 593 | 519 316 | 582 731 | 491 107 | 493 317 | [500 000 -600 000 ] |
| Renteindtægter og lignende indtægter | 681 | 25 178 | 27 312 | 30 035 | 32 373 | 28 282 | 44 064 | 56 026 | [40 000 -50 000 ] |
| OMKOSTNINGER |
| Andre omkostninger og andre driftsomkostninger | 147 259 | 135 211 | 132 461 | 114 338 | 105 133 | 166 143 | 230 355 | 409 977 | [400 000 -500 000 ] |
| Værdijusteringer | | | | | | | 1 826 | 18 557 | [20 000 -30 000 ] |
| Renteudgifter og lignende udgifter | 524 | 10 445 | 4 294 | 4 683 | 2 363 | 4 171 | 1 211 | 2 915 | [600-700] |
| Fortjeneste for regnskabsåret | – 147 101 | – 41 881 | 165 115 | 301 607 | 444 193 | 440 699 | 301 779 | 117 894 | [100 000 -200 000 ] |

(EUR i tusinder)

LuxSCS' fortjeneste og tab

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

INDKOMST

Andre driftsindtægter

0

78 598

274 558

390 593

519 316

582 731

491 107

493 317

[500 000 -600 000 ]

Renteindtægter og lignende indtægter

681

25 178

27 312

30 035

32 373

28 282

44 064

56 026

[40 000 -50 000 ]

OMKOSTNINGER

Andre omkostninger og andre driftsomkostninger

147 259

135 211

132 461

114 338

105 133

166 143

230 355

409 977

[400 000 -500 000 ]

Værdijusteringer

1 826

18 557

[20 000 -30 000 ]

Renteudgifter og lignende udgifter

524

10 445

4 294

4 683

2 363

4 171

1 211

2 915

[600-700]

Fortjeneste for regnskabsåret

– 147 101

– 41 881

165 115

301 607

444 193

440 699

301 779

117 894

[100 000 -200 000 ]

| (194) | Tabel 10 viser en opdeling af »Andre udgifter og andre driftsudgifter«, som LuxSCS har afholdt i den relevante periode.

  Tabel 10


  Andre udgifter og andre driftsudgifter afholdt af LuxSCS 2006-2013















  (EUR i tusinder) |
| --- | --- |
| | | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Beskrivelse | Modpart | | | | | | | | |
| Udgifter til bogføring | Eksterne | 2 | 3 | | | | | | |
| Bankudgifter | Eksterne | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | [0-10] |
| Kurerudgifter | Eksterne | | 0 | | | | | | |
| Domænelicenser | Eksterne | | | | | | 285 | | |
| Udgifter til advokatbistand — koncernen generelt | Eksterne | 111 | 232 | 537 | 617 | 875 | | | |
| Eksterne tjenester | Eksterne | | | | | 0 | | | |
| Diverse gevinster/tab | Diverse | 0 | 0 | – 2 | 0 | | | | |
| Koncerninternt — salg af inventar | Amazon.de GmbH | 1 468 | | | | | | | |
| | LuxOpCo | 2 205 | | | | | | | |
| | Amazon.co.uk Ltd | 522 | | | | | | | |
| Buy-in-betalinger | Amazon Technologies, & A9.com, & Audible | 68 271 | 42 274 | 27 209 | 9 439 | 39 957 | 26 803 | 56 975 | [1 000 -10 000 ] |
| Aftale om fordeling af omkostninger | Amazon Technologies, & A9.com, & Audible | 62 630 | 89 956 | 86 593 | 95 076 | 12 561 | 202 286 | 351 497 | [400 000 -500 000 ] |

(194)

Tabel 10 viser en opdeling af »Andre udgifter og andre driftsudgifter«, som LuxSCS har afholdt i den relevante periode.

Tabel 10

Tabel 10

Andre udgifter og andre driftsudgifter afholdt af LuxSCS 2006-2013

Andre udgifter og andre driftsudgifter afholdt af LuxSCS 2006-2013

(EUR i tusinder)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Beskrivelse

Modpart

Udgifter til bogføring

Eksterne

2

3

Bankudgifter

Eksterne

1

2

1

1

1

0

0

[0-10]

Kurerudgifter

Eksterne

0

Domænelicenser

Eksterne

285

Udgifter til advokatbistand — koncernen generelt

Eksterne

111

232

537

617

875

Eksterne tjenester

Eksterne

0

Diverse gevinster/tab

Diverse

0

0

– 2

0

Koncerninternt — salg af inventar

Amazon.de GmbH

1 468

LuxOpCo

2 205

Amazon.co.uk Ltd

522

Buy-in-betalinger

Amazon Technologies, & A9.com, & Audible

68 271

42 274

27 209

9 439

39 957

26 803

56 975

[1 000 -10 000 ]

Aftale om fordeling af omkostninger

Amazon Technologies, & A9.com, & Audible

62 630

89 956

86 593

95 076

12 561

202 286

351 497

[400 000 -500 000 ]

| (195) | Som illustreret i tabel 10 er de eksterne omkostninger, der afholdtes af LuxSCS, hovedsageligt koncerninterne afgifter i henhold til buy-in-aftalen og aftalen om omkostningsfordeling. Ud over buy-in-betalingerne som anført i tabel 11 og betalinger i henhold aftalen om omkostningsfordeling, jf. tabel 12, så afholdt LuxSCS efterfølgende buy-in-betalinger på grund af Amazon US' erhvervelser af nogle tredjeparters immaterielle aktiver, hvorefter LuxSCS licenserede de pågældende immaterielle aktiver i henhold til aftalen om omkostningsfordeling. Disse omkostninger, sammen med buy-in-betalingerne og betalingerne i henhold til aftalen om omkostningsfordeling, benævnes i det følgende »buy-in og CSA-omkostningerne (Cost Share Agreement)«. LuxSCS har også afholdt omkostninger i forbindelse med koncerninternt salg af lager efter omstruktureringen af Amazonas europæiske operationer i 2006. Endelig har LuxSCS afholdt eksterne omkostninger til domænelicenser, advokatsalærer, bogholderi og bankgebyrer (194). |
| --- | --- |

(195)

Som illustreret i tabel 10 er de eksterne omkostninger, der afholdtes af LuxSCS, hovedsageligt koncerninterne afgifter i henhold til buy-in-aftalen og aftalen om omkostningsfordeling. Ud over buy-in-betalingerne som anført i tabel 11 og betalinger i henhold aftalen om omkostningsfordeling, jf. tabel 12, så afholdt LuxSCS efterfølgende buy-in-betalinger på grund af Amazon US' erhvervelser af nogle tredjeparters immaterielle aktiver, hvorefter LuxSCS licenserede de pågældende immaterielle aktiver i henhold til aftalen om omkostningsfordeling. Disse omkostninger, sammen med buy-in-betalingerne og betalingerne i henhold til aftalen om omkostningsfordeling, benævnes i det følgende »buy-in og CSA-omkostningerne (Cost Share Agreement)«. LuxSCS har også afholdt omkostninger i forbindelse med koncerninternt salg af lager efter omstruktureringen af Amazonas europæiske operationer i 2006. Endelig har LuxSCS afholdt eksterne omkostninger til domænelicenser, advokatsalærer, bogholderi og bankgebyrer (194).

194

| (196) | Som yderligere illustreret i tabel 10 medtager omkostningerne afholdt af LuxSCS ikke omkostninger viderefaktureret af LuxOpCo i forbindelse med udvikling, forbedring eller forvaltning af immaterielle aktiver eller eventuelle omkostninger afholdt af LuxOpCo i forbindelse med driften af online detailhandels- eller tjenesteydelsesforretning i EU som f.eks. dårlig gæld, nedskrivninger på lager, marketingomkostninger osv. Tilsvarende afholdt LuxSCS ingen omkostninger forbundet med vederlag til den eneste leder. |
| --- | --- |

(196)

Som yderligere illustreret i tabel 10 medtager omkostningerne afholdt af LuxSCS ikke omkostninger viderefaktureret af LuxOpCo i forbindelse med udvikling, forbedring eller forvaltning af immaterielle aktiver eller eventuelle omkostninger afholdt af LuxOpCo i forbindelse med driften af online detailhandels- eller tjenesteydelsesforretning i EU som f.eks. dårlig gæld, nedskrivninger på lager, marketingomkostninger osv. Tilsvarende afholdt LuxSCS ingen omkostninger forbundet med vederlag til den eneste leder.

2.3.4.2.   
  Yderligere oplysninger om buy-in-aftalen og aftalen om omkostningsfordeling

Yderligere oplysninger om buy-in-aftalen og aftalen om omkostningsfordeling

| (197) | Til gengæld for de immaterielle aktiver opnået under buy-in-aftalen, accepterede LuxSCS at gennemføre årlige buy-in-betalinger til ATI. LuxSCS gennemførte følgende buy-in-betalinger til ATI i perioden for undersøgelsen (se tabel 11) (195):

  Tabel 11


  Buy-in-betalinger












  (i mio.) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Buy-in-betaling (USD) | 82,68 | 54,95 | 28,26 | 11,04 | 2,28 | 1,08 |
| Buy-in-betaling (omregning til EUR) | 68,34 | 42,27 | 19,15 | 8,45 | 2,40 | 0,79 |

(197)

Til gengæld for de immaterielle aktiver opnået under buy-in-aftalen, accepterede LuxSCS at gennemføre årlige buy-in-betalinger til ATI. LuxSCS gennemførte følgende buy-in-betalinger til ATI i perioden for undersøgelsen (se tabel 11) (195):

195

Tabel 11

Tabel 11

Buy-in-betalinger

Buy-in-betalinger

(i mio.)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Buy-in-betaling (USD)

82,68

54,95

28,26

11,04

2,28

1,08

Buy-in-betaling (omregning til EUR)

68,34

42,27

19,15

8,45

2,40

0,79

| (198) | Til gengæld for rettighederne til de immaterielle aktiver opnået under aftalen om omkostningsfordeling besluttede LuxSCS at dele visse omkostninger i forbindelse med forsknings- og udviklingsprogrammet (196), dvs. »Udviklingsomkostninger« (197) (som også omfatter »Underleverandørens udviklingsomkostninger«) (198). Ifølge Amazon omfatter disse omkostninger udgifter i forbindelse med udvikling af produkter, teknologi, opfyldelse og immaterielle marketingsaktiver (199) samt allokerede generelle og administrative omkostninger og udgifter til køb af intellektuel ejendomsret afholdt af A9 og ATI (200). |
| --- | --- |

(198)

Til gengæld for rettighederne til de immaterielle aktiver opnået under aftalen om omkostningsfordeling besluttede LuxSCS at dele visse omkostninger i forbindelse med forsknings- og udviklingsprogrammet (196), dvs. »Udviklingsomkostninger« (197) (som også omfatter »Underleverandørens udviklingsomkostninger«) (198). Ifølge Amazon omfatter disse omkostninger udgifter i forbindelse med udvikling af produkter, teknologi, opfyldelse og immaterielle marketingsaktiver (199) samt allokerede generelle og administrative omkostninger og udgifter til køb af intellektuel ejendomsret afholdt af A9 og ATI (200).

196

197

198

199

200

| (199) | Andelen af udviklingsomkostningerne, der skal afholdes af LuxSCS i henhold til aftalen om omkostningsfordeling, blev bestemt af andelen af Amazons indtægter genereret i Europa i forhold til den globale koncerns verdensomspændende indtægter i det pågældende år (201). For eksempel genererede Amazon i 2012 28,6 % af sine verdensomspændende indtægter i Europa. Derfor blev 28,6 % af de immaterielle udviklingsomkostninger afholdt i 2012 allokeret til LuxSCS (202). |
| --- | --- |

(199)

Andelen af udviklingsomkostningerne, der skal afholdes af LuxSCS i henhold til aftalen om omkostningsfordeling, blev bestemt af andelen af Amazons indtægter genereret i Europa i forhold til den globale koncerns verdensomspændende indtægter i det pågældende år (201). For eksempel genererede Amazon i 2012 28,6 % af sine verdensomspændende indtægter i Europa. Derfor blev 28,6 % af de immaterielle udviklingsomkostninger afholdt i 2012 allokeret til LuxSCS (202).

201

202

| (200) | Ifølge oplysningerne i den årlige opgørelse over omkostningsfordelingen (203) har LuxSCS ikke selv afholdt nogen direkte udviklingsomkostninger i den relevante periode. I stedet bidrog LuxSCS kun økonomisk til udviklingen af immaterielle aktiver gennem de årlige omkostningsdelingsbetalinger ifølge aftalen om omkostningsfordeling. Tabel 12 viser LuxSCS' finansielle bidrag til omkostningsdelingspuljen ifølge aftalen om omkostningsfordeling (»CSA Payments«) (204).

  Tabel 12


  LuxSCS' betalinger til aftalen om omkostningsfordeling















  (mio. EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | I alt |
| Omkostningsfordelingsbetalinger gennemført af LuxSCS | 63 | 90 | 87 | 95 | 125 | 202 | 351 | [400-500] | [1 000 -1 500 ] |

(200)

Ifølge oplysningerne i den årlige opgørelse over omkostningsfordelingen (203) har LuxSCS ikke selv afholdt nogen direkte udviklingsomkostninger i den relevante periode. I stedet bidrog LuxSCS kun økonomisk til udviklingen af immaterielle aktiver gennem de årlige omkostningsdelingsbetalinger ifølge aftalen om omkostningsfordeling. Tabel 12 viser LuxSCS' finansielle bidrag til omkostningsdelingspuljen ifølge aftalen om omkostningsfordeling (»CSA Payments«) (204).

203

204

Tabel 12

Tabel 12

LuxSCS' betalinger til aftalen om omkostningsfordeling

LuxSCS' betalinger til aftalen om omkostningsfordeling

(mio. EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

I alt

Omkostningsfordelingsbetalinger gennemført af LuxSCS

63

90

87

95

125

202

351

[400-500]

[1 000 -1 500 ]

| (201) | Den årlige opgørelse over omkostningsfordelingen (205) indeholder også udviklingsomkostninger afholdt af Amazons udviklingscentre, som er spredt over hele verden, også i Europa. Disse udviklingscentre udfører udvikling på kontrakt for A9 og ATI, for hvilket de modtager betaling fra A9 og ATI til kostpris + [5-10] % (206). |
| --- | --- |

(201)

Den årlige opgørelse over omkostningsfordelingen (205) indeholder også udviklingsomkostninger afholdt af Amazons udviklingscentre, som er spredt over hele verden, også i Europa. Disse udviklingscentre udfører udvikling på kontrakt for A9 og ATI, for hvilket de modtager betaling fra A9 og ATI til kostpris + [5-10] % (206).

205

206

| (202) | Aftalen om omkostningsfordeling blev indgået for hele de licenserede immaterielle aktivers levetid og kunne udelukkende ændres eller opsiges efter parternes indbyrdes aftale (207) i tilfælde af en ændring i kontrollen eller væsentlig behæftelse (208), eller hvis en af parterne undlod at råde bod på manglende overholdelse af sine forpligtelser ifølge samme aftale (209). Som følge heraf havde LuxSCS ingen mulighed for ensidigt at opsige aftalen om omkostningsfordeling. |
| --- | --- |

(202)

Aftalen om omkostningsfordeling blev indgået for hele de licenserede immaterielle aktivers levetid og kunne udelukkende ændres eller opsiges efter parternes indbyrdes aftale (207) i tilfælde af en ændring i kontrollen eller væsentlig behæftelse (208), eller hvis en af parterne undlod at råde bod på manglende overholdelse af sine forpligtelser ifølge samme aftale (209). Som følge heraf havde LuxSCS ingen mulighed for ensidigt at opsige aftalen om omkostningsfordeling.

207

208

209

| (203) | Aftalen om omkostningsfordeling er blevet ændret to gange i perioden, som er relevant for undersøgelsen (210). Den første aftale om ændring blev indgået i juli 2009 med virkning fra 5. januar 2009 og havde til formål at tilpasse aftalen til kravene i den amerikanske skattelovgivning (US Treasury Regulation) for aftaler om omkostningsfordeling. Som følge heraf blev en liste over funktioner og risici (211), som påhviler omkostningsfordelingsaftalens partnere, præciseret i samme aftale (212). Listen er gengivet i tabel 13.

  Tabel 13


  LuxSCS' funktioner og risici i forbindelse med aftalen om omkostningsfordeling








  nr. | LuxSCS' funktioner | Risici, der påhviler LuxSCS |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | [LuxSCS] skal gennemføre udviklingsprogrammet, direkte eller indirekte gennem sine datterselskaber, i Europa og dele resultaterne af dets aktiviteter med [A9 og ATI]. | Alle forretningsmæssige risici knyttet til den europæiske region, herunder, men ikke begrænset til, kreditrisiko, inddrivelsesrisiko, markedsrisiko, tabsrisiko, risici forbundet med at opretholdelsen af en arbejdsstyrke, der er i stand til effektivt og rettidigt at sælge varer og levere tjenesteydelser i den europæiske region. |
| 2 | [LuxSCS] skal gennemføre salgs- og marketingsaktiviteter inden for den europæiske region (213). | Risiko forbundet med udviklingsprogrammets risici, herunder risiko for forkert eller utidig udvikling af produkter eller levering af tjenesteydelser til den europæiske region. |
| 3 | [LuxSCS] skal udføre strategiske planlægningsaktiviteter vedrørende kundernes behov og produktkrav i tilknytning til udviklingsprogrammet inden for sin egen region. | Produktrelaterede markedsrisici inden for den europæiske region og indvirkning på forskningsprogrammets vellykkede udførelse (214), herunder:






  — | Risici forbundet med vellykket rekruttering, fastholdelse og motivering af medarbejdere |

(203)

Aftalen om omkostningsfordeling er blevet ændret to gange i perioden, som er relevant for undersøgelsen (210). Den første aftale om ændring blev indgået i juli 2009 med virkning fra 5. januar 2009 og havde til formål at tilpasse aftalen til kravene i den amerikanske skattelovgivning (US Treasury Regulation) for aftaler om omkostningsfordeling. Som følge heraf blev en liste over funktioner og risici (211), som påhviler omkostningsfordelingsaftalens partnere, præciseret i samme aftale (212). Listen er gengivet i tabel 13.

210

211

212

Tabel 13

Tabel 13

LuxSCS' funktioner og risici i forbindelse med aftalen om omkostningsfordeling

LuxSCS' funktioner og risici i forbindelse med aftalen om omkostningsfordeling

nr.

LuxSCS' funktioner

Risici, der påhviler LuxSCS

1

[LuxSCS] skal gennemføre udviklingsprogrammet, direkte eller indirekte gennem sine datterselskaber, i Europa og dele resultaterne af dets aktiviteter med [A9 og ATI].

Alle forretningsmæssige risici knyttet til den europæiske region, herunder, men ikke begrænset til, kreditrisiko, inddrivelsesrisiko, markedsrisiko, tabsrisiko, risici forbundet med at opretholdelsen af en arbejdsstyrke, der er i stand til effektivt og rettidigt at sælge varer og levere tjenesteydelser i den europæiske region.

2

[LuxSCS] skal gennemføre salgs- og marketingsaktiviteter inden for den europæiske region (213).

213

Risiko forbundet med udviklingsprogrammets risici, herunder risiko for forkert eller utidig udvikling af produkter eller levering af tjenesteydelser til den europæiske region.

3

[LuxSCS] skal udføre strategiske planlægningsaktiviteter vedrørende kundernes behov og produktkrav i tilknytning til udviklingsprogrammet inden for sin egen region.

Produktrelaterede markedsrisici inden for den europæiske region og indvirkning på forskningsprogrammets vellykkede udførelse (214), herunder:

214

—

Risici forbundet med vellykket rekruttering, fastholdelse og motivering af medarbejdere

| — | Rettidig og nøjagtig forudsigelse af markedskrav og industristandardernes udvikling; |
| --- | --- |

—

Rettidig og nøjagtig forudsigelse af markedskrav og industristandardernes udvikling;

| — | Nøjagtig definition af nye produkter eller tjenester |
| --- | --- |

—

Nøjagtig definition af nye produkter eller tjenester

| — | Rettidig gennemførelse og introduktion af nyt produkt eller tilbud af design. |
| --- | --- |

—

Rettidig gennemførelse og introduktion af nyt produkt eller tilbud af design.

4

[LuxSCS] skal udføre budgetterings- og planlægningsaktivitet i forbindelse med udviklingsprogrammet.

Juridiske og lovgivningsmæssige risici forbundet med driften af onlinevirksomhed.

5

[LuxSCS] skal forvalte strategiske erhvervelser af teknologier, der falder ind under udviklingsprogrammets anvendelsesområde.

Risici i forbindelse med udvikling af brand og brand-anerkendelse inden for den europæiske region.

6

[LuxSCS] skal udføre kontrol- og kvalitetssikringsfunktioner.

Risici i forbindelse med strategisk personale, kvalitetskontrolrisici og produktsikkerheds- og ansvarsrisici (herunder garanti- og ansvarsrisici) inden for den europæiske region.

7

[LuxSCS] skal sælge udvælge, ansætte og føre tilsyn med medarbejdere, entreprenører og underleverandører, der udfører nogen af ovennævnte aktiviteter.

Erhvervelsesrisici, herunder evnen til hurtigt og med held at inkorporere enhver erhvervet teknologi.

| (204) | Den anden ændring, der blev underskrevet i februar 2014 og trådte i kraft den 1. januar 2014, ændrede metoden til bestemmelse af den andel af udviklingsomkostningerne, der ifølge aftalen om omkostningsfordeling skal bæres af LuxSCS. Som følge heraf bestemmes LuxSCS' omkostningsandel i procent af andelen af Amazons bruttofortjeneste, der kan henføres til Europa i forhold til den globale koncerns bruttofortjeneste i et givet år. |
| --- | --- |

(204)

Den anden ændring, der blev underskrevet i februar 2014 og trådte i kraft den 1. januar 2014, ændrede metoden til bestemmelse af den andel af udviklingsomkostningerne, der ifølge aftalen om omkostningsfordeling skal bæres af LuxSCS. Som følge heraf bestemmes LuxSCS' omkostningsandel i procent af andelen af Amazons bruttofortjeneste, der kan henføres til Europa i forhold til den globale koncerns bruttofortjeneste i et givet år.

2.3.4.3.   
  Andre omkostninger afholdt af LuxSCS i tilknytning til immaterielle aktiver

Andre omkostninger afholdt af LuxSCS i tilknytning til immaterielle aktiver

| (205) | Hvad angår immaterielle marketingsaktiver benyttet af LuxOpCo i Amazons europæiske detailhandel forklarede Amazon, at de »indeholdt rettigheder til Amazons lokale europæiske og globale immaterielle marketingsaktiver. LuxSCS afholdt marketingsudgifter på to måder. Enten i form af direkte eller indirekte godtgørelse af marketingsudgifter afholdt af de europæiske driftsselskaber. Eller omkostningsfordelingsbetalingerne indeholdt en allokering af marketingsudgifter i tilknytning til udviklingen af globale immaterielle marketingsaktiver, som LuxSCS havde ret til at udnytte i Europa. Med hensyn til det første sæt marketingsomkostninger skelnede LuxSCS ikke mellem udgifter til globale immaterielle marketingsaktiver og dem, der kun medgik til lokale immaterielle marketingsaktiver, da alle disse udgifter blev afholdt af LuxSCS« (215). |
| --- | --- |

(205)

Hvad angår immaterielle marketingsaktiver benyttet af LuxOpCo i Amazons europæiske detailhandel forklarede Amazon, at de »indeholdt rettigheder til Amazons lokale europæiske og globale immaterielle marketingsaktiver. LuxSCS afholdt marketingsudgifter på to måder. Enten i form af direkte eller indirekte godtgørelse af marketingsudgifter afholdt af de europæiske driftsselskaber. Eller omkostningsfordelingsbetalingerne indeholdt en allokering af marketingsudgifter i tilknytning til udviklingen af globale immaterielle marketingsaktiver, som LuxSCS havde ret til at udnytte i Europa. Med hensyn til det første sæt marketingsomkostninger skelnede LuxSCS ikke mellem udgifter til globale immaterielle marketingsaktiver og dem, der kun medgik til lokale immaterielle marketingsaktiver, da alle disse udgifter blev afholdt af LuxSCS« (215).

215

| (206) | På Kommissionens anmodning præciserede Amazon, at »[..] regnskaberne for [LuxSCS] ikke indeholder et punkt, der direkte afspejler denne godtgørelse af marketingsudgifter. Snarere [...] fremgår godtgørelse af markedsføring gennem reduktion af royaltybeløbene betalt til LuxSCS, men en sådan reduktion kan ikke på anden måde bestemmes direkte i regnskaberne« (216). |
| --- | --- |

(206)

På Kommissionens anmodning præciserede Amazon, at »[..] regnskaberne for [LuxSCS] ikke indeholder et punkt, der direkte afspejler denne godtgørelse af marketingsudgifter. Snarere [...] fremgår godtgørelse af markedsføring gennem reduktion af royaltybeløbene betalt til LuxSCS, men en sådan reduktion kan ikke på anden måde bestemmes direkte i regnskaberne« (216).

216

2.3.4.4.   
  Oplysninger om proceduren i den amerikanske skatteret

Oplysninger om proceduren i den amerikanske skatteret

| (207) | I november 2012 udstedte USA's skatteforvaltning (Internal Revenue Service, »IRS«) en officiel meddelelse (Statutory Notice of Deficiency) (217) til Amazon i USA om en mangel i Amazons føderale indkomstskat for skatteåerne 2005 og 2006. IRS bestred navnlig den værdi, som de allerede eksisterende immaterielle aktiver blev overført til, nemlig buy-in-betalingerne foretaget af LuxSCS til ATI, og størrelsen af udviklingsomkostninger betalt af LuxSCS ifølge aftalen om omkostningsfordeling (218). Efterfølgende blev et civilt søgsmål indledt mellem Amazon og IRS ved den amerikanske skatteret (219). Endvidere udtog IRS stævninger mod en række af Amazons medarbejdere, der afgav vidneforklaringer under ed (220). |
| --- | --- |

(207)

I november 2012 udstedte USA's skatteforvaltning (Internal Revenue Service, »IRS«) en officiel meddelelse (Statutory Notice of Deficiency) (217) til Amazon i USA om en mangel i Amazons føderale indkomstskat for skatteåerne 2005 og 2006. IRS bestred navnlig den værdi, som de allerede eksisterende immaterielle aktiver blev overført til, nemlig buy-in-betalingerne foretaget af LuxSCS til ATI, og størrelsen af udviklingsomkostninger betalt af LuxSCS ifølge aftalen om omkostningsfordeling (218). Efterfølgende blev et civilt søgsmål indledt mellem Amazon og IRS ved den amerikanske skatteret (219). Endvidere udtog IRS stævninger mod en række af Amazons medarbejdere, der afgav vidneforklaringer under ed (220).

217

218

219

220

| (208) | Mere konkret rapporterede Amazon i sine amerikanske selvangivelser, at buy-in-betalingerne blev modtaget fra LuxSCS ifølge buy-in-aftalen som modydelse for retten til at benytte eksisterende immaterielle aktiver (»buy-in«) på ca. 217 mio. USD og betalinger ifølge aftalen om omkostningsfordeling modtaget fra LuxSCS på ca. 116 mio. USD i 2005 og 77 mio. USD i 2006. IRS bestred både størrelse af buy-in-betalingerne og betalingerne ifølge aftalen om omkostningsfordeling. Baseret på en ekspertrapport dateret i 2011 anslog IRS 3,6 mia. USD til at være det korrekte beløb for buy-in-betalinger for immaterielle aktiver i undersøgelsesperioden. Dette beløb blev justeret til 3,468 milliarder USD af IRS under retssagens forløb. IRS-eksperten brugte metoden med tilbagediskonteret pengestrøm på de forventede pengestrømme fra den europæiske virksomhed for at nå frem til denne værdi. De antagelser, som denne værdiansættelse var baseret på, afveg væsentligt fra Amazons egne. Navnlig betragtede IRS-eksperterne Amazons immaterielle aktiver for at have ubegrænset leve- og brugstid, mens Amazon betragtede det som kortvarigt. Hvad angår betalingerne ifølge aftalen om omkostningsfordeling fandt IRS, at 100 % af omkostningerne i »Technology and Content«-omkostningscentret (Teknologi og indhold) skulle have været medtaget i puljen med omkostninger, der skulle deles under aftalen om omkostningsfordeling. |
| --- | --- |

(208)

Mere konkret rapporterede Amazon i sine amerikanske selvangivelser, at buy-in-betalingerne blev modtaget fra LuxSCS ifølge buy-in-aftalen som modydelse for retten til at benytte eksisterende immaterielle aktiver (»buy-in«) på ca. 217 mio. USD og betalinger ifølge aftalen om omkostningsfordeling modtaget fra LuxSCS på ca. 116 mio. USD i 2005 og 77 mio. USD i 2006. IRS bestred både størrelse af buy-in-betalingerne og betalingerne ifølge aftalen om omkostningsfordeling. Baseret på en ekspertrapport dateret i 2011 anslog IRS 3,6 mia. USD til at være det korrekte beløb for buy-in-betalinger for immaterielle aktiver i undersøgelsesperioden. Dette beløb blev justeret til 3,468 milliarder USD af IRS under retssagens forløb. IRS-eksperten brugte metoden med tilbagediskonteret pengestrøm på de forventede pengestrømme fra den europæiske virksomhed for at nå frem til denne værdi. De antagelser, som denne værdiansættelse var baseret på, afveg væsentligt fra Amazons egne. Navnlig betragtede IRS-eksperterne Amazons immaterielle aktiver for at have ubegrænset leve- og brugstid, mens Amazon betragtede det som kortvarigt. Hvad angår betalingerne ifølge aftalen om omkostningsfordeling fandt IRS, at 100 % af omkostningerne i »Technology and Content«-omkostningscentret (Teknologi og indhold) skulle have været medtaget i puljen med omkostninger, der skulle deles under aftalen om omkostningsfordeling.

| (209) | Den 23. marts 2017 afsagde den amerikanske skatteret sin udtalelse, hvori den afviste næsten alle IRS' korrektioner. I særdeleshed afviste den amerikanske skatteret IRS' værdiansættelse og tog til følge, at den brugbare levetid for Amazons immaterielle aktiver var begrænset. Den amerikanske skatteret fandt endvidere, at IRS ikke var i overensstemmelse med indkomstskattelovgivningen, der kræver, at værdiansættelse for immaterielle aktiver begrænses til de allerede eksisterende aktiver på tidspunktet for buy-in-aftalen og ved anvendelse af anerkendte værdiansættelsesmetoder. Den amerikanske skatteret accepterede Amazons argumentation om, at de omkostninger, der blev registreret internt under »Technology and Content« (Teknologi og indhold), ikke udelukkende kan bestemmes som udviklingsomkostninger. I stedet er de blandede omkostninger, fordi de også indeholder en væsentlig del af omkostningerne, der ikke er relateret til udvikling af immaterielle aktiver. Sammenfattende fandt den amerikanske skatteret, at de tilpasninger af buy-in-betalingerne og omkostningsfordelingsbetalingerne, som krævedes af IRS, var vilkårlige og urimelige, og de metoder, som IRS havde brugt til at bestemme disse tilpasninger, var ikke hensigtsmæssige. Samtidig bekræftede den amerikanske skatteret, med visse tilpasninger, at Amazons metode til vurdering af indkøb og tildeling af omkostningerne for »Technology and Content« (Teknologi og indhold) til puljen af omkostninger, der skal fordeles, var passende (221). |
| --- | --- |

(209)

Den 23. marts 2017 afsagde den amerikanske skatteret sin udtalelse, hvori den afviste næsten alle IRS' korrektioner. I særdeleshed afviste den amerikanske skatteret IRS' værdiansættelse og tog til følge, at den brugbare levetid for Amazons immaterielle aktiver var begrænset. Den amerikanske skatteret fandt endvidere, at IRS ikke var i overensstemmelse med indkomstskattelovgivningen, der kræver, at værdiansættelse for immaterielle aktiver begrænses til de allerede eksisterende aktiver på tidspunktet for buy-in-aftalen og ved anvendelse af anerkendte værdiansættelsesmetoder. Den amerikanske skatteret accepterede Amazons argumentation om, at de omkostninger, der blev registreret internt under »Technology and Content« (Teknologi og indhold), ikke udelukkende kan bestemmes som udviklingsomkostninger. I stedet er de blandede omkostninger, fordi de også indeholder en væsentlig del af omkostningerne, der ikke er relateret til udvikling af immaterielle aktiver. Sammenfattende fandt den amerikanske skatteret, at de tilpasninger af buy-in-betalingerne og omkostningsfordelingsbetalingerne, som krævedes af IRS, var vilkårlige og urimelige, og de metoder, som IRS havde brugt til at bestemme disse tilpasninger, var ikke hensigtsmæssige. Samtidig bekræftede den amerikanske skatteret, med visse tilpasninger, at Amazons metode til vurdering af indkøb og tildeling af omkostningerne for »Technology and Content« (Teknologi og indhold) til puljen af omkostninger, der skal fordeles, var passende (221).

221

| (210) | I forbindelse med fastsættelsen af de korrekte buy-in-betalinger konstaterede den amerikanske skattedomstol, at Amazon og IRS var enige om, at den sammenlignelige ukontrollerede transaktionsmetode (CUT-metoden) (222) kunne anvendes, og at M.com-aftalen, som Amazon havde indgået med [A], var den transaktion, der var mest sammenlignelig med betingelserne for licensering af eksisterende immaterielle Amazon-aktiver fra Amazon USA til LuxSCS. Ikke desto mindre anerkendte den amerikanske skattedomstol, at Amazon i henhold til [A]-aftalen leverede en række tilknyttede tjenester til [A], som Amazon USA ikke leverede til LuxSCS. Endvidere bemærkede man, at prissætningen i aftalen blev fastsat på en »holistisk« måde uden tildeling af specifikt vederlag for levering af hver enkelt tjeneste eller immaterielt aktiv. Denne metode tillod ikke anvendelsen af en global overskudsprovisionsrate for [A]-aftalen som referenceværdi for royaltysatsen for undersøgelsesperioden for de immaterielle aktiver, Amazon USA stillede til rådighed for LuxSCS. En detaljeret økonomisk gennemgang af [A]-aftalen var først tilgængelig i forbindelse med ændringen af [A]-aftalen i juli 2006. I betragtning af den ufuldstændige karakter for dokumenterne i [A]-aftalen blev de resterende 15 M.com-aftaler gennemgået sammen med den underliggende, detaljerede økonomiske analyse af gebyrstrukturen, såfremt den var til rådighed med henblik på at nå frem til en grundlæggende royaltysats for teknologien på [3-3,5] % på salg. Det blev endvidere observeret, at [beskrivelse af korrelationen mellem provisionsprocent og salgsvolumen] (223) volumen blev nedjusteret for at opnå en royalty for teknologien på [3-3,5] %. Royaltysatsen for Amazons eksisterende marketingsaktiver blev endvidere anslået til [1-1,5] % på grundlag af en sammenligning med fire licensaftaler mellem tredjeparter uden tilknytning til Amazon. Armslængden for buy-in-betaling for kundeoplysninger blev anslået til [100-200] mio. USD. |
| --- | --- |

(210)

I forbindelse med fastsættelsen af de korrekte buy-in-betalinger konstaterede den amerikanske skattedomstol, at Amazon og IRS var enige om, at den sammenlignelige ukontrollerede transaktionsmetode (CUT-metoden) (222) kunne anvendes, og at M.com-aftalen, som Amazon havde indgået med [A], var den transaktion, der var mest sammenlignelig med betingelserne for licensering af eksisterende immaterielle Amazon-aktiver fra Amazon USA til LuxSCS. Ikke desto mindre anerkendte den amerikanske skattedomstol, at Amazon i henhold til [A]-aftalen leverede en række tilknyttede tjenester til [A], som Amazon USA ikke leverede til LuxSCS. Endvidere bemærkede man, at prissætningen i aftalen blev fastsat på en »holistisk« måde uden tildeling af specifikt vederlag for levering af hver enkelt tjeneste eller immaterielt aktiv. Denne metode tillod ikke anvendelsen af en global overskudsprovisionsrate for [A]-aftalen som referenceværdi for royaltysatsen for undersøgelsesperioden for de immaterielle aktiver, Amazon USA stillede til rådighed for LuxSCS. En detaljeret økonomisk gennemgang af [A]-aftalen var først tilgængelig i forbindelse med ændringen af [A]-aftalen i juli 2006. I betragtning af den ufuldstændige karakter for dokumenterne i [A]-aftalen blev de resterende 15 M.com-aftaler gennemgået sammen med den underliggende, detaljerede økonomiske analyse af gebyrstrukturen, såfremt den var til rådighed med henblik på at nå frem til en grundlæggende royaltysats for teknologien på [3-3,5] % på salg. Det blev endvidere observeret, at [beskrivelse af korrelationen mellem provisionsprocent og salgsvolumen] (223) volumen blev nedjusteret for at opnå en royalty for teknologien på [3-3,5] %. Royaltysatsen for Amazons eksisterende marketingsaktiver blev endvidere anslået til [1-1,5] % på grundlag af en sammenligning med fire licensaftaler mellem tredjeparter uden tilknytning til Amazon. Armslængden for buy-in-betaling for kundeoplysninger blev anslået til [100-200] mio. USD.

222

223

| (211) | For bedre at forstå LuxSCS' og dets datterselskabers funktioner i Europa i forbindelse med udvikling, styrkelse, forvaltning og udnyttelse af immaterielle aktiver anmodede Kommissionen om oplysninger, der var blevet fremlagt inden for rammerne af den amerikanske skatteafgørelsesprocedure vedrørende betalinger foretaget af LuxSCS i henhold til buy-in-aftalen og aftalen om omkostningsfordeling. Amazon fremsendte alle de oplysninger, der var blevet brugt og tilvejebragt i forbindelse med retssagen ved den amerikanske skattedomstol, til Kommissionen. |
| --- | --- |

(211)

For bedre at forstå LuxSCS' og dets datterselskabers funktioner i Europa i forbindelse med udvikling, styrkelse, forvaltning og udnyttelse af immaterielle aktiver anmodede Kommissionen om oplysninger, der var blevet fremlagt inden for rammerne af den amerikanske skatteafgørelsesprocedure vedrørende betalinger foretaget af LuxSCS i henhold til buy-in-aftalen og aftalen om omkostningsfordeling. Amazon fremsendte alle de oplysninger, der var blevet brugt og tilvejebragt i forbindelse med retssagen ved den amerikanske skattedomstol, til Kommissionen.

2.3.4.5.   
  Buy-in-betalinger for rettigheder til andre immaterielle aktiver erhvervet af LuxSCS

Buy-in-betalinger for rettigheder til andre immaterielle aktiver erhvervet af LuxSCS

| (212) | I den relevante periode modtog LuxSCS i flere tilfælde immaterielle aktiver fra tilknyttede virksomheder og tredjeparter, som det imidlertid aldrig erhvervede på eget initiativ. |
| --- | --- |

(212)

I den relevante periode modtog LuxSCS i flere tilfælde immaterielle aktiver fra tilknyttede virksomheder og tredjeparter, som det imidlertid aldrig erhvervede på eget initiativ.

| (213) | I nogle tilfælde blev et selskab, der havde rettighederne til et immaterielt aktiv, eller som selv var et immaterielt aktiv, erhvervet af Amazon.com, Inc., og det immaterielle aktiv blev af Amazon.com, Inc. overført til Amazon Technologies, Inc. Dette immaterielle aktiv var omfattet af aftalen om omkostningsfordeling, der omfattede alle immaterielle aktiver overført eller overdraget til ATI af en tredjepart (224), og omkostningerne ved sådanne erhvervelser ville blive inkluderet i omkostningspuljen som buy-in-betalinger (225). Som følge heraf er en række buy-in-betalinger foretaget af LuxSCS for immaterielle aktiver ikke genstand for en særlig aftale, men er betalinger foretaget med henvisning til aftalen om omkostningsfordeling. Eksempler omfatter buy-in-betalinger til [erhvervelse U og R] (226) og [erhvervelse T]. |
| --- | --- |

(213)

I nogle tilfælde blev et selskab, der havde rettighederne til et immaterielt aktiv, eller som selv var et immaterielt aktiv, erhvervet af Amazon.com, Inc., og det immaterielle aktiv blev af Amazon.com, Inc. overført til Amazon Technologies, Inc. Dette immaterielle aktiv var omfattet af aftalen om omkostningsfordeling, der omfattede alle immaterielle aktiver overført eller overdraget til ATI af en tredjepart (224), og omkostningerne ved sådanne erhvervelser ville blive inkluderet i omkostningspuljen som buy-in-betalinger (225). Som følge heraf er en række buy-in-betalinger foretaget af LuxSCS for immaterielle aktiver ikke genstand for en særlig aftale, men er betalinger foretaget med henvisning til aftalen om omkostningsfordeling. Eksempler omfatter buy-in-betalinger til [erhvervelse U og R] (226) og [erhvervelse T].

224

225

226

| (214) | I andre tilfælde blev det selskab, der ejede det immaterielle aktiv, erhvervet af en anden Amazon-enhed, og dets immaterielle aktiv blev derefter overført til ATI. Dette var tilfældet, da LuxOpCo erhvervede [erhvervelse Q]-gruppen, som havde et immaterielt aktiver, der ikke kun består af digitale indholdsrettigheder, men også af en del teknologi. Teknologikomponenten i erhvervelsen af det immaterielle aktiv [erhvervelse Q] blev solgt til ATI, som derefter bidrog til aftalen om omkostningsfordeling til gengæld for en buy-in-betaling fra LuxSCS. |
| --- | --- |

(214)

I andre tilfælde blev det selskab, der ejede det immaterielle aktiv, erhvervet af en anden Amazon-enhed, og dets immaterielle aktiv blev derefter overført til ATI. Dette var tilfældet, da LuxOpCo erhvervede [erhvervelse Q]-gruppen, som havde et immaterielt aktiver, der ikke kun består af digitale indholdsrettigheder, men også af en del teknologi. Teknologikomponenten i erhvervelsen af det immaterielle aktiv [erhvervelse Q] blev solgt til ATI, som derefter bidrog til aftalen om omkostningsfordeling til gengæld for en buy-in-betaling fra LuxSCS.

| (215) | I første omgang blev alle indkøbsbetalinger medtaget i regnskabsårets udgifter. I 2011 begyndte LuxSCS at kapitalisere nogle erhvervelser ved enten at bogføre dem som et immaterielt aktiv (f.eks. [erhvervelse Q] (227), [erhvervelse T] (228) i 2011, [erhvervelse U] i 2012 (229)) eller som anlægsaktiver (f.eks. [erhvervelse V] (230) i 2013) (231). |
| --- | --- |

(215)

I første omgang blev alle indkøbsbetalinger medtaget i regnskabsårets udgifter. I 2011 begyndte LuxSCS at kapitalisere nogle erhvervelser ved enten at bogføre dem som et immaterielt aktiv (f.eks. [erhvervelse Q] (227), [erhvervelse T] (228) i 2011, [erhvervelse U] i 2012 (229)) eller som anlægsaktiver (f.eks. [erhvervelse V] (230) i 2013) (231).

227

228

229

230

231

2.3.4.6.   
  Skriftlige beslutninger fra LuxSCS's eneadministrator og referater af LuxSCS's generalforsamlinger

Skriftlige beslutninger fra LuxSCS's eneadministrator og referater af LuxSCS's generalforsamlinger

| (216) | Amazon bekræftede, at Amazon-koncernens medarbejdere, der medvirker til udvikling og opretholdelse af immaterielle aktiver, hverken er ansat af LuxSCS eller af nogen enheder, der deltager i LuxSCS (232). For bedre at forstå de aktiviteter, der blev gennemført af LuxSCS, anmodede Kommissionen Amazon om at fremlægge de skriftlige beslutninger fra LuxSCS's ledelse samt referater af generalforsamlinger i LuxSCS. Et resumé af de skriftlige beslutninger fra LuxSCS' eneadministrator (dvs. Amazon Europe Holding, Inc.) og referaterne fra generalforsamlinger afholdt mellem LuxSCS' partnere i perioden 2004-2013 kan ses i tabel 14.

  Tabel 14


  Referater af møder i SCS fra 2004-2013 | Dato | Beslutning | Resumé |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | 7. juni 2004 | Skriftlig beslutning ved LuxSCS' eneadministrator ([...] som fuldmægtig) | Godkendelse af alle nødvendige handlinger med hensyn til trin efter konstitutionen; Ratifikation af åbningen af bankkontoen hos [bank]; Godkendelse af indgåelse af aftale om domicilering med [servicevirksomhed]; Inkorporation af LuxOpCo. |
| | 14. januar 2005 | Skriftlig beslutning ved LuxSCS' eneadministrator ([...] som vicedirektør) | Ratificering af to omkostningsfordelingsaftaler og en buy-in-aftale; Vedtagelse af ændringer til LuxSCS' vedtægter med henblik på vedtagelsen af visse specifikke rettigheder for aktierne med udbytte og andre udlodninger samt vedtagelse af særlige overkursregnskaber; Forøgelse af LuxSCS' aktiekapital som led i en tilførsel af alle aktiver og passiver fra ACI Holdings Limited, et Gibraltar-selskab (»ACI«); Godkendelse af udnævnelsen af [...] som yderligere leder af LuxOpCo og en ændring af LuxOpCos forretningsformål; Udstedelse af et gældsbevis til Amazon.com International Sales, Inc.; Tildeling af et lån til LuxOpCo. |
| | 17. januar 2015 | Referat af ekstraordinær generalforsamling ([...] som præsident, [...] som sekretær, [...] som kontrollør) | Vedtagelse af nye vedtægter med henblik på vedtagelsen af visse specifikke rettigheder for aktierne på udbytte og andre udlodninger; Forøgelse af aktiekapitalen |
| | 7. juni 2005 | Skriftlig beslutning ved LuxSCS' eneadministrator ([...] som vicedirektør) | Overførsel af LuxSCS' registrerede adresse. |
| | 22. juni 2005 | Referat af generalforsamlingen ([...] som præsident, [...] som sekretær, [...] som kontrollør) | Meddelelse om afkald på rettigheder; Afvikling af årsregnskabet pr. 31. december 2004; Meddelelse af decharge for eneadministrator i Amazon Europe Holding, Inc. for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2004. |
| | 22. juni 2005 | Skriftlig beslutning ved LuxSCS' eneadministrator ([...] som vicedirektør) | Afvikling af LuxSCS' regnskaber pr. 31. december 2004 og beslutning om at forelægge LuxSCS' aktionærer årsregnskabet til godkendelse; Meddelelse af decharge for eneadministrator i LuxSCS for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2004. |
| | 6. februar 2006 | Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...], der handler som stedfortræder) | Vedtagelse af en forhøjelse af LuxSCS' aktiekapital med et bidrag i form af aktier ejet af Amazon.com, Inc. i Amazon.fr Holdings SAS med en værdi på 1 017 240 USD mod tildeling af begrænsede aktier i LuxSCS; Godkendelse af indgåelse af en eller flere aktieoverførselsaftaler med henblik på opkøb af 100 % af aktiebeholdningen i Amazon.co.uk Ltd. og Amazon.de GmbH, der er indehaver af Amazon.com, Inc. og 95,8 % af aktiebeholdningen i Amazon.fr Holdings SAS, der holdes af Amazon.com, Inc., mod en egenveksel i hovedstol på 194 672 760,00 USD; Vedtagelse af forhøjelse af aktiekapitalen som led i en tilførsel af alle aktiver og passiver gennemført af ACI Holdings mod begrænsede aktier i LuxSCS. |
| | 6. februar 2006 | Referat af ekstraordinær generalforsamling i LuxSCS([...] som præsident, [...] som sekretær, [...] som kontrollør) | Forøgelse af aktiekapitalen i LuxSCS; Beslutning om Amazon.com, Inc.'s tegning og betaling for nye begrænsede aktier ved tilførsel af aktiver; Forøgelse af aktiekapitalen i LuxSCS; ACI Holdings Limiteds tegning og betaling for nye begrænsede aktier ved tilførsel af aktiver; Annullering af 900 begrænsede aktier i LuxSCS; Ny aktionærsammensætning i LuxSCS. |
| | 7. februar 2006 | Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...], der handler som stedfortræder) | Godkendelse af indgåelse af overførselsaftale med henblik på at sælge 100 % af aktiebeholdningen i Amazon.de GmbH og 8 724 191 af aktierne (svarende til 93,1471 % af aktiebeholdningen) af Amazon.co.uk Ltd. mod en egenveksel på 136 828 362 EUR; Forslag om at bidrage med 6,8529 % af aktiebeholdningen i Amazon.co.uk Ltd og 100 % af aktiebeholdningen i Amazon.fr Holdings SAS til LuxOpCo; Tildeling af et lån til LuxOpCo. |
| | 18. april 2006 | Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...], der handler som stedfortræder) | Beslutning om at opdele en egenveksel udstedt af LuxSCS den 6. februar 2006 med en hovedstol på 194 672 760 USD til fordel for Amazon.com, Inc. i tre særskilte egenveksler; Forøgelse af LuxSCS' aktiekapital ved tilførsel af aktiver til LuxSCS fra ACI fra UK-egenvekslen og DE-egenvekslen mod udstedelse af begrænsede aktier i LuxSCS. |
| | 19. april 2006 | Referat af ekstraordinær generalforsamling i LuxSCS([...] som præsident, [...] som sekretær, [...] som kontrollør) | Forøgelse af aktiekapitalen i LuxSCS; Beslutning om Amazon.com, Inc.'s tegning og betaling for nye begrænsede aktier ved tilførsel af aktiver; Ny aktionærsammensætning i LuxSCS; Ændring af vedtægterne. |
| | 28. april 2006 | Skriftlig beslutning ved LuxSCS' eneadministrator ([...] som vicedirektør) | Godkendelse af [...] afgang som direktør for LuxOpCo og udnævnelsen af [...] og [...] som direktører for LuxOpCo; Vedtagelse af en forhøjelse af aktiekapitalen i [LuxSCS] gennem et samlet aktiv og passivt bidrag gennem en tilførsel af alle aktiver og passiver fra ACI Holdings Limited, et Gibraltar-selskab (»ACIH«) mod tilførsel af begrænsede aktier i LuxSCS; Godkendelse af overførsel af rettigheder til visse immaterielle aktiver fra Amazon.co.uk Ltd., Amazon.fr Holdings SAS og Amazon.de GmbH; Godkendelse af Amazon.com Int'l Sales, Inc.'s erhvervelse af EU Retail Business, og den efterfølgende overførsel af samme til LuxOpCo; Godkendelse af licensaftaler for immaterielle aktiver med LuxOpCo; Fusion af visse begrænsede aktionærer i LuxSCS; Lån til LuxOpCo. |
| | 28. april 2006 | Referat af ekstraordinær generalforsamling i LuxSCS([...] som præsident, [...] som sekretær, [...] som kontrollør) | Forøgelse af aktiekapitalen; Beslutning om godkendelse af ACI Holdings Limiteds tegning og betaling for alle 3 750 begrænsede aktier; Annullering af 1 993 aktier; Ny sammensætning af aktiebesiddelsen af LuxSCS; Ændringer af vedtægterne. |
| | 9. maj 2005 | Referat af generalforsamling i LuxSCS ([...] som præsident, [...] som sekretær, [...] som kontrollør) | Meddelelse om afkald på ophavsret; Ændring af vedtægterne for LuxSCS efter fusion af Amazon.com Int'l Marketplace, Inc. i Amazon Int'l Sales. |
| | 27. juni 2006 | Referat af ekstraordinær generalforsamling i LuxSCS([...] som præsident, [...] som sekretær, [...] som kontrollør) | Nedskrivning af ACI Holdings personlige overkurs ved emission, yderligere begrænset efter den endelige værdiansættelse af bidraget af 28. april 2006. |
| | 22. maj 2007 | Skriftlig beslutning ved aktionærerne i LuxSCS ([...] som direktør, [...] som vicedirektør, [...] som kasserer og direktør) | Afvikling af LuxSCS årsregnskab pr. 31. december 2005 og beslutning om at forelægge årsregnskabet for eneaktionæren i LuxSCS og konfirmere eneadministrators beslutninger i LuxSCS for regnskabsåret, der sluttede den 31. december 2005. |
| | 22. maj 2007 | Skriftlig beslutning af aktionærerne i LuxSCS ([...] som vicedirektør, [...] som vicedirektør, [...] som vicedirektør, kasserer og direktør) | Afvikling af årsregnskabet pr. 31. december 2005 og udlodning af resultat; Ledelsens konfirmation af decharge for ledelsen for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2005. |
| | 25. april 2008 | Skriftlig beslutning ved LuxSCS' eneadministrator ([...] som vicedirektør) | Opgørelse af LuxSCS' årsregnskab pr. 31. december 2006 samt beslutning om at forelægge LuxSCS aktionærer disse årsregnskaber til godkendelse; Meddelelse af decharge for eneadministrator i LuxSCS for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2006. |
| | 25. april 2008 | Skriftlig beslutning af aktionærerne i LuxSCS ([...] som vicedirektør, [...] som vicedirektør, [...] som vicedirektør, kasserer og direktør) | Afvikling af årsregnskabet pr. 31. december 2006 samt udlodning af resultatet og beslutning om forelæggelse af årsregnskabet for aktionærerne i LuxSCS; Meddelelse af decharge for eneadministrator for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2006. |
| | 18. juni 2008 | Skriftlig beslutning ved LuxSCS' eneadministrator ([...] som vicedirektør) | Afvikling af årsregnskabet pr. 31. december 2006 for LuxOpCo samt ændring og vedtagelse af dets fuldmagtspolitik; Afvikling af årsregnskabet pr. 31. december 2006 af Amazon Eurasia Holdings Sarl (»AEH«) og ændring og vedtagelse af dets fuldmagtspolitik. |
| | 23. juni 2009 | Skriftlig beslutning ved LuxSCS' eneadministrator ([...] som vicedirektør) | Beslutning om at bidrage med et samlet beløb på 25 000 EUR til AEH mod AEH's udstedelse af nye aktier. |
| | 25. juni 2009 | Skriftlig beslutning ved aktionærerne i LuxSCS ([...] som vicedirektør, [...] som direktør, [...] som vicedirektør, kasserer og direktør) | Afvikling af årsregnskabet pr. 31. december 2008 og udlodning af resultat; Meddelelse af decharge for eneadministrator for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2008. |
| | 25. juni 2009 | Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...] som direktør) | Afvikling af LuxSCS' årsregnskab pr. 31. december 2009 samt beslutning om at forelægge LuxSCS' aktionærer samme årsregnskab til godkendelse; Forslag om meddelelse af decharge for eneadministrator i LuxSCS for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2008 Afvikling af LuxOpCos årsregnskab pr. 31. december 2008; Afvikling af AEH's årsregnskab pr. 31. december 2008; Forslag om forhøjelse af aktiekapitalen i AEH med et kontantbidrag. |
| | 6. juli 2009 | Skriftlig beslutning ved eneadministrator i LuxSCS ([...] som direktør, [...] som vicedirektør, [...] som vicedirektør, kasserer og direktør) | Afvikling af årsregnskabet pr. 31. december 2008 og udlodning af resultat; Meddelelse af decharge for eneadministrator for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2008. |
| | 31. august 2009 | Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...] som direktør) | Indkaldelse til ekstraordinær generalforsamling i LuxSCS den 1. september 2009 med følgende dagsorden: Meddelelse om afkald på ophavsret; Ændring af vedtægterne for LuxSCS efter likvidationen af ACI Holdings Limited og den tilhørende overførsel af dets 3 750 begrænsede aktier i LuxSCS til dets moderselskab Amazon.com Int'l Sales, Inc. |
| | 11. september 2009 | Referat af generalforsamling i LuxSCS ([...] som præsident, [...] som sekretær, [...] som kontrollør) | Meddelelse om afkald på ophavsret; Ændring af vedtægterne for LuxSCS efter likvidationen af ACI Holdings Limited og den tilhørende overførsel af dets 3 750 begrænsede aktier i LuxSCS til dets moderselskab Amazon.com Int'l Sales, Inc. |
| | 7. december 2009 | Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...] som direktør) | Beslutning om forhøjelse af AEH's aktiekapital med et kontantbidrag. |
| | 22. december 2009 | Skriftlig beslutning ved aktionærerne i LuxSCS ([...] som direktør, [...] som vicedirektør, [...] som vicedirektør og kasserer) | Vedtagelse af udlodning af foreløbigt udbytte i LuxSCS. |
| | 22. december 2009 | Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...] som direktør) | Udlodning af foreløbigt udbytte til aktionærerne i LuxSCS. |
| | 30. april 2010 | Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...] som direktør) | Godkendelse af LuxOpCOs årsregnskab pr. 31. december 2009; Godkendelse af AEH's årsregnskab pr. 31. december 2009. |
| | 28. maj 2010 | Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...] som direktør) | Afvikling of LuxSCS' årsregnskab pr. 31. december 2009 og beslutning om at forelægge årsregnskabet for aktionærerne i LuxSCS og meddelelse af decharge for eneadministrator i LuxSCS for regnskabsåret, der sluttede den 31. december 2009; LuxSCS' aktionærer godkender ændring af den registrerede adresse og eneadministrator. |
| | 14. juni 2010 | Skriftlig beslutning ved aktionærerne i LuxSCS ([...] som direktør, [...] som vicedirektør, [...] som vicedirektør og kasserer) | Afvikling af årsregnskabet pr. 31. december 2009; Meddelelse af decharge for eneadministrator for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2009. |
| | 7. maj 2010 | Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...] som direktør) | Endelig godkendelse af aktionærens forskud i kontanter fra LuxSCS til AEH; Godkendelse af forhøjelse af aktiekapitalen i AEH ved tilførsel af aktiver i form af en godtgørelse. |
| | 13. december 2010 | Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...] som direktør) | Endelig godkendelse af aktionærens forskud i kontanter fra LuxSCS til AEH; Forslag om forhøjelse af aktiekapitalen i AEH ved tilførsel af aktiver i form af en godtgørelse; Beføjelser til [...], [...] og [...] til at handle på LuxSCS' vegne i denne henseende. |
| | 7. april 2011 | Skriftlig beslutning ved aktionærerne i LuxSCS ([...] som direktør, [...] som vicedirektør) | Godkendelse af tildelingen i EUR svarende til 41 mio. GBP til henlæggelse i en særlig reserve i LuxSCS, ud over bidraget fra Amazon.com Int'l Sales, Inc. på 3 115 aktier, som selskabet holder i Video Island Entertainment Ltd. |
| | 7. april 2011 | Skriftlig beslutning fra aktionærerne i LuxSCS ([...] som direktør) | Beslutning om at anbefale aktionærerne i LuxSCS at vedtage en tildeling af EUR-ækvivalenten på 41 mio. GBP til en særlig reserve af LuxSCS efter bidrag fra Amazon.com Int'l Sales, Inc. på 3 115 aktier, som selskabet ejer i Video Island Entertainment Ltd.; Godkendelse af LuxSCS' bidrag til det 100 % ejede datterselskab LuxOpCo på 3 115 aktier i Video Island Entertainment Ltd. |
| | 23. maj 2011 | Skriftlig beslutning ved aktionærerne i LuxSCS ([...] som direktør, [...] som vicedirektør, [...] som vicedirektør og kasserer) | Godkendelse af årsregnskabet pr. 31. december 2010 og allokering af resultatet; Meddelelse af decharge for eneadministrator for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2010. |
| | 23. maj 2011 | Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...] som direktør) | Afvikling af LuxSCS' årsregnskab pr. 31. december 2010 samt beslutning om at forelægge LuxSCS' aktionærer samme årsregnskab til godkendelse; Forslag om meddelelse af decharge for eneadministrator i LuxSCS for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2010. |
| | 1. juli 2011 | Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...] som direktør) | Endelig vedtagelse af et aktionærforskud i kontanter fra LuxSCS til AEH; Godkendelse, som eneaktionær, af forhøjelsen af aktiekapitalen i AEH ved tilførsel af aktiver i form af en godtgørelse. |
| | 25. januar 2012 | Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...] som direktør) | Bekræftelse af [...] fratrædelse som direktør for LuxOpCo og AEH's meddelelse af decharge. Bekræftelse af udnævnelsen af [...] som ny direktør for LuxOpCo og AEH; Godkendelse af ændringen af selskaberne LuxOpCos og AEH's fuldmagtspolitik Endelig godkendelse af aktionærens forskud i kontanter til LuxSCS; Godkendelse af forhøjelse af aktiekapitalen i AEH ved tilførsel af aktiver i form af en fordring. Endelig godkendelse af LuxSCS' indgåelse af ændret og revideret kreditfacilitetsaftale; Endelig godkendelse af LuxSCS' indgåelse af aftale om tildeling af immaterielle aktiver dateret den 28. marts 2011 med [erhvervelse Q]. |
| | 23. april 2012 | Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...] som direktør) | Afvikling af LuxSCS årsregnskab pr. 31. december 2011 og meddelelse af decharge for eneadministrator i LuxSCS for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2011; Godkendelse som aktionær i LuxOpCo af årsregnskabet pr. 31. december 2011; Godkendelse som aktionær i AEH af årsregnskabet pr. 31. december 2011. |
| | 27. april 2012 | Skriftlig beslutning ved aktionærerne i LuxSCS ([...] som direktør, [...] som vicedirektør, [...] som vicedirektør og kasserer) | Afvikling af årsregnskabet pr. 31. december 2011; Meddelelse af decharge for eneadministrator for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2011. |
| | 27. august 2012 | Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...] som direktør) | Godkendelse af [...] fratrædelse som direktør for LuxOpCo og AEH; Godkendelse af udnævnelsen af [...] og [...] som nye direktører af LuxOpCo og AEH samt ændringen i selskaberne LuxOpCos og AEH's fuldmagtspolitik; Endelig godkendelse af aktionærens forskud i kontanter fra LuxSCS til AEH; Godkendelse af forhøjelse af aktiekapitalen i AEH ved tilførsel af aktiver. |
| | 12. december 2012 | Skriftlig beslutning ved eneadministrator i LuxSCS (repræsenteret af [...] på grundlag af delegerede beføjelser) | Endelig godkendelse af udnævnelsen af [...] som ny direktør for LuxOpCo og AEH; Godkendelse af ændringen i selskaberne LuxOpCos og AEH's fuldmagtspolitik; Godkendelse af [...] fratrædelse som direktør for LuxOpCo og AEH. |
| | 2. april 2013 | Skriftlig beslutning ved eneadministrator i LuxSCS (repræsenteret af [...] på grundlag af delegerede beføjelser) | Afvikling af LuxSCS' årsregnskab pr. 31. december 2012 og meddelelse af decharge for eneadministrator i LuxSCS; Godkendelse som aktionær i AEH af årsregnskabet pr. 31. december 2012; Godkendelse som aktionær i LuxOpCo af årsregnskabet pr. 31. december 2012; Endelig godkendelse af LuxSCS' indgåelse af en aktiv købsaftale for erhvervelse af visse aktiver fra [erhvervelse W1] og [erhvervelse W2]; Godkendelse af LuxSCS' tiltrædelse af ændring af aftale om immaterielle aktiver med Elkotob.com LLC. |
| | 8. april 2013 | Skriftlig beslutning ved aktionærerne i LuxSCS (repræsenteret af [...] på grundlag af delegerede beføjelser, [...] som vicedirektør, [...] som vicedirektør og kasserer) | Afvikling af årsregnskabet pr. 31. december 2012; Meddelelse af decharge for eneadministrator for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2012. |

(216)

Amazon bekræftede, at Amazon-koncernens medarbejdere, der medvirker til udvikling og opretholdelse af immaterielle aktiver, hverken er ansat af LuxSCS eller af nogen enheder, der deltager i LuxSCS (232). For bedre at forstå de aktiviteter, der blev gennemført af LuxSCS, anmodede Kommissionen Amazon om at fremlægge de skriftlige beslutninger fra LuxSCS's ledelse samt referater af generalforsamlinger i LuxSCS. Et resumé af de skriftlige beslutninger fra LuxSCS' eneadministrator (dvs. Amazon Europe Holding, Inc.) og referaterne fra generalforsamlinger afholdt mellem LuxSCS' partnere i perioden 2004-2013 kan ses i tabel 14.

232

Tabel 14

Tabel 14

Referater af møder i SCS fra 2004-2013

Referater af møder i SCS fra 2004-2013

Dato

Beslutning

Resumé

7. juni 2004

Skriftlig beslutning ved LuxSCS' eneadministrator ([...] som fuldmægtig)

Godkendelse af alle nødvendige handlinger med hensyn til trin efter konstitutionen; Ratifikation af åbningen af bankkontoen hos [bank]; Godkendelse af indgåelse af aftale om domicilering med [servicevirksomhed]; Inkorporation af LuxOpCo.

14. januar 2005

Skriftlig beslutning ved LuxSCS' eneadministrator ([...] som vicedirektør)

Ratificering af to omkostningsfordelingsaftaler og en buy-in-aftale; Vedtagelse af ændringer til LuxSCS' vedtægter med henblik på vedtagelsen af visse specifikke rettigheder for aktierne med udbytte og andre udlodninger samt vedtagelse af særlige overkursregnskaber; Forøgelse af LuxSCS' aktiekapital som led i en tilførsel af alle aktiver og passiver fra ACI Holdings Limited, et Gibraltar-selskab (»ACI«); Godkendelse af udnævnelsen af [...] som yderligere leder af LuxOpCo og en ændring af LuxOpCos forretningsformål; Udstedelse af et gældsbevis til Amazon.com International Sales, Inc.; Tildeling af et lån til LuxOpCo.

17. januar 2015

Referat af ekstraordinær generalforsamling ([...] som præsident, [...] som sekretær, [...] som kontrollør)

Vedtagelse af nye vedtægter med henblik på vedtagelsen af visse specifikke rettigheder for aktierne på udbytte og andre udlodninger; Forøgelse af aktiekapitalen

7. juni 2005

Skriftlig beslutning ved LuxSCS' eneadministrator ([...] som vicedirektør)

Overførsel af LuxSCS' registrerede adresse.

22. juni 2005

Referat af generalforsamlingen ([...] som præsident, [...] som sekretær, [...] som kontrollør)

Meddelelse om afkald på rettigheder; Afvikling af årsregnskabet pr. 31. december 2004; Meddelelse af decharge for eneadministrator i Amazon Europe Holding, Inc. for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2004.

22. juni 2005

Skriftlig beslutning ved LuxSCS' eneadministrator ([...] som vicedirektør)

Afvikling af LuxSCS' regnskaber pr. 31. december 2004 og beslutning om at forelægge LuxSCS' aktionærer årsregnskabet til godkendelse; Meddelelse af decharge for eneadministrator i LuxSCS for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2004.

6. februar 2006

Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...], der handler som stedfortræder)

Vedtagelse af en forhøjelse af LuxSCS' aktiekapital med et bidrag i form af aktier ejet af Amazon.com, Inc. i Amazon.fr Holdings SAS med en værdi på 1 017 240 USD mod tildeling af begrænsede aktier i LuxSCS; Godkendelse af indgåelse af en eller flere aktieoverførselsaftaler med henblik på opkøb af 100 % af aktiebeholdningen i Amazon.co.uk Ltd. og Amazon.de GmbH, der er indehaver af Amazon.com, Inc. og 95,8 % af aktiebeholdningen i Amazon.fr Holdings SAS, der holdes af Amazon.com, Inc., mod en egenveksel i hovedstol på 194 672 760,00 USD; Vedtagelse af forhøjelse af aktiekapitalen som led i en tilførsel af alle aktiver og passiver gennemført af ACI Holdings mod begrænsede aktier i LuxSCS.

6. februar 2006

Referat af ekstraordinær generalforsamling i LuxSCS([...] som præsident, [...] som sekretær, [...] som kontrollør)

Forøgelse af aktiekapitalen i LuxSCS; Beslutning om Amazon.com, Inc.'s tegning og betaling for nye begrænsede aktier ved tilførsel af aktiver; Forøgelse af aktiekapitalen i LuxSCS; ACI Holdings Limiteds tegning og betaling for nye begrænsede aktier ved tilførsel af aktiver; Annullering af 900 begrænsede aktier i LuxSCS; Ny aktionærsammensætning i LuxSCS.

7. februar 2006

Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...], der handler som stedfortræder)

Godkendelse af indgåelse af overførselsaftale med henblik på at sælge 100 % af aktiebeholdningen i Amazon.de GmbH og 8 724 191 af aktierne (svarende til 93,1471 % af aktiebeholdningen) af Amazon.co.uk Ltd. mod en egenveksel på 136 828 362 EUR; Forslag om at bidrage med 6,8529 % af aktiebeholdningen i Amazon.co.uk Ltd og 100 % af aktiebeholdningen i Amazon.fr Holdings SAS til LuxOpCo; Tildeling af et lån til LuxOpCo.

18. april 2006

Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...], der handler som stedfortræder)

Beslutning om at opdele en egenveksel udstedt af LuxSCS den 6. februar 2006 med en hovedstol på 194 672 760 USD til fordel for Amazon.com, Inc. i tre særskilte egenveksler; Forøgelse af LuxSCS' aktiekapital ved tilførsel af aktiver til LuxSCS fra ACI fra UK-egenvekslen og DE-egenvekslen mod udstedelse af begrænsede aktier i LuxSCS.

19. april 2006

Referat af ekstraordinær generalforsamling i LuxSCS([...] som præsident, [...] som sekretær, [...] som kontrollør)

Forøgelse af aktiekapitalen i LuxSCS; Beslutning om Amazon.com, Inc.'s tegning og betaling for nye begrænsede aktier ved tilførsel af aktiver; Ny aktionærsammensætning i LuxSCS; Ændring af vedtægterne.

28. april 2006

Skriftlig beslutning ved LuxSCS' eneadministrator ([...] som vicedirektør)

Godkendelse af [...] afgang som direktør for LuxOpCo og udnævnelsen af [...] og [...] som direktører for LuxOpCo; Vedtagelse af en forhøjelse af aktiekapitalen i [LuxSCS] gennem et samlet aktiv og passivt bidrag gennem en tilførsel af alle aktiver og passiver fra ACI Holdings Limited, et Gibraltar-selskab (»ACIH«) mod tilførsel af begrænsede aktier i LuxSCS; Godkendelse af overførsel af rettigheder til visse immaterielle aktiver fra Amazon.co.uk Ltd., Amazon.fr Holdings SAS og Amazon.de GmbH; Godkendelse af Amazon.com Int'l Sales, Inc.'s erhvervelse af EU Retail Business, og den efterfølgende overførsel af samme til LuxOpCo; Godkendelse af licensaftaler for immaterielle aktiver med LuxOpCo; Fusion af visse begrænsede aktionærer i LuxSCS; Lån til LuxOpCo.

28. april 2006

Referat af ekstraordinær generalforsamling i LuxSCS([...] som præsident, [...] som sekretær, [...] som kontrollør)

Forøgelse af aktiekapitalen; Beslutning om godkendelse af ACI Holdings Limiteds tegning og betaling for alle 3 750 begrænsede aktier; Annullering af 1 993 aktier; Ny sammensætning af aktiebesiddelsen af LuxSCS; Ændringer af vedtægterne.

9. maj 2005

Referat af generalforsamling i LuxSCS ([...] som præsident, [...] som sekretær, [...] som kontrollør)

Meddelelse om afkald på ophavsret; Ændring af vedtægterne for LuxSCS efter fusion af Amazon.com Int'l Marketplace, Inc. i Amazon Int'l Sales.

27. juni 2006

Referat af ekstraordinær generalforsamling i LuxSCS([...] som præsident, [...] som sekretær, [...] som kontrollør)

Nedskrivning af ACI Holdings personlige overkurs ved emission, yderligere begrænset efter den endelige værdiansættelse af bidraget af 28. april 2006.

22. maj 2007

Skriftlig beslutning ved aktionærerne i LuxSCS ([...] som direktør, [...] som vicedirektør, [...] som kasserer og direktør)

Afvikling af LuxSCS årsregnskab pr. 31. december 2005 og beslutning om at forelægge årsregnskabet for eneaktionæren i LuxSCS og konfirmere eneadministrators beslutninger i LuxSCS for regnskabsåret, der sluttede den 31. december 2005.

22. maj 2007

Skriftlig beslutning af aktionærerne i LuxSCS ([...] som vicedirektør, [...] som vicedirektør, [...] som vicedirektør, kasserer og direktør)

Afvikling af årsregnskabet pr. 31. december 2005 og udlodning af resultat; Ledelsens konfirmation af decharge for ledelsen for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2005.

25. april 2008

Skriftlig beslutning ved LuxSCS' eneadministrator ([...] som vicedirektør)

Opgørelse af LuxSCS' årsregnskab pr. 31. december 2006 samt beslutning om at forelægge LuxSCS aktionærer disse årsregnskaber til godkendelse; Meddelelse af decharge for eneadministrator i LuxSCS for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2006.

25. april 2008

Skriftlig beslutning af aktionærerne i LuxSCS ([...] som vicedirektør, [...] som vicedirektør, [...] som vicedirektør, kasserer og direktør)

Afvikling af årsregnskabet pr. 31. december 2006 samt udlodning af resultatet og beslutning om forelæggelse af årsregnskabet for aktionærerne i LuxSCS; Meddelelse af decharge for eneadministrator for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2006.

18. juni 2008

Skriftlig beslutning ved LuxSCS' eneadministrator ([...] som vicedirektør)

Afvikling af årsregnskabet pr. 31. december 2006 for LuxOpCo samt ændring og vedtagelse af dets fuldmagtspolitik; Afvikling af årsregnskabet pr. 31. december 2006 af Amazon Eurasia Holdings Sarl (»AEH«) og ændring og vedtagelse af dets fuldmagtspolitik.

23. juni 2009

Skriftlig beslutning ved LuxSCS' eneadministrator ([...] som vicedirektør)

Beslutning om at bidrage med et samlet beløb på 25 000 EUR til AEH mod AEH's udstedelse af nye aktier.

25. juni 2009

Skriftlig beslutning ved aktionærerne i LuxSCS ([...] som vicedirektør, [...] som direktør, [...] som vicedirektør, kasserer og direktør)

Afvikling af årsregnskabet pr. 31. december 2008 og udlodning af resultat; Meddelelse af decharge for eneadministrator for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2008.

25. juni 2009

Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...] som direktør)

Afvikling af LuxSCS' årsregnskab pr. 31. december 2009 samt beslutning om at forelægge LuxSCS' aktionærer samme årsregnskab til godkendelse; Forslag om meddelelse af decharge for eneadministrator i LuxSCS for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2008 Afvikling af LuxOpCos årsregnskab pr. 31. december 2008; Afvikling af AEH's årsregnskab pr. 31. december 2008; Forslag om forhøjelse af aktiekapitalen i AEH med et kontantbidrag.

6. juli 2009

Skriftlig beslutning ved eneadministrator i LuxSCS ([...] som direktør, [...] som vicedirektør, [...] som vicedirektør, kasserer og direktør)

Afvikling af årsregnskabet pr. 31. december 2008 og udlodning af resultat; Meddelelse af decharge for eneadministrator for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2008.

31. august 2009

Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...] som direktør)

Indkaldelse til ekstraordinær generalforsamling i LuxSCS den 1. september 2009 med følgende dagsorden: Meddelelse om afkald på ophavsret; Ændring af vedtægterne for LuxSCS efter likvidationen af ACI Holdings Limited og den tilhørende overførsel af dets 3 750 begrænsede aktier i LuxSCS til dets moderselskab Amazon.com Int'l Sales, Inc.

11. september 2009

Referat af generalforsamling i LuxSCS ([...] som præsident, [...] som sekretær, [...] som kontrollør)

Meddelelse om afkald på ophavsret; Ændring af vedtægterne for LuxSCS efter likvidationen af ACI Holdings Limited og den tilhørende overførsel af dets 3 750 begrænsede aktier i LuxSCS til dets moderselskab Amazon.com Int'l Sales, Inc.

7. december 2009

Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...] som direktør)

Beslutning om forhøjelse af AEH's aktiekapital med et kontantbidrag.

22. december 2009

Skriftlig beslutning ved aktionærerne i LuxSCS ([...] som direktør, [...] som vicedirektør, [...] som vicedirektør og kasserer)

Vedtagelse af udlodning af foreløbigt udbytte i LuxSCS.

22. december 2009

Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...] som direktør)

Udlodning af foreløbigt udbytte til aktionærerne i LuxSCS.

30. april 2010

Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...] som direktør)

Godkendelse af LuxOpCOs årsregnskab pr. 31. december 2009; Godkendelse af AEH's årsregnskab pr. 31. december 2009.

28. maj 2010

Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...] som direktør)

Afvikling of LuxSCS' årsregnskab pr. 31. december 2009 og beslutning om at forelægge årsregnskabet for aktionærerne i LuxSCS og meddelelse af decharge for eneadministrator i LuxSCS for regnskabsåret, der sluttede den 31. december 2009; LuxSCS' aktionærer godkender ændring af den registrerede adresse og eneadministrator.

14. juni 2010

Skriftlig beslutning ved aktionærerne i LuxSCS ([...] som direktør, [...] som vicedirektør, [...] som vicedirektør og kasserer)

Afvikling af årsregnskabet pr. 31. december 2009; Meddelelse af decharge for eneadministrator for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2009.

7. maj 2010

Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...] som direktør)

Endelig godkendelse af aktionærens forskud i kontanter fra LuxSCS til AEH; Godkendelse af forhøjelse af aktiekapitalen i AEH ved tilførsel af aktiver i form af en godtgørelse.

13. december 2010

Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...] som direktør)

Endelig godkendelse af aktionærens forskud i kontanter fra LuxSCS til AEH; Forslag om forhøjelse af aktiekapitalen i AEH ved tilførsel af aktiver i form af en godtgørelse; Beføjelser til [...], [...] og [...] til at handle på LuxSCS' vegne i denne henseende.

7. april 2011

Skriftlig beslutning ved aktionærerne i LuxSCS ([...] som direktør, [...] som vicedirektør)

Godkendelse af tildelingen i EUR svarende til 41 mio. GBP til henlæggelse i en særlig reserve i LuxSCS, ud over bidraget fra Amazon.com Int'l Sales, Inc. på 3 115 aktier, som selskabet holder i Video Island Entertainment Ltd.

7. april 2011

Skriftlig beslutning fra aktionærerne i LuxSCS ([...] som direktør)

Beslutning om at anbefale aktionærerne i LuxSCS at vedtage en tildeling af EUR-ækvivalenten på 41 mio. GBP til en særlig reserve af LuxSCS efter bidrag fra Amazon.com Int'l Sales, Inc. på 3 115 aktier, som selskabet ejer i Video Island Entertainment Ltd.; Godkendelse af LuxSCS' bidrag til det 100 % ejede datterselskab LuxOpCo på 3 115 aktier i Video Island Entertainment Ltd.

23. maj 2011

Skriftlig beslutning ved aktionærerne i LuxSCS ([...] som direktør, [...] som vicedirektør, [...] som vicedirektør og kasserer)

Godkendelse af årsregnskabet pr. 31. december 2010 og allokering af resultatet; Meddelelse af decharge for eneadministrator for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2010.

23. maj 2011

Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...] som direktør)

Afvikling af LuxSCS' årsregnskab pr. 31. december 2010 samt beslutning om at forelægge LuxSCS' aktionærer samme årsregnskab til godkendelse; Forslag om meddelelse af decharge for eneadministrator i LuxSCS for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2010.

1. juli 2011

Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...] som direktør)

Endelig vedtagelse af et aktionærforskud i kontanter fra LuxSCS til AEH; Godkendelse, som eneaktionær, af forhøjelsen af aktiekapitalen i AEH ved tilførsel af aktiver i form af en godtgørelse.

25. januar 2012

Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...] som direktør)

Bekræftelse af [...] fratrædelse som direktør for LuxOpCo og AEH's meddelelse af decharge. Bekræftelse af udnævnelsen af [...] som ny direktør for LuxOpCo og AEH; Godkendelse af ændringen af selskaberne LuxOpCos og AEH's fuldmagtspolitik Endelig godkendelse af aktionærens forskud i kontanter til LuxSCS; Godkendelse af forhøjelse af aktiekapitalen i AEH ved tilførsel af aktiver i form af en fordring. Endelig godkendelse af LuxSCS' indgåelse af ændret og revideret kreditfacilitetsaftale; Endelig godkendelse af LuxSCS' indgåelse af aftale om tildeling af immaterielle aktiver dateret den 28. marts 2011 med [erhvervelse Q].

23. april 2012

Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...] som direktør)

Afvikling af LuxSCS årsregnskab pr. 31. december 2011 og meddelelse af decharge for eneadministrator i LuxSCS for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2011; Godkendelse som aktionær i LuxOpCo af årsregnskabet pr. 31. december 2011; Godkendelse som aktionær i AEH af årsregnskabet pr. 31. december 2011.

27. april 2012

Skriftlig beslutning ved aktionærerne i LuxSCS ([...] som direktør, [...] som vicedirektør, [...] som vicedirektør og kasserer)

Afvikling af årsregnskabet pr. 31. december 2011; Meddelelse af decharge for eneadministrator for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2011.

27. august 2012

Skriftlig beslutning ved eneadministrator af LuxSCS ([...] som direktør)

Godkendelse af [...] fratrædelse som direktør for LuxOpCo og AEH; Godkendelse af udnævnelsen af [...] og [...] som nye direktører af LuxOpCo og AEH samt ændringen i selskaberne LuxOpCos og AEH's fuldmagtspolitik; Endelig godkendelse af aktionærens forskud i kontanter fra LuxSCS til AEH; Godkendelse af forhøjelse af aktiekapitalen i AEH ved tilførsel af aktiver.

12. december 2012

Skriftlig beslutning ved eneadministrator i LuxSCS (repræsenteret af [...] på grundlag af delegerede beføjelser)

Endelig godkendelse af udnævnelsen af [...] som ny direktør for LuxOpCo og AEH; Godkendelse af ændringen i selskaberne LuxOpCos og AEH's fuldmagtspolitik; Godkendelse af [...] fratrædelse som direktør for LuxOpCo og AEH.

2. april 2013

Skriftlig beslutning ved eneadministrator i LuxSCS (repræsenteret af [...] på grundlag af delegerede beføjelser)

Afvikling af LuxSCS' årsregnskab pr. 31. december 2012 og meddelelse af decharge for eneadministrator i LuxSCS; Godkendelse som aktionær i AEH af årsregnskabet pr. 31. december 2012; Godkendelse som aktionær i LuxOpCo af årsregnskabet pr. 31. december 2012; Endelig godkendelse af LuxSCS' indgåelse af en aktiv købsaftale for erhvervelse af visse aktiver fra [erhvervelse W1] og [erhvervelse W2]; Godkendelse af LuxSCS' tiltrædelse af ændring af aftale om immaterielle aktiver med Elkotob.com LLC.

8. april 2013

Skriftlig beslutning ved aktionærerne i LuxSCS (repræsenteret af [...] på grundlag af delegerede beføjelser, [...] som vicedirektør, [...] som vicedirektør og kasserer)

Afvikling af årsregnskabet pr. 31. december 2012; Meddelelse af decharge for eneadministrator for regnskabsåret, der slutter den 31. december 2012.

| (217) | Som det kan ses i tabel 14 fremgår det af eneadministratorens skriftlige beslutningsdokumenter og referaterne fra LuxSCS' generalforsamlinger efter dets inkorporering fra 2004 til 2013, at eneadministratoren og LuxSCS-partnerne hovedsagelig kun beskæftiger sig med emner relateret til overvågningen af deres investeringer i deres egenskab af partnere i LuxSCS såsom aktiekapitalændringer, kapitaltilførsler, tildeling af lån til tilknyttede selskaber og andre finansielle beslutninger vedrørende LuxSCS og dets datterselskaber. De beslutninger, der afspejles i de skriftlige beslutningsdokumenter og referaterne, vedrørte også udnævnelsen af direktører i datterselskaberne, deres decharge og fratrædelse samt vedtægtsændringer og regnskabsgodkendelser. |
| --- | --- |

(217)

Som det kan ses i tabel 14 fremgår det af eneadministratorens skriftlige beslutningsdokumenter og referaterne fra LuxSCS' generalforsamlinger efter dets inkorporering fra 2004 til 2013, at eneadministratoren og LuxSCS-partnerne hovedsagelig kun beskæftiger sig med emner relateret til overvågningen af deres investeringer i deres egenskab af partnere i LuxSCS såsom aktiekapitalændringer, kapitaltilførsler, tildeling af lån til tilknyttede selskaber og andre finansielle beslutninger vedrørende LuxSCS og dets datterselskaber. De beslutninger, der afspejles i de skriftlige beslutningsdokumenter og referaterne, vedrørte også udnævnelsen af direktører i datterselskaberne, deres decharge og fratrædelse samt vedtægtsændringer og regnskabsgodkendelser.

| (218) | Af de 46 skriftlige beslutningsdokumenter og referater opsummeret i tabel 14 vedrører kun de fire følgende immaterielle aktiver.






  — | Den 14. januar 2005 godkendte eneadministrator i LuxSCS, at LuxSCS allerede havde indgået buy-in-aftalen og to omkostningsfordelingsaftaler (herunder CSA-aftalen) i december 2004 og januar 2005. |
| --- | --- | --- |

(218)

Af de 46 skriftlige beslutningsdokumenter og referater opsummeret i tabel 14 vedrører kun de fire følgende immaterielle aktiver.

—

Den 14. januar 2005 godkendte eneadministrator i LuxSCS, at LuxSCS allerede havde indgået buy-in-aftalen og to omkostningsfordelingsaftaler (herunder CSA-aftalen) i december 2004 og januar 2005.

| — | Den 28. april 2006 godkendte eneadministrator i LuxSCS, inden for rammerne af omorganiseringen af den europæiske detailoperation, overdragelsen af det redaktionelle indhold, varemærker og domænenavne fra Amazon.co.uk Ltd, Amazon.fr Holding SAS og Amazon. de GmbH til LuxSCS samt indgåelsen af licensaftalen med LuxOpCo. Eneadministratoren havde endvidere beføjelser til at gennemføre disse aftaler. |
| --- | --- |

—

Den 28. april 2006 godkendte eneadministrator i LuxSCS, inden for rammerne af omorganiseringen af den europæiske detailoperation, overdragelsen af det redaktionelle indhold, varemærker og domænenavne fra Amazon.co.uk Ltd, Amazon.fr Holding SAS og Amazon. de GmbH til LuxSCS samt indgåelsen af licensaftalen med LuxOpCo. Eneadministratoren havde endvidere beføjelser til at gennemføre disse aftaler.

| — | Den 25. januar 2012 godkendte eneadministrator i LuxSCS IP-aftalen med [erhvervelse Q] som indgået af LuxSCS med ikrafttrædelsesdato den 29. marts 2011. Eneadministratoren havde endvidere beføjelser til at gennemføre denne aftale om overdragelse af immaterielle aktiver. |
| --- | --- |

—

Den 25. januar 2012 godkendte eneadministrator i LuxSCS IP-aftalen med [erhvervelse Q] som indgået af LuxSCS med ikrafttrædelsesdato den 29. marts 2011. Eneadministratoren havde endvidere beføjelser til at gennemføre denne aftale om overdragelse af immaterielle aktiver.

| — | Den 2. april 2013 blev det rapporteret, at LuxSCS og ATI havde indgået en købsaftale dateret 1. marts 2013 med henblik på erhvervelse af visse aktiver fra en tredjepart, der omfattede softwarekoder og alle relaterede immaterielle rettigheder. Eneadministrator i LuxSCS godkendte endeligt aftalen om køb af det immaterielle aktiv og licensen til LuxOpCo. |
| --- | --- |

—

Den 2. april 2013 blev det rapporteret, at LuxSCS og ATI havde indgået en købsaftale dateret 1. marts 2013 med henblik på erhvervelse af visse aktiver fra en tredjepart, der omfattede softwarekoder og alle relaterede immaterielle rettigheder. Eneadministrator i LuxSCS godkendte endeligt aftalen om køb af det immaterielle aktiv og licensen til LuxOpCo.

2.3.5.   OPLYSNINGER OM LICENSAFTALER FOR IMMATERIELLE AKTIVER INDGÅET MELLEM AMAZON-KONCERNENHEDER OG UAFHÆNGIGE ENHEDER

2.3.5.1.   
  M.com-aftalerne

M.com-aftalerne

| (219) | Ud over M.com-aftalerne, der er nævnt i betragtning 142, indgik Amazon yderligere 11 M.com-aftaler i perioden 2004 til 2006 med Bombay Company, DVF, Bebe, Marks & Spencer, Sears Canada, Hobby Hub, Benefit Cosmetic, Timex.com, Mothercare UK og Devanlay US (233). |
| --- | --- |

(219)

Ud over M.com-aftalerne, der er nævnt i betragtning 142, indgik Amazon yderligere 11 M.com-aftaler i perioden 2004 til 2006 med Bombay Company, DVF, Bebe, Marks & Spencer, Sears Canada, Hobby Hub, Benefit Cosmetic, Timex.com, Mothercare UK og Devanlay US (233).

233

| (220) | Amazon forklarede, at M.com-partnerne ikke modtog adgang til Amazons teknologi som sådan. Derimod benyttede Amazon sin teknologi til at levere IT- og e-handelstjenester til partnerne (234). Ifølge M.com-aftalen, som forklaret af Amazon: »Amazon accepterede at levere e-handelsteknologier med henblik på at give tredjeparter mulighed for at drive deres egne detailwebsteder. M.com-kunderne, som f.eks. [A], modtog kun teknologi, og de brugte eller modtog ikke rettigheder til Amazons varemærker, brands, kundeoplysninger eller andre af Amazons immaterielle aktiver« (235). Amazon forklarede endvidere, at i stedet for særskilt prissætning for hvert element i Amazons tilbud, tog det en holistisk tilgang til prissætningen af M.com-aftalerne (236). M.com-aftalerne dateret efter den anfægtede skatteafgørelse indeholder bestemmelser, der præciserer, at hver part kun opnår en begrænset, ikke-eksklusiv licens til partneres immaterielle aktiver og kun med henblik på aftalens gennemførelse. |
| --- | --- |

(220)

Amazon forklarede, at M.com-partnerne ikke modtog adgang til Amazons teknologi som sådan. Derimod benyttede Amazon sin teknologi til at levere IT- og e-handelstjenester til partnerne (234). Ifølge M.com-aftalen, som forklaret af Amazon: »Amazon accepterede at levere e-handelsteknologier med henblik på at give tredjeparter mulighed for at drive deres egne detailwebsteder. M.com-kunderne, som f.eks. [A], modtog kun teknologi, og de brugte eller modtog ikke rettigheder til Amazons varemærker, brands, kundeoplysninger eller andre af Amazons immaterielle aktiver« (235). Amazon forklarede endvidere, at i stedet for særskilt prissætning for hvert element i Amazons tilbud, tog det en holistisk tilgang til prissætningen af M.com-aftalerne (236). M.com-aftalerne dateret efter den anfægtede skatteafgørelse indeholder bestemmelser, der præciserer, at hver part kun opnår en begrænset, ikke-eksklusiv licens til partneres immaterielle aktiver og kun med henblik på aftalens gennemførelse.

234

235

236

| (221) | Amazon understregede, at der er vigtige forskelle mellem M.com-aftalerne og licensaftalen mellem LuxSCS og LuxOpCo, idet »LuxOpCo i henhold til aftalen mellem LuxOpCo og LuxSCS modtog fuld adgang til kundedata for millioner af kunder. Ingen sådan adgang til data er indeholdt i de andre M.com-aftaler. Endvidere omfatter aftalen mellem LuxSCS og LuxOpCo varemærker og domæner, som ikke er inkluderet i de øvrige M.com-aftaler« (237). Amazon forklarede, at det aldrig udlicenserer kundedata til tredjeparter (238). |
| --- | --- |

(221)

Amazon understregede, at der er vigtige forskelle mellem M.com-aftalerne og licensaftalen mellem LuxSCS og LuxOpCo, idet »LuxOpCo i henhold til aftalen mellem LuxOpCo og LuxSCS modtog fuld adgang til kundedata for millioner af kunder. Ingen sådan adgang til data er indeholdt i de andre M.com-aftaler. Endvidere omfatter aftalen mellem LuxSCS og LuxOpCo varemærker og domæner, som ikke er inkluderet i de øvrige M.com-aftaler« (237). Amazon forklarede, at det aldrig udlicenserer kundedata til tredjeparter (238).

237

238

| (222) | M.com-aftalerne, der henvises til i TP-rapporten, beskrives mere detaljeret i betragtningerne 223 til 229. |
| --- | --- |

(222)

M.com-aftalerne, der henvises til i TP-rapporten, beskrives mere detaljeret i betragtningerne 223 til 229.

| (223) | I henhold til [A]-aftalen indvilligede Amazon i oprettelse, udvikling, hosting og vedligeholdelse af et nyt [A]-websted og en [A]-butik på Amazon-webstederne som erstatning for [A]'s eksisterende e-handelswebsted. [A] fastsatte prisen på de produkter, der skulle udbydes til salg både på [A]-webstedet og i [A] Store, der skulle fremstå som officiel sælger (239). Amazon var ansvarlig for forsendelse og håndtering af pakker til slutkunder og levering af kundeservice. [A] og Amazon udvekslede ikke noget ejerskab eller rettigheder til immaterielle aktiver, medmindre det udtrykkeligt indgik i aftalen. Rettigheder til brug af Amazons immaterielle aktiver, som kunne anses for rimeligt nødvendigt for at opfylde parternes forpligtelser i henhold til kontrakten, blev licenseret af Amazon til [A] på ikke-eksklusive, begrænsede og ikke-overførbare vilkår (240). [A] ydede lignende licenser til udnyttelse af [A]'s immaterielle aktiver til Amazon (241). Fra ikrafttrædelsesdatoen blev kundeoplysninger, der blev indhentet gennem begge webbutikker, ejet af parterne i fællesskab. De data, der var blevet indsamlet af parterne forud for lanceringsdatoen, forblev den pågældende parts eksklusive ejendom (242). |
| --- | --- |

(223)

I henhold til [A]-aftalen indvilligede Amazon i oprettelse, udvikling, hosting og vedligeholdelse af et nyt [A]-websted og en [A]-butik på Amazon-webstederne som erstatning for [A]'s eksisterende e-handelswebsted. [A] fastsatte prisen på de produkter, der skulle udbydes til salg både på [A]-webstedet og i [A] Store, der skulle fremstå som officiel sælger (239). Amazon var ansvarlig for forsendelse og håndtering af pakker til slutkunder og levering af kundeservice. [A] og Amazon udvekslede ikke noget ejerskab eller rettigheder til immaterielle aktiver, medmindre det udtrykkeligt indgik i aftalen. Rettigheder til brug af Amazons immaterielle aktiver, som kunne anses for rimeligt nødvendigt for at opfylde parternes forpligtelser i henhold til kontrakten, blev licenseret af Amazon til [A] på ikke-eksklusive, begrænsede og ikke-overførbare vilkår (240). [A] ydede lignende licenser til udnyttelse af [A]'s immaterielle aktiver til Amazon (241). Fra ikrafttrædelsesdatoen blev kundeoplysninger, der blev indhentet gennem begge webbutikker, ejet af parterne i fællesskab. De data, der var blevet indsamlet af parterne forud for lanceringsdatoen, forblev den pågældende parts eksklusive ejendom (242).

239

240

241

242

| (224) | Ifølge den aftalte vederlagsstruktur skulle [A] betale et designgebyr (15 mio. USD) og basisafgifter (fra 7 mio. USD til 35 mio. USD i 2001-2006). Endvidere skulle [A] betale variable gebyrer pr. enhed beskrevet i tabel 15 samt yderligere gebyrer, der betegnes som accessoriske gebyrer (fra 0,05 USD til 13,75 USD pr. solgte enhed) for indpakning og overstørrelse af de solgte varer. Endelig skulle [A] betale Amazon et gebyr i procentandel af salget som specificeret i tabel 16.

  Tabel 15


  Variable gebyrer betalt af [A]
   (243)












  (USD) |
| --- | --- |
| Variable gebyrer pr. enhed (USD/enheder) | År 1 | År 2 | År 3 | År 4 | År 5 | År 6 |
| Sorterbar | 2,36 | 2,36 | 2,10 | 1,87 | 1,78 | 1,78 |
| Transporterbar | 3,83 | 3,83 | 3,57 | 3,27 | 3,13 | 3,13 |
| Ikke-sorterbar eller ikke-transporterbar | 4,83 | 4,83 | 4,81 | 4,48 | 4,28 | 4,28 |
| Drop-ship-enheder | 0,75 | 0,75 | 0,75 | 0,75 | 0,75 | 0,75 |
| [...] Gavekort
  Drop-Ship-enheder | 0,75 | Gratis gavekort |
| Behandling af returvarer fra kunder | Samme variable gebyr pr. enheden for hvert sådant [...] produkt returneret til Amazon eller dets datterselskaber |
| Behandling af returvarer fra sælgere | 1,00 | 1,00 | 1,00 | 1,00 | 1,00 | 1,00 |

(224)

Ifølge den aftalte vederlagsstruktur skulle [A] betale et designgebyr (15 mio. USD) og basisafgifter (fra 7 mio. USD til 35 mio. USD i 2001-2006). Endvidere skulle [A] betale variable gebyrer pr. enhed beskrevet i tabel 15 samt yderligere gebyrer, der betegnes som accessoriske gebyrer (fra 0,05 USD til 13,75 USD pr. solgte enhed) for indpakning og overstørrelse af de solgte varer. Endelig skulle [A] betale Amazon et gebyr i procentandel af salget som specificeret i tabel 16.

Tabel 15

Tabel 15

Variable gebyrer betalt af [A]
   (243)

Variable gebyrer betalt af [A]

243

(USD)

Variable gebyrer pr. enhed (USD/enheder)

År 1

År 2

År 3

År 4

År 5

År 6

Sorterbar

2,36

2,36

2,10

1,87

1,78

1,78

Transporterbar

3,83

3,83

3,57

3,27

3,13

3,13

Ikke-sorterbar eller ikke-transporterbar

4,83

4,83

4,81

4,48

4,28

4,28

Drop-ship-enheder

0,75

0,75

0,75

0,75

0,75

0,75

[...] Gavekort

Drop-Ship-enheder

0,75

Gratis gavekort

Behandling af returvarer fra kunder

Samme variable gebyr pr. enheden for hvert sådant [...] produkt returneret til Amazon eller dets datterselskaber

Behandling af returvarer fra sælgere

1,00

1,00

1,00

1,00

1,00

1,00

Tabel 16

Tabel 16

Kommission på salg betalt af [A]

Kommission på salg betalt af [A]

| (%) |
| --- |
| | År 1 | År 2 | År 3 | År 4 | År 5 | År 6 |
| Kommission på solgte produkter (andre end katalogbrandede [...] produkter) | 5,0 | 5,0 | 4,5 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| Yderligere kommission på solgte beklædningsprodukter | 2,5 | 2,5 | 3,0 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |
| Kommission på solgte produkter (katalogbrandede [...] produkter) | 2,0 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 3,0 | 3,0 |

(%)

År 1

År 2

År 3

År 4

År 5

År 6

Kommission på solgte produkter (andre end katalogbrandede [...] produkter)

5,0

5,0

4,5

4,0

4,0

4,0

Yderligere kommission på solgte beklædningsprodukter

2,5

2,5

3,0

3,5

3,5

3,5

Kommission på solgte produkter (katalogbrandede [...] produkter)

2,0

2,5

2,5

2,5

3,0

3,0

| (225) | Amazon skulle betale [A] et henvisningsgebyr for Amazon-produkter, der blev vist til salg på webstedet [A]. Dette gebyr udgjorde 5 % på salg i 2001 og 2002, 4,5 % på salg i 2003 og 4 % på salg fra 2004 til 2006. |
| --- | --- |

(225)

Amazon skulle betale [A] et henvisningsgebyr for Amazon-produkter, der blev vist til salg på webstedet [A]. Dette gebyr udgjorde 5 % på salg i 2001 og 2002, 4,5 % på salg i 2003 og 4 % på salg fra 2004 til 2006.

| (226) | [A]-aftalens oprindelige femårsperiode blev herefter forlænget til den 31. august 2011, da Amazons handelsforhold med [A] sluttede (244). |
| --- | --- |

(226)

[A]-aftalens oprindelige femårsperiode blev herefter forlænget til den 31. august 2011, da Amazons handelsforhold med [A] sluttede (244).

244

| (227) | Aftalen [G] omfattede bl.a. udvikling, hosting og vedligeholdelse af en co-branded del af Amazons hjemmeside for salg produkter udvalgt og leveret af [G]. [G] forpligtede sig til efter lanceringen af den fælles brandbutik at afbryde driften af webstedet [G] og omdirigere al trafik fra sit websted til den co-brandede butik. Amazon fastsatte prisen på de produkter, der blev solgt gennem den co-brandede butik. Det købte produkterne fra [G] og solgte dem til slutkunderne (245). [G] ejede alle enheder på lager i Amazons distributionscentre og påtog sig risikoen for tab i forbindelse med lagerbeholdning. [G] og Amazon udvekslede ikke noget ejerskab eller rettigheder til immaterielle aktiver, medmindre det udtrykkeligt var anført i aftalen. Rettigheder til immaterielle aktiver, der anses for rimeligt nødvendige for at opfylde parternes forpligtelser i henhold til kontrakten, blev licenseret af Amazon til [G] og af [G] til Amazon på et ikke-eksklusivt, ikke-overførbart grundlag (246). [G] skulle betale (247) et designgebyr på 19,5 mio. USD i det første år, et årligt basisgebyr på op til 70 mio. USD i 2004, et gebyr, der spændte fra 1,7 USD til 4,5 USD pr. enhed, og et gebyr 4 % på salg i starten, gradvist stigende til 6 % gennem årene. |
| --- | --- |

(227)

Aftalen [G] omfattede bl.a. udvikling, hosting og vedligeholdelse af en co-branded del af Amazons hjemmeside for salg produkter udvalgt og leveret af [G]. [G] forpligtede sig til efter lanceringen af den fælles brandbutik at afbryde driften af webstedet [G] og omdirigere al trafik fra sit websted til den co-brandede butik. Amazon fastsatte prisen på de produkter, der blev solgt gennem den co-brandede butik. Det købte produkterne fra [G] og solgte dem til slutkunderne (245). [G] ejede alle enheder på lager i Amazons distributionscentre og påtog sig risikoen for tab i forbindelse med lagerbeholdning. [G] og Amazon udvekslede ikke noget ejerskab eller rettigheder til immaterielle aktiver, medmindre det udtrykkeligt var anført i aftalen. Rettigheder til immaterielle aktiver, der anses for rimeligt nødvendige for at opfylde parternes forpligtelser i henhold til kontrakten, blev licenseret af Amazon til [G] og af [G] til Amazon på et ikke-eksklusivt, ikke-overførbart grundlag (246). [G] skulle betale (247) et designgebyr på 19,5 mio. USD i det første år, et årligt basisgebyr på op til 70 mio. USD i 2004, et gebyr, der spændte fra 1,7 USD til 4,5 USD pr. enhed, og et gebyr 4 % på salg i starten, gradvist stigende til 6 % gennem årene.

245

246

247

| (228) | I henhold til aftalerne [H] og [B] tiltrådte Amazon aftale om oprettelse af nye e-handelswebsteder (spejlsider), som skulle erstatte de eksisterende websteder for henholdsvis [H] og [B]. Amazon var ansvarlig for oprettelse, hosting og vedligeholdelse af e-handelswebstedet (248). Det forpligtede sig endvidere til at sikre, at de tilgængelige oplysninger og præstationen af spejlsiderne i det væsentlige ville være identiske med Amazon-webstedet. Til gengæld modtog Amazon de eksisterende kundeoplysninger fra [B] og [H], samt muligheden for at indsætte Amazon-produkter på spejlsiderne. Amazon betalte henvisningsgebyrer på mellem 5 % og 6 % af salgsværdien til de to respektive modparter. [H] og [B] delte alle eksisterende kundeoplysninger med Amazon, før spejlsiderne blev lanceret (249). Fra og med denne dato ejede begge parter kundeoplysningerne indsamlet gennem spejlsiderne. Aftalerne fastsatte, at hver part tildelte den anden en royaltyfri, ikke-eksklusiv, ikke-overdragelig licens til brug af deres immaterielle aktiver identificeret som nødvendige for at opfylde forpligtelserne i henhold til aftalen (250). |
| --- | --- |

(228)

I henhold til aftalerne [H] og [B] tiltrådte Amazon aftale om oprettelse af nye e-handelswebsteder (spejlsider), som skulle erstatte de eksisterende websteder for henholdsvis [H] og [B]. Amazon var ansvarlig for oprettelse, hosting og vedligeholdelse af e-handelswebstedet (248). Det forpligtede sig endvidere til at sikre, at de tilgængelige oplysninger og præstationen af spejlsiderne i det væsentlige ville være identiske med Amazon-webstedet. Til gengæld modtog Amazon de eksisterende kundeoplysninger fra [B] og [H], samt muligheden for at indsætte Amazon-produkter på spejlsiderne. Amazon betalte henvisningsgebyrer på mellem 5 % og 6 % af salgsværdien til de to respektive modparter. [H] og [B] delte alle eksisterende kundeoplysninger med Amazon, før spejlsiderne blev lanceret (249). Fra og med denne dato ejede begge parter kundeoplysningerne indsamlet gennem spejlsiderne. Aftalerne fastsatte, at hver part tildelte den anden en royaltyfri, ikke-eksklusiv, ikke-overdragelig licens til brug af deres immaterielle aktiver identificeret som nødvendige for at opfylde forpligtelserne i henhold til aftalen (250).

spejlsider)

248

249

250

| (229) | I henhold til aftale [I] leverede Amazon ikke en e-handelsplatform til [I]; det aftaltes i stedet, at [I]'s produkter ville blive udbudt til salg og integreret i Amazon-webstedets søge- og browserfunktioner. [I] skulle betale et vederlag på mellem 8 % og 9 % af salget genereret via Amazon-webstedet. |
| --- | --- |

(229)

I henhold til aftale [I] leverede Amazon ikke en e-handelsplatform til [I]; det aftaltes i stedet, at [I]'s produkter ville blive udbudt til salg og integreret i Amazon-webstedets søge- og browserfunktioner. [I] skulle betale et vederlag på mellem 8 % og 9 % af salget genereret via Amazon-webstedet.

2.3.5.2.   
  Andre licensaftaler vedrørende immaterielle aktiver mellem Amazon-koncernen og ikke-tilknyttede enheder

Andre licensaftaler vedrørende immaterielle aktiver mellem Amazon-koncernen og ikke-tilknyttede enheder

| (230) | Amazon fremsendte alle licensaftaler vedrørende immaterielle aktiver indgået med tredjeparter siden 2000. Ingen af disse aftaler vedrørte en overførsel af intellektuel ejendomsret, der kunne sammenlignes med den i licensaftalen. De fremlagte aftaler omfatter ikke nogen overførsel af Amazon-varemærket, e-platformsteknologien eller kundedatabasen. De vedrører enten licensering af et anmeldt patent eller det digitale indhold. |
| --- | --- |

(230)

Amazon fremsendte alle licensaftaler vedrørende immaterielle aktiver indgået med tredjeparter siden 2000. Ingen af disse aftaler vedrørte en overførsel af intellektuel ejendomsret, der kunne sammenlignes med den i licensaftalen. De fremlagte aftaler omfatter ikke nogen overførsel af Amazon-varemærket, e-platformsteknologien eller kundedatabasen. De vedrører enten licensering af et anmeldt patent eller det digitale indhold.

| (231) | I Amazons opfattelse har disse kontrakter »ingen relevans for vurderingen af ATC i 2003 i lyset af statsstøttereglerne: [a)] Disse aftaler kunne kun anvendes til en CUP-analyse, mens ATC i 2003 med rette baserede sin analyse på den resterende overskudsdeling. [b)] De fleste af aftalerne indgået i perioden for ATC i 2003 (2006 til midten af 2014) omfatter ikke alle de komponenter i de immaterielle aktiver, der kan sammenlignes med de immaterielle aktiver, der er indeholdt i licensaftalen mellem LuxSCS og LuxOpCo (»Intangibles«). [c)] Endvidere er de eneste aftaler med en vis lighed med aftalen mellem LuxOpCo og LuxSCS daterede før udstedelsen af ATC 2003, hvilket gør dem meningsløse for statsstøttevurderingen af ATC 2003, da de ikke kunne have været anvendt som grundlag for transfer pricing-analysen på det tidspunkt« (251). |
| --- | --- |

(231)

I Amazons opfattelse har disse kontrakter »ingen relevans for vurderingen af ATC i 2003 i lyset af statsstøttereglerne: [a)] Disse aftaler kunne kun anvendes til en CUP-analyse, mens ATC i 2003 med rette baserede sin analyse på den resterende overskudsdeling. [b)] De fleste af aftalerne indgået i perioden for ATC i 2003 (2006 til midten af 2014) omfatter ikke alle de komponenter i de immaterielle aktiver, der kan sammenlignes med de immaterielle aktiver, der er indeholdt i licensaftalen mellem LuxSCS og LuxOpCo (»Intangibles«). [c)] Endvidere er de eneste aftaler med en vis lighed med aftalen mellem LuxOpCo og LuxSCS daterede før udstedelsen af ATC 2003, hvilket gør dem meningsløse for statsstøttevurderingen af ATC 2003, da de ikke kunne have været anvendt som grundlag for transfer pricing-analysen på det tidspunkt« (251).

251

2.3.6.   BESKRIVELSE AF AMAZONS NYE SELSKABS- OG SKATTESTRUKTUR I LUXEMBOURG SOM BEKRÆFTET AF SKATTEAFGØRELSEN I 2014

| (232) | I maj 2014 modtog Amazon en ny skatteafgørelse fra den luxembourgske skatteforvaltning vedrørende ændringer i selskabets selskabs- og skattestruktur i Luxembourg. Ifølge den nye selskabsstruktur var LuxSCS' rolle [...]. Den vigtigste ændring i denne struktur var stiftelsen af et nyt [...] selskab [...], som blev indsat i den eksisterende struktur mellem [...]. |
| --- | --- |

(232)

I maj 2014 modtog Amazon en ny skatteafgørelse fra den luxembourgske skatteforvaltning vedrørende ændringer i selskabets selskabs- og skattestruktur i Luxembourg. Ifølge den nye selskabsstruktur var LuxSCS' rolle [...]. Den vigtigste ændring i denne struktur var stiftelsen af et nyt [...] selskab [...], som blev indsat i den eksisterende struktur mellem [...].

| (233) | Ifølge den nye selskabsstruktur skal den eksisterende platformorganisation i LuxOpCo [...] (252). Som følge heraf blev [60-70] medarbejdere, der tidligere arbejdede i LuxOpCos lokaliserings- og oversættelsesteam, integreret i teamet, der er beskæftiget med udvikling af software og oversættelse [...] (253). Med hensyn til licensaftalen betaler [...] nu royalty til LuxSCS (254) til gengæld for retten til at anvende immaterielle aktiver med henblik på at drive en e-handelsplatform i Europa (255). |
| --- | --- |

(233)

Ifølge den nye selskabsstruktur skal den eksisterende platformorganisation i LuxOpCo [...] (252). Som følge heraf blev [60-70] medarbejdere, der tidligere arbejdede i LuxOpCos lokaliserings- og oversættelsesteam, integreret i teamet, der er beskæftiget med udvikling af software og oversættelse [...] (253). Med hensyn til licensaftalen betaler [...] nu royalty til LuxSCS (254) til gengæld for retten til at anvende immaterielle aktiver med henblik på at drive en e-handelsplatform i Europa (255).

252

253

254

255

| (234) | [...]s hovedtjeneste er [...]. Hovedtjenesten, som [...] leverer, er [...]. [...] forvalter også [...]. Endelig leverer [...] [...] og er ansvarlig for [...]. [...] modtager som godtgørelse herfor [...] (256), [...] (257) og [...] gebyrer (258) fra [...]. |
| --- | --- |

(234)

[...]s hovedtjeneste er [...]. Hovedtjenesten, som [...] leverer, er [...]. [...] forvalter også [...]. Endelig leverer [...] [...] og er ansvarlig for [...]. [...] modtager som godtgørelse herfor [...] (256), [...] (257) og [...] gebyrer (258) fra [...].

256

257

258

| (235) | I anmodningen om en skattemæssig afgørelse af 14. maj 2014 blev noteringsgebyret, der skulle betales af LuxOpCo, anset for meget lavt sammenlignet med det gennemsnitlige noteringsgebyr pålagt tredjepartshandlere (259). Følgende grunde blev fremført som begrundelse på, hvorfor [...] var villig til at yde rabat på noteringsgebyret til LuxOpCo:






  (1) | Det lavere noteringsgebyr »afspejler den finansielle situation og udsigter for [...] [beskrivelse af situationen inden for detailforretningsmarkedet og Amazons strategi]« (260). |
| --- | --- | --- |

(235)

I anmodningen om en skattemæssig afgørelse af 14. maj 2014 blev noteringsgebyret, der skulle betales af LuxOpCo, anset for meget lavt sammenlignet med det gennemsnitlige noteringsgebyr pålagt tredjepartshandlere (259). Følgende grunde blev fremført som begrundelse på, hvorfor [...] var villig til at yde rabat på noteringsgebyret til LuxOpCo:

259

(1)

Det lavere noteringsgebyr »afspejler den finansielle situation og udsigter for [...] [beskrivelse af situationen inden for detailforretningsmarkedet og Amazons strategi]« (260).

260

| (2) | [Beskrivelse af Amazons kommercielle strategi]. Hvis [...] skulle opkræve et noteringsgebyr på [4-6] % til dækning af omkostningerne i forbindelse med levering af platformstjenesten [Amazons prognoser], som begge ville være til skade for [...]. Desuden ville den rabat, som [...] vil være forpligtet til at yde, være begrænset af [...]. Da allokeringen af teknologi- og platformsudgifter er på omkring [4-6] procent af LuxOpCos forventede detailindtægter i 2014, er det [...]. Således er et noteringsgebyr på mindre end [4-6] procent et bedre alternativ for LuxOpCo end LuxOpCos investering i teknologien og selve platformen (261). |
| --- | --- |

(2)

[Beskrivelse af Amazons kommercielle strategi]. Hvis [...] skulle opkræve et noteringsgebyr på [4-6] % til dækning af omkostningerne i forbindelse med levering af platformstjenesten [Amazons prognoser], som begge ville være til skade for [...]. Desuden ville den rabat, som [...] vil være forpligtet til at yde, være begrænset af [...]. Da allokeringen af teknologi- og platformsudgifter er på omkring [4-6] procent af LuxOpCos forventede detailindtægter i 2014, er det [...]. Således er et noteringsgebyr på mindre end [4-6] procent et bedre alternativ for LuxOpCo end LuxOpCos investering i teknologien og selve platformen (261).

261

| (236) | ASE's rolle forbliver uændret under den nye selskabsstruktur. Det vil fortsat drive og styre den europæiske Marketplace-forretning. I stedet for at betale en royalty til LuxOpCo for de samlede underlicenserede immaterielle aktiver, betaler det nu et [...] gebyr [...]. |
| --- | --- |

(236)

ASE's rolle forbliver uændret under den nye selskabsstruktur. Det vil fortsat drive og styre den europæiske Marketplace-forretning. I stedet for at betale en royalty til LuxOpCo for de samlede underlicenserede immaterielle aktiver, betaler det nu et [...] gebyr [...].

| (237) | Rollen for de lokale datterselskaber i EU forblev ligeledes uændret under den nye selskabsstruktur. |
| --- | --- |

(237)

Rollen for de lokale datterselskaber i EU forblev ligeledes uændret under den nye selskabsstruktur.

2.4.   BESKRIVELSE AF DE RELEVANTE NATIONALE RETLIGE RAMMER

BESKRIVELSE AF DE RELEVANTE NATIONALE RETLIGE RAMMER

| (238) | De almindelige regler for selskabsbeskatning i Luxembourg er fastsat i Luxembourgs lov om selskabsbeskatning, (loi modifiée du 4. décembre 1967 concernant l'impôt sur le revenue, »LIR«). |
| --- | --- |

(238)

De almindelige regler for selskabsbeskatning i Luxembourg er fastsat i Luxembourgs lov om selskabsbeskatning, (loi modifiée du 4. décembre 1967 concernant l'impôt sur le revenue, »LIR«).

| (239) | Artikel 18, stk. 1, LIR bestemmer den metode, der anvendes til fastsættelse af en skatteyders årlige overskud: »Overskuddet bestemmes som forskellen mellem nettoaktiver ved slutningen af og nettoaktiverne ved begyndelsen af rapporteringsperioden forøget med kontanter eller andre af selskabets aktiver hævet af skatteyderen til privat brug eller andre anvendelser, der ikke er beregnet til varetagelse af selskabets interesse og fratrukket yderligere bidrag tilført i rapporteringsperioden.« |
| --- | --- |

(239)

Artikel 18, stk. 1, LIR bestemmer den metode, der anvendes til fastsættelse af en skatteyders årlige overskud: »Overskuddet bestemmes som forskellen mellem nettoaktiver ved slutningen af og nettoaktiverne ved begyndelsen af rapporteringsperioden forøget med kontanter eller andre af selskabets aktiver hævet af skatteyderen til privat brug eller andre anvendelser, der ikke er beregnet til varetagelse af selskabets interesse og fratrukket yderligere bidrag tilført i rapporteringsperioden.«

| (240) | Artikel 159 LIR bestemmer, at hjemmehørende skatteselskaber skal beskattes af deres samlede overskud (262). Artikel 160 LIR bestemmer, at ikke-hjemmehørende selskaber skal beskattes af deres indkomst, (263) som defineret i artikel 156 LIR (264). Siden 2011 beskattes alle skattepligtige virksomheder i Luxembourg af deres skattepligtige overskud med standardskattesatsen på 28,80 % (265). |
| --- | --- |

(240)

Artikel 159 LIR bestemmer, at hjemmehørende skatteselskaber skal beskattes af deres samlede overskud (262). Artikel 160 LIR bestemmer, at ikke-hjemmehørende selskaber skal beskattes af deres indkomst, (263) som defineret i artikel 156 LIR (264). Siden 2011 beskattes alle skattepligtige virksomheder i Luxembourg af deres skattepligtige overskud med standardskattesatsen på 28,80 % (265).

262

263

264

265

| (241) | Inden ikrafttrædelsen af artikel 56, litra b), LIR i januar 2017 blev artikel 164, stk. 3, LIR anset for at fastslå armslængdeprincippet i luxembourgsk skattelovgivning. Artikel 164, stk. 3, LIR fastslår: »Skattepligtig indkomst omfatter skjulte overskudsfordelinger. En skjult overskudsfordeling finder navnlig sted, hvis en aktionær, en partner eller en interesseret part direkte eller indirekte modtager fordele fra et selskab eller en sammenslutning, som han normalt ikke ville have modtaget, hvis han ikke havde været aktionær, partner eller en interesseret part.« (266) I henhold til den gældende fortolkning af artikel 164, stk. 3, LIR der har fundet anvendelse siden 1967, skal transaktioner mellem koncerninterne selskaber betales, som om de var blevet aftalt mellem uafhængige virksomheder, der handler under sammenlignelige omstændigheder i armslængde. Dette blev bekræftet af Luxembourgs forklaring af punkt 64 i sine bemærkninger til åbningsafgørelsen: »Armslængdeprincippet for selskabsskatteydere etableret i Storhertugdømmet Luxembourg er fastlagt i artikel 164, stk. 3, og artikel 18 i den ændrede lov af 4. december 1967 om indkomstskat (Loi concernant l'impôt sur le revenue — »LIR«), selv om udtrykket »armslængdeprincip« ikke udtrykkeligt anvendes i disse artikler. Det er dog helt sikkert dette princip, der danner grundlaget for disse bestemmelser.« Luxembourg forklarede endvidere, at hverken artikel 18 eller artikel 164, stk. 3, LIR skelner mellem internationale og nationale transaktioner eller mellem multinationale eller indenlandske koncerner. Det følger heraf, at de luxembourgske regler for transfer pricing og praksis afspejler OECD's retningslinjer for TP, selv om artikel 164, stk. 3, LIR ikke henviser til disse retningslinjer (267). |
| --- | --- |

(241)

Inden ikrafttrædelsen af artikel 56, litra b), LIR i januar 2017 blev artikel 164, stk. 3, LIR anset for at fastslå armslængdeprincippet i luxembourgsk skattelovgivning. Artikel 164, stk. 3, LIR fastslår: »Skattepligtig indkomst omfatter skjulte overskudsfordelinger. En skjult overskudsfordeling finder navnlig sted, hvis en aktionær, en partner eller en interesseret part direkte eller indirekte modtager fordele fra et selskab eller en sammenslutning, som han normalt ikke ville have modtaget, hvis han ikke havde været aktionær, partner eller en interesseret part.« (266) I henhold til den gældende fortolkning af artikel 164, stk. 3, LIR der har fundet anvendelse siden 1967, skal transaktioner mellem koncerninterne selskaber betales, som om de var blevet aftalt mellem uafhængige virksomheder, der handler under sammenlignelige omstændigheder i armslængde. Dette blev bekræftet af Luxembourgs forklaring af punkt 64 i sine bemærkninger til åbningsafgørelsen: »Armslængdeprincippet for selskabsskatteydere etableret i Storhertugdømmet Luxembourg er fastlagt i artikel 164, stk. 3, og artikel 18 i den ændrede lov af 4. december 1967 om indkomstskat (Loi concernant l'impôt sur le revenue — »LIR«), selv om udtrykket »armslængdeprincip« ikke udtrykkeligt anvendes i disse artikler. Det er dog helt sikkert dette princip, der danner grundlaget for disse bestemmelser.« Luxembourg forklarede endvidere, at hverken artikel 18 eller artikel 164, stk. 3, LIR skelner mellem internationale og nationale transaktioner eller mellem multinationale eller indenlandske koncerner. Det følger heraf, at de luxembourgske regler for transfer pricing og praksis afspejler OECD's retningslinjer for TP, selv om artikel 164, stk. 3, LIR ikke henviser til disse retningslinjer (267).

266

267

| (242) | Denne mangeårige fortolkning af artikel 164, stk. 3, LIR blev kodificeret af den luxembourgske skatteforvaltning i flere cirkulæreskrivelser, især LIR nr. 164/2 af 28. januar 2011 og nr. 164/2 af 8. april 2011 (»cirkulærerne«), der vedrører anvendelsen af armslængdeprincippet for koncerninterne finansieringstransaktioner. Ud over den specifikke vejledning i anvendelsen af armslængdeprincippet for sådanne transaktioner indeholdt cirkulærerne en generel beskrivelse af armslængdeprincippet som beskrevet i OECD's retningslinjer for Transfer Pricing, som de omsatte til national ret. Nærmere bestemt gav cirkulærerne følgende generelle vejledning om levering af koncerninterne tjenesteydelser: »En koncernintern tjenesteydelse [...] har fundet sted, hvis en uafhængig virksomhed under sammenlignelige omstændigheder havde været villig til at betale en anden uafhængig virksomhed for at udføre den pågældende aktivitet, eller hvis den selv havde udført denne aktivitet« (268). Cirkulæret præciserede endvidere, at en skatteafgørelse som hovedregel normalt er gyldig i højst fem år, medmindre fakta og omstændigheder ændrer sig, eller medmindre de lovbestemmelser, der ligger til grund for afgørelsen, ændres, eller hvis et af de væsentlige træk ved transaktionen ændres. |
| --- | --- |

(242)

Denne mangeårige fortolkning af artikel 164, stk. 3, LIR blev kodificeret af den luxembourgske skatteforvaltning i flere cirkulæreskrivelser, især LIR nr. 164/2 af 28. januar 2011 og nr. 164/2 af 8. april 2011 (»cirkulærerne«), der vedrører anvendelsen af armslængdeprincippet for koncerninterne finansieringstransaktioner. Ud over den specifikke vejledning i anvendelsen af armslængdeprincippet for sådanne transaktioner indeholdt cirkulærerne en generel beskrivelse af armslængdeprincippet som beskrevet i OECD's retningslinjer for Transfer Pricing, som de omsatte til national ret. Nærmere bestemt gav cirkulærerne følgende generelle vejledning om levering af koncerninterne tjenesteydelser: »En koncernintern tjenesteydelse [...] har fundet sted, hvis en uafhængig virksomhed under sammenlignelige omstændigheder havde været villig til at betale en anden uafhængig virksomhed for at udføre den pågældende aktivitet, eller hvis den selv havde udført denne aktivitet« (268). Cirkulæret præciserede endvidere, at en skatteafgørelse som hovedregel normalt er gyldig i højst fem år, medmindre fakta og omstændigheder ændrer sig, eller medmindre de lovbestemmelser, der ligger til grund for afgørelsen, ændres, eller hvis et af de væsentlige træk ved transaktionen ændres.

268

| (243) | Fra den 1. januar 2017 formaliserer en ny artikel 56, litra b), i LIR udtrykkeligt anvendelsen af armslængdeprincippet under luxembourgsk skattelovgivning. Med virkning fra samme dato blev ovennævnte cirkulærer erstattet af Circulaire du directeur des contributions LIR no 56/1 – 56bis/1 du 27 décembre 2016. |
| --- | --- |

(243)

Fra den 1. januar 2017 formaliserer en ny artikel 56, litra b), i LIR udtrykkeligt anvendelsen af armslængdeprincippet under luxembourgsk skattelovgivning. Med virkning fra samme dato blev ovennævnte cirkulærer erstattet af Circulaire du directeur des contributions LIR no 56/1 – 56bis/1 du 27 décembre 2016.

o

2.5.   RETNINGSLINJER FOR TRANSFER PRICING

RETNINGSLINJER FOR TRANSFER PRICING

2.5.1.   OECD-RAMMERNE FOR TRANSFER PRICING

| (244) | Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (»OECD«) har udarbejdet adskillige ikke-bindende vejledningsdokumenter om international beskatning. På grund af deres ikke-bindende karakter opfordres skatteforvaltningerne i OECD-medlemslandene, hvoraf Luxembourg er et (269), til blot at følge OECD's rammer (270). Ikke desto mindre tjener OECD's rammebetingelser som et centralt punkt, og de har tydelig indflydelse på skattepraksis hos OECD-medlemmerne (og endog også ikke-medlemslande). Desuden har vejledende dokumenter, der indgår i OECD-rammerne, erhvervet retskraft i en række OECD-medlemslande, eller de benyttes som reference i forbindelse med fortolkningen af indenlandsk skattelovgivning. Når Kommissionen derfor henviser til OECD-rammerne i denne afgørelse, så er det fordi rammen er resultatet af ekspertdrøftelser i OECD og uddyber teknikker til løsning af fælles udfordringer inden for international beskatning. |
| --- | --- |

(244)

Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (»OECD«) har udarbejdet adskillige ikke-bindende vejledningsdokumenter om international beskatning. På grund af deres ikke-bindende karakter opfordres skatteforvaltningerne i OECD-medlemslandene, hvoraf Luxembourg er et (269), til blot at følge OECD's rammer (270). Ikke desto mindre tjener OECD's rammebetingelser som et centralt punkt, og de har tydelig indflydelse på skattepraksis hos OECD-medlemmerne (og endog også ikke-medlemslande). Desuden har vejledende dokumenter, der indgår i OECD-rammerne, erhvervet retskraft i en række OECD-medlemslande, eller de benyttes som reference i forbindelse med fortolkningen af indenlandsk skattelovgivning. Når Kommissionen derfor henviser til OECD-rammerne i denne afgørelse, så er det fordi rammen er resultatet af ekspertdrøftelser i OECD og uddyber teknikker til løsning af fælles udfordringer inden for international beskatning.

269

270

2.5.2.   ARMSLÆNGDEPRINCIPPET MED HENBLIK PÅ INTERNATIONAL BESKATNING

| (245) | Når uafhængige virksomheder handler med hinanden på markedet, bestemmes betingelserne for denne transaktion, herunder priserne på de overførte varer eller de leverede ydelser, normalt af eksterne markedskræfter. Når virksomheder integreret i en multinational koncerngruppe handler med virksomheder fra samme gruppe (»associerede koncernselskaber«), kan deres kommercielle og finansielle forhold ikke bestemmes af eksterne markedskræfter, men kan i nogle tilfælde være påvirket af en fælles interesse i at minimere koncernens skatteforpligtelser. |
| --- | --- |

(245)

Når uafhængige virksomheder handler med hinanden på markedet, bestemmes betingelserne for denne transaktion, herunder priserne på de overførte varer eller de leverede ydelser, normalt af eksterne markedskræfter. Når virksomheder integreret i en multinational koncerngruppe handler med virksomheder fra samme gruppe (»associerede koncernselskaber«), kan deres kommercielle og finansielle forhold ikke bestemmes af eksterne markedskræfter, men kan i nogle tilfælde være påvirket af en fælles interesse i at minimere koncernens skatteforpligtelser.

| (246) | OECD's modelbeskatningsoverenskomst vedrørende indkomst og formue (»OECD Model Tax Convention«) (271), der danner grundlag for mange bilaterale skatteaftaler mellem OECD-medlemslande og et stigende antal tredjelande, indeholder bestemmelser om passende overskudsfordeling mellem virksomheder inden for samme multinationale koncerngruppe. I denne henseende bestemmer artikel 9, stk. 1, i OECD's modelbeskatningsoverenskomst: »[Hvor] to [associerede] virksomheder i deres kommercielle eller økonomiske forhold er bundet af aftalte betingelser, der afviger fra dem, der ville blive aftalt mellem uafhængige selskaber, så kan enhver fortjeneste, der som følge af disse betingelser ville have bidraget til et af selskabernes overskud, men som på grundlag af de selvsamme betingelser ikke medgår til virksomhedens overskud, kunne medregnes i selskabets overskud og beskattes i overensstemmelse hermed«. Denne bestemmelse betragtes som den autoritative erklæring i forhold til »armslængdeprincippet« med henblik på international beskatning. |
| --- | --- |

(246)

OECD's modelbeskatningsoverenskomst vedrørende indkomst og formue (»OECD Model Tax Convention«) (271), der danner grundlag for mange bilaterale skatteaftaler mellem OECD-medlemslande og et stigende antal tredjelande, indeholder bestemmelser om passende overskudsfordeling mellem virksomheder inden for samme multinationale koncerngruppe. I denne henseende bestemmer artikel 9, stk. 1, i OECD's modelbeskatningsoverenskomst: »[Hvor] to [associerede] virksomheder i deres kommercielle eller økonomiske forhold er bundet af aftalte betingelser, der afviger fra dem, der ville blive aftalt mellem uafhængige selskaber, så kan enhver fortjeneste, der som følge af disse betingelser ville have bidraget til et af selskabernes overskud, men som på grundlag af de selvsamme betingelser ikke medgår til virksomhedens overskud, kunne medregnes i selskabets overskud og beskattes i overensstemmelse hermed«. Denne bestemmelse betragtes som den autoritative erklæring i forhold til »armslængdeprincippet« med henblik på international beskatning.

271

| (247) | Ifølge armslængdeprincippet bør de nationale skatteforvaltninger kun acceptere de overførselspriser (272), der er aftalt mellem associerede koncernselskaber for koncerninterne transaktioner, hvis disse priser afspejler, hvad der ville blive aftalt i ukontrollerede transaktioner, dvs. transaktioner mellem uafhængige virksomheder, der forhandler under sammenlignelige omstændigheder med armslængde på markedet. Som forklaret i OECD's retningslinjer for transfer pricing: »[...] armslængdeprincippet er teoretisk forsvarligt, da det giver den bedst mulige tilnærmelse af det frie markeds funktion i tilfælde, hvor varer og tjenesteydelser overføres mellem associerede virksomheder. Selv om det ikke altid er nemt at anvende i praksis, er resultatet generelt et indbyrdes passende indkomstniveau mellem deltagere i multinationale koncernselskaber, der er acceptabelt for skatteforvaltningerne. Det afspejler den økonomiske realitet i den kontrollerede skatteyders specifikke situation og omstændigheder og anvender de almindelige markedskræfter som benchmark« (273). Dette er essensen af armslængdeprincippet. Derfor har OECD-medlemslandene aftalt, at skattemæssigt forbundne selskabers overskud eventuelt kan tilpasses for at sikre, at armslængdeprincippet overholdes. OECD-medlemslandene mener med andre ord, at en tilpasning af overførselspriserne er hensigtsmæssig, når betingelserne for de kommercielle og finansielle forhold i en koncernintern transaktion afviger fra dem, de forventer at finde i sammenlignelige ukontrollerede transaktioner. |
| --- | --- |

(247)

Ifølge armslængdeprincippet bør de nationale skatteforvaltninger kun acceptere de overførselspriser (272), der er aftalt mellem associerede koncernselskaber for koncerninterne transaktioner, hvis disse priser afspejler, hvad der ville blive aftalt i ukontrollerede transaktioner, dvs. transaktioner mellem uafhængige virksomheder, der forhandler under sammenlignelige omstændigheder med armslængde på markedet. Som forklaret i OECD's retningslinjer for transfer pricing: »[...] armslængdeprincippet er teoretisk forsvarligt, da det giver den bedst mulige tilnærmelse af det frie markeds funktion i tilfælde, hvor varer og tjenesteydelser overføres mellem associerede virksomheder. Selv om det ikke altid er nemt at anvende i praksis, er resultatet generelt et indbyrdes passende indkomstniveau mellem deltagere i multinationale koncernselskaber, der er acceptabelt for skatteforvaltningerne. Det afspejler den økonomiske realitet i den kontrollerede skatteyders specifikke situation og omstændigheder og anvender de almindelige markedskræfter som benchmark« (273). Dette er essensen af armslængdeprincippet. Derfor har OECD-medlemslandene aftalt, at skattemæssigt forbundne selskabers overskud eventuelt kan tilpasses for at sikre, at armslængdeprincippet overholdes. OECD-medlemslandene mener med andre ord, at en tilpasning af overførselspriserne er hensigtsmæssig, når betingelserne for de kommercielle og finansielle forhold i en koncernintern transaktion afviger fra dem, de forventer at finde i sammenlignelige ukontrollerede transaktioner.

272

273

| (248) | Ved at forsøge at justere overskuddet i forhold til de kommercielle eller økonomiske forhold, der ville være opnået i sammenlignelige ukontrollerede transaktioner, sikrer armslængdeprincippet, at OECD's foretrukne tilgang anvendes ved skattemæssig behandling af koncerndeltagere, der fungerer som separate enheder (den »separate enhedstilgang«), snarere end som uadskillelige dele af et enkelt samlet selskab (274). |
| --- | --- |

(248)

Ved at forsøge at justere overskuddet i forhold til de kommercielle eller økonomiske forhold, der ville være opnået i sammenlignelige ukontrollerede transaktioner, sikrer armslængdeprincippet, at OECD's foretrukne tilgang anvendes ved skattemæssig behandling af koncerndeltagere, der fungerer som separate enheder (den »separate enhedstilgang«), snarere end som uadskillelige dele af et enkelt samlet selskab (274).

274

| (249) | OECD giver i sine retningslinjer for transfer pricing vejledning til skatteforvaltninger og multinationale selskaber om anvendelsen af armslængdeprincippet, hvoraf de seneste ændringer blev offentliggjort i 2017 (»OECD vejledning i Transfer Pricing for 2017«) (275). Tidligere versioner af retningslinjerne blev godkendt af OECD-Rådet den 22. juli 2010 (»OECD TP vejledning i Transfer Pricing«) (276) og den 13. juli 1995 (»OECD vejledning i Transfer Pricing 1995«) (277). De seneste revisioner og præciseringer i OECD's vejledning i transfer pricing, som fastlagt i OECD's vejledning i Transfer Pricing 2017, er blandt andet (278) baseret på OECD's endelige rapport om aktioner 8-10, Tilpasning af overførselsprissætning med værdiskabelse (»BEPS Actions 8-10 Final Report«) (279), som offentliggjort i dets handlingsplan om erosion af beskatningsgrundlaget og profitoverførsler (»BEPS-projektet«). Den endelige rapport om BEPS-aktionerne 8-10 indeholder revisioner og præciseringer af OECD's TP-retningslinjer generelt og navnlig vedrørende immaterielle aktiver (280) og omkostningsdelingsaftaler (281). |
| --- | --- |

(249)

OECD giver i sine retningslinjer for transfer pricing vejledning til skatteforvaltninger og multinationale selskaber om anvendelsen af armslængdeprincippet, hvoraf de seneste ændringer blev offentliggjort i 2017 (»OECD vejledning i Transfer Pricing for 2017«) (275). Tidligere versioner af retningslinjerne blev godkendt af OECD-Rådet den 22. juli 2010 (»OECD TP vejledning i Transfer Pricing«) (276) og den 13. juli 1995 (»OECD vejledning i Transfer Pricing 1995«) (277). De seneste revisioner og præciseringer i OECD's vejledning i transfer pricing, som fastlagt i OECD's vejledning i Transfer Pricing 2017, er blandt andet (278) baseret på OECD's endelige rapport om aktioner 8-10, Tilpasning af overførselsprissætning med værdiskabelse (»BEPS Actions 8-10 Final Report«) (279), som offentliggjort i dets handlingsplan om erosion af beskatningsgrundlaget og profitoverførsler (»BEPS-projektet«). Den endelige rapport om BEPS-aktionerne 8-10 indeholder revisioner og præciseringer af OECD's TP-retningslinjer generelt og navnlig vedrørende immaterielle aktiver (280) og omkostningsdelingsaftaler (281).

275

276

277

278

279

280

281

2.5.3.   OECD-PRISSÆTNINGSMETODERNE

| (250) | OECD's vejledning i tranfer pricing beskriver fem metoder til bestemmelse armslængdeprisen for koncerninterne transaktioner: i) CUP-metoden ii) cost plus-metoden iii) videresalgsprismetoden iv) den transaktionsbestemte nettoavancemetode (»TNMM«) og v) profit split-metoden (avancefordelingsmetoden). Generelt skal den mest hensigtsmæssige transfer pricing-metode anvendes under henvisning til omstændighederne i sagen (282). I vanskelige tilfælde, hvor ingen tilgang er afgørende, vil en fleksibel tilgang imidlertid gøre det muligt at anvende mere end én metode i fællesskab (283). Multinationale koncerner har frihed til at anvende metoder, der ikke er beskrevet i disse retningslinjer, til at fastsætte overførselspriser, forudsat at disse priser opfylder armslængdeprincippet (284). |
| --- | --- |

(250)

OECD's vejledning i tranfer pricing beskriver fem metoder til bestemmelse armslængdeprisen for koncerninterne transaktioner: i) CUP-metoden ii) cost plus-metoden iii) videresalgsprismetoden iv) den transaktionsbestemte nettoavancemetode (»TNMM«) og v) profit split-metoden (avancefordelingsmetoden). Generelt skal den mest hensigtsmæssige transfer pricing-metode anvendes under henvisning til omstændighederne i sagen (282). I vanskelige tilfælde, hvor ingen tilgang er afgørende, vil en fleksibel tilgang imidlertid gøre det muligt at anvende mere end én metode i fællesskab (283). Multinationale koncerner har frihed til at anvende metoder, der ikke er beskrevet i disse retningslinjer, til at fastsætte overførselspriser, forudsat at disse priser opfylder armslængdeprincippet (284).

282

283

284

| (251) | Der sondres mellem traditionelle transaktionsbestemte metoder (de tre første metoder) og transaktionsbestemte nettoavancemetoder (de to sidste metoder) (285). De traditionelle transaktionsbestemte metoder betragtes som den mest direkte metode til at fastslå, om de kommercielle eller finansielle forhold i en transaktion mellem associerede virksomheder overholder armslængdeprincippet. På dette grundlag lægger OECD's retningslinjer for transfer pricing særlig vægt på de traditionelle transaktionsbaserede metoder, såsom CUP-metoden, fremfor transaktionsbestemte nettoavancemetoder, dvs. TNMM og profit-splitmetoden (286). |
| --- | --- |

(251)

Der sondres mellem traditionelle transaktionsbestemte metoder (de tre første metoder) og transaktionsbestemte nettoavancemetoder (de to sidste metoder) (285). De traditionelle transaktionsbestemte metoder betragtes som den mest direkte metode til at fastslå, om de kommercielle eller finansielle forhold i en transaktion mellem associerede virksomheder overholder armslængdeprincippet. På dette grundlag lægger OECD's retningslinjer for transfer pricing særlig vægt på de traditionelle transaktionsbaserede metoder, såsom CUP-metoden, fremfor transaktionsbestemte nettoavancemetoder, dvs. TNMM og profit-splitmetoden (286).

285

286

| (252) | CUP-metoden, TNMM og profit split-metoden er relevante for nærværende beslutning og beskrives derfor mere detaljeret i betragtning 253 til 256. |
| --- | --- |

(252)

CUP-metoden, TNMM og profit split-metoden er relevante for nærværende beslutning og beskrives derfor mere detaljeret i betragtning 253 til 256.

| (253) | CUP-metoden omtales som en direkte transfer pricing-metode (287). Den sammenligner prisen og de øvrige betingelser, der er aftalt for overførsel af varer eller tjenesteydelser i en koncernintern transaktion, med prisen og de øvrige betingelser for overførsel af varer eller tjenesteydelser i sammenlignelige ukontrollerede transaktioner (dvs. transaktioner mellem ikke-tilknyttede virksomheder), der udføres under sammenlignelige omstændigheder (288). |
| --- | --- |

(253)

CUP-metoden omtales som en direkte transfer pricing-metode (287). Den sammenligner prisen og de øvrige betingelser, der er aftalt for overførsel af varer eller tjenesteydelser i en koncernintern transaktion, med prisen og de øvrige betingelser for overførsel af varer eller tjenesteydelser i sammenlignelige ukontrollerede transaktioner (dvs. transaktioner mellem ikke-tilknyttede virksomheder), der udføres under sammenlignelige omstændigheder (288).

287

288

| (254) | TNMM og profit split-metoden er ofte beskrevet som »indirekte metoder«. Disse metoder beregner prisen på koncerninterne transaktioner ved at bestemme, hvad der ville være en armlængdes nettoresultat (dvs. driftsoverskud) for en bestemt aktivitet ved at anslå det nettoresultat, som et ikke-integreret selskab, der beskæftiger sig med samme eller lignende aktivitet, kan forventes at generere på en tilsvarende aktivitet (289). |
| --- | --- |

(254)

TNMM og profit split-metoden er ofte beskrevet som »indirekte metoder«. Disse metoder beregner prisen på koncerninterne transaktioner ved at bestemme, hvad der ville være en armlængdes nettoresultat (dvs. driftsoverskud) for en bestemt aktivitet ved at anslå det nettoresultat, som et ikke-integreret selskab, der beskæftiger sig med samme eller lignende aktivitet, kan forventes at generere på en tilsvarende aktivitet (289).

289

| (255) | TNMM undersøger forholdet mellem nettoresultatet (290) og en passende base (f.eks. omkostninger, salg, aktiver) (291), der betegnes som en »nettoresultatindikator« eller »resultatniveauindikator« i relation til koncerninterne transaktioner (eller transaktioner, det er passende at aggregere), der skal værdibestemmes. Nettoresultatindikatoren bør fastlægges ud fra den nettoresultatindikator, som uafhængige parter tjener i sammenlignelige ukontrollerede transaktioner. Ved anvendelse af TNMM er det nødvendigt at vælge den testede part i den kontrollerede transaktion, dvs. parten til transaktionen, der testes med en resultatniveauindikator. Dette valg skal være i overensstemmelse med den funktionelle analyse, der udføres (herunder påtaget risiko og anvendte aktiver) af begge parter i den eller de koncerninterne transaktioner. Ved anvendelse af TNMM er den testede part som hovedregel den part, hvorpå metoden kan anvendes på den mest pålidelige måde, og hvorpå de mest pålidelige sammenligningsresultater kan opnås. Brugen af TNMM er ofte forbundet med punkt 3.18 i OECD's retningslinjer for transfer pricing fra 2010, ifølge hvilke den »testede part« i princippet skal være det selskab, der har den mindst komplekse funktion i forhold til den koncerninterne transaktion, der er genstand for vurdering (292). Derfor betragtes TNMM som en velegnet metode til at afprøve armslængdens vederlag for den part, der ikke yder noget unikt og værdifuldt bidrag til den eller de interne transaktioner, der er genstand for vurdering (293). |
| --- | --- |

(255)

TNMM undersøger forholdet mellem nettoresultatet (290) og en passende base (f.eks. omkostninger, salg, aktiver) (291), der betegnes som en »nettoresultatindikator« eller »resultatniveauindikator« i relation til koncerninterne transaktioner (eller transaktioner, det er passende at aggregere), der skal værdibestemmes. Nettoresultatindikatoren bør fastlægges ud fra den nettoresultatindikator, som uafhængige parter tjener i sammenlignelige ukontrollerede transaktioner. Ved anvendelse af TNMM er det nødvendigt at vælge den testede part i den kontrollerede transaktion, dvs. parten til transaktionen, der testes med en resultatniveauindikator. Dette valg skal være i overensstemmelse med den funktionelle analyse, der udføres (herunder påtaget risiko og anvendte aktiver) af begge parter i den eller de koncerninterne transaktioner. Ved anvendelse af TNMM er den testede part som hovedregel den part, hvorpå metoden kan anvendes på den mest pålidelige måde, og hvorpå de mest pålidelige sammenligningsresultater kan opnås. Brugen af TNMM er ofte forbundet med punkt 3.18 i OECD's retningslinjer for transfer pricing fra 2010, ifølge hvilke den »testede part« i princippet skal være det selskab, der har den mindst komplekse funktion i forhold til den koncerninterne transaktion, der er genstand for vurdering (292). Derfor betragtes TNMM som en velegnet metode til at afprøve armslængdens vederlag for den part, der ikke yder noget unikt og værdifuldt bidrag til den eller de interne transaktioner, der er genstand for vurdering (293).

290

291

292

293

| (256) | Overskudsmetoden er den anden »indirekte metode« til en skønsmæssig fastsættelse af armslængdepriserne for koncerninterne transaktioner. Denne metode identificerer, at det kombinerede overskud (eller tabet), der skal deles mellem de associerede virksomheder, der deltager i koncerninterne transaktioner, bliver prissat, hvorefter overskuddet deles mellem dem på et økonomisk gyldigt grundlag, der svarer til den overskudsfordeling, der ville have været forventet, og som er afspejlet i en aftale udformet i overensstemmelse med armslængdeprincippet (294). OECD's retningslinjer beskriver to metoder til fordeling af det samlede resultat blandt de associerede virksomheder: bidragsanalysen og residualanalysen. Bidragsanalysen opdeler det kombinerede overskud på grundlag af den relative værdi af de udførte opgaver (under hensyntagen til aktiver, der anvendes, og risici, der pådrages) for hver af de parter, der er involveret i koncerninterne transaktioner, der prissættes. Residualanalysen anvender en totrinstilgang til fordeling af overskuddet. I et første trin er hvert selskab tildelt et grundlæggende (eller rutinemæssigt) overskud, der er passende for de funktioner, det udfører, aktiver, som det anvender, og risici, som det pådrager sig, på grundlag af en sammenligning af de markedsafkast, der opnås for lignende transaktioner udført af uafhængige virksomheder. Med andre ord svarer det første trin i det væsentlige til anvendelsen af TNMM. I et andet trin fordeles det resterende overskud, der er tilbage efter det første trin, mellem parterne på en måde, der nærmer sig fordelingen af samme overskud for uafhængige parter i overensstemmelse med armslængdeprincippet. Profit split-metoden betragtes normalt som en passende metode, hvor begge parter i koncerninterne transaktioner yder unikke og værdifulde bidrag til denne transaktion, fordi uafhængige parter i så fald forventes at dele transaktionens overskud i forhold til deres respektive bidrag (295). |
| --- | --- |

(256)

Overskudsmetoden er den anden »indirekte metode« til en skønsmæssig fastsættelse af armslængdepriserne for koncerninterne transaktioner. Denne metode identificerer, at det kombinerede overskud (eller tabet), der skal deles mellem de associerede virksomheder, der deltager i koncerninterne transaktioner, bliver prissat, hvorefter overskuddet deles mellem dem på et økonomisk gyldigt grundlag, der svarer til den overskudsfordeling, der ville have været forventet, og som er afspejlet i en aftale udformet i overensstemmelse med armslængdeprincippet (294). OECD's retningslinjer beskriver to metoder til fordeling af det samlede resultat blandt de associerede virksomheder: bidragsanalysen og residualanalysen. Bidragsanalysen opdeler det kombinerede overskud på grundlag af den relative værdi af de udførte opgaver (under hensyntagen til aktiver, der anvendes, og risici, der pådrages) for hver af de parter, der er involveret i koncerninterne transaktioner, der prissættes. Residualanalysen anvender en totrinstilgang til fordeling af overskuddet. I et første trin er hvert selskab tildelt et grundlæggende (eller rutinemæssigt) overskud, der er passende for de funktioner, det udfører, aktiver, som det anvender, og risici, som det pådrager sig, på grundlag af en sammenligning af de markedsafkast, der opnås for lignende transaktioner udført af uafhængige virksomheder. Med andre ord svarer det første trin i det væsentlige til anvendelsen af TNMM. I et andet trin fordeles det resterende overskud, der er tilbage efter det første trin, mellem parterne på en måde, der nærmer sig fordelingen af samme overskud for uafhængige parter i overensstemmelse med armslængdeprincippet. Profit split-metoden betragtes normalt som en passende metode, hvor begge parter i koncerninterne transaktioner yder unikke og værdifulde bidrag til denne transaktion, fordi uafhængige parter i så fald forventes at dele transaktionens overskud i forhold til deres respektive bidrag (295).

294

295

2.5.3.1.   
  Armslængdespændet

Armslængdespændet

| (257) | OECD's retningslinjer for transfer pricing beskriver som et acceptabelt armslængderesultat fra en sammenligningsanalyse som en række resultater frem for et specifikt resultat (296). I praksis er det, som der henvises til som et »interval«, det interkvartile interval (297). |
| --- | --- |

(257)

OECD's retningslinjer for transfer pricing beskriver som et acceptabelt armslængderesultat fra en sammenligningsanalyse som en række resultater frem for et specifikt resultat (296). I praksis er det, som der henvises til som et »interval«, det interkvartile interval (297).

296

297

| (258) | OECD's vejledning i transfer pricing understreger imidlertid, at dette kun er muligt, hvor intervallet omfatter resultater af forholdsvis lige og høj pålidelighed, mens det i nærvær af sammenlignelighedsfejl kan være hensigtsmæssigt at anvende foranstaltninger med central tendens (f.eks. medianen, det gennemsnitlige eller vægtede gennemsnit osv.) for at bestemme det mest hensigtsmæssige punkt i intervallet (298). |
| --- | --- |

(258)

OECD's vejledning i transfer pricing understreger imidlertid, at dette kun er muligt, hvor intervallet omfatter resultater af forholdsvis lige og høj pålidelighed, mens det i nærvær af sammenlignelighedsfejl kan være hensigtsmæssigt at anvende foranstaltninger med central tendens (f.eks. medianen, det gennemsnitlige eller vægtede gennemsnit osv.) for at bestemme det mest hensigtsmæssige punkt i intervallet (298).

298

2.5.3.2.   
  Særlige overvejelser om anvendelsen af armslængdeprincippet for immaterielle aktiver

Særlige overvejelser om anvendelsen af armslængdeprincippet for immaterielle aktiver

| (259) | Kapitel VI i OECD's vejledning i transfer pricing indeholder specifik vejledning om anvendelsen af armslængdeprincippet på immaterielle aktiver. Kapitel VI blev indført i OECD's vejledning i transfer pricing i 1995 og blev senest opdateret i OECD's vejledning i transfer pricing i 2017 på grundlag af den endelige rapport om BEPS-aktionerne 8-10 (299). |
| --- | --- |

(259)

Kapitel VI i OECD's vejledning i transfer pricing indeholder specifik vejledning om anvendelsen af armslængdeprincippet på immaterielle aktiver. Kapitel VI blev indført i OECD's vejledning i transfer pricing i 1995 og blev senest opdateret i OECD's vejledning i transfer pricing i 2017 på grundlag af den endelige rapport om BEPS-aktionerne 8-10 (299).

299

| (260) | Ifølge dette kapitel skal anvendelsen af armslængdeprincippet på et immaterielt aktiv medtage både overdragers og den erhvervendes perspektiv på aktivet. Fra overdragerens perspektiv bør den pris, som en sammenlignelig uafhængig virksomhed ville være villig til at overføre aktivet til under sammenlignelige omstændigheder, undersøges. Ud fra erhververens perspektiv bør det undersøges, om et sammenligneligt uafhængigt selskab ville være villig til at betale en sådan pris (300). |
| --- | --- |

(260)

Ifølge dette kapitel skal anvendelsen af armslængdeprincippet på et immaterielt aktiv medtage både overdragers og den erhvervendes perspektiv på aktivet. Fra overdragerens perspektiv bør den pris, som en sammenlignelig uafhængig virksomhed ville være villig til at overføre aktivet til under sammenlignelige omstændigheder, undersøges. Ud fra erhververens perspektiv bør det undersøges, om et sammenligneligt uafhængigt selskab ville være villig til at betale en sådan pris (300).

300

| (261) | En uafhængig erhverver accepterer kun at betale den pågældende pris, hvis der er rimelige forventninger om at sikre tilfredsstillende fordele ved brug af immaterielle aktiver, og efter en overvejelse af andre realistisk tilgængelige muligheder. Identifikation af den enhed eller enhederne, der er involveret i koncerninterne transaktioner vedrørende immaterielle aktiver, der har ret til at bevare (delvis eller helt) overskuddet fra dette aktiv, er afgørende for at opnå et armslængderesultat. Imidlertid er det juridiske ejerskab af immaterielle aktiver ikke afgørende, når vederlagets armslængde skal bestemmes (301). |
| --- | --- |

(261)

En uafhængig erhverver accepterer kun at betale den pågældende pris, hvis der er rimelige forventninger om at sikre tilfredsstillende fordele ved brug af immaterielle aktiver, og efter en overvejelse af andre realistisk tilgængelige muligheder. Identifikation af den enhed eller enhederne, der er involveret i koncerninterne transaktioner vedrørende immaterielle aktiver, der har ret til at bevare (delvis eller helt) overskuddet fra dette aktiv, er afgørende for at opnå et armslængderesultat. Imidlertid er det juridiske ejerskab af immaterielle aktiver ikke afgørende, når vederlagets armslængde skal bestemmes (301).

301

2.5.3.3.   
  Særlige overvejelser om anvendelsen af armslængdeprincippet for aktionæraktiviteter og lav værditilvækst inden for koncerninterne tjenesteydelser

Særlige overvejelser om anvendelsen af armslængdeprincippet for aktionæraktiviteter og lav værditilvækst inden for koncerninterne tjenesteydelser

| (262) | Kapitel VII i OECD's vejledning i transfer pricing indeholder specifik vejledning om anvendelsen af armslængdeprincippet for koncerninterne tjenesteydelser. Kapitel VII blev indført i OECD's vejledning i transfer pricing i 1995 og blev senest opdateret i OECD's vejledning i transfer pricing i 2017 på grundlag af den endelige rapport om BEPS-aktionerne 8-10 (302). |
| --- | --- |

(262)

Kapitel VII i OECD's vejledning i transfer pricing indeholder specifik vejledning om anvendelsen af armslængdeprincippet for koncerninterne tjenesteydelser. Kapitel VII blev indført i OECD's vejledning i transfer pricing i 1995 og blev senest opdateret i OECD's vejledning i transfer pricing i 2017 på grundlag af den endelige rapport om BEPS-aktionerne 8-10 (302).

302

| (263) | En multinational koncern kan sørge for, at visse koncerninterne tjenesteydelser er til rådighed for koncernens deltagere, f.eks. finansielle eller administrative tjenesteydelser. Sådanne tjenester kan udføres af moderselskabet eller en anden koncerndeltager, som i første omgang kan bære omkostningerne i forbindelse med leveringen. Hvis det anses for koncerninterne ydelser, er det nødvendigt at afgøre, om det modtagende selskabs vederlag for sådanne ydelser er i overensstemmelse med armslængdeprincippet (303). Som forklaret i OECD's retningslinjer for transfer pricing, »[i] forbindelse med forsøg på fastsættelse af armslængdeprisen i forbindelse med koncerninterne tjenesteydelser bør forholdet overvejes set både i tjenesteyderens samt tjenesteerhververens perspektiv I denne henseende omfatter relevante overvejelser værdien af tjenesten for erhververen og hvor meget en sammenlignelig uafhængig virksomhed ville være villig til at betale for samme tjeneste under sammenlignelige omstændigheder samt omkostningerne i forbindelse med levering af tjenesten« (304). |
| --- | --- |

(263)

En multinational koncern kan sørge for, at visse koncerninterne tjenesteydelser er til rådighed for koncernens deltagere, f.eks. finansielle eller administrative tjenesteydelser. Sådanne tjenester kan udføres af moderselskabet eller en anden koncerndeltager, som i første omgang kan bære omkostningerne i forbindelse med leveringen. Hvis det anses for koncerninterne ydelser, er det nødvendigt at afgøre, om det modtagende selskabs vederlag for sådanne ydelser er i overensstemmelse med armslængdeprincippet (303). Som forklaret i OECD's retningslinjer for transfer pricing, »[i] forbindelse med forsøg på fastsættelse af armslængdeprisen i forbindelse med koncerninterne tjenesteydelser bør forholdet overvejes set både i tjenesteyderens samt tjenesteerhververens perspektiv I denne henseende omfatter relevante overvejelser værdien af tjenesten for erhververen og hvor meget en sammenlignelig uafhængig virksomhed ville være villig til at betale for samme tjeneste under sammenlignelige omstændigheder samt omkostningerne i forbindelse med levering af tjenesten« (304).

303

304

| (264) | Ikke alle koncerninterne aktiviteter berettiger imidlertid et vederlag, der skal betales af modtageren. En koncernintern aktivitet udført af et selskab i dettes egenskab af aktionær og udelukkende på grund af dette selskabs ejerandel i en eller flere andre koncerndeltagere (en »aktionæraktivitet«) bør ikke pålægges datterselskaberne (305). |
| --- | --- |

(264)

Ikke alle koncerninterne aktiviteter berettiger imidlertid et vederlag, der skal betales af modtageren. En koncernintern aktivitet udført af et selskab i dettes egenskab af aktionær og udelukkende på grund af dette selskabs ejerandel i en eller flere andre koncerndeltagere (en »aktionæraktivitet«) bør ikke pålægges datterselskaberne (305).

305

| (265) | EU's Joint Transfer Pricing Forum (»JTPF«) er en ekspertgruppe, som blev nedsat af Kommissionen i oktober 2002, og som bistår og rådgiver Kommissionen i transfer pricing-sager. JTPF er sammensat af statslige og ikke-statslige sektoreksperter inden for transfer pricing. I februar 2010 blev en rapport om JTPF's evaluering af anvendelsen af armslængdeprincippet offentliggjort, som det fremgår af OECD's retningslinjer om transfer pricing, vedrørende en specifik kategori af tjenesteydelser mellem associerede selskaber, der er beskrevet som »koncerninterne tjenesteydelser med lav værditilvækst« (»JTPF-rapporten 2010«) (306). |
| --- | --- |

(265)

EU's Joint Transfer Pricing Forum (»JTPF«) er en ekspertgruppe, som blev nedsat af Kommissionen i oktober 2002, og som bistår og rådgiver Kommissionen i transfer pricing-sager. JTPF er sammensat af statslige og ikke-statslige sektoreksperter inden for transfer pricing. I februar 2010 blev en rapport om JTPF's evaluering af anvendelsen af armslængdeprincippet offentliggjort, som det fremgår af OECD's retningslinjer om transfer pricing, vedrørende en specifik kategori af tjenesteydelser mellem associerede selskaber, der er beskrevet som »koncerninterne tjenesteydelser med lav værditilvækst« (»JTPF-rapporten 2010«) (306).

306

| (266) | Som forklaret i bilag 1 til JTPF-rapporten fra 2010 kan tjenesteydelser med lav værditilvækst blandt andet omfatte juridiske tjenester og regnskabstjenester. Hvor sådanne tjenesteydelser med lav værditilvækst anses for at være tilvejebragt, vurderes det i JTPF-rapporten fra 2010, at CUP-metoden er den mest hensigtsmæssige metode til at bestemme armslængdeprisen for disse tjenester. I mangel af egnede sammenlignelige ukontrollerede transaktioner er en omkostningsbaseret transfer pricing-metode den mest almindeligt anvendte metode til bestemmelse af armslængdeprisen for sådanne tjenester (307). |
| --- | --- |

(266)

Som forklaret i bilag 1 til JTPF-rapporten fra 2010 kan tjenesteydelser med lav værditilvækst blandt andet omfatte juridiske tjenester og regnskabstjenester. Hvor sådanne tjenesteydelser med lav værditilvækst anses for at være tilvejebragt, vurderes det i JTPF-rapporten fra 2010, at CUP-metoden er den mest hensigtsmæssige metode til at bestemme armslængdeprisen for disse tjenester. I mangel af egnede sammenlignelige ukontrollerede transaktioner er en omkostningsbaseret transfer pricing-metode den mest almindeligt anvendte metode til bestemmelse af armslængdeprisen for sådanne tjenester (307).

307

| (267) | Ved anvendelse af en omkostningsbaseret metode skal det relevante omkostningsgrundlag for en bestemt tjeneste bestemmes. Det bør i så fald overvejes, hvilken opskrivning der eventuelt skal anvendes på disse omkostninger. I denne henseende henviser i JTPF-rapporten fra 2010 i første omgang til punkt 7.33 og 7.36 i OECD's retningslinjer for transfer pricing fra 1995, hvoraf det fremgår, at en opskrivning ikke altid bør anvendes på omkostningsgrundlaget (308). |
| --- | --- |

(267)

Ved anvendelse af en omkostningsbaseret metode skal det relevante omkostningsgrundlag for en bestemt tjeneste bestemmes. Det bør i så fald overvejes, hvilken opskrivning der eventuelt skal anvendes på disse omkostninger. I denne henseende henviser i JTPF-rapporten fra 2010 i første omgang til punkt 7.33 og 7.36 i OECD's retningslinjer for transfer pricing fra 1995, hvoraf det fremgår, at en opskrivning ikke altid bør anvendes på omkostningsgrundlaget (308).

308

| (268) | I JTPF-rapporten fra 2010 fandt man desuden, at en hensigtsmæssig markering for tjenesteydelser med lav værditilvækst typisk ligger på mellem 3 % og 10 %, og ofte omkring 5 %, baseret på erfaringerne fra de nationale skatteforvaltninger. Men hvor fakta og omstændigheder i den specifikke transaktion understøtter en anden opskrivning, bør denne tages i betragtning. |
| --- | --- |

(268)

I JTPF-rapporten fra 2010 fandt man desuden, at en hensigtsmæssig markering for tjenesteydelser med lav værditilvækst typisk ligger på mellem 3 % og 10 %, og ofte omkring 5 %, baseret på erfaringerne fra de nationale skatteforvaltninger. Men hvor fakta og omstændigheder i den specifikke transaktion understøtter en anden opskrivning, bør denne tages i betragtning.

2.6.   BESKRIVELSE AF DE VIGTIGSTE REGNSKABSMÆSSIGE OG FINANSIELLE VILKÅR, DER ANVENDES I AFGØRELSEN

BESKRIVELSE AF DE VIGTIGSTE REGNSKABSMÆSSIGE OG FINANSIELLE VILKÅR, DER ANVENDES I AFGØRELSEN

| (269) | En kort oversigt over de finansielle indikatorer og regnskabskoncepter, der ofte anvendes i denne afgørelse, findes nedenfor. |
| --- | --- |

(269)

En kort oversigt over de finansielle indikatorer og regnskabskoncepter, der ofte anvendes i denne afgørelse, findes nedenfor.

| (270) | De første poster på en typisk resultatopgørelse er den indtægt, som en virksomhed har af sine sædvanlige aktiviteter, sædvanligvis fra salg af varer og tjenesteydelser til kunder. Denne regnskabspost benævnes »salg« eller »omsætning« eller »indtægter«. |
| --- | --- |

(270)

De første poster på en typisk resultatopgørelse er den indtægt, som en virksomhed har af sine sædvanlige aktiviteter, sædvanligvis fra salg af varer og tjenesteydelser til kunder. Denne regnskabspost benævnes »salg« eller »omsætning« eller »indtægter«.

| (271) | Omkostninger i forbindelse med solgte varer (»COGS«) repræsenterer hovedsagelig værdien af materiale, der anvendes til produktion af varer (råmaterialer) eller købsprisen på varer, der er videresolgt, hvis virksomheden ikke forarbejder de solgte varer. COGS fratrækkes salget for at beregne bruttoavancen. |
| --- | --- |

(271)

Omkostninger i forbindelse med solgte varer (»COGS«) repræsenterer hovedsagelig værdien af materiale, der anvendes til produktion af varer (råmaterialer) eller købsprisen på varer, der er videresolgt, hvis virksomheden ikke forarbejder de solgte varer. COGS fratrækkes salget for at beregne bruttoavancen.

| (272) | Driftsomkostninger dækker hovedsagelig lønomkostninger (309), energiforbrug og andre administrative og salgsomkostninger. I forbindelse med LuxOpCo klassificeres royalties, der betales til LuxSCS, som »andre driftsafgifter«, men udelukkes fra driftsomkostningerne til beregning af driftsresultatet i henhold til den anfægtede skatteafgørelse (310). |
| --- | --- |

(272)

Driftsomkostninger dækker hovedsagelig lønomkostninger (309), energiforbrug og andre administrative og salgsomkostninger. I forbindelse med LuxOpCo klassificeres royalties, der betales til LuxSCS, som »andre driftsafgifter«, men udelukkes fra driftsomkostningerne til beregning af driftsresultatet i henhold til den anfægtede skatteafgørelse (310).

309

310

| (273) | Tabel 17 giver et forenklet overblik over en resultatopgørelse (311).

  Tabel 17


  Forenklet opgørelse af posterne fortjeneste og tab


  Salg
  (eller Omsætning eller Indtjening)







  — | Omkostninger ved solgte varer (COGS) |
| --- | --- | --- |

(273)

Tabel 17 giver et forenklet overblik over en resultatopgørelse (311).

311

Tabel 17

Tabel 17

Forenklet opgørelse af posterne fortjeneste og tab

Forenklet opgørelse af posterne fortjeneste og tab

Salg
  (eller Omsætning eller Indtjening)

Salg

(eller Omsætning eller Indtjening)

—

Omkostninger ved solgte varer (COGS)

Omkostninger ved solgte varer (COGS)

Bruttoavance

Bruttoavance

| — | Driftsudgifter (OpEx) |
| --- | --- |

—

Driftsudgifter (OpEx)

Driftsudgifter (OpEx)

Driftsoverskud (EBITDA)

Driftsoverskud (EBITDA)

Indtjening før renter og afgifter (EBIT) eller driftsindkomst

Indtjening før renter og afgifter (EBIT) eller driftsindkomst

| — | Renter og usædvanlige eller ekstraordinære indtægter |
| --- | --- |

—

Renter og usædvanlige eller ekstraordinære indtægter

Renter og usædvanlige eller ekstraordinære indtægter

Skattepligtig indkomst

Skattepligtig indkomst

| — | Skat |
| --- | --- |

—

Skat

Skat

Nettooverskud

Nettooverskud

| (274) | Resultat og rentabilitet måles ofte ved hjælp af forholdstal, der anføres som »margener« eller »avancer«. Margener bruges også i peer-sammenligninger i transfer pricing. |
| --- | --- |

(274)

Resultat og rentabilitet måles ofte ved hjælp af forholdstal, der anføres som »margener« eller »avancer«. Margener bruges også i peer-sammenligninger i transfer pricing.

| (275) | Ved transfer pricing kan bruttomarginer opgøres som bruttoresultatet divideret med salg (eller COGS), og nettomarginer som driftsresultatet divideret med salg (eller de samlede omkostninger, dvs. summen af COGS og driftsudgifter), navnlig når metoden med nettotransaktionsmargin anvendes. Når metoden med »nettomargin« anvendes, vil tælleren for resultatniveauindikatoren derfor være driftsresultatet. |
| --- | --- |

(275)

Ved transfer pricing kan bruttomarginer opgøres som bruttoresultatet divideret med salg (eller COGS), og nettomarginer som driftsresultatet divideret med salg (eller de samlede omkostninger, dvs. summen af COGS og driftsudgifter), navnlig når metoden med nettotransaktionsmargin anvendes. Når metoden med »nettomargin« anvendes, vil tælleren for resultatniveauindikatoren derfor være driftsresultatet.

3.   BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF PROCEDUREN

BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF PROCEDUREN

| (276) | I sin åbningsafgørelse (312) forklarede Kommissionen, at den havde alvorlig tvivl om, hvorvidt den anfægtede skatteafgørelse var forenelig med det indre markeds principper. Navnlig udtrykte den flere tvivl om, hvorvidt transfer pricing-ordningen, der blev godkendt i den anfægtede skatteafgørelse, resulterede i en royalty i overensstemmelse med armslængdeprincippet til LuxSCS og en indtjening i overensstemmelse med armslængdeprincippet for LuxOpCo. |
| --- | --- |

(276)

I sin åbningsafgørelse (312) forklarede Kommissionen, at den havde alvorlig tvivl om, hvorvidt den anfægtede skatteafgørelse var forenelig med det indre markeds principper. Navnlig udtrykte den flere tvivl om, hvorvidt transfer pricing-ordningen, der blev godkendt i den anfægtede skatteafgørelse, resulterede i en royalty i overensstemmelse med armslængdeprincippet til LuxSCS og en indtjening i overensstemmelse med armslængdeprincippet for LuxOpCo.

312

| (277) | For det første kritiserede Kommissionen det forhold, at den anfægtede skatteafgørelse tilsyneladende var blevet tildelt på trods af en manglende transfer pricing-rapport. Den bemærkede endvidere, at afgørelsen var blevet truffet inden elleve dage fra modtagelsen af det første brev i anmodningen om en afgørelse. |
| --- | --- |

(277)

For det første kritiserede Kommissionen det forhold, at den anfægtede skatteafgørelse tilsyneladende var blevet tildelt på trods af en manglende transfer pricing-rapport. Den bemærkede endvidere, at afgørelsen var blevet truffet inden elleve dage fra modtagelsen af det første brev i anmodningen om en afgørelse.

| (278) | For det andet kritiserede Kommissionen den omstændighed, at transfer price-ordningen, der blev godkendt i den anfægtede skatteafgørelse, ikke syntes at være baseret på nogen af de generelt accepterede transfer pricing-metoder, der er fastsat i OECD's retningslinjer for transfer pricing. |
| --- | --- |

(278)

For det andet kritiserede Kommissionen den omstændighed, at transfer price-ordningen, der blev godkendt i den anfægtede skatteafgørelse, ikke syntes at være baseret på nogen af de generelt accepterede transfer pricing-metoder, der er fastsat i OECD's retningslinjer for transfer pricing.

| (279) | For det tredje kritiserede Kommissionen den kendsgerning, at den royaltyudbetaling, der var godkendt i den anfægtede skatteafgørelse, i modsætning til henstillingerne i punkt 6.16 i OECD's retningslinjer for transfer pricing i 1995 og 2010, ikke var relateret til produktion, salg eller fortjeneste. I stedet blev royaltyen beregnet som residualavancen for LuxOpCos koncerninterne transaktioner, hvilken blev bestemt ved at fratrække et rutinemæssigt afkast, der kan henføres til LuxOpCos funktioner fra LuxOpCos faktisk registrerede overskud. |
| --- | --- |

(279)

For det tredje kritiserede Kommissionen den kendsgerning, at den royaltyudbetaling, der var godkendt i den anfægtede skatteafgørelse, i modsætning til henstillingerne i punkt 6.16 i OECD's retningslinjer for transfer pricing i 1995 og 2010, ikke var relateret til produktion, salg eller fortjeneste. I stedet blev royaltyen beregnet som residualavancen for LuxOpCos koncerninterne transaktioner, hvilken blev bestemt ved at fratrække et rutinemæssigt afkast, der kan henføres til LuxOpCos funktioner fra LuxOpCos faktisk registrerede overskud.

| (280) | For det fjerde stillede Kommissionen spørgsmålstegn ved, om det var korrekt at betragte LuxOpCo som udførende mindre komplekse funktioner sammenlignet med LuxSCS. Baseret på beskrivelsen af funktioner udført af LuxOpCo og de risici, som det påtager sig, syntes disse funktioner og risici at være mere komplekse end dem, der udføres af LuxSCS. De specifikke funktioner i forbindelse med immaterielle aktiver, for hvilke LuxSCS angiveligt modtager betaling, blev ikke beskrevet i anmodningen om en afgørelse eller af den luxembourgske skatteadministration i den anfægtede skatteafgørelse. Selv om LuxSCS siges at bære alle risici forbundet med ejendomsretten til dette immaterielle aktiv i anmodningen om en skatteafgørelse, blev de risici, LuxSCS påtager sig, mens det holder de immaterielle aktiver, ikke specificeret, navnlig sammenlignet med de iværksætterrisici, LuxOpCo påtager sig. |
| --- | --- |

(280)

For det fjerde stillede Kommissionen spørgsmålstegn ved, om det var korrekt at betragte LuxOpCo som udførende mindre komplekse funktioner sammenlignet med LuxSCS. Baseret på beskrivelsen af funktioner udført af LuxOpCo og de risici, som det påtager sig, syntes disse funktioner og risici at være mere komplekse end dem, der udføres af LuxSCS. De specifikke funktioner i forbindelse med immaterielle aktiver, for hvilke LuxSCS angiveligt modtager betaling, blev ikke beskrevet i anmodningen om en afgørelse eller af den luxembourgske skatteadministration i den anfægtede skatteafgørelse. Selv om LuxSCS siges at bære alle risici forbundet med ejendomsretten til dette immaterielle aktiv i anmodningen om en skatteafgørelse, blev de risici, LuxSCS påtager sig, mens det holder de immaterielle aktiver, ikke specificeret, navnlig sammenlignet med de iværksætterrisici, LuxOpCo påtager sig.

| (281) | For det femte vurderede Kommissionen, at med en [4-6] % opskrivning af driftsomkostningerne var vederlaget, der blev godkendt i den anfægtede skatteafgørelse, for LuxOpCos opgaver forholdsvis lavt, navnlig under hensyntagen til, at bl.a. LuxOpCos funktioner blev præsenteret som central og strategisk kommercielt beslutningstagende med virksomhedsrisikoen koncentreret på hele det europæiske marked. Endvidere blev anvendelsen af et gulv og et loft (313) til at bestemme LuxOpCos vederlag i overensstemmelse med armslængdeprincippet, der faktisk tilsidesætter transfer price-ordningen baseret på driftsomkostninger, ikke forklaret. Endelig stillede Kommissionen spørgsmålstegn ved, om valget af en metode til indirekte bestemmelse af transfer pricing for at fastslå LuxOpCos vederlag var berettiget. |
| --- | --- |

(281)

For det femte vurderede Kommissionen, at med en [4-6] % opskrivning af driftsomkostningerne var vederlaget, der blev godkendt i den anfægtede skatteafgørelse, for LuxOpCos opgaver forholdsvis lavt, navnlig under hensyntagen til, at bl.a. LuxOpCos funktioner blev præsenteret som central og strategisk kommercielt beslutningstagende med virksomhedsrisikoen koncentreret på hele det europæiske marked. Endvidere blev anvendelsen af et gulv og et loft (313) til at bestemme LuxOpCos vederlag i overensstemmelse med armslængdeprincippet, der faktisk tilsidesætter transfer price-ordningen baseret på driftsomkostninger, ikke forklaret. Endelig stillede Kommissionen spørgsmålstegn ved, om valget af en metode til indirekte bestemmelse af transfer pricing for at fastslå LuxOpCos vederlag var berettiget.

313

| (282) | For det sjette bemærkede Kommissionen, at mens den anfægtede skatteafgørelse blev tildelt i 2003, så viste den sig stadig at finde anvendelse i 2014. Kommissionen udtrykte tvivl om, hvorvidt det var korrekt at betragte den godtgørelse, der blev accepteret i skatteafgørelsen, som stadig værende i armslængde mere end ti år senere uden nogen gennemgang eller forpligtelse til at underrette forvaltningen, hvis eventuelle afgørende omstændigheder i mellemtiden skulle havde ændret sig. |
| --- | --- |

(282)

For det sjette bemærkede Kommissionen, at mens den anfægtede skatteafgørelse blev tildelt i 2003, så viste den sig stadig at finde anvendelse i 2014. Kommissionen udtrykte tvivl om, hvorvidt det var korrekt at betragte den godtgørelse, der blev accepteret i skatteafgørelsen, som stadig værende i armslængde mere end ti år senere uden nogen gennemgang eller forpligtelse til at underrette forvaltningen, hvis eventuelle afgørende omstændigheder i mellemtiden skulle havde ændret sig.

| (283) | I lyset af disse kritikker nåede Kommissionen til den foreløbige konklusion, at den anfægtede skatteafgørelse gav Amazon en selektiv fordel, da den resulterede i en royaltyudbetaling for LuxSCS og et vederlag for LuxOpCo, der afveg fra princippet om armslængde. Da alle de øvrige betingelser i traktatens artikel 107, stk. 1, tilsyneladende var opfyldt, og der ikke var nogen åbenbar forenelighed i henhold til traktatens artikel 107, stk. 2 eller 3, nåede Kommissionen til den foreløbige konklusion, at den anfægtede skatteafgørelse udgjorde statsstøtte, der var uforenelig med det indre markeds principper. |
| --- | --- |

(283)

I lyset af disse kritikker nåede Kommissionen til den foreløbige konklusion, at den anfægtede skatteafgørelse gav Amazon en selektiv fordel, da den resulterede i en royaltyudbetaling for LuxSCS og et vederlag for LuxOpCo, der afveg fra princippet om armslængde. Da alle de øvrige betingelser i traktatens artikel 107, stk. 1, tilsyneladende var opfyldt, og der ikke var nogen åbenbar forenelighed i henhold til traktatens artikel 107, stk. 2 eller 3, nåede Kommissionen til den foreløbige konklusion, at den anfægtede skatteafgørelse udgjorde statsstøtte, der var uforenelig med det indre markeds principper.

4.   BEMÆRKNINGER FRA LUXEMBOURG

BEMÆRKNINGER FRA LUXEMBOURG

| (284) | Luxembourgs bemærkninger til åbningsafgørelsen fokuserer for det første på påståede mangler ved proceduren i Kommissionens forundersøgelse, og for det andet på påståede juridiske fejl i åbningsafgørelsen, og for det tredje på Kommissionens tvivl i åbningsafgørelsen. |
| --- | --- |

(284)

Luxembourgs bemærkninger til åbningsafgørelsen fokuserer for det første på påståede mangler ved proceduren i Kommissionens forundersøgelse, og for det andet på påståede juridiske fejl i åbningsafgørelsen, og for det tredje på Kommissionens tvivl i åbningsafgørelsen.

4.1.   LUXEMBOURGS BEMÆRKNINGER TIL PÅSTÅEDE MANGLER I PROCEDUREN

LUXEMBOURGS BEMÆRKNINGER TIL PÅSTÅEDE MANGLER I PROCEDUREN

| (285) | Luxembourg påstod, at åbningsafgørelsen var blevet vedtaget på meget kort tid og på grundlag af utilstrækkelige oplysninger. Luxembourg vurderede, at Kommissionen under forundersøgelsen ikke havde udtømt sine muligheder for at indhente de nødvendige oplysninger til vurdering af foranstaltningen. |
| --- | --- |

(285)

Luxembourg påstod, at åbningsafgørelsen var blevet vedtaget på meget kort tid og på grundlag af utilstrækkelige oplysninger. Luxembourg vurderede, at Kommissionen under forundersøgelsen ikke havde udtømt sine muligheder for at indhente de nødvendige oplysninger til vurdering af foranstaltningen.

| (286) | For det første argumenterede Luxembourg for, at Kommissionen tilsidesatte principperne om loyalt samarbejde og upartiskhed, navnlig ved ikke at have reageret på tilbud om at mødes for at give Luxembourg mulighed for at drøfte de oplysninger, der var blevet fremlagt, før den traf beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. |
| --- | --- |

(286)

For det første argumenterede Luxembourg for, at Kommissionen tilsidesatte principperne om loyalt samarbejde og upartiskhed, navnlig ved ikke at have reageret på tilbud om at mødes for at give Luxembourg mulighed for at drøfte de oplysninger, der var blevet fremlagt, før den traf beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure.

| (287) | For det andet hævdede Luxembourg, at Kommissionen ikke havde anvendt brevet eller ånden i artikel 12, stk. 2, i forordning (EU) 2015/1589 (314), der fastsætter, at hvis Kommissionen finder svaret på sine oplysningsanmodninger utilstrækkelige eller ufuldstændige, bør den genfremsætte sin anmodning eller endda udstede et informationspåbud. |
| --- | --- |

(287)

For det andet hævdede Luxembourg, at Kommissionen ikke havde anvendt brevet eller ånden i artikel 12, stk. 2, i forordning (EU) 2015/1589 (314), der fastsætter, at hvis Kommissionen finder svaret på sine oplysningsanmodninger utilstrækkelige eller ufuldstændige, bør den genfremsætte sin anmodning eller endda udstede et informationspåbud.

314

| (288) | Luxembourg har også henvist til artikel 5, stk. 2, og artikel 12, stk. 3, i forordning (EU) 2015/1589. Det bemærkedes, at der i den foreliggende sag ikke var blevet sendt nogen påmindelse eller oplysningsforbud til Luxembourg. |
| --- | --- |

(288)

Luxembourg har også henvist til artikel 5, stk. 2, og artikel 12, stk. 3, i forordning (EU) 2015/1589. Det bemærkedes, at der i den foreliggende sag ikke var blevet sendt nogen påmindelse eller oplysningsforbud til Luxembourg.

4.2.   LUXEMBOURGS BEMÆRKNINGER TIL PÅSTÅEDE JURIDISKE FEJL I ÅBNINGSAFGØRELSEN

LUXEMBOURGS BEMÆRKNINGER TIL PÅSTÅEDE JURIDISKE FEJL I ÅBNINGSAFGØRELSEN

| (289) | Luxembourg fandt, at åbningsafgørelsen var behæftet med en række juridiske fejl. |
| --- | --- |

(289)

Luxembourg fandt, at åbningsafgørelsen var behæftet med en række juridiske fejl.

| (290) | For det første fandt Luxembourg denne beslutning at udgøre en indblanding i dets suveræne beføjelser inden for direkte beskatning. Man fandt navnlig, at Kommissionen havde overskredet sine beføjelser inden for statsstøtte ved at udvikle og indføre sin egen fortolkning af armslængdeprincippet. På denne måde søger Kommissionen at harmonisere reglerne om direkte beskatning i strid med traktatens artikel 113 og 115, da Unionen kun kan harmonisere den materielle lov om beskatning ved hjælp af enstemmigt vedtagne lovgivningsmæssige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(290)

For det første fandt Luxembourg denne beslutning at udgøre en indblanding i dets suveræne beføjelser inden for direkte beskatning. Man fandt navnlig, at Kommissionen havde overskredet sine beføjelser inden for statsstøtte ved at udvikle og indføre sin egen fortolkning af armslængdeprincippet. På denne måde søger Kommissionen at harmonisere reglerne om direkte beskatning i strid med traktatens artikel 113 og 115, da Unionen kun kan harmonisere den materielle lov om beskatning ved hjælp af enstemmigt vedtagne lovgivningsmæssige foranstaltninger.

| (291) | Luxembourg gjorde særligt opmærksom på overførselsprisens særlige karakter og kompleksitet. I henhold til OECD's retningslinjer for transfer pricing skal de nationale skattemyndigheder kunne benytte et vist skøn i deres fortolkning af skattereglerne i forbindelse med en enkelt sag og afgøre, om den anvendte transfer pricing-metode resulterer i en acceptabel transfer pricing. Luxembourg hævdede, at de nationale skattemyndigheder for at sikre retssikkerheden gennem skatteafgørelser har brug for det fornødne skøn, uden at de straks trues med, at deres dom senere vil blive erklæret i strid med statsstøttereglerne. Luxembourg hævdede, at det havde modtaget bekræftelse på, at dets skattelovgivning er hensigtsmæssig og overholder adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning (315) og OECD's retningslinjer for transfer pricing (316). |
| --- | --- |

(291)

Luxembourg gjorde særligt opmærksom på overførselsprisens særlige karakter og kompleksitet. I henhold til OECD's retningslinjer for transfer pricing skal de nationale skattemyndigheder kunne benytte et vist skøn i deres fortolkning af skattereglerne i forbindelse med en enkelt sag og afgøre, om den anvendte transfer pricing-metode resulterer i en acceptabel transfer pricing. Luxembourg hævdede, at de nationale skattemyndigheder for at sikre retssikkerheden gennem skatteafgørelser har brug for det fornødne skøn, uden at de straks trues med, at deres dom senere vil blive erklæret i strid med statsstøttereglerne. Luxembourg hævdede, at det havde modtaget bekræftelse på, at dets skattelovgivning er hensigtsmæssig og overholder adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning (315) og OECD's retningslinjer for transfer pricing (316).

315

316

| (292) | For det andet hævder Luxembourg, at denne præcedens, som Kommissionen påberåber sig i åbningsbeslutningen, adskiller sig fra den anfægtede skatteafgørelse, idet de vedrørte ordninger, der indeholdt elementer, der medførte en fordel, uanset skatteydernes individuelle omstændigheder. Fordelene i disse ordninger var kun tilgængelige for en bestemt gruppe af selskaber, mens den anfægtede skatteafgørelse ikke vedrører hele skattesystemet, men dets anvendelse på det individuelle tilfælde i forbindelse med Amazon. |
| --- | --- |

(292)

For det andet hævder Luxembourg, at denne præcedens, som Kommissionen påberåber sig i åbningsbeslutningen, adskiller sig fra den anfægtede skatteafgørelse, idet de vedrørte ordninger, der indeholdt elementer, der medførte en fordel, uanset skatteydernes individuelle omstændigheder. Fordelene i disse ordninger var kun tilgængelige for en bestemt gruppe af selskaber, mens den anfægtede skatteafgørelse ikke vedrører hele skattesystemet, men dets anvendelse på det individuelle tilfælde i forbindelse med Amazon.

| (293) | For det tredje har Luxembourg påstået, at åbningsbeslutningen savner en selektivitetsanalyse, og navnlig identificerer den ikke referenceskattesystemet eller referencegruppen af skatteydere, med hvilke Amazons skattebehandling skal sammenlignes. Derfor er der følgelig ikke fundet nogen undtagelse fra referenceskattesystemet og fordelen, der anvendes på Amazon. |
| --- | --- |

(293)

For det tredje har Luxembourg påstået, at åbningsbeslutningen savner en selektivitetsanalyse, og navnlig identificerer den ikke referenceskattesystemet eller referencegruppen af skatteydere, med hvilke Amazons skattebehandling skal sammenlignes. Derfor er der følgelig ikke fundet nogen undtagelse fra referenceskattesystemet og fordelen, der anvendes på Amazon.

| (294) | Med hensyn til den korrekte referenceramme anså Luxembourg det for at være den nationale skattelovgivning, navnlig artikel 164, stk. 3, og artikel 18 LIR. Selv om der ikke henvises specifikt til OECD's retningslinjer for transfer pricing i artikel 164, stk. 3, LIR afspejler Luxembourgs regler for transfer pricing og praksis disse retningslinjer. Luxembourg mente, at nationale regler for transfer pricing tjener til at sikre, at koncerner og uafhængige selskaber behandles på samme måde. Det påpegede endvidere, at hverken artikel 18 eller artikel 164, stk. 3, LIR skelner mellem internationale og nationale transaktioner eller mellem multinationale og indenlandske koncerner. Luxembourg insisterede på, at den anfægtede skatteafgørelse skal vurderes i lyset af den gældende lovramme og den økonomiske kontekst, der var gældende på tidspunktet for tildeling af foranstaltningen, dvs. i 2003 (317). Luxembourg bemærkede, at OECD's retningslinjer for transfer pricing 2010 ikke eksisterede i 2003, og der blev ikke henvist i luxembourgsk lovgivning til OECD-retningslinjerne fra 1995. |
| --- | --- |

(294)

Med hensyn til den korrekte referenceramme anså Luxembourg det for at være den nationale skattelovgivning, navnlig artikel 164, stk. 3, og artikel 18 LIR. Selv om der ikke henvises specifikt til OECD's retningslinjer for transfer pricing i artikel 164, stk. 3, LIR afspejler Luxembourgs regler for transfer pricing og praksis disse retningslinjer. Luxembourg mente, at nationale regler for transfer pricing tjener til at sikre, at koncerner og uafhængige selskaber behandles på samme måde. Det påpegede endvidere, at hverken artikel 18 eller artikel 164, stk. 3, LIR skelner mellem internationale og nationale transaktioner eller mellem multinationale og indenlandske koncerner. Luxembourg insisterede på, at den anfægtede skatteafgørelse skal vurderes i lyset af den gældende lovramme og den økonomiske kontekst, der var gældende på tidspunktet for tildeling af foranstaltningen, dvs. i 2003 (317). Luxembourg bemærkede, at OECD's retningslinjer for transfer pricing 2010 ikke eksisterede i 2003, og der blev ikke henvist i luxembourgsk lovgivning til OECD-retningslinjerne fra 1995.

317

| (295) | For det fjerde fandt Luxembourg, at Kommissionen ikke har identificeret nogen kategori af selskaber, der måtte have haft gavn af foranstaltningen. Med henvisning til Autogrill-sagen (318) har Luxembourg anført, at en gruppe af selskaber, der er den eneste, der er omfattet af den pågældende foranstaltning, skal identificeres. Med hensyn til referencegruppen af skatteydere betragtede de luxembourgske myndigheder kun skatteydere omfattet af regler om transfer pricing og dets skattemæssige praksis som værende i en sammenlignelig faktisk og retlig situation. |
| --- | --- |

(295)

For det fjerde fandt Luxembourg, at Kommissionen ikke har identificeret nogen kategori af selskaber, der måtte have haft gavn af foranstaltningen. Med henvisning til Autogrill-sagen (318) har Luxembourg anført, at en gruppe af selskaber, der er den eneste, der er omfattet af den pågældende foranstaltning, skal identificeres. Med hensyn til referencegruppen af skatteydere betragtede de luxembourgske myndigheder kun skatteydere omfattet af regler om transfer pricing og dets skattemæssige praksis som værende i en sammenlignelig faktisk og retlig situation.

318

4.3.   LUXEMBOURGS BEMÆRKNINGER TIL DEN TVIVL, DER BLEV UDTRYKT I ÅBNINGSAFGØRELSEN

LUXEMBOURGS BEMÆRKNINGER TIL DEN TVIVL, DER BLEV UDTRYKT I ÅBNINGSAFGØRELSEN

| (296) | Luxembourg henviste også specifikt til den tvivl, som Kommissionen gav udtryk for i åbningsafgørelsen vedrørende den anfægtede skatteafgørelses overholdelse af armslængdeprincippet. |
| --- | --- |

(296)

Luxembourg henviste også specifikt til den tvivl, som Kommissionen gav udtryk for i åbningsafgørelsen vedrørende den anfægtede skatteafgørelses overholdelse af armslængdeprincippet.

| (297) | For det første argumenterede Luxembourg som svar på Kommissionens kritik af, at den omtvistede skatteafgørelse blev godkendt på kun 11 arbejdsdage, at processen tog meget længere tid og involverede møder med repræsentanter fra Amazon den 9. og 11. september 2003 samt en omhyggelig undersøgelse foretaget af skattemyndighederne af tilgangen, Amazons brev af 23. og 31. oktober 2003, og rapporten om transfer pricing indsendt af Amazons skattekonsulent. |
| --- | --- |

(297)

For det første argumenterede Luxembourg som svar på Kommissionens kritik af, at den omtvistede skatteafgørelse blev godkendt på kun 11 arbejdsdage, at processen tog meget længere tid og involverede møder med repræsentanter fra Amazon den 9. og 11. september 2003 samt en omhyggelig undersøgelse foretaget af skattemyndighederne af tilgangen, Amazons brev af 23. og 31. oktober 2003, og rapporten om transfer pricing indsendt af Amazons skattekonsulent.

| (298) | For det andet gjorde Luxembourg gældende, at Kommissionens bekymring over, at den anfægtede skatteafgørelse var blev ydet i mangel af den påkrævede økonomiske analyse, var ubegrundet. En transfer pricing-rapport var forberedt som forklaring på den transfer pricing-ordning, der blev foreslået i anmodningen om afgørelse. Den indeholder standardelementer som en funktionel analyse af begge parter i transaktionen (LuxOpCo og LuxSCS), beskrivelse af den underliggende transaktion og de relevante immaterielle aktiver samt udvælgelse af transfer pricing-metoderne og en vurdering af armslængdeprisen. |
| --- | --- |

(298)

For det andet gjorde Luxembourg gældende, at Kommissionens bekymring over, at den anfægtede skatteafgørelse var blev ydet i mangel af den påkrævede økonomiske analyse, var ubegrundet. En transfer pricing-rapport var forberedt som forklaring på den transfer pricing-ordning, der blev foreslået i anmodningen om afgørelse. Den indeholder standardelementer som en funktionel analyse af begge parter i transaktionen (LuxOpCo og LuxSCS), beskrivelse af den underliggende transaktion og de relevante immaterielle aktiver samt udvælgelse af transfer pricing-metoderne og en vurdering af armslængdeprisen.

| (299) | Luxembourg forklarede, at da den anfægtede skatteafgørelse blev godkendt i 2003, var Amazons aktiviteter nye og voksede hurtigt, og der blev givet prioritet til langsigtede investeringer over kortsigtet rentabilitet. I 2003 registrerede Amazon et tab, og det var påtænkt, at Amazon fortsat ville investere kraftigt i teknologi til den nærmeste fremtid. Da online-detailhandel er en aktivitet med lave marginer, og er udsat for hård konkurrence, var det Amazons strategi at differentiere sig gennem teknologisk innovation. Som en følge heraf blev immaterielle aktiver betragtet som den væsentlige værdikilde i Amazons aktiviteter. Den teknologi, der er nødvendig for processerne, er yderst sofistikeret og forbedres løbende gennem betydelige investeringer fra LuxSCS. |
| --- | --- |

(299)

Luxembourg forklarede, at da den anfægtede skatteafgørelse blev godkendt i 2003, var Amazons aktiviteter nye og voksede hurtigt, og der blev givet prioritet til langsigtede investeringer over kortsigtet rentabilitet. I 2003 registrerede Amazon et tab, og det var påtænkt, at Amazon fortsat ville investere kraftigt i teknologi til den nærmeste fremtid. Da online-detailhandel er en aktivitet med lave marginer, og er udsat for hård konkurrence, var det Amazons strategi at differentiere sig gennem teknologisk innovation. Som en følge heraf blev immaterielle aktiver betragtet som den væsentlige værdikilde i Amazons aktiviteter. Den teknologi, der er nødvendig for processerne, er yderst sofistikeret og forbedres løbende gennem betydelige investeringer fra LuxSCS.

| (300) | Ifølge den funktionelle analyse, der præsenteres i transfer pricing-rapporten, er LuxSCS ansvarlig for at opretholde og løbende udvikle immaterielle aktiver. LuxOpCo forvalter, driver og udvikler detailhandel og serviceaktiviteter via de lokale websteder i EU ved hjælp af immaterielle aktiver licenseret af LuxSCS. Ifølge Luxembourg var de immaterielle aktivers økonomiske levetid begrænset og krævede løbende forbedringer og betydelige investeringer. Luxembourg tilføjede, at LuxOpCo ikke har holdt og ikke besidder immaterielle aktiver alene. I henhold til licensaftalen om immaterielle aktiver er ethvert afledt immaterielt aktiv, der er udviklet af LuxOpCo, lovligt tilskrevet og holdt af LuxSCS. |
| --- | --- |

(300)

Ifølge den funktionelle analyse, der præsenteres i transfer pricing-rapporten, er LuxSCS ansvarlig for at opretholde og løbende udvikle immaterielle aktiver. LuxOpCo forvalter, driver og udvikler detailhandel og serviceaktiviteter via de lokale websteder i EU ved hjælp af immaterielle aktiver licenseret af LuxSCS. Ifølge Luxembourg var de immaterielle aktivers økonomiske levetid begrænset og krævede løbende forbedringer og betydelige investeringer. Luxembourg tilføjede, at LuxOpCo ikke har holdt og ikke besidder immaterielle aktiver alene. I henhold til licensaftalen om immaterielle aktiver er ethvert afledt immaterielt aktiv, der er udviklet af LuxOpCo, lovligt tilskrevet og holdt af LuxSCS.

| (301) | Luxembourg har fremført, at den anfægtede skatteafgørelse godkender en transfer pricing-ordning baseret på TNMM til bestemmelse af niveauet for den royalty i overensstemmelse med armslængdeprincippet, der er betalt af LuxOpCo til LuxSCS. TNMM er en transfer pricing-metode, der svarer til luxembourgske transfer pricing-regler og administrativ praksis. Den er almindeligt anvendt i skatteafgørelser i Luxembourg og accepteret i OECD's retningslinjer for transfer pricing i 1995. Den luxembourgske skatteforvaltnings accept af TNMM afspejler den funktionelle analyse, der er indeholdt i transfer pricing-rapporten: LuxSCS holder, vedligeholder og udvikler selskabets mest strategiske elementer, nemlig immaterielle aktiver, som er svære at værdiansætte. Luxembourg hævder endvidere, at LuxOpCo ifølge licensaftalen kun har begrænsede rettigheder og ansvar med hensyn til immaterielle aktiver, og ikke har nogen selvstændig immateriel ejendomsret. Som følge heraf har LuxSCS levedygtige alternativer til brug af immaterielle aktiver for at skabe en velstående forretning; LuxOpCo besidder derimod ikke sådanne alternativer. Derfor anses LuxOpCo for at være den mindst komplekse enhed i sammenligning med LuxSCS og er korrekt blevet valgt som den testede part. Luxembourg hævdede endvidere, at valget af andre metoder kunne have udsat LuxOpCo for risikoen for tab, da onlinehandel genererer lave marginer. Valget af TNMM garanterede, at LuxOpCos fremtidige overskud ville være mere stabilt og i overensstemmelse med dets profil. Det garanterede også, at LuxOpCos resultater ville stige i takt med det voksende omfang af dets aktiviteter i Luxembourg og i EU og sikrede en legitim forudsigelighed med hensyn til LuxOpCos vederlag. Andre metoder ville have givet mere flygtige resultater. På baggrund af disse betragtninger hævdede Luxembourg, at den anfægtede skatteafgørelse ikke kan anses for at acceptere »det lavest mulige resultat« for LuxOpCo. |
| --- | --- |

(301)

Luxembourg har fremført, at den anfægtede skatteafgørelse godkender en transfer pricing-ordning baseret på TNMM til bestemmelse af niveauet for den royalty i overensstemmelse med armslængdeprincippet, der er betalt af LuxOpCo til LuxSCS. TNMM er en transfer pricing-metode, der svarer til luxembourgske transfer pricing-regler og administrativ praksis. Den er almindeligt anvendt i skatteafgørelser i Luxembourg og accepteret i OECD's retningslinjer for transfer pricing i 1995. Den luxembourgske skatteforvaltnings accept af TNMM afspejler den funktionelle analyse, der er indeholdt i transfer pricing-rapporten: LuxSCS holder, vedligeholder og udvikler selskabets mest strategiske elementer, nemlig immaterielle aktiver, som er svære at værdiansætte. Luxembourg hævder endvidere, at LuxOpCo ifølge licensaftalen kun har begrænsede rettigheder og ansvar med hensyn til immaterielle aktiver, og ikke har nogen selvstændig immateriel ejendomsret. Som følge heraf har LuxSCS levedygtige alternativer til brug af immaterielle aktiver for at skabe en velstående forretning; LuxOpCo besidder derimod ikke sådanne alternativer. Derfor anses LuxOpCo for at være den mindst komplekse enhed i sammenligning med LuxSCS og er korrekt blevet valgt som den testede part. Luxembourg hævdede endvidere, at valget af andre metoder kunne have udsat LuxOpCo for risikoen for tab, da onlinehandel genererer lave marginer. Valget af TNMM garanterede, at LuxOpCos fremtidige overskud ville være mere stabilt og i overensstemmelse med dets profil. Det garanterede også, at LuxOpCos resultater ville stige i takt med det voksende omfang af dets aktiviteter i Luxembourg og i EU og sikrede en legitim forudsigelighed med hensyn til LuxOpCos vederlag. Andre metoder ville have givet mere flygtige resultater. På baggrund af disse betragtninger hævdede Luxembourg, at den anfægtede skatteafgørelse ikke kan anses for at acceptere »det lavest mulige resultat« for LuxOpCo.

| (302) | For det tredje bekræftede Luxembourg som følge af Kommissionens tvivl i åbningsafgørelsen, at royalty fra LuxOpCo til LuxSCS ikke er relateret til produktion, salg eller fortjeneste; Luxembourg bekræftede, at royaltyen beregnes som en residualavance. Luxembourg betragter imidlertid et sådant resultat som iboende ved anvendelsen af TNMM og i overensstemmelse med funktionelle og risikoanalyser. |
| --- | --- |

(302)

For det tredje bekræftede Luxembourg som følge af Kommissionens tvivl i åbningsafgørelsen, at royalty fra LuxOpCo til LuxSCS ikke er relateret til produktion, salg eller fortjeneste; Luxembourg bekræftede, at royaltyen beregnes som en residualavance. Luxembourg betragter imidlertid et sådant resultat som iboende ved anvendelsen af TNMM og i overensstemmelse med funktionelle og risikoanalyser.

| (303) | For det fjerde hævdede Luxembourg, at LuxOpCos reelle finansielle afkast for hvert år i den relevante periode fuldt ud overholder armslængdeprincippet. Armslængdevederlaget for LuxOpCo blev anset til at ligge i interkvartilområdet mellem [2-2,5] % og [5-10] % med en middelværdi på [4-4,5] % som angivet i den sammenlignende analyse af transfer pricing-rapporten. |
| --- | --- |

(303)

For det fjerde hævdede Luxembourg, at LuxOpCos reelle finansielle afkast for hvert år i den relevante periode fuldt ud overholder armslængdeprincippet. Armslængdevederlaget for LuxOpCo blev anset til at ligge i interkvartilområdet mellem [2-2,5] % og [5-10] % med en middelværdi på [4-4,5] % som angivet i den sammenlignende analyse af transfer pricing-rapporten.

| (304) | For det femte fremførte Luxembourg for så vidt angår tvivl om relevansen af gulvet og loftet for LuxOpCos vederlag, at siden Amazons tab i 2003, og da selskaber i den sammenlignende analyse også var tabsgivende, garanterede gulvet et positivt vederlag, der var stigende i takt med forretningernes ekspansion. Endvidere tilskyndede bunden og loftet LuxOpCo til at forvalte sine aktiviteter effektivt. Uden denne bund og loft kunne LuxOpCo blot øge sine omkostninger for at øge resultatet. Da den margin, der blev opnået af LuxOpCo i perioden 2006-2013 i gennemsnit var [3,5-4] %, og hvert år lå inden for grænsekvotientintervallet, konkluderer Luxembourg, at lofter og gulve ikke havde nogen reel og praktisk indvirkning. |
| --- | --- |

(304)

For det femte fremførte Luxembourg for så vidt angår tvivl om relevansen af gulvet og loftet for LuxOpCos vederlag, at siden Amazons tab i 2003, og da selskaber i den sammenlignende analyse også var tabsgivende, garanterede gulvet et positivt vederlag, der var stigende i takt med forretningernes ekspansion. Endvidere tilskyndede bunden og loftet LuxOpCo til at forvalte sine aktiviteter effektivt. Uden denne bund og loft kunne LuxOpCo blot øge sine omkostninger for at øge resultatet. Da den margin, der blev opnået af LuxOpCo i perioden 2006-2013 i gennemsnit var [3,5-4] %, og hvert år lå inden for grænsekvotientintervallet, konkluderer Luxembourg, at lofter og gulve ikke havde nogen reel og praktisk indvirkning.

| (305) | Luxembourg hævdede endvidere, at beskatningsgrundlaget ikke er blevet begrænset og er steget i takt med Amazons ekspansion og investering i EU-området. Vederlagsmarginen blev anvendt på alle LuxOpCos driftsomkostninger, ikke kun på driftsomkostningerne i Luxembourg. Marginen blev således anvendt på et bredere grundlag end blot de driftsomkostninger, som LuxOpCo havde i Luxembourg, idet den omfattede driftsomkostningerne i forbindelse med andre datterselskaber i EU, som senere blev faktureret til LuxOpCo. Hvis LuxOpCo havde modtaget en godtgørelse udelukkende i forhold til de luxembourgske driftsomkostninger, ville den have haft en gennemsnitlig margin på [10-15] %. Tallene fra Luxembourg til støtte for dette argument er gengivet i tabel 18.

  Tabel 18


  LuxOpCos skattepligtige overskud udtrykt i forhold til LuxOpCos driftsomkostninger i Luxembourg (eksklusive driftsomkostninger viderefaktureret af datterselskaberne i EU) a) og driftsomkostningerne i LuxOpCo inklusive de omkostninger, der viderefaktureres af datterselskaberne i EU b)















  (%) |
| --- | --- |
| År | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | I alt
  (2006-2013) |
| a) | 13,8 | 12,0 | 10,9 | 10,4 | 11,4 | 11,5 | 11,0 | [10-15] | [10-15] |
| b) | 4,1 | 4,4 | 4,2 | 4,2 | 3,9 | 3,8 | 3,2 | [2,5-3] | [3,5-4] |

(305)

Luxembourg hævdede endvidere, at beskatningsgrundlaget ikke er blevet begrænset og er steget i takt med Amazons ekspansion og investering i EU-området. Vederlagsmarginen blev anvendt på alle LuxOpCos driftsomkostninger, ikke kun på driftsomkostningerne i Luxembourg. Marginen blev således anvendt på et bredere grundlag end blot de driftsomkostninger, som LuxOpCo havde i Luxembourg, idet den omfattede driftsomkostningerne i forbindelse med andre datterselskaber i EU, som senere blev faktureret til LuxOpCo. Hvis LuxOpCo havde modtaget en godtgørelse udelukkende i forhold til de luxembourgske driftsomkostninger, ville den have haft en gennemsnitlig margin på [10-15] %. Tallene fra Luxembourg til støtte for dette argument er gengivet i tabel 18.

Tabel 18

Tabel 18

LuxOpCos skattepligtige overskud udtrykt i forhold til LuxOpCos driftsomkostninger i Luxembourg (eksklusive driftsomkostninger viderefaktureret af datterselskaberne i EU) a) og driftsomkostningerne i LuxOpCo inklusive de omkostninger, der viderefaktureres af datterselskaberne i EU b)

LuxOpCos skattepligtige overskud udtrykt i forhold til LuxOpCos driftsomkostninger i Luxembourg (eksklusive driftsomkostninger viderefaktureret af datterselskaberne i EU) a) og driftsomkostningerne i LuxOpCo inklusive de omkostninger, der viderefaktureres af datterselskaberne i EU b)

(%)

År

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

I alt

(2006-2013)

a)

13,8

12,0

10,9

10,4

11,4

11,5

11,0

[10-15]

[10-15]

b)

4,1

4,4

4,2

4,2

3,9

3,8

3,2

[2,5-3]

[3,5-4]

| (306) | For det sjette bemærkes, at Luxembourg for så vidt angår varigheden af den anfægtede skatteafgørelse forklarede, at den oprindeligt var gældende i fem regnskabsperioder fra starten af Amazons aktiviteter i Luxembourg, som faktisk startede i 2006 (319). Derfor var den anfægtede skatteafgørelse først i anvendelse indtil 2011. Luxembourg forklarer endvidere, at ifølge de daværende administrative praksis blev beslutninger vedrørende transfer pricing generelt kun ændret, hvis aktivitetsmodellen eller markedsvilkårene ændrede sig markant. LuxOpCos aktiviteter og driftsmodel var i 2011 uændret, hvorfor transfer pricing-ordningen fortsat blev anset for passende, og den anfægtede skatteafgørelse blev forlænget i 2011 i yderligere fem år. Luxembourg forklarer desuden, at efter den økonomiske krise i 2008 var vederlag for sammenlignelige aktiviteter (onlinedetailhandel) under stort pres, og Amazons driftsmarginaler var blevet reducerede. I denne sammenhæng fandt de luxembourgske myndigheder, at en revision af prissætningen kunne have ført til en reduktion i LuxOpCos vederlag. |
| --- | --- |

(306)

For det sjette bemærkes, at Luxembourg for så vidt angår varigheden af den anfægtede skatteafgørelse forklarede, at den oprindeligt var gældende i fem regnskabsperioder fra starten af Amazons aktiviteter i Luxembourg, som faktisk startede i 2006 (319). Derfor var den anfægtede skatteafgørelse først i anvendelse indtil 2011. Luxembourg forklarer endvidere, at ifølge de daværende administrative praksis blev beslutninger vedrørende transfer pricing generelt kun ændret, hvis aktivitetsmodellen eller markedsvilkårene ændrede sig markant. LuxOpCos aktiviteter og driftsmodel var i 2011 uændret, hvorfor transfer pricing-ordningen fortsat blev anset for passende, og den anfægtede skatteafgørelse blev forlænget i 2011 i yderligere fem år. Luxembourg forklarer desuden, at efter den økonomiske krise i 2008 var vederlag for sammenlignelige aktiviteter (onlinedetailhandel) under stort pres, og Amazons driftsmarginaler var blevet reducerede. I denne sammenhæng fandt de luxembourgske myndigheder, at en revision af prissætningen kunne have ført til en reduktion i LuxOpCos vederlag.

319

4.4.   LUXEMBOURGS BEMÆRKNINGER TIL M.COM-AFTALERNE, KONCERNENS LICENSAFTALER, LICENSAFTALER FOR IMMATERIELLE AKTIVER OG ANDRE OPLYSNINGER

LUXEMBOURGS BEMÆRKNINGER TIL M.COM-AFTALERNE, KONCERNENS LICENSAFTALER, LICENSAFTALER FOR IMMATERIELLE AKTIVER OG ANDRE OPLYSNINGER

| (307) | Luxembourg har fremsat sine bemærkninger til M.com-aftalerne, koncernens licensaftaler, licensaftaler vedrørende immaterielle aktiver mellem Amazon-koncernenheder og tredjeparter og andre interne finansielle og juridiske oplysninger fra LuxOpCo, LuxSCS, AMEU og ASE såsom eksterne vurderingsrapporter eller transfer pricing-rapporter vedrørende akkvisitionstransaktioner i forbindelse med immaterielle aktiver, referater af bestyrelsesmøder og generalforsamlinger for LuxOpCos aktionærer. |
| --- | --- |

(307)

Luxembourg har fremsat sine bemærkninger til M.com-aftalerne, koncernens licensaftaler, licensaftaler vedrørende immaterielle aktiver mellem Amazon-koncernenheder og tredjeparter og andre interne finansielle og juridiske oplysninger fra LuxOpCo, LuxSCS, AMEU og ASE såsom eksterne vurderingsrapporter eller transfer pricing-rapporter vedrørende akkvisitionstransaktioner i forbindelse med immaterielle aktiver, referater af bestyrelsesmøder og generalforsamlinger for LuxOpCos aktionærer.

| (308) | Luxembourg erklærede, at dets regler for transfer pricing er anvendelige for alle grupper af selskaber, indenlandske eller internationale, og at Amazon ikke blev behandlet mere gunstigt end andre grupper, fordi Luxembourg anvendte sine regler om transfer pricing konsekvent. |
| --- | --- |

(308)

Luxembourg erklærede, at dets regler for transfer pricing er anvendelige for alle grupper af selskaber, indenlandske eller internationale, og at Amazon ikke blev behandlet mere gunstigt end andre grupper, fordi Luxembourg anvendte sine regler om transfer pricing konsekvent.

| (309) | Luxembourg stillede spørgsmålstegn ved relevansen af M.com-aftalerne i forbindelse med den foreliggende sag. Bortset fra målaftalen var de blevet indgået, efter at Luxembourg havde udstedt sin skatteafgørelse. Efter at have gennemgået M.com-aftalerne udtalte Luxembourg, at det deler Amazons opfattelse af, at M.com-aftalerne afspejler en forretningsmodel, der afviger fra modellen, der var på plads mellem LuxSCS og LuxOpCo. Derfor kan disse aftaler, herunder aftalerne mellem Amazon og Borders, Circuit City, TARGET, ToysRUs og Waterstones, ikke bruges til en CUP-analyse. |
| --- | --- |

(309)

Luxembourg stillede spørgsmålstegn ved relevansen af M.com-aftalerne i forbindelse med den foreliggende sag. Bortset fra målaftalen var de blevet indgået, efter at Luxembourg havde udstedt sin skatteafgørelse. Efter at have gennemgået M.com-aftalerne udtalte Luxembourg, at det deler Amazons opfattelse af, at M.com-aftalerne afspejler en forretningsmodel, der afviger fra modellen, der var på plads mellem LuxSCS og LuxOpCo. Derfor kan disse aftaler, herunder aftalerne mellem Amazon og Borders, Circuit City, TARGET, ToysRUs og Waterstones, ikke bruges til en CUP-analyse.

| (310) | Luxembourg hævdede endvidere, at Amazons koncerninterne aftaler heller ikke er tilstrækkelige til en CUP-analyse, da disse koncerninterne aftaler pr. definition ikke er ukontrollerede. |
| --- | --- |

(310)

Luxembourg hævdede endvidere, at Amazons koncerninterne aftaler heller ikke er tilstrækkelige til en CUP-analyse, da disse koncerninterne aftaler pr. definition ikke er ukontrollerede.

4.5.   LUXEMBOURGS BEMÆRKNINGER TIL AMAZONS FREMSENDTE DOKUMENTER I FORBINDELSE MED PROCEDUREN I DEN AMERIKANSKE SKATTEDOMSTOL

LUXEMBOURGS BEMÆRKNINGER TIL AMAZONS FREMSENDTE DOKUMENTER I FORBINDELSE MED PROCEDUREN I DEN AMERIKANSKE SKATTEDOMSTOL

| (311) | Den 6. juli 2017 fremsendte Luxembourg sine bemærkninger til Amazons indlæg til Kommissionen vedrørende dokumenter, der blev brugt og oprettet under retssagen ved den amerikanske skattedomstol. |
| --- | --- |

(311)

Den 6. juli 2017 fremsendte Luxembourg sine bemærkninger til Amazons indlæg til Kommissionen vedrørende dokumenter, der blev brugt og oprettet under retssagen ved den amerikanske skattedomstol.

| (312) | I sine bemærkninger støtter Luxembourg Amazons kommentarer og konklusioner og fremhæver, at opkøbet af LuxSCS kun værdiansætter selve de immaterielle aktiver, adskilt fra alle andre aktiver, funktioner og risici forbundet med Amazons forretning. |
| --- | --- |

(312)

I sine bemærkninger støtter Luxembourg Amazons kommentarer og konklusioner og fremhæver, at opkøbet af LuxSCS kun værdiansætter selve de immaterielle aktiver, adskilt fra alle andre aktiver, funktioner og risici forbundet med Amazons forretning.

| (313) | Ifølge Luxembourg fastslog den amerikanske skattedomstols analyse, at [4,5-5] % af bruttoindtægten fra salget af varer (»GMS«) ville være en passende royaltysats i overensstemmelse med armslængdeprincippet for immaterielle aktiver anvendt til at drive Amazons europæiske virksomhed, baseret på de mest relevante benchmarks. |
| --- | --- |

(313)

Ifølge Luxembourg fastslog den amerikanske skattedomstols analyse, at [4,5-5] % af bruttoindtægten fra salget af varer (»GMS«) ville være en passende royaltysats i overensstemmelse med armslængdeprincippet for immaterielle aktiver anvendt til at drive Amazons europæiske virksomhed, baseret på de mest relevante benchmarks.

| (314) | Luxembourg bemærker, at LuxSCS modtog royalties fra LuxOpCo svarende til [3-3,5] % af GMS, dvs. under armslængderoyaltysatsen, sådan som fastslået af USA's skattedomstol. Hvis den amerikanske skattedomstols sats skulle anvendes, ville LuxOpCo skulle betale royaltybetalinger til LuxSCS og derved sænke sin skattepligtige indkomst i Luxembourg. |
| --- | --- |

(314)

Luxembourg bemærker, at LuxSCS modtog royalties fra LuxOpCo svarende til [3-3,5] % af GMS, dvs. under armslængderoyaltysatsen, sådan som fastslået af USA's skattedomstol. Hvis den amerikanske skattedomstols sats skulle anvendes, ville LuxOpCo skulle betale royaltybetalinger til LuxSCS og derved sænke sin skattepligtige indkomst i Luxembourg.

| (315) | Luxembourg finder derfor, at LuxOpCos beskatningsgrundlag ikke er uretmæssigt nedsat som anført af Kommissionen i sin åbningsafgørelse, hvorfor den anfægtede skatteafgørelse ikke gav en selektiv fordel for LuxOpCo. |
| --- | --- |

(315)

Luxembourg finder derfor, at LuxOpCos beskatningsgrundlag ikke er uretmæssigt nedsat som anført af Kommissionen i sin åbningsafgørelse, hvorfor den anfægtede skatteafgørelse ikke gav en selektiv fordel for LuxOpCo.

5.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

5.1.   BEMÆRKNINGER FRA AMAZON

BEMÆRKNINGER FRA AMAZON

5.1.1.   AMAZONS KOMMENTARER TIL PÅSTÅEDE JURIDISKE FEJL

| (316) | Amazon hævdede, at Kommissionen ikke havde identificeret referencerammen korrekt og ikke havde bevist foranstaltningens selektivitet i sin åbningsbeslutning. Ifølge Amazon bør den anfægtede skatteafgørelse revideres imod en særlig regel i national ret og/eller administrativ praksis og ikke selskabsskattesystemet som helhed (320). Den korrekte referenceramme til vurdering af den anfægtede skatteafgørelse er derfor armslængdeprincippet som fastsat i artikel 164, stk. 3, og artikel 18 LIR, sammen med den relevante administrative praksis, der anvender de pågældende bestemmelser (321). |
| --- | --- |

(316)

Amazon hævdede, at Kommissionen ikke havde identificeret referencerammen korrekt og ikke havde bevist foranstaltningens selektivitet i sin åbningsbeslutning. Ifølge Amazon bør den anfægtede skatteafgørelse revideres imod en særlig regel i national ret og/eller administrativ praksis og ikke selskabsskattesystemet som helhed (320). Den korrekte referenceramme til vurdering af den anfægtede skatteafgørelse er derfor armslængdeprincippet som fastsat i artikel 164, stk. 3, og artikel 18 LIR, sammen med den relevante administrative praksis, der anvender de pågældende bestemmelser (321).

320

321

| (317) | Ifølge Amazon kan der kun være tale om statsstøtte, hvis den anfægtede skatteafgørelse afviger fra den normale fortolkning og anvendelse af armslængdeprincippet i Luxembourg. Amazon argumenterede for, at den udbredte anvendelse af den residualavancefordelingsmetode, der blev afsløret i LuxLeaks-databasen af International Consortium of Investigative Journalists, illustrerer, at den anfægtede skatteafgørelse ikke afviger fra den luxembourgske skatteadministrations administrative praksis (322). |
| --- | --- |

(317)

Ifølge Amazon kan der kun være tale om statsstøtte, hvis den anfægtede skatteafgørelse afviger fra den normale fortolkning og anvendelse af armslængdeprincippet i Luxembourg. Amazon argumenterede for, at den udbredte anvendelse af den residualavancefordelingsmetode, der blev afsløret i LuxLeaks-databasen af International Consortium of Investigative Journalists, illustrerer, at den anfægtede skatteafgørelse ikke afviger fra den luxembourgske skatteadministrations administrative praksis (322).

322

| (318) | Amazon hævdede også, at Kommissionen ikke demonstrerede foranstaltningens selektivitet og henviste til de tilfælde, hvor kendetegnene ved ikke-selektive foranstaltninger blev fastsat (323). |
| --- | --- |

(318)

Amazon hævdede også, at Kommissionen ikke demonstrerede foranstaltningens selektivitet og henviste til de tilfælde, hvor kendetegnene ved ikke-selektive foranstaltninger blev fastsat (323).

323

5.1.2.   AMAZONS BEMÆRKNINGER TIL DEN TVIVL, DER BLEV UDTRYKT I ÅBNINGSAFGØRELSEN

| (319) | Amazonas bemærkninger til den tvivl, der blev udtrykt i åbningsafgørelsen, svarer stort set til Luxembourgs, for så vidt som det også hævder, at anmodningen om en skattemæssig afgørelse ledsages af en transfer pricing-rapport, og at denne anmodning blev nøje gennemgået. |
| --- | --- |

(319)

Amazonas bemærkninger til den tvivl, der blev udtrykt i åbningsafgørelsen, svarer stort set til Luxembourgs, for så vidt som det også hævder, at anmodningen om en skattemæssig afgørelse ledsages af en transfer pricing-rapport, og at denne anmodning blev nøje gennemgået.

| (320) | Amazon hævdede endvidere, at den valgte transfer pricing-metode, residualavancefordelingen, ikke kun er i overensstemmelse med OECD's retningslinjer for transfer pricing, men også med luxembourgske regler for transfer pricing og administrativ praksis (324). Amazon forklarede, at de immaterielle aktiver, som LuxSCS stiller til rådighed for LuxOpCo i henhold til licensaftalen, består af al intellektuel ejendom, ejendomsrettigheder og andre immaterielle aktiver, der ejes og udvikles af LuxSCS i henhold til en aftale med Amazons datterselskaber eller licenseres fra Amazon-tilknyttede selskaber eller enheder på anden måde tilknyttet LuxSCS (325). Amazon forklarede LuxSCS's rolle i forhold til LuxOpCo og hævdede, at da LuxOpCo er det driftsselskab, der ikke ejer unikke ressourcer, og mens LuxSCS ejer, vedligeholder og udvikler unikke og værdifulde og vigtige afsæt for værdiskabelse, der er vanskelige at værdiansætte, er LuxOpCo den mindst komplekse enhed i dette forhold. Derfor anvendes TNMM under residualavancefordelingsmetoden i det første trin til at bestemme afkastet af ikke-entydige bidrag fra LuxOpCo, der er udpeget som »testet part«. Residualavancen allokeres derefter fuldt ud til LuxSCS for at afspejle, at dets bidrag er afgørende for den europæiske forretning (326). |
| --- | --- |

(320)

Amazon hævdede endvidere, at den valgte transfer pricing-metode, residualavancefordelingen, ikke kun er i overensstemmelse med OECD's retningslinjer for transfer pricing, men også med luxembourgske regler for transfer pricing og administrativ praksis (324). Amazon forklarede, at de immaterielle aktiver, som LuxSCS stiller til rådighed for LuxOpCo i henhold til licensaftalen, består af al intellektuel ejendom, ejendomsrettigheder og andre immaterielle aktiver, der ejes og udvikles af LuxSCS i henhold til en aftale med Amazons datterselskaber eller licenseres fra Amazon-tilknyttede selskaber eller enheder på anden måde tilknyttet LuxSCS (325). Amazon forklarede LuxSCS's rolle i forhold til LuxOpCo og hævdede, at da LuxOpCo er det driftsselskab, der ikke ejer unikke ressourcer, og mens LuxSCS ejer, vedligeholder og udvikler unikke og værdifulde og vigtige afsæt for værdiskabelse, der er vanskelige at værdiansætte, er LuxOpCo den mindst komplekse enhed i dette forhold. Derfor anvendes TNMM under residualavancefordelingsmetoden i det første trin til at bestemme afkastet af ikke-entydige bidrag fra LuxOpCo, der er udpeget som »testet part«. Residualavancen allokeres derefter fuldt ud til LuxSCS for at afspejle, at dets bidrag er afgørende for den europæiske forretning (326).

324

325

326

| (321) | Amazon tilføjede, at LuxSCS' bidrag, for hvilke det modtager vederlag ifølge transfer pricing-ordningen, der er godkendt af den anfægtede skatteafgørelse, ikke alene består i underlicensering af immaterielle aktiver, men også af påtagelse af risici forbundet med LuxOpCos operationer (327). Ved at holde og finansiere udviklingen af immaterielle aktiver, tog LuxSCS betydelige risici, da det skulle foretage betalingerne ifølge CSA. Risikoen, som bæres af LuxSCS, stammer fra usikkerheden i forbindelse med finansiering af forskning og udvikling. Hvis F&U-aktiviteterne ikke genererer nogen immaterielle aktiver, der kan udnyttes med held, ville parterne i CSA have lidt betydelige tab. LuxSCS har evnen til at kontrollere de forretningsmæssige risici forbundet med immaterielle aktiver, da LuxSCS udøver sin kontrol og udvikling af immaterielle aktiver gennem sin deltagelse i CSA. Derfor er det ikke nødvendigt for LuxSCS at have egne medarbejdere. I en situation, hvor LuxOpCo ville blive udsat for tab, ville immaterielle aktiver endvidere kunne licenseres til et andet selskab, og derfor ligger den effektive kontrol over udnyttelsen af immaterielle aktiver hos LuxSCS. Endelig har LuxSCS som ejer af de meget værdifulde immaterielle aktiver den finansielle kapacitet til at absorbere risici, såfremt disse skulle indtræffe. LuxSCS kunne også stole på pengestrømmen fra forventet royaltyindkomst til finansiering af fremtidige investeringer med det formål at opretholde og opgradere immaterielle aktiver. |
| --- | --- |

(321)

Amazon tilføjede, at LuxSCS' bidrag, for hvilke det modtager vederlag ifølge transfer pricing-ordningen, der er godkendt af den anfægtede skatteafgørelse, ikke alene består i underlicensering af immaterielle aktiver, men også af påtagelse af risici forbundet med LuxOpCos operationer (327). Ved at holde og finansiere udviklingen af immaterielle aktiver, tog LuxSCS betydelige risici, da det skulle foretage betalingerne ifølge CSA. Risikoen, som bæres af LuxSCS, stammer fra usikkerheden i forbindelse med finansiering af forskning og udvikling. Hvis F&U-aktiviteterne ikke genererer nogen immaterielle aktiver, der kan udnyttes med held, ville parterne i CSA have lidt betydelige tab. LuxSCS har evnen til at kontrollere de forretningsmæssige risici forbundet med immaterielle aktiver, da LuxSCS udøver sin kontrol og udvikling af immaterielle aktiver gennem sin deltagelse i CSA. Derfor er det ikke nødvendigt for LuxSCS at have egne medarbejdere. I en situation, hvor LuxOpCo ville blive udsat for tab, ville immaterielle aktiver endvidere kunne licenseres til et andet selskab, og derfor ligger den effektive kontrol over udnyttelsen af immaterielle aktiver hos LuxSCS. Endelig har LuxSCS som ejer af de meget værdifulde immaterielle aktiver den finansielle kapacitet til at absorbere risici, såfremt disse skulle indtræffe. LuxSCS kunne også stole på pengestrømmen fra forventet royaltyindkomst til finansiering af fremtidige investeringer med det formål at opretholde og opgradere immaterielle aktiver.

327

| (322) | Amazon hævdede endvidere, at anvendelsen af CUP-metoden til fastlæggelse af en fast royaltysats ville have givet mere flygtige resultater, idet LuxOpCo ville være blevet udsat for risikoen for tab, og derfor blev denne metode ikke anvendt. Under alle omstændigheder skal den luxembourgske skatteadministration påbegynde transfer pricing-analysen på grundlag af den metode, som skatteyderen vælger. |
| --- | --- |

(322)

Amazon hævdede endvidere, at anvendelsen af CUP-metoden til fastlæggelse af en fast royaltysats ville have givet mere flygtige resultater, idet LuxOpCo ville være blevet udsat for risikoen for tab, og derfor blev denne metode ikke anvendt. Under alle omstændigheder skal den luxembourgske skatteadministration påbegynde transfer pricing-analysen på grundlag af den metode, som skatteyderen vælger.

| (323) | Amazon mindede om, at anvendelsen af enhver transfer pricing-metode typisk producerer en række tal, som alle er lige pålidelige. Transfer pricing er ikke en eksakt videnskab, og enhver transfer pricing-analyse vil i sig selv resultere i en række armslængderesultater og en konklusion om en armslængdepris og ikke armslængdeprisen. Endvidere hævdede Amazon med henvisning til OECD's retningslinjer for transfer pricing, at transfer pricing er en skønsmæssig vurdering. Derfor er en vis grad af fortolkningsmæssigt spillerum afgørende for at holde selskabsskattesystemet håndterbart. |
| --- | --- |

(323)

Amazon mindede om, at anvendelsen af enhver transfer pricing-metode typisk producerer en række tal, som alle er lige pålidelige. Transfer pricing er ikke en eksakt videnskab, og enhver transfer pricing-analyse vil i sig selv resultere i en række armslængderesultater og en konklusion om en armslængdepris og ikke armslængdeprisen. Endvidere hævdede Amazon med henvisning til OECD's retningslinjer for transfer pricing, at transfer pricing er en skønsmæssig vurdering. Derfor er en vis grad af fortolkningsmæssigt spillerum afgørende for at holde selskabsskattesystemet håndterbart.

en

en

| (324) | Amazon forelagde en efterfølgende undersøgelse, som den havde bestilt i 2014, om ledelsestjenester, der sammenligner europæiske virksomheder med aktiviteter, der ligner dem, der er forbundet med Amazons koncerninterne ledelsestjenester (»2014-undersøgelsen«) (328). I 2014-undersøgelsen blev der gennemført en søgning for sammenlignelige selskaber, der generelt blev identificeret som engageret i aktiviteter i hovedkontorer og ledelsesrådgivning. En søgning efter sammenlignelige selskaber i Amadeus-databasen ved hjælp af udvælgelseskriterier relateret til geografisk område (329), selskabets uafhængighed, utilstrækkelige finansielle oplysninger og søgeordssøgning i begrænsninger i forretningsbeskrivelser (330) resulterede i elleve selskaber (331), som skattekonsulenten anser for at være tilstrækkeligt sammenlignelige med LuxOpCo. Analysen af de valgte selskabers finansielle oplysninger for årene 2010-2012 resulterede i følgende interkvartile afstand for resultatniveauindikatoren, defineret som driftsindtægt (332) divideret med de samlede omkostninger: 1,8 % til 12,0 % med en medianværdi på 7,0 %. Amazon vurderer, at 2014-undersøgelsen bekræfter, at LuxOpCos vederlag er i overensstemmelse med armslængdeprincippet, sådan som godkendt af den anfægtede skatteafgørelse, fordi LuxOpCos opgørelse som en procentdel af de luxembourgske driftsomkostninger forblev inden for dette interval i den relevante periode (333). |
| --- | --- |

(324)

Amazon forelagde en efterfølgende undersøgelse, som den havde bestilt i 2014, om ledelsestjenester, der sammenligner europæiske virksomheder med aktiviteter, der ligner dem, der er forbundet med Amazons koncerninterne ledelsestjenester (»2014-undersøgelsen«) (328). I 2014-undersøgelsen blev der gennemført en søgning for sammenlignelige selskaber, der generelt blev identificeret som engageret i aktiviteter i hovedkontorer og ledelsesrådgivning. En søgning efter sammenlignelige selskaber i Amadeus-databasen ved hjælp af udvælgelseskriterier relateret til geografisk område (329), selskabets uafhængighed, utilstrækkelige finansielle oplysninger og søgeordssøgning i begrænsninger i forretningsbeskrivelser (330) resulterede i elleve selskaber (331), som skattekonsulenten anser for at være tilstrækkeligt sammenlignelige med LuxOpCo. Analysen af de valgte selskabers finansielle oplysninger for årene 2010-2012 resulterede i følgende interkvartile afstand for resultatniveauindikatoren, defineret som driftsindtægt (332) divideret med de samlede omkostninger: 1,8 % til 12,0 % med en medianværdi på 7,0 %. Amazon vurderer, at 2014-undersøgelsen bekræfter, at LuxOpCos vederlag er i overensstemmelse med armslængdeprincippet, sådan som godkendt af den anfægtede skatteafgørelse, fordi LuxOpCos opgørelse som en procentdel af de luxembourgske driftsomkostninger forblev inden for dette interval i den relevante periode (333).

328

329

330

331

332

333

| (325) | Amazon forsvarede også varigheden af den anfægtede skatteafgørelse. For at underbygge argumentet om, at efter finanskrisen i 2008 ville revisionen af afgørelsen sandsynligvis have medført en nedbringelse af LuxOpCos vederlag, forelagde Amazon en efterfølgende prisfastsættelsesrapport, som den havde bestilt i 2012 (»Transfer pricing-rapport for 2012«) (334), der præsenterer de økonomiske resultater i selskaber, der blev brugt i den sammenlignelige søgning indeholdt i transfer pricing-rapporten. Fra det oprindelige sæt af sammenlignelige selskaber, der blev anvendt i transfer pricing-rapporten, eksisterede tre ikke længere, og yderligere tre blev ikke betragtet som sammenlignelige eller havde utilstrækkelige oplysninger. To nye selskabssæt blev udarbejdet: en baseret på data fra 2004-2006 og en anden 2008-2010. Analysen, som blev udført for forskellige regnskabsår, resulterede i en lavere kvartil af omkostningsafkastet (defineret som driftsresultat til samlede omkostninger) fra 1,1 % til 4,2 %; median: 3,1 % til 5,5 %; og øvre kvartil: 4,6 % til 8,5 %. På baggrund af disse resultater hævdede Amazon, at LuxOpCos vederlag forblev inden for armslængdespændet i den relevante periode. |
| --- | --- |

(325)

Amazon forsvarede også varigheden af den anfægtede skatteafgørelse. For at underbygge argumentet om, at efter finanskrisen i 2008 ville revisionen af afgørelsen sandsynligvis have medført en nedbringelse af LuxOpCos vederlag, forelagde Amazon en efterfølgende prisfastsættelsesrapport, som den havde bestilt i 2012 (»Transfer pricing-rapport for 2012«) (334), der præsenterer de økonomiske resultater i selskaber, der blev brugt i den sammenlignelige søgning indeholdt i transfer pricing-rapporten. Fra det oprindelige sæt af sammenlignelige selskaber, der blev anvendt i transfer pricing-rapporten, eksisterede tre ikke længere, og yderligere tre blev ikke betragtet som sammenlignelige eller havde utilstrækkelige oplysninger. To nye selskabssæt blev udarbejdet: en baseret på data fra 2004-2006 og en anden 2008-2010. Analysen, som blev udført for forskellige regnskabsår, resulterede i en lavere kvartil af omkostningsafkastet (defineret som driftsresultat til samlede omkostninger) fra 1,1 % til 4,2 %; median: 3,1 % til 5,5 %; og øvre kvartil: 4,6 % til 8,5 %. På baggrund af disse resultater hævdede Amazon, at LuxOpCos vederlag forblev inden for armslængdespændet i den relevante periode.

334

| (326) | Endelig hævdede Amazon, at selv om Kommissionen skulle konkludere, at den anfægtede skatteafgørelse udgør statsstøtte, ville der ikke være nogen retlig grund til opkrævning af den påståede støtte fra Amazon. For det første mener Amazon, at en sådan opkrævning ville udgøre forskelsbehandling, da Amazon ville være den eneste virksomhed, der skulle tilbagebetale angiveligt ulovlig støtte, selv om mange skatteydere i henhold til Amazon var omfattet af samme behandling under den luxembourgske skattelovgivning. For det andet hævder Amazon, at det legitimt forventede, at den anfægtede skatteafgørelse var lovlig, og det kunne stole på den. Navnlig kunne Amazon ikke have forudset, at Kommissionen efter en hidtil uset og ny tilgang (335) ville se den anfægtede skatteafgørelse som statsstøtte. Endelig bemærker Amazon, at den tiårige forældelsesperiode siden tildeling af påstået støtte er udløbet. Amazon argumenterede for, at den anfægtede skatteafgørelse er en individuel foranstaltning Den dato, hvor den juridisk bindende retsakt blev vedtaget, ifølge hvilken de nationale myndigheder forpligtede sig til at yde støtten, er derfor afgørende for fastsættelsen af datoen for dens tildeling. Ifølge Amazon blev den anfægtede skatteafgørelse meddelt den 6. november 2003, og da mere end ti år var gået fra tildelingsdatoen og datoen for Kommissionens udstedelse af sin første informationsanmodning den 24. juni 2014, er Kommissionen udelukket fra udstedelse af en opkrævning. |
| --- | --- |

(326)

Endelig hævdede Amazon, at selv om Kommissionen skulle konkludere, at den anfægtede skatteafgørelse udgør statsstøtte, ville der ikke være nogen retlig grund til opkrævning af den påståede støtte fra Amazon. For det første mener Amazon, at en sådan opkrævning ville udgøre forskelsbehandling, da Amazon ville være den eneste virksomhed, der skulle tilbagebetale angiveligt ulovlig støtte, selv om mange skatteydere i henhold til Amazon var omfattet af samme behandling under den luxembourgske skattelovgivning. For det andet hævder Amazon, at det legitimt forventede, at den anfægtede skatteafgørelse var lovlig, og det kunne stole på den. Navnlig kunne Amazon ikke have forudset, at Kommissionen efter en hidtil uset og ny tilgang (335) ville se den anfægtede skatteafgørelse som statsstøtte. Endelig bemærker Amazon, at den tiårige forældelsesperiode siden tildeling af påstået støtte er udløbet. Amazon argumenterede for, at den anfægtede skatteafgørelse er en individuel foranstaltning Den dato, hvor den juridisk bindende retsakt blev vedtaget, ifølge hvilken de nationale myndigheder forpligtede sig til at yde støtten, er derfor afgørende for fastsættelsen af datoen for dens tildeling. Ifølge Amazon blev den anfægtede skatteafgørelse meddelt den 6. november 2003, og da mere end ti år var gået fra tildelingsdatoen og datoen for Kommissionens udstedelse af sin første informationsanmodning den 24. juni 2014, er Kommissionen udelukket fra udstedelse af en opkrævning.

335

5.2.   EPICENTER

EPICENTER

| (327) | EPICENTER (336) fandt, at åbningsafgørelsen ikke var opmærksom på den passende grad af skønsbeføjelse, der er forbundet med transfer pricing-praksis. EPICENTER vurderede, at Kommissionen overskred sine retlige beføjelser i forbindelse med direkte beskatning ved hjælp af statsstøttereglerne for at tackle skadelig skattekonkurrence. I den forstand vil det underminere selve behovet for retlig og lovgivningsmæssig sikkerhed. Ifølge EPICENTER bør Kommissionens rolle bestå mindre i at foreskrive en foretrukket tilgang end at sikre, at individuelle skatteregler er i overensstemmelse med de relevante OECD- eller nationale retningslinjer. Følgelig er benchmark for vurderingen af graden af selektivitet i enhver aftale den generelle forordning, der gælder i hver medlemsstat. |
| --- | --- |

(327)

EPICENTER (336) fandt, at åbningsafgørelsen ikke var opmærksom på den passende grad af skønsbeføjelse, der er forbundet med transfer pricing-praksis. EPICENTER vurderede, at Kommissionen overskred sine retlige beføjelser i forbindelse med direkte beskatning ved hjælp af statsstøttereglerne for at tackle skadelig skattekonkurrence. I den forstand vil det underminere selve behovet for retlig og lovgivningsmæssig sikkerhed. Ifølge EPICENTER bør Kommissionens rolle bestå mindre i at foreskrive en foretrukket tilgang end at sikre, at individuelle skatteregler er i overensstemmelse med de relevante OECD- eller nationale retningslinjer. Følgelig er benchmark for vurderingen af graden af selektivitet i enhver aftale den generelle forordning, der gælder i hver medlemsstat.

336

5.3.   COMPUTER & COMMUNICATIONS INDUSTRY ASSOCIATION (CCIA)

COMPUTER & COMMUNICATIONS INDUSTRY ASSOCIATION (CCIA)

| (328) | Mens CCIA går ind for en effektiv statsstøttekontrol, mener den, at de nuværende undersøgelser fokuserer på politisk hensigtsmæssige mål. CCIA mente, at anvendelsen af statsstøtteregler i den foreliggende sag vil skabe retlig og forretningsmæssig usikkerhed i Europa. CCIA udtrykte bekymringer for anvendelsen af den forsigtige uafhængige markedsoperatørtest og kræver en streng anvendelse af de nationale regler for transfer pricing som benchmark for vurdering af selektivitet. Det argumenterede også for, at anvendelsen af armslængdeprincippet normalt resulterer i et armslængdespænd i stedet for en enkelt armslængdepris. |
| --- | --- |

(328)

Mens CCIA går ind for en effektiv statsstøttekontrol, mener den, at de nuværende undersøgelser fokuserer på politisk hensigtsmæssige mål. CCIA mente, at anvendelsen af statsstøtteregler i den foreliggende sag vil skabe retlig og forretningsmæssig usikkerhed i Europa. CCIA udtrykte bekymringer for anvendelsen af den forsigtige uafhængige markedsoperatørtest og kræver en streng anvendelse af de nationale regler for transfer pricing som benchmark for vurdering af selektivitet. Det argumenterede også for, at anvendelsen af armslængdeprincippet normalt resulterer i et armslængdespænd i stedet for en enkelt armslængdepris.

5.4.   ATOZ

ATOZ

| (329) | ATOZ' hovedargument vedrører retsgrundlaget for Kommissionens vurdering. Ifølge ATOZ indeholdt luxembourgsk skattelovgivning ingen bestemmelse med angivelse af anvendelsen af armslængdeprincippet, da skatteafgørelsen blev godkendt. ATOZ hævder derfor, at det ikke er korrekt at antage OECD's vejledning for transfer pricing som indarbejdet i luxembourgsk lovgivning på det pågældende tidspunkt. ATOZ mener, at Kommissionens tilgang blandt andet vil skabe retlig usikkerhed blandt multinationale selskaber. |
| --- | --- |

(329)

ATOZ' hovedargument vedrører retsgrundlaget for Kommissionens vurdering. Ifølge ATOZ indeholdt luxembourgsk skattelovgivning ingen bestemmelse med angivelse af anvendelsen af armslængdeprincippet, da skatteafgørelsen blev godkendt. ATOZ hævder derfor, at det ikke er korrekt at antage OECD's vejledning for transfer pricing som indarbejdet i luxembourgsk lovgivning på det pågældende tidspunkt. ATOZ mener, at Kommissionens tilgang blandt andet vil skabe retlig usikkerhed blandt multinationale selskaber.

5.5.   FEDIL

FEDIL

| (330) | Ifølge Fedil kan statsstøtteundersøgelser undergrave den retssikkerhed, som skatteafgørelser har til hensigt at yde til skatteyderne. I Fedils opfattelse bør vurderingen af foranstaltningen baseres på den luxembourgske lovgivning og den administrative praksis på det pågældende tidspunkt, der ikke indeholdt en generel henvisning til OECD's retningslinjer for transfer pricing. Fedil hævdede, at Kommissionen er af den opfattelse, at der er en enkelt sandhed i transferprissætning, hvilket gør det umuligt for virksomhederne at opnå forudgående retssikkerhed. |
| --- | --- |

(330)

Ifølge Fedil kan statsstøtteundersøgelser undergrave den retssikkerhed, som skatteafgørelser har til hensigt at yde til skatteyderne. I Fedils opfattelse bør vurderingen af foranstaltningen baseres på den luxembourgske lovgivning og den administrative praksis på det pågældende tidspunkt, der ikke indeholdt en generel henvisning til OECD's retningslinjer for transfer pricing. Fedil hævdede, at Kommissionen er af den opfattelse, at der er en enkelt sandhed i transferprissætning, hvilket gør det umuligt for virksomhederne at opnå forudgående retssikkerhed.

5.6.   OXFAM

OXFAM

| (331) | Oxfam gav udtryk for sin støtte til Kommissionens undersøgelse og opfordrede Kommissionen til at øge sin undersøgelseskapacitet, også i betragtning af, at den kan være bedre placeret end nationale organer til strukturelt at vurdere medlemsstaternes skattebestemmelsespraksis. Det opfordrede Kommissionen til at sikre, at der vedtages passende sanktioner i tilfælde, hvor selektive fordele bekræftes, og at skadelig skattepraksis hurtigt udfases. |
| --- | --- |

(331)

Oxfam gav udtryk for sin støtte til Kommissionens undersøgelse og opfordrede Kommissionen til at øge sin undersøgelseskapacitet, også i betragtning af, at den kan være bedre placeret end nationale organer til strukturelt at vurdere medlemsstaternes skattebestemmelsespraksis. Det opfordrede Kommissionen til at sikre, at der vedtages passende sanktioner i tilfælde, hvor selektive fordele bekræftes, og at skadelig skattepraksis hurtigt udfases.

5.7.   THE BOOKSELLERS ASSOCIATION OF THE UNITED KINGDOM & IRELAND LTD.

THE BOOKSELLERS ASSOCIATION OF THE UNITED KINGDOM & IRELAND LTD.

| (332) | Ifølge BA giver Amazons skatteaftaler med Luxembourg en urimelig fordel, som ikke er tilgængelig for uafhængige boghandlere i Det Forenede Kongerige. BA understregede, at Amazon ved at dirigere hele sit europæiske salg gennem sit luxembourgske hovedkvarter har fordel af en væsentligt lavere skattebyrde, hvad angår både moms og selskabsskat. Derfor opfordrer BA Kommissionen til at udfordre de skatteaftaler, der fordrejer fair konkurrence. |
| --- | --- |

(332)

Ifølge BA giver Amazons skatteaftaler med Luxembourg en urimelig fordel, som ikke er tilgængelig for uafhængige boghandlere i Det Forenede Kongerige. BA understregede, at Amazon ved at dirigere hele sit europæiske salg gennem sit luxembourgske hovedkvarter har fordel af en væsentligt lavere skattebyrde, hvad angår både moms og selskabsskat. Derfor opfordrer BA Kommissionen til at udfordre de skatteaftaler, der fordrejer fair konkurrence.

5.8.   THE EUROPEAN AND INTERNATIONAL BOOKSELLER FEDERATION, LE SYNDICAT DE LA LIBRAIRIE FRANÇAISE, THE FEDERATION OF EUROPEAN PUBLISHERS AND LE SYNDICAT DES DISTRIBUTEURS DE LOISIRS CULTURELS

THE EUROPEAN AND INTERNATIONAL BOOKSELLER FEDERATION, LE SYNDICAT DE LA LIBRAIRIE FRANÇAISE, THE FEDERATION OF EUROPEAN PUBLISHERS AND LE SYNDICAT DES DISTRIBUTEURS DE LOISIRS CULTURELS

| (333) | EIBF taler for lige vilkår for alle boghandlere og glæder sig derfor over Kommissionens undersøgelse vedrørende Amazons skattepraksis. EIBF gentog, at det går ind for et frit og åbent marked, som gavner forbrugerne. |
| --- | --- |

(333)

EIBF taler for lige vilkår for alle boghandlere og glæder sig derfor over Kommissionens undersøgelse vedrørende Amazons skattepraksis. EIBF gentog, at det går ind for et frit og åbent marked, som gavner forbrugerne.

| (334) | SLF, FEP og SDLC udtrykte deres samtykke til EIBF's bemærkninger til åbningsafgørelsen. |
| --- | --- |

(334)

SLF, FEP og SDLC udtrykte deres samtykke til EIBF's bemærkninger til åbningsafgørelsen.

5.9.   BUNDESARBEITSKAMMER

BUNDESARBEITSKAMMER

| (335) | Den østrigske Bundesarbeitskammer støtter Kommissionens argumenter fra åbningsafgørelsen og hævder, at de almindelige aftaler og juridiske strukturer generelt på verdensplan sænker de betalte skatter. |
| --- | --- |

(335)

Den østrigske Bundesarbeitskammer støtter Kommissionens argumenter fra åbningsafgørelsen og hævder, at de almindelige aftaler og juridiske strukturer generelt på verdensplan sænker de betalte skatter.

6.   OPLYSNINGER FREMLAGT AF SELSKAB X

OPLYSNINGER FREMLAGT AF SELSKAB X

| (336) | Firma X, som er konkurrent til Amazon, aktiv inden for onlinedetailhandel på et EU-marked, og som ikke ønsker at offentliggøre sin identitet, sendte markedsoplysninger til Kommissionen i forbindelse med undersøgelsen. |
| --- | --- |

(336)

Firma X, som er konkurrent til Amazon, aktiv inden for onlinedetailhandel på et EU-marked, og som ikke ønsker at offentliggøre sin identitet, sendte markedsoplysninger til Kommissionen i forbindelse med undersøgelsen.

| (337) | Ifølge selskab X er overordnede skøn over den relative betydning af forskellige omkostningsposter i onlinedetailvirksomheder 50 % kundetilfredshed, 30 % teknologi og 20 % fysisk struktur og logistik. Selv om en solid IT-platform er afgørende i den første fase af lanceringen af en e-handelsvirksomhed, er hovedkræfterne bag en vellykket og holdbar online-forhandleroperatør kunder og marketing. Således er hovedkræfterne i sikringen af vækst på dette marked en solid kundedatabase og den finansielle evne til at foretage betydelige investeringer i marketing. Kombinationen af disse faktorer muliggør opnåelse af skalaeffekter, der er nødvendige for at kompensere for den betydelige faste omkostningsstruktur, som online-detailoperationer kræver. |
| --- | --- |

(337)

Ifølge selskab X er overordnede skøn over den relative betydning af forskellige omkostningsposter i onlinedetailvirksomheder 50 % kundetilfredshed, 30 % teknologi og 20 % fysisk struktur og logistik. Selv om en solid IT-platform er afgørende i den første fase af lanceringen af en e-handelsvirksomhed, er hovedkræfterne bag en vellykket og holdbar online-forhandleroperatør kunder og marketing. Således er hovedkræfterne i sikringen af vækst på dette marked en solid kundedatabase og den finansielle evne til at foretage betydelige investeringer i marketing. Kombinationen af disse faktorer muliggør opnåelse af skalaeffekter, der er nødvendige for at kompensere for den betydelige faste omkostningsstruktur, som online-detailoperationer kræver.

| (338) | Ifølge selskab X består investeringer i teknologi for en onlineforhandler af omkring 4-5 % af omsætningen i en vedligeholdelsessituation og 5-8 %, når operatøren er i en innovativ fase. Amazon har fordel af sin eksisterende teknologi, hvilket gav det en fordel i forhold til konkurrenterne i Europa. Teknologien forbedres løbende og tilpasses kundernes behov. Amazon har investeret meget aggressivt i teknologi. Dets store investeringer er det, der tillod det at udvikle sin platform, som i dag præsenterer en konkurrencefordel, som er svært at konkurrere ligeværdigt med. Selskabet X har hidtil investeret 30-35 mio. EUR kumulativt i udviklingen af sin platform. Selskabet er dog mindre end Amazon på sit nationale marked; sammenligningen med hensyn til størrelse er ca. 1 til 6. |
| --- | --- |

(338)

Ifølge selskab X består investeringer i teknologi for en onlineforhandler af omkring 4-5 % af omsætningen i en vedligeholdelsessituation og 5-8 %, når operatøren er i en innovativ fase. Amazon har fordel af sin eksisterende teknologi, hvilket gav det en fordel i forhold til konkurrenterne i Europa. Teknologien forbedres løbende og tilpasses kundernes behov. Amazon har investeret meget aggressivt i teknologi. Dets store investeringer er det, der tillod det at udvikle sin platform, som i dag præsenterer en konkurrencefordel, som er svært at konkurrere ligeværdigt med. Selskabet X har hidtil investeret 30-35 mio. EUR kumulativt i udviklingen af sin platform. Selskabet er dog mindre end Amazon på sit nationale marked; sammenligningen med hensyn til størrelse er ca. 1 til 6.

| (339) | Mens Amazons investeringer i logistik på selskabet X' nationale marked er betydelige, så er muligheden for at foretage meget betydelige investeringer i markedsføring, såsom fri forsendelse og underbydelse af produktpriserne, betydeligt mere instrumental for Amazons succes. |
| --- | --- |

(339)

Mens Amazons investeringer i logistik på selskabet X' nationale marked er betydelige, så er muligheden for at foretage meget betydelige investeringer i markedsføring, såsom fri forsendelse og underbydelse af produktpriserne, betydeligt mere instrumental for Amazons succes.

| (340) | Hvis virksomheder ønsker at opnå stordriftsfordele og konkurrere i e-handelsbranchen, bør de udvikle en direkte kanal til at eje den kundebase, der er nødvendig for at opbygge en markedsandel og konkurrere i branchen. At bygge fuldt ud på Amazon er ikke i overensstemmelse med strategien for et selskab, der har til hensigt at blive en leder inden for e-handelssektoren. Imidlertid kræver det betydelige investeringer i opbygning af kundebase at konkurrere med Amazon, og i de fleste tilfælde også i den bærende teknologi og processer. |
| --- | --- |

(340)

Hvis virksomheder ønsker at opnå stordriftsfordele og konkurrere i e-handelsbranchen, bør de udvikle en direkte kanal til at eje den kundebase, der er nødvendig for at opbygge en markedsandel og konkurrere i branchen. At bygge fuldt ud på Amazon er ikke i overensstemmelse med strategien for et selskab, der har til hensigt at blive en leder inden for e-handelssektoren. Imidlertid kræver det betydelige investeringer i opbygning af kundebase at konkurrere med Amazon, og i de fleste tilfælde også i den bærende teknologi og processer.

| (341) | Som følge af Amazons kontraktmæssige betingelser ejer småhandlende (detailhandlere), der sælger produkter på Amazons tredjepartsplatform Marketplace, ikke kundens personlige oplysninger/transaktionsdata fra deres transaktioner. Amazon ejer og indsamler dataene på kunderne. Det er navnlig forbudt for handlende at fremsende nye tilbud eller kampagner til kunderne (f.eks. nyhedsbreve). |
| --- | --- |

(341)

Som følge af Amazons kontraktmæssige betingelser ejer småhandlende (detailhandlere), der sælger produkter på Amazons tredjepartsplatform Marketplace, ikke kundens personlige oplysninger/transaktionsdata fra deres transaktioner. Amazon ejer og indsamler dataene på kunderne. Det er navnlig forbudt for handlende at fremsende nye tilbud eller kampagner til kunderne (f.eks. nyhedsbreve).

| (342) | Selv om det ikke altid er nødvendigt, skal de fleste detailhandlere, der er villige til at opnå en vis relevans og opbygge unikke værditilbud, foretage betydelige investeringer i teknologi og drift. De kan muligvis bruge Amazons platform i stedet, men de ville ikke eje et værdifuldt segment af værdikæden og afhænge af en direkte konkurrent. |
| --- | --- |

(342)

Selv om det ikke altid er nødvendigt, skal de fleste detailhandlere, der er villige til at opnå en vis relevans og opbygge unikke værditilbud, foretage betydelige investeringer i teknologi og drift. De kan muligvis bruge Amazons platform i stedet, men de ville ikke eje et værdifuldt segment af værdikæden og afhænge af en direkte konkurrent.

| (343) | Markedsføring i e-handelsbranchen kræver betydelige investeringer. E-handelsvirksomheder investerer normalt omkring 30-35 % af deres bruttoresultat i marketing, afhængigt af hvilken skala de kan nå på markedet (jo større, jo lavere er den procentdel, der skal bruges til markedsføring). En mere aggressiv markedsføringsstrategi går ud på at investere 2-3 gange mere, med betydelige tab for virksomheden, hvilket kræver betydelig økonomisk opbakning. Amazon Prime, det kommercielle program, der tilbyder gratis forsendelse til de fleste varer købt gennem Amazon, er et af Amazons vigtigste marketingværktøjer. |
| --- | --- |

(343)

Markedsføring i e-handelsbranchen kræver betydelige investeringer. E-handelsvirksomheder investerer normalt omkring 30-35 % af deres bruttoresultat i marketing, afhængigt af hvilken skala de kan nå på markedet (jo større, jo lavere er den procentdel, der skal bruges til markedsføring). En mere aggressiv markedsføringsstrategi går ud på at investere 2-3 gange mere, med betydelige tab for virksomheden, hvilket kræver betydelig økonomisk opbakning. Amazon Prime, det kommercielle program, der tilbyder gratis forsendelse til de fleste varer købt gennem Amazon, er et af Amazons vigtigste marketingværktøjer.

7.   KOMMENTARER FRA LUXEMBOURG TIL TREDJEPARTERS BEMÆRKNINGER OG OPLYSNINGER INDSENDT AF SELSKAB X

KOMMENTARER FRA LUXEMBOURG TIL TREDJEPARTERS BEMÆRKNINGER OG OPLYSNINGER INDSENDT AF SELSKAB X

7.1.   LUXEMBOURGS BEMÆRKNINGER TIL TREDJEPARTERS BEMÆRKNINGER

LUXEMBOURGS BEMÆRKNINGER TIL TREDJEPARTERS BEMÆRKNINGER

| (344) | Ved skrivelse af 20. april 2015 gav Luxembourg udtryk for sin tilslutning til bemærkningerne fra Amazon, FEDIL, CCIA, ATOZ og EPICENTER, mens det fandt, at de øvrige bemærkninger, der blev fremsat som følge af åbningsafgørelsen, ikke var relevante for sagen. |
| --- | --- |

(344)

Ved skrivelse af 20. april 2015 gav Luxembourg udtryk for sin tilslutning til bemærkningerne fra Amazon, FEDIL, CCIA, ATOZ og EPICENTER, mens det fandt, at de øvrige bemærkninger, der blev fremsat som følge af åbningsafgørelsen, ikke var relevante for sagen.

| (345) | Luxembourg indikerede navnlig, at Oxfams bemærkninger ikke henviste specifikt til Amazon-sagen, men var formuleret på en generel måde. Luxembourg antog, at BA ikke at havde kommenteret de oplysninger, der er indeholdt i åbningsafgørelsen, men spørgsmål, der ikke er omfattet af den foreliggende undersøgelse. Luxembourg mener ikke, at EIBF og dets medlemmer fremlægger nye, relevante oplysninger i sagen. Endelig fandt Luxembourg, at bemærkningerne fra Bundesarbeitskammeret var ubegrundede og unøjagtige. |
| --- | --- |

(345)

Luxembourg indikerede navnlig, at Oxfams bemærkninger ikke henviste specifikt til Amazon-sagen, men var formuleret på en generel måde. Luxembourg antog, at BA ikke at havde kommenteret de oplysninger, der er indeholdt i åbningsafgørelsen, men spørgsmål, der ikke er omfattet af den foreliggende undersøgelse. Luxembourg mener ikke, at EIBF og dets medlemmer fremlægger nye, relevante oplysninger i sagen. Endelig fandt Luxembourg, at bemærkningerne fra Bundesarbeitskammeret var ubegrundede og unøjagtige.

7.2.   LUXEMBOURGS BEMÆRKNINGER TIL SELSKAB X'S FREMLAGTE DOKUMENTER

LUXEMBOURGS BEMÆRKNINGER TIL SELSKAB X'S FREMLAGTE DOKUMENTER

| (346) | Den 2. maj 2016 fremsendte Luxembourg sine bemærkninger til selskab X's fremlagte dokumenter. Luxembourg erklærede, at Amazon, som markedsoperatør, er bedre rustet til at fremsætte bemærkninger til selskab X's fremsendte dokumentation. Derfor har Luxembourg delt en ikke-fortrolig version af firma X's indsendelse med Amazon og forstår, at Amazon vil fremsætte sine egne bemærkninger. |
| --- | --- |

(346)

Den 2. maj 2016 fremsendte Luxembourg sine bemærkninger til selskab X's fremlagte dokumenter. Luxembourg erklærede, at Amazon, som markedsoperatør, er bedre rustet til at fremsætte bemærkninger til selskab X's fremsendte dokumentation. Derfor har Luxembourg delt en ikke-fortrolig version af firma X's indsendelse med Amazon og forstår, at Amazon vil fremsætte sine egne bemærkninger.

8.   YDERLIGERE INDSENDELSER FRA AMAZON

YDERLIGERE INDSENDELSER FRA AMAZON

8.1.   KOMMUNIKATION OM VEDERLAG FOR LUXSCS OG LUXOPCO SOM VÆRENDE I OVERENSSTEMMELSE MED ARMSLÆNGDEPRINCIPPET

KOMMUNIKATION OM VEDERLAG FOR LUXSCS OG LUXOPCO SOM VÆRENDE I OVERENSSTEMMELSE MED ARMSLÆNGDEPRINCIPPET

| (347) | Amazon fremlagde den 18. januar 2016 supplerende oplysninger for at godtgøre, at vederlaget for LuxSCS og LuxOpCo, der blev godkendt af den anfægtede skatteafgørelse, var i overensstemmelse med armslængdeprincippet. |
| --- | --- |

(347)

Amazon fremlagde den 18. januar 2016 supplerende oplysninger for at godtgøre, at vederlaget for LuxSCS og LuxOpCo, der blev godkendt af den anfægtede skatteafgørelse, var i overensstemmelse med armslængdeprincippet.

| (348) | For det første, med hensyn til transfer pricing-metoden, der var blevet anvendt til at bestemme vederlagene for LuxSCS og LuxOpCo forklarede Amazon, at residualavancefordelingsmetoden blev valgt, da der ikke var fundet nogen tilstrækkelig pålidelig sammenlignelig ukontrolleret transaktion til at anvende CUP-metoden. Hvis den mindre pålidelige CUP-metode var blevet anvendt, ville det have ført til højere årlige royaltybetalinger. Amazon forklarede endvidere, at transfer pricing-rapporten i første fase af residualavancefordelingsmetoden anvendte TNMM til at bestemme LuxOpCos armslængdevederlag som den testede part. Grunden til, at LuxOpCo blev valgt som den testede part, skyldtes, at LuxOpCo udfører ikke-unikke funktioner i forhold til LuxSCS, der ejer de unikke afsæt for værdiskabelse for de europæiske forretninger. I anden fase af residualavancefordelingsmetoden fordeles eventuel residualavance eller tab mellem parterne i overensstemmelse med deres funktioner og risici. Jo mere unikt en part fungerer og risikerer, desto større er det vederlag, som den rent logisk er berettiget til at modtage ifølge residualavancefordelingsmetoden. Transfer pricing-rapporten allokerede residualavancen til LuxSCS i betragtning af dets unikke funktioner og betydelige risici i forhold til LuxOpCo. |
| --- | --- |

(348)

For det første, med hensyn til transfer pricing-metoden, der var blevet anvendt til at bestemme vederlagene for LuxSCS og LuxOpCo forklarede Amazon, at residualavancefordelingsmetoden blev valgt, da der ikke var fundet nogen tilstrækkelig pålidelig sammenlignelig ukontrolleret transaktion til at anvende CUP-metoden. Hvis den mindre pålidelige CUP-metode var blevet anvendt, ville det have ført til højere årlige royaltybetalinger. Amazon forklarede endvidere, at transfer pricing-rapporten i første fase af residualavancefordelingsmetoden anvendte TNMM til at bestemme LuxOpCos armslængdevederlag som den testede part. Grunden til, at LuxOpCo blev valgt som den testede part, skyldtes, at LuxOpCo udfører ikke-unikke funktioner i forhold til LuxSCS, der ejer de unikke afsæt for værdiskabelse for de europæiske forretninger. I anden fase af residualavancefordelingsmetoden fordeles eventuel residualavance eller tab mellem parterne i overensstemmelse med deres funktioner og risici. Jo mere unikt en part fungerer og risikerer, desto større er det vederlag, som den rent logisk er berettiget til at modtage ifølge residualavancefordelingsmetoden. Transfer pricing-rapporten allokerede residualavancen til LuxSCS i betragtning af dets unikke funktioner og betydelige risici i forhold til LuxOpCo.

| (349) | For det andet forklarede Amazon med hensyn til det økonomiske grundlag for transfer pricing-metoden, at LuxSCS vil tilskynde sine entreprenører til at handle på en sådan måde, at de bidrager til successen for Amazons globale strategi. Hvis Amazon således havde indgået en licensaftale med en tredjepart, ville det have været rationelt og nødvendigt at give licenstageren mulighed for og incitamenter til at foretage alle nødvendige investeringer, også for at sikre, at de rigtige incitamenter var til stede for licenshaveren til at følge Amazons strategi for at maksimere valg og prisførerskab. |
| --- | --- |

(349)

For det andet forklarede Amazon med hensyn til det økonomiske grundlag for transfer pricing-metoden, at LuxSCS vil tilskynde sine entreprenører til at handle på en sådan måde, at de bidrager til successen for Amazons globale strategi. Hvis Amazon således havde indgået en licensaftale med en tredjepart, ville det have været rationelt og nødvendigt at give licenstageren mulighed for og incitamenter til at foretage alle nødvendige investeringer, også for at sikre, at de rigtige incitamenter var til stede for licenshaveren til at følge Amazons strategi for at maksimere valg og prisførerskab.

| (350) | Ifølge Amazon sikrer royalty-metoden, at LuxOpCo er rentabel og ikke risikerer at blive tabsgivende. Dette var en reel risiko, da online-detailmarkedet på tidspunktet for anmodningen om den anfægtede skatteafgørelse endnu ikke var blevet udviklet, online-forhandlere var tabsgivende og LuxOpCo blev drevet på et marked med intens konkurrence og lave marginer. I denne henseende stimulerer et afkast til licenstageren på dennes omkostningsbase vækst frem for fokus på kortsigtet fortjeneste. |
| --- | --- |

(350)

Ifølge Amazon sikrer royalty-metoden, at LuxOpCo er rentabel og ikke risikerer at blive tabsgivende. Dette var en reel risiko, da online-detailmarkedet på tidspunktet for anmodningen om den anfægtede skatteafgørelse endnu ikke var blevet udviklet, online-forhandlere var tabsgivende og LuxOpCo blev drevet på et marked med intens konkurrence og lave marginer. I denne henseende stimulerer et afkast til licenstageren på dennes omkostningsbase vækst frem for fokus på kortsigtet fortjeneste.

| (351) | LuxSCS vederlagsstruktur blev vedtaget, fordi volatiliteten i den europæiske forretning var forudset. Hvis der var aftalt en royalty udtrykt som en fast procentdel af salget, ville LuxOpCo have været tabsgivende i flere år (337). Amazon henviste i denne henseende til anslåede royaltyniveauer i transfer price-rapporten (338). Ifølge Amazon ville dette have sat LuxOpCo i stand til at skabe overskud over en længere periode. Amazon bemærkede endvidere, at LuxOpCo ikke havde den finansielle kapacitet til at bære sådanne tab (339). |
| --- | --- |

(351)

LuxSCS vederlagsstruktur blev vedtaget, fordi volatiliteten i den europæiske forretning var forudset. Hvis der var aftalt en royalty udtrykt som en fast procentdel af salget, ville LuxOpCo have været tabsgivende i flere år (337). Amazon henviste i denne henseende til anslåede royaltyniveauer i transfer price-rapporten (338). Ifølge Amazon ville dette have sat LuxOpCo i stand til at skabe overskud over en længere periode. Amazon bemærkede endvidere, at LuxOpCo ikke havde den finansielle kapacitet til at bære sådanne tab (339).

337

338

339

| (352) | For det tredje anmodede Kommissionen Luxembourg og Amazon om valg af en resultatindikator efter at have gennemgået transfer pricing-rapporten fra Luxembourg som led i åbningsafgørelsen for at præcisere, om den opskrivning, der var blevet anvendt til at bestemme LuxOpCos armslængdevederlag, var blev beregnet på grundlag af omkostningerne for varer og driftsomkostninger, som forklaret i transfer pricing-rapporten i beskrivelsen af den finansielle analyse eller på grundlag af det »årlige nettosalg« (340). Amazon forklarede, at LuxOpCos afkast var baseret på en opskrivning på [4-6] % af driftsomkostninger, eksklusive COGS (341). Amazon bekræftede, at det interval, der blev oplyst i transfer pricing-rapporten på 2,3 % til 6,7 %, med en median på 4,3 %, omfattede COGS fra de sammenlignelige selskaber. Henvisningen til procentdelen af den årlige nettoomsætning, der er indeholdt i tabellen med resultaterne af en peer review, blev medtaget for at påpege, at beløbene blev afvejet gennemsnitligt afhængigt af det årlige salg i det pågældende år. |
| --- | --- |

(352)

For det tredje anmodede Kommissionen Luxembourg og Amazon om valg af en resultatindikator efter at have gennemgået transfer pricing-rapporten fra Luxembourg som led i åbningsafgørelsen for at præcisere, om den opskrivning, der var blevet anvendt til at bestemme LuxOpCos armslængdevederlag, var blev beregnet på grundlag af omkostningerne for varer og driftsomkostninger, som forklaret i transfer pricing-rapporten i beskrivelsen af den finansielle analyse eller på grundlag af det »årlige nettosalg« (340). Amazon forklarede, at LuxOpCos afkast var baseret på en opskrivning på [4-6] % af driftsomkostninger, eksklusive COGS (341). Amazon bekræftede, at det interval, der blev oplyst i transfer pricing-rapporten på 2,3 % til 6,7 %, med en median på 4,3 %, omfattede COGS fra de sammenlignelige selskaber. Henvisningen til procentdelen af den årlige nettoomsætning, der er indeholdt i tabellen med resultaterne af en peer review, blev medtaget for at påpege, at beløbene blev afvejet gennemsnitligt afhængigt af det årlige salg i det pågældende år.

340

341

| (353) | Med hensyn til udelukkelsen af COGS fra LuxOpCos omkostningsbase, forklarede Amazon, at de sammenlignelige selskaber havde begrænsede COGS, mens LuxOpCo forventedes at have betydelige COGS. Hvis de havde været medtaget i opskrivningen, ville det have ført til et forvrænget resultat (342). Ifølge Amazon ville det i alle tilfælde have resulteret i et spænd fra 3,7 % til 7,6 % med en median på 4,9 %, hvis COGS var blevet udelukket fra beregningen af overskudsindikatoren for de sammenlignelige enheder, der blev identificeret i transfer pricing-rapporten. Amazon fremlagde en tabel med de syv selskaber, der blev brugt i transfer pricing-rapporten, for hvilke opgørelsen af driftsomkostningerne yderligere blev beregnet eksklusive COGS. Data blev kun leveret for fem af de syv selskaber. Opskrivningen af driftsomkostninger var ikke væsentligt højere end opskrivningen af de samlede omkostninger for fire ud af de fem selskaber, for hvilke der blev fremlagt data (343). For et selskab var opskrivningen af driftsomkostninger ca. fem gange højere end opskrivningen af de samlede omkostninger (344). På den baggrund anvendte TP-rapporten en opskrivning på [4-6] % på de økonomiske fremskrivninger, som Amazon leverede til fastsættelse af det relevante rutinemæssige afkast af LuxOpCo. Mere specifikt blev LuxOpCos afkast beregnet ved at multiplicere summen af LuxOpCos driftsomkostninger og omkostninger, der forventedes af de europæiske datterselskaber, mens COGS ikke blev medtaget i beregningsgrundlaget (der henvises til tabel 2 i denne afgørelse, som gengiver denne beregning som medtaget i transfer pricing-rapporten (345)). |
| --- | --- |

(353)

Med hensyn til udelukkelsen af COGS fra LuxOpCos omkostningsbase, forklarede Amazon, at de sammenlignelige selskaber havde begrænsede COGS, mens LuxOpCo forventedes at have betydelige COGS. Hvis de havde været medtaget i opskrivningen, ville det have ført til et forvrænget resultat (342). Ifølge Amazon ville det i alle tilfælde have resulteret i et spænd fra 3,7 % til 7,6 % med en median på 4,9 %, hvis COGS var blevet udelukket fra beregningen af overskudsindikatoren for de sammenlignelige enheder, der blev identificeret i transfer pricing-rapporten. Amazon fremlagde en tabel med de syv selskaber, der blev brugt i transfer pricing-rapporten, for hvilke opgørelsen af driftsomkostningerne yderligere blev beregnet eksklusive COGS. Data blev kun leveret for fem af de syv selskaber. Opskrivningen af driftsomkostninger var ikke væsentligt højere end opskrivningen af de samlede omkostninger for fire ud af de fem selskaber, for hvilke der blev fremlagt data (343). For et selskab var opskrivningen af driftsomkostninger ca. fem gange højere end opskrivningen af de samlede omkostninger (344). På den baggrund anvendte TP-rapporten en opskrivning på [4-6] % på de økonomiske fremskrivninger, som Amazon leverede til fastsættelse af det relevante rutinemæssige afkast af LuxOpCo. Mere specifikt blev LuxOpCos afkast beregnet ved at multiplicere summen af LuxOpCos driftsomkostninger og omkostninger, der forventedes af de europæiske datterselskaber, mens COGS ikke blev medtaget i beregningsgrundlaget (der henvises til tabel 2 i denne afgørelse, som gengiver denne beregning som medtaget i transfer pricing-rapporten (345)).

342

343

344

345

| (354) | Endelig bemærkede Kommissionen, at TP-rapporten ikke indeholdt nogen henvisning til den gulv- og loftmekanisme, der er beskrevet i anmodningen om en afgørelse. På spørgsmålet fra Kommissionen under et møde den 28. oktober 2015 vedrørende denne udeladelse forklarede Amazon, at gulvet og loftet ikke medførte, at LuxOpCos vederlag lå uden for armslængdespændet. Opskrivningen, som opgjort af LuxOpCo, var i perioden i gennemsnit [3,5-4] % og lå i hvert år inden for interkvartilområdet på 2,3 % til 6,7 % (346). På dette møde understregede Amazon yderligere, at brugen af en enkelt CUP-metode forventedes at give fordrejede og flygtige resultater. |
| --- | --- |

(354)

Endelig bemærkede Kommissionen, at TP-rapporten ikke indeholdt nogen henvisning til den gulv- og loftmekanisme, der er beskrevet i anmodningen om en afgørelse. På spørgsmålet fra Kommissionen under et møde den 28. oktober 2015 vedrørende denne udeladelse forklarede Amazon, at gulvet og loftet ikke medførte, at LuxOpCos vederlag lå uden for armslængdespændet. Opskrivningen, som opgjort af LuxOpCo, var i perioden i gennemsnit [3,5-4] % og lå i hvert år inden for interkvartilområdet på 2,3 % til 6,7 % (346). På dette møde understregede Amazon yderligere, at brugen af en enkelt CUP-metode forventedes at give fordrejede og flygtige resultater.

346

8.2.   BREV OM OPLYSNINGER INDSENDT AF SELSKAB X

BREV OM OPLYSNINGER INDSENDT AF SELSKAB X

| (355) | Amazon stiller spørgsmål ved, om Company X faktisk kan sammenlignes med LuxOpCo. Desuden hævder Amazon, at oplysningerne fra selskab X ikke bør tages i betragtning med henblik på at vurdere den anfægtede skatteafgørelse, da hverken Amazon eller de luxembourgske myndigheder havde disse oplysninger på det tidspunkt, hvor anmodningen om skatteafgørelse fra 2003 blev indgivet, eller da den blev fornyet i 2011. |
| --- | --- |

(355)

Amazon stiller spørgsmål ved, om Company X faktisk kan sammenlignes med LuxOpCo. Desuden hævder Amazon, at oplysningerne fra selskab X ikke bør tages i betragtning med henblik på at vurdere den anfægtede skatteafgørelse, da hverken Amazon eller de luxembourgske myndigheder havde disse oplysninger på det tidspunkt, hvor anmodningen om skatteafgørelse fra 2003 blev indgivet, eller da den blev fornyet i 2011.

| (356) | Amazon mener under alle omstændighederne, at oplysningerne fra selskab X ikke støtter konstateringen af, at den anfægtede skatteafgørelse resulterede i statsstøtte til LuxOpCo. I særdeleshed er LuxOpCo enig med selskab X i, at e-handel er forretning med lave margener. Faktisk kunne LuxOpCo ikke overleve eller vokse på markedet uden de immaterielle aktiver, der er licenseret af LuxSCS. |
| --- | --- |

(356)

Amazon mener under alle omstændighederne, at oplysningerne fra selskab X ikke støtter konstateringen af, at den anfægtede skatteafgørelse resulterede i statsstøtte til LuxOpCo. I særdeleshed er LuxOpCo enig med selskab X i, at e-handel er forretning med lave margener. Faktisk kunne LuxOpCo ikke overleve eller vokse på markedet uden de immaterielle aktiver, der er licenseret af LuxSCS.

| (357) | Amazon oplyser, at deres forretningsmodel er baseret på teknologisk innovation såsom søge- og browserværktøjer, ordrebehandling og -udførelse, katalogfunktioner, kundeservicesupport og datastyring og analyseredskaber. |
| --- | --- |

(357)

Amazon oplyser, at deres forretningsmodel er baseret på teknologisk innovation såsom søge- og browserværktøjer, ordrebehandling og -udførelse, katalogfunktioner, kundeservicesupport og datastyring og analyseredskaber.

| (358) | Amazon mener, at de kundeoplysninger, som LuxSCS giver i licens til LuxOpCo, er en nøglekomponent i markedsføringen, og anvendelsesområdet for Amazons Prime-program er meget mere end gratis levering, da det omfatter en bred vifte af tjenester og kræver en kompleks underliggende teknologi. |
| --- | --- |

(358)

Amazon mener, at de kundeoplysninger, som LuxSCS giver i licens til LuxOpCo, er en nøglekomponent i markedsføringen, og anvendelsesområdet for Amazons Prime-program er meget mere end gratis levering, da det omfatter en bred vifte af tjenester og kræver en kompleks underliggende teknologi.

| (359) | For Amazon opnås kundetilfredshed primært gennem teknologi og kundeinformation, og begge stilles til rådighed for LuxOpCo som en del af de immaterielle aktiver. |
| --- | --- |

(359)

For Amazon opnås kundetilfredshed primært gennem teknologi og kundeinformation, og begge stilles til rådighed for LuxOpCo som en del af de immaterielle aktiver.

| (360) | Styrkelse og udvikling af kundegrundlaget og brandet er i høj grad baseret på de immaterielle aktiver. Amazon mener, at selskab X bekræftede, at de immaterielle aktiver, der hele tiden udvikles og forbedres, er særdeles vigtige for en vellykket e-handelsoperation, som f.eks. LuxOpCos, hvilket understøtter, at LuxOpCo er den testede part, fordi LuxSCS' bidrag er vigtigere. |
| --- | --- |

(360)

Styrkelse og udvikling af kundegrundlaget og brandet er i høj grad baseret på de immaterielle aktiver. Amazon mener, at selskab X bekræftede, at de immaterielle aktiver, der hele tiden udvikles og forbedres, er særdeles vigtige for en vellykket e-handelsoperation, som f.eks. LuxOpCos, hvilket understøtter, at LuxOpCo er den testede part, fordi LuxSCS' bidrag er vigtigere.

| (361) | Amazon mener, at den royaltyberegningsmetode, der godkendes i den anfægtede skatteafgørelse, bevirker, at LuxOpCos økonomiske levedygtighed bevares på længere sigt, fordi royaltysatsen ikke er urimeligt høj og gør det muligt for LuxOpCo at få en avance af dets omkostninger. Desuden motiverer metoden LuxOpCo til at skabe værdi af brugen af de immaterielle aktiver ved at styrke selskabets vækst mest muligt, maksimere udvælgelse og holde prisførerskab, og beregningsmetoden for royaltysatsen motiverer LuxSCS til at fortsætte sine investeringer i immaterielle aktiver på længere sigt. |
| --- | --- |

(361)

Amazon mener, at den royaltyberegningsmetode, der godkendes i den anfægtede skatteafgørelse, bevirker, at LuxOpCos økonomiske levedygtighed bevares på længere sigt, fordi royaltysatsen ikke er urimeligt høj og gør det muligt for LuxOpCo at få en avance af dets omkostninger. Desuden motiverer metoden LuxOpCo til at skabe værdi af brugen af de immaterielle aktiver ved at styrke selskabets vækst mest muligt, maksimere udvælgelse og holde prisførerskab, og beregningsmetoden for royaltysatsen motiverer LuxSCS til at fortsætte sine investeringer i immaterielle aktiver på længere sigt.

| (362) | Endelig konkluderer Amazon, at selskab X' meddelelser om de andele af omsætningen, der skulle investeres i teknologi for en e-handelsvirksomhed, svarende til 4 %-8 % af salget, bekræfter, at den royaltysats, som LuxOpCos betaler til LuxSCS, der beløber sig til gennemsnitligt [5-10] % af LuxOpCos omsætning i 2006-2014 eller [3-3,5] % af GMS, og som omfatter en betydelig mængde immaterielle aktiver, viser, at den royaltysats, der er betalt af LuxOpCo, kan betragtes som en armslængdesats, og at den ikke udgør en åbenlys afvigelse fra en pålidelig tilnærmelse til et markedsbaseret resultat. |
| --- | --- |

(362)

Endelig konkluderer Amazon, at selskab X' meddelelser om de andele af omsætningen, der skulle investeres i teknologi for en e-handelsvirksomhed, svarende til 4 %-8 % af salget, bekræfter, at den royaltysats, som LuxOpCos betaler til LuxSCS, der beløber sig til gennemsnitligt [5-10] % af LuxOpCos omsætning i 2006-2014 eller [3-3,5] % af GMS, og som omfatter en betydelig mængde immaterielle aktiver, viser, at den royaltysats, der er betalt af LuxOpCo, kan betragtes som en armslængdesats, og at den ikke udgør en åbenlys afvigelse fra en pålidelig tilnærmelse til et markedsbaseret resultat.

8.3.   BEMÆRKNINGER OM AMAZONS TEKNOLOGICENTREREDE E-HANDELSVIRKSOMHED

BEMÆRKNINGER OM AMAZONS TEKNOLOGICENTREREDE E-HANDELSVIRKSOMHED

| (363) | Amazon anfører, at dets mission er at være »jordens mest kundecentrerede selskab, hvor kunder kan finde og udforske alt, hvad de måtte have lyst til at købe online, og bestræber sig på at tilbyde sine kunder de lavest mulige priser« (347). Missionen om at tilbyde det bredest mulige udvalg af produkter til de lavest mulige priser på den mest praktiske måde er kernen i Amazons forretning, og gennemførelsen heraf afhænger meget af teknologi. |
| --- | --- |

(363)

Amazon anfører, at dets mission er at være »jordens mest kundecentrerede selskab, hvor kunder kan finde og udforske alt, hvad de måtte have lyst til at købe online, og bestræber sig på at tilbyde sine kunder de lavest mulige priser« (347). Missionen om at tilbyde det bredest mulige udvalg af produkter til de lavest mulige priser på den mest praktiske måde er kernen i Amazons forretning, og gennemførelsen heraf afhænger meget af teknologi.

347

| (364) | Ifølge Amazon er det en »[...] teknologivirksomhed, hvis tilgang til detailhandel er som et teknisk problem« (348), og teknologi er ikke kun en grænseflade mellem Amazon og dets kunder, den er kernen i enhver forretningsprocedure. Amazons teknologi gør det muligt at tilbyde konkurrencedygtige priser, foreslå potentielle kunder varer af interesse, behandle betalinger, foretage lagerstyring og afsende produkter til kunderne. Størrelsesordenen af Amazons operationer kræver, at selskabet drives ved hjælp af en høj grad af automatisering for at håndtere lagerstyring, prisfastsættelse og ordrebehandling. Amazon kunne ikke ansætte et tilstrækkeligt antal personer til at fastsætte priser eller lagerniveau for millioner af individuelle produkter. |
| --- | --- |

(364)

Ifølge Amazon er det en »[...] teknologivirksomhed, hvis tilgang til detailhandel er som et teknisk problem« (348), og teknologi er ikke kun en grænseflade mellem Amazon og dets kunder, den er kernen i enhver forretningsprocedure. Amazons teknologi gør det muligt at tilbyde konkurrencedygtige priser, foreslå potentielle kunder varer af interesse, behandle betalinger, foretage lagerstyring og afsende produkter til kunderne. Størrelsesordenen af Amazons operationer kræver, at selskabet drives ved hjælp af en høj grad af automatisering for at håndtere lagerstyring, prisfastsættelse og ordrebehandling. Amazon kunne ikke ansætte et tilstrækkeligt antal personer til at fastsætte priser eller lagerniveau for millioner af individuelle produkter.

348

| (365) | Amazon anfører, at dets e-handelsvirksomhed til enhver tid skal være til rådighed med hurtige svartider for at undgå kundeutilfredshed. I betragtning af selskabets vedvarende ekspansion skal dets teknologiinfrastruktur være skalerbar og fleksibel. Derfor har Amazons software en serviceorienteret arkitektur. De funktioner, der er nødvendige i forbindelse med Amazons forretningsaktiviteter, udvikles som komponentdele, der kan kombineres for interaktion og samarbejde. En sådan arkitektur har mange fordele, som f.eks. individuel optimering og mulighed for vedligeholdelse af bestemt software. Denne arkitektur letter desuden lanceringen af nye tjenester og forbedringer. Hvis Amazon skulle afstå fra at vedligeholde og opdatere sin underliggende teknologi, ville kunderne bemærke det, da det ville ændre den e-handelsoplevelse, som ligger til grund for Amazons kommercielle succes, og Amazons forretningsaktiviteter ville slå fejl. |
| --- | --- |

(365)

Amazon anfører, at dets e-handelsvirksomhed til enhver tid skal være til rådighed med hurtige svartider for at undgå kundeutilfredshed. I betragtning af selskabets vedvarende ekspansion skal dets teknologiinfrastruktur være skalerbar og fleksibel. Derfor har Amazons software en serviceorienteret arkitektur. De funktioner, der er nødvendige i forbindelse med Amazons forretningsaktiviteter, udvikles som komponentdele, der kan kombineres for interaktion og samarbejde. En sådan arkitektur har mange fordele, som f.eks. individuel optimering og mulighed for vedligeholdelse af bestemt software. Denne arkitektur letter desuden lanceringen af nye tjenester og forbedringer. Hvis Amazon skulle afstå fra at vedligeholde og opdatere sin underliggende teknologi, ville kunderne bemærke det, da det ville ændre den e-handelsoplevelse, som ligger til grund for Amazons kommercielle succes, og Amazons forretningsaktiviteter ville slå fejl.

| (366) | Amazons websteder og mobilapplikationer spænder over flere funktioner, som f.eks. indhentning og vedligeholdelse af kundeidentitetsoplysninger, udarbejdelse og vedligeholdelse af katalog, oprettelse og visning af web- og mobilapplikationssider, søge- og browserfunktioner, udarbejdelse og afgivelse af ordrer, behandling af betalinger, interaktion med distributionscentre, kundeanmeldelser, personliggørelses- og fællesskabsfunktioner. |
| --- | --- |

(366)

Amazons websteder og mobilapplikationer spænder over flere funktioner, som f.eks. indhentning og vedligeholdelse af kundeidentitetsoplysninger, udarbejdelse og vedligeholdelse af katalog, oprettelse og visning af web- og mobilapplikationssider, søge- og browserfunktioner, udarbejdelse og afgivelse af ordrer, behandling af betalinger, interaktion med distributionscentre, kundeanmeldelser, personliggørelses- og fællesskabsfunktioner.

| (367) | Andre teknologiværktøjer er webstedsadministrationsværktøjer, konfigurationslager, værktøjer til drift og analyse af websted, forvaltning af programmer for leverandører og sælgere, software til lagerstyring, software til katalog og prisfastsættelse. Med hensyn til sidstnævnte anfører Amazon, at 99 % af priserne fastsættes ved hjælp af automatisk databehandling. I enkelte tilfælde fastsættes priserne manuelt, om end det er ualmindeligt. Alle manuelle prisændringer i Europa skal godkendes af LuxOpCos europæiske prisansvarlige. |
| --- | --- |

(367)

Andre teknologiværktøjer er webstedsadministrationsværktøjer, konfigurationslager, værktøjer til drift og analyse af websted, forvaltning af programmer for leverandører og sælgere, software til lagerstyring, software til katalog og prisfastsættelse. Med hensyn til sidstnævnte anfører Amazon, at 99 % af priserne fastsættes ved hjælp af automatisk databehandling. I enkelte tilfælde fastsættes priserne manuelt, om end det er ualmindeligt. Alle manuelle prisændringer i Europa skal godkendes af LuxOpCos europæiske prisansvarlige.

| (368) | Amazon har også markedsføringssoftware, der skal generere trafik til dets websteder, interne og eksterne markedsføringsteknikker, som f.eks. markedsføring via søgemaskiner (gennem samarbejde med søgemaskiner såsom Google), værktøjer til søgemaskineoptimering, betalte søgeværktøjer til reklame og værktøjer til markedsføring via e-mail. |
| --- | --- |

(368)

Amazon har også markedsføringssoftware, der skal generere trafik til dets websteder, interne og eksterne markedsføringsteknikker, som f.eks. markedsføring via søgemaskiner (gennem samarbejde med søgemaskiner såsom Google), værktøjer til søgemaskineoptimering, betalte søgeværktøjer til reklame og værktøjer til markedsføring via e-mail.

| (369) | Yderligere teknologi omfatter software til ordreudførelse, som f.eks. til European Fulfilment Network (»EFN«), software i forbindelse med plukning og pakning samt kundeservicesoftware. |
| --- | --- |

(369)

Yderligere teknologi omfatter software til ordreudførelse, som f.eks. til European Fulfilment Network (»EFN«), software i forbindelse med plukning og pakning samt kundeservicesoftware.

| (370) | Amazon udvikler centralt software til sin interne e-handelsvirksomhed. Amazon anfører, at teknologiudviklingsaktiviteter overvåges af teams i USA. Kontrol og fejlretning af websteder og softwareværktøjer foregår udelukkende i USA. Over [60-65] % af dets [30 000-40 000] FoU-medarbejdere er ansat i USA. Af de [1 000-10 000] FoU-medarbejdere, der er aktive i Europa, er der [100-200] i Luxembourg. |
| --- | --- |

(370)

Amazon udvikler centralt software til sin interne e-handelsvirksomhed. Amazon anfører, at teknologiudviklingsaktiviteter overvåges af teams i USA. Kontrol og fejlretning af websteder og softwareværktøjer foregår udelukkende i USA. Over [60-65] % af dets [30 000-40 000] FoU-medarbejdere er ansat i USA. Af de [1 000-10 000] FoU-medarbejdere, der er aktive i Europa, er der [100-200] i Luxembourg.

| (371) | Endelig anfører Amazon, at det har nytænkt alle aspekter af den traditionelle detailhandel for at gøre den mere effektiv, mindre bekostelig og bedre egnet til at opfylde kundernes behov. Amazon adskiller sig fra sine konkurrenter og er i stand til at styrke sit brand takket være et bredt funderet e-handelsmiljø skabt ved hjælp af teknologien. Selv korte tidsforsinkelser ved afgivelse af ordrer eller små problemer med udførelsen underminerer kundeoplevelsen, skader Amazons brand og fører til salgstab, fordi kunderne vender ryggen til. |
| --- | --- |

(371)

Endelig anfører Amazon, at det har nytænkt alle aspekter af den traditionelle detailhandel for at gøre den mere effektiv, mindre bekostelig og bedre egnet til at opfylde kundernes behov. Amazon adskiller sig fra sine konkurrenter og er i stand til at styrke sit brand takket være et bredt funderet e-handelsmiljø skabt ved hjælp af teknologien. Selv korte tidsforsinkelser ved afgivelse af ordrer eller små problemer med udførelsen underminerer kundeoplevelsen, skader Amazons brand og fører til salgstab, fordi kunderne vender ryggen til.

| (372) | Amazon anfører, at varemærkerelaterede immaterielle aktiver havde en levetid på 10-15 år pr. 1. januar 2005. Kundedatabasen havde en anslået levetid på 6-10 år, og teknologien have en anslået levetid på 2-5 år pr. 1. januar 2005. |
| --- | --- |

(372)

Amazon anfører, at varemærkerelaterede immaterielle aktiver havde en levetid på 10-15 år pr. 1. januar 2005. Kundedatabasen havde en anslået levetid på 6-10 år, og teknologien have en anslået levetid på 2-5 år pr. 1. januar 2005.

8.4.   BEMÆRKNINGER OM KRITISKE TRUSLER FOR AMAZONS EUROPÆISKE AKTIVITETER

BEMÆRKNINGER OM KRITISKE TRUSLER FOR AMAZONS EUROPÆISKE AKTIVITETER

| (373) | I sin bemærkning af 27. februar 2017 skulle Amazon overveje følgende tre kritiske trusler i forbindelse med sine europæiske selskaber: |
| --- | --- |

(373)

I sin bemærkning af 27. februar 2017 skulle Amazon overveje følgende tre kritiske trusler i forbindelse med sine europæiske selskaber:

| (374) | Konkurrence: forretningstab på grund af konkurrence er den største trussel mod Amazons virksomhed, eftersom e-handel er yderst konkurrencepræget. Konkurrencen styres i høj grad af innovation, og konkurrenter, som ikke innoverede, forlod markedet. Amazon konfronteres med forskellige former for pres og konkurrence på diverse markeder, og specifikke lokale forhold gør sig gældende i forbindelse med konkurrencemæssige risici. |
| --- | --- |

(374)

Konkurrence: forretningstab på grund af konkurrence er den største trussel mod Amazons virksomhed, eftersom e-handel er yderst konkurrencepræget. Konkurrencen styres i høj grad af innovation, og konkurrenter, som ikke innoverede, forlod markedet. Amazon konfronteres med forskellige former for pres og konkurrence på diverse markeder, og specifikke lokale forhold gør sig gældende i forbindelse med konkurrencemæssige risici.

| (375) | Kunders ibrugtagning af nye produkter, tjenester og teknologier: Amazons vækst og ekspansion til nye kategorier og geografiske regioner indebærer en risiko for, at kunderne ikke gør brug af de nye tilbud eller produkter. I samme forbindelse bærer Amazon risikoen for webstedsnedbrud, hvilket er yderst bekosteligt for dets forretning. |
| --- | --- |

(375)

Kunders ibrugtagning af nye produkter, tjenester og teknologier: Amazons vækst og ekspansion til nye kategorier og geografiske regioner indebærer en risiko for, at kunderne ikke gør brug af de nye tilbud eller produkter. I samme forbindelse bærer Amazon risikoen for webstedsnedbrud, hvilket er yderst bekosteligt for dets forretning.

| (376) | Endelig udgør lokale økonomiske og politiske forhold samt ændringer af den retlige ramme en risiko eller kunne udgøre en trussel for Amazons europæiske virksomhed. Ringe grad af anvendelse af internettet og brug af kreditkort er en væsentlig udfordring for Amazon og gør det umuligt at skabe en virksomhed i vækst. En statslig regulering kan umuliggøre Amazons forretningsmodel. |
| --- | --- |

(376)

Endelig udgør lokale økonomiske og politiske forhold samt ændringer af den retlige ramme en risiko eller kunne udgøre en trussel for Amazons europæiske virksomhed. Ringe grad af anvendelse af internettet og brug af kreditkort er en væsentlig udfordring for Amazon og gør det umuligt at skabe en virksomhed i vækst. En statslig regulering kan umuliggøre Amazons forretningsmodel.

8.5.   AMAZONS SKRIVELSE AF 29. MAJ 2017

AMAZONS SKRIVELSE AF 29. MAJ 2017

| (377) | Den 29. maj 2017 fremsendte Amazon en udtalelse til behandlingen i skatteretten i USA og en nyligt bestilt transfer pricing-rapport. |
| --- | --- |

(377)

Den 29. maj 2017 fremsendte Amazon en udtalelse til behandlingen i skatteretten i USA og en nyligt bestilt transfer pricing-rapport.

| (378) | Ifølge Amazon resulterede den amerikanske skatterets afgørelse, ved anvendelse af CUP-metoden, i en royaltysats efter armslængdeprincippet for de immaterielle aktiver på [4,5-5] % af GMS (349). |
| --- | --- |

(378)

Ifølge Amazon resulterede den amerikanske skatterets afgørelse, ved anvendelse af CUP-metoden, i en royaltysats efter armslængdeprincippet for de immaterielle aktiver på [4,5-5] % af GMS (349).

349

| (379) | Amazon anførte, at LuxSCS' erhvervelse af rettighederne til teknologien, brandet og kundeoplysningerne blev godkendt af alle parter i den amerikanske retssag. Derfor henviser Amazon til royaltysatsen på [4,5-5] % af GMS som vejledende for den passende royalty efter armslængdeprincippet, som LuxSCS skal modtage. Sammenligningsgrundlaget bør desuden ifølge Amazon ses som et minimum i betragtning af, at der i denne royaltysats ikke tages højde for goodwill og de forbedringer af de immaterielle aktiver i henhold til CSA-aftalen efter 2005/2006, som LuxOpCo modtog. |
| --- | --- |

(379)

Amazon anførte, at LuxSCS' erhvervelse af rettighederne til teknologien, brandet og kundeoplysningerne blev godkendt af alle parter i den amerikanske retssag. Derfor henviser Amazon til royaltysatsen på [4,5-5] % af GMS som vejledende for den passende royalty efter armslængdeprincippet, som LuxSCS skal modtage. Sammenligningsgrundlaget bør desuden ifølge Amazon ses som et minimum i betragtning af, at der i denne royaltysats ikke tages højde for goodwill og de forbedringer af de immaterielle aktiver i henhold til CSA-aftalen efter 2005/2006, som LuxOpCo modtog.

| (380) | Amazon anfører derfor, at den samlede royaltysats, som LuxSCS modtog i den relevante periode fra 2006 til 2014, i virkeligheden var lavere en den royaltysats, som var fastsat af skatteretten i USA, nemlig [3-3,5] % af GMS. På grundlag af Amazons kommentarer til den amerikanske skatterets afgørelse var den royaltysats, som LuxSCS modtog fra LuxOpCo, således for lav, og derfor mener Amazon ikke, at skattereglerne i 2003 kunne indebære nogen fordel for LuxOpCo. |
| --- | --- |

(380)

Amazon anfører derfor, at den samlede royaltysats, som LuxSCS modtog i den relevante periode fra 2006 til 2014, i virkeligheden var lavere en den royaltysats, som var fastsat af skatteretten i USA, nemlig [3-3,5] % af GMS. På grundlag af Amazons kommentarer til den amerikanske skatterets afgørelse var den royaltysats, som LuxSCS modtog fra LuxOpCo, således for lav, og derfor mener Amazon ikke, at skattereglerne i 2003 kunne indebære nogen fordel for LuxOpCo.

| (381) | Amazon mente, at en udtømmende evaluering af kendsgerninger afprøvet ved rettergang blev foretaget under den amerikanske retssag, herunder ekspertredegørelser. Den amerikanske skatterets afgørelse bekræftede Amazons tidligere bemærkninger, navnlig at teknologi er en vigtig drivkraft for Amazons virksomhed, hvilket krævede investering og vedvarende innovation, og at integrationen af Amazons europæiske aktiviteter svarede til de forretningsmæssige behov, og endelig at det europæiske e-handelsmiljø var udsat for intens konkurrence og karakteriseret af små margener i den relevante periode. |
| --- | --- |

(381)

Amazon mente, at en udtømmende evaluering af kendsgerninger afprøvet ved rettergang blev foretaget under den amerikanske retssag, herunder ekspertredegørelser. Den amerikanske skatterets afgørelse bekræftede Amazons tidligere bemærkninger, navnlig at teknologi er en vigtig drivkraft for Amazons virksomhed, hvilket krævede investering og vedvarende innovation, og at integrationen af Amazons europæiske aktiviteter svarede til de forretningsmæssige behov, og endelig at det europæiske e-handelsmiljø var udsat for intens konkurrence og karakteriseret af små margener i den relevante periode.

| (382) | Amazon bestilte [Konsulent 1] til at udarbejde en ny transfer pricing-rapport, som havde til formål efterfølgende at verificere, hvorvidt royalty betalt af LuxOpCo til LuxSCS var på armslængdevilkår i overensstemmelse med den anfægtede afgørelse (»den efterfølgende TP-rapport fra 2017«) (350). Rapporten undersøger royaltyniveauet ud fra to transfer pricing-metoder: CUP-metoden og TNMM-metoden. |
| --- | --- |

(382)

Amazon bestilte [Konsulent 1] til at udarbejde en ny transfer pricing-rapport, som havde til formål efterfølgende at verificere, hvorvidt royalty betalt af LuxOpCo til LuxSCS var på armslængdevilkår i overensstemmelse med den anfægtede afgørelse (»den efterfølgende TP-rapport fra 2017«) (350). Rapporten undersøger royaltyniveauet ud fra to transfer pricing-metoder: CUP-metoden og TNMM-metoden.

efterfølgende

efterfølgende

350

| (383) | Hvad CUP-analysen angår, blev royaltybetalingerne fra LuxOpCo til LuxSCS i den relevante periode sammenlignet med den royalty, der var fastsat i TP-rapporten og i den amerikanske skatterets udtalelse. Ifølge den efterfølgende TP-rapport fra 2017 var den royalty, der faktisk blev betalt af LuxOpCo til LuxSCS, lavere end de forskellige royaltysatser, der var fastsat under henvisning til [A]-aftalen i TP-rapporten (351). Det anføres endvidere, at den royalty, der er betalt af LuxOpCo til LuxSCS, ligger under den royaltysats på [4,5-5] %, der er fastsat i den amerikanske skatterets udtalelse, også ved brug af CUP-metoden (352). I den forbindelse præciserer det, at rettens udtalelse angiver en samlet royaltysats af GMS som »første (eller begyndende) royaltysatser fastsat efter armslængdeprincippet for de daværende immaterielle aktiver pr. 1. maj 2006« (353). |
| --- | --- |

(383)

Hvad CUP-analysen angår, blev royaltybetalingerne fra LuxOpCo til LuxSCS i den relevante periode sammenlignet med den royalty, der var fastsat i TP-rapporten og i den amerikanske skatterets udtalelse. Ifølge den efterfølgende TP-rapport fra 2017 var den royalty, der faktisk blev betalt af LuxOpCo til LuxSCS, lavere end de forskellige royaltysatser, der var fastsat under henvisning til [A]-aftalen i TP-rapporten (351). Det anføres endvidere, at den royalty, der er betalt af LuxOpCo til LuxSCS, ligger under den royaltysats på [4,5-5] %, der er fastsat i den amerikanske skatterets udtalelse, også ved brug af CUP-metoden (352). I den forbindelse præciserer det, at rettens udtalelse angiver en samlet royaltysats af GMS som »første (eller begyndende) royaltysatser fastsat efter armslængdeprincippet for de daværende immaterielle aktiver pr. 1. maj 2006« (353).

efterfølgende

351

352

353

| (384) | I den efterfølgende TP-rapport fra 2017 anføres det endvidere, at der bør foretages flere opjusteringer af royaltybetalinger fra LuxOpCo til LuxSCS på grund af forskellene mellem licensaftalen og det første buy-in. I denne henseende finder rapporten, at »engangsoverførsel af de allerede eksisterende immaterielle aktiver mellem de amerikanske modparter og LuxSCS« afviger fra licensaftalen, eftersom LuxOpCo ikke kun skulle betale en royalty for værdien af IP'en, som eksisterede, da licensaftalen blev indgået, men også for »alle opgraderinger, udviklinger eller forbedringer, hvor omkostninger dækkes udelukkende af LuxSCS« (354). Der bør også foretages opjusteringer for at tage højde for en række immaterielle aktiver, som blev stillet til rådighed for LuxOpCo, og som ikke var genstand for den amerikanske skatterets udtalelse, for tidsmæssige forskelle og for cap and floor anvendt på royalty betalt af LuxSCS, som »skulle mindske risiciene og sikre en stabil indtægt for LuxOpCo i tråd med dets funktion og risikoprofil« (355). Nedjusteringer blev ikke anset for nødvendige, da der ikke blev taget højde for LuxOpCos bidrag til udvikling, forbedring og vedligeholdelse af de immaterielle aktiver (356). |
| --- | --- |

(384)

I den efterfølgende TP-rapport fra 2017 anføres det endvidere, at der bør foretages flere opjusteringer af royaltybetalinger fra LuxOpCo til LuxSCS på grund af forskellene mellem licensaftalen og det første buy-in. I denne henseende finder rapporten, at »engangsoverførsel af de allerede eksisterende immaterielle aktiver mellem de amerikanske modparter og LuxSCS« afviger fra licensaftalen, eftersom LuxOpCo ikke kun skulle betale en royalty for værdien af IP'en, som eksisterede, da licensaftalen blev indgået, men også for »alle opgraderinger, udviklinger eller forbedringer, hvor omkostninger dækkes udelukkende af LuxSCS« (354). Der bør også foretages opjusteringer for at tage højde for en række immaterielle aktiver, som blev stillet til rådighed for LuxOpCo, og som ikke var genstand for den amerikanske skatterets udtalelse, for tidsmæssige forskelle og for cap and floor anvendt på royalty betalt af LuxSCS, som »skulle mindske risiciene og sikre en stabil indtægt for LuxOpCo i tråd med dets funktion og risikoprofil« (355). Nedjusteringer blev ikke anset for nødvendige, da der ikke blev taget højde for LuxOpCos bidrag til udvikling, forbedring og vedligeholdelse af de immaterielle aktiver (356).

efterfølgende

354

355

356

| (385) | Konklusionen af CUP-analysen i den efterfølgende TP-rapport fra 2017 er, at den samlede royalty betalt af LuxOpCo til LuxSCS i den relevante periode var »rimelig og i overensstemmelse med de økonomiske realiteter«. |
| --- | --- |

(385)

Konklusionen af CUP-analysen i den efterfølgende TP-rapport fra 2017 er, at den samlede royalty betalt af LuxOpCo til LuxSCS i den relevante periode var »rimelig og i overensstemmelse med de økonomiske realiteter«.

efterfølgende

| (386) | Hvad TNMM-analysen angår, begynder den efterfølgende TP-rapport fra 2017 med en funktionel analyse (357) for at fastsætte, hvilken part i licensaftalen der skal være den testede part, dvs. den part, der udfører de mindst komplekse funktioner. |
| --- | --- |

(386)

Hvad TNMM-analysen angår, begynder den efterfølgende TP-rapport fra 2017 med en funktionel analyse (357) for at fastsætte, hvilken part i licensaftalen der skal være den testede part, dvs. den part, der udfører de mindst komplekse funktioner.

efterfølgende

357

| (387) | Den funktionelle analyse af LuxOpCo blev foretaget på grundlag af dets rolle inden for den europæiske værdikæde pr. juni 2014. Efter den gradvise forøgelse af LuxOpCos ansatte i hele undersøgelsesperioden mente man, at dets funktionelle profil pr. juni 2014 ville reflektere LuxOpCos maksimale bidrag til værdiskabelse i den pågældende periode. Ifølge den efterfølgende TP-rapport fra 2017 satte LuxOpCo sin lid til, at værktøjer og teknologi kunne styre forretningsrisici, og håndterede eller påtog sig ikke selvstændigt nogen betydelige risici. Det skabte heller ikke et behov for driftskapital ud over det, der falder ind under dets funktionelle beføjelser som administrationsselskab. LuxOpCos hovedaktiviteter var ledelsesmæssig kontrol med indkøb, salg, markedsføring og distribution af produkter til tredjepartskunder via de europæiske websteder. De pågældende aktiviteter afhang kraftigt af de immaterielle aktiver i forbindelse med bl.a. prisfastsættelse af varer, lagerkontrol, support til distributionscenteraktiviteter, onlinebetalingsbehandling, afsløring af svindel, kundeserviceaktiviteter, logistik og reklame givet i licens til LuxOpCo. LuxOpCo ejede ikke nogen af de immaterielle aktiver og udviklede eller investerede heller ikke i dem i undersøgelsesperioden. LuxOpCo rådede i stedet kun over aktiver i form af standardvirksomhedsudstyr og lagerbeholdning i forbindelse med Amazons europæiske detailvirksomhed. I den pågældende periode blev LuxOpCo konfronteret med forskellige strategiske, økonomiske, driftsmæssige og andre risici i den daglige drift. De fleste af risiciene vedrører direkte eller indirekte den teknologi, som understøtter Amazons produktudbud eller dets globale strategi med at udvide til nye produktkategorier og tjenester. For at håndtere og kontrollere disse risici effektivt gennemførte Amazon en striks ledelsespolitik på koncernniveau. I en teknologibaseret virksomhed administrerede eller påtog LuxOpCo sig ikke selvstændigt nogen betydelige forretningsrisici og lod i stedet teknologien administrere og påtage sig de tilknyttede forretningsrisici. |
| --- | --- |

(387)

Den funktionelle analyse af LuxOpCo blev foretaget på grundlag af dets rolle inden for den europæiske værdikæde pr. juni 2014. Efter den gradvise forøgelse af LuxOpCos ansatte i hele undersøgelsesperioden mente man, at dets funktionelle profil pr. juni 2014 ville reflektere LuxOpCos maksimale bidrag til værdiskabelse i den pågældende periode. Ifølge den efterfølgende TP-rapport fra 2017 satte LuxOpCo sin lid til, at værktøjer og teknologi kunne styre forretningsrisici, og håndterede eller påtog sig ikke selvstændigt nogen betydelige risici. Det skabte heller ikke et behov for driftskapital ud over det, der falder ind under dets funktionelle beføjelser som administrationsselskab. LuxOpCos hovedaktiviteter var ledelsesmæssig kontrol med indkøb, salg, markedsføring og distribution af produkter til tredjepartskunder via de europæiske websteder. De pågældende aktiviteter afhang kraftigt af de immaterielle aktiver i forbindelse med bl.a. prisfastsættelse af varer, lagerkontrol, support til distributionscenteraktiviteter, onlinebetalingsbehandling, afsløring af svindel, kundeserviceaktiviteter, logistik og reklame givet i licens til LuxOpCo. LuxOpCo ejede ikke nogen af de immaterielle aktiver og udviklede eller investerede heller ikke i dem i undersøgelsesperioden. LuxOpCo rådede i stedet kun over aktiver i form af standardvirksomhedsudstyr og lagerbeholdning i forbindelse med Amazons europæiske detailvirksomhed. I den pågældende periode blev LuxOpCo konfronteret med forskellige strategiske, økonomiske, driftsmæssige og andre risici i den daglige drift. De fleste af risiciene vedrører direkte eller indirekte den teknologi, som understøtter Amazons produktudbud eller dets globale strategi med at udvide til nye produktkategorier og tjenester. For at håndtere og kontrollere disse risici effektivt gennemførte Amazon en striks ledelsespolitik på koncernniveau. I en teknologibaseret virksomhed administrerede eller påtog LuxOpCo sig ikke selvstændigt nogen betydelige forretningsrisici og lod i stedet teknologien administrere og påtage sig de tilknyttede forretningsrisici.

efterfølgende

bl.a.

| (388) | Hvad LuxSCS angår, antyder den efterfølgende TP-rapport fra 2017 kun, at det besidder de immaterielle aktiver som følge af dets deltagelse i CSA-aftalen. |
| --- | --- |

(388)

Hvad LuxSCS angår, antyder den efterfølgende TP-rapport fra 2017 kun, at det besidder de immaterielle aktiver som følge af dets deltagelse i CSA-aftalen.

efterfølgende

| (389) | På grundlag af denne funktionsanalyse konkluderer den efterfølgende TP-rapport fra 2017, at LuxOpCo er et eksempel på et værdikædesegment, der ikke ejer, administrerer eller kontrollerer nogen IP-rettigheder, men har en funktionel profil, som kan sammenlignes med et »administrationsselskabs« profil med kontrol med logistik, udførelse og lagerstyring i forbindelse med de europæiske onlinedetailaktiviteter, og løber derfor kun begrænsede risici og ejer kun almindelige materielle aktiver (358). Som følge heraf blev LuxSCS anset for at være en mere kompleks funktion, eftersom det besidder de immaterielle aktiver i kraft af dets deltagelse i CSA-aftalen. Den efterfølgende TP-rapport fra 2017 forklarer i den forbindelse, at »[b]åde funktionsanalysen og de faktuelle omstændigheder viste, LuxOpCos aktiviteter var meget afhængige af og af sekundær betydning for de økonomisk vigtige immaterielle aktiver, som LuxOpCo ikke ejede, men fik adgang til i henhold til licensaftalen med LuxSCS' rettigheder til de immaterielle aktiver, der stammer fra dets deltagelse i CSA-aftalen med bestemte koncernselskaber før og under undersøgelsesperioden« (359). |
| --- | --- |

(389)

På grundlag af denne funktionsanalyse konkluderer den efterfølgende TP-rapport fra 2017, at LuxOpCo er et eksempel på et værdikædesegment, der ikke ejer, administrerer eller kontrollerer nogen IP-rettigheder, men har en funktionel profil, som kan sammenlignes med et »administrationsselskabs« profil med kontrol med logistik, udførelse og lagerstyring i forbindelse med de europæiske onlinedetailaktiviteter, og løber derfor kun begrænsede risici og ejer kun almindelige materielle aktiver (358). Som følge heraf blev LuxSCS anset for at være en mere kompleks funktion, eftersom det besidder de immaterielle aktiver i kraft af dets deltagelse i CSA-aftalen. Den efterfølgende TP-rapport fra 2017 forklarer i den forbindelse, at »[b]åde funktionsanalysen og de faktuelle omstændigheder viste, LuxOpCos aktiviteter var meget afhængige af og af sekundær betydning for de økonomisk vigtige immaterielle aktiver, som LuxOpCo ikke ejede, men fik adgang til i henhold til licensaftalen med LuxSCS' rettigheder til de immaterielle aktiver, der stammer fra dets deltagelse i CSA-aftalen med bestemte koncernselskaber før og under undersøgelsesperioden« (359).

efterfølgende

358

efterfølgende

359

| (390) | Den efterfølgende fra 2017 TP-rapport forklarer, at en pålidelig økonomisk indikator bør reflektere LuxOpCos bidrag til den samlede værdikæde. Eftersom LuxOpCo præsenteres i rapporten som den part, der »[...] ikke selvstændigt beslutter, hvilke produkter der skal sælges, hvordan produkterne skal prissættes, eller hvordan produkterne skal markedsføres, da disse funktioner er forankret i de teknologiske værktøjer, der er modtaget via licensaftalen« (360), anses det ikke for passende at anvende en nettooverskudsindikator baseret på omsætningen (361). Den efterfølgende TP-rapport fra 2017 finder, at driftsomkostninger er den mest pålidelige indikator for værdien af de udførte funktioner, påtagede risici og aktiver anvendt af LuxOpCo. Rapporten anvender en overskudsindikator, der er beregnet som driftsoverskud (-tab) divideret med driftsudgifter (362). |
| --- | --- |

(390)

Den efterfølgende fra 2017 TP-rapport forklarer, at en pålidelig økonomisk indikator bør reflektere LuxOpCos bidrag til den samlede værdikæde. Eftersom LuxOpCo præsenteres i rapporten som den part, der »[...] ikke selvstændigt beslutter, hvilke produkter der skal sælges, hvordan produkterne skal prissættes, eller hvordan produkterne skal markedsføres, da disse funktioner er forankret i de teknologiske værktøjer, der er modtaget via licensaftalen« (360), anses det ikke for passende at anvende en nettooverskudsindikator baseret på omsætningen (361). Den efterfølgende TP-rapport fra 2017 finder, at driftsomkostninger er den mest pålidelige indikator for værdien af de udførte funktioner, påtagede risici og aktiver anvendt af LuxOpCo. Rapporten anvender en overskudsindikator, der er beregnet som driftsoverskud (-tab) divideret med driftsudgifter (362).

efterfølgende

360

361

efterfølgende

362

| (391) | Rapporten opdaterer derefter de økonomiske analyser foretaget i 2003 og 2014 og fastsætter benchmarkafkast for aktiviteter, der kan sammenlignes med LuxOpCos og foretager en ny analyse for at fastsætte benchmarkafkast. På grundlag af denne analyse blev det konstateret, at i alle årene fra 2006 til juni 2014 var LuxOpCos betaling inden for interkvartilintervallet som et resultat af benchmarkafkastet for aktiviteter, der kan sammenlignes med LuxOpCos. Derfor konkluderer den efterfølgende TP-rapport fra 2017, at LuxOpCos betaling var i overensstemmelse med armslængdeprincippet. |
| --- | --- |

(391)

Rapporten opdaterer derefter de økonomiske analyser foretaget i 2003 og 2014 og fastsætter benchmarkafkast for aktiviteter, der kan sammenlignes med LuxOpCos og foretager en ny analyse for at fastsætte benchmarkafkast. På grundlag af denne analyse blev det konstateret, at i alle årene fra 2006 til juni 2014 var LuxOpCos betaling inden for interkvartilintervallet som et resultat af benchmarkafkastet for aktiviteter, der kan sammenlignes med LuxOpCos. Derfor konkluderer den efterfølgende TP-rapport fra 2017, at LuxOpCos betaling var i overensstemmelse med armslængdeprincippet.

efterfølgende

9.   VURDERING AF DEN ANFÆGTEDE FORANSTALTNING

VURDERING AF DEN ANFÆGTEDE FORANSTALTNING

9.1.   FOREKOMST AF STATSSTØTTE

FOREKOMST AF STATSSTØTTE

| (392) | I henhold til artikel 107, stk. 1, i traktaten er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse selskaber eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(392)

I henhold til artikel 107, stk. 1, i traktaten er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse selskaber eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (393) | Ifølge fast retspraksis skal alle betingelserne i denne bestemmelse være opfyldt, for at en foranstaltning kan kvalificeres som statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. For det første skal der være tale om statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler. For det andet skal dette indgreb kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstater. For det tredje skal den give modtageren en selektiv fordel. For det fjerde skal den fordreje eller true med at fordreje konkurrencen (363). |
| --- | --- |

(393)

Ifølge fast retspraksis skal alle betingelserne i denne bestemmelse være opfyldt, for at en foranstaltning kan kvalificeres som statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. For det første skal der være tale om statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler. For det andet skal dette indgreb kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstater. For det tredje skal den give modtageren en selektiv fordel. For det fjerde skal den fordreje eller true med at fordreje konkurrencen (363).

363

| (394) | For så vidt angår den første betingelse blev den anfægtede skatteafgørelse truffet af de luxembourgske skattemyndigheder, som er et statsligt organ i Luxembourg. Denne afgørelse indebar en accept af de pågældende myndigheder af en afregningsordning, der gjorde det muligt for LuxOpCo at vurdere sin selskabsskattepligt i Luxembourg på årsbasis i den pågældende periode. LuxOpCo indgav efterfølgende sin årlige selskabsselvangivelse på grundlag af den pågældende ordning, som til gengæld blev accepteret af de luxembourgske skattemyndigheder som svarende til dets selskabsskattepligt i Luxembourg. Den anfægtede foranstaltning kan derfor tilregnes Luxembourg. |
| --- | --- |

(394)

For så vidt angår den første betingelse blev den anfægtede skatteafgørelse truffet af de luxembourgske skattemyndigheder, som er et statsligt organ i Luxembourg. Denne afgørelse indebar en accept af de pågældende myndigheder af en afregningsordning, der gjorde det muligt for LuxOpCo at vurdere sin selskabsskattepligt i Luxembourg på årsbasis i den pågældende periode. LuxOpCo indgav efterfølgende sin årlige selskabsselvangivelse på grundlag af den pågældende ordning, som til gengæld blev accepteret af de luxembourgske skattemyndigheder som svarende til dets selskabsskattepligt i Luxembourg. Den anfægtede foranstaltning kan derfor tilregnes Luxembourg.

| (395) | For så vidt angår foranstaltningens finansiering med statsmidler, har EU-Domstolen konsekvent fastholdt, at en foranstaltning, hvorved de offentlige myndigheder giver en skattefritagelse, som stiller disse virksomheder økonomisk gunstigere end andre skatteydere, udgør statsstøtte, også selv om den ikke er forbundet med en positiv overførsel af statsmidler (364). Som det vil fremgå af afsnit 9.2 og 9.3, indebærer den anfægtede skatteafgørelse en nedsættelse af den selskabsskat, som LuxOpCo skal betale i Luxembourg, sammenlignet med selskabsskattepligtige i samme situation. Ved at give afkald på den skatteindtægt, som Luxembourg ellers ville have været berettiget til at inddrive fra LuxOpCo, indebærer den anfægtede skatteafgørelse tab af statsmidler. |
| --- | --- |

(395)

For så vidt angår foranstaltningens finansiering med statsmidler, har EU-Domstolen konsekvent fastholdt, at en foranstaltning, hvorved de offentlige myndigheder giver en skattefritagelse, som stiller disse virksomheder økonomisk gunstigere end andre skatteydere, udgør statsstøtte, også selv om den ikke er forbundet med en positiv overførsel af statsmidler (364). Som det vil fremgå af afsnit 9.2 og 9.3, indebærer den anfægtede skatteafgørelse en nedsættelse af den selskabsskat, som LuxOpCo skal betale i Luxembourg, sammenlignet med selskabsskattepligtige i samme situation. Ved at give afkald på den skatteindtægt, som Luxembourg ellers ville have været berettiget til at inddrive fra LuxOpCo, indebærer den anfægtede skatteafgørelse tab af statsmidler.

364

| (396) | Med hensyn til anden betingelse for at fastslå, at der er tale om statsstøtte, er LuxOpCo en del af Amazon-koncernen, som er en multinational koncern, der driver virksomhed i flere medlemsstater. LuxOpCo driver Amazons europæiske onlinedetail- og servicevirksomhed via EU-websteder. Produkter og tjenester, der vedrører denne virksomhed, er genstand for handel mellem medlemsstater. Enhver statslig indgriben til selskabets fordel kan derfor påvirke samhandelen mellem landene inden for Fællesskabet (365). Ved at give Amazon en gunstig skattebehandling har Luxembourg ydermere potentielt trukket investering væk fra medlemsstater, der ikke kan eller vil tilbyde selskaber, som er en del af en multinational koncern, en lignende gunstig skattebehandling. Eftersom den anfægtede skatteafgørelse styrker den begunstigedes konkurrencemæssige stilling i forhold til andre selskaber, der konkurrerer i samhandlen inden for Fællesskabet, må det anses for at påvirke en sådan samhandel (366). |
| --- | --- |

(396)

Med hensyn til anden betingelse for at fastslå, at der er tale om statsstøtte, er LuxOpCo en del af Amazon-koncernen, som er en multinational koncern, der driver virksomhed i flere medlemsstater. LuxOpCo driver Amazons europæiske onlinedetail- og servicevirksomhed via EU-websteder. Produkter og tjenester, der vedrører denne virksomhed, er genstand for handel mellem medlemsstater. Enhver statslig indgriben til selskabets fordel kan derfor påvirke samhandelen mellem landene inden for Fællesskabet (365). Ved at give Amazon en gunstig skattebehandling har Luxembourg ydermere potentielt trukket investering væk fra medlemsstater, der ikke kan eller vil tilbyde selskaber, som er en del af en multinational koncern, en lignende gunstig skattebehandling. Eftersom den anfægtede skatteafgørelse styrker den begunstigedes konkurrencemæssige stilling i forhold til andre selskaber, der konkurrerer i samhandlen inden for Fællesskabet, må det anses for at påvirke en sådan samhandel (366).

365

366

| (397) | Samtidig anses støtte ydet af en medlemsstat for at fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, hvis det er sandsynligt, at den vil forbedre en virksomheds konkurrencemæssige stilling i forhold til andre virksomheder, som den konkurrerer med (367). I det omfang den anfægtede skatteafgørelse fritager LuxOpCo for selskabsskat, som det normalt skulle have betalt, udgør den ydede statsstøtte som følge af denne afgørelse driftsstøtte, idet den fritager LuxOpCo for en udgift, det normalt skulle have afholdt i forbindelse med den daglige drift eller de normale aktiviteter. Domstolen har konsekvent fastholdt, at driftsstøtte fordrejer konkurrencen (368), således at enhver støtte, der er ydet til Amazon, bør anses for at fordreje eller true med at fordreje konkurrencen, fordi den styrker Amazons finansielle stilling på de markeder, det opererer på. Navnlig hvad angår Amazon, driver det en onlinedetailvirksomhed, som både konkurrerer med andre onlinedetailhandlere og med fysiske detailhandlere, som er aktive i Luxembourg og i hele EU. [Konsulent 3]-rapporten, som Amazon har indgivet, beskriver onlinedetailvirksomhed som en virksomhed, der er kendetegnet ved intens konkurrence og lave rentabilitetsmargener. Ved at fritage Amazon for et skattebeløb, det normalt skulle have betalt, og som konkurrerende virksomheder skal betale, frigør den anfægtede skatteafgørelse økonomiske ressourcer, som Amazon kan investere i sine forretningsaktiviteter. Dette påvirker de betingelser, hvorpå det kan tilbyde sine produkter og tjenester til kunderne, og fordrejer konkurrencen på markedet. Den fjerde betingelse for at fastslå, at der foreligger statsstøtte, er således også opfyldt. |
| --- | --- |

(397)

Samtidig anses støtte ydet af en medlemsstat for at fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, hvis det er sandsynligt, at den vil forbedre en virksomheds konkurrencemæssige stilling i forhold til andre virksomheder, som den konkurrerer med (367). I det omfang den anfægtede skatteafgørelse fritager LuxOpCo for selskabsskat, som det normalt skulle have betalt, udgør den ydede statsstøtte som følge af denne afgørelse driftsstøtte, idet den fritager LuxOpCo for en udgift, det normalt skulle have afholdt i forbindelse med den daglige drift eller de normale aktiviteter. Domstolen har konsekvent fastholdt, at driftsstøtte fordrejer konkurrencen (368), således at enhver støtte, der er ydet til Amazon, bør anses for at fordreje eller true med at fordreje konkurrencen, fordi den styrker Amazons finansielle stilling på de markeder, det opererer på. Navnlig hvad angår Amazon, driver det en onlinedetailvirksomhed, som både konkurrerer med andre onlinedetailhandlere og med fysiske detailhandlere, som er aktive i Luxembourg og i hele EU. [Konsulent 3]-rapporten, som Amazon har indgivet, beskriver onlinedetailvirksomhed som en virksomhed, der er kendetegnet ved intens konkurrence og lave rentabilitetsmargener. Ved at fritage Amazon for et skattebeløb, det normalt skulle have betalt, og som konkurrerende virksomheder skal betale, frigør den anfægtede skatteafgørelse økonomiske ressourcer, som Amazon kan investere i sine forretningsaktiviteter. Dette påvirker de betingelser, hvorpå det kan tilbyde sine produkter og tjenester til kunderne, og fordrejer konkurrencen på markedet. Den fjerde betingelse for at fastslå, at der foreligger statsstøtte, er således også opfyldt.

367

368

| (398) | Med hensyn til den tredje betingelse for at fastslå, at der foreligger statsstøtte, er formålet med en skatteafgørelse på forhånd at fastslå, hvordan den almindelige skatteordning finder anvendelse på et konkret tilfælde i lyset af de specifikke forhold og omstændigheder. Ligesom alle andre skatteforanstaltninger skal en skatteafgørelse imidlertid overholde statsstøttereglerne. Hvis en skatteafgørelse uden begrundelse godkender et resultat, der ikke på pålidelig vis afspejler, hvad der ville være resultatet af en normal anvendelse af den almindelige skatteordning, vil denne afgørelse give afgørelsens adressat en selektiv fordel, hvis den selektive behandling resulterer i en nedsættelse af skatteyderens beskatningsgrundlag i medlemsstaten sammenlignet med andre selskaber i en tilsvarende faktisk og retlig situation. Som Kommissionen påviser i afsnit 9.2 og 9.3, indebærer den anfægtede skatteafgørelse en selektiv fordel for Amazon i form af en nedsættelse af dets selskabsskattepligt i Luxembourg i forhold til selskabsskatteydere i en tilsvarende faktisk og retlig situation. |
| --- | --- |

(398)

Med hensyn til den tredje betingelse for at fastslå, at der foreligger statsstøtte, er formålet med en skatteafgørelse på forhånd at fastslå, hvordan den almindelige skatteordning finder anvendelse på et konkret tilfælde i lyset af de specifikke forhold og omstændigheder. Ligesom alle andre skatteforanstaltninger skal en skatteafgørelse imidlertid overholde statsstøttereglerne. Hvis en skatteafgørelse uden begrundelse godkender et resultat, der ikke på pålidelig vis afspejler, hvad der ville være resultatet af en normal anvendelse af den almindelige skatteordning, vil denne afgørelse give afgørelsens adressat en selektiv fordel, hvis den selektive behandling resulterer i en nedsættelse af skatteyderens beskatningsgrundlag i medlemsstaten sammenlignet med andre selskaber i en tilsvarende faktisk og retlig situation. Som Kommissionen påviser i afsnit 9.2 og 9.3, indebærer den anfægtede skatteafgørelse en selektiv fordel for Amazon i form af en nedsættelse af dets selskabsskattepligt i Luxembourg i forhold til selskabsskatteydere i en tilsvarende faktisk og retlig situation.

| (399) | I afsnit 9.2 påviser Kommissionen, at den anfægtede skatteafgørelse giver Amazon en økonomisk fordel. Det gør den ved at godkende en afregningsprisordning, som giver et resultat, der afviger fra en pålidelig tilnærmelse til et markedsbaseret resultat, hvilket betyder, at LuxOpCos beskatningsgrundlag reduceres med henblik på fastsættelse af dets selskabsskattepligt. I afsnit 9.3.1 konkluderer Kommissionen, at eftersom den pågældende fordel kun er indrømmet Amazon, har den en selektiv karakter. I henhold til fast retspraksis er det fastslået, at når der er tale om individuel statsstøtte, som det er tilfældet med den anfægtede skatteafgørelse, »giver identificeringen af en økonomisk fordel i princippet anledning til en formodning om, at den er selektiv« (369), uden at foranstaltningens selektivitet nødvendigvis skal analyseres ved hjælp af den analyse i tre faser, som Domstolen har udformet for skattemæssige statsstøtteordninger (370). |
| --- | --- |

(399)

I afsnit 9.2 påviser Kommissionen, at den anfægtede skatteafgørelse giver Amazon en økonomisk fordel. Det gør den ved at godkende en afregningsprisordning, som giver et resultat, der afviger fra en pålidelig tilnærmelse til et markedsbaseret resultat, hvilket betyder, at LuxOpCos beskatningsgrundlag reduceres med henblik på fastsættelse af dets selskabsskattepligt. I afsnit 9.3.1 konkluderer Kommissionen, at eftersom den pågældende fordel kun er indrømmet Amazon, har den en selektiv karakter. I henhold til fast retspraksis er det fastslået, at når der er tale om individuel statsstøtte, som det er tilfældet med den anfægtede skatteafgørelse, »giver identificeringen af en økonomisk fordel i princippet anledning til en formodning om, at den er selektiv« (369), uden at foranstaltningens selektivitet nødvendigvis skal analyseres ved hjælp af den analyse i tre faser, som Domstolen har udformet for skattemæssige statsstøtteordninger (370).

369

370

| (400) | For fuldstændighedens skyld vil Kommissionen imidlertid også analysere den anfægtede skatteafgørelse ved hjælp af den pågældende analyse i tre faser for at påvise, at den også er selektiv i henhold til denne analyse. I afsnit 9.3.2.1 påvises det, at den fordel, der følger af den anfægtede skatteafgørelse, er af selektiv karakter, fordi den begunstiger Amazon i forhold til andre selskabsskatteydere, der skal betale selskabsskat i Luxembourg, hvis skattepligtige overskud afspejler priser, der er forhandlet på armslængdevilkår på markedet. I afsnit 9.3.2.2 påvises det endvidere, at den fordel, der følger af den anfægtede skatteafgørelse, er af selektiv karakter, fordi den begunstiger Amazon i forhold til andre selskabsskatteydere, der tilhører en multinational koncern, som deltager i koncerninterne transaktioner, og som i medfør af artikel 164, stk. 3, LIR skal vurdere priserne for deres koncerninterne transaktioner på en måde, der afspejler priser, som forhandles af uafhængige parter på armslængdevilkår på markedet. |
| --- | --- |

(400)

For fuldstændighedens skyld vil Kommissionen imidlertid også analysere den anfægtede skatteafgørelse ved hjælp af den pågældende analyse i tre faser for at påvise, at den også er selektiv i henhold til denne analyse. I afsnit 9.3.2.1 påvises det, at den fordel, der følger af den anfægtede skatteafgørelse, er af selektiv karakter, fordi den begunstiger Amazon i forhold til andre selskabsskatteydere, der skal betale selskabsskat i Luxembourg, hvis skattepligtige overskud afspejler priser, der er forhandlet på armslængdevilkår på markedet. I afsnit 9.3.2.2 påvises det endvidere, at den fordel, der følger af den anfægtede skatteafgørelse, er af selektiv karakter, fordi den begunstiger Amazon i forhold til andre selskabsskatteydere, der tilhører en multinational koncern, som deltager i koncerninterne transaktioner, og som i medfør af artikel 164, stk. 3, LIR skal vurdere priserne for deres koncerninterne transaktioner på en måde, der afspejler priser, som forhandles af uafhængige parter på armslængdevilkår på markedet.

9.2.   FORDEL

FORDEL

| (401) | Hver gang en foranstaltning vedtaget af en medlemsstat forbedrer en virksomheds finansielle nettosituation, er der under henvisning til artikel 107, stk. 1, i traktaten (371) tale om en fordel. For at fastslå, om der foreligger en fordel, henvises der til virkningen af selve foranstaltningen (372). Med hensyn til skatteforanstaltninger kan en økonomisk fordel gives ved på forskellig vis at nedsætte en virksomheds skattebyrde og især ved at nedsætte beskatningsgrundlaget eller reducere skattebeløbet (373). |
| --- | --- |

(401)

Hver gang en foranstaltning vedtaget af en medlemsstat forbedrer en virksomheds finansielle nettosituation, er der under henvisning til artikel 107, stk. 1, i traktaten (371) tale om en fordel. For at fastslå, om der foreligger en fordel, henvises der til virkningen af selve foranstaltningen (372). Med hensyn til skatteforanstaltninger kan en økonomisk fordel gives ved på forskellig vis at nedsætte en virksomheds skattebyrde og især ved at nedsætte beskatningsgrundlaget eller reducere skattebeløbet (373).

371

372

373

| (402) | Den anfægtede skatteafgørelse godkender en afregningsordning, som satte LuxOpCo i stand til skattemæssigt at vurdere sit selskabsmæssige overskud på årsbasis, hvilket igen fastlagde dets selskabsskattepligt Luxembourg i den pågældende periode. Domstolen har tidligere fastslået, at »[v]ed bedømmelsen af, om fastsættelsen af den skattepligtige indkomst [...] medfører en fordel for [dens modtager], bør der [...] at sammenligne den pågældende [metode] med den almindelige skatteordning på grundlag af forskellen mellem indtægter og udgifter for en virksomhed, der udøver sin aktivitet på frie konkurrencevilkår« (374). Derfor ville en skatteafgørelse, som sætter en skatteyder i stand til at anvende koncerninterne afregningspriser, der ikke er i overensstemmelse med dem, der ville blive anvendt på et marked med fri konkurrence, dvs. priser, der forhandles af uafhængige virksomheder under sammenlignelige omstændigheder i overensstemmelse med armslængdeprincippet, give det pågældende selskab en fordel, idet det får nedsat sit beskatningsgrundlag og dermed den skat, der skal betales efter de almindelige selskabsskatteregler. Princippet om, at koncerninterne transaktioner bør betales, som om de var indgået mellem uafhængige selskaber, der forhandler under sammenlignelige omstændigheder, henvises til som »armslængdeprincippet«. |
| --- | --- |

(402)

Den anfægtede skatteafgørelse godkender en afregningsordning, som satte LuxOpCo i stand til skattemæssigt at vurdere sit selskabsmæssige overskud på årsbasis, hvilket igen fastlagde dets selskabsskattepligt Luxembourg i den pågældende periode. Domstolen har tidligere fastslået, at »[v]ed bedømmelsen af, om fastsættelsen af den skattepligtige indkomst [...] medfører en fordel for [dens modtager], bør der [...] at sammenligne den pågældende [metode] med den almindelige skatteordning på grundlag af forskellen mellem indtægter og udgifter for en virksomhed, der udøver sin aktivitet på frie konkurrencevilkår« (374). Derfor ville en skatteafgørelse, som sætter en skatteyder i stand til at anvende koncerninterne afregningspriser, der ikke er i overensstemmelse med dem, der ville blive anvendt på et marked med fri konkurrence, dvs. priser, der forhandles af uafhængige virksomheder under sammenlignelige omstændigheder i overensstemmelse med armslængdeprincippet, give det pågældende selskab en fordel, idet det får nedsat sit beskatningsgrundlag og dermed den skat, der skal betales efter de almindelige selskabsskatteregler. Princippet om, at koncerninterne transaktioner bør betales, som om de var indgået mellem uafhængige selskaber, der forhandler under sammenlignelige omstændigheder, henvises til som »armslængdeprincippet«.

374

| (403) | Armslængdeprincippet går i alt væsentligt ud på at sikre, at transaktioner indgået mellem forbundne selskaber (kontrollerede transaktioner) prisfastsættes skattemæssigt på de samme betingelser som sammenlignelige transaktioner indgået på armslængdevilkår mellem uafhængige virksomheder (ukontrollerede transaktioner). Hvis der er fastlagt eller pålagt betingelser mellem to forbundne selskaber i deres koncerninterne transaktioner, som er forskellige fra dem, som ville være fastlagt mellem uafhængige virksomheder i ukontrollerede sammenlignelige transaktioner, kræver armslængdeprincippet, at der foretages passende afregningsjusteringer for at neutralisere disse forskelle, og derved sikres, at de integrerede (koncern)-selskaber ikke behandles skattemæssigt mere gunstigt end ikke-integrerede (enkeltstående) virksomheder (375). På denne måde bestemmes det overskud, som de forbundne selskaber opnår fra deres koncerninterne transaktioner, og behandles i sidste ende ikke mere gunstigt end det overskud, der opnås fra transaktioner indgået af uafhængige virksomheder på armslængdevilkår på markedet. Det er de priser, som uafhængige virksomheder på markedet beregner, eller som fastslået af Domstolen »forskellen mellem indtægter og udgifter for en virksomhed, der udøver sin aktivitet på frie konkurrencevilkår« (376), der fastsætter deres skattepligtige indkomst. Hvis skattemyndighederne tillader, at forbundne koncernselskaber beregner priser for deres koncerninterne transaktioner, som ligger under markedspriserne, giver det de pågældende selskaber en økonomisk fordel i form af en reduktion af skattegrundlaget. |
| --- | --- |

(403)

Armslængdeprincippet går i alt væsentligt ud på at sikre, at transaktioner indgået mellem forbundne selskaber (kontrollerede transaktioner) prisfastsættes skattemæssigt på de samme betingelser som sammenlignelige transaktioner indgået på armslængdevilkår mellem uafhængige virksomheder (ukontrollerede transaktioner). Hvis der er fastlagt eller pålagt betingelser mellem to forbundne selskaber i deres koncerninterne transaktioner, som er forskellige fra dem, som ville være fastlagt mellem uafhængige virksomheder i ukontrollerede sammenlignelige transaktioner, kræver armslængdeprincippet, at der foretages passende afregningsjusteringer for at neutralisere disse forskelle, og derved sikres, at de integrerede (koncern)-selskaber ikke behandles skattemæssigt mere gunstigt end ikke-integrerede (enkeltstående) virksomheder (375). På denne måde bestemmes det overskud, som de forbundne selskaber opnår fra deres koncerninterne transaktioner, og behandles i sidste ende ikke mere gunstigt end det overskud, der opnås fra transaktioner indgået af uafhængige virksomheder på armslængdevilkår på markedet. Det er de priser, som uafhængige virksomheder på markedet beregner, eller som fastslået af Domstolen »forskellen mellem indtægter og udgifter for en virksomhed, der udøver sin aktivitet på frie konkurrencevilkår« (376), der fastsætter deres skattepligtige indkomst. Hvis skattemyndighederne tillader, at forbundne koncernselskaber beregner priser for deres koncerninterne transaktioner, som ligger under markedspriserne, giver det de pågældende selskaber en økonomisk fordel i form af en reduktion af skattegrundlaget.

375

376

| (404) | Som svar på Luxembourgs og Amazons påstand om, at transfer pricing ikke er en eksakt videnskab (377), og at Kommissionens vurdering af transfer pricing-ordningen, som er godkendt af den anfægtede skatteafgørelse, derfor nødvendigvis må være begrænset, minder Kommissionen om, at transfer pricingens skønsmæssige karakter skal ses i lyset af dens formål. Formålet med transfer pricing er at finde et rimeligt skøn over et armslængderesultat baseret på pålidelige oplysninger (378). Det ville være umuligt at nå dette mål, hvis man kunne påberåbe sig transfer pricing-analysens skønsmæssige karakter for at retfærdiggøre en transfer pricing-ordning, der giver et resultat, som afviger fra en pålidelig tilnærmelse til et markedsbaseret resultat. |
| --- | --- |

(404)

Som svar på Luxembourgs og Amazons påstand om, at transfer pricing ikke er en eksakt videnskab (377), og at Kommissionens vurdering af transfer pricing-ordningen, som er godkendt af den anfægtede skatteafgørelse, derfor nødvendigvis må være begrænset, minder Kommissionen om, at transfer pricingens skønsmæssige karakter skal ses i lyset af dens formål. Formålet med transfer pricing er at finde et rimeligt skøn over et armslængderesultat baseret på pålidelige oplysninger (378). Det ville være umuligt at nå dette mål, hvis man kunne påberåbe sig transfer pricing-analysens skønsmæssige karakter for at retfærdiggøre en transfer pricing-ordning, der giver et resultat, som afviger fra en pålidelig tilnærmelse til et markedsbaseret resultat.

377

378

| (405) | Luxembourgs påstand om, at Kommissionen ved en sådan vurdering tiltager sig Luxembourgs skattemyndigheders kompetence til fortolkning af sin nationale ret (379), hvis den accepteres, ville ligeledes fritage skatteforanstaltninger generelt og transfer pricing-afgørelser i særdeleshed for kontrol af statsstøttereglerne. Domstolen har for længst slået fast, at foranstaltninger vedrørende direkte beskatning, som stiller visse virksomheder i en gunstigere økonomisk situation end virksomheder i en sammenlignelig faktisk og retlig situation, kan give anledning til statsstøtte på samme måde som direkte tilskud (380). Domstolen har fastslået, at enhver foranstaltning, som en medlemsstat træffer på området for direkte beskatning, skal overholde traktatens bestemmelser om statsstøtte, som er bindende for medlemsstaterne og har forrang over deres nationale lovgivning (381). Det gælder især for transfer pricing-afgørelser i form af avancerede afregningsordninger, eftersom de godkender metoder til vurdering af skattegrundlaget og dermed skattepligtig indkomst for de enkelte virksomheder. Enhver nedsættelse af skattegrundlaget som følge af anvendelsen af en sådan metode medfører en økonomisk fordel. |
| --- | --- |

(405)

Luxembourgs påstand om, at Kommissionen ved en sådan vurdering tiltager sig Luxembourgs skattemyndigheders kompetence til fortolkning af sin nationale ret (379), hvis den accepteres, ville ligeledes fritage skatteforanstaltninger generelt og transfer pricing-afgørelser i særdeleshed for kontrol af statsstøttereglerne. Domstolen har for længst slået fast, at foranstaltninger vedrørende direkte beskatning, som stiller visse virksomheder i en gunstigere økonomisk situation end virksomheder i en sammenlignelig faktisk og retlig situation, kan give anledning til statsstøtte på samme måde som direkte tilskud (380). Domstolen har fastslået, at enhver foranstaltning, som en medlemsstat træffer på området for direkte beskatning, skal overholde traktatens bestemmelser om statsstøtte, som er bindende for medlemsstaterne og har forrang over deres nationale lovgivning (381). Det gælder især for transfer pricing-afgørelser i form af avancerede afregningsordninger, eftersom de godkender metoder til vurdering af skattegrundlaget og dermed skattepligtig indkomst for de enkelte virksomheder. Enhver nedsættelse af skattegrundlaget som følge af anvendelsen af en sådan metode medfører en økonomisk fordel.

379

380

381

| (406) | For at fastslå, om den anfægtede skatteafgørelse indebærer en økonomisk fordel, skal Kommissionen således påvise, at den transfer pricing-ordning, den godkender, fører til et resultat, som afviger fra en pålidelig tilnærmelse til et markedsbaseret resultat, der medfører en nedsættelse af LuxOpCos skattegrundlag med henblik på selskabsskatten. Kommissionen mener, at den anfægtede skatteafgørelse fører til et sådant resultat. |
| --- | --- |

(406)

For at fastslå, om den anfægtede skatteafgørelse indebærer en økonomisk fordel, skal Kommissionen således påvise, at den transfer pricing-ordning, den godkender, fører til et resultat, som afviger fra en pålidelig tilnærmelse til et markedsbaseret resultat, der medfører en nedsættelse af LuxOpCos skattegrundlag med henblik på selskabsskatten. Kommissionen mener, at den anfægtede skatteafgørelse fører til et sådant resultat.

| (407) | Kommission mener først og fremmest, at transfer pricing-ordningen er baseret på den unøjagtige og udokumenterede antagelse, at LuxSCS ville udføre unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver, hvorimod LuxOpCo udelukkende ville udføre »rutinemæssige« ledelsesfunktioner. Ifølge oplysninger til Kommissionen udførte LuxOpCo de unikke og værdifulde funktioner, brugte aktiverne og påtog sig alle væsentlige risici, der bidrog til udviklingen, forbedringen, forvaltningen og udnyttelsen af de immaterielle aktiver. LuxOpCo udførte også funktionerne, brugte aktiverne og påtog sig alle de væsentlige risici, der er af strategisk og vital betydning for generering af overskud fra Amazons europæiske onlinedetail- og servicevirksomhed. Derimod udførte LuxSCS ikke nogen unikke og værdifulde funktioner vedrørende de immaterielle aktiver, heller ikke i forbindelse med Amazons europæiske aktiviteter, men udførte højst visse begrænsede administrative funktioner for at opretholde sin juridiske ejendomsret over de immaterielle aktiver (382). Ved at godkende en transfer pricing-ordning, der udelukkende tilskriver LuxOpCo et vederlag for de rutinefunktioner, det angiveligt udførte, og som bidrager til det samlede overskud genereret af LuxOpCo ud over vederlaget til LuxSCS i form at royaltybetaling, giver den anfægtede skatteafgørelse et resultat, der afviger fra en pålidelig tilnærmelse til et markedsbaseret resultat, hvilket giver LuxOpCo en økonomisk fordel i form af en nedsættelse af LuxOpCos skattegrundlag med henblik på selskabsskatten. Denne begrundelse uddybes i afsnit 9.2.1. |
| --- | --- |

(407)

Kommission mener først og fremmest, at transfer pricing-ordningen er baseret på den unøjagtige og udokumenterede antagelse, at LuxSCS ville udføre unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver, hvorimod LuxOpCo udelukkende ville udføre »rutinemæssige« ledelsesfunktioner. Ifølge oplysninger til Kommissionen udførte LuxOpCo de unikke og værdifulde funktioner, brugte aktiverne og påtog sig alle væsentlige risici, der bidrog til udviklingen, forbedringen, forvaltningen og udnyttelsen af de immaterielle aktiver. LuxOpCo udførte også funktionerne, brugte aktiverne og påtog sig alle de væsentlige risici, der er af strategisk og vital betydning for generering af overskud fra Amazons europæiske onlinedetail- og servicevirksomhed. Derimod udførte LuxSCS ikke nogen unikke og værdifulde funktioner vedrørende de immaterielle aktiver, heller ikke i forbindelse med Amazons europæiske aktiviteter, men udførte højst visse begrænsede administrative funktioner for at opretholde sin juridiske ejendomsret over de immaterielle aktiver (382). Ved at godkende en transfer pricing-ordning, der udelukkende tilskriver LuxOpCo et vederlag for de rutinefunktioner, det angiveligt udførte, og som bidrager til det samlede overskud genereret af LuxOpCo ud over vederlaget til LuxSCS i form at royaltybetaling, giver den anfægtede skatteafgørelse et resultat, der afviger fra en pålidelig tilnærmelse til et markedsbaseret resultat, hvilket giver LuxOpCo en økonomisk fordel i form af en nedsættelse af LuxOpCos skattegrundlag med henblik på selskabsskatten. Denne begrundelse uddybes i afsnit 9.2.1.

382

| (408) | Subsidiært og uanset konklusionen i den foregående betragtning konkluderer Kommissionen endvidere, at selv om det var korrekt af Luxembourgs skattemyndigheder at acceptere den unøjagtige og udokumenterede påstand, at LuxSCS ville udføre unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver, hvilket Kommissionen anfægter, er transfer pricing-ordningen, som er godkendt af den anfægtede skatteafgørelse, ikke desto mindre baseret på forkerte metodevalg, som giver et resultat, der afviger fra en pålidelig tilnærmelse til et markedsbaseret resultat, hvilket også giver LuxOpCo en økonomisk fordel i form af en nedsættelse af skattegrundlaget med henblik på selskabsskatten. Den subsidiære begrundelse uddybes i afsnit 9.2.2. |
| --- | --- |

(408)

Subsidiært og uanset konklusionen i den foregående betragtning konkluderer Kommissionen endvidere, at selv om det var korrekt af Luxembourgs skattemyndigheder at acceptere den unøjagtige og udokumenterede påstand, at LuxSCS ville udføre unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver, hvilket Kommissionen anfægter, er transfer pricing-ordningen, som er godkendt af den anfægtede skatteafgørelse, ikke desto mindre baseret på forkerte metodevalg, som giver et resultat, der afviger fra en pålidelig tilnærmelse til et markedsbaseret resultat, hvilket også giver LuxOpCo en økonomisk fordel i form af en nedsættelse af skattegrundlaget med henblik på selskabsskatten. Den subsidiære begrundelse uddybes i afsnit 9.2.2.

9.2.1.   DEN PRIMÆRE KONSTATERING AF EN ØKONOMISK FORDEL

| (409) | Eftersom armslængdeprincippet i alt væsentligt går ud på at afspejle de økonomiske realiteter af den kontrollerede skatteyders særlige betingelser og anvende de betingelser som benchmark, der anvendes i sammenlignelige transaktioner mellem uafhængige parter, er første trin i en transfer pricing-analyse at identificere de forretningsmæssige og finansielle betingelser mellem skatteyderen, der anmoder om en transfer pricing-afgørelse, og dennes forbundne selskaber i transaktionen (eller transaktionerne), som analyseres. Som det anerkendes i TP-rapporten, er den koncerninterne transaktion, der prissættes af den anfægtede skatteafgørelse, den licensaftale, der er indgået mellem LuxSCS og LuxOpCo. |
| --- | --- |

(409)

Eftersom armslængdeprincippet i alt væsentligt går ud på at afspejle de økonomiske realiteter af den kontrollerede skatteyders særlige betingelser og anvende de betingelser som benchmark, der anvendes i sammenlignelige transaktioner mellem uafhængige parter, er første trin i en transfer pricing-analyse at identificere de forretningsmæssige og finansielle betingelser mellem skatteyderen, der anmoder om en transfer pricing-afgørelse, og dennes forbundne selskaber i transaktionen (eller transaktionerne), som analyseres. Som det anerkendes i TP-rapporten, er den koncerninterne transaktion, der prissættes af den anfægtede skatteafgørelse, den licensaftale, der er indgået mellem LuxSCS og LuxOpCo.

| (410) | Efter konstateringen af den relevante koncerninterne transaktion er andet trin i en transfer pricing-analyse at sammenligne betingelserne for de pågældende transaktioner med betingelserne for sammenlignelige transaktioner mellem uafhængige selskaber (dvs. den sammenlignende analyse), således at den koncerninterne transaktion kan prissættes. Ved transaktioner mellem to uafhængige selskaber vil den pågældende pris afspejle de funktioner, som hvert selskab udfører (under hensyntagen til anvendte aktiver og de risici, selskabet har påtaget sig). Derfor er en funktionel analyse nødvendig for at fastsætte, hvorvidt kontrollerede og ukontrollerede transaktioner eller selskaber er sammenlignelige. Den funktionelle analyse søger at identificere og sammenligne aktiviteter af økonomisk betydning og det ansvar, selskabet har påtaget sig, anvendte aktiver og de risici, som parterne i den/de transaktion(er), der prissættes, har påtaget sig (383). |
| --- | --- |

(410)

Efter konstateringen af den relevante koncerninterne transaktion er andet trin i en transfer pricing-analyse at sammenligne betingelserne for de pågældende transaktioner med betingelserne for sammenlignelige transaktioner mellem uafhængige selskaber (dvs. den sammenlignende analyse), således at den koncerninterne transaktion kan prissættes. Ved transaktioner mellem to uafhængige selskaber vil den pågældende pris afspejle de funktioner, som hvert selskab udfører (under hensyntagen til anvendte aktiver og de risici, selskabet har påtaget sig). Derfor er en funktionel analyse nødvendig for at fastsætte, hvorvidt kontrollerede og ukontrollerede transaktioner eller selskaber er sammenlignelige. Den funktionelle analyse søger at identificere og sammenligne aktiviteter af økonomisk betydning og det ansvar, selskabet har påtaget sig, anvendte aktiver og de risici, som parterne i den/de transaktion(er), der prissættes, har påtaget sig (383).

383

| (411) | Kommissionen mener ikke, at transfer pricing-ordningen, som er godkendt i den anfægtede skatteafgørelse, vil føre til en pålidelig tilnærmelse til et markedsbaseret resultat, da den er baseret på en forkert funktionel analyse. Den anfægtede skatteafgørelse godkender en transfer pricing-ordning, som medfører, at afregningsprisen for licensaftalen — dvs. den årlige royalty, som LuxOpCo skal betale til LuxSCS for licensen til de immaterielle aktiver — fastsættes som resterende overskud genereret af LuxOpCo ud over et vederlag efter armslængdeprincippet for de »rutinefunktioner«, der angiveligt er udført af det pågældende selskab. Den TP-rapport, som transfer pricing-ordningen var baseret på, undersøgte imidlertid ikke, hvordan de udførte funktioner, anvendte aktiver og de risici, som LuxSCS påtog sig, retfærdiggør tilskrivning af hele LuxOpCos resterende overskud i form af royaltybetaling (384). Derfor er den anfægtede skatteafgørelse baseret på den unøjagtige og udokumenterede påstand, at LuxSCS ville udføre unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver, hvorimod LusOpCo udelukkende ville udføre »rutinemæssige« ledelsesfunktioner i forbindelse med Amazons onlinedetailvirksomhed. |
| --- | --- |

(411)

Kommissionen mener ikke, at transfer pricing-ordningen, som er godkendt i den anfægtede skatteafgørelse, vil føre til en pålidelig tilnærmelse til et markedsbaseret resultat, da den er baseret på en forkert funktionel analyse. Den anfægtede skatteafgørelse godkender en transfer pricing-ordning, som medfører, at afregningsprisen for licensaftalen — dvs. den årlige royalty, som LuxOpCo skal betale til LuxSCS for licensen til de immaterielle aktiver — fastsættes som resterende overskud genereret af LuxOpCo ud over et vederlag efter armslængdeprincippet for de »rutinefunktioner«, der angiveligt er udført af det pågældende selskab. Den TP-rapport, som transfer pricing-ordningen var baseret på, undersøgte imidlertid ikke, hvordan de udførte funktioner, anvendte aktiver og de risici, som LuxSCS påtog sig, retfærdiggør tilskrivning af hele LuxOpCos resterende overskud i form af royaltybetaling (384). Derfor er den anfægtede skatteafgørelse baseret på den unøjagtige og udokumenterede påstand, at LuxSCS ville udføre unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver, hvorimod LusOpCo udelukkende ville udføre »rutinemæssige« ledelsesfunktioner i forbindelse med Amazons onlinedetailvirksomhed.

384

| (412) | Ifølge Amazon ejer, opretholder og udvikler LuxSCS unikke værdiskabere, som er vanskelige at vurdere, i form af de immaterielle aktiver, der er af afgørende betydning for den europæiske detailvirksomhed. I modsætning hertil hverken ejer, administrerer eller kontrollerer LuxOpCo nogen IP-rettigheder, men har en funktionel profil, der kan sammenlignes med et administrationsselskab, der fører tilsyn med indkøb, salg, markedsføring og distribution af produkter til kunder via websteder i EU (385). Med henvisning til [Konsulent 3]-rapporten fremførte Amazon endvidere, at onlinedetailvirksomhed svarer til en fysisk detailvirksomhed, og at langt de fleste omkostninger er variable, hvad enten det drejer sig om onlinedetailhandlere eller fysiske detailhandlere. Derfor er virkningen af stordriftsfordele på indtjeningsevnen begrænset. Disse faktorer sammenholdt med den intense konkurrence, som er kendetegnende for onlinedetailhandel, ville have retfærdiggjort tildeling af et begrænset afkast til LuxOpCo, som det, der er godkendt i den anfægtede skatteafgørelse. |
| --- | --- |

(412)

Ifølge Amazon ejer, opretholder og udvikler LuxSCS unikke værdiskabere, som er vanskelige at vurdere, i form af de immaterielle aktiver, der er af afgørende betydning for den europæiske detailvirksomhed. I modsætning hertil hverken ejer, administrerer eller kontrollerer LuxOpCo nogen IP-rettigheder, men har en funktionel profil, der kan sammenlignes med et administrationsselskab, der fører tilsyn med indkøb, salg, markedsføring og distribution af produkter til kunder via websteder i EU (385). Med henvisning til [Konsulent 3]-rapporten fremførte Amazon endvidere, at onlinedetailvirksomhed svarer til en fysisk detailvirksomhed, og at langt de fleste omkostninger er variable, hvad enten det drejer sig om onlinedetailhandlere eller fysiske detailhandlere. Derfor er virkningen af stordriftsfordele på indtjeningsevnen begrænset. Disse faktorer sammenholdt med den intense konkurrence, som er kendetegnende for onlinedetailhandel, ville have retfærdiggjort tildeling af et begrænset afkast til LuxOpCo, som det, der er godkendt i den anfægtede skatteafgørelse.

385

| (413) | Kommissionen er ikke enig i denne funktionelle analyse, som det vil fremgå af de detaljerede forklaringer i afsnit 9.2.1.1 og 9.2.1.2. |
| --- | --- |

(413)

Kommissionen er ikke enig i denne funktionelle analyse, som det vil fremgå af de detaljerede forklaringer i afsnit 9.2.1.1 og 9.2.1.2.

| (414) | Hvis der var blevet foretaget en korrekt funktionel analyse med det formål at opnå den anfægtede skatteafgørelse, skulle de luxembourgske skattemyndigheder have konkluderet, at LuxSCS ikke udfører nogen unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver, som det kun har ejendomsretten til i kraft af buy-in-aftalen og CSA-aftalen. Navnlig udfører eller kontrollerer LuxSCS ikke nogen af aktiviteterne i forbindelse med udvikling, forvaltning, beskyttelse og udnyttelse af de immaterielle aktiver, men overdrager disse funktioner til LuxOpCo i henhold til licensaftalen uden nogen forbehold med hensyn til LuxSCS' tilsyn med LuxOpCos aktiviteter i denne henseende. LuxSCS har ingen ansatte, der ville være i stand til at kontrollere disse funktioner, og LuxSCS påtager sig ikke omkostninger i forbindelse med udførelsen af disse funktioner. |
| --- | --- |

(414)

Hvis der var blevet foretaget en korrekt funktionel analyse med det formål at opnå den anfægtede skatteafgørelse, skulle de luxembourgske skattemyndigheder have konkluderet, at LuxSCS ikke udfører nogen unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver, som det kun har ejendomsretten til i kraft af buy-in-aftalen og CSA-aftalen. Navnlig udfører eller kontrollerer LuxSCS ikke nogen af aktiviteterne i forbindelse med udvikling, forvaltning, beskyttelse og udnyttelse af de immaterielle aktiver, men overdrager disse funktioner til LuxOpCo i henhold til licensaftalen uden nogen forbehold med hensyn til LuxSCS' tilsyn med LuxOpCos aktiviteter i denne henseende. LuxSCS har ingen ansatte, der ville være i stand til at kontrollere disse funktioner, og LuxSCS påtager sig ikke omkostninger i forbindelse med udførelsen af disse funktioner.

| (415) | I stedet er det LuxOpCo, der udfører unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver, der anvender alle aktiver, som er forbundet med de pågældende funktioner, og der påtager sig stort set alle de risici, som dette indebærer. Desuden er det LuxOpCo, som med støtte fra lokale tilknyttede virksomheder i EU udfører de unikke og værdifulde funktioner i driften af Amazons europæiske onlinedetail- og servicevirksomhed, som er af strategisk og vital betydning for generering af dette selskabs overskud, der anvender alle aktiver, der er forbundet med disse funktioner, og som påtager sig stort set alle de risici, som dette indebærer. |
| --- | --- |

(415)

I stedet er det LuxOpCo, der udfører unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver, der anvender alle aktiver, som er forbundet med de pågældende funktioner, og der påtager sig stort set alle de risici, som dette indebærer. Desuden er det LuxOpCo, som med støtte fra lokale tilknyttede virksomheder i EU udfører de unikke og værdifulde funktioner i driften af Amazons europæiske onlinedetail- og servicevirksomhed, som er af strategisk og vital betydning for generering af dette selskabs overskud, der anvender alle aktiver, der er forbundet med disse funktioner, og som påtager sig stort set alle de risici, som dette indebærer.

9.2.1.1.   
  Funktionel analyse af LuxSCS

Funktionel analyse af LuxSCS

| (416) | Amazon anfører, at »LuxSCS havde beføjelse til at træffe beslutninger og deltage i CSA-aftalen, havde fået tilført egne finansielle midler og var i stand til at påtage sig risici. Ved at være indehaver af de immaterielle aktiver og finansiere udviklingen heraf (eller sommetider anskaffelsen heraf) har LuxSCS en væsentlig rolle med hensyn til at kontrollere udviklingen, vedligeholdelsen og beskyttelsen af de immaterielle aktiver [...]« (386). |
| --- | --- |

(416)

Amazon anfører, at »LuxSCS havde beføjelse til at træffe beslutninger og deltage i CSA-aftalen, havde fået tilført egne finansielle midler og var i stand til at påtage sig risici. Ved at være indehaver af de immaterielle aktiver og finansiere udviklingen heraf (eller sommetider anskaffelsen heraf) har LuxSCS en væsentlig rolle med hensyn til at kontrollere udviklingen, vedligeholdelsen og beskyttelsen af de immaterielle aktiver [...]« (386).

386

| (417) | Kommissionen bestrider ikke, at LuxSCS som part i buy-in-aftalen og CSA-aftalen har ejendomsretten til at udnytte, videreudvikle og forbedre de immaterielle aktiver i forbindelse med Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed. Den bestrider heller ikke, at LuxSCS fik pålagt flere funktioner og risici i forbindelse med de immaterielle aktiver af A9 og ATI i henhold til CSA-aftalen. Som følge af licensaftalen var disse funktioner og risici imidlertid givet som en eksklusiv og uigenkaldelig licens til LuxOpCo, som effektivt udførte funktionerne og påtog sig risiciene i hele de immaterielle aktivers levetid (387). |
| --- | --- |

(417)

Kommissionen bestrider ikke, at LuxSCS som part i buy-in-aftalen og CSA-aftalen har ejendomsretten til at udnytte, videreudvikle og forbedre de immaterielle aktiver i forbindelse med Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed. Den bestrider heller ikke, at LuxSCS fik pålagt flere funktioner og risici i forbindelse med de immaterielle aktiver af A9 og ATI i henhold til CSA-aftalen. Som følge af licensaftalen var disse funktioner og risici imidlertid givet som en eksklusiv og uigenkaldelig licens til LuxOpCo, som effektivt udførte funktionerne og påtog sig risiciene i hele de immaterielle aktivers levetid (387).

387

| (418) | Ingen af de oplysninger, som er indgivet til Kommissionen, viser, at LuxSCS udførte, eller havde kapacitet til at udføre nogen aktive og kritiske funktioner i forbindelse med udviklingen, forbedringen, forvaltningen og udnyttelsen af de immaterielle aktiver, som ville retfærdiggøre at tilskrive næsten hele det overskud, som er genereret af LuxOpCo i driften af Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed (betragtning 419 til 429). Det kunne heller ikke antages, at LuxSCS havde outsourcet de pågældende funktioner til en anden part, og det havde ikke kapacitet til at kontrollere eller føre tilsyn med udførelsen heraf (betragtning 427 til 428). LuxSCS brugte heller ingen værdifulde aktiver i forbindelse med den pågældende virksomhed, men forvaltede kun de immaterielle aktiver på en passiv måde som den retmæssige ejer deraf (betragtning 431 til 435). Endelig påtog LuxSCS sig ikke, og havde heller ikke kapacitet til at påtage sig og kontrollere de dermed forbundne risici (betragtning 436 til 445). |
| --- | --- |

(418)

Ingen af de oplysninger, som er indgivet til Kommissionen, viser, at LuxSCS udførte, eller havde kapacitet til at udføre nogen aktive og kritiske funktioner i forbindelse med udviklingen, forbedringen, forvaltningen og udnyttelsen af de immaterielle aktiver, som ville retfærdiggøre at tilskrive næsten hele det overskud, som er genereret af LuxOpCo i driften af Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed (betragtning 419 til 429). Det kunne heller ikke antages, at LuxSCS havde outsourcet de pågældende funktioner til en anden part, og det havde ikke kapacitet til at kontrollere eller føre tilsyn med udførelsen heraf (betragtning 427 til 428). LuxSCS brugte heller ingen værdifulde aktiver i forbindelse med den pågældende virksomhed, men forvaltede kun de immaterielle aktiver på en passiv måde som den retmæssige ejer deraf (betragtning 431 til 435). Endelig påtog LuxSCS sig ikke, og havde heller ikke kapacitet til at påtage sig og kontrollere de dermed forbundne risici (betragtning 436 til 445).

9.2.1.1.1.   Funktioner udført af LuxSCS

Funktioner udført af LuxSCS

| (419) | LuxSCS er den retmæssige ejer og aftalemæssige licensgiver af de immaterielle aktiver. I henhold til licensaftalen gav LuxSCS imidlertid LuxOpCo en eksklusiv og uigenkaldelig licens til den økonomiske udnyttelse af de immaterielle aktiver i Europa og retten til at videreudvikle, forbedre og forvalte de immaterielle aktiver i hele deres levetid (388) uden nogen forbehold med hensyn til LuxSCS' forvaltning og tilsyn med LuxOpCos aktiviteter i denne henseende. I henhold til denne aftale fik LuxOpCo også overdraget ansvaret for at indgå og administrere underlicensaftaler med koncernforbundne selskaber (389) og overdraget alle rettigheder til at forhindre IP-krænkelser (390). Endelig var LuxOpCo ansvarlig for at sikre overholdelse af alle gældende love, regler og forskrifter, herunder love og forskrifter om eksport og privatlivets fred, som kan finde anvendelse på dets brug af de immaterielle aktiver (391). |
| --- | --- |

(419)

LuxSCS er den retmæssige ejer og aftalemæssige licensgiver af de immaterielle aktiver. I henhold til licensaftalen gav LuxSCS imidlertid LuxOpCo en eksklusiv og uigenkaldelig licens til den økonomiske udnyttelse af de immaterielle aktiver i Europa og retten til at videreudvikle, forbedre og forvalte de immaterielle aktiver i hele deres levetid (388) uden nogen forbehold med hensyn til LuxSCS' forvaltning og tilsyn med LuxOpCos aktiviteter i denne henseende. I henhold til denne aftale fik LuxOpCo også overdraget ansvaret for at indgå og administrere underlicensaftaler med koncernforbundne selskaber (389) og overdraget alle rettigheder til at forhindre IP-krænkelser (390). Endelig var LuxOpCo ansvarlig for at sikre overholdelse af alle gældende love, regler og forskrifter, herunder love og forskrifter om eksport og privatlivets fred, som kan finde anvendelse på dets brug af de immaterielle aktiver (391).

388

389

390

391

| (420) | Som følge af den pågældende eksklusivlicens var LuxSCS derfor ikke længere berettiget til økonomisk at udnytte de immaterielle aktiver i forbindelse med Amazons europæiske aktiviteter og kunne derfor ikke udføre nogen aktive og kritiske funktioner i forbindelse med udviklingen, forbedringen, forvaltningen og udnyttelsen heraf (392). LuxSCS beholdt således den juridiske ejendomsret til de immaterielle aktiver og eventuelle afledte værker deraf i den pågældende periode (393), og de føromtalte aktive og kritiske funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver blev udført af LuxOpCo. |
| --- | --- |

(420)

Som følge af den pågældende eksklusivlicens var LuxSCS derfor ikke længere berettiget til økonomisk at udnytte de immaterielle aktiver i forbindelse med Amazons europæiske aktiviteter og kunne derfor ikke udføre nogen aktive og kritiske funktioner i forbindelse med udviklingen, forbedringen, forvaltningen og udnyttelsen heraf (392). LuxSCS beholdt således den juridiske ejendomsret til de immaterielle aktiver og eventuelle afledte værker deraf i den pågældende periode (393), og de føromtalte aktive og kritiske funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver blev udført af LuxOpCo.

392

393

| (421) | Selv om LuxSCS havde været berettiget til at udføre sådanne funktioner, havde det ikke kapacitet til at udføre, forvalte eller kontrollere dem i den pågældende periode. Det havde ingen ansatte som bekræftet i den anfægtede afgørelse, der godkendte konklusionen i Amazons brev af 31. oktober 2003 om, at LuxSCS' meget begrænsede aktiviteter ikke fører til, at det udfører en »kommerciel aktivitet« (394) eller har et skattemæssigt hjemsted i Luxembourg (395). Som bekræftet i TP-rapporten og Amazons brev af 20. april 2006 til de luxembourgske skattemyndigheder skulle LuxSCS ikke udføre nogen andre aktiviteter i den pågældende periode ud over »blot at besidde« de immaterielle aktiver og aktierne i sine datterselskaber (396) og modtage passiv indkomst i form af royalties og renter fra de pågældende datterselskaber (397). |
| --- | --- |

(421)

Selv om LuxSCS havde været berettiget til at udføre sådanne funktioner, havde det ikke kapacitet til at udføre, forvalte eller kontrollere dem i den pågældende periode. Det havde ingen ansatte som bekræftet i den anfægtede afgørelse, der godkendte konklusionen i Amazons brev af 31. oktober 2003 om, at LuxSCS' meget begrænsede aktiviteter ikke fører til, at det udfører en »kommerciel aktivitet« (394) eller har et skattemæssigt hjemsted i Luxembourg (395). Som bekræftet i TP-rapporten og Amazons brev af 20. april 2006 til de luxembourgske skattemyndigheder skulle LuxSCS ikke udføre nogen andre aktiviteter i den pågældende periode ud over »blot at besidde« de immaterielle aktiver og aktierne i sine datterselskaber (396) og modtage passiv indkomst i form af royalties og renter fra de pågældende datterselskaber (397).

394

395

396

397

| (422) | Eftersom der ikke var nogen ansatte, var det kun LuxSCS selv, der kunne have udført sådanne funktioner gennem dets enedirektør eller dets generalforsamlinger. Det fremgår ikke af enedirektørens resolutioner og af referater fra generalforsamlingerne, som er sammenfattet i tabel 14, at LuxSCS deltog i nogen aktive eller kritiske beslutningsprocesser med hensyn til førnævnte funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver, og der blev heller ikke foretaget effektiv kontrol af eller ført tilsyn med disse funktioner i den pågældende periode. Resolutionerne og beslutningerne drejede sig derimod hovedsageligt om administrative opgaver og aktionæropgaver, dvs. godkendelse af regnskaber, modtagelse af udbyttebetaling, godkendelse af kapitalforøgelser og finansiering af datterselskaber og, i enkelte tilfælde, godkendelse af udnævnelse af ledere til LuxOpCo og andre af LuxSCS' datterselskaber. Desuden bekræfter det fuldstændige fravær af repræsentanter fra LuxSCS i IP-styringsgruppen, som er det vigtigste forum for drøftelse med hensyn til forvaltningen af immaterielle aktiver i Europa (398), at LuxSCS ikke spillede nogen aktiv rolle med hensyn til førnævnte funktioner og de dermed forbundne risici i den pågældende periode (399). |
| --- | --- |

(422)

Eftersom der ikke var nogen ansatte, var det kun LuxSCS selv, der kunne have udført sådanne funktioner gennem dets enedirektør eller dets generalforsamlinger. Det fremgår ikke af enedirektørens resolutioner og af referater fra generalforsamlingerne, som er sammenfattet i tabel 14, at LuxSCS deltog i nogen aktive eller kritiske beslutningsprocesser med hensyn til førnævnte funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver, og der blev heller ikke foretaget effektiv kontrol af eller ført tilsyn med disse funktioner i den pågældende periode. Resolutionerne og beslutningerne drejede sig derimod hovedsageligt om administrative opgaver og aktionæropgaver, dvs. godkendelse af regnskaber, modtagelse af udbyttebetaling, godkendelse af kapitalforøgelser og finansiering af datterselskaber og, i enkelte tilfælde, godkendelse af udnævnelse af ledere til LuxOpCo og andre af LuxSCS' datterselskaber. Desuden bekræfter det fuldstændige fravær af repræsentanter fra LuxSCS i IP-styringsgruppen, som er det vigtigste forum for drøftelse med hensyn til forvaltningen af immaterielle aktiver i Europa (398), at LuxSCS ikke spillede nogen aktiv rolle med hensyn til førnævnte funktioner og de dermed forbundne risici i den pågældende periode (399).

398

399

| (423) | Sågar beslutningerne om at indgå en buy-in-aftale og CSA-aftalen synes ikke at være truffet af LuxSCS, men udgør blot en enkel godkendelse af enedirektøren af en beslutning, der er truffet af Amazon-koncernens selskaber i USA. Det samme kan siges om beslutningen om at indgå licensaftalen med LuxOpCo, da resolutionen afspejler, at enedirektørens beslutning om at godkende og gennemføre denne aftale på vegne af LuxSCS blev truffet i 2006 i forbindelse med omstruktureringen af Amazons europæiske drift (400), hvilket allerede var blevet besluttet af Amazon-koncernen. Under alle omstændigheder er sådanne beslutninger ikke aktive beslutninger i forbindelse med udviklingen, forbedringen, forvaltningen og udnyttelsen af de immaterielle aktiver, men beslutninger om gennemførelse af det »begrænsede antal juridiske aftaler, der er nødvendige for driften af Luxembourg-strukturen« (401). |
| --- | --- |

(423)

Sågar beslutningerne om at indgå en buy-in-aftale og CSA-aftalen synes ikke at være truffet af LuxSCS, men udgør blot en enkel godkendelse af enedirektøren af en beslutning, der er truffet af Amazon-koncernens selskaber i USA. Det samme kan siges om beslutningen om at indgå licensaftalen med LuxOpCo, da resolutionen afspejler, at enedirektørens beslutning om at godkende og gennemføre denne aftale på vegne af LuxSCS blev truffet i 2006 i forbindelse med omstruktureringen af Amazons europæiske drift (400), hvilket allerede var blevet besluttet af Amazon-koncernen. Under alle omstændigheder er sådanne beslutninger ikke aktive beslutninger i forbindelse med udviklingen, forbedringen, forvaltningen og udnyttelsen af de immaterielle aktiver, men beslutninger om gennemførelse af det »begrænsede antal juridiske aftaler, der er nødvendige for driften af Luxembourg-strukturen« (401).

400

401

| (424) | Det forhold, at LuxSCS ikke havde juridisk beføjelse til at udføre disse funktioner i henhold til licensaftalen, og at det ikke have kapacitet dertil, betyder også, at det i virkeligheden ikke udførte nogen af de funktioner, som det var blevet overdraget i henhold til CSA-aftalen, i den pågældende periode (402). LuxSCS var med andre ord ikke involveret i udviklingen af de immaterielle aktiver og heller ikke i budgetterings- og planlægningsaktiviteter i denne forbindelse (funktion 1 og 4, som er anført i tabel 13, som er en gengivelse af de funktioner, der er anført i bilag B til CSA-aftalen). Det var også involveret i salgs- og markedsføringsaktiviteter, strategisk planlægning og kvalitetskontrol samt forsikring (funktion 2, 3 og 6, som er anført i tabel 13). |
| --- | --- |

(424)

Det forhold, at LuxSCS ikke havde juridisk beføjelse til at udføre disse funktioner i henhold til licensaftalen, og at det ikke have kapacitet dertil, betyder også, at det i virkeligheden ikke udførte nogen af de funktioner, som det var blevet overdraget i henhold til CSA-aftalen, i den pågældende periode (402). LuxSCS var med andre ord ikke involveret i udviklingen af de immaterielle aktiver og heller ikke i budgetterings- og planlægningsaktiviteter i denne forbindelse (funktion 1 og 4, som er anført i tabel 13, som er en gengivelse af de funktioner, der er anført i bilag B til CSA-aftalen). Det var også involveret i salgs- og markedsføringsaktiviteter, strategisk planlægning og kvalitetskontrol samt forsikring (funktion 2, 3 og 6, som er anført i tabel 13).

402

| (425) | LuxSCS spillede heller ikke nogen aktiv rolle i forvaltningen af strategiske erhvervelser af teknologi (funktion 5, som er anført i tabel 13) (403) til trods for, at en række af disse erhvervelser blev effektueret på grundlag af CSA-aftalen. Ifølge de oplysninger, der er givet af Amazon om LuxSCS' beslutninger i forbindelse med andre buy-in-transaktioner siden 2005, accepterede enedirektøren blot overtagelsen af de erhvervede teknologier mod en buy-in-betaling (404). Disse beslutninger udgjorde ikke andet end blot en administrativ reorganisering af aktiviteter, ikke en aktiv, værdiforøgende forvaltning af den erhvervede teknologi. |
| --- | --- |

(425)

LuxSCS spillede heller ikke nogen aktiv rolle i forvaltningen af strategiske erhvervelser af teknologi (funktion 5, som er anført i tabel 13) (403) til trods for, at en række af disse erhvervelser blev effektueret på grundlag af CSA-aftalen. Ifølge de oplysninger, der er givet af Amazon om LuxSCS' beslutninger i forbindelse med andre buy-in-transaktioner siden 2005, accepterede enedirektøren blot overtagelsen af de erhvervede teknologier mod en buy-in-betaling (404). Disse beslutninger udgjorde ikke andet end blot en administrativ reorganisering af aktiviteter, ikke en aktiv, værdiforøgende forvaltning af den erhvervede teknologi.

403

404

| (426) | Endelig, selv om bilag B til CSA-aftalen anfører muligheden for at »udvælge, ansætte og føre tilsyn med ansatte, leverandører og underleverandører med henblik på udførelse af de ovennævnte aktiviteter« som en sidste funktion (funktion 7, som er anført i tabel 13), er der ikke noget, der tyder på, at LuxSCS rent faktisk skulle have outsourcet nogle af de funktioner, det har fået overdraget i henhold til CSA-aftalen til andre parter, som handler i henhold til LuxSCS' instrukser og kontrol (dvs. en underleverandør) (405). Det fremgår hverken af enedirektørens resolutioner eller af referaterne fra generalforsamlingerne, at der var truffet nogle aktive beslutninger i denne henseende. Desuden er der i sammendraget af CSA-årsberetningen ikke registreret, at LuxSCS har pådraget sig direkte udgifter i forbindelse med udvikling af immaterielle aktiver, som kan indgå i omkostningsdelingen (406), f.eks. betalte gebyrer for ydelse af outsourcede aktiviteter. Kun enhederne A9, ATI og de kontraktudviklingscentre, der forvaltes af ATI og A9, rapporterede om udviklingsomkostninger (407). De pågældende udviklingsomkostninger afspejler funktioner udført af eller på vegne af de pågældende selskaber (og risici, som selskaberne har påtaget sig) i den pågældende periode. De pågældende funktioner kan derfor ikke betragtes som værende udført af LuxSCS (408). |
| --- | --- |

(426)

Endelig, selv om bilag B til CSA-aftalen anfører muligheden for at »udvælge, ansætte og føre tilsyn med ansatte, leverandører og underleverandører med henblik på udførelse af de ovennævnte aktiviteter« som en sidste funktion (funktion 7, som er anført i tabel 13), er der ikke noget, der tyder på, at LuxSCS rent faktisk skulle have outsourcet nogle af de funktioner, det har fået overdraget i henhold til CSA-aftalen til andre parter, som handler i henhold til LuxSCS' instrukser og kontrol (dvs. en underleverandør) (405). Det fremgår hverken af enedirektørens resolutioner eller af referaterne fra generalforsamlingerne, at der var truffet nogle aktive beslutninger i denne henseende. Desuden er der i sammendraget af CSA-årsberetningen ikke registreret, at LuxSCS har pådraget sig direkte udgifter i forbindelse med udvikling af immaterielle aktiver, som kan indgå i omkostningsdelingen (406), f.eks. betalte gebyrer for ydelse af outsourcede aktiviteter. Kun enhederne A9, ATI og de kontraktudviklingscentre, der forvaltes af ATI og A9, rapporterede om udviklingsomkostninger (407). De pågældende udviklingsomkostninger afspejler funktioner udført af eller på vegne af de pågældende selskaber (og risici, som selskaberne har påtaget sig) i den pågældende periode. De pågældende funktioner kan derfor ikke betragtes som værende udført af LuxSCS (408).

405

406

407

408

| (427) | Som følge heraf kan ingen af de udviklingsfunktioner eller andre funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver som udført af A9, ATT og deres underleverandører i henhold til buy-in-aftalen og CSA-aftalen (eller de risici, der er forbundet med disse funktioner) betragtes som et bidrag af LuxSCS til licensaftalen mellem LuxSCS og LuxOpCo. De pågældende funktioner bør snarere betragtes som bidrag af A9 og ATI i henhold til buy-in-aftalen og CSA-aftalen (409). De pågældende aftaler, som ifølge skatteretten i USA blev betalt efter armslængdeprincippet i form af buy-in-betalinger, er ikke genstand for denne beslutning, eftersom de ikke er omhandlet i den anfægtede skatteafgørelse. De funktioner, som udføres af A9, ATI og deres underleverandører, er derfor irrelevante i forbindelse med fastsættelsen af det vederlag, som LuxOpCo skal betale til LuxSCS i henhold til licensaftalen, som er genstand for den anfægtede skatteafgørelse. |
| --- | --- |

(427)

Som følge heraf kan ingen af de udviklingsfunktioner eller andre funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver som udført af A9, ATT og deres underleverandører i henhold til buy-in-aftalen og CSA-aftalen (eller de risici, der er forbundet med disse funktioner) betragtes som et bidrag af LuxSCS til licensaftalen mellem LuxSCS og LuxOpCo. De pågældende funktioner bør snarere betragtes som bidrag af A9 og ATI i henhold til buy-in-aftalen og CSA-aftalen (409). De pågældende aftaler, som ifølge skatteretten i USA blev betalt efter armslængdeprincippet i form af buy-in-betalinger, er ikke genstand for denne beslutning, eftersom de ikke er omhandlet i den anfægtede skatteafgørelse. De funktioner, som udføres af A9, ATI og deres underleverandører, er derfor irrelevante i forbindelse med fastsættelsen af det vederlag, som LuxOpCo skal betale til LuxSCS i henhold til licensaftalen, som er genstand for den anfægtede skatteafgørelse.

409

| (428) | Under alle omstændigheder ville LuxSCS, selv om det kunne antages at have outsourcet sine udviklingsfunktioner og risici i henhold til CSA-aftalen til en underleverandør efter den pågældende aftale (410), hvilket ikke er muligt, ikke have haft kapacitet til at føre tilsyn med udførelsen af de pågældende funktioner, for slet ikke at tale om udførelsen af de funktioner og risici, der er forbundet hermed, når der ikke er medarbejdere til rådighed (411). I en typisk armslængdetransaktion mellem uafhængige parter, ville det blive forventet, at en licensgiver, som outsourcede bestemte IP-relaterede funktioner, førte nøje kontrol med gennemførelsen af licensaftalen (412). Selv om LuxSCS' funktioner i henhold til CSA-aftalen blev betragtet som outsourcet til et forbundet selskab, her navnlig LuxOpCo, ville et sådant selskab have været berettiget til en armslængdebetaling for de leverede tjenester, enten i form af et servicegebyr eller, hvad angår LuxOpCo, i form af en reduktion af royaltysatsen (413). På trods af Amazons påstand (414) blev licensgebyret, som er godkendt af den anfægtede skatteafgørelse, ikke reduceret svarende til de funktioner, der blev udført af LuxOpCo i forbindelse med de immaterielle aktiver, eftersom LuxSCS ikke pådrog sig nogen direkte omkostninger i forbindelse med de pågældende aktiviteter, med undtagelse af nogle begrænsede eksterne omkostninger, som synes at vedrøre opretholdelse af ejendomsretten til de immaterielle aktiver, som blev udført under kontrol af LuxOpCo (415). |
| --- | --- |

(428)

Under alle omstændigheder ville LuxSCS, selv om det kunne antages at have outsourcet sine udviklingsfunktioner og risici i henhold til CSA-aftalen til en underleverandør efter den pågældende aftale (410), hvilket ikke er muligt, ikke have haft kapacitet til at føre tilsyn med udførelsen af de pågældende funktioner, for slet ikke at tale om udførelsen af de funktioner og risici, der er forbundet hermed, når der ikke er medarbejdere til rådighed (411). I en typisk armslængdetransaktion mellem uafhængige parter, ville det blive forventet, at en licensgiver, som outsourcede bestemte IP-relaterede funktioner, førte nøje kontrol med gennemførelsen af licensaftalen (412). Selv om LuxSCS' funktioner i henhold til CSA-aftalen blev betragtet som outsourcet til et forbundet selskab, her navnlig LuxOpCo, ville et sådant selskab have været berettiget til en armslængdebetaling for de leverede tjenester, enten i form af et servicegebyr eller, hvad angår LuxOpCo, i form af en reduktion af royaltysatsen (413). På trods af Amazons påstand (414) blev licensgebyret, som er godkendt af den anfægtede skatteafgørelse, ikke reduceret svarende til de funktioner, der blev udført af LuxOpCo i forbindelse med de immaterielle aktiver, eftersom LuxSCS ikke pådrog sig nogen direkte omkostninger i forbindelse med de pågældende aktiviteter, med undtagelse af nogle begrænsede eksterne omkostninger, som synes at vedrøre opretholdelse af ejendomsretten til de immaterielle aktiver, som blev udført under kontrol af LuxOpCo (415).

410

411

412

413

414

415

| (429) | I den pågældende periode var de eneste funktioner, der faktisk kunne siges at være blevet udført af LuxSCS, de funktioner, der vedrørte opretholdelse af den juridiske ejendomsret til de immaterielle aktiver, selv om de også blev udført under LuxOpCos kontrol (416). Ifølge den detaljerede opdeling af LuxSCS' andre driftsudgifter som anført i tabel 10 afholdt LuxSCS visse eksterne udgifter i forbindelse med udgifter til domæne, revision og advokater — almindelige selskabsudgifter (417). Amazon forklarede, at de pågældende udgifter vedrørte: i) andelen af Luxembourg-omkostninger allokeret til LuxSCS; ii) udgifter i forbindelse med retlig beskyttelse af de immaterielle aktiver ejet af LuxSCS såsom gebyrer i forbindelse med patentansøgninger og dermed forbundne udgifter, ansøgningsgebyrer i forbindelse med varemærker og dermed forbundne udgifter; og iii) gebyrer og udgifter i forbindelse med domænenavne og IP-søgninger (418). Det er kun disse omkostninger, der kunne anses for at være relevante for vederlaget til LuxSCS i henhold til licensaftalen, eftersom de pågældende omkostninger afspejler funktioner, der faktisk kan være udført af LuxSCS i den pågældende periode. |
| --- | --- |

(429)

I den pågældende periode var de eneste funktioner, der faktisk kunne siges at være blevet udført af LuxSCS, de funktioner, der vedrørte opretholdelse af den juridiske ejendomsret til de immaterielle aktiver, selv om de også blev udført under LuxOpCos kontrol (416). Ifølge den detaljerede opdeling af LuxSCS' andre driftsudgifter som anført i tabel 10 afholdt LuxSCS visse eksterne udgifter i forbindelse med udgifter til domæne, revision og advokater — almindelige selskabsudgifter (417). Amazon forklarede, at de pågældende udgifter vedrørte: i) andelen af Luxembourg-omkostninger allokeret til LuxSCS; ii) udgifter i forbindelse med retlig beskyttelse af de immaterielle aktiver ejet af LuxSCS såsom gebyrer i forbindelse med patentansøgninger og dermed forbundne udgifter, ansøgningsgebyrer i forbindelse med varemærker og dermed forbundne udgifter; og iii) gebyrer og udgifter i forbindelse med domænenavne og IP-søgninger (418). Det er kun disse omkostninger, der kunne anses for at være relevante for vederlaget til LuxSCS i henhold til licensaftalen, eftersom de pågældende omkostninger afspejler funktioner, der faktisk kan være udført af LuxSCS i den pågældende periode.

416

417

418

9.2.1.1.2.   Aktiver anvendt af LuxSCS

Aktiver anvendt af LuxSCS

| (430) | Ved transfer pricing kan en part i en koncernintern transaktion kun tilskrives et afkast af et aktiv i det omfang, det udøver kontrol over anvendelsen heraf og over den risiko/de risici, der er forbundet hermed. Ejeren af et aktiv skal derfor aktivt anvende det pågældende aktiv. Den afgørende faktor i enhver funktionel analyse er derfor ikke de aktiver, der passivt ejes af parterne i den koncerninterne transaktion, som analyseres, men de aktiver, der rent faktisk anvendes (419). Den juridiske ejendomsret alene til et aktiv, uden at det anvendes til nogen funktioner eller indebærer nogen risici, giver ikke anledning til vederlag ud over værdien af selve aktivet (420). Den juridiske ejendomsret eller licens til et aktiv betyder heller ikke, at ejeren udvikler, forbedrer, forvalter eller udnytter aktivet. |
| --- | --- |

(430)

Ved transfer pricing kan en part i en koncernintern transaktion kun tilskrives et afkast af et aktiv i det omfang, det udøver kontrol over anvendelsen heraf og over den risiko/de risici, der er forbundet hermed. Ejeren af et aktiv skal derfor aktivt anvende det pågældende aktiv. Den afgørende faktor i enhver funktionel analyse er derfor ikke de aktiver, der passivt ejes af parterne i den koncerninterne transaktion, som analyseres, men de aktiver, der rent faktisk anvendes (419). Den juridiske ejendomsret alene til et aktiv, uden at det anvendes til nogen funktioner eller indebærer nogen risici, giver ikke anledning til vederlag ud over værdien af selve aktivet (420). Den juridiske ejendomsret eller licens til et aktiv betyder heller ikke, at ejeren udvikler, forbedrer, forvalter eller udnytter aktivet.

419

420

| (431) | Med hensyn til de immaterielle aktiver gør Amazon gældende, at LuxSCS »anvender« disse aktiver ved at licensere dem til LuxOpCo. I henhold til licensaftalen udstedte LuxSCS imidlertid en eksklusiv og uigenkaldelig licens til LuxOpCo til økonomisk udnyttelse af de immaterielle aktiver i Europa og retten til at videreudvikle, forvalte og udnytte de immaterielle aktiver i hele deres levetid med det formål at drive Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed, hvor LuxSCS uforbeholdent kan anvende de immaterielle aktiver eller forvalte og kontrollere anvendelsen heraf. |
| --- | --- |

(431)

Med hensyn til de immaterielle aktiver gør Amazon gældende, at LuxSCS »anvender« disse aktiver ved at licensere dem til LuxOpCo. I henhold til licensaftalen udstedte LuxSCS imidlertid en eksklusiv og uigenkaldelig licens til LuxOpCo til økonomisk udnyttelse af de immaterielle aktiver i Europa og retten til at videreudvikle, forvalte og udnytte de immaterielle aktiver i hele deres levetid med det formål at drive Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed, hvor LuxSCS uforbeholdent kan anvende de immaterielle aktiver eller forvalte og kontrollere anvendelsen heraf.

| (432) | Eftersom LuxSCS faktisk ikke anvendte og heller ikke havde kapacitet til at anvende de immaterielle aktiver, som forklaret i betragtningerne 421-427, kan de immaterielle aktiver under ingen omstændigheder siges at have været anvendt af LuxSCS i gennemførelsen af licensaftalen til transfer pricing-formål. |
| --- | --- |

(432)

Eftersom LuxSCS faktisk ikke anvendte og heller ikke havde kapacitet til at anvende de immaterielle aktiver, som forklaret i betragtningerne 421-427, kan de immaterielle aktiver under ingen omstændigheder siges at have været anvendt af LuxSCS i gennemførelsen af licensaftalen til transfer pricing-formål.

| (433) | Heller ikke LuxSCS kan siges at have haft nogen udgifter i forbindelse med udvikling, forbedring, forvaltning og udnyttelse af de immaterielle aktiver (421). Som anført i tabel 10 afholdt LuxSCS ingen udgifter i den relevante periode — ud over de eksterne honorarer og udbetalinger, som er nævnt i betragtning 429, som viser sig at vedrøre opretholdelse af den juridiske ejendomsret til de immaterielle aktiver, og nogle engangsudgifter vedrørende salg af varebeholdning selskaberne imellem i forbindelse med omstruktureringen i 2006 — bortset fra buy-in- og CSA-omkostningerne. Desuden blev udgifter, som LuxSCS pådrog sig, finansieret ved hjælp af dets primære indkomstkilde, nemlig de royaltybetalinger, det modtog fra LuxOpCo (422). |
| --- | --- |

(433)

Heller ikke LuxSCS kan siges at have haft nogen udgifter i forbindelse med udvikling, forbedring, forvaltning og udnyttelse af de immaterielle aktiver (421). Som anført i tabel 10 afholdt LuxSCS ingen udgifter i den relevante periode — ud over de eksterne honorarer og udbetalinger, som er nævnt i betragtning 429, som viser sig at vedrøre opretholdelse af den juridiske ejendomsret til de immaterielle aktiver, og nogle engangsudgifter vedrørende salg af varebeholdning selskaberne imellem i forbindelse med omstruktureringen i 2006 — bortset fra buy-in- og CSA-omkostningerne. Desuden blev udgifter, som LuxSCS pådrog sig, finansieret ved hjælp af dets primære indkomstkilde, nemlig de royaltybetalinger, det modtog fra LuxOpCo (422).

421

422

| (434) | LuxSCS ejer heller ikke andre aktiver, som kunne anses for at bidrage til udviklingen, forbedringen, forvaltningen eller udnyttelsen af de immaterielle aktiver (423). Immaterielle aktiver, der stammer fra købet af IP, har været aktiveret på LuxSCS' balance siden 2011, og de pågældende anskaffelser har ikke været forvaltet og kontrolleret af LuxSCS, men af Amazons selskaber i USA og LuxOpCo (424), som forklaret i betragtning 425. Det besidder primært de andre aktiver på balancen i dets egenskab af eneste aktionær i LuxOpCo og en anden koncernenhed, Amazon Eurasia Holdings S.a.r.l., Luxembourg. De vedrører ikke licensaftalen, som er genstand for den anfægtede skatteafgørelse og denne beslutning. |
| --- | --- |

(434)

LuxSCS ejer heller ikke andre aktiver, som kunne anses for at bidrage til udviklingen, forbedringen, forvaltningen eller udnyttelsen af de immaterielle aktiver (423). Immaterielle aktiver, der stammer fra købet af IP, har været aktiveret på LuxSCS' balance siden 2011, og de pågældende anskaffelser har ikke været forvaltet og kontrolleret af LuxSCS, men af Amazons selskaber i USA og LuxOpCo (424), som forklaret i betragtning 425. Det besidder primært de andre aktiver på balancen i dets egenskab af eneste aktionær i LuxOpCo og en anden koncernenhed, Amazon Eurasia Holdings S.a.r.l., Luxembourg. De vedrører ikke licensaftalen, som er genstand for den anfægtede skatteafgørelse og denne beslutning.

423

424

| (435) | LuxSCS ydede lån til LuxOpCo af det samlede overskud af de royalties, der var betalt af sidstnævnte til førstnævnte i henhold til licensaftalen (425), men ydelse af lån udgør ikke et værdifuldt bidrag til udviklingen, forbedringen, forvaltningen og udnyttelsen af de immaterielle aktiver. Som forklaret i betragtning 183 og fodnoter 177-179 synes beløbene for de pågældende lån faktisk at være steget på linje med den uforholdsmæssigt store del af royaltybetalingerne (426), eftersom LuxOpCo beholdt den andel af royaltyen, som ikke blev anvendt til buy-in- og CSA-omkostninger, som blev viderebetalt til A9 og ATI i henhold til CSA-aftalen (427). |
| --- | --- |

(435)

LuxSCS ydede lån til LuxOpCo af det samlede overskud af de royalties, der var betalt af sidstnævnte til førstnævnte i henhold til licensaftalen (425), men ydelse af lån udgør ikke et værdifuldt bidrag til udviklingen, forbedringen, forvaltningen og udnyttelsen af de immaterielle aktiver. Som forklaret i betragtning 183 og fodnoter 177-179 synes beløbene for de pågældende lån faktisk at være steget på linje med den uforholdsmæssigt store del af royaltybetalingerne (426), eftersom LuxOpCo beholdt den andel af royaltyen, som ikke blev anvendt til buy-in- og CSA-omkostninger, som blev viderebetalt til A9 og ATI i henhold til CSA-aftalen (427).

425

426

427

9.2.1.1.3.   Risici, som LuxSCS har påtaget sig

Risici, som LuxSCS har påtaget sig

| (436) | Udgangspunktet for at fastslå, hvorvidt en part i en koncernintern transaktion har påtaget sig økonomisk betydelige risici, er den kontraktlige påtagelse af risici parterne imellem i den pågældende transaktion. En part, der kontraktmæssigt påtager sig sådanne risici, bør imidlertid være i stand til på den ene side at kontrollere de pågældende risici (driftskapacitet) (428) og på den anden side finansielt påtage sig de pågældende risici (finansiel kapacitet) (429). I denne forbindelse skal kontrol forstås som kapacitet til at træffe beslutning om at påtage sig risikoen og forvalte den (430). Det er derfor af afgørende betydning at fastsætte, hvordan parterne i en transaktion opererer i forbindelse med styringen af de pågældende risici, og navnlig hvilken part eller hvilke parter der udøver kontrolfunktioner og risikoafbødende funktioner, hvilken part eller hvilke parter der udsættes for opadgående og nedadgående konsekvenser af risikoresultater, og hvilken part eller hvilke parter der har finansiel kapacitet til at påtage sig de pågældende risici (431). Når risikofordelingen som anført i den kontraktlige koncerninterne aftale ikke afspejler den underliggende økonomiske realitet, er det parternes faktiske adfærd og ikke de kontraktlige aftaler, der bør tages i betragtning i forbindelse med transfer pricing (432). |
| --- | --- |

(436)

Udgangspunktet for at fastslå, hvorvidt en part i en koncernintern transaktion har påtaget sig økonomisk betydelige risici, er den kontraktlige påtagelse af risici parterne imellem i den pågældende transaktion. En part, der kontraktmæssigt påtager sig sådanne risici, bør imidlertid være i stand til på den ene side at kontrollere de pågældende risici (driftskapacitet) (428) og på den anden side finansielt påtage sig de pågældende risici (finansiel kapacitet) (429). I denne forbindelse skal kontrol forstås som kapacitet til at træffe beslutning om at påtage sig risikoen og forvalte den (430). Det er derfor af afgørende betydning at fastsætte, hvordan parterne i en transaktion opererer i forbindelse med styringen af de pågældende risici, og navnlig hvilken part eller hvilke parter der udøver kontrolfunktioner og risikoafbødende funktioner, hvilken part eller hvilke parter der udsættes for opadgående og nedadgående konsekvenser af risikoresultater, og hvilken part eller hvilke parter der har finansiel kapacitet til at påtage sig de pågældende risici (431). Når risikofordelingen som anført i den kontraktlige koncerninterne aftale ikke afspejler den underliggende økonomiske realitet, er det parternes faktiske adfærd og ikke de kontraktlige aftaler, der bør tages i betragtning i forbindelse med transfer pricing (432).

428

429

430

431

432

| (437) | Amazon anfører, at LuxSCS påtager sig risiciene i forbindelse med udviklingen, forbedringen, forvaltningen og udnyttelsen af de immaterielle aktiver på grundlag af de indgåede aftaler med koncernforbundne selskaber, nemlig buy-in-aftalen, CSA-aftalen og licensaftalen, og dets ejendomsret til de immaterielle aktiver (433). Denne påstand må af flere årsager afvises. |
| --- | --- |

(437)

Amazon anfører, at LuxSCS påtager sig risiciene i forbindelse med udviklingen, forbedringen, forvaltningen og udnyttelsen af de immaterielle aktiver på grundlag af de indgåede aftaler med koncernforbundne selskaber, nemlig buy-in-aftalen, CSA-aftalen og licensaftalen, og dets ejendomsret til de immaterielle aktiver (433). Denne påstand må af flere årsager afvises.

433

| (438) | For det første overførte LuxSCS risikoen i forbindelse med de førnævnte funktioner til LuxOpCo. I henhold til licensaftalen udstedte LuxSCS ikke kun en eksklusiv og uigenkaldelig licens til LuxOpCo til økonomisk udnyttelse af de immaterielle aktiver i Europa og retten til at videreudvikle, forvalte og beskytte de immaterielle aktiver i hele deres levetid med det formål at drive Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed (434), LuxOpCo påtog sig også kontraktligt alle de risici, som blev tildelt LuxSCS i henhold til CSA-aftalen (435). |
| --- | --- |

(438)

For det første overførte LuxSCS risikoen i forbindelse med de førnævnte funktioner til LuxOpCo. I henhold til licensaftalen udstedte LuxSCS ikke kun en eksklusiv og uigenkaldelig licens til LuxOpCo til økonomisk udnyttelse af de immaterielle aktiver i Europa og retten til at videreudvikle, forvalte og beskytte de immaterielle aktiver i hele deres levetid med det formål at drive Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed (434), LuxOpCo påtog sig også kontraktligt alle de risici, som blev tildelt LuxSCS i henhold til CSA-aftalen (435).

434

435

| (439) | For det andet er der i bilag B til CSA-aftalen opført flere risici, der er overdraget til LuxSCS (tabel 13), og de pågældende risici er forbundet med udførelsen af de funktioner, det har fået overdraget, som er registreret i det selvsamme bilag. Eftersom LuxSCS i virkeligheden ikke udfører nogen af de funktioner, det har fået overdraget i henhold til CSA-aftalen, som forklaret i betragtning 424-427, kan det reelt set heller ikke siges at have påtaget sig nogen risici i forbindelse med de pågældende funktioner. Der er heller intet bevis for nogen form for forretningsmæssig begrundelse for en sådan risikofordeling. Eftersom LuxOpCo overtog alle funktioner i forbindelse med udviklingen, forbedringen, forvaltningen og udnyttelsen af de immaterielle aktiver på det europæiske territorium i form af sin eksklusive licens, ville LuxSCS ikke være i stand til at forvalte og kontrollere de risici, der er forbundet med de pågældende aktiviteter (436). |
| --- | --- |

(439)

For det andet er der i bilag B til CSA-aftalen opført flere risici, der er overdraget til LuxSCS (tabel 13), og de pågældende risici er forbundet med udførelsen af de funktioner, det har fået overdraget, som er registreret i det selvsamme bilag. Eftersom LuxSCS i virkeligheden ikke udfører nogen af de funktioner, det har fået overdraget i henhold til CSA-aftalen, som forklaret i betragtning 424-427, kan det reelt set heller ikke siges at have påtaget sig nogen risici i forbindelse med de pågældende funktioner. Der er heller intet bevis for nogen form for forretningsmæssig begrundelse for en sådan risikofordeling. Eftersom LuxOpCo overtog alle funktioner i forbindelse med udviklingen, forbedringen, forvaltningen og udnyttelsen af de immaterielle aktiver på det europæiske territorium i form af sin eksklusive licens, ville LuxSCS ikke være i stand til at forvalte og kontrollere de risici, der er forbundet med de pågældende aktiviteter (436).

436

| (440) | For det tredje er der heller ikke noget bevis for at antage, at LuxSCS traf nogen aktiv beslutning om at outsource sine risikostyringsfunktioner i henhold til CSA-aftalen, og at LuxSCS ville have været i stand til at kontrollere og overvåge sådanne outsourcede aktiviteter, hvis det havde været tilfældet (437). Samtidig kunne ingen af de risici i forbindelse med de immaterielle aktiver, som A9, ATT eller deres underleverandører havde påtaget sig, under henvisning til CSA-aftalen, betragtes som en risiko, som LuxSCS havde påtaget sig i licensaftalen mellem LuxSCS og LuxOpCo. Som forklaret i betragtning 426 og 427 optræder de andre parter i CSA-aftalen ikke som agenter for LuxSCS, men på egne vegne for at opnå de forventede fordele af CSA-aftalen. De pågældende risici bør betragtes som bidrag af de pågældende parter i CSA-aftalen, og de kan ikke påvirke LuxOpCos betaling til LuxSCS i henhold til licensaftalen. |
| --- | --- |

(440)

For det tredje er der heller ikke noget bevis for at antage, at LuxSCS traf nogen aktiv beslutning om at outsource sine risikostyringsfunktioner i henhold til CSA-aftalen, og at LuxSCS ville have været i stand til at kontrollere og overvåge sådanne outsourcede aktiviteter, hvis det havde været tilfældet (437). Samtidig kunne ingen af de risici i forbindelse med de immaterielle aktiver, som A9, ATT eller deres underleverandører havde påtaget sig, under henvisning til CSA-aftalen, betragtes som en risiko, som LuxSCS havde påtaget sig i licensaftalen mellem LuxSCS og LuxOpCo. Som forklaret i betragtning 426 og 427 optræder de andre parter i CSA-aftalen ikke som agenter for LuxSCS, men på egne vegne for at opnå de forventede fordele af CSA-aftalen. De pågældende risici bør betragtes som bidrag af de pågældende parter i CSA-aftalen, og de kan ikke påvirke LuxOpCos betaling til LuxSCS i henhold til licensaftalen.

437

| (441) | For det fjerde, at LuxSCS ikke påtog sig nogen risici i forbindelse med de immaterielle aktiver, understøttes endvidere af den kendsgerning, at hverken LuxSCS« enedirektørs beslutninger eller referaterne fra dets generalforsamlinger afspejler nogen afgørende beslutninger om risikostyring udført af LuxSCS i forbindelse med de risici, der er forbundet med udviklingen, forbedringen, forvaltningen og udnyttelsen af de immaterielle aktiver (438). Under alle omstændigheder havde LuxSCS ingen ansatte, der kunne have udført sådanne risikostyringsfunktioner i den pågældende periode. LuxSCS manglede derfor driftskapacitet til at påtage sig risici, som det havde fået tildelt i henhold til aftalen (439). |
| --- | --- |

(441)

For det fjerde, at LuxSCS ikke påtog sig nogen risici i forbindelse med de immaterielle aktiver, understøttes endvidere af den kendsgerning, at hverken LuxSCS« enedirektørs beslutninger eller referaterne fra dets generalforsamlinger afspejler nogen afgørende beslutninger om risikostyring udført af LuxSCS i forbindelse med de risici, der er forbundet med udviklingen, forbedringen, forvaltningen og udnyttelsen af de immaterielle aktiver (438). Under alle omstændigheder havde LuxSCS ingen ansatte, der kunne have udført sådanne risikostyringsfunktioner i den pågældende periode. LuxSCS manglede derfor driftskapacitet til at påtage sig risici, som det havde fået tildelt i henhold til aftalen (439).

438

439

| (442) | Amazon anfører endvidere, at LuxSCS bar alle forretningsrisici i forbindelse med Amazons europæiske detailaktiviteter, fordi onlinedetailvirksomhed er baseret på og meget afhængig af den teknologi (dvs. et element af de immaterielle aktiver) (440), som LuxSCS stiller til rådighed for LuxOpCo i henhold til licensaftalen. Denne påstand understøttes ikke af den kontraktlige fordeling af risici i henhold til licensaftalen, i henhold til hvilken LuxSCS ikke påtager sig nogen risici i forbindelse med udnyttelsen af de immaterielle aktiver. I stedet er det LuxOpCo, som har eksklusiv og uigenkaldelig licens til de immaterielle aktiver, der er ansvarlig for den strategiske beslutningstagning i forbindelse med Amazons europæiske detailaktiviteter, og som i overensstemmelse med den kontraktlige fordeling faktisk tager disse beslutninger (441). LuxSCS kan ikke siges at have påtaget sig nogle betydelige driftsrisici i forbindelse med brugen af de immaterielle aktiver med det formål at drive den pågældende virksomhed. LuxSCS bar f.eks. ikke risici i forbindelse med forbrugerkredit, eftersom det ikke direkte tog sig af kundernes betalinger; det bar ingen oplagringsrisici, eftersom det ikke havde nogen lagerbeholdning; og det bar ingen garantirisiko eller produktansvarsrisiko for solgte produkter, eftersom det ikke solgte produkter. Kort sagt udførte LuxSCS ingen funktioner vedrørende de pågældende risici og havde heller ingen kontrol over disse funktioner i den pågældende periode. |
| --- | --- |

(442)

Amazon anfører endvidere, at LuxSCS bar alle forretningsrisici i forbindelse med Amazons europæiske detailaktiviteter, fordi onlinedetailvirksomhed er baseret på og meget afhængig af den teknologi (dvs. et element af de immaterielle aktiver) (440), som LuxSCS stiller til rådighed for LuxOpCo i henhold til licensaftalen. Denne påstand understøttes ikke af den kontraktlige fordeling af risici i henhold til licensaftalen, i henhold til hvilken LuxSCS ikke påtager sig nogen risici i forbindelse med udnyttelsen af de immaterielle aktiver. I stedet er det LuxOpCo, som har eksklusiv og uigenkaldelig licens til de immaterielle aktiver, der er ansvarlig for den strategiske beslutningstagning i forbindelse med Amazons europæiske detailaktiviteter, og som i overensstemmelse med den kontraktlige fordeling faktisk tager disse beslutninger (441). LuxSCS kan ikke siges at have påtaget sig nogle betydelige driftsrisici i forbindelse med brugen af de immaterielle aktiver med det formål at drive den pågældende virksomhed. LuxSCS bar f.eks. ikke risici i forbindelse med forbrugerkredit, eftersom det ikke direkte tog sig af kundernes betalinger; det bar ingen oplagringsrisici, eftersom det ikke havde nogen lagerbeholdning; og det bar ingen garantirisiko eller produktansvarsrisiko for solgte produkter, eftersom det ikke solgte produkter. Kort sagt udførte LuxSCS ingen funktioner vedrørende de pågældende risici og havde heller ingen kontrol over disse funktioner i den pågældende periode.

440

441

| (443) | Amazon anfører ligeledes (442), at LuxSCS påtog sig økonomiske risici i forbindelse med udviklingen af de immaterielle aktiver, navnlig som følge af dets forpligtelse i henhold til CSA-aftalen om at betale sin andel af udviklingsomkostningerne, som er beregnet som andelen af de salgsindtægter, der genereres af Amazon i Europa, sammenlignet med Amazons globale omsætning (443). På grund af de kontraktlige aftaler i henhold til licensaftalen som forklaret i betragtning 438 var LuxSCS' eneste identificerbare risiko, at det skulle indfri sin forpligtelse i henhold til CSA-aftalen om at betale buy-in- og CSA-omkostningerne til Amazon USA. LuxSCS ville muligvis ikke være i stand til at betale de pågældende omkostninger i en situation, hvor LuxOpCo gik konkurs eller på anden måde blev ude af stand til at betale et royaltyniveau, der var tilstrækkeligt til at dække de pågældende omkostninger til LuxSCS, men denne kontraktlige risiko forblev udelukkende hos LuxSCS, fordi det var »nødvendigt for Luxembourg-strukturens drift« (444). Det afspejler ikke den økonomiske virkelighed. Hvis den kontraktlige aftale, og navnlig metodologien med hensyn til fastsættelsen af royaltyen, havde afspejlet den økonomiske virkelighed og den sande risikofordeling mellem parterne (445), ville LuxSCS have modtaget et vederlag, der kun dækkede dets begrænsede funktioner (446), og ville ikke have båret nogen risiko for tab (447). Som forklaret i den foregående betragtning tog LuxSCS ikke nogen aktive beslutninger om at begrænse eller forvalte denne specifikke risiko, og det havde heller ikke kontrol over en sådan risiko. Hvis LuxOpCo var gået konkurs eller på anden måde blevet ude af stand til at betale royalty til LuxSCS i henhold til licensaftalen, kunne LuxSCS under alle omstændigheder i dette specifikke tilfælde have opsagt licensaftalen og licenseret de immaterielle aktiver til en anden forbunden eller uafhængig part og derved begrænse sin kontraktlige risiko (448). |
| --- | --- |

(443)

Amazon anfører ligeledes (442), at LuxSCS påtog sig økonomiske risici i forbindelse med udviklingen af de immaterielle aktiver, navnlig som følge af dets forpligtelse i henhold til CSA-aftalen om at betale sin andel af udviklingsomkostningerne, som er beregnet som andelen af de salgsindtægter, der genereres af Amazon i Europa, sammenlignet med Amazons globale omsætning (443). På grund af de kontraktlige aftaler i henhold til licensaftalen som forklaret i betragtning 438 var LuxSCS' eneste identificerbare risiko, at det skulle indfri sin forpligtelse i henhold til CSA-aftalen om at betale buy-in- og CSA-omkostningerne til Amazon USA. LuxSCS ville muligvis ikke være i stand til at betale de pågældende omkostninger i en situation, hvor LuxOpCo gik konkurs eller på anden måde blev ude af stand til at betale et royaltyniveau, der var tilstrækkeligt til at dække de pågældende omkostninger til LuxSCS, men denne kontraktlige risiko forblev udelukkende hos LuxSCS, fordi det var »nødvendigt for Luxembourg-strukturens drift« (444). Det afspejler ikke den økonomiske virkelighed. Hvis den kontraktlige aftale, og navnlig metodologien med hensyn til fastsættelsen af royaltyen, havde afspejlet den økonomiske virkelighed og den sande risikofordeling mellem parterne (445), ville LuxSCS have modtaget et vederlag, der kun dækkede dets begrænsede funktioner (446), og ville ikke have båret nogen risiko for tab (447). Som forklaret i den foregående betragtning tog LuxSCS ikke nogen aktive beslutninger om at begrænse eller forvalte denne specifikke risiko, og det havde heller ikke kontrol over en sådan risiko. Hvis LuxOpCo var gået konkurs eller på anden måde blevet ude af stand til at betale royalty til LuxSCS i henhold til licensaftalen, kunne LuxSCS under alle omstændigheder i dette specifikke tilfælde have opsagt licensaftalen og licenseret de immaterielle aktiver til en anden forbunden eller uafhængig part og derved begrænse sin kontraktlige risiko (448).

442

443

444

445

446

447

448

| (444) | Det vigtigste er, at LuxSCS i den pågældende periode ikke udførte nogen funktioner og heller ikke havde kontrol over eller kapacitet til at udføre kontrol i forbindelse med de to vigtigste input-parametre for beregning af buy-in- og CSA-omkostninger. På den ene side fastsættes niveauet for de pågældende betalinger af niveauet af omkostninger i forbindelse med buy-in og udviklingen af de immaterielle aktiver (udviklingsomkostningerne) og på den anden side af niveauet for omsætningen i Europa (449). Det var ATI og A9, der fastsatte og kontrollerede udviklingsomkostningerne, og LuxOpCo der kontrollerede omsætningsniveauet i Europa. Hvad sidstnævnte angår, er det LuxOpCo, der traf alle strategiske beslutninger vedrørende Amazons europæiske detailvirksomhed (450), hvilket påvirkede niveauet af de genererede salgsindtægter i Europa. Det var således kun LuxOpCo, der havde indflydelse på, om det var i stand til at betale en royalty til LuxSCS, som blev fastsat af overskudsniveauet genereret af driften af Amazons europæiske onlinedetailvirksomhed. |
| --- | --- |

(444)

Det vigtigste er, at LuxSCS i den pågældende periode ikke udførte nogen funktioner og heller ikke havde kontrol over eller kapacitet til at udføre kontrol i forbindelse med de to vigtigste input-parametre for beregning af buy-in- og CSA-omkostninger. På den ene side fastsættes niveauet for de pågældende betalinger af niveauet af omkostninger i forbindelse med buy-in og udviklingen af de immaterielle aktiver (udviklingsomkostningerne) og på den anden side af niveauet for omsætningen i Europa (449). Det var ATI og A9, der fastsatte og kontrollerede udviklingsomkostningerne, og LuxOpCo der kontrollerede omsætningsniveauet i Europa. Hvad sidstnævnte angår, er det LuxOpCo, der traf alle strategiske beslutninger vedrørende Amazons europæiske detailvirksomhed (450), hvilket påvirkede niveauet af de genererede salgsindtægter i Europa. Det var således kun LuxOpCo, der havde indflydelse på, om det var i stand til at betale en royalty til LuxSCS, som blev fastsat af overskudsniveauet genereret af driften af Amazons europæiske onlinedetailvirksomhed.

449

450

| (445) | LuxSCS havde desuden ikke økonomisk kapacitet til at finansiere buy-in- og CSA-omkostningerne for egen regning, eftersom det kun var i stand til at finansiere de pågældende omkostninger takket være de midler, det modtog i form af royaltybetalinger fra LuxOpCo (451). De faktiske kontantudbetalinger fra LuxOpCo til LuxSCS i denne henseende synes lige netop at have været tilstrækkelige til at dække LuxSCS' nødvendige betalinger, herunder buy-in- og CSA-omkostninger, mens likvider vedrørende LuxSCS' indtægter ud over buy-in og CSA-omkostninger blev indsat på konti og administreret af LuxOpCo (452). LuxSCS' startkapital på ca. [400-500] mio. EUR er i denne forbindelse irrelevant. Som forklaret i betragtning 443 behøvede LuxSCS ikke at dække tab i en aftale på armslængdevilkår, og dets kapital ville således ikke være risikobehæftet. Dets startkapital var ikke kun utilstrækkelig til at dække buy-in- og CSA-omkostningerne, eftersom CSA-betalinger alene beløb sig til [1 000-1 500] mio. EUR i perioden 2006-2013 (453), den pågældende kapital blev tilført LuxSCS af dets aktionærer i 2005, hvilket var før, LuxOpCo begyndte at operere og foretage royaltybetalinger til LuxSCS, og før anvendelsesperioden for den anfægtede skatteafgørelse og denne afgørelse. Under alle omstændigheder udførte LuxSCS ikke effektivt nogen væsentlige funktioner og påtog sig heller ingen væsentlige risici i forbindelse med udviklingen, forbedringen, forvaltningen eller udnyttelsen af de immaterielle aktiver, heller ikke med hensyn til de aktiviteter, der blev udført af ATI og A9 i henhold til CSA-aftalen, og ej heller hvad angår udviklingsaktiviteter udført af LuxOpCo. |
| --- | --- |

(445)

LuxSCS havde desuden ikke økonomisk kapacitet til at finansiere buy-in- og CSA-omkostningerne for egen regning, eftersom det kun var i stand til at finansiere de pågældende omkostninger takket være de midler, det modtog i form af royaltybetalinger fra LuxOpCo (451). De faktiske kontantudbetalinger fra LuxOpCo til LuxSCS i denne henseende synes lige netop at have været tilstrækkelige til at dække LuxSCS' nødvendige betalinger, herunder buy-in- og CSA-omkostninger, mens likvider vedrørende LuxSCS' indtægter ud over buy-in og CSA-omkostninger blev indsat på konti og administreret af LuxOpCo (452). LuxSCS' startkapital på ca. [400-500] mio. EUR er i denne forbindelse irrelevant. Som forklaret i betragtning 443 behøvede LuxSCS ikke at dække tab i en aftale på armslængdevilkår, og dets kapital ville således ikke være risikobehæftet. Dets startkapital var ikke kun utilstrækkelig til at dække buy-in- og CSA-omkostningerne, eftersom CSA-betalinger alene beløb sig til [1 000-1 500] mio. EUR i perioden 2006-2013 (453), den pågældende kapital blev tilført LuxSCS af dets aktionærer i 2005, hvilket var før, LuxOpCo begyndte at operere og foretage royaltybetalinger til LuxSCS, og før anvendelsesperioden for den anfægtede skatteafgørelse og denne afgørelse. Under alle omstændigheder udførte LuxSCS ikke effektivt nogen væsentlige funktioner og påtog sig heller ingen væsentlige risici i forbindelse med udviklingen, forbedringen, forvaltningen eller udnyttelsen af de immaterielle aktiver, heller ikke med hensyn til de aktiviteter, der blev udført af ATI og A9 i henhold til CSA-aftalen, og ej heller hvad angår udviklingsaktiviteter udført af LuxOpCo.

451

452

453

| (446) | LuxSCS kan derfor ikke siges effektivt at have påtaget sig risiciene i forbindelse med udvikling, forbedring, forvaltning og udnyttelse af de immaterielle aktiver, og det havde heller ikke økonomisk kapacitet til at påtage sig sådanne risici. |
| --- | --- |

(446)

LuxSCS kan derfor ikke siges effektivt at have påtaget sig risiciene i forbindelse med udvikling, forbedring, forvaltning og udnyttelse af de immaterielle aktiver, og det havde heller ikke økonomisk kapacitet til at påtage sig sådanne risici.

9.2.1.1.4.   Konklusion vedrørende den funktionelle analyse af LuxSCS

Konklusion vedrørende den funktionelle analyse af LuxSCS

| (447) | En funktionel analyse af LuxSCS viser, at det i den pågældende periode ikke havde ret til at udføre, udførte eller outsourcede ikke og havde heller ikke kapacitet til at udføre eller outsource nogen unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med udviklingen, forbedringen, forvaltningen og udnyttelsen af de immaterielle aktiver. Den viser ydermere, at LuxSCS i den pågældende periode ikke anvendte aktiverne i forbindelse med de pågældende aktiviteter, men blot havde ejendomsret og licens til de immaterielle aktiver under henvisning til CSA-aftalen. Det påtog sig heller ikke aktivt kontrol eller havde driftsmæssig og økonomisk kapacitet til at påtage sig eller kontrollere de risici, der var forbundet med de pågældende aktiviteter. I realiteten kunne LuxSCS højst siges at have udført visse funktioner, som var nødvendige for opretholdelse af sin juridiske ejendomsret til de immaterielle aktiver som anført i betragtning 428. |
| --- | --- |

(447)

En funktionel analyse af LuxSCS viser, at det i den pågældende periode ikke havde ret til at udføre, udførte eller outsourcede ikke og havde heller ikke kapacitet til at udføre eller outsource nogen unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med udviklingen, forbedringen, forvaltningen og udnyttelsen af de immaterielle aktiver. Den viser ydermere, at LuxSCS i den pågældende periode ikke anvendte aktiverne i forbindelse med de pågældende aktiviteter, men blot havde ejendomsret og licens til de immaterielle aktiver under henvisning til CSA-aftalen. Det påtog sig heller ikke aktivt kontrol eller havde driftsmæssig og økonomisk kapacitet til at påtage sig eller kontrollere de risici, der var forbundet med de pågældende aktiviteter. I realiteten kunne LuxSCS højst siges at have udført visse funktioner, som var nødvendige for opretholdelse af sin juridiske ejendomsret til de immaterielle aktiver som anført i betragtning 428.

9.2.1.2.   
  Funktionel analyse af LuxOpCo

Funktionel analyse af LuxOpCo

| (448) | I afsnit 9.2.1.2.1 vurderer Kommissionen de funktioner, der er udført af LuxOpCo i forbindelse med de immaterielle aktiver. I afsnit 9.2.1.2.2 vurderer den de funktioner, der er udført af LuxOpCo i forbindelse med driften af Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed. I afsnit 9.2.1.2.3 vurderer den de aktiver, LuxOpCo har anvendt til udførelse af begge former for funktioner. I afsnit 9.2.1.2.4 vurderer den de risici, LuxOpCo påtager sig i forbindelse med udførelsen af begge former for funktioner. |
| --- | --- |

(448)

I afsnit 9.2.1.2.1 vurderer Kommissionen de funktioner, der er udført af LuxOpCo i forbindelse med de immaterielle aktiver. I afsnit 9.2.1.2.2 vurderer den de funktioner, der er udført af LuxOpCo i forbindelse med driften af Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed. I afsnit 9.2.1.2.3 vurderer den de aktiver, LuxOpCo har anvendt til udførelse af begge former for funktioner. I afsnit 9.2.1.2.4 vurderer den de risici, LuxOpCo påtager sig i forbindelse med udførelsen af begge former for funktioner.

9.2.1.2.1.   Funktioner udført af LuxOpCo i forbindelse med de immaterielle aktiver

Funktioner udført af LuxOpCo i forbindelse med de immaterielle aktiver

| (449) | Amazon gør gældende, at »LuxOpCo ikke bidrog til udvikling, erhvervelse, administration, udbredelse eller strategisk ledelse i forbindelse med de [immaterielle aktiver] i undersøgelsesperioden« (454). På baggrund af de oplysninger, Kommissionen har gennemgået, skal den pågældende påstand afvises. LuxOpCo havde ikke kun fået overdraget unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver efter licensaftalen, de funktioner, som LuxOpCo faktisk udførte i den pågældende periode, gik langt ud over selve udnyttelsen og omfattede udvikling, forbedring og administration af teknologien gennem uafhængig europæisk teknologisk og virksomhedsmæssig innovation, oprettelse og administration af kundeoplysninger og udvikling og vedligeholdelse af Amazons varemærke i Europa. |
| --- | --- |

(449)

Amazon gør gældende, at »LuxOpCo ikke bidrog til udvikling, erhvervelse, administration, udbredelse eller strategisk ledelse i forbindelse med de [immaterielle aktiver] i undersøgelsesperioden« (454). På baggrund af de oplysninger, Kommissionen har gennemgået, skal den pågældende påstand afvises. LuxOpCo havde ikke kun fået overdraget unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver efter licensaftalen, de funktioner, som LuxOpCo faktisk udførte i den pågældende periode, gik langt ud over selve udnyttelsen og omfattede udvikling, forbedring og administration af teknologien gennem uafhængig europæisk teknologisk og virksomhedsmæssig innovation, oprettelse og administration af kundeoplysninger og udvikling og vedligeholdelse af Amazons varemærke i Europa.

454

| (450) | Som forklaret i betragtning 419 gav LuxSCS LuxOpCo en eksklusiv og uigenkaldelig licens til økonomisk at udnytte de immaterielle aktiver og al anden IP, som LuxSCS var i besiddelse af (455) i Europa, samt en ret til at videreudvikle og forbedre (456), vedligeholde (457) og beskytte (458) de immaterielle aktiver i hele deres levetid (459). LuxSCS bevarer ejendomsretten til de immaterielle aktiver og afledte værker udviklet af LuxOpCo og dets underlicenshavere (460). LuxOpCo fik desuden en eksklusiv og uigenkaldelig ret til at beslutte, om — og til hvem — de immaterielle aktiver måtte gives i underlicens (461). På denne baggrund administrerede LuxOpCo underlicensforbindelserne, navnlig til AMEU og ASE. |
| --- | --- |

(450)

Som forklaret i betragtning 419 gav LuxSCS LuxOpCo en eksklusiv og uigenkaldelig licens til økonomisk at udnytte de immaterielle aktiver og al anden IP, som LuxSCS var i besiddelse af (455) i Europa, samt en ret til at videreudvikle og forbedre (456), vedligeholde (457) og beskytte (458) de immaterielle aktiver i hele deres levetid (459). LuxSCS bevarer ejendomsretten til de immaterielle aktiver og afledte værker udviklet af LuxOpCo og dets underlicenshavere (460). LuxOpCo fik desuden en eksklusiv og uigenkaldelig ret til at beslutte, om — og til hvem — de immaterielle aktiver måtte gives i underlicens (461). På denne baggrund administrerede LuxOpCo underlicensforbindelserne, navnlig til AMEU og ASE.

455

456

457

458

459

460

461

| (451) | I den pågældende periode udførte LuxOpCo aktivt de førnævnte funktioner, både generelt og hvad angår hver af de tre komponenter af de immaterielle aktiver: Teknologi, kundeoplysninger og varemærker som forklaret nærmere i betragtning 452-472. |
| --- | --- |

(451)

I den pågældende periode udførte LuxOpCo aktivt de førnævnte funktioner, både generelt og hvad angår hver af de tre komponenter af de immaterielle aktiver: Teknologi, kundeoplysninger og varemærker som forklaret nærmere i betragtning 452-472.

a)   The IP Steering Committee (IP-styringsgruppe)

| (452) | I referater af LuxOpCos ledelsesmøder registreres generelt aktiviteter, som direkte vedrører udviklingen, vedligeholdelsen og forvaltningen af de immaterielle aktiver, navnlig oprettelsen af en »EU IP Steering Committee« (462), hvis rolle var »at yde teknisk og forretningsmæssig vejledning og assistance ved strategisk beslutningstagning med hensyn til udviklingen af intellektuel ejendom af enhver art og beskrivelse, som moderselskabet Amazon Europe Holding Technologies SCS besidder«, eller indgåelsen af flere licensaftaler med tredjeparter (463). |
| --- | --- |

(452)

I referater af LuxOpCos ledelsesmøder registreres generelt aktiviteter, som direkte vedrører udviklingen, vedligeholdelsen og forvaltningen af de immaterielle aktiver, navnlig oprettelsen af en »EU IP Steering Committee« (462), hvis rolle var »at yde teknisk og forretningsmæssig vejledning og assistance ved strategisk beslutningstagning med hensyn til udviklingen af intellektuel ejendom af enhver art og beskrivelse, som moderselskabet Amazon Europe Holding Technologies SCS besidder«, eller indgåelsen af flere licensaftaler med tredjeparter (463).

462

463

| (453) | Amazons »EU Policies and Procedures Manual« definerer formålet med IP Steering Committee som følger: »Der er oprettet en EU IP Steering Committee med det formål at yde teknisk og forretningsmæssig vejledning med hensyn til udviklingen og udbredelsen af Amazons intellektuelle ejendom i Europa«. I henhold til den pågældende manual skal »gruppen mødes [...] for at gennemgå Amazons EU IP-portefølje, forretningsstrategi, da det vedrører udviklingen og udbredelsen af intellektuel ejendom, og alle andre sager, der vedrører intellektuel ejendom, som gruppen betragter som hensigtsmæssige«. Ifølge den pågældende manual skal følgende repræsentanter være til stede ved samtlige møder i IP Steering Committee: »[m]edlemmerne af gruppen skal omfatte: vicedirektøren for EU-tjenester; den juridiske direktør for EU (ansat af Amazon EU Sarl); Amazons IP-rådgiver (TBD), vicedirektør for europæiske aktiviteter. Gruppen kan omfatte yderligere medlemmer med base i Luxembourg eller andre steder, herunder en medarbejderrepræsentant fra et EU-udviklingscenter« (464). IP Steering Committee mødtes mindst én gang om året for at udveksle og drøfte synspunkter og træffe beslutninger om administration og beskyttelse af IP i Europa. |
| --- | --- |

(453)

Amazons »EU Policies and Procedures Manual« definerer formålet med IP Steering Committee som følger: »Der er oprettet en EU IP Steering Committee med det formål at yde teknisk og forretningsmæssig vejledning med hensyn til udviklingen og udbredelsen af Amazons intellektuelle ejendom i Europa«. I henhold til den pågældende manual skal »gruppen mødes [...] for at gennemgå Amazons EU IP-portefølje, forretningsstrategi, da det vedrører udviklingen og udbredelsen af intellektuel ejendom, og alle andre sager, der vedrører intellektuel ejendom, som gruppen betragter som hensigtsmæssige«. Ifølge den pågældende manual skal følgende repræsentanter være til stede ved samtlige møder i IP Steering Committee: »[m]edlemmerne af gruppen skal omfatte: vicedirektøren for EU-tjenester; den juridiske direktør for EU (ansat af Amazon EU Sarl); Amazons IP-rådgiver (TBD), vicedirektør for europæiske aktiviteter. Gruppen kan omfatte yderligere medlemmer med base i Luxembourg eller andre steder, herunder en medarbejderrepræsentant fra et EU-udviklingscenter« (464). IP Steering Committee mødtes mindst én gang om året for at udveksle og drøfte synspunkter og træffe beslutninger om administration og beskyttelse af IP i Europa.

464

| (454) | Amazon hævdede, at »IP Steering Committee var et rådgivende organ [...]. Den traf ingen beslutninger vedrørende udviklingen eller forbedringen af de immaterielle aktiver«, og at gruppens betydning derfor ikke skulle overvurderes. Det forhold, at gruppen var et rådgivende organ, betyder imidlertid ikke, at dens anbefalinger ikke havde indvirkning på udviklingen, vedligeholdelsen og forvaltningen af de immaterielle aktiver. Efter Amazons eget udsagn bestod IP Steering Committees aktiviteter af: »i) at komme med anbefalinger til ansøgninger om beskyttelse af de immaterielle aktiver (og dermed LuxOpCos eksklusive rettigheder i henhold til licensaftalen mellem LuxSCS og LuxOpCo), ii) at gennemgå status for retssager i Europa vedrørende de immaterielle aktiver og iii) at uddanne ansatte i Europa i brugen af teknologien og andre immaterielle aktiver« (465). |
| --- | --- |

(454)

Amazon hævdede, at »IP Steering Committee var et rådgivende organ [...]. Den traf ingen beslutninger vedrørende udviklingen eller forbedringen af de immaterielle aktiver«, og at gruppens betydning derfor ikke skulle overvurderes. Det forhold, at gruppen var et rådgivende organ, betyder imidlertid ikke, at dens anbefalinger ikke havde indvirkning på udviklingen, vedligeholdelsen og forvaltningen af de immaterielle aktiver. Efter Amazons eget udsagn bestod IP Steering Committees aktiviteter af: »i) at komme med anbefalinger til ansøgninger om beskyttelse af de immaterielle aktiver (og dermed LuxOpCos eksklusive rettigheder i henhold til licensaftalen mellem LuxSCS og LuxOpCo), ii) at gennemgå status for retssager i Europa vedrørende de immaterielle aktiver og iii) at uddanne ansatte i Europa i brugen af teknologien og andre immaterielle aktiver« (465).

465

| (455) | IP Steering Committee var således et forum, hvor ledere ansat hos LuxOpCo og ASE med ansvar for handel og teknologi mødtes for at drøfte og anbefale foranstaltninger vedrørende de immaterielle aktiver i Europa, som blev præsenteret for dem af Amazons IP-advokater. De egentlige beslutninger vedrørende udvikling, forbedring, forvaltning og udnyttelse af de immaterielle aktiver blev taget af LuxOpCos og ASE's medlemmer af gruppen i deres egenskab af beslutningstagende ledere med ansvar for Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed (466). |
| --- | --- |

(455)

IP Steering Committee var således et forum, hvor ledere ansat hos LuxOpCo og ASE med ansvar for handel og teknologi mødtes for at drøfte og anbefale foranstaltninger vedrørende de immaterielle aktiver i Europa, som blev præsenteret for dem af Amazons IP-advokater. De egentlige beslutninger vedrørende udvikling, forbedring, forvaltning og udnyttelse af de immaterielle aktiver blev taget af LuxOpCos og ASE's medlemmer af gruppen i deres egenskab af beslutningstagende ledere med ansvar for Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed (466).

466

b)   Teknologi

| (456) | Teknologien, som er givet i licens til LuxOpCo af LuxSCS i henhold til licensaftalen, er Amazon USA's eksisterende teknologi, som opdateres regelmæssigt. Den blotte tilstedeværelse af en teknologisk ramme, der fungerer i USA, betyder imidlertid ikke, at den også ville fungere problemfrit i Europa. Eftersom produktkategorier i USA og Europa er forskellige, kunne flere af funktionerne i Amazons amerikanske software, som er givet i licens til LuxSCS i henhold til CSA-aftalen og givet i underlicens til LuxOpCo i henhold til licensaftalen, ikke tages direkte i anvendelse i Europa (467). Der var behov for en anden type software til driften af webstederne i EU (468), og fordi der var forskel på Amazons websteder, var det nødvendigt at udvikle software efter geografien (469). Hvis Amazons europæiske forretningsaktiviteter skulle lykkes, krævede det yderligere udvikling, forbedring og forvaltning af teknologien, hvilket alt sammen blev udført af LuxOpCo med støtte fra dets datterselskaber i den pågældende periode (470). |
| --- | --- |

(456)

Teknologien, som er givet i licens til LuxOpCo af LuxSCS i henhold til licensaftalen, er Amazon USA's eksisterende teknologi, som opdateres regelmæssigt. Den blotte tilstedeværelse af en teknologisk ramme, der fungerer i USA, betyder imidlertid ikke, at den også ville fungere problemfrit i Europa. Eftersom produktkategorier i USA og Europa er forskellige, kunne flere af funktionerne i Amazons amerikanske software, som er givet i licens til LuxSCS i henhold til CSA-aftalen og givet i underlicens til LuxOpCo i henhold til licensaftalen, ikke tages direkte i anvendelse i Europa (467). Der var behov for en anden type software til driften af webstederne i EU (468), og fordi der var forskel på Amazons websteder, var det nødvendigt at udvikle software efter geografien (469). Hvis Amazons europæiske forretningsaktiviteter skulle lykkes, krævede det yderligere udvikling, forbedring og forvaltning af teknologien, hvilket alt sammen blev udført af LuxOpCo med støtte fra dets datterselskaber i den pågældende periode (470).

467

468

469

470

| (457) | Ved etableringen fik LuxOpCo teknologiske ressourcer til at udføre FoU, navnlig med henblik på at understøtte websteder i EU (471). Dette omfattede katalogudvikling, oversættelsesteknologi og lokal tilpasning (472). Disse ressourcer kom fra teams af udviklere, som tidligere havde været placeret i lokale filialer i EU såvel som nyansat personale (473). |
| --- | --- |

(457)

Ved etableringen fik LuxOpCo teknologiske ressourcer til at udføre FoU, navnlig med henblik på at understøtte websteder i EU (471). Dette omfattede katalogudvikling, oversættelsesteknologi og lokal tilpasning (472). Disse ressourcer kom fra teams af udviklere, som tidligere havde været placeret i lokale filialer i EU såvel som nyansat personale (473).

471

472

473

| (458) | I undersøgelsesperioden havde over [60-70] mennesker i Luxembourg, hovedsageligt ansatte hos LuxOpCo, teknologirelaterede job (474). De havde stillingsbetegnelser som f.eks. softwareudviklingsingeniør, systemingeniør, IT-supportingeniør, løsningsarkitekt, teknisk programforvalter og teknisk kundeansvarlig. Disse medarbejdere havde den fornødne kapacitet til at sikre lokal tilpasning af Amazons teknologiske platforme og den programudvikling, der ville være til gavn for webstederne i EU. |
| --- | --- |

(458)

I undersøgelsesperioden havde over [60-70] mennesker i Luxembourg, hovedsageligt ansatte hos LuxOpCo, teknologirelaterede job (474). De havde stillingsbetegnelser som f.eks. softwareudviklingsingeniør, systemingeniør, IT-supportingeniør, løsningsarkitekt, teknisk programforvalter og teknisk kundeansvarlig. Disse medarbejdere havde den fornødne kapacitet til at sikre lokal tilpasning af Amazons teknologiske platforme og den programudvikling, der ville være til gavn for webstederne i EU.

474

| (459) | Et dedikeret team — lokaliserings- og oversættelsesteamet — udførte nøglefunktioner i forbindelse med teknologi, som f.eks. brugertilpasning af EU-websteder, tilpasning af disse til lokale præferencer (heraf betegnelsen »lokalisering og oversættelse«) (475) eller tilbagemelding vedrørende webstedernes funktion med henblik på videreudvikling og forbedring af Amazons platform. I slutningen af 2013 bestod dette team af [60-70] medarbejdere (476). Teamet blev efterfølgende forflyttet til [et andet Amazon-selskab] og ændrede betegnelse til »softwareudviklings- og oversættelsesteam«, hvilket antyder, at teamet beskæftigede sig med softwareudvikling. |
| --- | --- |

(459)

Et dedikeret team — lokaliserings- og oversættelsesteamet — udførte nøglefunktioner i forbindelse med teknologi, som f.eks. brugertilpasning af EU-websteder, tilpasning af disse til lokale præferencer (heraf betegnelsen »lokalisering og oversættelse«) (475) eller tilbagemelding vedrørende webstedernes funktion med henblik på videreudvikling og forbedring af Amazons platform. I slutningen af 2013 bestod dette team af [60-70] medarbejdere (476). Teamet blev efterfølgende forflyttet til [et andet Amazon-selskab] og ændrede betegnelse til »softwareudviklings- og oversættelsesteam«, hvilket antyder, at teamet beskæftigede sig med softwareudvikling.

475

476

| (460) | Yderligere [10-20] personer var ansat som »Technical Program Manager« ([0-10] hos LuxOpCo og [0-10] hos ASE), hvis opgaver var at oversætte funktionsspecifikationer, dvs. at forvandle beskrivelsen af et værktøj, som et lokalt detailvirksomhedsteam ønsker at tilføje til sit websted, til en teknisk beskrivelse af den software, som en softwareudvikler skal udvikle (477). Ved levering af resultatet hjælper de tekniske programudviklere med implementeringen af værktøjet i samarbejde med driftsteamet hos LuxOpCo og de lokale filialer i EU. Under denne proces udvikles den teknologi, som anvendes af LuxOpCo, løbende og tilpasses det lokale marked (478). |
| --- | --- |

(460)

Yderligere [10-20] personer var ansat som »Technical Program Manager« ([0-10] hos LuxOpCo og [0-10] hos ASE), hvis opgaver var at oversætte funktionsspecifikationer, dvs. at forvandle beskrivelsen af et værktøj, som et lokalt detailvirksomhedsteam ønsker at tilføje til sit websted, til en teknisk beskrivelse af den software, som en softwareudvikler skal udvikle (477). Ved levering af resultatet hjælper de tekniske programudviklere med implementeringen af værktøjet i samarbejde med driftsteamet hos LuxOpCo og de lokale filialer i EU. Under denne proces udvikles den teknologi, som anvendes af LuxOpCo, løbende og tilpasses det lokale marked (478).

477

478

| (461) | Ifølge Amazon har hovedparten af deres globale teknologimedarbejdere (ca. [60-65] %) base i USA og resten i internationale udviklingscentre. Sammenlignet med de pågældende aktiviteter er de tekniske ressourcer med base hos LuxOpCo temmelig begrænsede (479). Kommissionen anfægter ikke, at teknologien udvikles løbende i USA eller af Amazons internationale udviklingscentre, men minder om, at udviklingscentrene modtager betaling på et omkostningsgrundlag på + [0-10] % for at gennemføre RoU-projekter, som de kontraktligt har fået til opgave af ATI. Denne omkostningsbetaling på + [0-10] % er et tegn på, at Amazon ikke tillægger kodningsprocessen stor værdi. Den nye teknologis unikke værdi ville derfor snarere synes at være et resultat af lokal knowhow, identificering af nye forretningsmæssige behov og deres forvandling til softwareprojekter og ikke af selve kodningen. Tilstedeværelsen af tekniske programudviklere hos LuxOpCo indikerer, at de funktionelle og tekniske specifikationer af værktøjerne og de tilpasninger, der er behov for i Europa, blev udarbejdet i nærheden af de lokale markeder (480), hvor den lokale knowhow har base, og hvor lokale behov og krav kan identificeres. |
| --- | --- |

(461)

Ifølge Amazon har hovedparten af deres globale teknologimedarbejdere (ca. [60-65] %) base i USA og resten i internationale udviklingscentre. Sammenlignet med de pågældende aktiviteter er de tekniske ressourcer med base hos LuxOpCo temmelig begrænsede (479). Kommissionen anfægter ikke, at teknologien udvikles løbende i USA eller af Amazons internationale udviklingscentre, men minder om, at udviklingscentrene modtager betaling på et omkostningsgrundlag på + [0-10] % for at gennemføre RoU-projekter, som de kontraktligt har fået til opgave af ATI. Denne omkostningsbetaling på + [0-10] % er et tegn på, at Amazon ikke tillægger kodningsprocessen stor værdi. Den nye teknologis unikke værdi ville derfor snarere synes at være et resultat af lokal knowhow, identificering af nye forretningsmæssige behov og deres forvandling til softwareprojekter og ikke af selve kodningen. Tilstedeværelsen af tekniske programudviklere hos LuxOpCo indikerer, at de funktionelle og tekniske specifikationer af værktøjerne og de tilpasninger, der er behov for i Europa, blev udarbejdet i nærheden af de lokale markeder (480), hvor den lokale knowhow har base, og hvor lokale behov og krav kan identificeres.

479

480

| (462) | Desuden har LuxOpCo og dets lokale filialer i EU specifikt udviklet vigtig teknologi til anvendelse i den europæiske detail- og servicevirksomhed. Et eksempel på denne teknologi er EFN. EFN blev udviklet i Europa (481) i 2007/2008 og lanceret i 2009 af et team udpeget af LuxOpCo (482). EFN søgte at løse problemet med mange websteder med landespecifikke distributionscentre i adskillige lande ved at have en officiel forhandler i Luxembourg og samle lageret og betjene kunder på paneuropæisk basis (483). Alle europæiske distributionscentre blev lagt sammen via EFN, og der blev oprettet et netværk. EFN sætter kunder fra alle EU-lande i stand til at købe varer fra Amazons websteder i et hvilket som helst land i Europa. Ved at oprette et fælles lager for alle geografiske områder i Europa, hvor Amazon er aktiv, øges udvalget. Desuden kunne Amazon reducere risikoen for, at nogle af lagerbeholdningerne var udtømte, og på den måde tilbyde hurtigere leveringstider (484). Denne nedsatte leveringstid for kunderne reducerede logistikomkostningerne og omkostninger i forbindelse med anskaffelse af varer fra leverandørerne, priserne faldt, og udvalget blev større. Ingen af Amazons konkurrenter i Europa havde en løsning, der lignede EFN (485). |
| --- | --- |

(462)

Desuden har LuxOpCo og dets lokale filialer i EU specifikt udviklet vigtig teknologi til anvendelse i den europæiske detail- og servicevirksomhed. Et eksempel på denne teknologi er EFN. EFN blev udviklet i Europa (481) i 2007/2008 og lanceret i 2009 af et team udpeget af LuxOpCo (482). EFN søgte at løse problemet med mange websteder med landespecifikke distributionscentre i adskillige lande ved at have en officiel forhandler i Luxembourg og samle lageret og betjene kunder på paneuropæisk basis (483). Alle europæiske distributionscentre blev lagt sammen via EFN, og der blev oprettet et netværk. EFN sætter kunder fra alle EU-lande i stand til at købe varer fra Amazons websteder i et hvilket som helst land i Europa. Ved at oprette et fælles lager for alle geografiske områder i Europa, hvor Amazon er aktiv, øges udvalget. Desuden kunne Amazon reducere risikoen for, at nogle af lagerbeholdningerne var udtømte, og på den måde tilbyde hurtigere leveringstider (484). Denne nedsatte leveringstid for kunderne reducerede logistikomkostningerne og omkostninger i forbindelse med anskaffelse af varer fra leverandørerne, priserne faldt, og udvalget blev større. Ingen af Amazons konkurrenter i Europa havde en løsning, der lignede EFN (485).

481

482

483

484

485

| (463) | EFN indeholdt ny udvikling på mange niveauer. Med hensyn til teknologi blev der indført nye funktionaliteter (486), [beskrivelse af EFN's funktionaliteter] (487), (488), (489) med yderligere forbedringer, der ikke fandtes tidligere i det globale netværk (490). Der blev arrangeret testkørsler for EFN i det europæiske miljø ved hjælp af europæiske data såsom produktkategorien »Baby« (491). Desuden gjorde EFN det muligt at optimere anskaffelsesomkostningerne gennem bedre forhandlerudvælgelse og at centralisere kategoristyringen. Distributionen fik gavn af en centraliseret lagerplanlægning for alle EU-lande, og hvad angår salget, gjorde EFN det lettere for kunderne at opnå hurtig levering, levering af større partier på tværs af nationale grænser og en forenkling i forbindelse med returnering af varer. EFN fjernede eksportgebyrer på grænseoverskridende forsendelser inden for Europa, hvilket medførte væsentlige besparelser; muliggjorde lagersammenlægning, således at kunder, der købte på ét websted, kunne se lagerbeholdningen i distributionscentre uden for deres nationale grænser (492). For at åbne op for paneuropæisk indkøb var det nødvendigt at samkøre de forskellige kataloger, og dette krævede også oversættelse, hvilket hverken havde været overvejet eller iværksat tidligere (493). Endelig banede EFN vejen for paneuropæisk lagerindkøb og oprettelse af et »European Seller Network«, hvor Marketplace-forhandlere kunne blive opført på andre europæiske websteder og sælge deres produkter i hele Europa (494). EFN var en vigtig drivkraft for virksomheden. I 2014 foregik [5-10] % af alt salget i Frankrig og mere end [15-20] % af alt salget i Italien og Spanien gennem EFN (495). |
| --- | --- |

(463)

EFN indeholdt ny udvikling på mange niveauer. Med hensyn til teknologi blev der indført nye funktionaliteter (486), [beskrivelse af EFN's funktionaliteter] (487), (488), (489) med yderligere forbedringer, der ikke fandtes tidligere i det globale netværk (490). Der blev arrangeret testkørsler for EFN i det europæiske miljø ved hjælp af europæiske data såsom produktkategorien »Baby« (491). Desuden gjorde EFN det muligt at optimere anskaffelsesomkostningerne gennem bedre forhandlerudvælgelse og at centralisere kategoristyringen. Distributionen fik gavn af en centraliseret lagerplanlægning for alle EU-lande, og hvad angår salget, gjorde EFN det lettere for kunderne at opnå hurtig levering, levering af større partier på tværs af nationale grænser og en forenkling i forbindelse med returnering af varer. EFN fjernede eksportgebyrer på grænseoverskridende forsendelser inden for Europa, hvilket medførte væsentlige besparelser; muliggjorde lagersammenlægning, således at kunder, der købte på ét websted, kunne se lagerbeholdningen i distributionscentre uden for deres nationale grænser (492). For at åbne op for paneuropæisk indkøb var det nødvendigt at samkøre de forskellige kataloger, og dette krævede også oversættelse, hvilket hverken havde været overvejet eller iværksat tidligere (493). Endelig banede EFN vejen for paneuropæisk lagerindkøb og oprettelse af et »European Seller Network«, hvor Marketplace-forhandlere kunne blive opført på andre europæiske websteder og sælge deres produkter i hele Europa (494). EFN var en vigtig drivkraft for virksomheden. I 2014 foregik [5-10] % af alt salget i Frankrig og mere end [15-20] % af alt salget i Italien og Spanien gennem EFN (495).

486

487

488

489

490

491

492

493

494

495

| (464) | Endelig spillede de lokale EU-filialer også en rolle i udviklingen af ny teknologi. Eksempelvis udviklede den tyske filial lavprisgarantien (496), Packstation (497), og en planlægningskalender for at lette distributionen af store forbrugsvarer såsom vaskemaskiner (498). Før Amazon Prime gik online, søgte Prime-teamet med base i USA desuden input fra lokale kategori-teams, som f.eks. lokale distributionscentre og transport-teams i Det Forenede Kongerige, fordi lokale teams kendte kompleksiteterne ved at implementere Prime i Det Forenede Kongerige versus USA, Tyskland eller andre steder (499). |
| --- | --- |

(464)

Endelig spillede de lokale EU-filialer også en rolle i udviklingen af ny teknologi. Eksempelvis udviklede den tyske filial lavprisgarantien (496), Packstation (497), og en planlægningskalender for at lette distributionen af store forbrugsvarer såsom vaskemaskiner (498). Før Amazon Prime gik online, søgte Prime-teamet med base i USA desuden input fra lokale kategori-teams, som f.eks. lokale distributionscentre og transport-teams i Det Forenede Kongerige, fordi lokale teams kendte kompleksiteterne ved at implementere Prime i Det Forenede Kongerige versus USA, Tyskland eller andre steder (499).

496

497

498

499

| (465) | Alt i alt påtog LuxOpCo sig i den pågældende periode betydelige opgaver i forbindelse med udvikling og forbedring af teknologien, som det også forvaltede og kontrollerede. Det udnyttede ikke blot teknologien til driften af webstederne i EU, men bidrog aktivt til udviklingen, forbedringen og forvaltningen heraf i den pågældende periode. |
| --- | --- |

(465)

Alt i alt påtog LuxOpCo sig i den pågældende periode betydelige opgaver i forbindelse med udvikling og forbedring af teknologien, som det også forvaltede og kontrollerede. Det udnyttede ikke blot teknologien til driften af webstederne i EU, men bidrog aktivt til udviklingen, forbedringen og forvaltningen heraf i den pågældende periode.

c)   Kundeoplysninger

| (466) | Indsamling af oplysninger fra kunder er en vigtig værdiskaber for Amazons onlinedetailvirksomhed (500). Konverteringsfrekvensen øges (501), indkøbsprocessen bliver hurtigere, friktionsomkostningerne reduceres (502), hvilket øger muligheden for et fremtidigt køb, når kunderne eksempelvis tilbydes en ny skræddersyet handel, hver gang de besøger Amazons EU-websteder. Selskab X identificerede også kundeoplysninger som en vigtig værdiskaber for onlinedetailhandlere (503). |
| --- | --- |

(466)

Indsamling af oplysninger fra kunder er en vigtig værdiskaber for Amazons onlinedetailvirksomhed (500). Konverteringsfrekvensen øges (501), indkøbsprocessen bliver hurtigere, friktionsomkostningerne reduceres (502), hvilket øger muligheden for et fremtidigt køb, når kunderne eksempelvis tilbydes en ny skræddersyet handel, hver gang de besøger Amazons EU-websteder. Selskab X identificerede også kundeoplysninger som en vigtig værdiskaber for onlinedetailhandlere (503).

500

501

502

503

| (467) | Som det fremgår af tabel 19, steg antallet af Amazons kunder i de tre EU-domæner fra 17 millioner i 2005 til [70-80] millioner i 2014.

  Tabel 19


  Optælling er af unikke kunder pr. henvisningssted og pr. år
















  (i millioner) |
| --- | --- |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| Amazon.co.uk | 8,3 | 9,9 | 11,9 | 14,0 | 17,3 | 20,2 | 24,1 | 27,5 | [30-40] | [30-40] |
| Amazon.de | 7,3 | 8,5 | 10,3 | 12,3 | 14,8 | 17,5 | 20,3 | 23,6 | [20-30] | [20-30] |
| Amazon.fr | 1,4 | 1,9 | 2,5 | 3,2 | 4,3 | 5,5 | 7,0 | 8,7 | [10-20] | [10-20] |

(467)

Som det fremgår af tabel 19, steg antallet af Amazons kunder i de tre EU-domæner fra 17 millioner i 2005 til [70-80] millioner i 2014.

Tabel 19

Tabel 19

Optælling er af unikke kunder pr. henvisningssted og pr. år

Optælling er af unikke kunder pr. henvisningssted og pr. år

(i millioner)

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Amazon.co.uk

8,3

9,9

11,9

14,0

17,3

20,2

24,1

27,5

[30-40]

[30-40]

Amazon.de

7,3

8,5

10,3

12,3

14,8

17,5

20,3

23,6

[20-30]

[20-30]

Amazon.fr

1,4

1,9

2,5

3,2

4,3

5,5

7,0

8,7

[10-20]

[10-20]

| (468) | Før omstruktureringen i 2006 blev kundeoplysninger indhentet af AIS og AIM (504). Ved omstruktureringen opnåede LuxSCS ret til at indhente oplysninger gennem EU-webstederne (505). Da det imidlertid er LuxSCS (506), der har den juridiske ejendomsret til kundeoplysninger for EU-webstederne, indhentede LuxOpCo aktivt de pågældende oplysninger til LuxSCS som en tjeneste (507). LuxOpCo havde udelukkende ansvaret for at indhente kundeoplysninger i Europa og ansvar for vedligeholdelse og kontrol med overholdelse af gældende databeskyttelseslovgivning. (508). Derudover anvendte LuxOpCo kundeoplysningerne i udførelsen af Amazons europæiske aktiviteter. Det er således LuxOpCo, der udførte aktive og afgørende funktioner i forbindelse med udviklingen, forbedringen og forvaltningen af kundeoplysningerne i den pågældende periode. |
| --- | --- |

(468)

Før omstruktureringen i 2006 blev kundeoplysninger indhentet af AIS og AIM (504). Ved omstruktureringen opnåede LuxSCS ret til at indhente oplysninger gennem EU-webstederne (505). Da det imidlertid er LuxSCS (506), der har den juridiske ejendomsret til kundeoplysninger for EU-webstederne, indhentede LuxOpCo aktivt de pågældende oplysninger til LuxSCS som en tjeneste (507). LuxOpCo havde udelukkende ansvaret for at indhente kundeoplysninger i Europa og ansvar for vedligeholdelse og kontrol med overholdelse af gældende databeskyttelseslovgivning. (508). Derudover anvendte LuxOpCo kundeoplysningerne i udførelsen af Amazons europæiske aktiviteter. Det er således LuxOpCo, der udførte aktive og afgørende funktioner i forbindelse med udviklingen, forbedringen og forvaltningen af kundeoplysningerne i den pågældende periode.

504

505

506

507

508

d)   Varemærke

| (469) | Hvad angår varemærket, anføres det i TP-rapporten, at Amazons brand er anerkendt, og at global genkendelse af et brand er et stort aktiv, når der skal tiltrækkes kunder (509), men Amazons ansatte bekræftede, at varemærket ikke er kernen i Amazons forretningsmodel (510). |
| --- | --- |

(469)

Hvad angår varemærket, anføres det i TP-rapporten, at Amazons brand er anerkendt, og at global genkendelse af et brand er et stort aktiv, når der skal tiltrækkes kunder (509), men Amazons ansatte bekræftede, at varemærket ikke er kernen i Amazons forretningsmodel (510).

509

510

| (470) | Ifølge Amazons oplysninger er værdien af Amazons varemærke af underordnet betydning for de tre vigtigste drivkræfter i forbindelse med gennemførelsen af aktiviteterne i dets europæiske detailvirksomhed: sortiment, pris og brugervenlighed (511). Det betyder, at varemærket kun er værdifuldt, hvis det forbindes med et godt sortiment, fordelagtige priser og brugervenlighed (512), eftersom kunderne kun vil være tilbøjelige til at foretage indkøb på Amazons websted, hvis de finder, at servicen er pålidelig og lever op til deres forventninger i denne henseende (513). Enhver skuffelse fører hurtigt til tab af kunder, eftersom de nemt kan skifte mellem konkurrerende virksomheder. Dette er et tegn på, at Amazons brand og omdømme i høj grad er afhængige af, at kunderne hele tiden får en yderst tilfredsstillende service. Værdiskabelse i forbindelse med Amazons brand i Europa må derfor siges at finde sted på niveau med LuxOpCo og de lokale filialer i EU (514). Den opnås ikke fra LuxSCS i henhold til licensaftalen eller fra A9 og ATI i henhold til CSA-aftalen, eftersom det er LuxOpCo og de lokale filialer i EU, der træffer alle strategiske beslutninger angående sortiment, pris og brugervenlighed i Europa som forklaret i betragtning 478-499. |
| --- | --- |

(470)

Ifølge Amazons oplysninger er værdien af Amazons varemærke af underordnet betydning for de tre vigtigste drivkræfter i forbindelse med gennemførelsen af aktiviteterne i dets europæiske detailvirksomhed: sortiment, pris og brugervenlighed (511). Det betyder, at varemærket kun er værdifuldt, hvis det forbindes med et godt sortiment, fordelagtige priser og brugervenlighed (512), eftersom kunderne kun vil være tilbøjelige til at foretage indkøb på Amazons websted, hvis de finder, at servicen er pålidelig og lever op til deres forventninger i denne henseende (513). Enhver skuffelse fører hurtigt til tab af kunder, eftersom de nemt kan skifte mellem konkurrerende virksomheder. Dette er et tegn på, at Amazons brand og omdømme i høj grad er afhængige af, at kunderne hele tiden får en yderst tilfredsstillende service. Værdiskabelse i forbindelse med Amazons brand i Europa må derfor siges at finde sted på niveau med LuxOpCo og de lokale filialer i EU (514). Den opnås ikke fra LuxSCS i henhold til licensaftalen eller fra A9 og ATI i henhold til CSA-aftalen, eftersom det er LuxOpCo og de lokale filialer i EU, der træffer alle strategiske beslutninger angående sortiment, pris og brugervenlighed i Europa som forklaret i betragtning 478-499.

511

512

513

514

| (471) | Under alle omstændigheder skabes Amazons mærkeværdi ikke af Amazon.com (515). Amazon.co.uk, Amazon.de, Amazon.fr etc. opfattes alle som lokale brands (516) og bidrager til værdien af varemærket i Europa. Amazon var desuden kendt som forhandler af bøger og medier, da det kom ind på det europæiske marked, men dette omdømme hjalp ikke med lanceringen af andre produktkategorier (517) eller Amazons tredjepartsforretninger (518). Det krævede en yderligere indsat fra de lokale teams side at gøre kunderne opmærksomme på, at Amazon lancerede en ny produktkategori, som kunder kun registrerer over tid (519). |
| --- | --- |

(471)

Under alle omstændigheder skabes Amazons mærkeværdi ikke af Amazon.com (515). Amazon.co.uk, Amazon.de, Amazon.fr etc. opfattes alle som lokale brands (516) og bidrager til værdien af varemærket i Europa. Amazon var desuden kendt som forhandler af bøger og medier, da det kom ind på det europæiske marked, men dette omdømme hjalp ikke med lanceringen af andre produktkategorier (517) eller Amazons tredjepartsforretninger (518). Det krævede en yderligere indsat fra de lokale teams side at gøre kunderne opmærksomme på, at Amazon lancerede en ny produktkategori, som kunder kun registrerer over tid (519).

515

516

517

518

519

| (472) | Amazon hævder også, at deres markedsføringsaktiviteter er yderst afhængige af teknologi. Ifølge Amazon består deres primære markedsføringsstrategier af sponsorerede links, deres Associates Programme og e-mail-markedsføring. Som forklaret i betragtning 173 udføres rekrutteringen af lokale partnerwebsteder til Amazons Associates Programme af lokale teams. I Europa er det LuxOpCo og EU's lokale datterselskaber, der sikrer Amazons online markedsføring på baggrund af deres lokale ekspertise, f.eks. hvilke partnerwebsteder der er relevante for deres detailsalg på de lokale markeder (520). LuxOpCo anvender en EU-chef for markedsføringstrafik til dette formål. De lokale EU-datterselskaber har deres egne aftaler og medlemshonorarer, som varierer i forhold til den amerikanske pulje med hensyn til sammensætningen af medlemspuljen og honorarstrukturen (521). |
| --- | --- |

(472)

Amazon hævder også, at deres markedsføringsaktiviteter er yderst afhængige af teknologi. Ifølge Amazon består deres primære markedsføringsstrategier af sponsorerede links, deres Associates Programme og e-mail-markedsføring. Som forklaret i betragtning 173 udføres rekrutteringen af lokale partnerwebsteder til Amazons Associates Programme af lokale teams. I Europa er det LuxOpCo og EU's lokale datterselskaber, der sikrer Amazons online markedsføring på baggrund af deres lokale ekspertise, f.eks. hvilke partnerwebsteder der er relevante for deres detailsalg på de lokale markeder (520). LuxOpCo anvender en EU-chef for markedsføringstrafik til dette formål. De lokale EU-datterselskaber har deres egne aftaler og medlemshonorarer, som varierer i forhold til den amerikanske pulje med hensyn til sammensætningen af medlemspuljen og honorarstrukturen (521).

520

521

9.2.1.2.2.   Funktioner udført af LuxOpCo i forbindelse med driften af Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed

Funktioner udført af LuxOpCo i forbindelse med driften af Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed

| (473) | Ifølge TP-rapporten skulle LuxOpCo fungere som hovedkontor og primær aktivitetsenhed for Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed (522). Dette betyder, at LuxOpCo havde ansvaret for strategiske beslutninger i forbindelse med Amazons virksomhedsdrift i Europa samt administration af de primære fysiske komponenter af den virksomhed. |
| --- | --- |

(473)

Ifølge TP-rapporten skulle LuxOpCo fungere som hovedkontor og primær aktivitetsenhed for Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed (522). Dette betyder, at LuxOpCo havde ansvaret for strategiske beslutninger i forbindelse med Amazons virksomhedsdrift i Europa samt administration af de primære fysiske komponenter af den virksomhed.

522

| (474) | Referaterne fra LuxOpCos ledelsesmøder inkluderer løsninger relateret til LuxOpCos funktion som hovedkvarter og strategiske beslutningstagning, f.eks. opkøb af bestemte virksomheder (bl.a. [opkøb X (523), Q (524), Y (525), R (526), Z (527)]), herunder deres IP; oprettelse af joint venture-selskaber med tredjeparter (528); det delvise salg af LuxOpCos virksomhed eller aktiver til andre selskaber, f.eks. til [opkøb Q] (529) eller [et andet Amazon-selskab] (530); og hensættelse af garantier til relaterede parter (531). |
| --- | --- |

(474)

Referaterne fra LuxOpCos ledelsesmøder inkluderer løsninger relateret til LuxOpCos funktion som hovedkvarter og strategiske beslutningstagning, f.eks. opkøb af bestemte virksomheder (bl.a. [opkøb X (523), Q (524), Y (525), R (526), Z (527)]), herunder deres IP; oprettelse af joint venture-selskaber med tredjeparter (528); det delvise salg af LuxOpCos virksomhed eller aktiver til andre selskaber, f.eks. til [opkøb Q] (529) eller [et andet Amazon-selskab] (530); og hensættelse af garantier til relaterede parter (531).

bl.a.

523

524

525

526

527

528

529

530

531

| (475) | I Europa blev alle strategiske funktioner for Amazons online detail- og servicevirksomhed i den relevante periode betroet til LuxOpCo, herunder selve detailsalget, tredjepartsforretningen, logistik, kundeservice, HR og økonomi. LuxOpCo var den primære operatør af den virksomhed, hvilket betød, at LuxOpCo traf de strategiske beslutninger og havde ansvaret for ledelsen af hele den europæiske drift (532). LuxOpCo traf også alle de strategiske beslutninger vedrørende varehandel og prissætning (hvilket har indflydelse på salget), bogførte salget og fungerede som kundernes modpart. LuxOpCo optog også de relevante omkostninger (se tabel 6) og påtog sig risiciene ved salg og varebeholdninger (533). |
| --- | --- |

(475)

I Europa blev alle strategiske funktioner for Amazons online detail- og servicevirksomhed i den relevante periode betroet til LuxOpCo, herunder selve detailsalget, tredjepartsforretningen, logistik, kundeservice, HR og økonomi. LuxOpCo var den primære operatør af den virksomhed, hvilket betød, at LuxOpCo traf de strategiske beslutninger og havde ansvaret for ledelsen af hele den europæiske drift (532). LuxOpCo traf også alle de strategiske beslutninger vedrørende varehandel og prissætning (hvilket har indflydelse på salget), bogførte salget og fungerede som kundernes modpart. LuxOpCo optog også de relevante omkostninger (se tabel 6) og påtog sig risiciene ved salg og varebeholdninger (533).

532

533

| (476) | De mest erfarne medarbejdere i Amazon-gruppen, som er ansvarlige for strategisk beslutningstagning og koordinering af den europæiske detail- og servicevirksomhed, blev ansat af LuxOpCo. LuxOpCo beskæftigede flere end [500-600] FTE'er, som sørgede for den paneuropæiske og strategiske ledelse af den europæiske detailvirksomhed, koordinerede indsatsen i forbindelse med de lokale EU-datterselskaber (534) samt tilpasningen og den videre udvikling af de immaterielle aktiver for det europæiske marked. LuxOpCo blev støttet i disse funktioner af de lokale EU-datterselskaber, som fungerede som tjenesteudbydere (535). De lokale EU-datterselskaber leverede bestemte supporttjenester til LuxOpCo, f.eks. i forbindelse med markedsføring og kundeservice, men påtog sig intet ansvar for salg eller varebeholdninger, eftersom LuxOpCo påtog sig risiciene for disse (536). |
| --- | --- |

(476)

De mest erfarne medarbejdere i Amazon-gruppen, som er ansvarlige for strategisk beslutningstagning og koordinering af den europæiske detail- og servicevirksomhed, blev ansat af LuxOpCo. LuxOpCo beskæftigede flere end [500-600] FTE'er, som sørgede for den paneuropæiske og strategiske ledelse af den europæiske detailvirksomhed, koordinerede indsatsen i forbindelse med de lokale EU-datterselskaber (534) samt tilpasningen og den videre udvikling af de immaterielle aktiver for det europæiske marked. LuxOpCo blev støttet i disse funktioner af de lokale EU-datterselskaber, som fungerede som tjenesteudbydere (535). De lokale EU-datterselskaber leverede bestemte supporttjenester til LuxOpCo, f.eks. i forbindelse med markedsføring og kundeservice, men påtog sig intet ansvar for salg eller varebeholdninger, eftersom LuxOpCo påtog sig risiciene for disse (536).

534

535

536

| (477) | For at underbygge påstanden om, at LuxOpCo kun udfører rutineadministrationsopgaver, anførte Amazon, at »kernen i deres forretningsmodel er teknologi. Hvert aspekt af den traditionelle detailhandel er blevet genopfundet for at gøre den mere effektiv, mindre bekostelig og frem for alt bedre i stand til at møde kundernes behov« (537). De anførte også, at »Amazon opererer på så stor en skala, at det ville være umuligt at drive virksomheden uden en meget høj grad af automatisering til håndtering af funktioner såsom administration af lagerbeholdning, prissætning og ordrebehandling« (538). Selv om de immaterielle aktiver er nødvendige input for Amazons virksomhedsdrift i Europa (539), er de ikke i sig selv et produkt eller et mål, men kræver ekstra arbejde (540) og ekspertise for at kunne geares til at generere omsætning (541). Som forklaret i betragtning 164 og 169 fungerer udvalg, pris og bekvemmelighed som de primære drivkræfter i Amazons online detailvirksomhed. De immaterielle aktiver fungerer som facilitatorer for at sikre korrekt eksekvering af disse tre grundpiller (542). |
| --- | --- |

(477)

For at underbygge påstanden om, at LuxOpCo kun udfører rutineadministrationsopgaver, anførte Amazon, at »kernen i deres forretningsmodel er teknologi. Hvert aspekt af den traditionelle detailhandel er blevet genopfundet for at gøre den mere effektiv, mindre bekostelig og frem for alt bedre i stand til at møde kundernes behov« (537). De anførte også, at »Amazon opererer på så stor en skala, at det ville være umuligt at drive virksomheden uden en meget høj grad af automatisering til håndtering af funktioner såsom administration af lagerbeholdning, prissætning og ordrebehandling« (538). Selv om de immaterielle aktiver er nødvendige input for Amazons virksomhedsdrift i Europa (539), er de ikke i sig selv et produkt eller et mål, men kræver ekstra arbejde (540) og ekspertise for at kunne geares til at generere omsætning (541). Som forklaret i betragtning 164 og 169 fungerer udvalg, pris og bekvemmelighed som de primære drivkræfter i Amazons online detailvirksomhed. De immaterielle aktiver fungerer som facilitatorer for at sikre korrekt eksekvering af disse tre grundpiller (542).

537

538

539

540

541

542

| (478) | I løbet af den relevante periode var det LuxOpCo, som, med støtte fra de lokale EU-datterselskaber, uafhængigt traf alle relevante strategiske beslutninger i relation til udvalg, pris og bekvemmelighed i Europa (543). For hver af disse primære drivkræfter frembragte LuxOpCos specifikke ekspertise og de lokale EU-datterselskaber sammen afgørende og vitale input, som gjorde Amazons forretningsmodel i stand til at generere omsætning i Europa. |
| --- | --- |

(478)

I løbet af den relevante periode var det LuxOpCo, som, med støtte fra de lokale EU-datterselskaber, uafhængigt traf alle relevante strategiske beslutninger i relation til udvalg, pris og bekvemmelighed i Europa (543). For hver af disse primære drivkræfter frembragte LuxOpCos specifikke ekspertise og de lokale EU-datterselskaber sammen afgørende og vitale input, som gjorde Amazons forretningsmodel i stand til at generere omsætning i Europa.

543

a)   Udvalg

| (479) | Som forklaret i betragtning 165 er der en stærk sammenhæng mellem udvalg og omsætning fra detailsalg. Udvidelse og opretholdelse af det største udvalg blandt alle detailvirksomheder viste sig at være en primær drivkraft for Amazons succes i Europa (544). Dette demonstreres yderligere af Amazons interne kundeundersøgelser, som angiver, at [...] tilgængelige for kunderne scorer højest i kundetilfredshed for tyske ([60-70] %) (545) og franske kunder ([50-60] %) (546). |
| --- | --- |

(479)

Som forklaret i betragtning 165 er der en stærk sammenhæng mellem udvalg og omsætning fra detailsalg. Udvidelse og opretholdelse af det største udvalg blandt alle detailvirksomheder viste sig at være en primær drivkraft for Amazons succes i Europa (544). Dette demonstreres yderligere af Amazons interne kundeundersøgelser, som angiver, at [...] tilgængelige for kunderne scorer højest i kundetilfredshed for tyske ([60-70] %) (545) og franske kunder ([50-60] %) (546).

544

545

546

| (480) | Beslutningen om, hvilke produktkategorier, der skal sælges i hvilke områder/lande, træffes på baggrund af lokale markeder, produkter og kundeviden (547). Teknologi alene er ikke nok; udvælgelse kræver menneskelig intervention (548). Amazons lokale detailteams' unikke og afgørende ekspertise består i at vide, hvad kunderne har lyst til at købe, og vælge de rigtige leverandører for at sikre et omfattende udvalg (549). I Europa skabes udvalget af LuxOpCo med støtte fra deres lokale EU-datterselskaber (550). |
| --- | --- |

(480)

Beslutningen om, hvilke produktkategorier, der skal sælges i hvilke områder/lande, træffes på baggrund af lokale markeder, produkter og kundeviden (547). Teknologi alene er ikke nok; udvælgelse kræver menneskelig intervention (548). Amazons lokale detailteams' unikke og afgørende ekspertise består i at vide, hvad kunderne har lyst til at købe, og vælge de rigtige leverandører for at sikre et omfattende udvalg (549). I Europa skabes udvalget af LuxOpCo med støtte fra deres lokale EU-datterselskaber (550).

547

548

549

550

| (481) | For at få succes i Europa var Amazon nødt til at udvikle specialiseret ekspertise som svar på forbrugernes unikke, lokale behov. Amazon udviklede denne ekspertise ved i stor stil at investere i og sætte deres lid til en lokal tilstedeværelse i hvert land (551). I Tyskland, Frankrig og Storbritannien drog LuxOpCo fordel af at have lokal arbejdskraft, der kunne skræddersy Amazons tilbud til lokale forbrugere i disse lande (552). I Tyskland blev der i første omgang ansat mellem 100 og 200 medarbejdere til at sikre udvalget. Det tal steg efterfølgende (553). Amazons franske arbejdsstyrke voksede hurtigere end dens omsætning med en stigning fra 297 til 5 273 medarbejdere fra 2004 til 2012, det vil sige med en faktor på 17,8, mens salget i Frankrig kun voksede med faktor 13,4 i samme tidsperiode (554). I Storbritannien blev der ansat 260 medarbejdere i detailhandlen i 2011. Amazons interne planlægning forudså på det tidspunkt en stigning fra [200-300] til [400-500] medarbejdere i 2015 (555). Alle disse medarbejdere var ansat af de lokale EU-datterselskaber. |
| --- | --- |

(481)

For at få succes i Europa var Amazon nødt til at udvikle specialiseret ekspertise som svar på forbrugernes unikke, lokale behov. Amazon udviklede denne ekspertise ved i stor stil at investere i og sætte deres lid til en lokal tilstedeværelse i hvert land (551). I Tyskland, Frankrig og Storbritannien drog LuxOpCo fordel af at have lokal arbejdskraft, der kunne skræddersy Amazons tilbud til lokale forbrugere i disse lande (552). I Tyskland blev der i første omgang ansat mellem 100 og 200 medarbejdere til at sikre udvalget. Det tal steg efterfølgende (553). Amazons franske arbejdsstyrke voksede hurtigere end dens omsætning med en stigning fra 297 til 5 273 medarbejdere fra 2004 til 2012, det vil sige med en faktor på 17,8, mens salget i Frankrig kun voksede med faktor 13,4 i samme tidsperiode (554). I Storbritannien blev der ansat 260 medarbejdere i detailhandlen i 2011. Amazons interne planlægning forudså på det tidspunkt en stigning fra [200-300] til [400-500] medarbejdere i 2015 (555). Alle disse medarbejdere var ansat af de lokale EU-datterselskaber.

551

552

553

554

555

| (482) | Amazons erfaring ved indgang på det franske online-detailmarked demonstrerer vigtigheden af at opbygge en lokal tilstedeværelse. Amazon trådte ikke ind på dette marked i 2000 ved at opkøbe en eksisterende online forhandler, men ved udelukkende at forlade sig på deres eget brand og egen teknologi. På det tidspunkt var online-detailhandel i Frankrig domineret af lokale aktører med etableret viden om de franske forbrugere og markedsforholdene (556). Derudover var Minitel, en offentlig online tjeneste før internettet, stadig alment benyttet og havde en stor markedsandel i online-detailhandel. Webstedet Amazon.fr tilbød i første omgang bøger, CD'er og DVD'er. Amazons aktivitet i Frankrig var af forskellige årsager bagud i forhold til Amazons umiddelbare forventninger. Amazon.fr stod ydermere over for betydelige lovmæssige udfordringer (557). Dette skabte forhindringer i forhold til Amazons indtrængning på markedet. I 2004 var Amazon.fr stadig en lille virksomhed på grund af restriktioner på nedsætning af priser og lav indtrængning på online-markedet (558). Amazon overførte næsten alle deres lokale medarbejdere til Amazon.co.uk og blev pålagt af franske tilsynsmyndigheder at indsende en »social plan«, der skulle retfærdiggøre overførslen (559) og nedskæringen af deres arbejdsstyrke fra 70 til 18 medarbejdere (560). På dette stadie overvejede Amazon, om de skulle lukke det franske websted og dens drift (561). Amazon.fr fik en ny chance, da der blev foretaget investeringer i et udvalgsvækstprogram indsat af en ny fransk arbejdsstyrke med lokale markedsekspertise (562). Disse medarbejderes lokaliserede indsatser var afgørende for at kunne udvide til nye produktkategorier. Lokale medarbejdere havde kendskab til lokal smag og kunne etablere og opretholde relationer med leverandører (563), forhandle licensaftaler med landets ophavsretsindehavere og organisationer (564) og fastslå lokale priser. Amazon måtte med andre ord udvide deres lokale viden ved at rekruttere en fransk arbejdsstyrke til at gøre deres produkt- og tjenesteudbud attraktive for de franske forbrugere. |
| --- | --- |

(482)

Amazons erfaring ved indgang på det franske online-detailmarked demonstrerer vigtigheden af at opbygge en lokal tilstedeværelse. Amazon trådte ikke ind på dette marked i 2000 ved at opkøbe en eksisterende online forhandler, men ved udelukkende at forlade sig på deres eget brand og egen teknologi. På det tidspunkt var online-detailhandel i Frankrig domineret af lokale aktører med etableret viden om de franske forbrugere og markedsforholdene (556). Derudover var Minitel, en offentlig online tjeneste før internettet, stadig alment benyttet og havde en stor markedsandel i online-detailhandel. Webstedet Amazon.fr tilbød i første omgang bøger, CD'er og DVD'er. Amazons aktivitet i Frankrig var af forskellige årsager bagud i forhold til Amazons umiddelbare forventninger. Amazon.fr stod ydermere over for betydelige lovmæssige udfordringer (557). Dette skabte forhindringer i forhold til Amazons indtrængning på markedet. I 2004 var Amazon.fr stadig en lille virksomhed på grund af restriktioner på nedsætning af priser og lav indtrængning på online-markedet (558). Amazon overførte næsten alle deres lokale medarbejdere til Amazon.co.uk og blev pålagt af franske tilsynsmyndigheder at indsende en »social plan«, der skulle retfærdiggøre overførslen (559) og nedskæringen af deres arbejdsstyrke fra 70 til 18 medarbejdere (560). På dette stadie overvejede Amazon, om de skulle lukke det franske websted og dens drift (561). Amazon.fr fik en ny chance, da der blev foretaget investeringer i et udvalgsvækstprogram indsat af en ny fransk arbejdsstyrke med lokale markedsekspertise (562). Disse medarbejderes lokaliserede indsatser var afgørende for at kunne udvide til nye produktkategorier. Lokale medarbejdere havde kendskab til lokal smag og kunne etablere og opretholde relationer med leverandører (563), forhandle licensaftaler med landets ophavsretsindehavere og organisationer (564) og fastslå lokale priser. Amazon måtte med andre ord udvide deres lokale viden ved at rekruttere en fransk arbejdsstyrke til at gøre deres produkt- og tjenesteudbud attraktive for de franske forbrugere.

556

557

558

559

560

561

562

563

564

| (483) | Som forklaret i betragtning 167 skaber Amazon udvalg igennem: i) opkøb af andre forhandlere, der er aktive på markedet, ii) samarbejde med leverandører og iii) tredjepartsprogrammer, f.eks. Marketplace. I alle tre tilfælde var LuxOpCos rolle, med støtte fra deres lokale EU-datterselskaber, afgørende for at sikre Amazons europæiske succes. |
| --- | --- |

(483)

Som forklaret i betragtning 167 skaber Amazon udvalg igennem: i) opkøb af andre forhandlere, der er aktive på markedet, ii) samarbejde med leverandører og iii) tredjepartsprogrammer, f.eks. Marketplace. I alle tre tilfælde var LuxOpCos rolle, med støtte fra deres lokale EU-datterselskaber, afgørende for at sikre Amazons europæiske succes.

| (484) | Opkøb: For at komme ind på de tyske og britiske markeder og for at oprette de enheder, som senere blev de lokale EU-datterselskaber, opkøbte Amazon lokale operatører og opbyggede virksomheden på baggrund af deres lokale markedsekspertise og kundedata (565). I Tyskland opkøbte Amazon Telebuch/ABC Bücherdienst i 1998, som allerede havde over 100 000 kunder, et opfyldelsescenter og et kundeserviceteam med tyske medarbejdere (566). I Storbritannien opkøbte Amazon bookpages.co.uk med målet om »[...] hurtigt at tilbyde europæiske forbrugere den samme kombination af udvalg, service og værdi [...]« (567). I pressemeddelelsen, der bekendtgjorde opkøbene, udtalte Amazon, at de »forventer, at online-forhandlerne Bookpages og Telebuch bliver væsentlige bestanddele i deres udvidelse til det europæiske marked« (568). Med andre ord startede Amazon virksomheden igennem opkøb af lokal forhandlerekspertise, som de ikke selv besad, for at facilitere lanceringen af deres egen detailvirksomhed i Europa. |
| --- | --- |

(484)

Opkøb: For at komme ind på de tyske og britiske markeder og for at oprette de enheder, som senere blev de lokale EU-datterselskaber, opkøbte Amazon lokale operatører og opbyggede virksomheden på baggrund af deres lokale markedsekspertise og kundedata (565). I Tyskland opkøbte Amazon Telebuch/ABC Bücherdienst i 1998, som allerede havde over 100 000 kunder, et opfyldelsescenter og et kundeserviceteam med tyske medarbejdere (566). I Storbritannien opkøbte Amazon bookpages.co.uk med målet om »[...] hurtigt at tilbyde europæiske forbrugere den samme kombination af udvalg, service og værdi [...]« (567). I pressemeddelelsen, der bekendtgjorde opkøbene, udtalte Amazon, at de »forventer, at online-forhandlerne Bookpages og Telebuch bliver væsentlige bestanddele i deres udvidelse til det europæiske marked« (568). Med andre ord startede Amazon virksomheden igennem opkøb af lokal forhandlerekspertise, som de ikke selv besad, for at facilitere lanceringen af deres egen detailvirksomhed i Europa.

565

566

567

568

| (485) | Samarbejde med leverandører: For at tiltrække kunder måtte LuxOpCo og deres lokale EU-datterselskaber udvælge og danne samarbejde med leverandører af de brands, de lokale kunder ønskede at købe. LuxOpCo definerede politikker og bedste praksisser for udvælgelse og lancering af nye kategorier, de arrangerede samarbejder med leverandører igennem deres detailorganisation, og de fastlagde standardkontraktvilkår for leverandører (569). Lokale leverandørledere ansat af de lokale EU-datterselskaber udvalgte og rekrutterede leverandører til EU-webstederne, hvorved Amazons udvalg voksede (570). I løbet af den relevante periode lancerede LuxOpCo og deres lokale EU-datterselskaber [10-20] nye produktkategorier i både Tyskland og Storbritannien, mens der blev lanceret [10-20] nye kategorier i Frankrig. I visse tilfælde tog det flere år med forhandlinger, før en leverandør var villig til at sælge sine produkter via et Amazon-websted (571). Derudover sørgede LuxOpCo igennem oprettelse, administration og drift af EFN for et generelt fælleseuropæisk udvalg for deres europæiske kunder (572). |
| --- | --- |

(485)

Samarbejde med leverandører: For at tiltrække kunder måtte LuxOpCo og deres lokale EU-datterselskaber udvælge og danne samarbejde med leverandører af de brands, de lokale kunder ønskede at købe. LuxOpCo definerede politikker og bedste praksisser for udvælgelse og lancering af nye kategorier, de arrangerede samarbejder med leverandører igennem deres detailorganisation, og de fastlagde standardkontraktvilkår for leverandører (569). Lokale leverandørledere ansat af de lokale EU-datterselskaber udvalgte og rekrutterede leverandører til EU-webstederne, hvorved Amazons udvalg voksede (570). I løbet af den relevante periode lancerede LuxOpCo og deres lokale EU-datterselskaber [10-20] nye produktkategorier i både Tyskland og Storbritannien, mens der blev lanceret [10-20] nye kategorier i Frankrig. I visse tilfælde tog det flere år med forhandlinger, før en leverandør var villig til at sælge sine produkter via et Amazon-websted (571). Derudover sørgede LuxOpCo igennem oprettelse, administration og drift af EFN for et generelt fælleseuropæisk udvalg for deres europæiske kunder (572).

569

570

571

572

| (486) | Tredjepartsprogrammer: Amazons Marketplace var i starten ukendt i Europa (573). For at lancere og bibeholde Marketplace indhentede LuxOpCo og deres lokale EU-datterselskaber den nødvendige ekspertise og traf de nødvendige strategiske beslutninger for at få programmet og dets teknologi til at lykkes (574). De opstillede lokale rekrutteringsteams i Tyskland, Frankrig og Storbritannien, som kunne tale de lokale sprog, og begyndte at lede efter produktsælgere og deres salgsoplysninger for at finde og kontakte potentielle sælgere til Marketplace og overbevise dem om, at de skulle melde sig til programmet. Rekrutteringsmedarbejderne var ikke kun sælgere på Marketplace-tjenesten, men støttede også potentielle tredjepartssælgere i at lancere deres tilbud på Amazons EU-websteder takket være deres dybe forståelse for denne platform (575). |
| --- | --- |

(486)

Tredjepartsprogrammer: Amazons Marketplace var i starten ukendt i Europa (573). For at lancere og bibeholde Marketplace indhentede LuxOpCo og deres lokale EU-datterselskaber den nødvendige ekspertise og traf de nødvendige strategiske beslutninger for at få programmet og dets teknologi til at lykkes (574). De opstillede lokale rekrutteringsteams i Tyskland, Frankrig og Storbritannien, som kunne tale de lokale sprog, og begyndte at lede efter produktsælgere og deres salgsoplysninger for at finde og kontakte potentielle sælgere til Marketplace og overbevise dem om, at de skulle melde sig til programmet. Rekrutteringsmedarbejderne var ikke kun sælgere på Marketplace-tjenesten, men støttede også potentielle tredjepartssælgere i at lancere deres tilbud på Amazons EU-websteder takket være deres dybe forståelse for denne platform (575).

573

574

575

| (487) | Ud over rekrutteringsmedarbejdere blev der også opstillet tekniske teams i Luxembourg inden for LuxOpCo, de såkaldte »onboarding«-teams. Disse teams bestod af IT-specialister, som opfandt IT-værktøjer eller leverede de nødvendige bidrag til skabelsen af sådanne værktøjer for at facilitere lanceringen af de nye sælgerudbud på EU-webstederne. Arbejdet for onboarding-teamene startede i 2006 og blev mere og mere vigtigt med tiden, særligt når større sælgere med store kataloger over flere tusinde produkter (576) blev integreret i Marketplace. Ud over onboarding-teamene arbejdede [10-20] softwareudviklere i LuxOpCo i tredjepartsprogramteamet (Marketplace) i 2013 (577). Endelig blev TAM, refereret til i betragtning 167, organiseret i LuxOpCo til at fungere på tysk, fransk og engelsk (578). |
| --- | --- |

(487)

Ud over rekrutteringsmedarbejdere blev der også opstillet tekniske teams i Luxembourg inden for LuxOpCo, de såkaldte »onboarding«-teams. Disse teams bestod af IT-specialister, som opfandt IT-værktøjer eller leverede de nødvendige bidrag til skabelsen af sådanne værktøjer for at facilitere lanceringen af de nye sælgerudbud på EU-webstederne. Arbejdet for onboarding-teamene startede i 2006 og blev mere og mere vigtigt med tiden, særligt når større sælgere med store kataloger over flere tusinde produkter (576) blev integreret i Marketplace. Ud over onboarding-teamene arbejdede [10-20] softwareudviklere i LuxOpCo i tredjepartsprogramteamet (Marketplace) i 2013 (577). Endelig blev TAM, refereret til i betragtning 167, organiseret i LuxOpCo til at fungere på tysk, fransk og engelsk (578).

576

577

578

| (488) | I en international plan beskrev Amazon, hvordan udvidelsen af Marketplace til [...] skulle opnås igennem en udvidelse af salgsorganisationerne i Luxembourg, Tyskland, Frankrig og Storbritannien, og at italiensk og spansk snart skulle inkorporeres i salgsarbejdet (579). For at skabe et nyt netværk af tredjepartssælgere, som udgør grundlaget for et efterfølgende mere automatiseret selvbetjeningsmiljø, der styres af teknologiske løsninger, var det nødvendigt med menneskelig intervention baseret på lokal markedsekspertise, som det beskrives af lanceringen af Amazons virksomhed i Italien og Spanien, hvor LuxOpCos medarbejdere måtte ringe til potentielle sælgere til Marketplace for at oprette partnerskaber (580). Amazon erkendte også, at sælgere, der var aktive på Marketplace, var underlagt lokale og europæiske bestemmelser og derfor havde behov for særlig vejledning for at sikre overholdelse af loven. Denne vejledning til Marketplace-sælgere blev frembragt på baggrund af den viden, der blev indsamlet i løbet af EFN-projektet (581). |
| --- | --- |

(488)

I en international plan beskrev Amazon, hvordan udvidelsen af Marketplace til [...] skulle opnås igennem en udvidelse af salgsorganisationerne i Luxembourg, Tyskland, Frankrig og Storbritannien, og at italiensk og spansk snart skulle inkorporeres i salgsarbejdet (579). For at skabe et nyt netværk af tredjepartssælgere, som udgør grundlaget for et efterfølgende mere automatiseret selvbetjeningsmiljø, der styres af teknologiske løsninger, var det nødvendigt med menneskelig intervention baseret på lokal markedsekspertise, som det beskrives af lanceringen af Amazons virksomhed i Italien og Spanien, hvor LuxOpCos medarbejdere måtte ringe til potentielle sælgere til Marketplace for at oprette partnerskaber (580). Amazon erkendte også, at sælgere, der var aktive på Marketplace, var underlagt lokale og europæiske bestemmelser og derfor havde behov for særlig vejledning for at sikre overholdelse af loven. Denne vejledning til Marketplace-sælgere blev frembragt på baggrund af den viden, der blev indsamlet i løbet af EFN-projektet (581).

579

580

581

| (489) | I 2009 kom kun [25-30] % af forhandlernes bruttosalg fra tredjepartssælgere, som tidligere havde meldt sig til via selvbetjeningstilmeldingen (582). I 2012 udgjorde tredjepartssalget lidt mere end [40-45] % af Amazons salg i Europa (583). |
| --- | --- |

(489)

I 2009 kom kun [25-30] % af forhandlernes bruttosalg fra tredjepartssælgere, som tidligere havde meldt sig til via selvbetjeningstilmeldingen (582). I 2012 udgjorde tredjepartssalget lidt mere end [40-45] % af Amazons salg i Europa (583).

582

583

b)   Pris

| (490) | Amazon mener, at prissætning er yderst automatiseret og at LuxOpCo, bortset fra i sjældne tilfælde, ikke behøvede at omgå de priser, der blev indstillet automatisk af prissætningsalgoritmen (584). Kommissionen anerkender Amazons brug af en prissætningsalgoritme i deres detailvirksomhed. Algoritmen er ikke desto mindre blot et værktøj, der bruges til at udføre en bestemt prissætningspolitik, som bestemmes af LuxOpCo i Europa. |
| --- | --- |

(490)

Amazon mener, at prissætning er yderst automatiseret og at LuxOpCo, bortset fra i sjældne tilfælde, ikke behøvede at omgå de priser, der blev indstillet automatisk af prissætningsalgoritmen (584). Kommissionen anerkender Amazons brug af en prissætningsalgoritme i deres detailvirksomhed. Algoritmen er ikke desto mindre blot et værktøj, der bruges til at udføre en bestemt prissætningspolitik, som bestemmes af LuxOpCo i Europa.

584

| (491) | Uden individuelle input baseret på lokal markedsekspertise fra de lokale EU-datterselskaber ville prissætningsalgoritmen ikke fungere effektivt (585). Priserne for produkterne på Amazons websteder er lokale priser, og hvert land har forskellige tilgange til prissætning (586). Dette skyldes de unikke lokale konkurrenter, det unikke konkurrenceprægede miljø og prissætningssystemerne, fordi forskellige leverandører sætter forskellige priser i forskellige dele af verden, og fordi lokale love og bestemmelser varierer, f.eks. i form af fastsatte priser (587). Den primære bestanddel i Amazons prissætningsalgoritme er at [...] Eftersom priser for [...] på markedet ændrer sig konstant, er de nødt til at [...] overvåge [...] priserne (588). I Europa udføres dette af LuxOpCo med støtte fra deres lokale EU-datterselskaber. |
| --- | --- |

(491)

Uden individuelle input baseret på lokal markedsekspertise fra de lokale EU-datterselskaber ville prissætningsalgoritmen ikke fungere effektivt (585). Priserne for produkterne på Amazons websteder er lokale priser, og hvert land har forskellige tilgange til prissætning (586). Dette skyldes de unikke lokale konkurrenter, det unikke konkurrenceprægede miljø og prissætningssystemerne, fordi forskellige leverandører sætter forskellige priser i forskellige dele af verden, og fordi lokale love og bestemmelser varierer, f.eks. i form af fastsatte priser (587). Den primære bestanddel i Amazons prissætningsalgoritme er at [...] Eftersom priser for [...] på markedet ændrer sig konstant, er de nødt til at [...] overvåge [...] priserne (588). I Europa udføres dette af LuxOpCo med støtte fra deres lokale EU-datterselskaber.

585

586

587

588

| (492) | Amazons vejledning i EU-politikker og -procedurer klarlægger yderligere den rolle, LuxOpCo og de lokale EU-datterselskaber spiller i forhold til prissætning (589). Den forklarer, at en EU-prissætningskomité for detailhandel er eneansvarlig for at fastsætte prissætningsretningslinjer for produkter, der tilbydes af Amazon igennem EU-webstederne. Denne komité består udelukkende af medarbejdere hos LuxOpCo: vicedirektøren for økonomi, Europa; den europæiske chef for jura; og de europæiske vicedirektører for detailhandel. Komitéen har ansvaret for at godkende alle detailpriser på EU-webstederne og relaterede spørgsmål som f.eks. leverandørrabatter. Beslutninger, der er truffet af komitéen, kan ikke tilsidesættes af ikke-LuxOpCo-medarbejdere, og ikke-LuxOpCo-medarbejdere (herunder vicedirektører) skal søge om komitéens godkendelse vedrørende alle prisjusteringer (590). LuxOpCo har også en leder for europæisk prissætning ansat, som skal godkende priserne, særligt når de afviger fra de priser, algoritmen har fastsat (591). Eftersom prissætningsværktøjet implementerer komitéens beslutninger om fastsættelse af prissætningspolitikken og prissætningsreglerne, er det ikke overraskende, at prisen for varer, der medføres af brug af dette værktøj, ikke krævede megen yderligere intervention fra LuxOpCo. Endelig findes der et [...] team beliggende i Luxembourg hos LuxOpCo. Det overvåger [...] priser [...] ved at måle globale priser, inklusive dem i USA (592). |
| --- | --- |

(492)

Amazons vejledning i EU-politikker og -procedurer klarlægger yderligere den rolle, LuxOpCo og de lokale EU-datterselskaber spiller i forhold til prissætning (589). Den forklarer, at en EU-prissætningskomité for detailhandel er eneansvarlig for at fastsætte prissætningsretningslinjer for produkter, der tilbydes af Amazon igennem EU-webstederne. Denne komité består udelukkende af medarbejdere hos LuxOpCo: vicedirektøren for økonomi, Europa; den europæiske chef for jura; og de europæiske vicedirektører for detailhandel. Komitéen har ansvaret for at godkende alle detailpriser på EU-webstederne og relaterede spørgsmål som f.eks. leverandørrabatter. Beslutninger, der er truffet af komitéen, kan ikke tilsidesættes af ikke-LuxOpCo-medarbejdere, og ikke-LuxOpCo-medarbejdere (herunder vicedirektører) skal søge om komitéens godkendelse vedrørende alle prisjusteringer (590). LuxOpCo har også en leder for europæisk prissætning ansat, som skal godkende priserne, særligt når de afviger fra de priser, algoritmen har fastsat (591). Eftersom prissætningsværktøjet implementerer komitéens beslutninger om fastsættelse af prissætningspolitikken og prissætningsreglerne, er det ikke overraskende, at prisen for varer, der medføres af brug af dette værktøj, ikke krævede megen yderligere intervention fra LuxOpCo. Endelig findes der et [...] team beliggende i Luxembourg hos LuxOpCo. Det overvåger [...] priser [...] ved at måle globale priser, inklusive dem i USA (592).

589

590

591

592

| (493) | LuxOpCo og deres lokale EU-datterselskabers indflydelse på prissætningsbeslutninger afspejles også i de prispromoveringer, der blev lanceret på EU-webstederne. I det første år med drift i Tyskland opfandt Amazon.de f.eks. den såkaldte »lavprisgaranti«, som tilskyndede Amazons kunder til at give feedback på prisoplysninger til Amazon.de til gengæld for en rabat på deres køb (593). Fordi priser på bøger ligger fast i Tyskland og Frankrig, udviklede Amazon.de desuden det gratis forsendelsesprogram (594). Dette program, som fungerede som en indirekte rabat på prisen på bøger, viste sig at have en betydelig indflydelse på Amazons bogsalg i Tyskland (595) og Frankrig (596). I Storbritannien gjorde unikke former for prispromoveringer, der var almindelige på markedet, f.eks. [...], det vanskeligt [...] at konkurrere på pris [...]. Derfor måtte Amazon.co.uk fokusere på deres lokale medarbejdere for at finde de promoveringer og skabe en måde, hvorpå man effektivt kunne konkurrere med dem (597). |
| --- | --- |

(493)

LuxOpCo og deres lokale EU-datterselskabers indflydelse på prissætningsbeslutninger afspejles også i de prispromoveringer, der blev lanceret på EU-webstederne. I det første år med drift i Tyskland opfandt Amazon.de f.eks. den såkaldte »lavprisgaranti«, som tilskyndede Amazons kunder til at give feedback på prisoplysninger til Amazon.de til gengæld for en rabat på deres køb (593). Fordi priser på bøger ligger fast i Tyskland og Frankrig, udviklede Amazon.de desuden det gratis forsendelsesprogram (594). Dette program, som fungerede som en indirekte rabat på prisen på bøger, viste sig at have en betydelig indflydelse på Amazons bogsalg i Tyskland (595) og Frankrig (596). I Storbritannien gjorde unikke former for prispromoveringer, der var almindelige på markedet, f.eks. [...], det vanskeligt [...] at konkurrere på pris [...]. Derfor måtte Amazon.co.uk fokusere på deres lokale medarbejdere for at finde de promoveringer og skabe en måde, hvorpå man effektivt kunne konkurrere med dem (597).

593

594

595

596

597

c)   Bekvemmelighed

| (494) | Ifølge Amazons interne kundeundersøgelsesdata, ud over at sætte pris på [...] ([50-60] %), [...] ([50-60] %), [...] ([50-60] %), [...] ([50-60] %) (598), mens franske kunder også sætter pris på [...] ([50-60] %), [...] ([40-50] %) og Amazons [...] ([40-50] %) (599). |
| --- | --- |

(494)

Ifølge Amazons interne kundeundersøgelsesdata, ud over at sætte pris på [...] ([50-60] %), [...] ([50-60] %), [...] ([50-60] %), [...] ([50-60] %) (598), mens franske kunder også sætter pris på [...] ([50-60] %), [...] ([40-50] %) og Amazons [...] ([40-50] %) (599).

598

599

| (495) | Det er LuxOpCos opgave, med støtte fra deres lokale EU-datterselskaber, at sikre, at kunderne finder det, de leder efter på EU-webstederne (600). Uden menneskelig intervention ville kunden være fortabt (601). LuxOpCo havde et team bestående af [60-70] FTE'er, der arbejdede i et såkaldt lokaliserings- og oversættelsesteam, som kontrollerer og tilpasser maskinoversættelsen til lokale standarder (602) og muliggør sammenfletning af forskellige europæiske kataloger for at skabe og administrere EFN, for at facilitere kundernes søgning efter produkter i hele Europa (603) og for at tilføje udvalg (604). Amazon.de anvender indholdsrevisionsteams for at sikre kvalitetsindhold igennem indholdsrevisioner for dermed at sikre, at webstedet bevarer sit design og sin præsentation af information for at understøtte kundernes indkøbsoplevelse (605). Det er også vigtigt, at kundeservicen taler det lokale sprog og forstår de lokale præferencer (606), f.eks. at tyske kunder forventer hurtig forsendelse af deres varer (607). |
| --- | --- |

(495)

Det er LuxOpCos opgave, med støtte fra deres lokale EU-datterselskaber, at sikre, at kunderne finder det, de leder efter på EU-webstederne (600). Uden menneskelig intervention ville kunden være fortabt (601). LuxOpCo havde et team bestående af [60-70] FTE'er, der arbejdede i et såkaldt lokaliserings- og oversættelsesteam, som kontrollerer og tilpasser maskinoversættelsen til lokale standarder (602) og muliggør sammenfletning af forskellige europæiske kataloger for at skabe og administrere EFN, for at facilitere kundernes søgning efter produkter i hele Europa (603) og for at tilføje udvalg (604). Amazon.de anvender indholdsrevisionsteams for at sikre kvalitetsindhold igennem indholdsrevisioner for dermed at sikre, at webstedet bevarer sit design og sin præsentation af information for at understøtte kundernes indkøbsoplevelse (605). Det er også vigtigt, at kundeservicen taler det lokale sprog og forstår de lokale præferencer (606), f.eks. at tyske kunder forventer hurtig forsendelse af deres varer (607).

600

601

602

603

604

605

606

607

| (496) | Bekvemmelighed betyder også at levere produkter billigt, hurtigt og forudsigeligt. Fart, bekvemmelighed og service øger kundetilfredsheden og udgør derfor vækstfaktorer (608). Eftersom Amazons logistikomkostninger samt leveringens hastighed, pålidelighed og præcision varierer fra land til land (609), er det nødvendigt at have lokal logistisk ekspertise. For Europa (610) centreres og udvikles denne ekspertise i LuxOpCo og deres lokale EU-datterselskaber. |
| --- | --- |

(496)

Bekvemmelighed betyder også at levere produkter billigt, hurtigt og forudsigeligt. Fart, bekvemmelighed og service øger kundetilfredsheden og udgør derfor vækstfaktorer (608). Eftersom Amazons logistikomkostninger samt leveringens hastighed, pålidelighed og præcision varierer fra land til land (609), er det nødvendigt at have lokal logistisk ekspertise. For Europa (610) centreres og udvikles denne ekspertise i LuxOpCo og deres lokale EU-datterselskaber.

608

609

610

| (497) | Opfyldelsescentre fungerer anderledes i Europa end i USA (611), og selv inden for Europa er der forskel på opfyldelsescentre (612). Designet og processerne er forskellige, og der er forskellige standarder, der skal overholdes (613). I starten oplevede Amazon problemer med at finde anlægsledere, der vidste, hvordan man kører et europæisk opfyldelsescenter (614). |
| --- | --- |

(497)

Opfyldelsescentre fungerer anderledes i Europa end i USA (611), og selv inden for Europa er der forskel på opfyldelsescentre (612). Designet og processerne er forskellige, og der er forskellige standarder, der skal overholdes (613). I starten oplevede Amazon problemer med at finde anlægsledere, der vidste, hvordan man kører et europæisk opfyldelsescenter (614).

611

612

613

614

| (498) | Af hensyn til planlægning og investeringer arbejder LuxOpCo tæt sammen med de lokale EU-datterselskabers opfyldelsesteams og de detailteams, som leverer de vigtigste input, nemlig de forventede mængder og typer af produkter eller produktkategorier, der skal tilføjes udvalget på opfyldelsescentrene (615). De data, der indsamles af de lokale EU-datterselskaber, påvirkede kapitalinvesteringen for opfyldelsescentre og beregningen af omkostninger og margin (616). Disse oplysninger opnås kun på baggrund af lokal markedsekspertise såsom relationerne med de lokale leverandører (617) og forhandlere. |
| --- | --- |

(498)

Af hensyn til planlægning og investeringer arbejder LuxOpCo tæt sammen med de lokale EU-datterselskabers opfyldelsesteams og de detailteams, som leverer de vigtigste input, nemlig de forventede mængder og typer af produkter eller produktkategorier, der skal tilføjes udvalget på opfyldelsescentrene (615). De data, der indsamles af de lokale EU-datterselskaber, påvirkede kapitalinvesteringen for opfyldelsescentre og beregningen af omkostninger og margin (616). Disse oplysninger opnås kun på baggrund af lokal markedsekspertise såsom relationerne med de lokale leverandører (617) og forhandlere.

615

616

617

| (499) | Endelig omfatter bekvemmelighed for kunden også en pålidelig kundeservice, der taler kundens sprog og forstår kundens kultur (f.eks. tendensen til at returnere en stor andel af købte varer). I Storbritannien [beskrivelse af det særlige ved det britiske marked]. Derfor [...] Amazon.co.uk for at matche konkurrenternes tilbud såsom levering samme dag eller i et bestemt tidsrum (618). I Tyskland [beskrivelse af det særlige ved det tyske marked]. Amazon.de måtte overkomme [...] og var nødt til at udvikle en proces i deres tyske opfyldelsescentre, der kunne [...] (619). |
| --- | --- |

(499)

Endelig omfatter bekvemmelighed for kunden også en pålidelig kundeservice, der taler kundens sprog og forstår kundens kultur (f.eks. tendensen til at returnere en stor andel af købte varer). I Storbritannien [beskrivelse af det særlige ved det britiske marked]. Derfor [...] Amazon.co.uk for at matche konkurrenternes tilbud såsom levering samme dag eller i et bestemt tidsrum (618). I Tyskland [beskrivelse af det særlige ved det tyske marked]. Amazon.de måtte overkomme [...] og var nødt til at udvikle en proces i deres tyske opfyldelsescentre, der kunne [...] (619).

618

619

9.2.1.2.3.   Aktiver brugt af LuxOpCo

Aktiver brugt af LuxOpCo

| (500) | LuxOpCo bruger betydelige aktiver for at udføre funktionerne beskrevet i afsnit 9.2.1.2.1 og 9.2.1.2.2. |
| --- | --- |

(500)

LuxOpCo bruger betydelige aktiver for at udføre funktionerne beskrevet i afsnit 9.2.1.2.1 og 9.2.1.2.2.

| (501) | LuxOpCo ejer og administrerer hele Amazons lagerbeholdning i Europa, og denne er uundværlig for driften af Amazons europæiske detailvirksomhed. I løbet af den relevante periode besad LuxOpCo varer for op til [1,5-2] milliarder EUR på deres statusopgørelse. De besad også alle aktierne til ASE, AMEU og de lokale EU-datterselskaber, til hvem de gav finansiering til investering i udvidelse af infrastrukturen til driften af detailvirksomheden, f.eks. bygning af og udstyr til opfyldelsescentre og udvidelse af det europæiske datacenters kapacitet (620). Efter opkøbet af LoveFilm Group ejede LuxOpCo også visse immaterielle aktiver, som er nødvendige for at drive dele af deres servicevirksomhed, nemlig videostreaming. |
| --- | --- |

(501)

LuxOpCo ejer og administrerer hele Amazons lagerbeholdning i Europa, og denne er uundværlig for driften af Amazons europæiske detailvirksomhed. I løbet af den relevante periode besad LuxOpCo varer for op til [1,5-2] milliarder EUR på deres statusopgørelse. De besad også alle aktierne til ASE, AMEU og de lokale EU-datterselskaber, til hvem de gav finansiering til investering i udvidelse af infrastrukturen til driften af detailvirksomheden, f.eks. bygning af og udstyr til opfyldelsescentre og udvidelse af det europæiske datacenters kapacitet (620). Efter opkøbet af LoveFilm Group ejede LuxOpCo også visse immaterielle aktiver, som er nødvendige for at drive dele af deres servicevirksomhed, nemlig videostreaming.

620

| (502) | LuxOpCos omkostningsstruktur demonstrerer, at der benyttes betydelige aktiver til at absorbere de omkostninger, der indtraf i forbindelse med udviklingen, forbedringen og administrationen af de immaterielle aktiver i den anvendte funktionsramme (621). Kommissionen analyserede de omkostninger, der blev mødt af eller krydsfaktureret til LuxOpCo i forbindelse med deres potentielle relevans for udviklingen af de immaterielle aktiver. Hvad angår teknologien, inkluderer dette omkostningen for medarbejdere ansat i teknologirelaterede jobs. Det inkluderer også omkostningerne for servere beliggende i Luxembourg og Irland, som muliggør driften af EU-webstederne. Omkostningskategorierne »Udgifter til applikationsudvikling« og »Datacenter« i tabel 8 bidrager også til teknologikomponenten i de immaterielle aktiver. |
| --- | --- |

(502)

LuxOpCos omkostningsstruktur demonstrerer, at der benyttes betydelige aktiver til at absorbere de omkostninger, der indtraf i forbindelse med udviklingen, forbedringen og administrationen af de immaterielle aktiver i den anvendte funktionsramme (621). Kommissionen analyserede de omkostninger, der blev mødt af eller krydsfaktureret til LuxOpCo i forbindelse med deres potentielle relevans for udviklingen af de immaterielle aktiver. Hvad angår teknologien, inkluderer dette omkostningen for medarbejdere ansat i teknologirelaterede jobs. Det inkluderer også omkostningerne for servere beliggende i Luxembourg og Irland, som muliggør driften af EU-webstederne. Omkostningskategorierne »Udgifter til applikationsudvikling« og »Datacenter« i tabel 8 bidrager også til teknologikomponenten i de immaterielle aktiver.

621

| (503) | Med hensyn til varemærket pådrog LuxOpCo sig betydelige direkte markedsføringsomkostninger (622), som det demonstreres af tabel 7. Dette inkluderer omkostningerne for promovering af gratis levering, som udføres på bekostning af LuxOpCos rentabilitet. Sådanne kampagner fremmer salg og øger kundetilfredsheden, der som resultat øger værdien af Amazons brand i Europa. Amazon Prime-programmet, der drives effektivt af LuxOpCo på de europæiske markeder, er også blevet identificeret som en vigtig markedsføringsstrategi af Company X (623). En sammenligning af transportomkostningerne båret af LuxOpCo (624) og dem, der pålægges kunderne (625), viser, at der kun videreføres en lille andel til kunderne. Endelig betragtes omkostningerne for at sende bestilte varer til kunderne, som også absorberes af LuxOpCo, som værende styrkende for Amazons brand i Europa ifølge Company X (626). |
| --- | --- |

(503)

Med hensyn til varemærket pådrog LuxOpCo sig betydelige direkte markedsføringsomkostninger (622), som det demonstreres af tabel 7. Dette inkluderer omkostningerne for promovering af gratis levering, som udføres på bekostning af LuxOpCos rentabilitet. Sådanne kampagner fremmer salg og øger kundetilfredsheden, der som resultat øger værdien af Amazons brand i Europa. Amazon Prime-programmet, der drives effektivt af LuxOpCo på de europæiske markeder, er også blevet identificeret som en vigtig markedsføringsstrategi af Company X (623). En sammenligning af transportomkostningerne båret af LuxOpCo (624) og dem, der pålægges kunderne (625), viser, at der kun videreføres en lille andel til kunderne. Endelig betragtes omkostningerne for at sende bestilte varer til kunderne, som også absorberes af LuxOpCo, som værende styrkende for Amazons brand i Europa ifølge Company X (626).

622

623

624

625

626

| (504) | Amazon anerkender (627), at en del af markedsføringsudgifterne pådraget af de europæiske driftsvirksomheder gavnede Amazons globale immaterielle markedsføringsaktiver. Amazon påstår dog, at eftersom LuxSCS ejer rettighederne til alle varemærker brugt i Amazons detailvirksomhed, så godtgør det udgifterne pålagt af de europæiske driftsvirksomheder enten direkte eller indirekte. LuxOpCo opkrævede dog ikke LuxSCS direkte for nogle af de udgifter. Godtgørelsen af markedsføringsudgifterne kunne heller ikke siges at have fundet sted indirekte igennem en reduktion i de royalties, LuxOpCo betalte til LuxSCS. Der blev ikke observeret nogen afvigelse fra den metode, der blev endosseret af den anfægtede skatteafgørelse til bestemmelse af royalties til LuxOpCos fordel, i den relevante periode (628). I mangel af nogen identificerbar godtgørelse fra LuxSCS til LuxOpCo må omkostningerne til gavn for globale immaterielle aktiver pådraget i Europa — samt de andre IP-udviklingsomkostninger beskrevet i tabel 6 og tabel 8 — betragtes som værende absorberet af LuxOpCo. Ligeledes bør det faktum, at LuxOpCo i medfør af den anfægtede skatteafgørelse kan beholde tilstrækkelige økonomiske midler til at dække deres omkostninger med en margin, ikke betragtes at udgøre en godtgørelse for alle omkostninger fra LuxSCS. LuxSCS genererer ikke provenu fra relaterede eller uafhængige parter (629), og ville i fraværet af den anfægtede skatteafgørelse ikke være i stand til at yde nogen betaling til LuxOpCo (eller Amazon USA) fra egne midler. Det er i stedet LuxOpCo, der genererer provenu fra salg og tjenester, og som derfor er i stand til at absorbere de pådrog omkostninger i forbindelse med driften af virksomheden. |
| --- | --- |

(504)

Amazon anerkender (627), at en del af markedsføringsudgifterne pådraget af de europæiske driftsvirksomheder gavnede Amazons globale immaterielle markedsføringsaktiver. Amazon påstår dog, at eftersom LuxSCS ejer rettighederne til alle varemærker brugt i Amazons detailvirksomhed, så godtgør det udgifterne pålagt af de europæiske driftsvirksomheder enten direkte eller indirekte. LuxOpCo opkrævede dog ikke LuxSCS direkte for nogle af de udgifter. Godtgørelsen af markedsføringsudgifterne kunne heller ikke siges at have fundet sted indirekte igennem en reduktion i de royalties, LuxOpCo betalte til LuxSCS. Der blev ikke observeret nogen afvigelse fra den metode, der blev endosseret af den anfægtede skatteafgørelse til bestemmelse af royalties til LuxOpCos fordel, i den relevante periode (628). I mangel af nogen identificerbar godtgørelse fra LuxSCS til LuxOpCo må omkostningerne til gavn for globale immaterielle aktiver pådraget i Europa — samt de andre IP-udviklingsomkostninger beskrevet i tabel 6 og tabel 8 — betragtes som værende absorberet af LuxOpCo. Ligeledes bør det faktum, at LuxOpCo i medfør af den anfægtede skatteafgørelse kan beholde tilstrækkelige økonomiske midler til at dække deres omkostninger med en margin, ikke betragtes at udgøre en godtgørelse for alle omkostninger fra LuxSCS. LuxSCS genererer ikke provenu fra relaterede eller uafhængige parter (629), og ville i fraværet af den anfægtede skatteafgørelse ikke være i stand til at yde nogen betaling til LuxOpCo (eller Amazon USA) fra egne midler. Det er i stedet LuxOpCo, der genererer provenu fra salg og tjenester, og som derfor er i stand til at absorbere de pådrog omkostninger i forbindelse med driften af virksomheden.

627

628

629

| (505) | Alt i alt kan ingen af de omkostninger, der pålægges LuxOpCo under udførelses af funktioner i forbindelse med udvikling, forbedring, administration og udnyttelse af immaterielle aktiver, siges at være pådraget på vegne af LuxSCS. Havde dette været tilfældet, skulle de omkostninger have været genfaktureret til LuxSCS og inkluderet i omkostningspuljen under CSA som LuxSCS' bidrag dertil. Omkostningsstrukturen antyder snarere, at LuxSCS faktisk fungerede som tjenesteudbyder for LuxOpCo ved at holde de immaterielle aktiver på deres vegne. Ergo var LuxOpCo den enhed, der effektivt udførte aktiviteterne i relation til de immaterielle aktiver i deres eget navn og for deres egen risiko, mens LuxSCS' betalinger under dækningskøbsaftalen og CSA til Amazon-enhederne i USA blev dækket med royaltybetalingerne fra LuxOpCo, som var LuxSCS' primære indtægtskilde. Som følge heraf blev LuxOpCo effektivt pålagt de relevante omkostninger i forbindelse med den økonomiske udnyttelse af de immaterielle aktiver såvel som udviklingen, forbedringen og administrationen deraf, og påtog sig de relevante risici i den henseende. |
| --- | --- |

(505)

Alt i alt kan ingen af de omkostninger, der pålægges LuxOpCo under udførelses af funktioner i forbindelse med udvikling, forbedring, administration og udnyttelse af immaterielle aktiver, siges at være pådraget på vegne af LuxSCS. Havde dette været tilfældet, skulle de omkostninger have været genfaktureret til LuxSCS og inkluderet i omkostningspuljen under CSA som LuxSCS' bidrag dertil. Omkostningsstrukturen antyder snarere, at LuxSCS faktisk fungerede som tjenesteudbyder for LuxOpCo ved at holde de immaterielle aktiver på deres vegne. Ergo var LuxOpCo den enhed, der effektivt udførte aktiviteterne i relation til de immaterielle aktiver i deres eget navn og for deres egen risiko, mens LuxSCS' betalinger under dækningskøbsaftalen og CSA til Amazon-enhederne i USA blev dækket med royaltybetalingerne fra LuxOpCo, som var LuxSCS' primære indtægtskilde. Som følge heraf blev LuxOpCo effektivt pålagt de relevante omkostninger i forbindelse med den økonomiske udnyttelse af de immaterielle aktiver såvel som udviklingen, forbedringen og administrationen deraf, og påtog sig de relevante risici i den henseende.

9.2.1.2.4.   Risici påtaget af LuxOpCo

Risici påtaget af LuxOpCo

| (506) | Amazon hævder, at »[i] en virksomhed drevet af teknologi, der muliggør yderst automatiserede processer, var LuxOpCo ekstremt afhængig af teknologi til at administrere og påtage sig forretningsrisici« (630). Amazon kunne ikke give nogen konkrete eksempler, der underbyggede den påstand. |
| --- | --- |

(506)

Amazon hævder, at »[i] en virksomhed drevet af teknologi, der muliggør yderst automatiserede processer, var LuxOpCo ekstremt afhængig af teknologi til at administrere og påtage sig forretningsrisici« (630). Amazon kunne ikke give nogen konkrete eksempler, der underbyggede den påstand.

630

| (507) | I virkeligheden påtog LuxOpCo sig både kontraktmæssigt (631) og effektivt risiciene forbundet med udvikling, forbedring, administration og udnyttelse af de immaterielle aktiver. LuxOpCo styrede og administrerede også alle de relevante virksomheds- og forretningsmæssige risici forbundet med Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed, herunder, men ikke begrænset til, kreditrisiko, indsamlingsrisiko, lagerbeholdningsrisiko (632), markedsrisiko, risiko for tab, risici relateret til bibeholdelse af en arbejdsstyrke, der er i stand til effektivt og rettidigt at sælge varer og yde service. |
| --- | --- |

(507)

I virkeligheden påtog LuxOpCo sig både kontraktmæssigt (631) og effektivt risiciene forbundet med udvikling, forbedring, administration og udnyttelse af de immaterielle aktiver. LuxOpCo styrede og administrerede også alle de relevante virksomheds- og forretningsmæssige risici forbundet med Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed, herunder, men ikke begrænset til, kreditrisiko, indsamlingsrisiko, lagerbeholdningsrisiko (632), markedsrisiko, risiko for tab, risici relateret til bibeholdelse af en arbejdsstyrke, der er i stand til effektivt og rettidigt at sælge varer og yde service.

631

632

| (508) | Under alle omstændigheder kan Amazons begæring ikke godtages af følgende årsager. |
| --- | --- |

(508)

Under alle omstændigheder kan Amazons begæring ikke godtages af følgende årsager.

| (509) | For det første var LuxOpCos risici ikke »påtaget« som følge af deres brug af teknologien. De risici blev påtaget på grund af LuxOpCos betegnelse som det europæiske hovedkontor og operatøren for Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed. Andre risici, som LuxOpCo påtog sig i forbindelse med de immaterielle aktiver, var et resultat af deres kontraktlige aftaler med LuxSCS (via licensaftalen) og fra deres reelle adfærd i konteksten af de aftaler (633). Hvad angår de immaterielle aktiver påtog LuxOpCo sig effektivt administrationen og styringen af risiciene, som LuxSCS på sigt påtog sig under CSA (se tabel 13) (634). |
| --- | --- |

(509)

For det første var LuxOpCos risici ikke »påtaget« som følge af deres brug af teknologien. De risici blev påtaget på grund af LuxOpCos betegnelse som det europæiske hovedkontor og operatøren for Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed. Andre risici, som LuxOpCo påtog sig i forbindelse med de immaterielle aktiver, var et resultat af deres kontraktlige aftaler med LuxSCS (via licensaftalen) og fra deres reelle adfærd i konteksten af de aftaler (633). Hvad angår de immaterielle aktiver påtog LuxOpCo sig effektivt administrationen og styringen af risiciene, som LuxSCS på sigt påtog sig under CSA (se tabel 13) (634).

633

634

| (510) | For det andet kunne teknologien meget vel have været et nyttigt værktøj til at formindske og optimere visse risici på det niveau, der er strengt nødvendigt for driften af EU-virksomheden. Dette kunne f.eks. opnås ved hjælp af lagerbeholdningsteknologi, der gjorde LuxOpCo i stand til at opretholde lagerbeholdningen på de niveauer, der er passende for at imødekomme efterspørgslen, mens risikoen mindskes for, at varerne ikke er på lager eller bliver umulige at sælge. Lagerbeholdningsrisiko følger ikke desto mindre med, når man driver en detailvirksomhed, og kan selv ikke med avanceret software afskaffes fuldstændigt. På samme måde påtager LuxOpCo sig risikoen ved salg og uerholdelige fordringer. Dette bekræftes af det faktum, at LuxOpCo opbygger hensættelserne og absorberer værdijusteringerne for lagerbeholdningen og tvivlsomme regnskaber i forbindelse med tilgodehavender (635). Kommissionen er i løbet af denne undersøgelse ikke blevet bekendt med en mekanisme, der kunne indikere, at tab relateret til lagerbeholdningen og uerholdelige fordringer godtgøres af nogen enhed til LuxOpCo. |
| --- | --- |

(510)

For det andet kunne teknologien meget vel have været et nyttigt værktøj til at formindske og optimere visse risici på det niveau, der er strengt nødvendigt for driften af EU-virksomheden. Dette kunne f.eks. opnås ved hjælp af lagerbeholdningsteknologi, der gjorde LuxOpCo i stand til at opretholde lagerbeholdningen på de niveauer, der er passende for at imødekomme efterspørgslen, mens risikoen mindskes for, at varerne ikke er på lager eller bliver umulige at sælge. Lagerbeholdningsrisiko følger ikke desto mindre med, når man driver en detailvirksomhed, og kan selv ikke med avanceret software afskaffes fuldstændigt. På samme måde påtager LuxOpCo sig risikoen ved salg og uerholdelige fordringer. Dette bekræftes af det faktum, at LuxOpCo opbygger hensættelserne og absorberer værdijusteringerne for lagerbeholdningen og tvivlsomme regnskaber i forbindelse med tilgodehavender (635). Kommissionen er i løbet af denne undersøgelse ikke blevet bekendt med en mekanisme, der kunne indikere, at tab relateret til lagerbeholdningen og uerholdelige fordringer godtgøres af nogen enhed til LuxOpCo.

635

| (511) | For det tredje, selv hvis LuxOpCo til en vis grad satte deres lid til, at teknologien ville administrere deres forretningsrisici, ville det kun være på grund af en strategisk beslutning truffet af LuxOpCo, som har kapaciteten til at administrere og kontrollere resultatet af disse automatiske processer, der potentielt begrænser deres forretningsrisici. |
| --- | --- |

(511)

For det tredje, selv hvis LuxOpCo til en vis grad satte deres lid til, at teknologien ville administrere deres forretningsrisici, ville det kun være på grund af en strategisk beslutning truffet af LuxOpCo, som har kapaciteten til at administrere og kontrollere resultatet af disse automatiske processer, der potentielt begrænser deres forretningsrisici.

| (512) | Amazon forlader sig også på en påstand fra den efterfølgende TP-rapport fra 2017 om, at de strategiske, økonomiske og driftsmæssige risici, som LuxOpCo står over for på daglig basis, ikke blev administreret og kontrolleret effektivt af dem, eftersom »der blev anvendt stringente administrationspolitikker på gruppeniveau i løbet af den periode, der blev gennemgået« (636). Amazon indsendte dog ingen specifikke oplysninger om gruppepolitikker for risikohåndtering for at underbygge den påstand, og der henvises ikke til nogen specifikke risikohåndteringsstrategier i deres årlige indgivelse af 10-K-rapporten til det amerikanske børsudvalg. |
| --- | --- |

(512)

Amazon forlader sig også på en påstand fra den efterfølgende TP-rapport fra 2017 om, at de strategiske, økonomiske og driftsmæssige risici, som LuxOpCo står over for på daglig basis, ikke blev administreret og kontrolleret effektivt af dem, eftersom »der blev anvendt stringente administrationspolitikker på gruppeniveau i løbet af den periode, der blev gennemgået« (636). Amazon indsendte dog ingen specifikke oplysninger om gruppepolitikker for risikohåndtering for at underbygge den påstand, og der henvises ikke til nogen specifikke risikohåndteringsstrategier i deres årlige indgivelse af 10-K-rapporten til det amerikanske børsudvalg.

efterfølgende

636

| (513) | Selv hvis sådanne gruppepolitikker var på plads under den relevante periode, ville LuxOpCo under alle omstændigheder stadig have haft ansvaret for de strategiske ledelsesbeslutninger, de vedtog i forbindelse med driften af Amazons europæiske virksomhed, og de ville have været ansvarlige for de økonomiske konsekvenser af de beslutninger. Selv om det desuden ikke er usædvanligt, at aktiviteter relateret til en virksomhedsgruppe centraliseres i moderselskabet eller et gruppeservicecenter (637), betyder det faktum, at gruppens datterselskaber muligvis modtager visse instruktioner eller støtte fra deres øverste moderselskab eller andre virksomheder i gruppen som en konsekvens af en sådan gruppepolitik eller -strategi, ikke, at de datterselskaber ikke længere bør betragtes som selvstændige juridiske enheder adskilt fra deres moderselskab, eller at de datterselskaber ikke længere er ansvarlige for deres beslutninger (638). I det omfang, at en hvilken som helst koncernintern service blev givet af Amazon-gruppen til gavn for LuxOpCo i relation til deres risikohåndtering, ville dette kun være relevant, hvis overhovedet, ved fastsættelse af transferpriser for sådanne tjenester (639). |
| --- | --- |

(513)

Selv hvis sådanne gruppepolitikker var på plads under den relevante periode, ville LuxOpCo under alle omstændigheder stadig have haft ansvaret for de strategiske ledelsesbeslutninger, de vedtog i forbindelse med driften af Amazons europæiske virksomhed, og de ville have været ansvarlige for de økonomiske konsekvenser af de beslutninger. Selv om det desuden ikke er usædvanligt, at aktiviteter relateret til en virksomhedsgruppe centraliseres i moderselskabet eller et gruppeservicecenter (637), betyder det faktum, at gruppens datterselskaber muligvis modtager visse instruktioner eller støtte fra deres øverste moderselskab eller andre virksomheder i gruppen som en konsekvens af en sådan gruppepolitik eller -strategi, ikke, at de datterselskaber ikke længere bør betragtes som selvstændige juridiske enheder adskilt fra deres moderselskab, eller at de datterselskaber ikke længere er ansvarlige for deres beslutninger (638). I det omfang, at en hvilken som helst koncernintern service blev givet af Amazon-gruppen til gavn for LuxOpCo i relation til deres risikohåndtering, ville dette kun være relevant, hvis overhovedet, ved fastsættelse af transferpriser for sådanne tjenester (639).

637

638

639

| (514) | Ifølge Amazon er de primære kritiske risici ved den europæiske virksomhed først og fremmest risiciene for tab af forretning til konkurrenterne. Dette varierer efter lokale markeder. Det er derfor helt afgørende for Amazon at blive ved med at tænke nyt for at undgå at forlade markedet, sådan som nogle af Amazons konkurrenter i Frankrig og Storbritannien har gjort (640). En anden kritisk risiko, Amazon har identificeret, er risikoen for, at kunderne ikke tilpasser sig de nye udbud. Udvidelse af en produktkategori, indføring af nye tjenesteydelser eller lancering af en ny virksomhed udgør en risiko for, at kunderne ikke vil påskønne de nye produkter. En udvidelse medfører desuden risici for serviceforstyrrelser eller -svigt eller andre kvalitetsproblemer (641). Som Amazon angiver i deres indgivelse af 10-K-rapporten fra 2013 (642), er især risiciene forbundet med Amazons konstante behov for at udvide for at være konkurrencedygtige »yderst belastende for vores ledelse, personale, drift, systemer, tekniske ydeevne, økonomiske ressourcer og interne finanskontrol og indberetningsfunktioner«. En tredje kritisk risiko identificeret af Amazon er lokale økonomiske og politiske forhold samt ændringer i de juridiske rammer. Amazon peger på statslige bestemmelser for e-handel og andre tjenesteydelser eller på elektroniske enheder som eksempler (643). |
| --- | --- |

(514)

Ifølge Amazon er de primære kritiske risici ved den europæiske virksomhed først og fremmest risiciene for tab af forretning til konkurrenterne. Dette varierer efter lokale markeder. Det er derfor helt afgørende for Amazon at blive ved med at tænke nyt for at undgå at forlade markedet, sådan som nogle af Amazons konkurrenter i Frankrig og Storbritannien har gjort (640). En anden kritisk risiko, Amazon har identificeret, er risikoen for, at kunderne ikke tilpasser sig de nye udbud. Udvidelse af en produktkategori, indføring af nye tjenesteydelser eller lancering af en ny virksomhed udgør en risiko for, at kunderne ikke vil påskønne de nye produkter. En udvidelse medfører desuden risici for serviceforstyrrelser eller -svigt eller andre kvalitetsproblemer (641). Som Amazon angiver i deres indgivelse af 10-K-rapporten fra 2013 (642), er især risiciene forbundet med Amazons konstante behov for at udvide for at være konkurrencedygtige »yderst belastende for vores ledelse, personale, drift, systemer, tekniske ydeevne, økonomiske ressourcer og interne finanskontrol og indberetningsfunktioner«. En tredje kritisk risiko identificeret af Amazon er lokale økonomiske og politiske forhold samt ændringer i de juridiske rammer. Amazon peger på statslige bestemmelser for e-handel og andre tjenesteydelser eller på elektroniske enheder som eksempler (643).

640

641

642

643

| (515) | Alle disse kritiske risici administreres på lokalt niveau med LuxOpCo som den ansvarlige hovedpart i Europa. Som [Konsulent 3]-rapporten forklarer, er det nødvendigt at betragte de lokale karakteristika ved det pågældende marked for at opnå succes på de konkurrenceprægede europæiske markeder (644). Lokal ledelse og lokale teams er i stand til at identificere konkurrenternes næste skridt, er de bedste til at identificere kundernes behov og præferencer, og er tættere på de lokale myndigheder og er derfor de bedste til at give udtryk for relevante bekymringer i forhold til nye bestemmelser osv. Vigtigheden af den lokale ledelse og de lokale teams understøttes i denne henseende yderligere af vidneudsagnene fra Amazon-medarbejdere i forbindelse med den amerikanske skattesag. Risikoen for, at Marketplace-virksomheden ikke ville udvikle sig, da den først blev introduceret i Europa, blev f.eks. afdæmpet af input og lokal ekspertise fra LuxOpCo med støtte fra datterselskaberne i EU. Dette bekræfter alt sammen konklusionen om, at LuxOpCo i mangel af medarbejdere ikke besidder den operative kapacitet til at administrere og styre disse risici. |
| --- | --- |

(515)

Alle disse kritiske risici administreres på lokalt niveau med LuxOpCo som den ansvarlige hovedpart i Europa. Som [Konsulent 3]-rapporten forklarer, er det nødvendigt at betragte de lokale karakteristika ved det pågældende marked for at opnå succes på de konkurrenceprægede europæiske markeder (644). Lokal ledelse og lokale teams er i stand til at identificere konkurrenternes næste skridt, er de bedste til at identificere kundernes behov og præferencer, og er tættere på de lokale myndigheder og er derfor de bedste til at give udtryk for relevante bekymringer i forhold til nye bestemmelser osv. Vigtigheden af den lokale ledelse og de lokale teams understøttes i denne henseende yderligere af vidneudsagnene fra Amazon-medarbejdere i forbindelse med den amerikanske skattesag. Risikoen for, at Marketplace-virksomheden ikke ville udvikle sig, da den først blev introduceret i Europa, blev f.eks. afdæmpet af input og lokal ekspertise fra LuxOpCo med støtte fra datterselskaberne i EU. Dette bekræfter alt sammen konklusionen om, at LuxOpCo i mangel af medarbejdere ikke besidder den operative kapacitet til at administrere og styre disse risici.

644

| (516) | Andre risici nævnt i Amazons 10-K-rapport fra 2013 administreres og styres også af LuxOpCo. F.eks. påtager LuxOpCo sig den omdømmemæssige risiko vedrørende den europæiske drift. I tilfælde af webstedsudfald vender datterselskaberne i EU sig mod LuxOpCo for support. Hvis efterspørgsel og leveringsdatoer ikke overholdes i julesæsonen, så der opstår returneringer af varer, der leveres for sent, på kort sigt, og tab af salgspotentiale på længere sigt, påvirker det først og fremmest den registrerede sælger selv, det vil sige LuxOpCo. LuxOpCo påtager sig også omkostningerne og risiciene ved salg, uerholdelige fordringer og lagerbeholdning. Særligt omkostningerne ved returneringer af beskadigede varer absorberes af LuxOpCo. |
| --- | --- |

(516)

Andre risici nævnt i Amazons 10-K-rapport fra 2013 administreres og styres også af LuxOpCo. F.eks. påtager LuxOpCo sig den omdømmemæssige risiko vedrørende den europæiske drift. I tilfælde af webstedsudfald vender datterselskaberne i EU sig mod LuxOpCo for support. Hvis efterspørgsel og leveringsdatoer ikke overholdes i julesæsonen, så der opstår returneringer af varer, der leveres for sent, på kort sigt, og tab af salgspotentiale på længere sigt, påvirker det først og fremmest den registrerede sælger selv, det vil sige LuxOpCo. LuxOpCo påtager sig også omkostningerne og risiciene ved salg, uerholdelige fordringer og lagerbeholdning. Særligt omkostningerne ved returneringer af beskadigede varer absorberes af LuxOpCo.

| (517) | 10-K-rapporten fra 2013 identificerer yderligere risiciene associeret med retsstridig adfærd i forbindelse med de immaterielle aktiver som en kritisk risikofaktor (645), selv om disse risici forekommer mindre sammenlignet med risiciene forbundet med behovet for udvidelse, for at Amazon kan forblive konkurrencedygtig. I kraft af licensaftalen kontrollerer og administrerer LuxOpCo også risiciene forbundet med IP-overtrædelserne, eftersom LuxOpCo blev styrket i at fungere på egen risiko og eget initiativ og for eget regnskab for at beskytte de immaterielle aktiver (646). Som forklaret i betragtning 419 påtog LuxOpCo sig det fulde ansvar for denne forpligtelse til trods for, at LuxSCS ifølge CSA'en selv burde have udført denne funktion (647). |
| --- | --- |

(517)

10-K-rapporten fra 2013 identificerer yderligere risiciene associeret med retsstridig adfærd i forbindelse med de immaterielle aktiver som en kritisk risikofaktor (645), selv om disse risici forekommer mindre sammenlignet med risiciene forbundet med behovet for udvidelse, for at Amazon kan forblive konkurrencedygtig. I kraft af licensaftalen kontrollerer og administrerer LuxOpCo også risiciene forbundet med IP-overtrædelserne, eftersom LuxOpCo blev styrket i at fungere på egen risiko og eget initiativ og for eget regnskab for at beskytte de immaterielle aktiver (646). Som forklaret i betragtning 419 påtog LuxOpCo sig det fulde ansvar for denne forpligtelse til trods for, at LuxSCS ifølge CSA'en selv burde have udført denne funktion (647).

645

646

647

9.2.1.2.5.   Konklusion på den funktionelle analyse af LuxOpCo

Konklusion på den funktionelle analyse af LuxOpCo

| (518) | En funktionel analyse af LuxOpCo demonstrerer, at det i løbet af den relevante periode udførte aktive og afgørende funktioner i forbindelse med udviklingen, forbedringen, administrationen og udnyttelsen af de immaterielle aktiver såvel som aktive og afgørende funktioner i forbindelse med hovedkontorfunktionen og driften af Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed. LuxOpCo benyttede sin licens til de immaterielle aktiver til driften af Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed og bar i sidste ende omkostningerne forbundet med deres yderligere udvikling, forbedring, administration og udnyttelse. LuxOpCo benyttede også en række materielle aktiver og var den endelige bærer af omkostningerne forbundet med Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed generelt. Endelig påtog LuxOpCo sig og kontrollerede de betragtelige risici forbundet med de immaterielle aktiver og alle de relevante forretnings- og virksomhedsmæssige risici i forbindelse med Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed. |
| --- | --- |

(518)

En funktionel analyse af LuxOpCo demonstrerer, at det i løbet af den relevante periode udførte aktive og afgørende funktioner i forbindelse med udviklingen, forbedringen, administrationen og udnyttelsen af de immaterielle aktiver såvel som aktive og afgørende funktioner i forbindelse med hovedkontorfunktionen og driften af Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed. LuxOpCo benyttede sin licens til de immaterielle aktiver til driften af Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed og bar i sidste ende omkostningerne forbundet med deres yderligere udvikling, forbedring, administration og udnyttelse. LuxOpCo benyttede også en række materielle aktiver og var den endelige bærer af omkostningerne forbundet med Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed generelt. Endelig påtog LuxOpCo sig og kontrollerede de betragtelige risici forbundet med de immaterielle aktiver og alle de relevante forretnings- og virksomhedsmæssige risici i forbindelse med Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed.

9.2.1.3.   
  Valget af den bedst egnede metode til fastsættelse af transferpris

Valget af den bedst egnede metode til fastsættelse af transferpris

| (519) | Når den koncerninterne transaktion er blevet identificeret, og der er foretaget en funktionel analyse af begge parter i transaktionen, er næste skridt i enhver transferprisanalyse at vælge en egnet metode til fastsættelse af transferprisen, så den koncerninterne transaktion kan prissættes. For at sikre, at transferprisen for den koncerninterne transaktion giver et pålideligt estimat af en pris forhandlet i armslængde på markedet, bør den mest pålidelige metode vælges ud fra casens omstændigheder (648). |
| --- | --- |

(519)

Når den koncerninterne transaktion er blevet identificeret, og der er foretaget en funktionel analyse af begge parter i transaktionen, er næste skridt i enhver transferprisanalyse at vælge en egnet metode til fastsættelse af transferprisen, så den koncerninterne transaktion kan prissættes. For at sikre, at transferprisen for den koncerninterne transaktion giver et pålideligt estimat af en pris forhandlet i armslængde på markedet, bør den mest pålidelige metode vælges ud fra casens omstændigheder (648).

648

| (520) | Som forklaret i betragtning 250 til 256 beskriver OECD's TP-retningslinjer fem metoder til bestemmelse af en armslængdepris for koncerninterne transaktioner. Disse retningslinjer udtrykker en præference for traditionelle transaktionsmetoder, såsom CUP-metoden, frem for transaktionsavancemetoder, såsom TNMM og residualavancefordelingsmetoden, som metoder til at fastslå, hvorvidt transferpriser er i armslængde (649). Mere specifikt angiver afsnit 2.14 i OECD's TP-retningslinjer fra 2010 og afsnit 2.7 i OECD's TP-retningslinjer fra 1995, at »[h]vor det er muligt at finde sammenlignelige ukontrollerede transaktioner, er CUP-metoden den mest direkte og pålidelige måde at anvende armslængdeprincippet på. Som følge heraf foretrækkes CUP-metoden i sådanne tilfælde over alle andre metoder.« Med henblik på valg af en passende metode til fastsættelse af transferpris er det derfor nødvendigt først at undersøge, hvorvidt der findes sammenlignelige ukontrollerede transaktioner, der kan bruges til at prissætte den koncerninterne transaktion, der undersøges. |
| --- | --- |

(520)

Som forklaret i betragtning 250 til 256 beskriver OECD's TP-retningslinjer fem metoder til bestemmelse af en armslængdepris for koncerninterne transaktioner. Disse retningslinjer udtrykker en præference for traditionelle transaktionsmetoder, såsom CUP-metoden, frem for transaktionsavancemetoder, såsom TNMM og residualavancefordelingsmetoden, som metoder til at fastslå, hvorvidt transferpriser er i armslængde (649). Mere specifikt angiver afsnit 2.14 i OECD's TP-retningslinjer fra 2010 og afsnit 2.7 i OECD's TP-retningslinjer fra 1995, at »[h]vor det er muligt at finde sammenlignelige ukontrollerede transaktioner, er CUP-metoden den mest direkte og pålidelige måde at anvende armslængdeprincippet på. Som følge heraf foretrækkes CUP-metoden i sådanne tilfælde over alle andre metoder.« Med henblik på valg af en passende metode til fastsættelse af transferpris er det derfor nødvendigt først at undersøge, hvorvidt der findes sammenlignelige ukontrollerede transaktioner, der kan bruges til at prissætte den koncerninterne transaktion, der undersøges.

649

9.2.1.3.1.   CUP-metoden

CUP-metoden

| (521) | Amazon hævder, at ingen af IP-aftalerne, med undtagelse af [A]-aftalen, der er indgået mellem Amazon og ikkerelaterede genparter, herunder aftalerne for M.com, udgør en direkte sammenlignelig transaktion på markedet med henblik på prissætning af licensaftalen (650). Kommissionen er enig i, at ingen af IP-aftalerne indgået af Amazon med ikkerelaterede parter, som er indsendt til Kommissionen i løbet af undersøgelsen, og i særdeleshed aftalerne for M.com, udgør en tilstrækkeligt sammenlignelig ukontrolleret transaktion til at fastslå en CUP. Kommissionen betragter heller ikke [A]-aftalen som en direkte sammenlignelig transaktion. |
| --- | --- |

(521)

Amazon hævder, at ingen af IP-aftalerne, med undtagelse af [A]-aftalen, der er indgået mellem Amazon og ikkerelaterede genparter, herunder aftalerne for M.com, udgør en direkte sammenlignelig transaktion på markedet med henblik på prissætning af licensaftalen (650). Kommissionen er enig i, at ingen af IP-aftalerne indgået af Amazon med ikkerelaterede parter, som er indsendt til Kommissionen i løbet af undersøgelsen, og i særdeleshed aftalerne for M.com, udgør en tilstrækkeligt sammenlignelig ukontrolleret transaktion til at fastslå en CUP. Kommissionen betragter heller ikke [A]-aftalen som en direkte sammenlignelig transaktion.

650

| (522) | OECD's TP-retningslinjer angiver fem sammenlignelighedskriterier, der skal overholdes, før kontrollerede og ukontrollerede transaktioner kan betragtes som sammenlignelige, nemlig i) egenskaberne ved kapitalen eller tjenesteydelserne, der overføres, ii) de funktioner, der udføres af parterne (med hensyntagen til de benyttede aktiver og påtagede risici), iii) kontraktvilkårene, iv) parternes økonomiske omstændigheder og v) de forretningsstrategier, parterne tilstræber (651). Aftalerne for M.com, herunder [A]-aftalen, overholder tydeligvis ikke nogen af de fem kriterier: |
| --- | --- |

(522)

OECD's TP-retningslinjer angiver fem sammenlignelighedskriterier, der skal overholdes, før kontrollerede og ukontrollerede transaktioner kan betragtes som sammenlignelige, nemlig i) egenskaberne ved kapitalen eller tjenesteydelserne, der overføres, ii) de funktioner, der udføres af parterne (med hensyntagen til de benyttede aktiver og påtagede risici), iii) kontraktvilkårene, iv) parternes økonomiske omstændigheder og v) de forretningsstrategier, parterne tilstræber (651). Aftalerne for M.com, herunder [A]-aftalen, overholder tydeligvis ikke nogen af de fem kriterier:

651

| (523) | Med hensyn til det første og det tredje kriterium, det vil sige egenskaberne ved kapital eller tjenesteydelser og kontraktvilkårene, opnåede LuxOpCo en eksklusiv og uigenkaldelig licens til at udnytte de immaterielle aktiver i Europa og en ret til yderligere at udvikle, forbedre og administrere de immaterielle aktiver i hele deres levetid under licensaftalen (652). I modsætning hertil berører ingen af aftalerne for M.com indgået af Amazon USA en lignende licens, og ej heller den samme IP (653). Som forklaret i betragtning 220 er egenskaberne ved aftalerne for M.com meget forskellige fra dem for licensaftalen. Licensaftalen giver LuxOpCo rettighederne til at udnytte og yderligere udvikle, forbedre og administrere de immaterielle aktiver (herunder teknologien) i forbindelse med driften af Amazons europæiske websteder. I modsætning hertil tildelte Amazon USA under aftalerne for M.com kun M.com-partnerne en ikke-eksklusiv licens til at anvende Amazons IP som en del af hensættelsen af IT- og e-handelstjenester, så de kunne drive deres egne detailwebsteder og overholde deres forpligtelser til dem (654). Som følge heraf giver disse licenser ikke M.com-partnerne en tilsvarende ret til yderligere at udvikle og forbedre Amazons IP som en del af deres virke, som LuxOpCo har fået under licensaftalen. Ydermere er forpligtelser til at opretholde og beskytte IP'en som beskrevet i licensaftalen ikke inkluderet i aftalerne for M.com. Endelig opnår de ikkerelaterede genparter ikke adgang til softwaren eller de bagvedliggende algoritmer brugt på Amazons e-handelsplatform i nogen af de fem aftaler om M.com angivet i TP-rapporten eller i nogen af de 11 yderligere aftaler om M.com indgået mellem Amazon og Kommissionen. |
| --- | --- |

(523)

Med hensyn til det første og det tredje kriterium, det vil sige egenskaberne ved kapital eller tjenesteydelser og kontraktvilkårene, opnåede LuxOpCo en eksklusiv og uigenkaldelig licens til at udnytte de immaterielle aktiver i Europa og en ret til yderligere at udvikle, forbedre og administrere de immaterielle aktiver i hele deres levetid under licensaftalen (652). I modsætning hertil berører ingen af aftalerne for M.com indgået af Amazon USA en lignende licens, og ej heller den samme IP (653). Som forklaret i betragtning 220 er egenskaberne ved aftalerne for M.com meget forskellige fra dem for licensaftalen. Licensaftalen giver LuxOpCo rettighederne til at udnytte og yderligere udvikle, forbedre og administrere de immaterielle aktiver (herunder teknologien) i forbindelse med driften af Amazons europæiske websteder. I modsætning hertil tildelte Amazon USA under aftalerne for M.com kun M.com-partnerne en ikke-eksklusiv licens til at anvende Amazons IP som en del af hensættelsen af IT- og e-handelstjenester, så de kunne drive deres egne detailwebsteder og overholde deres forpligtelser til dem (654). Som følge heraf giver disse licenser ikke M.com-partnerne en tilsvarende ret til yderligere at udvikle og forbedre Amazons IP som en del af deres virke, som LuxOpCo har fået under licensaftalen. Ydermere er forpligtelser til at opretholde og beskytte IP'en som beskrevet i licensaftalen ikke inkluderet i aftalerne for M.com. Endelig opnår de ikkerelaterede genparter ikke adgang til softwaren eller de bagvedliggende algoritmer brugt på Amazons e-handelsplatform i nogen af de fem aftaler om M.com angivet i TP-rapporten eller i nogen af de 11 yderligere aftaler om M.com indgået mellem Amazon og Kommissionen.

652

653

654

| (524) | Aftalerne for M.com forpligter også Amazon USA til at levere mange flere aktiviteter ud over licensering af IP. På trods af Amazons synspunkt om, at disse aftaler dækker adgangen til visse IP'er, har kontrakterne en bredere afgrænsning, for så vidt som de inkluderer tjenesteydelser leveret af Amazon USA til M.com-partnerne såsom hosting og vedligeholdelse af e-handelswebsteder, forsendelse og håndtering af pakker, gennemførelse af salg osv. Mens hensættelsen af tjenesteydelser i medfør af aftalerne for M.com primært garanteres af Amazon USA, som på samme tid fungerer som licensgiver og brugeren af de immaterielle aktiver, er det desuden, i tilfældet for licensaftalen, LuxOpCo, som bruger de immaterielle aktiver i deres kapacitet som licenstager, og som sikrer udviklingen, administrationen, hostingen og driften af EU-webstederne. LuxSCS, som er licensgiveren af de immaterielle aktiver under licensaftalen, har ingen medarbejdere og mangler derfor kapaciteten til at udføre funktioner svarende til dem, der udføres af Amazon USA under aftalerne for M.com. |
| --- | --- |

(524)

Aftalerne for M.com forpligter også Amazon USA til at levere mange flere aktiviteter ud over licensering af IP. På trods af Amazons synspunkt om, at disse aftaler dækker adgangen til visse IP'er, har kontrakterne en bredere afgrænsning, for så vidt som de inkluderer tjenesteydelser leveret af Amazon USA til M.com-partnerne såsom hosting og vedligeholdelse af e-handelswebsteder, forsendelse og håndtering af pakker, gennemførelse af salg osv. Mens hensættelsen af tjenesteydelser i medfør af aftalerne for M.com primært garanteres af Amazon USA, som på samme tid fungerer som licensgiver og brugeren af de immaterielle aktiver, er det desuden, i tilfældet for licensaftalen, LuxOpCo, som bruger de immaterielle aktiver i deres kapacitet som licenstager, og som sikrer udviklingen, administrationen, hostingen og driften af EU-webstederne. LuxSCS, som er licensgiveren af de immaterielle aktiver under licensaftalen, har ingen medarbejdere og mangler derfor kapaciteten til at udføre funktioner svarende til dem, der udføres af Amazon USA under aftalerne for M.com.

| (525) | Især med hensyn til [A]-aftalen kan rettighederne til de immaterielle aktiver, der dækkes af denne aftale, ikke sammenlignes med den eksklusive og uigenkaldelige licens givet af LuxSCS til LuxOpCo under licensaftalen, men aftalen gælder også yderligere tjenesteydelser, som ikke ydes af LuxSCS under licensaftalen. Nærmere bestemt dækker [A]-aftalen tjenesteydelser, inklusive udvikling, hosting og vedligeholdelse af et e-handelswebsted. Betegnelsen af den aftale som værende en [...] (655) indikerer yderligere det øgede råderum for den erhvervsmæssige relation. TP-rapporten tager ingen af disse forskelle til efterretning, og den foretager heller ikke nogen justeringer af sammenligneligheden ud over leveringen af kundedata. |
| --- | --- |

(525)

Især med hensyn til [A]-aftalen kan rettighederne til de immaterielle aktiver, der dækkes af denne aftale, ikke sammenlignes med den eksklusive og uigenkaldelige licens givet af LuxSCS til LuxOpCo under licensaftalen, men aftalen gælder også yderligere tjenesteydelser, som ikke ydes af LuxSCS under licensaftalen. Nærmere bestemt dækker [A]-aftalen tjenesteydelser, inklusive udvikling, hosting og vedligeholdelse af et e-handelswebsted. Betegnelsen af den aftale som værende en [...] (655) indikerer yderligere det øgede råderum for den erhvervsmæssige relation. TP-rapporten tager ingen af disse forskelle til efterretning, og den foretager heller ikke nogen justeringer af sammenligneligheden ud over leveringen af kundedata.

655

| (526) | Hvad angår det andet kriterium, det vil sige den funktionelle analyse, har Kommissionen allerede slået fast, at LuxSCS ikke udfører nogen funktioner, der tilfører værdi til de immaterielle aktiver. Navnligt stod LuxSCS hverken for udviklingen, forbedringen, administrationen eller udnyttelsen af de immaterielle aktiver eller foretog nogen former for markedsføringsaktiviteter. Under aftalerne for M.com var Amazon USA ikke blot skaberen og udvikleren af IP'en anvendt i forbindelse med transaktionen, men også udbyderen af mange tjenesteydelser, inklusive hensættelsen af e-handelstjenester, som udføres af LuxOpCo, ikke LuxSCS, under licensaftalen. |
| --- | --- |

(526)

Hvad angår det andet kriterium, det vil sige den funktionelle analyse, har Kommissionen allerede slået fast, at LuxSCS ikke udfører nogen funktioner, der tilfører værdi til de immaterielle aktiver. Navnligt stod LuxSCS hverken for udviklingen, forbedringen, administrationen eller udnyttelsen af de immaterielle aktiver eller foretog nogen former for markedsføringsaktiviteter. Under aftalerne for M.com var Amazon USA ikke blot skaberen og udvikleren af IP'en anvendt i forbindelse med transaktionen, men også udbyderen af mange tjenesteydelser, inklusive hensættelsen af e-handelstjenester, som udføres af LuxOpCo, ikke LuxSCS, under licensaftalen.

| (527) | Hvad angår det fjerde kriterium, det vil sige økonomiske omstændigheder, bemærker Kommissionen, at størstedelen af aftalerne for M.com har at gøre med området for USA og vedrører betydeligt lavere salgsmængder. |
| --- | --- |

(527)

Hvad angår det fjerde kriterium, det vil sige økonomiske omstændigheder, bemærker Kommissionen, at størstedelen af aftalerne for M.com har at gøre med området for USA og vedrører betydeligt lavere salgsmængder.

| (528) | Hvad angår det femte kriterium, det vil sige forretningsstrategien, blev aftalerne for M.com indgået med veletablerede fysiske butikker, som sigtede imod at starte en alternativ distributionskanal. I tilfældet for licensaftalen var LuxOpCos formål at trænge ind på det europæiske e-handelsmarked, deres eksklusive distributionskanal, hvilket krævede brug af de immaterielle aktiver (656). |
| --- | --- |

(528)

Hvad angår det femte kriterium, det vil sige forretningsstrategien, blev aftalerne for M.com indgået med veletablerede fysiske butikker, som sigtede imod at starte en alternativ distributionskanal. I tilfældet for licensaftalen var LuxOpCos formål at trænge ind på det europæiske e-handelsmarked, deres eksklusive distributionskanal, hvilket krævede brug af de immaterielle aktiver (656).

656

| (529) | Alt i alt udgør ingen af IP-aftalerne indgået mellem Amazon og ikkerelaterede tredjeparter, herunder aftalerne for M.com generelt og [A]-aftalen især, en sammenlignelig ukontrolleret transaktion, som kan udgøre et grundlag for vurdering af godtgørelsen til LuxSCS under licensaftalen via anvendelse af CUP-metoden. CUP-metoden afhænger af anvendelsen af en sammenligning af betingelserne i en kontrolleret transaktion og betingelserne i transaktioner mellem uafhængige selskaber (657). For at sådan en sammenligning kan være brugbar skal de relevante karakteristika for den situation, der sammenlignes, være tilstrækkeligt sammenlignelige. Sammenlignelighed betyder, at ingen af forskellene (hvis der er nogen) mellem de situationer, der sammenlignes, i væsentlig grad kunne påvirke den undersøgte forudsætning i metodologien (f.eks. pris eller margin), eller at der kan foretages nogenlunde nøjagtige justeringer for at fjerne effekten af sådanne forskelle. Som forklaret i betragtning 522 til 528 er licensaftalen og aftalerne for M.com forskellige på en måde, som i væsentlig grad ville påvirke forudsætningerne for transaktionen, når man ser på fem ud af fem sammenlignelighedsfaktorer. Kommissionen finder desuden, at der ikke kan foretages nogen nogenlunde nøjagtige justeringer for at eliminere effekterne af disse forskelle (658). |
| --- | --- |

(529)

Alt i alt udgør ingen af IP-aftalerne indgået mellem Amazon og ikkerelaterede tredjeparter, herunder aftalerne for M.com generelt og [A]-aftalen især, en sammenlignelig ukontrolleret transaktion, som kan udgøre et grundlag for vurdering af godtgørelsen til LuxSCS under licensaftalen via anvendelse af CUP-metoden. CUP-metoden afhænger af anvendelsen af en sammenligning af betingelserne i en kontrolleret transaktion og betingelserne i transaktioner mellem uafhængige selskaber (657). For at sådan en sammenligning kan være brugbar skal de relevante karakteristika for den situation, der sammenlignes, være tilstrækkeligt sammenlignelige. Sammenlignelighed betyder, at ingen af forskellene (hvis der er nogen) mellem de situationer, der sammenlignes, i væsentlig grad kunne påvirke den undersøgte forudsætning i metodologien (f.eks. pris eller margin), eller at der kan foretages nogenlunde nøjagtige justeringer for at fjerne effekten af sådanne forskelle. Som forklaret i betragtning 522 til 528 er licensaftalen og aftalerne for M.com forskellige på en måde, som i væsentlig grad ville påvirke forudsætningerne for transaktionen, når man ser på fem ud af fem sammenlignelighedsfaktorer. Kommissionen finder desuden, at der ikke kan foretages nogen nogenlunde nøjagtige justeringer for at eliminere effekterne af disse forskelle (658).

657

658

| (530) | Amazon hævder især, at overførslen af kerneteknologien under [A]-aftalen kan isoleres fra de andre tjenesteydelser, og at der kan foretages rimelige justeringer for at eliminere forskellene mellem den aftale og licensaftalen (659). Ifølge en Amazon-medarbejders vidneudsagn (660) tog Amazon en holistisk tilgang til prissætningen af aftalerne for M.com og forsøgte ikke at prissætte identificerbare tjenesteydelser fra Amazon USA på et separat grundlag (661). Derfor lader bestemmelse af den andel af Amazon USA's godtgørelse, som er berettiget på grund af den rene adgang til deres immaterielle aktiver, ikke til at være praktisk mulig i mangel af tydeligt identificerbare justeringer for de materielle tjenesteydelser leveret af Amazon USA under [A]-aftalen, f.eks. skabelse, udvikling, vedligeholdelse og hosting af webstederne, der sikres af Amazon USA's team. |
| --- | --- |

(530)

Amazon hævder især, at overførslen af kerneteknologien under [A]-aftalen kan isoleres fra de andre tjenesteydelser, og at der kan foretages rimelige justeringer for at eliminere forskellene mellem den aftale og licensaftalen (659). Ifølge en Amazon-medarbejders vidneudsagn (660) tog Amazon en holistisk tilgang til prissætningen af aftalerne for M.com og forsøgte ikke at prissætte identificerbare tjenesteydelser fra Amazon USA på et separat grundlag (661). Derfor lader bestemmelse af den andel af Amazon USA's godtgørelse, som er berettiget på grund af den rene adgang til deres immaterielle aktiver, ikke til at være praktisk mulig i mangel af tydeligt identificerbare justeringer for de materielle tjenesteydelser leveret af Amazon USA under [A]-aftalen, f.eks. skabelse, udvikling, vedligeholdelse og hosting af webstederne, der sikres af Amazon USA's team.

659

660

661

| (531) | Selv hvis det antages, at det var muligt at isolere overførslen af kerneteknologien, skal godtgørelsen for den overførsel under [A]-aftalen være meget mindre end den, der er beregnet i TP-rapporten. I den rapport nåede man frem til godtgørelsen ved at addere flere gebyrer angivet i [A]-aftalen, inklusive dem, der har at gøre med de materielle aspekter af aftalen, f.eks. justering for Amazons stigning i lønomkostninger. Med det formål at bestemme den implicitte godtgørelse blev der adderet flere justeringer til opsætningen, basisgebyrer og salgsprovision forfalden ifølge [A], f.eks. gebyrer til at kompensere for overskydende ordrekapacitet og overskydende lagerbeholdning. Disse gebyrer står i forbindelse med den fysiske drift af en detailvirksomhed. De henviser ikke til de immaterielle aktiver, der blev overført under aftalen. TP-rapporten fremlægger ikke nogen argumenter, der retfærdiggør medtagelsen af en armslængde-royaltysats for de immaterielle aktiver i analysen (662). I den implicitte royaltyberegning redegjorde TP-rapporten desuden ikke for det negative forhold mellem niveauet af provisionsgebyret og de salg, som gebyret skulle anvendes på. Nærmere bestemt blev det provisionsgebyr, der blev aftalt under [A]-aftalen, sat til at falde fra år til år (fra 5 % til 4 %) sammen med det stigende niveau af forventet salg, der skulle skabes af [A] ifølge aftalen (fra 350 millioner USD i starten til 750 millioner USD). Dette faktum peger mod stordriftsfordele og/eller øget forhandlingsstyrke hos servicemodtageren (663). I modsætning hertil inkorporerede TP-rapporten kun provisionssatserne, der faldt til 4 % p.a., i sin beregning som fastsat i [A]-aftalen uden at overveje, hvorvidt de satser kunne retfærdiggøres i lyset af meget højere salgsniveauer forudsagt i Europa (3,2 milliarder EUR i det første år efter omstruktureringen til 8,3 milliarder EUR i regnskabsåret 2010). |
| --- | --- |

(531)

Selv hvis det antages, at det var muligt at isolere overførslen af kerneteknologien, skal godtgørelsen for den overførsel under [A]-aftalen være meget mindre end den, der er beregnet i TP-rapporten. I den rapport nåede man frem til godtgørelsen ved at addere flere gebyrer angivet i [A]-aftalen, inklusive dem, der har at gøre med de materielle aspekter af aftalen, f.eks. justering for Amazons stigning i lønomkostninger. Med det formål at bestemme den implicitte godtgørelse blev der adderet flere justeringer til opsætningen, basisgebyrer og salgsprovision forfalden ifølge [A], f.eks. gebyrer til at kompensere for overskydende ordrekapacitet og overskydende lagerbeholdning. Disse gebyrer står i forbindelse med den fysiske drift af en detailvirksomhed. De henviser ikke til de immaterielle aktiver, der blev overført under aftalen. TP-rapporten fremlægger ikke nogen argumenter, der retfærdiggør medtagelsen af en armslængde-royaltysats for de immaterielle aktiver i analysen (662). I den implicitte royaltyberegning redegjorde TP-rapporten desuden ikke for det negative forhold mellem niveauet af provisionsgebyret og de salg, som gebyret skulle anvendes på. Nærmere bestemt blev det provisionsgebyr, der blev aftalt under [A]-aftalen, sat til at falde fra år til år (fra 5 % til 4 %) sammen med det stigende niveau af forventet salg, der skulle skabes af [A] ifølge aftalen (fra 350 millioner USD i starten til 750 millioner USD). Dette faktum peger mod stordriftsfordele og/eller øget forhandlingsstyrke hos servicemodtageren (663). I modsætning hertil inkorporerede TP-rapporten kun provisionssatserne, der faldt til 4 % p.a., i sin beregning som fastsat i [A]-aftalen uden at overveje, hvorvidt de satser kunne retfærdiggøres i lyset af meget højere salgsniveauer forudsagt i Europa (3,2 milliarder EUR i det første år efter omstruktureringen til 8,3 milliarder EUR i regnskabsåret 2010).

662

663

| (532) | Anvendelsen af CUP-metoden, som beskrevet i TP-rapporten, producerede også et overdrevet resultat, som udsatte »LuxOpCo for risikoen for pådragne tab« (664). Dette betyder, at den indtægt, LuxOpCo genererer ved hjælp af de immaterielle aktiver, potentielt ikke kun ville være utilstrækkelig til at betale den royalty til LuxSCS, der blev bestemt på basis af CUP-metoden, men også utilstrækkelig til at godtgøre alle andre funktioner udført af LuxOpCo. Kommissionen observerer, at en ikkerelateret partslicenstager sandsynligvis ikke ville acceptere en metode til bestemmelse af deres godtgørelse, som angav, at den sandsynligvis ville være strukturelt tabsgivende (665). Den observerer yderligere, at brugen af CUP-metoden på grundlag af [A]-aftalen blev afvist i TP-rapporten, eftersom residualavancefordelingsanalysen blev anset som »at have mindre sandsynlighed for at producere tendentiøse estimater« (666). |
| --- | --- |

(532)

Anvendelsen af CUP-metoden, som beskrevet i TP-rapporten, producerede også et overdrevet resultat, som udsatte »LuxOpCo for risikoen for pådragne tab« (664). Dette betyder, at den indtægt, LuxOpCo genererer ved hjælp af de immaterielle aktiver, potentielt ikke kun ville være utilstrækkelig til at betale den royalty til LuxSCS, der blev bestemt på basis af CUP-metoden, men også utilstrækkelig til at godtgøre alle andre funktioner udført af LuxOpCo. Kommissionen observerer, at en ikkerelateret partslicenstager sandsynligvis ikke ville acceptere en metode til bestemmelse af deres godtgørelse, som angav, at den sandsynligvis ville være strukturelt tabsgivende (665). Den observerer yderligere, at brugen af CUP-metoden på grundlag af [A]-aftalen blev afvist i TP-rapporten, eftersom residualavancefordelingsanalysen blev anset som »at have mindre sandsynlighed for at producere tendentiøse estimater« (666).

664

665

666

| (533) | I deres seneste skrivelse argumenterede Amazon for alternativet, at der kunne oprettes en CUP for licensaftalen på baggrund af en royaltysats på [4,5-5] % af bruttovaresalget (»GMS«) (667). For at underbygge det argument beror Amazon på deres fortolkning af den amerikanske skattedomstols mening. Som forklaret i betragtning 210 og fodnote 352 blev royaltysatsen på [4,5-5] % dog ikke oprettet af den amerikanske skattedomstol, men beregnet af Amazon med henblik på denne beslutning. Under alle omstændigheder er Kommissionen ikke enig i, at en sådan royaltysats, oprettet med det formål at værdisætte det faste beløb i dækningskøbsaftalen, er en pålidelig sammenlignelig faktor med henblik på anvendelse af CUP-metoden til at etablere en armslængdegodtgørelse til licensaftalen. |
| --- | --- |

(533)

I deres seneste skrivelse argumenterede Amazon for alternativet, at der kunne oprettes en CUP for licensaftalen på baggrund af en royaltysats på [4,5-5] % af bruttovaresalget (»GMS«) (667). For at underbygge det argument beror Amazon på deres fortolkning af den amerikanske skattedomstols mening. Som forklaret i betragtning 210 og fodnote 352 blev royaltysatsen på [4,5-5] % dog ikke oprettet af den amerikanske skattedomstol, men beregnet af Amazon med henblik på denne beslutning. Under alle omstændigheder er Kommissionen ikke enig i, at en sådan royaltysats, oprettet med det formål at værdisætte det faste beløb i dækningskøbsaftalen, er en pålidelig sammenlignelig faktor med henblik på anvendelse af CUP-metoden til at etablere en armslængdegodtgørelse til licensaftalen.

667

| (534) | Som et præjudicielt spørgsmål observerer Kommissionen, at dækningskøbsaftalen blev indgået i 2005, og at Luxembourgs skattemyndighed blev informeret om dens eksistens i Amazons brev fra den 20. april 2006. Hvis Amazon og Luxembourg anså værdien af dækningskøbet under den aftale som værende en pålidelig sammenlignelig faktor, burde den information have været taget i betragtning af Luxembourgs skattemyndighed, da den genbekræftede den anfægtede skatteafgørelse i december 2006. |
| --- | --- |

(534)

Som et præjudicielt spørgsmål observerer Kommissionen, at dækningskøbsaftalen blev indgået i 2005, og at Luxembourgs skattemyndighed blev informeret om dens eksistens i Amazons brev fra den 20. april 2006. Hvis Amazon og Luxembourg anså værdien af dækningskøbet under den aftale som værende en pålidelig sammenlignelig faktor, burde den information have været taget i betragtning af Luxembourgs skattemyndighed, da den genbekræftede den anfægtede skatteafgørelse i december 2006.

| (535) | Kommissionen bemærker yderligere, at den amerikanske skattedomstol justerede værdien af dækningskøbet med henvisning til en sammenligning med aftalerne for M.com, nærmere bestemt [A]-aftalen (668). Selv hvis den amerikanske skattedomstol var i stand til at isolere overførslen af kerneteknologien fra de andre tjenesteydelser, der dækkes af aftalen (669), forholder det sig stadig sådan, at ingen af de fem sammenlignelighedsfaktorer angivet og analyseret i betragtning 522 til 528 opfyldes, når man sammenligner licensaftalen med aftalerne for M.com, herunder [A]-aftalen. De samme bekymringer, der identificeres i de betragtninger, er relevante i forbindelse med brugen af dækningskøbsaftalen som en sammenligningsfaktor for prissætning af licensaftalen. |
| --- | --- |

(535)

Kommissionen bemærker yderligere, at den amerikanske skattedomstol justerede værdien af dækningskøbet med henvisning til en sammenligning med aftalerne for M.com, nærmere bestemt [A]-aftalen (668). Selv hvis den amerikanske skattedomstol var i stand til at isolere overførslen af kerneteknologien fra de andre tjenesteydelser, der dækkes af aftalen (669), forholder det sig stadig sådan, at ingen af de fem sammenlignelighedsfaktorer angivet og analyseret i betragtning 522 til 528 opfyldes, når man sammenligner licensaftalen med aftalerne for M.com, herunder [A]-aftalen. De samme bekymringer, der identificeres i de betragtninger, er relevante i forbindelse med brugen af dækningskøbsaftalen som en sammenligningsfaktor for prissætning af licensaftalen.

668

669

| (536) | Vigtigst af alt relaterer dækningskøbsbetalingerne til en engangsoverførsel af rettighederne til allerede eksisterende immaterielle aktiver. De tager ikke hensyn til funktionerne relateret til den yderligere udvikling, forbedring og administration af de immaterielle aktiver samt risiciene associeret dermed, som blev fremsat af CSA'en og udført af LuxOpCo. De funktioner skaber ikke bare værdi for LuxOpCo, men også for LuxOpCos genparter til CSA'en: ATI og A9. |
| --- | --- |

(536)

Vigtigst af alt relaterer dækningskøbsbetalingerne til en engangsoverførsel af rettighederne til allerede eksisterende immaterielle aktiver. De tager ikke hensyn til funktionerne relateret til den yderligere udvikling, forbedring og administration af de immaterielle aktiver samt risiciene associeret dermed, som blev fremsat af CSA'en og udført af LuxOpCo. De funktioner skaber ikke bare værdi for LuxOpCo, men også for LuxOpCos genparter til CSA'en: ATI og A9.

| (537) | Den amerikanske skattedomstol sammenlignede [A]-aftalen indgået mellem Amazon USA og [A] med dækningskøbsaftalen indgået mellem Amazon USA og Luxembourg-virksomheden som helhed, uden at skelne mellem LuxSCS og LuxOpCo, eftersom de betragtes som én enhed fra et amerikansk skatteperspektiv. Således blev [A]-aftalen vurderet sammenlignelig med en licensaftale mellem en IP-skaber (Amazon USA) og en IP-bruger (den europæiske virksomhedsdrift generelt). Licensaftalen udgør ikke en sådan ordning, eftersom den vedrørte en de facto passiv IP-indehaver (LuxSCS), der underlicenserer immaterielle aktiver til en relateret part (LuxOpCo), så denne kan udvikle, forbedre, administrere og udnytte dem i løbet af den relevante periode. Som følge heraf ville dette, hvis værdien af dækningskøbet skulle benyttes som en CUP, kun være relevant for at fastlægge LuxSCS' godtgørelse til LuxOpCo for de funktioner, LuxOpCo udførte (medregnet de benyttede aktiver og de påtagne risici) under licensaftalen. Som godtgjort i sektion 9.2.1.1 leverede eller tilførte LuxSCS ikke noget unikt og værdifuldt bidrag til udviklingen, vedligeholdelsen eller forbedringen af de immaterielle aktiver, som det ellers blev fremlagt i CSA'en, men videregav i stedet disse til licenstageren LuxOpCo (670). LuxSCS var derfor berettiget til at modtage de fordele, der blev tildelt dem under CSA'en (det vil sige det juridiske ejerskab af de immaterielle aktiver og derivater deraf), kun fordi LuxOpCo udførte de funktioner og risici, de fik udstukket under den aftale som forklaret i sektion 9.2.1.2. |
| --- | --- |

(537)

Den amerikanske skattedomstol sammenlignede [A]-aftalen indgået mellem Amazon USA og [A] med dækningskøbsaftalen indgået mellem Amazon USA og Luxembourg-virksomheden som helhed, uden at skelne mellem LuxSCS og LuxOpCo, eftersom de betragtes som én enhed fra et amerikansk skatteperspektiv. Således blev [A]-aftalen vurderet sammenlignelig med en licensaftale mellem en IP-skaber (Amazon USA) og en IP-bruger (den europæiske virksomhedsdrift generelt). Licensaftalen udgør ikke en sådan ordning, eftersom den vedrørte en de facto passiv IP-indehaver (LuxSCS), der underlicenserer immaterielle aktiver til en relateret part (LuxOpCo), så denne kan udvikle, forbedre, administrere og udnytte dem i løbet af den relevante periode. Som følge heraf ville dette, hvis værdien af dækningskøbet skulle benyttes som en CUP, kun være relevant for at fastlægge LuxSCS' godtgørelse til LuxOpCo for de funktioner, LuxOpCo udførte (medregnet de benyttede aktiver og de påtagne risici) under licensaftalen. Som godtgjort i sektion 9.2.1.1 leverede eller tilførte LuxSCS ikke noget unikt og værdifuldt bidrag til udviklingen, vedligeholdelsen eller forbedringen af de immaterielle aktiver, som det ellers blev fremlagt i CSA'en, men videregav i stedet disse til licenstageren LuxOpCo (670). LuxSCS var derfor berettiget til at modtage de fordele, der blev tildelt dem under CSA'en (det vil sige det juridiske ejerskab af de immaterielle aktiver og derivater deraf), kun fordi LuxOpCo udførte de funktioner og risici, de fik udstukket under den aftale som forklaret i sektion 9.2.1.2.

de facto

670

| (538) | Dette godtgøres af vilkårene i licensaftalen, ifølge hvilken LuxOpCo opnåede en eksklusiv og uigenkaldelig licens til alle eksisterende og fremtidige immaterielle ejendomsrettigheder fra LuxSCS i en ubegrænset tidsperiode, samt af den funktionelle analyse udført i sektion 9.2.1.1 og 9.2.1.2. Selv om der kan indgås en licenseringsordning, der minder om forholdet mellem licensgiveren og licenstageren i [A]-aftalen, mellem uafhængige og relaterede parter i armslængde, er det vanskeligt at forestille sig en underlicensaftale, der svarer til licensaftalen, mellem uafhængige parter. |
| --- | --- |

(538)

Dette godtgøres af vilkårene i licensaftalen, ifølge hvilken LuxOpCo opnåede en eksklusiv og uigenkaldelig licens til alle eksisterende og fremtidige immaterielle ejendomsrettigheder fra LuxSCS i en ubegrænset tidsperiode, samt af den funktionelle analyse udført i sektion 9.2.1.1 og 9.2.1.2. Selv om der kan indgås en licenseringsordning, der minder om forholdet mellem licensgiveren og licenstageren i [A]-aftalen, mellem uafhængige og relaterede parter i armslængde, er det vanskeligt at forestille sig en underlicensaftale, der svarer til licensaftalen, mellem uafhængige parter.

9.2.1.3.2.   Avancefordelingsmetoden og TNMM

Avancefordelingsmetoden og TNMM

| (539) | Eftersom der ikke findes nogen aftaler, der direkte kan sammenlignes med licensaftalen (671), er en avancefordelingsmetode den mest passende metode til fastsættelse af transferpriser til bestemmelse af transferprisen i den koncerninterne transaktion i det aktuelle tilfælde. Som forklaret i betragtning 251 er der beskrevet to transaktionelle metoder til fastsættelse af transferpriser i OECD's TP-retningslinjer, nemlig TNMM og avancefordelingsmetoden. Avancefordelingsmetoden refererer til to fremgangsmåder: bidragsanalysen og residualanalysen. Sidstnævnte betegnes ofte som »residualavancefordelingsanalysen«. |
| --- | --- |

(539)

Eftersom der ikke findes nogen aftaler, der direkte kan sammenlignes med licensaftalen (671), er en avancefordelingsmetode den mest passende metode til fastsættelse af transferpriser til bestemmelse af transferprisen i den koncerninterne transaktion i det aktuelle tilfælde. Som forklaret i betragtning 251 er der beskrevet to transaktionelle metoder til fastsættelse af transferpriser i OECD's TP-retningslinjer, nemlig TNMM og avancefordelingsmetoden. Avancefordelingsmetoden refererer til to fremgangsmåder: bidragsanalysen og residualanalysen. Sidstnævnte betegnes ofte som »residualavancefordelingsanalysen«.

671

| (540) | TP-rapporten beregnede angiveligt et armslængdeinterval for licensaftalen på baggrund af residualavancefordelingsmetoden (672). En nærmere undersøgelse af den vurdering viser imidlertid, at den metode til fastsættelse af transferpris, der faktisk er anvendt, er TNMM. I det første trin blev TNMM benyttet til at bestemme et armslængdeafkast på [4-6] % af LuxOpCos driftsudgifter for deres angivelige »rutinefunktioner«, mens 100 % af det resterende overskud blev tilskrevet LuxSCS som en royaltybetaling for LuxOpCos brug af immaterielle aktiver. Anvendelse af residualavancefordelingsmetoden antyder, at når de koncerninterne transaktioners »rutinefunktioner« er blevet godtgjort, fordeles residualavancen mellem parterne til de kontrollerede transaktioner for at godtgøre deres unikke og værdifulde bidrag (673). I det aktuelle tilfælde blev 100 % af residualavancen imidlertid tildelt LuxSCS uden nogen begrundelse i TP-rapporten, eftersom denne rapport ikke fastlægger, hvordan bidrag (mens der tages højde for de udførte funktioner, anvendte aktiver og påtagne risici) fra LuxSCS retfærdiggør, at den samlede residualavance tillægges LuxSCS. Rapporten angiver ganske enkelt, at residualavancen »kan betragtes som værende henførbar til de immaterielle aktiver licenseret af LuxOpCo fra LuxSCS« (674). |
| --- | --- |

(540)

TP-rapporten beregnede angiveligt et armslængdeinterval for licensaftalen på baggrund af residualavancefordelingsmetoden (672). En nærmere undersøgelse af den vurdering viser imidlertid, at den metode til fastsættelse af transferpris, der faktisk er anvendt, er TNMM. I det første trin blev TNMM benyttet til at bestemme et armslængdeafkast på [4-6] % af LuxOpCos driftsudgifter for deres angivelige »rutinefunktioner«, mens 100 % af det resterende overskud blev tilskrevet LuxSCS som en royaltybetaling for LuxOpCos brug af immaterielle aktiver. Anvendelse af residualavancefordelingsmetoden antyder, at når de koncerninterne transaktioners »rutinefunktioner« er blevet godtgjort, fordeles residualavancen mellem parterne til de kontrollerede transaktioner for at godtgøre deres unikke og værdifulde bidrag (673). I det aktuelle tilfælde blev 100 % af residualavancen imidlertid tildelt LuxSCS uden nogen begrundelse i TP-rapporten, eftersom denne rapport ikke fastlægger, hvordan bidrag (mens der tages højde for de udførte funktioner, anvendte aktiver og påtagne risici) fra LuxSCS retfærdiggør, at den samlede residualavance tillægges LuxSCS. Rapporten angiver ganske enkelt, at residualavancen »kan betragtes som værende henførbar til de immaterielle aktiver licenseret af LuxOpCo fra LuxSCS« (674).

672

673

674

| (541) | Fraværet af en fordeling af residualavancen mellem LuxSCS og LuxOpCo i vurderingen af transferprisen i TP-rapporten indikerer, at kun én af parterne til licensaftalen blev betragtet som værende den, der udfører værdifulde og unikke bidrag, nemlig LuxSCS. Dette betyder, at en ensidig transfermetode, det vil sige TNMM, i realiteten blev anvendt til at bestemme armslængdeområdet for den transaktion (675). Dette er blevet bekræftet af Luxembourg (676). |
| --- | --- |

(541)

Fraværet af en fordeling af residualavancen mellem LuxSCS og LuxOpCo i vurderingen af transferprisen i TP-rapporten indikerer, at kun én af parterne til licensaftalen blev betragtet som værende den, der udfører værdifulde og unikke bidrag, nemlig LuxSCS. Dette betyder, at en ensidig transfermetode, det vil sige TNMM, i realiteten blev anvendt til at bestemme armslængdeområdet for den transaktion (675). Dette er blevet bekræftet af Luxembourg (676).

675

676

| (542) | I lyset af den funktionelle analyse, der blev udført i sektion 9.2.1.1 og 9.2.1.2, er Kommissionen enig i, at kun én af parterne til licensaftalen udfører unikke og værdifulde bidrag, og at TNMM som følge heraf er den mest egnede metode til fastsættelse af transferpris til vurdering af den godtgørelse, der skal betales under licensaftalen. Som det beskrives ovenfor, er den part, der udfører unikke og værdifulde funktioner, dog LuxOpCo og ikke LuxSCS. På det grundlag bør den part, der testes til anvendelse af TNMM, være LuxSCS, ikke LuxOpCo, som det yderligere forklares i sektion 9.2.1.4. |
| --- | --- |

(542)

I lyset af den funktionelle analyse, der blev udført i sektion 9.2.1.1 og 9.2.1.2, er Kommissionen enig i, at kun én af parterne til licensaftalen udfører unikke og værdifulde bidrag, og at TNMM som følge heraf er den mest egnede metode til fastsættelse af transferpris til vurdering af den godtgørelse, der skal betales under licensaftalen. Som det beskrives ovenfor, er den part, der udfører unikke og værdifulde funktioner, dog LuxOpCo og ikke LuxSCS. På det grundlag bør den part, der testes til anvendelse af TNMM, være LuxSCS, ikke LuxOpCo, som det yderligere forklares i sektion 9.2.1.4.

9.2.1.4.   
  Anvendelsen af TNMM på den aktuelle sag

Anvendelsen af TNMM på den aktuelle sag

| (543) | Som forklares i betragtning 255, kræver anvendelsen af TNMM for det første den testede parts udvalg og dernæst valget af en egnet avanceniveauindikator, der undersøger den avance, der kan genereres på baggrund af de funktioner, der udføres af den testede part i den kontrollerede transaktion, når der tages hensyn til de aktiver, parten benytter, og de risici, den påtager sig. |
| --- | --- |

(543)

Som forklares i betragtning 255, kræver anvendelsen af TNMM for det første den testede parts udvalg og dernæst valget af en egnet avanceniveauindikator, der undersøger den avance, der kan genereres på baggrund af de funktioner, der udføres af den testede part i den kontrollerede transaktion, når der tages hensyn til de aktiver, parten benytter, og de risici, den påtager sig.

9.2.1.4.1.   Den testede part bør være LuxSCS

Den testede part bør være LuxSCS

| (544) | Når TNMM anvendes, må der vælges en »testet part« baseret på den udførte funktionelle analyse (herunder benyttede aktiver og påtagne risici) af alle parter til den koncerninterne transaktion (677). Som en tommelfingerregel er den testede part den part, hvorpå TNMM kan anvendes på den mest pålidelige måde, og for hvilken der kan findes de mest pålidelige sammenligningsfaktorer. Dette vil som oftest være den part, der udfører de mindst komplekse funktioner (678). TNMM betragtes som en velegnet metode til at teste armslængdegodtgørelsen for den part, som ikke yder nogen unikke eller værdifulde bidrag til den transaktion, der foretages transferprisanalyse på (679). |
| --- | --- |

(544)

Når TNMM anvendes, må der vælges en »testet part« baseret på den udførte funktionelle analyse (herunder benyttede aktiver og påtagne risici) af alle parter til den koncerninterne transaktion (677). Som en tommelfingerregel er den testede part den part, hvorpå TNMM kan anvendes på den mest pålidelige måde, og for hvilken der kan findes de mest pålidelige sammenligningsfaktorer. Dette vil som oftest være den part, der udfører de mindst komplekse funktioner (678). TNMM betragtes som en velegnet metode til at teste armslængdegodtgørelsen for den part, som ikke yder nogen unikke eller værdifulde bidrag til den transaktion, der foretages transferprisanalyse på (679).

677

678

679

| (545) | For den ordning for fastsættelse af transferpris, der blev endosseret af den anfægtede skatteafgørelse, blev LuxOpCo valgt som den testede part i anvendelsen af TNMM. TP-rapporten retfærdiggør dette valg ved at hævde, at LuxOpCo udfører de mindst komplekse funktioner i deres relation til LuxSCS på grundlag af, at de i modsætning til LuxSCS ikke ejer værdifuld IP og ikke påtager sig betydelige forretningsrisici i forbindelse med udførelsen af rutineaktiviteter (680). |
| --- | --- |

(545)

For den ordning for fastsættelse af transferpris, der blev endosseret af den anfægtede skatteafgørelse, blev LuxOpCo valgt som den testede part i anvendelsen af TNMM. TP-rapporten retfærdiggør dette valg ved at hævde, at LuxOpCo udfører de mindst komplekse funktioner i deres relation til LuxSCS på grundlag af, at de i modsætning til LuxSCS ikke ejer værdifuld IP og ikke påtager sig betydelige forretningsrisici i forbindelse med udførelsen af rutineaktiviteter (680).

680

| (546) | Det ræsonnement fremviser, at der er forvirring mellem kompleksiteten af de ejede aktiver og kompleksiteten af de funktioner, der udføres af parterne til den koncerninterne transaktion, der prissættes. Som forklaret i betragtning 430 er der ikke noget grundlag for antagelsen om, at et associeret koncernselskab, der licenserer et immaterielt aktiv til et andet koncernselskab, udfører mere komplekse funktioner end det pågældende selskab, blot fordi det juridisk ejer et komplekst aktiv. Af hensyn til fastsættelse af transferpris giver det juridiske ejerskab af et immaterielt aktiv i sig selv ikke nogen ret til i sidste ende at bibeholde de afkast, der afledes af udnyttelsen af det pågældende immaterielle aktiv. Godtgørelsen af en part til en koncernintern transaktion afhænger på den ene side af de funktioner, den udfører, de aktiver, den bruger, og de risici, den påtager sig, og på den anden side af de bidrag, transaktionens andre relaterede parter ydede igennem deres udførte funktioner, brugte aktiver og påtagne risici (681). Som forklaret i sektion 9.2.1.1.3 svarer alle eventuelle risici, som muligvis er kontraktmæssigt tilskrevet LuxSCS, men som rent faktisk var meget begrænsede som følge af licensaftalen, ikke til parternes egentlig adfærd. |
| --- | --- |

(546)

Det ræsonnement fremviser, at der er forvirring mellem kompleksiteten af de ejede aktiver og kompleksiteten af de funktioner, der udføres af parterne til den koncerninterne transaktion, der prissættes. Som forklaret i betragtning 430 er der ikke noget grundlag for antagelsen om, at et associeret koncernselskab, der licenserer et immaterielt aktiv til et andet koncernselskab, udfører mere komplekse funktioner end det pågældende selskab, blot fordi det juridisk ejer et komplekst aktiv. Af hensyn til fastsættelse af transferpris giver det juridiske ejerskab af et immaterielt aktiv i sig selv ikke nogen ret til i sidste ende at bibeholde de afkast, der afledes af udnyttelsen af det pågældende immaterielle aktiv. Godtgørelsen af en part til en koncernintern transaktion afhænger på den ene side af de funktioner, den udfører, de aktiver, den bruger, og de risici, den påtager sig, og på den anden side af de bidrag, transaktionens andre relaterede parter ydede igennem deres udførte funktioner, brugte aktiver og påtagne risici (681). Som forklaret i sektion 9.2.1.1.3 svarer alle eventuelle risici, som muligvis er kontraktmæssigt tilskrevet LuxSCS, men som rent faktisk var meget begrænsede som følge af licensaftalen, ikke til parternes egentlig adfærd.

681

| (547) | I det aktuelle tilfælde burde Luxembourgs skattemyndighed ikke have accepteret Amazons påstand om, at alene det juridiske ejerskab over de immaterielle aktiver udgør et »unikt bidrag (682)«, som LuxSCS burde modtage godtgørelse for i form af næsten al fortjeneste udledt fra alle LuxOpCos forretningsaktiviteter. Den burde derimod have krævet en funktionel analyse, der fremviste, at LuxSCS udfører unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med det aktiv, hvilket helt manglede fra TP-rapporten. Selv om LuxOpCo ubestridt ikke bør modtage den eksklusive og uigenkaldelige ret til at bruge og underlicensere de immaterielle aktiver uden at godtgøre LuxSCS for de omkostninger, sidstnævnte bærer i forbindelse med dækningskøbsaftalen og CSA'en, afhænger sagen om, hvorvidt LuxSCS bør godtgøres ud over det beløb, af de funktioner, der udføres af henholdsvis LuxSCS og LuxOpCo i forbindelse med de immaterielle aktiver. |
| --- | --- |

(547)

I det aktuelle tilfælde burde Luxembourgs skattemyndighed ikke have accepteret Amazons påstand om, at alene det juridiske ejerskab over de immaterielle aktiver udgør et »unikt bidrag (682)«, som LuxSCS burde modtage godtgørelse for i form af næsten al fortjeneste udledt fra alle LuxOpCos forretningsaktiviteter. Den burde derimod have krævet en funktionel analyse, der fremviste, at LuxSCS udfører unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med det aktiv, hvilket helt manglede fra TP-rapporten. Selv om LuxOpCo ubestridt ikke bør modtage den eksklusive og uigenkaldelige ret til at bruge og underlicensere de immaterielle aktiver uden at godtgøre LuxSCS for de omkostninger, sidstnævnte bærer i forbindelse med dækningskøbsaftalen og CSA'en, afhænger sagen om, hvorvidt LuxSCS bør godtgøres ud over det beløb, af de funktioner, der udføres af henholdsvis LuxSCS og LuxOpCo i forbindelse med de immaterielle aktiver.

682

| (548) | Selv om de var den juridiske ejer af de immaterielle aktiver i den relevante periode, demonstrerer den funktionelle analyse udført i sektion 9.2.1.1, at LuxSCS ikke udførte nogen aktive og afgørende funktioner i forbindelse med udviklingen, forbedringen, administrationen og udnyttelsen deraf, som kunne retfærdiggøre at tilskrive dem næsten hele fortjenesten genereret af LuxOpCo i forbindelse med driften af Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed. LuxSCS bar blot de immaterielle aktiver med henblik på den europæiske drift, der blev udført igennem EU-webstederne (det vil sige forretningsaktiviteterne udført af LuxOpCo). Den funktionelle analyse foretaget i sektion 9.2.1.2 viser, at alle de gældende juridiske rettigheder relateret til udviklingen, forbedringen, administrationen og udnyttelsen af de immaterielle aktiver i det europæiske område er blevet eksklusivt og uigenkaldeligt tildelt LuxOpCo i hele deres levetid (683). Ydermere var det LuxOpCo, der med støtte fra datterselskaberne i EU (684) faktisk udførte alle de relevante funktioner, benyttede de relevante aktiver og påtog sig alle relevante risici ikke kun i forbindelse med udnyttelsen af de immaterielle aktiver, men også deres udvikling, forbedring og administration. LuxOpCo udførte også hovedkontorfunktioner og en række unikke og værdifulde funktioner, der var relevante for drivkraften bag Amazons virksomheds nøgleværdier, nemlig udvalg, pris og bekvemmelighed. Alt dette var tydeligt ud fra licensaftalens vilkår såvel som den funktionelle analyse i TP-rapporten, som angiver, at LuxSCS' eneste funktioner var at fungere som et holdingselskab for passive immaterielle aktiver, der administrerer den intellektuelle ejendom, som det besidder (685). |
| --- | --- |

(548)

Selv om de var den juridiske ejer af de immaterielle aktiver i den relevante periode, demonstrerer den funktionelle analyse udført i sektion 9.2.1.1, at LuxSCS ikke udførte nogen aktive og afgørende funktioner i forbindelse med udviklingen, forbedringen, administrationen og udnyttelsen deraf, som kunne retfærdiggøre at tilskrive dem næsten hele fortjenesten genereret af LuxOpCo i forbindelse med driften af Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed. LuxSCS bar blot de immaterielle aktiver med henblik på den europæiske drift, der blev udført igennem EU-webstederne (det vil sige forretningsaktiviteterne udført af LuxOpCo). Den funktionelle analyse foretaget i sektion 9.2.1.2 viser, at alle de gældende juridiske rettigheder relateret til udviklingen, forbedringen, administrationen og udnyttelsen af de immaterielle aktiver i det europæiske område er blevet eksklusivt og uigenkaldeligt tildelt LuxOpCo i hele deres levetid (683). Ydermere var det LuxOpCo, der med støtte fra datterselskaberne i EU (684) faktisk udførte alle de relevante funktioner, benyttede de relevante aktiver og påtog sig alle relevante risici ikke kun i forbindelse med udnyttelsen af de immaterielle aktiver, men også deres udvikling, forbedring og administration. LuxOpCo udførte også hovedkontorfunktioner og en række unikke og værdifulde funktioner, der var relevante for drivkraften bag Amazons virksomheds nøgleværdier, nemlig udvalg, pris og bekvemmelighed. Alt dette var tydeligt ud fra licensaftalens vilkår såvel som den funktionelle analyse i TP-rapporten, som angiver, at LuxSCS' eneste funktioner var at fungere som et holdingselskab for passive immaterielle aktiver, der administrerer den intellektuelle ejendom, som det besidder (685).

683

684

685

| (549) | Uagtet at kendelsesanmodningen og TP-rapporten forklarede, at LuxSCS forventedes at fungere som et holdingselskab for immaterielle aktiver, og LuxOpCo forventedes at fungere som den primære aktør i den europæiske drift (686), tog Luxembourgs skattemyndighed ikke hensyn til nogen af disse funktioner, da den granskede anmodningen og accepterede den foreslåede ordning for fastsættelse af transferpris. I stedet satte myndigheden sin lid til Amazons udokumenterede og unøjagtige påstand om, at LuxSCS ville udføre unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver, mens LuxOpCo udelukkende ville udføre »rutine«-administrationsfunktioner med begrænsede risici (687). I lyset af de funktionelle analyser foretaget i sektion 9.2.1.1 og 9.2.1.2 er det imidlertid LuxSCS og ikke LuxOpCo, som er den mindst komplekse enhed. Som følge heraf burde LuxSCS have været valgt som den testede part til anvendelsen af TNMM med hensyn til prissættelsen af licensaftalen. |
| --- | --- |

(549)

Uagtet at kendelsesanmodningen og TP-rapporten forklarede, at LuxSCS forventedes at fungere som et holdingselskab for immaterielle aktiver, og LuxOpCo forventedes at fungere som den primære aktør i den europæiske drift (686), tog Luxembourgs skattemyndighed ikke hensyn til nogen af disse funktioner, da den granskede anmodningen og accepterede den foreslåede ordning for fastsættelse af transferpris. I stedet satte myndigheden sin lid til Amazons udokumenterede og unøjagtige påstand om, at LuxSCS ville udføre unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver, mens LuxOpCo udelukkende ville udføre »rutine«-administrationsfunktioner med begrænsede risici (687). I lyset af de funktionelle analyser foretaget i sektion 9.2.1.1 og 9.2.1.2 er det imidlertid LuxSCS og ikke LuxOpCo, som er den mindst komplekse enhed. Som følge heraf burde LuxSCS have været valgt som den testede part til anvendelsen af TNMM med hensyn til prissættelsen af licensaftalen.

686

687

9.2.1.4.2.   Avanceniveauindikatoren

Avanceniveauindikatoren

| (550) | Ved anvendelsen af TNMM må valget af avanceniveauindikator afspejle værdien af de funktioner, der udføres af den testede part i den kontrollerede transaktion, når der tages hensyn til de aktiver, der benyttes, og de risici, der påtages af den (688), være baseret på objektive data og være mulig at måle på en relativt pålidelig og konsekvent måde. Ved anvendelsen af TNMM vægtes nettofortjenesten generelt i forhold til omkostninger for fremstilling og serviceaktiviteter, i forhold til salg for salgsaktiviteter og i forhold til aktiver for aktiv-intensive aktiviteter (689). Eftersom LuxSCS hverken registrerer salg eller påtager sig risici i forbindelse med de immaterielle aktiver, er de omkostninger, de pålægges direkte, den mest pålidelige indikator for værdien af de begrænsede funktioner, de udfører (når der tages hensyn til de benyttede aktiver og de påtagne risici). Derfor er den relevante avanceniveauindikator i dette tilfælde et mark-up for de samlede relevante omkostninger. |
| --- | --- |

(550)

Ved anvendelsen af TNMM må valget af avanceniveauindikator afspejle værdien af de funktioner, der udføres af den testede part i den kontrollerede transaktion, når der tages hensyn til de aktiver, der benyttes, og de risici, der påtages af den (688), være baseret på objektive data og være mulig at måle på en relativt pålidelig og konsekvent måde. Ved anvendelsen af TNMM vægtes nettofortjenesten generelt i forhold til omkostninger for fremstilling og serviceaktiviteter, i forhold til salg for salgsaktiviteter og i forhold til aktiver for aktiv-intensive aktiviteter (689). Eftersom LuxSCS hverken registrerer salg eller påtager sig risici i forbindelse med de immaterielle aktiver, er de omkostninger, de pålægges direkte, den mest pålidelige indikator for værdien af de begrænsede funktioner, de udfører (når der tages hensyn til de benyttede aktiver og de påtagne risici). Derfor er den relevante avanceniveauindikator i dette tilfælde et mark-up for de samlede relevante omkostninger.

688

689

| (551) | Med hensyn til bestemmelsen af det passende omkostningsgrundlag, for hvilket der skal anvendes et mark-up i det aktuelle tilfælde, udførte LuxSCS ikke nogen værdiskabende funktioner i forbindelse med udvikling, forbedring, administration eller udnyttelse af de immaterielle aktiver, og de brugte heller ikke nogen aktiver eller påtog sig nogen nævneværdige risici i denne henseende. De opfyldte blot en mellemliggende funktion ved at videreføre dækningskøbs- og CSA-omkostningerne til LuxOpCo og overføre en del af de royaltybetalinger (licensafgiften), de modtager fra LuxOpCo under licensaftalen til A9 og ATI i størrelsen af disse omkostninger. LuxSCS var ydermere berettiget til fordelene ved CSA'en, fordi LuxOpCo udførte funktionerne og påtog sig de risici, der var tildelt LuxSCS under den aftale i løbet af den relevante periode (690) i form af licensaftalen. Al godtgørelse af LuxSCS under licensaftalen bør derfor afspejle, at disse bidrag blev ydet af LuxOpCo (691). |
| --- | --- |

(551)

Med hensyn til bestemmelsen af det passende omkostningsgrundlag, for hvilket der skal anvendes et mark-up i det aktuelle tilfælde, udførte LuxSCS ikke nogen værdiskabende funktioner i forbindelse med udvikling, forbedring, administration eller udnyttelse af de immaterielle aktiver, og de brugte heller ikke nogen aktiver eller påtog sig nogen nævneværdige risici i denne henseende. De opfyldte blot en mellemliggende funktion ved at videreføre dækningskøbs- og CSA-omkostningerne til LuxOpCo og overføre en del af de royaltybetalinger (licensafgiften), de modtager fra LuxOpCo under licensaftalen til A9 og ATI i størrelsen af disse omkostninger. LuxSCS var ydermere berettiget til fordelene ved CSA'en, fordi LuxOpCo udførte funktionerne og påtog sig de risici, der var tildelt LuxSCS under den aftale i løbet af den relevante periode (690) i form af licensaftalen. Al godtgørelse af LuxSCS under licensaftalen bør derfor afspejle, at disse bidrag blev ydet af LuxOpCo (691).

690

691

| (552) | På trods af hvad Amazon påstår (692), blev licensafgiften, som blev endosseret af den anfægtede afgørelse, ikke reduceret svarende til funktionerne for udvikling, forbedring, administration og udnyttelse af de immaterielle aktiver udført af LuxOpCo (693). Afsnit 3.1 i licensaftalen, som fastsætter, at LuxOpCo skal yde virksomhedstjenesteydelser til LuxSCS, kræver utvetydigt i denne henseende, at »parterne er enige om, at licensafgiften fremsat i bevismateriale A skal være det eneste hensyn for de tildelte licenser og udførte tjenesteydelser i denne aftale« (694). LuxSCS blev faktisk ikke pålagt nogen direkte eller indirekte omkostninger relateret til de immaterielle aktiver, med undtagelse af nogle begrænsede omkostninger i forbindelse med administrationen af deres eget ejerskab over de immaterielle aktiver. |
| --- | --- |

(552)

På trods af hvad Amazon påstår (692), blev licensafgiften, som blev endosseret af den anfægtede afgørelse, ikke reduceret svarende til funktionerne for udvikling, forbedring, administration og udnyttelse af de immaterielle aktiver udført af LuxOpCo (693). Afsnit 3.1 i licensaftalen, som fastsætter, at LuxOpCo skal yde virksomhedstjenesteydelser til LuxSCS, kræver utvetydigt i denne henseende, at »parterne er enige om, at licensafgiften fremsat i bevismateriale A skal være det eneste hensyn for de tildelte licenser og udførte tjenesteydelser i denne aftale« (694). LuxSCS blev faktisk ikke pålagt nogen direkte eller indirekte omkostninger relateret til de immaterielle aktiver, med undtagelse af nogle begrænsede omkostninger i forbindelse med administrationen af deres eget ejerskab over de immaterielle aktiver.

692

693

694

| (553) | Derfor bør dækningskøbs- og CSA-omkostningerne ekskluderes fra omkostningsgrundlaget som gennemgående omkostninger, hvilket vil sige, at der ikke bør anvendes nogen mark-up på disse omkostninger, når LuxSCS' armslængdegodtgørelse fastsættes under licensaftalen. Eftersom LuxSCS ikke udfører nogen funktioner, bruger nogen aktiver eller påtager sig nogen risici i forbindelse med udvikling, forbedring, administration eller udnyttelse af de immaterielle aktiver, ville man ikke forvente, at en uafhængig part betalte LuxSCS et mark-up på de omkostninger (695). På samme måde bør omkostningerne relateret til det koncerninterne salg af lagerbeholdning i 2006 ekskluderes fra omkostningsgrundlaget, da det lader til at være en engangsomkostning, som ikke har noget at gøre med hensættelsen af de immaterielle aktiver, men med omstruktureringen af den europæiske drift, hvor LuxSCS omorganiserede datterselskabernes aktiviteter. Dette kan kvalificeres som en aktionæraktivitet og bør ikke omfattes af et mark-up (696). |
| --- | --- |

(553)

Derfor bør dækningskøbs- og CSA-omkostningerne ekskluderes fra omkostningsgrundlaget som gennemgående omkostninger, hvilket vil sige, at der ikke bør anvendes nogen mark-up på disse omkostninger, når LuxSCS' armslængdegodtgørelse fastsættes under licensaftalen. Eftersom LuxSCS ikke udfører nogen funktioner, bruger nogen aktiver eller påtager sig nogen risici i forbindelse med udvikling, forbedring, administration eller udnyttelse af de immaterielle aktiver, ville man ikke forvente, at en uafhængig part betalte LuxSCS et mark-up på de omkostninger (695). På samme måde bør omkostningerne relateret til det koncerninterne salg af lagerbeholdning i 2006 ekskluderes fra omkostningsgrundlaget, da det lader til at være en engangsomkostning, som ikke har noget at gøre med hensættelsen af de immaterielle aktiver, men med omstruktureringen af den europæiske drift, hvor LuxSCS omorganiserede datterselskabernes aktiviteter. Dette kan kvalificeres som en aktionæraktivitet og bør ikke omfattes af et mark-up (696).

695

696

| (554) | Hvad angår funktionerne udført af LuxSCS i den relevante periode blev de generelle administrative tjenesteydelser beskrevet i betragtning 429 tilkøbt eksternt og indebar ikke nogen nævneværdige risici. De tjenesteydelser kan beskrives med henvisning til de omkostninger, der blev pådraget direkte som følge af dem (697). Disse omkostninger havde at gøre med andelen af Luxembourgs omkostninger allokeret til LuxSCS til administration af deres juridiske ejerskab af de immaterielle aktiver, f.eks. visse omkostninger til vedligeholdelse af det juridiske ejerskab. Selv om der ikke blev givet noget bevis for, at LuxSCS rent faktisk traf nogen aktive og afgørende beslutninger i forbindelse med beskyttelsen af de immaterielle aktiver i Europa, hvor ansvaret for disse faktisk blev overført til LuxOpCo, kan Kommissionen ikke desto mindre acceptere, at disse omkostninger er inkluderet i omkostningsgrundlaget for anvendelsen af TNMM, så længe de repræsenterer egentlige funktioner, der udføres af LuxSCS. Disse omkostninger ville så se ud til at have at gøre med vedligeholdelsen af LuxSCS' juridiske ejerskab af de immaterielle aktiver i Europa. |
| --- | --- |

(554)

Hvad angår funktionerne udført af LuxSCS i den relevante periode blev de generelle administrative tjenesteydelser beskrevet i betragtning 429 tilkøbt eksternt og indebar ikke nogen nævneværdige risici. De tjenesteydelser kan beskrives med henvisning til de omkostninger, der blev pådraget direkte som følge af dem (697). Disse omkostninger havde at gøre med andelen af Luxembourgs omkostninger allokeret til LuxSCS til administration af deres juridiske ejerskab af de immaterielle aktiver, f.eks. visse omkostninger til vedligeholdelse af det juridiske ejerskab. Selv om der ikke blev givet noget bevis for, at LuxSCS rent faktisk traf nogen aktive og afgørende beslutninger i forbindelse med beskyttelsen af de immaterielle aktiver i Europa, hvor ansvaret for disse faktisk blev overført til LuxOpCo, kan Kommissionen ikke desto mindre acceptere, at disse omkostninger er inkluderet i omkostningsgrundlaget for anvendelsen af TNMM, så længe de repræsenterer egentlige funktioner, der udføres af LuxSCS. Disse omkostninger ville så se ud til at have at gøre med vedligeholdelsen af LuxSCS' juridiske ejerskab af de immaterielle aktiver i Europa.

697

| (555) | Som en konsekvens heraf skulle LuxSCS, ud over pålæggelsen af de gennemgående omkostninger, de bar i forbindelse med dækningskøbsaftalen og CSA'en (det vil sige dækningskøbs- og CSA-omkostningerne), godtgøres med et mark-up på et omkostningsgrundlag, der udelukkende bestod af omkostningerne pådraget for de eksterne tjenesteydelser, der var købt for at vedligeholde deres juridiske ejerskab af de immaterielle aktiver, som beskrevet i betragtning 429, i det omfang, at de omkostninger faktisk repræsenterer egentlige funktioner, der blev udført af LuxSCS. Det godtgørelsesniveau sikrer et resultat i tråd med armslængdeprincippet, eftersom det på passende vis afspejler LuxSCS' bidrag til licensaftalen. |
| --- | --- |

(555)

Som en konsekvens heraf skulle LuxSCS, ud over pålæggelsen af de gennemgående omkostninger, de bar i forbindelse med dækningskøbsaftalen og CSA'en (det vil sige dækningskøbs- og CSA-omkostningerne), godtgøres med et mark-up på et omkostningsgrundlag, der udelukkende bestod af omkostningerne pådraget for de eksterne tjenesteydelser, der var købt for at vedligeholde deres juridiske ejerskab af de immaterielle aktiver, som beskrevet i betragtning 429, i det omfang, at de omkostninger faktisk repræsenterer egentlige funktioner, der blev udført af LuxSCS. Det godtgørelsesniveau sikrer et resultat i tråd med armslængdeprincippet, eftersom det på passende vis afspejler LuxSCS' bidrag til licensaftalen.

9.2.1.4.3.   Bestemmelse af et passende mark-up

Bestemmelse af et passende mark-up

| (556) | Bestemmelse af et passende mark-up, der skal anvendes på den valgte avanceniveauindikator, kræver normalt en sammenlignelighedsanalyse. En sådan analyse omfatter en sammenligning af den kontrollerede transaktion med en sammenlignelig ukontrolleret transaktion eller transaktioner. Transaktioner anses som sammenlignelige, hvis ingen af forskellene mellem dem i væsentlig grad kunne påvirke den undersøgte faktor i metodologien (f.eks. pris eller margin), eller hvis der kan foretages nogenlunde nøjagtige justeringer for at fjerne de væsentlige effekter af sådanne forskelle (698). |
| --- | --- |

(556)

Bestemmelse af et passende mark-up, der skal anvendes på den valgte avanceniveauindikator, kræver normalt en sammenlignelighedsanalyse. En sådan analyse omfatter en sammenligning af den kontrollerede transaktion med en sammenlignelig ukontrolleret transaktion eller transaktioner. Transaktioner anses som sammenlignelige, hvis ingen af forskellene mellem dem i væsentlig grad kunne påvirke den undersøgte faktor i metodologien (f.eks. pris eller margin), eller hvis der kan foretages nogenlunde nøjagtige justeringer for at fjerne de væsentlige effekter af sådanne forskelle (698).

698

| (557) | I det aktuelle tilfælde er det ikke muligt at udføre en pålidelig sammenlignelighedsanalyse. De sammenligningsfaktorer, der angives i TP-rapporten, er ikke relevante i denne henseende, eftersom de har at gøre med virksomheder, som var aktive inden for databehandling, databaseaktiviteter, andre computerrelaterede aktiviteter, markedsundersøgelser og offentlige meningsmålinger, forretnings- og administrationsmæssige konsulentaktiviteter og reklame, og ingen af disse tjenesteydelser udføres af LuxSCS. For at kunne udføre en pålidelig sammenlignelighedsanalyse i det aktuelle tilfælde, ville der skulle identificeres relevante ukontrollerede sammenligningsfaktorer, der yder tjenesteydelser, der minder om de generelle administrative tjenesteydelser leveret af LuxSCS under licensaftalen. Det er dog vanskeligt at forestille sig en underlicensaftale, der svarer til licensaftalen, mellem uafhængige parter. Det ville kræve identifikation af uafhængige virksomheder, som opkøbte et aktiv og påtog sig at udføre visse funktioner og påtage sig visse tilknyttede risici i forbindelse med den enhed, den købte aktivet af, overførte disse funktioner og risici til en anden uafhængig virksomhed og stod tilbage med begrænsede administrative funktioner for at beskytte sin ejerskabsinteresse i IP-licensen. For at transaktionerne skulle kunne sammenlignes, ville de uafhængige virksomheder også være nødt til at drive deres forretninger under lignende økonomiske omstændigheder og med forretningsstrategier, der mindede om den, der efterstræbes af parterne i licensaftalen (699). Endelig ville der skulle foretages en justering af alle sammenligningsfaktorer, der medtages i en analyse til fastsættelse af transferpris, for at udelukke gennemgående omkostninger pådraget af de sammenligningsfaktorer fra omkostningsgrundlaget, hvorpå mark-up'et ikke bør anvendes (700). Sådanne sammenligningsfaktorer findes ikke. Det er derfor umuligt at udføre en sammenlignelighedsanalyse i det aktuelle tilfælde uden at foretage betydelige og potentielt tilfældige justeringer, som ville ændre analysens pålidelighed. Derfor har Kommissionen afholdt sig fra at udføre en sammenlignelighedsanalyse med det formål at bestemme niveauet af et mark-up, der egner sig til de funktioner, som LuxSCS faktisk udfører. |
| --- | --- |

(557)

I det aktuelle tilfælde er det ikke muligt at udføre en pålidelig sammenlignelighedsanalyse. De sammenligningsfaktorer, der angives i TP-rapporten, er ikke relevante i denne henseende, eftersom de har at gøre med virksomheder, som var aktive inden for databehandling, databaseaktiviteter, andre computerrelaterede aktiviteter, markedsundersøgelser og offentlige meningsmålinger, forretnings- og administrationsmæssige konsulentaktiviteter og reklame, og ingen af disse tjenesteydelser udføres af LuxSCS. For at kunne udføre en pålidelig sammenlignelighedsanalyse i det aktuelle tilfælde, ville der skulle identificeres relevante ukontrollerede sammenligningsfaktorer, der yder tjenesteydelser, der minder om de generelle administrative tjenesteydelser leveret af LuxSCS under licensaftalen. Det er dog vanskeligt at forestille sig en underlicensaftale, der svarer til licensaftalen, mellem uafhængige parter. Det ville kræve identifikation af uafhængige virksomheder, som opkøbte et aktiv og påtog sig at udføre visse funktioner og påtage sig visse tilknyttede risici i forbindelse med den enhed, den købte aktivet af, overførte disse funktioner og risici til en anden uafhængig virksomhed og stod tilbage med begrænsede administrative funktioner for at beskytte sin ejerskabsinteresse i IP-licensen. For at transaktionerne skulle kunne sammenlignes, ville de uafhængige virksomheder også være nødt til at drive deres forretninger under lignende økonomiske omstændigheder og med forretningsstrategier, der mindede om den, der efterstræbes af parterne i licensaftalen (699). Endelig ville der skulle foretages en justering af alle sammenligningsfaktorer, der medtages i en analyse til fastsættelse af transferpris, for at udelukke gennemgående omkostninger pådraget af de sammenligningsfaktorer fra omkostningsgrundlaget, hvorpå mark-up'et ikke bør anvendes (700). Sådanne sammenligningsfaktorer findes ikke. Det er derfor umuligt at udføre en sammenlignelighedsanalyse i det aktuelle tilfælde uden at foretage betydelige og potentielt tilfældige justeringer, som ville ændre analysens pålidelighed. Derfor har Kommissionen afholdt sig fra at udføre en sammenlignelighedsanalyse med det formål at bestemme niveauet af et mark-up, der egner sig til de funktioner, som LuxSCS faktisk udfører.

699

700

| (558) | I stedet sætter Kommissionen sin lid til konklusionen fra JTPF-rapporten fra 2010, som angiver, at der blev observeret et mark-up for lavtilførte koncerninterne tjenesteydelser i området fra 3 % til 10 % af de nationale skattemyndigheder i de medlemsstater, der deltog i JTPF. Ifølge den rapport var det mark-up, der blev observeret mest i praksis, 5 % af omkostningerne for levering af sådanne tjenesteydelser. Som forklaret i betragtning 258, hvor et armslængdeområde vurderes at bestå af lige pålidelige resultater, er det passende at benytte et mål for »central tendens«, f.eks. medianen, til at vælge det bedst egnede punkt i området (701). Kommissionen betragter det derfor som passende at anvende et mark-up på 5 % til de eksterne omkostninger pådraget af LuxSCS for vedligeholdelsen af deres juridiske ejerskab af de immaterielle aktiver som beskrevet i betragtning 429. På den måde bestemmes en armslængdegodtgørelse for LuxSCS' levering af tjenesteydelser under licensaftalen, så længe de omkostninger faktisk afspejler egentlige funktioner, som blev udført af LuxSCS. |
| --- | --- |

(558)

I stedet sætter Kommissionen sin lid til konklusionen fra JTPF-rapporten fra 2010, som angiver, at der blev observeret et mark-up for lavtilførte koncerninterne tjenesteydelser i området fra 3 % til 10 % af de nationale skattemyndigheder i de medlemsstater, der deltog i JTPF. Ifølge den rapport var det mark-up, der blev observeret mest i praksis, 5 % af omkostningerne for levering af sådanne tjenesteydelser. Som forklaret i betragtning 258, hvor et armslængdeområde vurderes at bestå af lige pålidelige resultater, er det passende at benytte et mål for »central tendens«, f.eks. medianen, til at vælge det bedst egnede punkt i området (701). Kommissionen betragter det derfor som passende at anvende et mark-up på 5 % til de eksterne omkostninger pådraget af LuxSCS for vedligeholdelsen af deres juridiske ejerskab af de immaterielle aktiver som beskrevet i betragtning 429. På den måde bestemmes en armslængdegodtgørelse for LuxSCS' levering af tjenesteydelser under licensaftalen, så længe de omkostninger faktisk afspejler egentlige funktioner, som blev udført af LuxSCS.

701

9.2.1.5.   
  Konklusion på det primære fund af en økonomisk fordel

Konklusion på det primære fund af en økonomisk fordel

| (559) | I lyset af den føromtalte analyse er en armslængdegodtgørelse til LuxSCS under licensaftalen (det vil sige licensafgiften) lig med summen af de dækningskøbs- og CSA-omkostninger, LuxSCS pådrog sig i forbindelse med de immaterielle aktiver, uden et mark-up, plus alle relevante omkostninger pådraget direkte af LuxSCS som beskrevet i betragtning 429, hvorpå der bør anvendes et mark-up på 5 % i det omfang, at disse omkostninger kan betragtes som en afspejling af de faktiske funktioner, der blev udført af LuxSCS. |
| --- | --- |

(559)

I lyset af den føromtalte analyse er en armslængdegodtgørelse til LuxSCS under licensaftalen (det vil sige licensafgiften) lig med summen af de dækningskøbs- og CSA-omkostninger, LuxSCS pådrog sig i forbindelse med de immaterielle aktiver, uden et mark-up, plus alle relevante omkostninger pådraget direkte af LuxSCS som beskrevet i betragtning 429, hvorpå der bør anvendes et mark-up på 5 % i det omfang, at disse omkostninger kan betragtes som en afspejling af de faktiske funktioner, der blev udført af LuxSCS.

| (560) | Det godtgørelsesniveau passer med den økonomiske virkelighed for den kontrollerede transaktion som en korrekt godtgørelse af funktionerne udført af parterne dertil, hvor der tages hensyn til de aktiver, de benytter, og de risici, de påtager sig. Det afspejler, hvad en uafhængig part i en position, der minder om LuxOpCos, ville være villig til at betale for de rettigheder og forpligtelser, der påtager sig, under licensaftalen. Det godtgørelsesniveau giver LuxSCS tilstrækkelige midler til at dække deres betalingsforpligtelser under dækningskøbsaftalen og CSA'en samt de omkostninger, de pådrager sig i forbindelse med udførelsen af deres administrative funktioner (om nogen) over en given periode. LuxSCS ville være sikret den fulde godtgørelse på årlig basis, uafhængigt af LuxOpCos forretningsresultater (inklusive perioder, hvor LuxOpCo tabte penge). Sådan et godtgørelsesniveau afspejler på passende vis det faktum, at LuxOpCo udvikler, forbedrer, administrerer og udnytter de immaterielle aktiver i forbindelse med Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed, træffer alle relevante strategiske beslutninger i forbindelse med den virksomhed og påtager sig og kontrollerer de relevante risici i denne henseende, mens LuxSCS ikke udfører nogen værdiskabende funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver i den virksomhed. |
| --- | --- |

(560)

Det godtgørelsesniveau passer med den økonomiske virkelighed for den kontrollerede transaktion som en korrekt godtgørelse af funktionerne udført af parterne dertil, hvor der tages hensyn til de aktiver, de benytter, og de risici, de påtager sig. Det afspejler, hvad en uafhængig part i en position, der minder om LuxOpCos, ville være villig til at betale for de rettigheder og forpligtelser, der påtager sig, under licensaftalen. Det godtgørelsesniveau giver LuxSCS tilstrækkelige midler til at dække deres betalingsforpligtelser under dækningskøbsaftalen og CSA'en samt de omkostninger, de pådrager sig i forbindelse med udførelsen af deres administrative funktioner (om nogen) over en given periode. LuxSCS ville være sikret den fulde godtgørelse på årlig basis, uafhængigt af LuxOpCos forretningsresultater (inklusive perioder, hvor LuxOpCo tabte penge). Sådan et godtgørelsesniveau afspejler på passende vis det faktum, at LuxOpCo udvikler, forbedrer, administrerer og udnytter de immaterielle aktiver i forbindelse med Amazons europæiske detail- og servicevirksomhed, træffer alle relevante strategiske beslutninger i forbindelse med den virksomhed og påtager sig og kontrollerer de relevante risici i denne henseende, mens LuxSCS ikke udfører nogen værdiskabende funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver i den virksomhed.

| (561) | I betragtning af, at dette godtgørelsesniveau er lavere end det godtgørelsesniveau for LuxSCS, der er et resultat af ordningen for fastsættelse af transferpriser, der endosseres af den anfægtede skatteafgørelse, ifølge hvilken de blev tilskrevet hele residualavancen skabt af LuxOpCo mere end en rutinegodtgørelse for angivelige rutinefunktioner, konkluderer Kommissionen, at den anfægtede skatteafgørelse tildelte LuxOpCo en økonomisk fordel i form af en reduktion i deres beskatningsgrundlag med hensyn til selskabsskat i Luxembourg, sammenlignet med indkomsten hos virksomheder, hvis skattepligtige overskud afspejler priser forhandlet i armslængde på markedet. |
| --- | --- |

(561)

I betragtning af, at dette godtgørelsesniveau er lavere end det godtgørelsesniveau for LuxSCS, der er et resultat af ordningen for fastsættelse af transferpriser, der endosseres af den anfægtede skatteafgørelse, ifølge hvilken de blev tilskrevet hele residualavancen skabt af LuxOpCo mere end en rutinegodtgørelse for angivelige rutinefunktioner, konkluderer Kommissionen, at den anfægtede skatteafgørelse tildelte LuxOpCo en økonomisk fordel i form af en reduktion i deres beskatningsgrundlag med hensyn til selskabsskat i Luxembourg, sammenlignet med indkomsten hos virksomheder, hvis skattepligtige overskud afspejler priser forhandlet i armslængde på markedet.

9.2.2.   SEKUNDÆRT FUND AF EN ØKONOMISK FORDEL

| (562) | Med forbehold for vurderingen i sektion 9.2.1 påtænker Kommissionen ved hjælp af et sekundært ræsonnement, at selv hvis Luxembourg gjorde ret i at have accepteret den udokumenterede og unøjagtige antagelse om, at LuxSCS udførte unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver, hvilket Kommissionen anfægter, tildeler ordningen for fastsættelse af transferpriser endosseret af den anfægtede skatteafgørelse en økonomisk fordel til LuxOpCo, eftersom den er baseret på uhensigtsmæssige valg, der fører til en reduktion af den virksomheds skattepligtige indkomst. |
| --- | --- |

(562)

Med forbehold for vurderingen i sektion 9.2.1 påtænker Kommissionen ved hjælp af et sekundært ræsonnement, at selv hvis Luxembourg gjorde ret i at have accepteret den udokumenterede og unøjagtige antagelse om, at LuxSCS udførte unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver, hvilket Kommissionen anfægter, tildeler ordningen for fastsættelse af transferpriser endosseret af den anfægtede skatteafgørelse en økonomisk fordel til LuxOpCo, eftersom den er baseret på uhensigtsmæssige valg, der fører til en reduktion af den virksomheds skattepligtige indkomst.

| (563) | Mere specifikt identificerede Kommissionen følgende uhensigtsmæssige metodologiske valg, der understøttede den anfægtede skatteafgørelse, som resulterer i en skattepligtig indkomst for LuxOpCo, der afviger fra et pålideligt skøn for et markedsbaseret resultat i tråd med armslængdeprincippet: i) det blev på unøjagtig vis fundet, at LuxOpCo kun udførte »rutine«-funktioner, hvilket medførte, at hele residualavancen blev tilskrevet LuxSCS; ii) den avanceniveauindikator, der blev valgt med hensyn til ordningen for fastsættelse af transferpris, der blev endosseret af den anfægtede skatteafgørelse, skulle have været baseret på samlede omkostninger og ikke driftsudgifter; og iii) der findes ikke noget økonomisk retfærdiggørelse for inklusionen af et loft i ordningen for fastsættelse af transferpris. Hvert af disse uhensigtsmæssige metodologiske valg fører uafhængigt af hinanden til konklusionen, at ordningen for fastsættelse af transferpris endosseret af den anfægtede skatteafgørelse producerer et resultat, der afviger fra et pålideligt skøn for et armslængderesultat. |
| --- | --- |

(563)

Mere specifikt identificerede Kommissionen følgende uhensigtsmæssige metodologiske valg, der understøttede den anfægtede skatteafgørelse, som resulterer i en skattepligtig indkomst for LuxOpCo, der afviger fra et pålideligt skøn for et markedsbaseret resultat i tråd med armslængdeprincippet: i) det blev på unøjagtig vis fundet, at LuxOpCo kun udførte »rutine«-funktioner, hvilket medførte, at hele residualavancen blev tilskrevet LuxSCS; ii) den avanceniveauindikator, der blev valgt med hensyn til ordningen for fastsættelse af transferpris, der blev endosseret af den anfægtede skatteafgørelse, skulle have været baseret på samlede omkostninger og ikke driftsudgifter; og iii) der findes ikke noget økonomisk retfærdiggørelse for inklusionen af et loft i ordningen for fastsættelse af transferpris. Hvert af disse uhensigtsmæssige metodologiske valg fører uafhængigt af hinanden til konklusionen, at ordningen for fastsættelse af transferpris endosseret af den anfægtede skatteafgørelse producerer et resultat, der afviger fra et pålideligt skøn for et armslængderesultat.

| (564) | Formålet med den vurdering, der er foretaget i denne sektion, er ikke at bestemme en præcis armslængdegodtgørelse for LuxOpCo. Af de årsager, der er angivet i sektion 9.2.1 mener Kommissionen, at Luxembourgs skattemyndighed ikke burde have accepteret en ordning til fastsættelse af transferpris baseret på den udokumenterede og unøjagtige antagelse om, at LuxSCS udførte unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver. Formålet med denne vurdering er snarere at fremvise, at selv hvis den pågældende myndighed havde gjort ret i at acceptere den antagelse, hvilket Kommissionen anfægter, tildeler den anfægtede skatteafgørelse stadig en økonomisk fordel til LuxOpCo, eftersom den ordning til fastsættelse af transferpris, som den endosserer, er baseret på de tre førnævnte metodologiske valg, som resulterer i en nedbringelse af LuxOpCos skattepligtige indkomst sammenlignet med virksomheder, hvis skattepligtige indkomst afspejler priser forhandlet i armslængde på markedet. |
| --- | --- |

(564)

Formålet med den vurdering, der er foretaget i denne sektion, er ikke at bestemme en præcis armslængdegodtgørelse for LuxOpCo. Af de årsager, der er angivet i sektion 9.2.1 mener Kommissionen, at Luxembourgs skattemyndighed ikke burde have accepteret en ordning til fastsættelse af transferpris baseret på den udokumenterede og unøjagtige antagelse om, at LuxSCS udførte unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver. Formålet med denne vurdering er snarere at fremvise, at selv hvis den pågældende myndighed havde gjort ret i at acceptere den antagelse, hvilket Kommissionen anfægter, tildeler den anfægtede skatteafgørelse stadig en økonomisk fordel til LuxOpCo, eftersom den ordning til fastsættelse af transferpris, som den endosserer, er baseret på de tre førnævnte metodologiske valg, som resulterer i en nedbringelse af LuxOpCos skattepligtige indkomst sammenlignet med virksomheder, hvis skattepligtige indkomst afspejler priser forhandlet i armslængde på markedet.

9.2.2.1.   
  Det blev på ukorrekt vis fundet, at LuxOpCo udelukkende udfører »rutine«-administrationsopgaver

Det blev på ukorrekt vis fundet, at LuxOpCo udelukkende udfører »rutine«-administrationsopgaver

| (565) | Som forklaret i sektion 9.2.1.2 udførte LuxOpCo langt fra udelukkende »rutine«-administrationsopgaver, men en række unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver og Amazons europæiske virksomhedsdrift i den relevante periode. |
| --- | --- |

(565)

Som forklaret i sektion 9.2.1.2 udførte LuxOpCo langt fra udelukkende »rutine«-administrationsopgaver, men en række unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver og Amazons europæiske virksomhedsdrift i den relevante periode.

| (566) | Selv hvis Luxembourgs skattemyndighed havde gjort ret i at acceptere den udokumenterede og unøjagtige påstand om, at LuxSCS udførte unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver, betyder det faktum, at LuxOpCo også udførte sådanne funktioner ikke desto mindre, at det var uhensigtsmæssigt at endossere en ordning for fastsættelse af transferpris, som angav, at hele residualavancen genereret af LuxOpCo ud over [4-6] % af deres driftsudgifter blev tilskrevet LuxSCS. |
| --- | --- |

(566)

Selv hvis Luxembourgs skattemyndighed havde gjort ret i at acceptere den udokumenterede og unøjagtige påstand om, at LuxSCS udførte unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver, betyder det faktum, at LuxOpCo også udførte sådanne funktioner ikke desto mindre, at det var uhensigtsmæssigt at endossere en ordning for fastsættelse af transferpris, som angav, at hele residualavancen genereret af LuxOpCo ud over [4-6] % af deres driftsudgifter blev tilskrevet LuxSCS.

| (567) | Som forklaret i betragtning 256 betragtes avancefordelingsmetoden normalt som den bedst egnede metode til fastsættelse af transferpris, hvor begge parter i den koncerninterne transaktion yder unikke og værdifulde bidrag til transaktionen, fordi uafhængige parter i sådan et tilfælde ville forventes at dele overskuddet af transaktionen ud fra andelen af deres respektive bidrag. Som det yderligere forklares i den betragtning, beskriver OECD's TP-retningslinjer to fremgangsmåder til at dele det samlede overskud mellem de associerede parter: bidragsanalysen og residualanalysen. Hvor begge parter yder unikke og værdifulde bidrag, og der ikke er nogen mindre komplekse transaktioner, der skal prissættes separat, er det mest passende at anvende bidragsanalysen til tildeling af det samlede overskud; en residualanalyse er passende, hvis der findes nogle mindre komplekse transaktioner (702). I bidragsanalysen fordeles det samlede overskud på baggrund af den relative værdi af de udførte funktioner (hvor der tages hensyn til benyttede aktiver og påtagne risici) af hver af de involverede parter i den koncerninterne transaktion, der prissættes. I dette tilfælde, hvor både LuxSCS og LuxOpCo påtænkes at udføre unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver, er denne metode derfor at foretrække til fordel for residualanalysen, hvor én part også godtgøres for sine rutinefunktioner i tillæg til den godtgørelse, den modtager for sine unikke og værdifulde bidrag til transaktionen. |
| --- | --- |

(567)

Som forklaret i betragtning 256 betragtes avancefordelingsmetoden normalt som den bedst egnede metode til fastsættelse af transferpris, hvor begge parter i den koncerninterne transaktion yder unikke og værdifulde bidrag til transaktionen, fordi uafhængige parter i sådan et tilfælde ville forventes at dele overskuddet af transaktionen ud fra andelen af deres respektive bidrag. Som det yderligere forklares i den betragtning, beskriver OECD's TP-retningslinjer to fremgangsmåder til at dele det samlede overskud mellem de associerede parter: bidragsanalysen og residualanalysen. Hvor begge parter yder unikke og værdifulde bidrag, og der ikke er nogen mindre komplekse transaktioner, der skal prissættes separat, er det mest passende at anvende bidragsanalysen til tildeling af det samlede overskud; en residualanalyse er passende, hvis der findes nogle mindre komplekse transaktioner (702). I bidragsanalysen fordeles det samlede overskud på baggrund af den relative værdi af de udførte funktioner (hvor der tages hensyn til benyttede aktiver og påtagne risici) af hver af de involverede parter i den koncerninterne transaktion, der prissættes. I dette tilfælde, hvor både LuxSCS og LuxOpCo påtænkes at udføre unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver, er denne metode derfor at foretrække til fordel for residualanalysen, hvor én part også godtgøres for sine rutinefunktioner i tillæg til den godtgørelse, den modtager for sine unikke og værdifulde bidrag til transaktionen.

702

| (568) | Anvendelsen af bidragsanalysen på den aktuelle sag ville have ført til en godtgørelse til LuxOpCo, som svarede til alle de funktioner, de udfører (som beskrevet i sektion 9.2.1.2.1 og 9.2.1.2.2), de aktiver, de benyttede (som beskrevet i sektion 9.2.1.2.3), og de risici, de påtog sig (som beskrevet i sektion 9.2.1.2.4), og som ville have været større end den godtgørelse, der var et resultat af den ordning for fastsættelse af transferpris, der blev endosseret af den anfægtede skatteafgørelse, efter som den ordning var baseret på den ukorrekte antagelse, at LuxOpCo udelukkende udfører »rutine«-administrationsopgaver. Ved at endossere den ordning for fastsættelse af transferpris, tildeler den anfægtede skatteafgørelse dermed en økonomisk fordel til LuxOpCo, eftersom den resulterer i en nedbringelse af LuxOpCos skattepligtige indkomst sammenlignet med virksomheder, hvis skattepligtige indkomst afspejler priser, som i modsætning hertil er forhandlet i armslængde på markedet. |
| --- | --- |

(568)

Anvendelsen af bidragsanalysen på den aktuelle sag ville have ført til en godtgørelse til LuxOpCo, som svarede til alle de funktioner, de udfører (som beskrevet i sektion 9.2.1.2.1 og 9.2.1.2.2), de aktiver, de benyttede (som beskrevet i sektion 9.2.1.2.3), og de risici, de påtog sig (som beskrevet i sektion 9.2.1.2.4), og som ville have været større end den godtgørelse, der var et resultat af den ordning for fastsættelse af transferpris, der blev endosseret af den anfægtede skatteafgørelse, efter som den ordning var baseret på den ukorrekte antagelse, at LuxOpCo udelukkende udfører »rutine«-administrationsopgaver. Ved at endossere den ordning for fastsættelse af transferpris, tildeler den anfægtede skatteafgørelse dermed en økonomisk fordel til LuxOpCo, eftersom den resulterer i en nedbringelse af LuxOpCos skattepligtige indkomst sammenlignet med virksomheder, hvis skattepligtige indkomst afspejler priser, som i modsætning hertil er forhandlet i armslængde på markedet.

9.2.2.2.   
  Uhensigtsmæssigt valg af driftsudgifter som avanceniveauindikator

Uhensigtsmæssigt valg af driftsudgifter som avanceniveauindikator

| (569) | Selv hvis Luxembourgs skattemyndighed gjorde ret i at acceptere den udokumenterede og unøjagtige antagelse om, at LuxSCS udførte unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver, og selv hvis den efterfølgende gjorde ret i at acceptere, at LuxOpCo udelukkende udfører »rutine«-administrationsopgaver, betragter Kommissionen valget af en avanceniveauindikator baseret på driftsomkostninger i ordningen for fastsættelse af transferpriser endosseret af den anfægtede skatteafgørelse som værende uegnet. |
| --- | --- |

(569)

Selv hvis Luxembourgs skattemyndighed gjorde ret i at acceptere den udokumenterede og unøjagtige antagelse om, at LuxSCS udførte unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver, og selv hvis den efterfølgende gjorde ret i at acceptere, at LuxOpCo udelukkende udfører »rutine«-administrationsopgaver, betragter Kommissionen valget af en avanceniveauindikator baseret på driftsomkostninger i ordningen for fastsættelse af transferpriser endosseret af den anfægtede skatteafgørelse som værende uegnet.

| (570) | Som forklaret i betragtning 550 skal valget af avanceniveauindikator i anvendelsen af TNMM afspejle værdien af de funktioner, der udføres af den testede part i den kontrollerede transaktion, når der tages hensyn til de aktiver, den benyttes, og de risici, den påtager sig, den skal være baseret på objektive data, og den skal være mulig at måle på en relativt pålidelig og konsekvent måde. |
| --- | --- |

(570)

Som forklaret i betragtning 550 skal valget af avanceniveauindikator i anvendelsen af TNMM afspejle værdien af de funktioner, der udføres af den testede part i den kontrollerede transaktion, når der tages hensyn til de aktiver, den benyttes, og de risici, den påtager sig, den skal være baseret på objektive data, og den skal være mulig at måle på en relativt pålidelig og konsekvent måde.

| (571) | Selv om den anfægtede skatteafgørelse endosserede ordningen for fastsættelse af transferpris med et mark-up på driftsudgifter som avanceniveauindikator, som foreslået i Amazons skrivelse fra den 23. oktober 2003, fastsatte TP-rapporten faktisk et mark-up på de samlede omkostninger som avanceniveauindikatoren for de uafhængige virksomheder, der blev betragtet som sammenligningsgrundlag for anvendelsen af residualavancefordelingsmetoden. Da Amazon blev bedt om at forklare denne åbenlyse uoverensstemmelse, samt en anden uoverensstemmelse i TP-rapporten, hvor resultaterne af søgningen efter sammenligningsfaktorer blev præsenteret som en procentdel af salget i stedet for en procentdel af de samlede omkostninger (703), bekræftede de, at analysen af sammenligningsfaktorer ganske vist resulterede i et mark-up som en procentdel af de samlede omkostninger i stedet for et mark-up som en procentdel af salget eller driftsomkostningerne. Amazon hævdede, at resultatet er stort set det samme uanset denne uoverensstemmelse, eftersom de virksomheder, der er brugt som sammenligningsgrundlag, ikke rapporterer om betydelig COGS, og driftsudgifterne er den primære del af deres samlede omkostninger (704). |
| --- | --- |

(571)

Selv om den anfægtede skatteafgørelse endosserede ordningen for fastsættelse af transferpris med et mark-up på driftsudgifter som avanceniveauindikator, som foreslået i Amazons skrivelse fra den 23. oktober 2003, fastsatte TP-rapporten faktisk et mark-up på de samlede omkostninger som avanceniveauindikatoren for de uafhængige virksomheder, der blev betragtet som sammenligningsgrundlag for anvendelsen af residualavancefordelingsmetoden. Da Amazon blev bedt om at forklare denne åbenlyse uoverensstemmelse, samt en anden uoverensstemmelse i TP-rapporten, hvor resultaterne af søgningen efter sammenligningsfaktorer blev præsenteret som en procentdel af salget i stedet for en procentdel af de samlede omkostninger (703), bekræftede de, at analysen af sammenligningsfaktorer ganske vist resulterede i et mark-up som en procentdel af de samlede omkostninger i stedet for et mark-up som en procentdel af salget eller driftsomkostningerne. Amazon hævdede, at resultatet er stort set det samme uanset denne uoverensstemmelse, eftersom de virksomheder, der er brugt som sammenligningsgrundlag, ikke rapporterer om betydelig COGS, og driftsudgifterne er den primære del af deres samlede omkostninger (704).

703

704

| (572) | Det argument er på kant med TP-rapportens valg af sammenligningsfaktorer til at begynde med, eftersom LuxOpCo rapporterer om betydelig COGS. Det er faktisk indbygget i forretningsmodellen for LuxOpCo som detailhandler, at COGS udgør den største andel af virksomhedens samlede omkostninger (705). Valg af virksomheder, der i modsætning til LuxOpCo ikke rapporterer om betydelig COGS, ville indikere et uegnet valg af sammenlignelige virksomheder, eftersom de ville mangle nogle af de karakteristika, der er indbygget i LuxOpCos funktionelle profil. Under alle omstændigheder er der faktisk flere af de virksomheder, der er valgt til analysen af sammenligningsfaktorer i TP-rapporten, der rapporterer om betydelig COGS (706). |
| --- | --- |

(572)

Det argument er på kant med TP-rapportens valg af sammenligningsfaktorer til at begynde med, eftersom LuxOpCo rapporterer om betydelig COGS. Det er faktisk indbygget i forretningsmodellen for LuxOpCo som detailhandler, at COGS udgør den største andel af virksomhedens samlede omkostninger (705). Valg af virksomheder, der i modsætning til LuxOpCo ikke rapporterer om betydelig COGS, ville indikere et uegnet valg af sammenlignelige virksomheder, eftersom de ville mangle nogle af de karakteristika, der er indbygget i LuxOpCos funktionelle profil. Under alle omstændigheder er der faktisk flere af de virksomheder, der er valgt til analysen af sammenligningsfaktorer i TP-rapporten, der rapporterer om betydelig COGS (706).

705

706

| (573) | Eftersom samlede omkostninger er et bredere grundlag end driftsudgifter, ville LuxOpCos endelige årlige skattepligtige indkomst have været højere end den godtgørelse, man nåede frem til i den anfægtede skatteafgørelse, hvis resultatet af søgningen efter sammenligningsfaktorer i TP-rapporten var blevet anvendt på LuxOpCos samlede omkostninger og ikke deres driftsudgifter. Dette skyldes, at driftsudgifter udelukker omkostningerne relateret til råvarer og COGS, og at COGS er den primære variable komponent i LuxOpCos omkostninger. Forskellen demonstreres i tabel 20.

  Tabel 20


  Sammenligning af LuxOpCos overskud bestemt på grundlag af den anfægtede skatteafgørelse og beregnet på samme måde som avanceniveauindikatoren brugt til sammenlignelige enheder i transferprisrapporten















  (mio. EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | I alt |
| Fortjeneste tilskrevet LuxOpCo ifølge den anfægtede afgørelse | 11 | 20 | 22 | 27 | 36 | 55 | 73 | [80-90] | [300-400] |
| LuxOpCos fortjeneste ved [4-6] % af de samlede omkostninger (intet loft/bund) | 84 | 147 | 177 | 228 | 315 | 429 | 573 | [600-700] | [2 500 -3 000 ] |

(573)

Eftersom samlede omkostninger er et bredere grundlag end driftsudgifter, ville LuxOpCos endelige årlige skattepligtige indkomst have været højere end den godtgørelse, man nåede frem til i den anfægtede skatteafgørelse, hvis resultatet af søgningen efter sammenligningsfaktorer i TP-rapporten var blevet anvendt på LuxOpCos samlede omkostninger og ikke deres driftsudgifter. Dette skyldes, at driftsudgifter udelukker omkostningerne relateret til råvarer og COGS, og at COGS er den primære variable komponent i LuxOpCos omkostninger. Forskellen demonstreres i tabel 20.

Tabel 20

Tabel 20

Sammenligning af LuxOpCos overskud bestemt på grundlag af den anfægtede skatteafgørelse og beregnet på samme måde som avanceniveauindikatoren brugt til sammenlignelige enheder i transferprisrapporten

Sammenligning af LuxOpCos overskud bestemt på grundlag af den anfægtede skatteafgørelse og beregnet på samme måde som avanceniveauindikatoren brugt til sammenlignelige enheder i transferprisrapporten

(mio. EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

I alt

Fortjeneste tilskrevet LuxOpCo ifølge den anfægtede afgørelse

11

20

22

27

36

55

73

[80-90]

[300-400]

LuxOpCos fortjeneste ved [4-6] % af de samlede omkostninger (intet loft/bund)

84

147

177

228

315

429

573

[600-700]

[2 500 -3 000 ]

| (574) | Ifølge søgningen efter sammenligningsfaktorer i TP-rapporten ville et mark-up på samlede omkostninger skabe en godtgørelse til LuxOpCo i tråd med armslængdeprincippet. Ved at endossere en ordning for fastsættelse af transferpris baseret på et mark-up på driftsudgifter tildeler den anfægtede skatteafgørelse dermed en økonomisk fordel til LuxOpCo ved på uhensigtsmæssig vis at nedbringe deres årlige skattepligtige indkomst. |
| --- | --- |

(574)

Ifølge søgningen efter sammenligningsfaktorer i TP-rapporten ville et mark-up på samlede omkostninger skabe en godtgørelse til LuxOpCo i tråd med armslængdeprincippet. Ved at endossere en ordning for fastsættelse af transferpris baseret på et mark-up på driftsudgifter tildeler den anfægtede skatteafgørelse dermed en økonomisk fordel til LuxOpCo ved på uhensigtsmæssig vis at nedbringe deres årlige skattepligtige indkomst.

9.2.2.3.   
  Uhensigtsmæssig inklusion af et loft i ordningen for fastsættelse af transferpris

Uhensigtsmæssig inklusion af et loft i ordningen for fastsættelse af transferpris

| (575) | Kommissionen overvejer også inklusionen af et loft i ordningen for fastsættelse af transferpris for at bestemme LuxOpCos beskatningsgrundlag for at producere et resultat, der afviger fra et pålideligt skøn af et markedsbaseret resultat. Mere specifikt kan LuxOpCos armslængdegodtgørelse ifølge den ordning ikke overstige 0,55 % af deres årlige salg. I regnskabsårene 2006, 2007, 2011, 2012 og 2013 accepterede Luxembourgs skattemyndighed faktisk skatteerklæringer fra LuxOpCo, hvori den skattepligtige indkomst var bestemt med loftet på 0,55 % af deres årlige salg i stedet for at være bestemt som [4-6] % af deres driftsudgifter. |
| --- | --- |

(575)

Kommissionen overvejer også inklusionen af et loft i ordningen for fastsættelse af transferpris for at bestemme LuxOpCos beskatningsgrundlag for at producere et resultat, der afviger fra et pålideligt skøn af et markedsbaseret resultat. Mere specifikt kan LuxOpCos armslængdegodtgørelse ifølge den ordning ikke overstige 0,55 % af deres årlige salg. I regnskabsårene 2006, 2007, 2011, 2012 og 2013 accepterede Luxembourgs skattemyndighed faktisk skatteerklæringer fra LuxOpCo, hvori den skattepligtige indkomst var bestemt med loftet på 0,55 % af deres årlige salg i stedet for at være bestemt som [4-6] % af deres driftsudgifter.

| (576) | Kommissionen bemærker først og fremmest, at inklusionen af det loft ikke er retfærdiggjort i TP-rapporten. Ej heller retfærdiggør nogen af de efterfølgende undersøgelser om fastsættelse af transferpris indsendt af Amazon i løbet af undersøgelsen den inklusion fra et transferprissætningsperspektiv. |
| --- | --- |

(576)

Kommissionen bemærker først og fremmest, at inklusionen af det loft ikke er retfærdiggjort i TP-rapporten. Ej heller retfærdiggør nogen af de efterfølgende undersøgelser om fastsættelse af transferpris indsendt af Amazon i løbet af undersøgelsen den inklusion fra et transferprissætningsperspektiv.

efterfølgende

| (577) | Luxembourg og Amazon hævder, at loftet er nødvendigt for at foranledige LuxOpCo til at administrere deres drift på en omkostningseffektiv måde (707). De hævder yderligere, at anvendelsen af loftet aldrig resulterede i, at LuxOpCos skattepligtige indkomst lå uden for armslængdeområdet (708). Kommissionen kan ikke godtage nogen af disse argumenter. Bortset fra det faktum, at loftet aldrig er blevet bestemt på baggrund af en sammenlignelighedsanalyse, var det den fejlagtige anvendelse af mark-up'et på driftsomkostningerne i stedet for de samlede omkostninger, der førte til en uberettiget reduktion af LuxOpCos beskatningsgrundlag. Dets yderligere reduktion i årene 2006, 2007, 2011, 2012 og 2013 kan derfor ikke ligge inden for området for armslængderesultater. |
| --- | --- |

(577)

Luxembourg og Amazon hævder, at loftet er nødvendigt for at foranledige LuxOpCo til at administrere deres drift på en omkostningseffektiv måde (707). De hævder yderligere, at anvendelsen af loftet aldrig resulterede i, at LuxOpCos skattepligtige indkomst lå uden for armslængdeområdet (708). Kommissionen kan ikke godtage nogen af disse argumenter. Bortset fra det faktum, at loftet aldrig er blevet bestemt på baggrund af en sammenlignelighedsanalyse, var det den fejlagtige anvendelse af mark-up'et på driftsomkostningerne i stedet for de samlede omkostninger, der førte til en uberettiget reduktion af LuxOpCos beskatningsgrundlag. Dets yderligere reduktion i årene 2006, 2007, 2011, 2012 og 2013 kan derfor ikke ligge inden for området for armslængderesultater.

707

708

| (578) | Som et resultat heraf tildeler inklusionen af et loft i ordningen for fastsættelse af transferpris endosseret af den anfægtede skatteafgørelse en økonomisk fordel til LuxOpCo, eftersom de producerer et resultat, der afviger fra et pålideligt skøn for et armslængderesultat og medfører en nedbringelse af deres skattepligtige indkomst. |
| --- | --- |

(578)

Som et resultat heraf tildeler inklusionen af et loft i ordningen for fastsættelse af transferpris endosseret af den anfægtede skatteafgørelse en økonomisk fordel til LuxOpCo, eftersom de producerer et resultat, der afviger fra et pålideligt skøn for et armslængderesultat og medfører en nedbringelse af deres skattepligtige indkomst.

9.2.2.4.   
  Konklusion på det sekundære fund af en økonomisk fordel

Konklusion på det sekundære fund af en økonomisk fordel

| (579) | Tilstedeværelsen af de førnævnte metodologiske uoverensstemmelser, der ligger til grund for den anfægtede skatteafgørelse, betyder, at selv hvis Luxembourgs skattemyndighed gjorde ret i at acceptere den udokumenterede og unøjagtige antagelse om, at LuxSCS udførte unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver, så tildelte den afgørelse ikke desto mindre en økonomisk fordel til LuxOpCo, eftersom de producerer et resultat, der afviger fra et pålideligt skøn af et markedsbaseret resultat, hvilket resulterer i en nedbringelse af LuxOpCos skattepligtige indkomst og dermed deres selskabsskatlige ansvar i Luxembourg sammenlignet med virksomheder, hvis skattepligtige overskud afspejler priser forhandlet i armslængde på markedet. |
| --- | --- |

(579)

Tilstedeværelsen af de førnævnte metodologiske uoverensstemmelser, der ligger til grund for den anfægtede skatteafgørelse, betyder, at selv hvis Luxembourgs skattemyndighed gjorde ret i at acceptere den udokumenterede og unøjagtige antagelse om, at LuxSCS udførte unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver, så tildelte den afgørelse ikke desto mindre en økonomisk fordel til LuxOpCo, eftersom de producerer et resultat, der afviger fra et pålideligt skøn af et markedsbaseret resultat, hvilket resulterer i en nedbringelse af LuxOpCos skattepligtige indkomst og dermed deres selskabsskatlige ansvar i Luxembourg sammenlignet med virksomheder, hvis skattepligtige overskud afspejler priser forhandlet i armslængde på markedet.

9.3.   SELEKTIVITET

SELEKTIVITET

| (580) | Ifølge fast retspraksis »kræver vurderingen af [selektivitetsbetingelsen] fastlæggelse af, hvorvidt en national foranstaltning, under et bestemt retsregime, er bestemt til at begunstige »bestemte virksomheder eller produktionen af bestemte varer«' over andre virksomheder, som i lyset af formålet med det regime står i en sammenlignelig faktuel og juridisk situation, og som derfor udsættes for forskelsbehandling, som i bund og grund kan betegnes som diskrimination« (709). |
| --- | --- |

(580)

Ifølge fast retspraksis »kræver vurderingen af [selektivitetsbetingelsen] fastlæggelse af, hvorvidt en national foranstaltning, under et bestemt retsregime, er bestemt til at begunstige »bestemte virksomheder eller produktionen af bestemte varer«' over andre virksomheder, som i lyset af formålet med det regime står i en sammenlignelig faktuel og juridisk situation, og som derfor udsættes for forskelsbehandling, som i bund og grund kan betegnes som diskrimination« (709).

709

| (581) | Der skelnes mellem betingelserne for fordel og selektivitet for at sikre, at ikke alle statsforanstaltninger, der tildeler en fordel (det vil sige, som forbedrer en virksomheds finansielle nettostilling), udgør statsstøtte, men kun de, der tildeler en sådan fordel på en selektiv måde til bestemte virksomheder eller bestemte kategorier af virksomheder eller til bestemte økonomiske sektorer. Dette betyder, at foranstaltninger med udelukkende generel anvendelse — som tildeler en fordel, men som ikke favoriserer bestemte virksomheder eller produktionen af bestemte varer — ikke udgør statsstøtte, eftersom de ikke har selektiv karakter (710). Et primært aspekt til vurdering af selektivitet er derfor at bestemme, hvorvidt den pågældende foranstaltning har generel anvendelse, eller om den modsat kun gælder bestemte virksomheder eller bestemte sektorer af økonomien i en given medlemsstat. |
| --- | --- |

(581)

Der skelnes mellem betingelserne for fordel og selektivitet for at sikre, at ikke alle statsforanstaltninger, der tildeler en fordel (det vil sige, som forbedrer en virksomheds finansielle nettostilling), udgør statsstøtte, men kun de, der tildeler en sådan fordel på en selektiv måde til bestemte virksomheder eller bestemte kategorier af virksomheder eller til bestemte økonomiske sektorer. Dette betyder, at foranstaltninger med udelukkende generel anvendelse — som tildeler en fordel, men som ikke favoriserer bestemte virksomheder eller produktionen af bestemte varer — ikke udgør statsstøtte, eftersom de ikke har selektiv karakter (710). Et primært aspekt til vurdering af selektivitet er derfor at bestemme, hvorvidt den pågældende foranstaltning har generel anvendelse, eller om den modsat kun gælder bestemte virksomheder eller bestemte sektorer af økonomien i en given medlemsstat.

710

| (582) | I denne kontekst har domstolen skelnet mellem individuelle støtteforanstaltninger og støtteordninger og har angivet, at selektivitetskravet varierer afhængigt af, hvilken kategori en foranstaltning ligger i. Ifølge domstolen »varierer selektivitetskravet afhængigt af, hvorvidt den pågældende foranstaltning er tænkt som en generel støtteordning eller en individuel støtte. I sidstnævnte tilfælde er identifikationen af den økonomiske fordel i princippet tilstrækkelig til at støtte formodningen om, at den er selektiv. Ved undersøgelse af en generel støtteordning er det derimod nødvendigt at identificere, hvorvidt den pågældende foranstaltning, uagtet konstateringen af, at den tildeler en fordel til generel anvendelse, gør dette til eksklusiv fordel for bestemte virksomheder eller bestemte aktivitetssektorer« (711). Med andre ord er identifikationen af en gruppe virksomheder eller bestemte sektorer i økonomien i en given medlemsstat, som drager fordel af den pågældende foranstaltning, mens andre erhvervsdrivende i lignende faktuelle og juridiske situationer udelukkes, relevant i forbindelse med vurderingen af selektiviteten af ordninger, som i hvert fald potentielt kan anvendes generelt. I modsætning hertil er det ikke nødvendigt med en sådan analyse i tilfældet med individuelle støtteforanstaltninger, som kun henvender sig til én virksomhed i lyset af dens specifikke omstændigheder. |
| --- | --- |

(582)

I denne kontekst har domstolen skelnet mellem individuelle støtteforanstaltninger og støtteordninger og har angivet, at selektivitetskravet varierer afhængigt af, hvilken kategori en foranstaltning ligger i. Ifølge domstolen »varierer selektivitetskravet afhængigt af, hvorvidt den pågældende foranstaltning er tænkt som en generel støtteordning eller en individuel støtte. I sidstnævnte tilfælde er identifikationen af den økonomiske fordel i princippet tilstrækkelig til at støtte formodningen om, at den er selektiv. Ved undersøgelse af en generel støtteordning er det derimod nødvendigt at identificere, hvorvidt den pågældende foranstaltning, uagtet konstateringen af, at den tildeler en fordel til generel anvendelse, gør dette til eksklusiv fordel for bestemte virksomheder eller bestemte aktivitetssektorer« (711). Med andre ord er identifikationen af en gruppe virksomheder eller bestemte sektorer i økonomien i en given medlemsstat, som drager fordel af den pågældende foranstaltning, mens andre erhvervsdrivende i lignende faktuelle og juridiske situationer udelukkes, relevant i forbindelse med vurderingen af selektiviteten af ordninger, som i hvert fald potentielt kan anvendes generelt. I modsætning hertil er det ikke nødvendigt med en sådan analyse i tilfældet med individuelle støtteforanstaltninger, som kun henvender sig til én virksomhed i lyset af dens specifikke omstændigheder.

711

9.3.1.   PRIMÆRT FUND AF SELEKTIVITET

| (583) | Den anfægtede skatteafgørelse er en individuel foranstaltning. Den henvender sig kun til Amazon.com Inc., den vedrører kun skattesituationen for LuxOpCo og LuxSCS, den kan kun benyttes af LuxOpCo til at vurdere deres årlige skattepligtige indkomst og deres selskabsskatlige ansvar i Luxembourg, og enhver reduktion i deres skatteomsætning er baseret individuelt på den virksomheds resultater. |
| --- | --- |

(583)

Den anfægtede skatteafgørelse er en individuel foranstaltning. Den henvender sig kun til Amazon.com Inc., den vedrører kun skattesituationen for LuxOpCo og LuxSCS, den kan kun benyttes af LuxOpCo til at vurdere deres årlige skattepligtige indkomst og deres selskabsskatlige ansvar i Luxembourg, og enhver reduktion i deres skatteomsætning er baseret individuelt på den virksomheds resultater.

| (584) | Givet at den anfægtede skatteafgørelse er en individuel foranstaltning, kan Kommissionen formode, at den er af selektiv karakter, eftersom den demonstrerede i sektion 9.2, at den tildeler en fordel til LuxOpCo ved at endossere en ordning til fastsættelse af transferpris, der producerer et resultat, der afviger fra et pålideligt skøn af et markedsbaseret resultat, som medfører en nedbringelse af LuxOpCos beskatningsgrundlag og dermed deres selskabsskatlige ansvar i Luxembourg. |
| --- | --- |

(584)

Givet at den anfægtede skatteafgørelse er en individuel foranstaltning, kan Kommissionen formode, at den er af selektiv karakter, eftersom den demonstrerede i sektion 9.2, at den tildeler en fordel til LuxOpCo ved at endossere en ordning til fastsættelse af transferpris, der producerer et resultat, der afviger fra et pålideligt skøn af et markedsbaseret resultat, som medfører en nedbringelse af LuxOpCos beskatningsgrundlag og dermed deres selskabsskatlige ansvar i Luxembourg.

9.3.2.   SEKUNDÆRE FUND AF SELEKTIVITET

| (585) | Selv om Kommissionen kan formode, at den anfægtede skatteafgørelse er selektiv, på baggrund af at den er en individuel foranstaltning, der tildeler en fordel til LuxOpCo, er det også blevet undersøgt for fuldstændighedens skyld, hvorvidt afgørelsen er selektiv ifølge tretrinsanalysen udarbejdet af domstolen for støtteordninger (712). |
| --- | --- |

(585)

Selv om Kommissionen kan formode, at den anfægtede skatteafgørelse er selektiv, på baggrund af at den er en individuel foranstaltning, der tildeler en fordel til LuxOpCo, er det også blevet undersøgt for fuldstændighedens skyld, hvorvidt afgørelsen er selektiv ifølge tretrinsanalysen udarbejdet af domstolen for støtteordninger (712).

712

| (586) | For at klassificere en national skatteforanstaltning som selektiv ifølge den analyse, må Kommissionen starte med at identificere det almindelige eller normale skattesystem, der gælder i den pågældende medlemsstat (»referencesystemet«) og derefter fremvise, at den skatteforanstaltning, sagen drejer sig om, fraviger det system, for så vidt som det adskiller sig mellem aktører, som i lyset af systemets formål befinder sig i en sammenlignelig faktuel og juridisk situation (713). En skatteforanstaltning, som udgør en fravigelse fra anvendelsen af referencesystemet, kan ikke desto mindre retfærdiggøres, hvis den pågældende medlemsstat kan vise, at den foranstaltning er et direkte resultat af de grundlæggende eller vejledende principper for det gældende skattesystem (714). I det tilfælde er skatteforanstaltningen ikke selektiv. Bevisbyrden under dette sidste trin påhviler medlemsstaten. |
| --- | --- |

(586)

For at klassificere en national skatteforanstaltning som selektiv ifølge den analyse, må Kommissionen starte med at identificere det almindelige eller normale skattesystem, der gælder i den pågældende medlemsstat (»referencesystemet«) og derefter fremvise, at den skatteforanstaltning, sagen drejer sig om, fraviger det system, for så vidt som det adskiller sig mellem aktører, som i lyset af systemets formål befinder sig i en sammenlignelig faktuel og juridisk situation (713). En skatteforanstaltning, som udgør en fravigelse fra anvendelsen af referencesystemet, kan ikke desto mindre retfærdiggøres, hvis den pågældende medlemsstat kan vise, at den foranstaltning er et direkte resultat af de grundlæggende eller vejledende principper for det gældende skattesystem (714). I det tilfælde er skatteforanstaltningen ikke selektiv. Bevisbyrden under dette sidste trin påhviler medlemsstaten.

713

714

9.3.2.1.   
  Favoriserende behandling sammenlignet med alle selskabsskatteydere

Favoriserende behandling sammenlignet med alle selskabsskatteydere

| (587) | Den anfægtede skatteafgørelse blev tildelt Amazon for at tillade deres datterselskab i Luxembourg, LuxOpCo, at vurdere deres årlige skattepligtige overskud med det formål at bestemme deres selskabsskatlige ansvar under de almindelige regler for beskatning af selskabets overskud i Luxembourg. Kommissionen anser derfor referencesystemet i den aktuelle sag som værende bestående af disse regler, det vil sige det generelle selskabsskattesystem i Luxembourg. Det skal derfor afgøres med dette system som sammenligningsgrundlag, hvorvidt den pågældende afgørelse udgør en fravigelse, der giver anledning til favoriserende behandling i forhold til andre virksomheder i en sammenlignelig faktuel og juridisk situation. |
| --- | --- |

(587)

Den anfægtede skatteafgørelse blev tildelt Amazon for at tillade deres datterselskab i Luxembourg, LuxOpCo, at vurdere deres årlige skattepligtige overskud med det formål at bestemme deres selskabsskatlige ansvar under de almindelige regler for beskatning af selskabets overskud i Luxembourg. Kommissionen anser derfor referencesystemet i den aktuelle sag som værende bestående af disse regler, det vil sige det generelle selskabsskattesystem i Luxembourg. Det skal derfor afgøres med dette system som sammenligningsgrundlag, hvorvidt den pågældende afgørelse udgør en fravigelse, der giver anledning til favoriserende behandling i forhold til andre virksomheder i en sammenlignelig faktuel og juridisk situation.

| (588) | Hvorvidt virksomheder befinder sig i en sammenlignelig faktuel og juridisk situation med henblik på selektivitetsanalysen, afhænger ifølge retspraksis af formålet med referencesystemet (715). Formålet med det generelle selskabsskattesystem i Luxembourg er beskatning af alt overskud, der er underlagt skat i Luxembourg. Under det generelle selskabsskattesystem i Luxembourg beskattes alle hjemmehørende selskabsskatteydere af deres overskud fra hele verden (716), mens ikke-hjemmehørende skatteydere beskattes af deres kildeindtægt i Luxembourg. Til bestemmelse af den skattepligtige indkomst under dette system benyttes overskuddet som angivet i skatteyderens erhvervsregnskaber som en reference, der er underlagt justeringer og ydelser pålagt af Luxembourgs skattelovgivning. Endelig er den skattepligtige indkomst for alle hjemmehørende skatteydere og alle ikke-hjemmehørende skatteydere underlagt de samme skattesatser under dette system (717). |
| --- | --- |

(588)

Hvorvidt virksomheder befinder sig i en sammenlignelig faktuel og juridisk situation med henblik på selektivitetsanalysen, afhænger ifølge retspraksis af formålet med referencesystemet (715). Formålet med det generelle selskabsskattesystem i Luxembourg er beskatning af alt overskud, der er underlagt skat i Luxembourg. Under det generelle selskabsskattesystem i Luxembourg beskattes alle hjemmehørende selskabsskatteydere af deres overskud fra hele verden (716), mens ikke-hjemmehørende skatteydere beskattes af deres kildeindtægt i Luxembourg. Til bestemmelse af den skattepligtige indkomst under dette system benyttes overskuddet som angivet i skatteyderens erhvervsregnskaber som en reference, der er underlagt justeringer og ydelser pålagt af Luxembourgs skattelovgivning. Endelig er den skattepligtige indkomst for alle hjemmehørende skatteydere og alle ikke-hjemmehørende skatteydere underlagt de samme skattesatser under dette system (717).

715

716

717

| (589) | I lyset af dette formål befinder alle selskabsskatteydere sig, hvad end de handler selvstændigt på markedet eller udgør en del af en multinational koncern, i en sammenlignelig faktuel og juridisk situation, når det handler om at vurdere deres selskabsskatlige ansvar i Luxembourg. Luxembourgs indkomstskattelov angiver netop de enheder i Luxembourg, som er underlagt selskabsskat, og den inkluderer
  »toute entité économique pouvant être soumise directement à l'impôt sur le revenu des collectivités«. Hverken virksomhedens juridiske form eller dens struktur udgør et afgørende kriterium for pålæggelsen af selskabsskat i Luxembourg. Generelt udskrives Luxembourgs selskabsskat på grundlag af fremgangsmåden for separate enheder, det vil sige på niveauet for individuelle enheder, ikke på koncernniveau, og den anfægtede skatteafgørelse relaterer kun til LuxOpCos skattepligtige indkomst, så al eventuelt reduceret skatteindtægt er baseret individuelt på denne virksomheds resultater. Selv om det er korrekt, at Luxembourgs skattelovgivning indeholder visse bestemmelser, der gælder for koncerner (f.eks. reglerne for finanspolitiske enheder, som anvendes af LuxOpCo, ASE og AMEU (718)), er målet med disse at sætte ikke-integrerede virksomheder og integrerede virksomheder på lige fod i stedet for at begunstige koncerner (719). Hvis det dermed kan fastslås, at den skattemæssige behandling, der gives til LuxOpCo som et resultat af den anfægtede skatteafgørelse, tildeler en fordelagtig behandling til denne skatteyder, der er utilgængelig for andre selskabsskatteydere, kan det konkluderes, at den anfægtede skatteafgørelse fraviger det system. |
| --- | --- |

(589)

I lyset af dette formål befinder alle selskabsskatteydere sig, hvad end de handler selvstændigt på markedet eller udgør en del af en multinational koncern, i en sammenlignelig faktuel og juridisk situation, når det handler om at vurdere deres selskabsskatlige ansvar i Luxembourg. Luxembourgs indkomstskattelov angiver netop de enheder i Luxembourg, som er underlagt selskabsskat, og den inkluderer
  »toute entité économique pouvant être soumise directement à l'impôt sur le revenu des collectivités«. Hverken virksomhedens juridiske form eller dens struktur udgør et afgørende kriterium for pålæggelsen af selskabsskat i Luxembourg. Generelt udskrives Luxembourgs selskabsskat på grundlag af fremgangsmåden for separate enheder, det vil sige på niveauet for individuelle enheder, ikke på koncernniveau, og den anfægtede skatteafgørelse relaterer kun til LuxOpCos skattepligtige indkomst, så al eventuelt reduceret skatteindtægt er baseret individuelt på denne virksomheds resultater. Selv om det er korrekt, at Luxembourgs skattelovgivning indeholder visse bestemmelser, der gælder for koncerner (f.eks. reglerne for finanspolitiske enheder, som anvendes af LuxOpCo, ASE og AMEU (718)), er målet med disse at sætte ikke-integrerede virksomheder og integrerede virksomheder på lige fod i stedet for at begunstige koncerner (719). Hvis det dermed kan fastslås, at den skattemæssige behandling, der gives til LuxOpCo som et resultat af den anfægtede skatteafgørelse, tildeler en fordelagtig behandling til denne skatteyder, der er utilgængelig for andre selskabsskatteydere, kan det konkluderes, at den anfægtede skatteafgørelse fraviger det system.

»toute entité économique pouvant être soumise directement à l'impôt sur le revenu des collectivités«.

718

719

| (590) | Luxembourg og Amazon hævder, at for at bestemme, hvorvidt LuxOpCo er blevet selektivt favoriseret som et resultat af den anfægtede skatteafgørelse, skal den finanspolitiske behandling fra Luxembourgs skattemyndighed kun sammenlignes med andre selskabsskatteydere i Luxembourg, så der dannes en del af en multinational koncern. De hævder, at den anfægtede skatteafgørelse vedrører fastsættelse af transferpris, og, eftersom kun multinationale koncerner konfronteres med prissætning af grænseoverskridende koncerninterne transaktioner, at virksomheder tilhørende sådanne koncerner er i en anden faktuel og juridisk situation end uafhængige virksomheder. Med det argument advokerer Luxembourg og Amazon for et referencesystem begrænset til LIR artikel 164, stk. 3, bestemmelsen i Luxembourgs skattelovgivning, som anses for at fastlægge armslængdeprincippet med henblik på at prissætte grænseoverskridende koncerninterne transaktioner i den relevante periode. |
| --- | --- |

(590)

Luxembourg og Amazon hævder, at for at bestemme, hvorvidt LuxOpCo er blevet selektivt favoriseret som et resultat af den anfægtede skatteafgørelse, skal den finanspolitiske behandling fra Luxembourgs skattemyndighed kun sammenlignes med andre selskabsskatteydere i Luxembourg, så der dannes en del af en multinational koncern. De hævder, at den anfægtede skatteafgørelse vedrører fastsættelse af transferpris, og, eftersom kun multinationale koncerner konfronteres med prissætning af grænseoverskridende koncerninterne transaktioner, at virksomheder tilhørende sådanne koncerner er i en anden faktuel og juridisk situation end uafhængige virksomheder. Med det argument advokerer Luxembourg og Amazon for et referencesystem begrænset til LIR artikel 164, stk. 3, bestemmelsen i Luxembourgs skattelovgivning, som anses for at fastlægge armslængdeprincippet med henblik på at prissætte grænseoverskridende koncerninterne transaktioner i den relevante periode.

| (591) | Kommissionen er ikke enig i, at referencesystemet bør være så begrænset i den aktuelle sag. |
| --- | --- |

(591)

Kommissionen er ikke enig i, at referencesystemet bør være så begrænset i den aktuelle sag.

| (592) | For det første behøver virksomheder, der tilhører en multinational koncern, ikke at bruge fastsættelse af transferpris til at vurdere deres skattepligtige indkomst i alle tilfælde. Når en koncern handler med ikke-associerede virksomheder (enten uafhængige enkeltstående virksomheder eller virksomheder, der udgør en del af en anden multinational koncern), afspejler dens fortjeneste fra disse transaktioner priser forhandlet i armslængde på markedet, præcist som for uafhængige virksomheder, der handler med hinanden. Det er kun i de tilfælde, hvor en koncern handler med associerede virksomheder, at den skal anslå de priser, den opkræver for disse koncerninterne transaktioner. Det faktum, at en koncern kan ty til transaktioner med associerede virksomheder, og at den, i de situationer, hvor den gør, må bruge fastsættelse af transferpris, betyder dog ikke, at koncerner befinder sig i en anden faktuel og juridisk situation end andre skatteydere med hensyn til selskabsskat i Luxembourg. |
| --- | --- |

(592)

For det første behøver virksomheder, der tilhører en multinational koncern, ikke at bruge fastsættelse af transferpris til at vurdere deres skattepligtige indkomst i alle tilfælde. Når en koncern handler med ikke-associerede virksomheder (enten uafhængige enkeltstående virksomheder eller virksomheder, der udgør en del af en anden multinational koncern), afspejler dens fortjeneste fra disse transaktioner priser forhandlet i armslængde på markedet, præcist som for uafhængige virksomheder, der handler med hinanden. Det er kun i de tilfælde, hvor en koncern handler med associerede virksomheder, at den skal anslå de priser, den opkræver for disse koncerninterne transaktioner. Det faktum, at en koncern kan ty til transaktioner med associerede virksomheder, og at den, i de situationer, hvor den gør, må bruge fastsættelse af transferpris, betyder dog ikke, at koncerner befinder sig i en anden faktuel og juridisk situation end andre skatteydere med hensyn til selskabsskat i Luxembourg.

| (593) | For det andet beskattes overskud afledt fra transaktioner indgået mellem ikkerelaterede virksomheder og overskud afledt fra koncerninterne transaktioner mellem relaterede virksomheder på samme måde og under den samme selskabsskattesats i Luxembourg. Det faktum, at overskuddet er blevet genereret via en koncernintern transaktion, der er underlagt artikel 164, stk. 3, LIR betyder ikke, at det er omfattet af særlige undtagelser eller en anden skattesats. Som følge heraf har den anderledes måde, hvorpå der nødvendigvis nås frem til det skattepligtige overskud i tilfældet med kontrollerede og ukontrollerede transaktioner, ikke nogen betydning for fastsættelsen af referencesystemet i den aktuelle sag. Eftersom overskuddet for alle selskabsskatteydere beskattes på samme måder i Luxembourgs selskabsskattesystem uden skelnen i forhold til dets oprindelse, bør alle selskabsskatteydere betragtes som værende i en lignende faktuel og juridisk situation. |
| --- | --- |

(593)

For det andet beskattes overskud afledt fra transaktioner indgået mellem ikkerelaterede virksomheder og overskud afledt fra koncerninterne transaktioner mellem relaterede virksomheder på samme måde og under den samme selskabsskattesats i Luxembourg. Det faktum, at overskuddet er blevet genereret via en koncernintern transaktion, der er underlagt artikel 164, stk. 3, LIR betyder ikke, at det er omfattet af særlige undtagelser eller en anden skattesats. Som følge heraf har den anderledes måde, hvorpå der nødvendigvis nås frem til det skattepligtige overskud i tilfældet med kontrollerede og ukontrollerede transaktioner, ikke nogen betydning for fastsættelsen af referencesystemet i den aktuelle sag. Eftersom overskuddet for alle selskabsskatteydere beskattes på samme måder i Luxembourgs selskabsskattesystem uden skelnen i forhold til dets oprindelse, bør alle selskabsskatteydere betragtes som værende i en lignende faktuel og juridisk situation.

| (594) | For det tredje beskattes alle selskabsskatteydere, hvad end de handler selvstændigt på markedet eller udgør en del af en multinational koncern, på baggrund af samme afgiftsudløsende begivenhed — skabelsen af overskud — og til de samme skattesatser i Luxembourgs selskabsskattesystem. Ved kun at begrænse referencesystemet til virksomheder, som udgør en del af en multinational koncern, indføres der en kunstig forskel mellem integrerede virksomheder og enkeltstående virksomheder baseret på deres virksomhedsstruktur, hvilket Luxembourgs selskabsskattesystem generelt ikke tager hensyn til ved beskatning af overskuddet hos virksomheder, der ligger inden for deres skattejurisdiktion. |
| --- | --- |

(594)

For det tredje beskattes alle selskabsskatteydere, hvad end de handler selvstændigt på markedet eller udgør en del af en multinational koncern, på baggrund af samme afgiftsudløsende begivenhed — skabelsen af overskud — og til de samme skattesatser i Luxembourgs selskabsskattesystem. Ved kun at begrænse referencesystemet til virksomheder, som udgør en del af en multinational koncern, indføres der en kunstig forskel mellem integrerede virksomheder og enkeltstående virksomheder baseret på deres virksomhedsstruktur, hvilket Luxembourgs selskabsskattesystem generelt ikke tager hensyn til ved beskatning af overskuddet hos virksomheder, der ligger inden for deres skattejurisdiktion.

| (595) | For det fjerde bestemmes overskud afledt fra koncerninterne transaktioner, i kraft af artikel 164, stk. 3, LIR, faktisk på præcist den samme måde som indkomst afledt fra transaktioner mellem ikkerelaterede virksomheder: mens sidstnævnte afhænger af priser forhandlet på markedet, afhænger førstnævnte af markedskonforme priser, så det overskud, der beskattes, i begge tilfælde i sidste ende bestemmes (direkte eller indirekte) af markedet. I dette lys er artikel 164, stk. 3, LIR blot en metode til at sikre, at koncerner opfører sig på samme måde som uafhængige virksomheder under lignende omstændigheder i forbindelse med skattemæssige formål, når det kommer til fastsættelse af priser, vilkår og betingelser for koncerninterne transaktioner, så andelen af deres skattepligtige overskud, der skabes af disse transaktioner, kan beskattes på samme måde og til den samme selskabsskattesats under de almindelige regler for beskatning af virksomhedsoverskud. Formålet med artikel 164, stk. 3, LIR er derfor at afstemme den skattemæssige behandling af transaktioner indgået mellem associerede koncerner med den skattemæssige behandling af transaktioner indgået mellem uafhængige virksomheder, således at førstnævnte ikke behandles mere fordelagtigt end sidstnævnte i Luxembourgs selskabsskattesystem. |
| --- | --- |

(595)

For det fjerde bestemmes overskud afledt fra koncerninterne transaktioner, i kraft af artikel 164, stk. 3, LIR, faktisk på præcist den samme måde som indkomst afledt fra transaktioner mellem ikkerelaterede virksomheder: mens sidstnævnte afhænger af priser forhandlet på markedet, afhænger førstnævnte af markedskonforme priser, så det overskud, der beskattes, i begge tilfælde i sidste ende bestemmes (direkte eller indirekte) af markedet. I dette lys er artikel 164, stk. 3, LIR blot en metode til at sikre, at koncerner opfører sig på samme måde som uafhængige virksomheder under lignende omstændigheder i forbindelse med skattemæssige formål, når det kommer til fastsættelse af priser, vilkår og betingelser for koncerninterne transaktioner, så andelen af deres skattepligtige overskud, der skabes af disse transaktioner, kan beskattes på samme måde og til den samme selskabsskattesats under de almindelige regler for beskatning af virksomhedsoverskud. Formålet med artikel 164, stk. 3, LIR er derfor at afstemme den skattemæssige behandling af transaktioner indgået mellem associerede koncerner med den skattemæssige behandling af transaktioner indgået mellem uafhængige virksomheder, således at førstnævnte ikke behandles mere fordelagtigt end sidstnævnte i Luxembourgs selskabsskattesystem.

| (596) | For det femte ville godtagelse af argumentet om, at referencesystemet bør begrænses til virksomheder tilhørende en multinational koncern, blot fordi artikel 164, stk. 3, LIR kun gælder for disse virksomheder, åbne op for muligheden for, at medlemsstater kan vedtage skattetiltag, der åbenlyst favoriserer multinationale koncerner over uafhængige virksomheder. Virksomheder tilhørende en multinational koncern kan og vil tage del i de samme aktiviteter som uafhængige virksomheder, og disse to typer virksomheder kan og vil konkurrere med hinanden. Eftersom begge typer virksomheder beskattes af deres samlede skattepligtige overskud til den samme selskabsskattesats i det generelle selskabsskattesystem i Luxembourg, tildeler enhver foranstaltning, der lader førstnævnte reducere det beskatningsgrundlag, som skattesatsen anvendes på, denne en fordelagtig skattemæssig behandling i form at en reduktion af dens selskabsskatlige ansvar sammenlignet med sidstnævnte, hvilket dermed forvrider konkurrencen og påvirker handel inden for EU. |
| --- | --- |

(596)

For det femte ville godtagelse af argumentet om, at referencesystemet bør begrænses til virksomheder tilhørende en multinational koncern, blot fordi artikel 164, stk. 3, LIR kun gælder for disse virksomheder, åbne op for muligheden for, at medlemsstater kan vedtage skattetiltag, der åbenlyst favoriserer multinationale koncerner over uafhængige virksomheder. Virksomheder tilhørende en multinational koncern kan og vil tage del i de samme aktiviteter som uafhængige virksomheder, og disse to typer virksomheder kan og vil konkurrere med hinanden. Eftersom begge typer virksomheder beskattes af deres samlede skattepligtige overskud til den samme selskabsskattesats i det generelle selskabsskattesystem i Luxembourg, tildeler enhver foranstaltning, der lader førstnævnte reducere det beskatningsgrundlag, som skattesatsen anvendes på, denne en fordelagtig skattemæssig behandling i form at en reduktion af dens selskabsskatlige ansvar sammenlignet med sidstnævnte, hvilket dermed forvrider konkurrencen og påvirker handel inden for EU.

| (597) | Endelig er Kommissionen ikke enig med Luxembourg og Amazon i, at Kommissionen i tidligere beslutninger bekræftede, at referencesystemet skal begrænses til kun at omfatte integrerede virksomheder. Fra starten minder Kommissionen om, at den ikke er bundet af sin beslutningspraksis, og at hver potentiel støtteforanstaltning skal vurderes på baggrund af sine egne værdier i henhold til de objektive kriterier i artikel 107, stk. 1, i traktaten, således at selv hvis en modstridende beslutningspraksis skulle vise sig, ville det ikke kunne påvirke resultaterne i den aktuelle beslutning (720). I de beslutninger blev de nationale skatteordninger, der gav anledning til støtte, under alle omstændigheder sat op på en måde, således at disse ordninger allerede skelnede mellem forskellige kategorier af integrerede virksomheder (721). For at slå fast, at disse ordninger var selektive, var det ganske enkelt ikke nødvendigt at sammenligne behandlingen af de begunstigede med behandlingen af uafhængige enkeltstående virksomheder. Dette betyder dog ikke, at disse ordninger ikke også var selektive fra det perspektiv. |
| --- | --- |

(597)

Endelig er Kommissionen ikke enig med Luxembourg og Amazon i, at Kommissionen i tidligere beslutninger bekræftede, at referencesystemet skal begrænses til kun at omfatte integrerede virksomheder. Fra starten minder Kommissionen om, at den ikke er bundet af sin beslutningspraksis, og at hver potentiel støtteforanstaltning skal vurderes på baggrund af sine egne værdier i henhold til de objektive kriterier i artikel 107, stk. 1, i traktaten, således at selv hvis en modstridende beslutningspraksis skulle vise sig, ville det ikke kunne påvirke resultaterne i den aktuelle beslutning (720). I de beslutninger blev de nationale skatteordninger, der gav anledning til støtte, under alle omstændigheder sat op på en måde, således at disse ordninger allerede skelnede mellem forskellige kategorier af integrerede virksomheder (721). For at slå fast, at disse ordninger var selektive, var det ganske enkelt ikke nødvendigt at sammenligne behandlingen af de begunstigede med behandlingen af uafhængige enkeltstående virksomheder. Dette betyder dog ikke, at disse ordninger ikke også var selektive fra det perspektiv.

720

721

| (598) | Amazon hævdede også, at Kommissionen for at påvise selektivitet i den aktuelle sag må sammenligne behandlingen af LuxOpCo som et resultat af den anfægtede skatteafgørelse med Luxembourgs skattemyndigheds skatteafgørelsespraksis generelt, samt de 97 afgørelser, den identificerede, som angiveligt endosserer navnligt avancefordelingsmetoden (722). Kommissionen er uenig i dette argument, da det ville betyde, at referencesystemet er den praksis, begrænset til en underkategori af afgørelser, og ikke bestemmelserne i Luxembourgs nationale skattelovgivning. Hvis det argument blev godtaget, ville det give en medlemsstats skattemyndighed lov til konsekvent at afvige fra sin nationale skattelovgivning for at give en gennemgående favorabel skattemæssig behandling til en specifik kategori af skatteydere, nemlig dem, der har anmodet om og opnået den pågældende type afgørelse (723). Under alle omstændigheder bemærker Kommissionen, at ingen af de 97 afgørelser, som Amazon henviser til, faktisk nævner avancefordelingsmetoden eller TNMM som en metode til fastsættelse af transferpris endosseret af den relevante skatteafgørelse. Ud af de 97 afgørelser, Amazon henviste til, omhandlede 78 af dem den skattemæssige behandling af overskudsafhængige lån, og 6 omhandlede indkomstdelende lån, som begge er finansielle hybridinstrumenter. På den baggrund påtænker Kommissionen, at ingen af de 97 skatteafgørelser, som Amazon henviste til, kan sammenlignes med den anfægtede skatteafgørelse. |
| --- | --- |

(598)

Amazon hævdede også, at Kommissionen for at påvise selektivitet i den aktuelle sag må sammenligne behandlingen af LuxOpCo som et resultat af den anfægtede skatteafgørelse med Luxembourgs skattemyndigheds skatteafgørelsespraksis generelt, samt de 97 afgørelser, den identificerede, som angiveligt endosserer navnligt avancefordelingsmetoden (722). Kommissionen er uenig i dette argument, da det ville betyde, at referencesystemet er den praksis, begrænset til en underkategori af afgørelser, og ikke bestemmelserne i Luxembourgs nationale skattelovgivning. Hvis det argument blev godtaget, ville det give en medlemsstats skattemyndighed lov til konsekvent at afvige fra sin nationale skattelovgivning for at give en gennemgående favorabel skattemæssig behandling til en specifik kategori af skatteydere, nemlig dem, der har anmodet om og opnået den pågældende type afgørelse (723). Under alle omstændigheder bemærker Kommissionen, at ingen af de 97 afgørelser, som Amazon henviser til, faktisk nævner avancefordelingsmetoden eller TNMM som en metode til fastsættelse af transferpris endosseret af den relevante skatteafgørelse. Ud af de 97 afgørelser, Amazon henviste til, omhandlede 78 af dem den skattemæssige behandling af overskudsafhængige lån, og 6 omhandlede indkomstdelende lån, som begge er finansielle hybridinstrumenter. På den baggrund påtænker Kommissionen, at ingen af de 97 skatteafgørelser, som Amazon henviste til, kan sammenlignes med den anfægtede skatteafgørelse.

722

723

| (599) | I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at det gældende referencesystem er det generelle selskabsskattesystem i Luxembourg og ikke artikel 164, stk. 3, LIR. Som vist i sektion 9.2 endosserer den anfægtede skatteafgørelse en ordning for fastsættelse af transferpris, der skaber et skattepligtigt overskud for LuxOpCo, som afviger fra et pålideligt skøn af et markedsbaseret resultat i tråd med armslængdeprincippet, som nedbringer beskatningsgrundlaget med hensyn til selskabsskat. I modsætning til dette beskattes uafhængige virksomheder, virksomheder tilhørende en multinational koncern, som udelukkende handler med ikkerelaterede parter, samt virksomheder tilhørende en multinational koncern, som benytter armslængdetransferpriser i deres koncerninterne transaktioner, alle på et overskudsniveau i Luxembourg, der som udgangspunkt afspejler priser forhandlet i armslængde på markedet. Den anfægtede skatteafgørelse kan dermed siges at fravige det generelle selskabsskattesystem i Luxembourg, i og med at den tildeler en fordelagtig skattemæssig behandling til LuxOpCo, som ikke er tilgængelig for andre selskabsskatteydere i Luxembourg, hvis skattepligtige overskud afspejler priser forhandlet i armslængde på markedet. Den afgørelse kan derfor siges at give en selektiv fordel til LuxOpCo i det generelle selskabsskattesystem i Luxembourg. |
| --- | --- |

(599)

I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at det gældende referencesystem er det generelle selskabsskattesystem i Luxembourg og ikke artikel 164, stk. 3, LIR. Som vist i sektion 9.2 endosserer den anfægtede skatteafgørelse en ordning for fastsættelse af transferpris, der skaber et skattepligtigt overskud for LuxOpCo, som afviger fra et pålideligt skøn af et markedsbaseret resultat i tråd med armslængdeprincippet, som nedbringer beskatningsgrundlaget med hensyn til selskabsskat. I modsætning til dette beskattes uafhængige virksomheder, virksomheder tilhørende en multinational koncern, som udelukkende handler med ikkerelaterede parter, samt virksomheder tilhørende en multinational koncern, som benytter armslængdetransferpriser i deres koncerninterne transaktioner, alle på et overskudsniveau i Luxembourg, der som udgangspunkt afspejler priser forhandlet i armslængde på markedet. Den anfægtede skatteafgørelse kan dermed siges at fravige det generelle selskabsskattesystem i Luxembourg, i og med at den tildeler en fordelagtig skattemæssig behandling til LuxOpCo, som ikke er tilgængelig for andre selskabsskatteydere i Luxembourg, hvis skattepligtige overskud afspejler priser forhandlet i armslængde på markedet. Den afgørelse kan derfor siges at give en selektiv fordel til LuxOpCo i det generelle selskabsskattesystem i Luxembourg.

9.3.2.2.   
  Fordelagtig behandling sammenlignet med selskabsskatteydere tilhørende en multinational koncern

Fordelagtig behandling sammenlignet med selskabsskatteydere tilhørende en multinational koncern

| (600) | Med forbehold for konklusionen i den forudgående betragtning konkluderer Kommissionen yderligere, at selv hvis referencesystemet begrænses til artikel 164, stk. 3, LIR, og kun virksomheder tilhørende en multinational koncern kan betragtes som værende i en lignende faktuel og juridisk situation, sådan som Luxembourg og Amazon hævder, bør den anfægtede skatteafgørelse også anses som fordelagtig for LuxOpCo sammenlignet med disse skatteydere. |
| --- | --- |

(600)

Med forbehold for konklusionen i den forudgående betragtning konkluderer Kommissionen yderligere, at selv hvis referencesystemet begrænses til artikel 164, stk. 3, LIR, og kun virksomheder tilhørende en multinational koncern kan betragtes som værende i en lignende faktuel og juridisk situation, sådan som Luxembourg og Amazon hævder, bør den anfægtede skatteafgørelse også anses som fordelagtig for LuxOpCo sammenlignet med disse skatteydere.

| (601) | I løbet af den periode, hvor den anfægtede skatteafgørelse var gældende, blev artikel 164, stk. 3, LIR anset som at fastlægge armslængdeprincippet i henhold til Luxembourgs skattelovgivning. I medfør af denne bestemmelse må virksomheder tilhørende en multinational koncern, der handler med associerede virksomheder, bestemme deres transferpriser i henhold til dette princip. Som vist i sektion 9.2 skaber ordningen for fastsættelse af transferpris endosseret af den anfægtede skatteafgørelse en skattepligtig indkomst for LuxOpCo, som ikke afspejler priser forhandlet i armslængde på markedet. Den nedbringer derfor LuxOpCos selskabsskatlige ansvar i Luxembourg sammenlignet med virksomheder tilhørende en multinational koncern, som bestemmer deres transferpriser i overensstemmelse med artikel 164, stk. 3, LIR. |
| --- | --- |

(601)

I løbet af den periode, hvor den anfægtede skatteafgørelse var gældende, blev artikel 164, stk. 3, LIR anset som at fastlægge armslængdeprincippet i henhold til Luxembourgs skattelovgivning. I medfør af denne bestemmelse må virksomheder tilhørende en multinational koncern, der handler med associerede virksomheder, bestemme deres transferpriser i henhold til dette princip. Som vist i sektion 9.2 skaber ordningen for fastsættelse af transferpris endosseret af den anfægtede skatteafgørelse en skattepligtig indkomst for LuxOpCo, som ikke afspejler priser forhandlet i armslængde på markedet. Den nedbringer derfor LuxOpCos selskabsskatlige ansvar i Luxembourg sammenlignet med virksomheder tilhørende en multinational koncern, som bestemmer deres transferpriser i overensstemmelse med artikel 164, stk. 3, LIR.

| (602) | I lyset af ovennævnte konkluderer Kommissionen, at den fordel, der identificeres i sektion 9.2, er af selektiv karakter, fordi den favoriserer Amazon sammenlignet med andre selskabsskatteydere tilhørende en multinational koncern, der indgår i koncerninterne handler, og som i kraft af artikel 164, stk. 3, LIR skal estimere priserne for deres koncerninterne transaktioner på en måde, som afspejler priser forhandlet af uafhængige parter i armslænge på markedet. |
| --- | --- |

(602)

I lyset af ovennævnte konkluderer Kommissionen, at den fordel, der identificeres i sektion 9.2, er af selektiv karakter, fordi den favoriserer Amazon sammenlignet med andre selskabsskatteydere tilhørende en multinational koncern, der indgår i koncerninterne handler, og som i kraft af artikel 164, stk. 3, LIR skal estimere priserne for deres koncerninterne transaktioner på en måde, som afspejler priser forhandlet af uafhængige parter i armslænge på markedet.

9.3.3.   MANGLENDE BEGRUNDELSE

| (603) | Hverken Luxembourg eller Amazon har fremlagt nogen mulig begrundelse for den fordelagtige behandling, som den anfægtede skatteafgørelse medførte for LuxOpCo. Kommissionen minder i den forbindelse om, at bevisbyrden for en sådan begrundelse påhviler medlemsstaten. |
| --- | --- |

(603)

Hverken Luxembourg eller Amazon har fremlagt nogen mulig begrundelse for den fordelagtige behandling, som den anfægtede skatteafgørelse medførte for LuxOpCo. Kommissionen minder i den forbindelse om, at bevisbyrden for en sådan begrundelse påhviler medlemsstaten.

| (604) | Under alle omstændigheder har Kommissionen ikke været i stand til at identificere nogen mulig grund, som kan retfærdiggøre den fordelagtige behandling, som LuxOpCo opnår som følge af den foranstaltning, som kunne siges at bero direkte på referencesystemets direkte, grundlæggende eller ledende principper, eller som er et resultat af indbyggede mekanismer, der er nødvendige for, at systemet fungerer og er effektivt (724), uanset om dette referencesystem er det almindelige selskabsskattesystem i Luxembourg, som Kommissionen lægger til grund, eller artikel 164, stk. 3, LIR, som Luxembourg og Amazon hævder. |
| --- | --- |

(604)

Under alle omstændigheder har Kommissionen ikke været i stand til at identificere nogen mulig grund, som kan retfærdiggøre den fordelagtige behandling, som LuxOpCo opnår som følge af den foranstaltning, som kunne siges at bero direkte på referencesystemets direkte, grundlæggende eller ledende principper, eller som er et resultat af indbyggede mekanismer, der er nødvendige for, at systemet fungerer og er effektivt (724), uanset om dette referencesystem er det almindelige selskabsskattesystem i Luxembourg, som Kommissionen lægger til grund, eller artikel 164, stk. 3, LIR, som Luxembourg og Amazon hævder.

724

9.3.4.   KONKLUSION VEDRØRENDE SELEKTIVITET

| (605) | I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den fordel, der identificeres i sektion 9.2, som den anfægtede skatteafgørelsen tildeler LuxOpCo, er af selektiv karakter. |
| --- | --- |

(605)

I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den fordel, der identificeres i sektion 9.2, som den anfægtede skatteafgørelsen tildeler LuxOpCo, er af selektiv karakter.

9.4.   KONKLUSION VEDRØRENDE EKSISTENSEN AF STATSSTØTTE

KONKLUSION VEDRØRENDE EKSISTENSEN AF STATSSTØTTE

| (606) | Eftersom den anfægtede skatteafgørelse opfylder alle betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 1« må den betragtes som statsstøtte i den bestemmelses forstand. Den støtte resulterer i en nedsættelse af afgifter, som normalt burde pålægges LuxOpCo i forbindelse med deres virksomhedsdrift, og den bør derfor betragtes som en tildeling af driftsstøtte til LuxOpCo. |
| --- | --- |

(606)

Eftersom den anfægtede skatteafgørelse opfylder alle betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 1« må den betragtes som statsstøtte i den bestemmelses forstand. Den støtte resulterer i en nedsættelse af afgifter, som normalt burde pålægges LuxOpCo i forbindelse med deres virksomhedsdrift, og den bør derfor betragtes som en tildeling af driftsstøtte til LuxOpCo.

9.5.   STØTTEMODTAGER

STØTTEMODTAGER

| (607) | Kommissionen anser den anfægtede skatteafgørelse som en tildeling af en selektiv fordel til LuxOpCo inden for betydningen af traktatens artikel 107, stk. 1, eftersom den medfører en nedbringelse af enhedens skattepligtige overskud og dermed dens selskabsskatlige ansvar i Luxembourg. Kommissionen bemærker sig, at LuxOpCo udgør en del af en multinational koncern, nemlig Amazon-koncernen. |
| --- | --- |

(607)

Kommissionen anser den anfægtede skatteafgørelse som en tildeling af en selektiv fordel til LuxOpCo inden for betydningen af traktatens artikel 107, stk. 1, eftersom den medfører en nedbringelse af enhedens skattepligtige overskud og dermed dens selskabsskatlige ansvar i Luxembourg. Kommissionen bemærker sig, at LuxOpCo udgør en del af en multinational koncern, nemlig Amazon-koncernen.

| (608) | Ved anvendelsen af statsstøttereglerne kan særskilte retlige enheder anses for at udgøre én økonomisk enhed. Denne økonomiske enhed betragtes derefter som den relevante virksomhed, der drager fordel af støtten. Som domstolen tidligere har fastholdt, »[s]kal udtrykket »virksomhed« i konkurrencelovgivningen forstås som betegnelsen for en økonomisk enhed [...] selv hvis denne økonomiske enhed ifølge loven består af flere personer, naturlige eller juridiske« (725). For at fastslå, hvorvidt flere enheder danner en økonomisk enhed, ser domstolen på eksistensen af en styrende aktie eller funktionelle, økonomiske eller organiske sammenhænge (726). I den aktuelle sag blev LuxOpCo fuldstændigt styret af LuxSCS i den relevante periode, og LuxSCS blev til gengæld styret af amerikansk baserede virksomheder i Amazon-koncernen (727). Som det desuden fremgår tydeligt i afgørelsesanmodningen, var det Amazon-koncernen, styret af Amazon.com, Inc., som traf beslutningen om at stifte LuxOpCo i Luxembourg. |
| --- | --- |

(608)

Ved anvendelsen af statsstøttereglerne kan særskilte retlige enheder anses for at udgøre én økonomisk enhed. Denne økonomiske enhed betragtes derefter som den relevante virksomhed, der drager fordel af støtten. Som domstolen tidligere har fastholdt, »[s]kal udtrykket »virksomhed« i konkurrencelovgivningen forstås som betegnelsen for en økonomisk enhed [...] selv hvis denne økonomiske enhed ifølge loven består af flere personer, naturlige eller juridiske« (725). For at fastslå, hvorvidt flere enheder danner en økonomisk enhed, ser domstolen på eksistensen af en styrende aktie eller funktionelle, økonomiske eller organiske sammenhænge (726). I den aktuelle sag blev LuxOpCo fuldstændigt styret af LuxSCS i den relevante periode, og LuxSCS blev til gengæld styret af amerikansk baserede virksomheder i Amazon-koncernen (727). Som det desuden fremgår tydeligt i afgørelsesanmodningen, var det Amazon-koncernen, styret af Amazon.com, Inc., som traf beslutningen om at stifte LuxOpCo i Luxembourg.

725

726

727

| (609) | Fastsættelse af transferpris er desuden karakteriseret ved, at den påvirker mere end én koncern, fordi et fald i overskud i én virksomhed normalt øger overskuddet hos dens genpart. I den aktuelle sag påvirker bestemmelsen af LuxOpCos skattepligtige overskud i Luxembourg royaltybetalingerne til LuxSCS, eftersom royaltyniveauet svarer til alt overskud registreret af LuxOpCo over [4-6] % af deres driftsudgifter eller 0,55 % af omsætningen som aftalt i skatteafgørelsen. Nedsættelsen af LuxOpCos skatteansvar i Luxembourg gavner derfor ikke kun LuxOpCo, men også LuxSCS. Eftersom overskud tilskrevet LuxSCS ikke var omfattet af beskatning i Luxembourg, men i bedste fald underlagt udskudt beskatning, hvis og når den fordeles ud til deres partnere i USA (728), tildeler den anfægtede skatteafgørelse desuden støtte til Amazon-koncernen som helhed. |
| --- | --- |

(609)

Fastsættelse af transferpris er desuden karakteriseret ved, at den påvirker mere end én koncern, fordi et fald i overskud i én virksomhed normalt øger overskuddet hos dens genpart. I den aktuelle sag påvirker bestemmelsen af LuxOpCos skattepligtige overskud i Luxembourg royaltybetalingerne til LuxSCS, eftersom royaltyniveauet svarer til alt overskud registreret af LuxOpCo over [4-6] % af deres driftsudgifter eller 0,55 % af omsætningen som aftalt i skatteafgørelsen. Nedsættelsen af LuxOpCos skatteansvar i Luxembourg gavner derfor ikke kun LuxOpCo, men også LuxSCS. Eftersom overskud tilskrevet LuxSCS ikke var omfattet af beskatning i Luxembourg, men i bedste fald underlagt udskudt beskatning, hvis og når den fordeles ud til deres partnere i USA (728), tildeler den anfægtede skatteafgørelse desuden støtte til Amazon-koncernen som helhed.

728

| (610) | Enhver fordelagtig skattemæssig behandling, som tildeles LuxOpCo af skattemyndigheden i Luxembourg, gavner derfor ikke kun LuxSCS, men hele Amazon-koncernen ved at give yderligere finansielle ressourcer til hele koncernen. Til trods for det faktum, at denne koncern er organiseret i forskellige juridiske personligheder, og at den anfægtede skatteafgørelse omhandler den skattemæssige behandling af LuxOpCo og LuxSCS, skal koncernen derfor betragtes som én økonomisk enhed, som drager fordel af den anfægtede støtteforanstaltning (729). |
| --- | --- |

(610)

Enhver fordelagtig skattemæssig behandling, som tildeles LuxOpCo af skattemyndigheden i Luxembourg, gavner derfor ikke kun LuxSCS, men hele Amazon-koncernen ved at give yderligere finansielle ressourcer til hele koncernen. Til trods for det faktum, at denne koncern er organiseret i forskellige juridiske personligheder, og at den anfægtede skatteafgørelse omhandler den skattemæssige behandling af LuxOpCo og LuxSCS, skal koncernen derfor betragtes som én økonomisk enhed, som drager fordel af den anfægtede støtteforanstaltning (729).

729

9.6.   STØTTENS FORENELIGHED

STØTTENS FORENELIGHED

| (611) | Statsstøtte kan betragtes som forenelig med det indre marked, hvis den falder ind under en af kategorierne i traktatens artikel 107, stk. 2 (730), og den kan betragtes som forenelig med det indre marked, hvis Kommissionen vurderer, at den hører ind under en af kategorierne i traktatens artikel 107, stk. 3. Det er imidlertid den støtteydende medlemsstat, der bærer bevisbyrden for, at statsstøtte er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 2, eller artikel 107, stk. 3. |
| --- | --- |

(611)

Statsstøtte kan betragtes som forenelig med det indre marked, hvis den falder ind under en af kategorierne i traktatens artikel 107, stk. 2 (730), og den kan betragtes som forenelig med det indre marked, hvis Kommissionen vurderer, at den hører ind under en af kategorierne i traktatens artikel 107, stk. 3. Det er imidlertid den støtteydende medlemsstat, der bærer bevisbyrden for, at statsstøtte er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 2, eller artikel 107, stk. 3.

730

| (612) | Luxembourg har ikke påberåbt sig nogen grund til, at den statsstøtte, der er ydet gennem den anfægtede afgørelse, skulle kunne findes forenelig efter nogen af disse bestemmelser. |
| --- | --- |

(612)

Luxembourg har ikke påberåbt sig nogen grund til, at den statsstøtte, der er ydet gennem den anfægtede afgørelse, skulle kunne findes forenelig efter nogen af disse bestemmelser.

| (613) | Som forklaret i betragtning 606 udgør støtten tildelt af den anfægtede skatteafgørelse desuden driftsstøtte. Som hovedregel vil en sådan støtte normalt ikke kunne betragtes som forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, idet den ikke fremmer udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, ej heller er de skattemæssige fordele tidsbegrænsede, faldende eller i proportion med, hvad der er nødvendigt for at afhjælpe et konkret markedssvigt på de berørte områder. |
| --- | --- |

(613)

Som forklaret i betragtning 606 udgør støtten tildelt af den anfægtede skatteafgørelse desuden driftsstøtte. Som hovedregel vil en sådan støtte normalt ikke kunne betragtes som forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, idet den ikke fremmer udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, ej heller er de skattemæssige fordele tidsbegrænsede, faldende eller i proportion med, hvad der er nødvendigt for at afhjælpe et konkret markedssvigt på de berørte områder.

| (614) | Som følge heraf er statsstøtten, der tildeles LuxOpCo og Amazon-koncernen af Luxembourg, ikke forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(614)

Som følge heraf er statsstøtten, der tildeles LuxOpCo og Amazon-koncernen af Luxembourg, ikke forenelig med det indre marked.

9.7.   STØTTENS ULOVLIGHED

STØTTENS ULOVLIGHED

| (615) | I henhold til traktatens artikel 108, stk. 3, er medlemsstaterne forpligtet til at underrette Kommissionen om eventuelle planer om at yde støtte (anmeldelsespligt), og de må ikke iværksætte de foreslåede støtteforanstaltninger, før Kommissionen har truffet en endelig afgørelse om den pågældende støtte (standstill-forpligtelsen). |
| --- | --- |

(615)

I henhold til traktatens artikel 108, stk. 3, er medlemsstaterne forpligtet til at underrette Kommissionen om eventuelle planer om at yde støtte (anmeldelsespligt), og de må ikke iværksætte de foreslåede støtteforanstaltninger, før Kommissionen har truffet en endelig afgørelse om den pågældende støtte (standstill-forpligtelsen).

| (616) | Kommissionen bemærker, at Luxembourg ikke underrettede Kommissionen om eventuelle planer om at yde den anfægtede støtte og heller ikke overholdt standstill-forpligtelsen, der er fastsat i traktatens artikel 108, stk. 3. Derfor indebærer den pågældende skatteafgørelse i overensstemmelse med artikel 1, litra f), i forordning (EU) 2015/1589 ulovlig statsstøtte ydet i strid med traktatens artikel 108, stk. 3. |
| --- | --- |

(616)

Kommissionen bemærker, at Luxembourg ikke underrettede Kommissionen om eventuelle planer om at yde den anfægtede støtte og heller ikke overholdt standstill-forpligtelsen, der er fastsat i traktatens artikel 108, stk. 3. Derfor indebærer den pågældende skatteafgørelse i overensstemmelse med artikel 1, litra f), i forordning (EU) 2015/1589 ulovlig statsstøtte ydet i strid med traktatens artikel 108, stk. 3.

10.   TILBAGESØGNING

TILBAGESØGNING

10.1.   TILBAGESØGNINGSPLIGTEN

TILBAGESØGNINGSPLIGTEN

| (617) | I henhold til artikel 16, stk. 1, i forordning (EU) 2015/1589 skal Kommissionen kræve ulovlig støtte, der er uforenelig med det indre marked, tilbagebetalt. Bestemmelsen fastsætter endvidere, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at tilbagesøge ulovlig støtte, som er fundet uforenelig. Det fastsættes i artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) 2015/1589, at støtten skal tilbagebetales med renter fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (731) uddyber de metoder, der skal benyttes til beregning af renten på det tilbagebetalte. Endelig angiver artikel 16, stk. 3, i forordning (EU) 2015/1589, at »tilbagebetaling skal ske uden forsinkelse og i henhold til procedurerne i den pågældende medlemsstats nationale lovgivning, såfremt de tillader øjeblikkelig og effektiv fuldbyrdelse af Kommissionens beslutning«. |
| --- | --- |

(617)

I henhold til artikel 16, stk. 1, i forordning (EU) 2015/1589 skal Kommissionen kræve ulovlig støtte, der er uforenelig med det indre marked, tilbagebetalt. Bestemmelsen fastsætter endvidere, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at tilbagesøge ulovlig støtte, som er fundet uforenelig. Det fastsættes i artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) 2015/1589, at støtten skal tilbagebetales med renter fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (731) uddyber de metoder, der skal benyttes til beregning af renten på det tilbagebetalte. Endelig angiver artikel 16, stk. 3, i forordning (EU) 2015/1589, at »tilbagebetaling skal ske uden forsinkelse og i henhold til procedurerne i den pågældende medlemsstats nationale lovgivning, såfremt de tillader øjeblikkelig og effektiv fuldbyrdelse af Kommissionens beslutning«.

731

10.2.   NY STØTTE

NY STØTTE

| (618) | I henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2015/1589 forældes Kommissionens beføjelser til at kræve tilbagebetaling af støtte efter ti år. Forældelsesfristen løber fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte tilkendes støttemodtageren, enten som individuel støtte eller under en støtteordning. Enhver foranstaltning, der træffes af Kommissionen eller af en medlemsstat efter opfordring fra Kommissionen angående den ulovlige støtte, afbryder denne frist. Efter hver afbrydelse begynder forældelsesfristen forfra. Forældelsesfristen suspenderes i det tidsrum, hvor Kommissionens afgørelse er genstand for en verserende sag for Den Europæiske Unions Domstol. Enhver støtte, for hvilken forældelsesfristen er udløbet, anses for at være eksisterende støtte. |
| --- | --- |

(618)

I henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2015/1589 forældes Kommissionens beføjelser til at kræve tilbagebetaling af støtte efter ti år. Forældelsesfristen løber fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte tilkendes støttemodtageren, enten som individuel støtte eller under en støtteordning. Enhver foranstaltning, der træffes af Kommissionen eller af en medlemsstat efter opfordring fra Kommissionen angående den ulovlige støtte, afbryder denne frist. Efter hver afbrydelse begynder forældelsesfristen forfra. Forældelsesfristen suspenderes i det tidsrum, hvor Kommissionens afgørelse er genstand for en verserende sag for Den Europæiske Unions Domstol. Enhver støtte, for hvilken forældelsesfristen er udløbet, anses for at være eksisterende støtte.

| (619) | Amazon hævder, at enhver støtte, der er tildelt under den anfægtede skatteafgørelse, er eksisterende støtte, fordi den anfægtede skatteafgørelse er en individuel foranstaltning, som er blevet dem tildelt mere end ti år før, Kommissionen påbegyndte sin statsstøtteundersøgelse af afgørelsen. Den anfægtede skatteafgørelse blev ganske vist udstedt mere end ti år før, Kommissionen påbegyndte sin undersøgelse, nemlig den 6. november 2003. I modsætning til Amazons påstand betyder dette dog ikke, at enhver støtte, der er tildelt under den, udgør eksisterende støtte og ikke kan tilbagesøges. |
| --- | --- |

(619)

Amazon hævder, at enhver støtte, der er tildelt under den anfægtede skatteafgørelse, er eksisterende støtte, fordi den anfægtede skatteafgørelse er en individuel foranstaltning, som er blevet dem tildelt mere end ti år før, Kommissionen påbegyndte sin statsstøtteundersøgelse af afgørelsen. Den anfægtede skatteafgørelse blev ganske vist udstedt mere end ti år før, Kommissionen påbegyndte sin undersøgelse, nemlig den 6. november 2003. I modsætning til Amazons påstand betyder dette dog ikke, at enhver støtte, der er tildelt under den, udgør eksisterende støtte og ikke kan tilbagesøges.

| (620) | I den aktuelle sag blev den støtte, der var tildelt som et resultat af den anfægtede skatteafgørelse, tildelt på årlig basis på det tidspunkt, hvor LuxOpCo skulle betale selskabsskat i Luxembourg. Dette skyldes, at formålet med den anfægtede skatteafgørelse var at give LuxOpCo mulighed for over en vis periode at fastlægge deres årlige selskabsskatlige ansvar i Luxembourg. Afgørelsen godkender en ordning for fastsættelse af transferpris, som giver LuxOpCo mulighed for at fastlægge deres transferpriser, hvilket til gengæld bestemmer deres årlige skattepligtige overskud. Dette overskudsbeløb erklæres dernæst i deres årlige selskabsskatteangivelse, som Luxembourg har accepteret hvert eneste år i den relevante periode. Støtten tildeles dermed i henhold til den anfægtede skatteafgørelse hvert år, hvor erklæringen accepteres af skattemyndigheden i Luxembourg (732). |
| --- | --- |

(620)

I den aktuelle sag blev den støtte, der var tildelt som et resultat af den anfægtede skatteafgørelse, tildelt på årlig basis på det tidspunkt, hvor LuxOpCo skulle betale selskabsskat i Luxembourg. Dette skyldes, at formålet med den anfægtede skatteafgørelse var at give LuxOpCo mulighed for over en vis periode at fastlægge deres årlige selskabsskatlige ansvar i Luxembourg. Afgørelsen godkender en ordning for fastsættelse af transferpris, som giver LuxOpCo mulighed for at fastlægge deres transferpriser, hvilket til gengæld bestemmer deres årlige skattepligtige overskud. Dette overskudsbeløb erklæres dernæst i deres årlige selskabsskatteangivelse, som Luxembourg har accepteret hvert eneste år i den relevante periode. Støtten tildeles dermed i henhold til den anfægtede skatteafgørelse hvert år, hvor erklæringen accepteres af skattemyndigheden i Luxembourg (732).

732

| (621) | I den aktuelle sag betyder dette, at kun støtte tildelt før den 24. juni 2004 udgør eksisterende støtte, eftersom den forældelsesfrist, der lægges fast i artikel 17 i forordning (EU) 2015/1589, blev afbrudt den 24. juni 2014, datoen hvor Kommissionen sendte et brev til Luxembourg, hvori den anmodede om information om alle afgørelser tildelt Amazon (733). Amazon forklarede, at selv om den anfægtede skatteafgørelse blev opnået i 2003, påbegyndte LuxOpCo ikke brug af ordningen for fastsættelse af transferpris, som blev endosseret deri, med henblik på at bestemme deres årlige selskabsskatlige ansvar i Luxembourg, før 2006. Som følge heraf er der ingen regnskabsår før 24. juni 2004, hvori afgørelsen blev brugt til at vurdere LuxOpCos årlige skattepligtige overskud, og Luxembourgs skattemyndighed accepterede en skatteangivelse på grundlag af den vurdering. Under alle omstændigheder minder Kommissionen om, at Luxembourgs skattemyndighed i en skrivelse en 23. december 2004 bekræftede den etablerede gyldighed af ordningen for fastsættelse af transferpris endosseret af den anfægtede skatteafgørelse efter en forsinkelse af gennemførelsen af omstruktureringen af Amazons europæiske drift, for hvilken afgørelsen oprindeligt blev anmodet. |
| --- | --- |

(621)

I den aktuelle sag betyder dette, at kun støtte tildelt før den 24. juni 2004 udgør eksisterende støtte, eftersom den forældelsesfrist, der lægges fast i artikel 17 i forordning (EU) 2015/1589, blev afbrudt den 24. juni 2014, datoen hvor Kommissionen sendte et brev til Luxembourg, hvori den anmodede om information om alle afgørelser tildelt Amazon (733). Amazon forklarede, at selv om den anfægtede skatteafgørelse blev opnået i 2003, påbegyndte LuxOpCo ikke brug af ordningen for fastsættelse af transferpris, som blev endosseret deri, med henblik på at bestemme deres årlige selskabsskatlige ansvar i Luxembourg, før 2006. Som følge heraf er der ingen regnskabsår før 24. juni 2004, hvori afgørelsen blev brugt til at vurdere LuxOpCos årlige skattepligtige overskud, og Luxembourgs skattemyndighed accepterede en skatteangivelse på grundlag af den vurdering. Under alle omstændigheder minder Kommissionen om, at Luxembourgs skattemyndighed i en skrivelse en 23. december 2004 bekræftede den etablerede gyldighed af ordningen for fastsættelse af transferpris endosseret af den anfægtede skatteafgørelse efter en forsinkelse af gennemførelsen af omstruktureringen af Amazons europæiske drift, for hvilken afgørelsen oprindeligt blev anmodet.

733

| (622) | Al støtte, som blev tildelt LuxOpCo og Amazon-koncernen i kraft af den anfægtede skatteafgørelse, udgør derfor ny støtte. |
| --- | --- |

(622)

Al støtte, som blev tildelt LuxOpCo og Amazon-koncernen i kraft af den anfægtede skatteafgørelse, udgør derfor ny støtte.

10.3.   INGEN GENERELLE RETSPRINCIPPER FORHINDRER TILBAGESØGNING

INGEN GENERELLE RETSPRINCIPPER FORHINDRER TILBAGESØGNING

| (623) | Artikel 16, stk. 1, i forordning (EU) 2015/1589 fastsætter, at Kommissionen ikke skal kræve tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i unionens lovgivning. |
| --- | --- |

(623)

Artikel 16, stk. 1, i forordning (EU) 2015/1589 fastsætter, at Kommissionen ikke skal kræve tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i unionens lovgivning.

| (624) | Luxembourg hævder, at principperne for retssikkerhed og berettigede forventninger står i vejen for tilbagebetaling i den aktuelle sag, for det første fordi Kommissionen med tilbagevirkende kraft anvender en angiveligt ny fremgangsmåde til fastsættelse af transferpris, og for det andet fordi Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen (erhvervsbeskatning) (734) og OECD's forum for skadelig skattepraksis (735) havde forsikret Luxembourg om, at deres skatteafgørelsespraksis baseret på artikel 164, stk. 3, LIR og cirkulær er i overensstemmelse med OECD's adfærdskodeks og OECD's TP-retningslinjer. |
| --- | --- |

(624)

Luxembourg hævder, at principperne for retssikkerhed og berettigede forventninger står i vejen for tilbagebetaling i den aktuelle sag, for det første fordi Kommissionen med tilbagevirkende kraft anvender en angiveligt ny fremgangsmåde til fastsættelse af transferpris, og for det andet fordi Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen (erhvervsbeskatning) (734) og OECD's forum for skadelig skattepraksis (735) havde forsikret Luxembourg om, at deres skatteafgørelsespraksis baseret på artikel 164, stk. 3, LIR og cirkulær er i overensstemmelse med OECD's adfærdskodeks og OECD's TP-retningslinjer.

734

735

| (625) | Retssikkerhedsprincippet er et generelt princip i EU-lov, som proklamerer forudsigeligheden af regler og deres retsvirkninger. Ifølge retspraksis forhindrer retssikkerhedsprincippet Kommissionen i at forsinke udøvelsen af dens magt på ubestemt tid (736). Domstolen har også angivet, at det eneste grundlag, hvorpå dette princip i usædvanlige tilfælde kan påberåbes, er når Kommissionen åbenlyst har undladt at handle og tydeligvis har krænket sin pligt til omhu i forbindelse med udøvelse af sine tilsynsbeføjelser (737). Når en foranstaltning er blevet bevilget uden at blive bekendtgjort, er det faktum, at Kommissionen har været skyld i en forsinkelse af indkrævning af tilbagebetaling, dog ikke i sig selv tilstrækkeligt til at kalde denne beslutning om tilbagebetaling retsstridig i henhold til retssikkerhedsprincippet (738). Eftersom den anfægtede skatteafgørelse i den aktuelle sag aldrig blev bekendtgjort af Luxembourg til Kommissionen eller på anden vis gjort offentligt tilgængelig, kunne Kommissionen kun have hørt om dens eksistens, da Luxembourg besvarede dens anmodning om information den 4. august 2014. |
| --- | --- |

(625)

Retssikkerhedsprincippet er et generelt princip i EU-lov, som proklamerer forudsigeligheden af regler og deres retsvirkninger. Ifølge retspraksis forhindrer retssikkerhedsprincippet Kommissionen i at forsinke udøvelsen af dens magt på ubestemt tid (736). Domstolen har også angivet, at det eneste grundlag, hvorpå dette princip i usædvanlige tilfælde kan påberåbes, er når Kommissionen åbenlyst har undladt at handle og tydeligvis har krænket sin pligt til omhu i forbindelse med udøvelse af sine tilsynsbeføjelser (737). Når en foranstaltning er blevet bevilget uden at blive bekendtgjort, er det faktum, at Kommissionen har været skyld i en forsinkelse af indkrævning af tilbagebetaling, dog ikke i sig selv tilstrækkeligt til at kalde denne beslutning om tilbagebetaling retsstridig i henhold til retssikkerhedsprincippet (738). Eftersom den anfægtede skatteafgørelse i den aktuelle sag aldrig blev bekendtgjort af Luxembourg til Kommissionen eller på anden vis gjort offentligt tilgængelig, kunne Kommissionen kun have hørt om dens eksistens, da Luxembourg besvarede dens anmodning om information den 4. august 2014.

736

737

738

| (626) | Princippet om berettigede forventninger kan også påberåbes af enhver person i en situation, hvor en EU-myndighed »har fået vedkommende til at beskæftige sig med forventninger, som er berettigede« (739). Der gælder dog vigtige begrænsninger for påberåbelse af dette princip, som domstolen har besluttet. For det første har domstolen angivet, at princippet ikke kan påberåbes, medmindre personen, der påberåber det, »er blevet givet præcise tilsagn af myndigheden« (740). For det andet kan medlemsstaten ikke påberåbe sig princippet i tilfælde, hvor de har undladt at meddele Kommissionen om støtteforanstaltningen (741). For det tredje er Kommissionens angivelige mangel på handling irrelevant, når den ikke er blevet meddelt om en støtteforanstaltning (742), og Kommissionens tavshed kan som følge heraf ikke tolkes som en underforstået godkendelse af foranstaltningen, som kan give anledning til berettigede forventninger (743). Eftersom Kommissionen aldrig gav præcise tilsagn til Luxembourg om, at den anfægtede skatteafgørelse ikke udgør støtte, og Luxembourg aldrig meddelte Kommissionen om den anfægtede skatteafgørelse, kan Luxembourg derfor ikke forlade sig på princippet om berettigede forventninger. |
| --- | --- |

(626)

Princippet om berettigede forventninger kan også påberåbes af enhver person i en situation, hvor en EU-myndighed »har fået vedkommende til at beskæftige sig med forventninger, som er berettigede« (739). Der gælder dog vigtige begrænsninger for påberåbelse af dette princip, som domstolen har besluttet. For det første har domstolen angivet, at princippet ikke kan påberåbes, medmindre personen, der påberåber det, »er blevet givet præcise tilsagn af myndigheden« (740). For det andet kan medlemsstaten ikke påberåbe sig princippet i tilfælde, hvor de har undladt at meddele Kommissionen om støtteforanstaltningen (741). For det tredje er Kommissionens angivelige mangel på handling irrelevant, når den ikke er blevet meddelt om en støtteforanstaltning (742), og Kommissionens tavshed kan som følge heraf ikke tolkes som en underforstået godkendelse af foranstaltningen, som kan give anledning til berettigede forventninger (743). Eftersom Kommissionen aldrig gav præcise tilsagn til Luxembourg om, at den anfægtede skatteafgørelse ikke udgør støtte, og Luxembourg aldrig meddelte Kommissionen om den anfægtede skatteafgørelse, kan Luxembourg derfor ikke forlade sig på princippet om berettigede forventninger.

739

740

741

742

743

| (627) | Luxembourgs efterfølgende påstand om, at Kommissionen indførte en ny fremgangsmåde til fund af statsstøtte til den aktuelle sag, kan ikke accepteres. |
| --- | --- |

(627)

Luxembourgs efterfølgende påstand om, at Kommissionen indførte en ny fremgangsmåde til fund af statsstøtte til den aktuelle sag, kan ikke accepteres.

| (628) | For det første anerkendte domstolen utvetydigt anvendelsen af statsstøttereglerne på området for direkte beskatning i en retsafgørelse fra 1974 (744) som svar på et argument fremsat af en medlemsstat om, at direkte beskatning faldt ind under dens finansielle selvstyre. Eftersom en skatteafgørelse blot er en fortolkning af skattereglerne i en bestemt situation, som en skatteyder kan bero på for at fastsætte sin skattebyrde i en bestemt medlemsstat, gælder statsstøttereglerne nødvendigvis også for skatteafgørelser, hvilket utvetydigt anerkendes af Kommissionen i sin meddelelse fra 1998 vedrørende anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger relateret til direkte beskatning (»meddelelsen fra 1998«) (745). |
| --- | --- |

(628)

For det første anerkendte domstolen utvetydigt anvendelsen af statsstøttereglerne på området for direkte beskatning i en retsafgørelse fra 1974 (744) som svar på et argument fremsat af en medlemsstat om, at direkte beskatning faldt ind under dens finansielle selvstyre. Eftersom en skatteafgørelse blot er en fortolkning af skattereglerne i en bestemt situation, som en skatteyder kan bero på for at fastsætte sin skattebyrde i en bestemt medlemsstat, gælder statsstøttereglerne nødvendigvis også for skatteafgørelser, hvilket utvetydigt anerkendes af Kommissionen i sin meddelelse fra 1998 vedrørende anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger relateret til direkte beskatning (»meddelelsen fra 1998«) (745).

744

745

| (629) | For det andet indførte Kommissionen en række beslutninger fra 2002 til 2004, hvori den konkluderede, at flere skatteordninger i forskellige medlemsstater udgjorde statsstøtte, fordi de godkendte en metode til vurdering af den skattepligtige indkomst for visse kategorier af virksomheder, som afveg fra et pålideligt skøn af et armslængderesultat eller på anden måde var til fordel for visse multinationale koncerner under de almindelige regler for selskabsbeskatning (746). Det, at en metode til vurdering af skattepligtig indkomst, som producerer et resultat, der afviger fra armslængdeprincippet, resulterer i tildelingen af statsstøtte til dens ydelsesmodtager(e), blev utvetydigt endosseret af domstolen i en retsafgørelse fra 2006 (747). |
| --- | --- |

(629)

For det andet indførte Kommissionen en række beslutninger fra 2002 til 2004, hvori den konkluderede, at flere skatteordninger i forskellige medlemsstater udgjorde statsstøtte, fordi de godkendte en metode til vurdering af den skattepligtige indkomst for visse kategorier af virksomheder, som afveg fra et pålideligt skøn af et armslængderesultat eller på anden måde var til fordel for visse multinationale koncerner under de almindelige regler for selskabsbeskatning (746). Det, at en metode til vurdering af skattepligtig indkomst, som producerer et resultat, der afviger fra armslængdeprincippet, resulterer i tildelingen af statsstøtte til dens ydelsesmodtager(e), blev utvetydigt endosseret af domstolen i en retsafgørelse fra 2006 (747).

746

747

| (630) | Luxembourg skriver yderligere, at de til mødet med Rådet (Økofin) den 27. maj 2011 udtrykkeligt fik bekræftet, at Luxembourgs skatteafgørelsespraksis set i lyset af indførelsen af de cirkulære ikke bør evalueres i henhold til Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen (748), og at der i et møde med Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen »ikke [er] noget behov for, at [Luxembourgs skatteforanstaltning for virksomheder beskæftiget med koncerninterne finansieringsaktiviteter] skal vurderes i forhold til adfærdskodeksens kriterier« udgør et præcist tilsagn i forhold til egnetheden af Luxembourgs generelle skatteafgørelsespraksis. Disse skrivelser kan dog ikke accepteres som underbyggende for en påstand om hverken retssikkerhed eller berettigede forventninger. |
| --- | --- |

(630)

Luxembourg skriver yderligere, at de til mødet med Rådet (Økofin) den 27. maj 2011 udtrykkeligt fik bekræftet, at Luxembourgs skatteafgørelsespraksis set i lyset af indførelsen af de cirkulære ikke bør evalueres i henhold til Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen (748), og at der i et møde med Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen »ikke [er] noget behov for, at [Luxembourgs skatteforanstaltning for virksomheder beskæftiget med koncerninterne finansieringsaktiviteter] skal vurderes i forhold til adfærdskodeksens kriterier« udgør et præcist tilsagn i forhold til egnetheden af Luxembourgs generelle skatteafgørelsespraksis. Disse skrivelser kan dog ikke accepteres som underbyggende for en påstand om hverken retssikkerhed eller berettigede forventninger.

748

| (631) | For det første har adfærdskodeksen og statsstøttereglerne forskellige formål: Mens adfærdskodeksens mål er at håndtere skadelig skattemæssig konkurrence mellem medlemsstaterne, søger statsstøttereglerne at tage sig af konkurrenceforvridning, som kommer af fordelagtig behandling af medlemsstater, også i form af skattelettelser, af bestemte virksomheder. |
| --- | --- |

(631)

For det første har adfærdskodeksen og statsstøttereglerne forskellige formål: Mens adfærdskodeksens mål er at håndtere skadelig skattemæssig konkurrence mellem medlemsstaterne, søger statsstøttereglerne at tage sig af konkurrenceforvridning, som kommer af fordelagtig behandling af medlemsstater, også i form af skattelettelser, af bestemte virksomheder.

| (632) | For det andet er adfærdskodeksen ikke et juridisk bindende instrument. Den er et forum for medlemsstaterne til diskussion af foranstaltninger, som har eller kan have en signifikant betydning for beliggenheden af virksomheder i unionen. Mens Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen har en vis skønsbeføjelse, har Kommissionen ingen skønsbeføjelse, når det kommer til bestemmelse af, hvorvidt en skatteforanstaltning skal betragtes som statsstøtte, eftersom dette er et objektivt synspunkt. |
| --- | --- |

(632)

For det andet er adfærdskodeksen ikke et juridisk bindende instrument. Den er et forum for medlemsstaterne til diskussion af foranstaltninger, som har eller kan have en signifikant betydning for beliggenheden af virksomheder i unionen. Mens Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen har en vis skønsbeføjelse, har Kommissionen ingen skønsbeføjelse, når det kommer til bestemmelse af, hvorvidt en skatteforanstaltning skal betragtes som statsstøtte, eftersom dette er et objektivt synspunkt.

| (633) | For det tredje blev adfærdskodeksen indført af Rådet (Økofin) (749), ikke Kommissionen, og derfor kan den ikke binde Kommissionen i udførelsen af dens statsstøttekompetence. |
| --- | --- |

(633)

For det tredje blev adfærdskodeksen indført af Rådet (Økofin) (749), ikke Kommissionen, og derfor kan den ikke binde Kommissionen i udførelsen af dens statsstøttekompetence.

749

| (634) | For det fjerde betragter adfærdskodeksen de cirkulære på koncernintern finansiering generelt, mens denne beslutning undersøger en specifik skatteafgørelse tildelt til fordel for en specifik virksomhed, som ikke har forbindelse til koncernintern finansiering. Selv hvis disse cirkulære kunne siges ikke at give anledning til skadelig skattemæssig konkurrence, betyder det ikke, at en individuel afgørelse for fastsættelse af transferpris tildelt Amazon ikke gør. |
| --- | --- |

(634)

For det fjerde betragter adfærdskodeksen de cirkulære på koncernintern finansiering generelt, mens denne beslutning undersøger en specifik skatteafgørelse tildelt til fordel for en specifik virksomhed, som ikke har forbindelse til koncernintern finansiering. Selv hvis disse cirkulære kunne siges ikke at give anledning til skadelig skattemæssig konkurrence, betyder det ikke, at en individuel afgørelse for fastsættelse af transferpris tildelt Amazon ikke gør.

| (635) | Dette medfører, at en aftale til mødet med Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen hverken kan binde eller begrænse Kommissionens handlinger i forbindelse med udøvelsen af dens egen magt, som den tildeles af traktaten på området for statsstøtte (750). Det samme gælder for de aftaler, der blev indgået den 6. december 2011 i OECD Forum, som angiver, at »følgende 10 regimer ikke behøvede yderligere undersøgelse [...] Luxembourg — Analyse af forudbetalt skat for koncernintern finansiering«. OECD er ikke en institution under unionen, og unionen er heller ikke medlem af OECD (751), og dens konklusioner, som ikke er bindende, kan ikke binde unionens institutioner. Ud over langt fra at give et præcist tilsagn undlod OECD også at undersøge Luxembourgs skatteanalyse for koncernintern finansiering yderligere. Det er derfor umuligt at drage nogen form for konklusion eller følgeslutning ud fra dette udsagn, hvad angår anvendelsen af statsstøttereglerne på den anfægtede skatteafgørelse, hvilket er en individuel afgørelse vedrørende fastsættelse af transferpris, som ikke har noget at gøre med koncernintern finansiering. |
| --- | --- |

(635)

Dette medfører, at en aftale til mødet med Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen hverken kan binde eller begrænse Kommissionens handlinger i forbindelse med udøvelsen af dens egen magt, som den tildeles af traktaten på området for statsstøtte (750). Det samme gælder for de aftaler, der blev indgået den 6. december 2011 i OECD Forum, som angiver, at »følgende 10 regimer ikke behøvede yderligere undersøgelse [...] Luxembourg — Analyse af forudbetalt skat for koncernintern finansiering«. OECD er ikke en institution under unionen, og unionen er heller ikke medlem af OECD (751), og dens konklusioner, som ikke er bindende, kan ikke binde unionens institutioner. Ud over langt fra at give et præcist tilsagn undlod OECD også at undersøge Luxembourgs skatteanalyse for koncernintern finansiering yderligere. Det er derfor umuligt at drage nogen form for konklusion eller følgeslutning ud fra dette udsagn, hvad angår anvendelsen af statsstøttereglerne på den anfægtede skatteafgørelse, hvilket er en individuel afgørelse vedrørende fastsættelse af transferpris, som ikke har noget at gøre med koncernintern finansiering.

750

751

| (636) | Amazon påberåber sig på samme måde princippet om berettigede forventninger og hævder, at Kommissionens undersøgelse var baseret på en ny tilgang til statsstøttereglerne (752). Kommissionen har allerede forklaret i betragtning 626, hvorfor den påstand er uberettiget. For at et krav om berettiget forventning kan godtages, skal forventningen være opstået forud for Kommissionens handling i form af præcise tilsagn (753). Dette betyder, at den berettigede forventning skal stamme fra en tidligere adfærd hos Kommissionen, som f.eks. allerede havde indført en beslutning for den samme eller en identisk støtteordning. Amazon henviste ikke til nogle sådanne handlinger fra Kommissionens side, men påstod i stedet, at »anvendelsen af statsstøttereglerne på individuelle skatteafgørelser for fastsættelse af transferpris aldrig har været omfattet af noget tidligere udsagn fra Kommissionen« (754). Kommissionen minder i denne forbindelse om, at statsstøtte er et objektivt synspunkt, således at selv hvis der ikke fandtes beslutninger inden 2015, der erklærede, at individuelle skatteafgørelser gav anledning til statsstøtte, så betyder det ikke, at sådanne afgørelser ikke kan give anledning til statsstøtte. Under alle omstændigheder har Kommissionen indført en række beslutninger, der erklærer, at ordninger, som fraviger armslængdeprincippet, giver anledning til statsstøtte (755), og den har indført en række beslutninger, der erklærer, at individuelle skatteforanstaltninger udgår statsstøtte (756). |
| --- | --- |

(636)

Amazon påberåber sig på samme måde princippet om berettigede forventninger og hævder, at Kommissionens undersøgelse var baseret på en ny tilgang til statsstøttereglerne (752). Kommissionen har allerede forklaret i betragtning 626, hvorfor den påstand er uberettiget. For at et krav om berettiget forventning kan godtages, skal forventningen være opstået forud for Kommissionens handling i form af præcise tilsagn (753). Dette betyder, at den berettigede forventning skal stamme fra en tidligere adfærd hos Kommissionen, som f.eks. allerede havde indført en beslutning for den samme eller en identisk støtteordning. Amazon henviste ikke til nogle sådanne handlinger fra Kommissionens side, men påstod i stedet, at »anvendelsen af statsstøttereglerne på individuelle skatteafgørelser for fastsættelse af transferpris aldrig har været omfattet af noget tidligere udsagn fra Kommissionen« (754). Kommissionen minder i denne forbindelse om, at statsstøtte er et objektivt synspunkt, således at selv hvis der ikke fandtes beslutninger inden 2015, der erklærede, at individuelle skatteafgørelser gav anledning til statsstøtte, så betyder det ikke, at sådanne afgørelser ikke kan give anledning til statsstøtte. Under alle omstændigheder har Kommissionen indført en række beslutninger, der erklærer, at ordninger, som fraviger armslængdeprincippet, giver anledning til statsstøtte (755), og den har indført en række beslutninger, der erklærer, at individuelle skatteforanstaltninger udgår statsstøtte (756).

752

753

754

755

756

| (637) | Amazon påberåber sig også princippet om lige behandling og hævder, at Amazon ville være den eneste virksomhed ud af mange, som var underlagt den samme skattemæssige behandling, der skulle godtgøre ulovlig støtte (757). Domstolen har dog allerede taget med i betragtning, at det faktum, at andre virksomheder tildeles statsstøtte, selv konkurrenter, er irrelevant for bestemmelse af, hvorvidt en bestemt foranstaltning udgør statsstøtte (758). Eftersom tilbagesøgning er den logiske konsekvens af eksistensen af retsstridig støtte, må dette a fortiori gælde for tilbagebetalingen af den retsstridige statsstøtte. |
| --- | --- |

(637)

Amazon påberåber sig også princippet om lige behandling og hævder, at Amazon ville være den eneste virksomhed ud af mange, som var underlagt den samme skattemæssige behandling, der skulle godtgøre ulovlig støtte (757). Domstolen har dog allerede taget med i betragtning, at det faktum, at andre virksomheder tildeles statsstøtte, selv konkurrenter, er irrelevant for bestemmelse af, hvorvidt en bestemt foranstaltning udgør statsstøtte (758). Eftersom tilbagesøgning er den logiske konsekvens af eksistensen af retsstridig støtte, må dette a fortiori gælde for tilbagebetalingen af den retsstridige statsstøtte.

757

758

a fortiori

| (638) | Alt i alt er der ingen generelle retsprincipper, som forhindrer tilbagesøgning i den aktuelle sag. |
| --- | --- |

(638)

Alt i alt er der ingen generelle retsprincipper, som forhindrer tilbagesøgning i den aktuelle sag.

10.4.   METODE TIL TILBAGEBETALING

METODE TIL TILBAGEBETALING

| (639) | Formålet med en stats forpligtelse til at ophæve retsstridige støtteforanstaltninger, som Kommissionen anser for uforenelige med det indre marked, er at genoprette den oprindelige konkurrencesituation på markedet. I den sammenhæng har Domstolen fastslået, at dette mål er nået, når modtageren har tilbagebetalt de beløb, der er givet i ulovlig støtte, hvorved modtageren mister den fordel, der var opnået på markedet i forhold til konkurrenterne, og situationen fra tiden før ydelsen af støtte er genoprettet. |
| --- | --- |

(639)

Formålet med en stats forpligtelse til at ophæve retsstridige støtteforanstaltninger, som Kommissionen anser for uforenelige med det indre marked, er at genoprette den oprindelige konkurrencesituation på markedet. I den sammenhæng har Domstolen fastslået, at dette mål er nået, når modtageren har tilbagebetalt de beløb, der er givet i ulovlig støtte, hvorved modtageren mister den fordel, der var opnået på markedet i forhold til konkurrenterne, og situationen fra tiden før ydelsen af støtte er genoprettet.

| (640) | Ingen bestemmelser i EU-lovgivningen kræver, at Kommissionen, når den påbyder, at en støtte, der er erklæret uforenelig med fællesmarkedet, skal tilbagebetales, skal fastsætte den nøjagtige størrelse af de tilbagebetalingspligtige støttebeløb (759). Det er derimod tilstrækkeligt, at Kommissionens afgørelse indeholder anvisninger, hvorved afgørelsens adressat uden overdrevne vanskeligheder selv kan fastslå beløbet (760). Ifølge EU-lovgivningen skal tildelt ulovlig støtte blot tilbagesøges for at genoprette den tidligere situation, og tilbagesøgningen skal ske i overensstemmelse med nationale retsregler (761). Kommissionen kan således blot fastslå, at den omhandlede støtte skal tilbagebetales, og overlade det til de nationale myndigheder at beregne den nøjagtige størrelse af det tilbagebetalingspligtige støttebeløb (762). |
| --- | --- |

(640)

Ingen bestemmelser i EU-lovgivningen kræver, at Kommissionen, når den påbyder, at en støtte, der er erklæret uforenelig med fællesmarkedet, skal tilbagebetales, skal fastsætte den nøjagtige størrelse af de tilbagebetalingspligtige støttebeløb (759). Det er derimod tilstrækkeligt, at Kommissionens afgørelse indeholder anvisninger, hvorved afgørelsens adressat uden overdrevne vanskeligheder selv kan fastslå beløbet (760). Ifølge EU-lovgivningen skal tildelt ulovlig støtte blot tilbagesøges for at genoprette den tidligere situation, og tilbagesøgningen skal ske i overensstemmelse med nationale retsregler (761). Kommissionen kan således blot fastslå, at den omhandlede støtte skal tilbagebetales, og overlade det til de nationale myndigheder at beregne den nøjagtige størrelse af det tilbagebetalingspligtige støttebeløb (762).

759

760

761

762

| (641) | I tilfælde af statsstøtte i form af en skatteforanstaltning skal det beløb, der skal tilbagesøges, beregnes på grundlag af en sammenligning mellem den faktisk betalte skat og den skat, der skulle være betalt efter den almindeligt gældende regel. Som det konkluderes i betragtning 542 bør godtgørelsen betalt af LuxOpCo til LuxSCS bestemmes på baggrund af en TNMM, hvorved LuxSCS betragtes som den mindst komplekse enhed i forhold til licensaftalen, og godtgørelsen, der skal betales af LuxOpCo til LuxSCS, bør bestemmes med henvisning til LuxSCS som den testede part (763). |
| --- | --- |

(641)

I tilfælde af statsstøtte i form af en skatteforanstaltning skal det beløb, der skal tilbagesøges, beregnes på grundlag af en sammenligning mellem den faktisk betalte skat og den skat, der skulle være betalt efter den almindeligt gældende regel. Som det konkluderes i betragtning 542 bør godtgørelsen betalt af LuxOpCo til LuxSCS bestemmes på baggrund af en TNMM, hvorved LuxSCS betragtes som den mindst komplekse enhed i forhold til licensaftalen, og godtgørelsen, der skal betales af LuxOpCo til LuxSCS, bør bestemmes med henvisning til LuxSCS som den testede part (763).

763

| (642) | Godtgørelsen af LuxSCS bør afspejle det faktum, at de udfører en mellemliggende funktion i forbindelse med de immaterielle aktiver, i og med at de blot bærer det juridiske ejerskab over og licenserne til de immaterielle aktiver ejet af ATI og A9, men videregiver rettighederne til at udvikle, forbedre, administrere og udnytte de immaterielle aktiver til LuxOpCo af hensyn til LuxOpCos drift af Amazons europæiske detailvirksomhed. Den bør også afspejle det faktum, at selve LuxSCS højst udfører udelukkende begrænsede funktioner i form af generelle administrative tjenesteydelser, der er nødvendige for at opretholde deres juridiske ejerskab af de immaterielle aktiver, hvilket lader til at blive ydet af eksterne leverandører på vegne af LuxSCS (se betragtning 429). |
| --- | --- |

(642)

Godtgørelsen af LuxSCS bør afspejle det faktum, at de udfører en mellemliggende funktion i forbindelse med de immaterielle aktiver, i og med at de blot bærer det juridiske ejerskab over og licenserne til de immaterielle aktiver ejet af ATI og A9, men videregiver rettighederne til at udvikle, forbedre, administrere og udnytte de immaterielle aktiver til LuxOpCo af hensyn til LuxOpCos drift af Amazons europæiske detailvirksomhed. Den bør også afspejle det faktum, at selve LuxSCS højst udfører udelukkende begrænsede funktioner i form af generelle administrative tjenesteydelser, der er nødvendige for at opretholde deres juridiske ejerskab af de immaterielle aktiver, hvilket lader til at blive ydet af eksterne leverandører på vegne af LuxSCS (se betragtning 429).

| (643) | Med hensyn til bestemmelsen af det passende omkostningsgrundlag, for hvilket der skal anvendes et mark-up i det aktuelle tilfælde, bemærker Kommissionen, at LuxSCS ikke registrerer noget salg og ikke påtager sig risikoen i forbindelse med de immaterielle aktiver. Dette medfører, at der bør benyttes en omkostningsbaseret godtgørelse til at bestemme godtgørelsen af LuxSCS, hvor der kun anvendes et mark-up på de pådragne eksterne omkostninger ved deres faktiske funktioner, men ikke et mark-up på dækningskøbs- og CSA-omkostningerne, som i virkeligheden blot videregives af LuxSCS til A9 og ATI (764). |
| --- | --- |

(643)

Med hensyn til bestemmelsen af det passende omkostningsgrundlag, for hvilket der skal anvendes et mark-up i det aktuelle tilfælde, bemærker Kommissionen, at LuxSCS ikke registrerer noget salg og ikke påtager sig risikoen i forbindelse med de immaterielle aktiver. Dette medfører, at der bør benyttes en omkostningsbaseret godtgørelse til at bestemme godtgørelsen af LuxSCS, hvor der kun anvendes et mark-up på de pådragne eksterne omkostninger ved deres faktiske funktioner, men ikke et mark-up på dækningskøbs- og CSA-omkostningerne, som i virkeligheden blot videregives af LuxSCS til A9 og ATI (764).

764

| (644) | Hvad angår det passende niveau for det mark-up, der skal anvendes på LuxSCS' omkostninger, som antages at afspejle faktiske funktioner relateret til den nødvendige opretholdelse af ejerskabet over de immaterielle aktiver under LuxOpCos kontrol, vurderer Kommissionen på baggrund af den erfaring, der ligger til grund for JTPF-rapporten fra 2010, at et passende mark-up for tjenesteydelser med lav merværdi, f.eks. dem leveret af LuxSCS i forbindelse med de immaterielle aktiver, bør være 5 % (765). Det bør dog tages med i overvejelserne, hvis fakta og omstændigheder omkring den specifikke transaktion taler for et andet mark-up (766). Luxembourgs skattemyndigheder inviteres derfor til, inden for to måneder fra meddelelsen om denne beslutning, at fremsætte og retfærdiggøre det endelige niveau for det mark-up ved at sammenligne det med sammenlignelige transaktioner med uafhængige tjenesteydere. Undlader Luxembourg at gøre dette, vil Kommissionen acceptere et mark-up på LuxSCS' direkte pådragne eksterne omkostninger pådraget i forbindelse med ejerskabet af de immaterielle aktiver på 5 %, i det omfang at disse omkostninger afspejler faktiske funktioner, der udføres af LuxSCS. |
| --- | --- |

(644)

Hvad angår det passende niveau for det mark-up, der skal anvendes på LuxSCS' omkostninger, som antages at afspejle faktiske funktioner relateret til den nødvendige opretholdelse af ejerskabet over de immaterielle aktiver under LuxOpCos kontrol, vurderer Kommissionen på baggrund af den erfaring, der ligger til grund for JTPF-rapporten fra 2010, at et passende mark-up for tjenesteydelser med lav merværdi, f.eks. dem leveret af LuxSCS i forbindelse med de immaterielle aktiver, bør være 5 % (765). Det bør dog tages med i overvejelserne, hvis fakta og omstændigheder omkring den specifikke transaktion taler for et andet mark-up (766). Luxembourgs skattemyndigheder inviteres derfor til, inden for to måneder fra meddelelsen om denne beslutning, at fremsætte og retfærdiggøre det endelige niveau for det mark-up ved at sammenligne det med sammenlignelige transaktioner med uafhængige tjenesteydere. Undlader Luxembourg at gøre dette, vil Kommissionen acceptere et mark-up på LuxSCS' direkte pådragne eksterne omkostninger pådraget i forbindelse med ejerskabet af de immaterielle aktiver på 5 %, i det omfang at disse omkostninger afspejler faktiske funktioner, der udføres af LuxSCS.

765

766

| (645) | I lyset af ovenstående betragtning bør det beløb, der skal tilbagesøges, bestemmes ved: i) at tage LuxOpCos regnskabsmæssige overskud i hvert af de år, hvor den anfægtede skatteafgørelse blev anvendt, til at bestemme deres selskabsskatlige ansvar; ii) deraf at udlede summen af dækningskøbs- og CSA-omkostningerne, omkostningerne ved eksterne tjenesteydelser pådraget for LuxSCS og det passende mark-up på omkostningerne ved disse tjenesteydelser i det omfang, disse omkostninger afspejler aktive funktioner udført af LuxSCS (767); iii) at anvende de almindelige regler for selskabsbeskatning i Luxembourg på det resulterende beløb, herunder standardselskabsskat, kommuneskat, ekstraskatter og formueskat; og iv) ud fra dette beløb at udlede det skattebeløb, LuxOpCo effektivt har betalt i hvert af de år, hvor den anfægtede skatteafgørelse var gældende. |
| --- | --- |

(645)

I lyset af ovenstående betragtning bør det beløb, der skal tilbagesøges, bestemmes ved: i) at tage LuxOpCos regnskabsmæssige overskud i hvert af de år, hvor den anfægtede skatteafgørelse blev anvendt, til at bestemme deres selskabsskatlige ansvar; ii) deraf at udlede summen af dækningskøbs- og CSA-omkostningerne, omkostningerne ved eksterne tjenesteydelser pådraget for LuxSCS og det passende mark-up på omkostningerne ved disse tjenesteydelser i det omfang, disse omkostninger afspejler aktive funktioner udført af LuxSCS (767); iii) at anvende de almindelige regler for selskabsbeskatning i Luxembourg på det resulterende beløb, herunder standardselskabsskat, kommuneskat, ekstraskatter og formueskat; og iv) ud fra dette beløb at udlede det skattebeløb, LuxOpCo effektivt har betalt i hvert af de år, hvor den anfægtede skatteafgørelse var gældende.

767

| (646) | Det er forskellen mellem iii) og iv), der udgør det støttebeløb, der skal tilbagesøges for at eliminere den selektive fordel, Luxembourg har tildelt som et resultat af den anfægtede skatteafgørelse. |
| --- | --- |

(646)

Det er forskellen mellem iii) og iv), der udgør det støttebeløb, der skal tilbagesøges for at eliminere den selektive fordel, Luxembourg har tildelt som et resultat af den anfægtede skatteafgørelse.

10.5.   TILBAGEBETALINGSPLIGTIG VIRKSOMHED

TILBAGEBETALINGSPLIGTIG VIRKSOMHED

| (647) | I lyset af observationerne i betragtning 607 til 610 mener Kommissionen, at Luxembourg i første omgang bør tilbagesøge den retsstridige og uforenelige støtte tildelt af den anfægtede skaffeafgørelse fra LuxOpCo. Skulle LuxOpCo ikke være i stand til at tilbagebetale det fulde støttebeløb, de har modtaget som følge af den anfægtede skatteafgørelse, bør Luxembourg tilbagesøge alle resterende beløb fra Amazon-koncernen og/eller dens efterkommere, eller koncerner, eftersom det er den enhed, der kontrollerer Amazon-koncernen, der er den eneste økonomiske enhed, der drager fordel af støtten (se sektion 9.5). På denne måde elimineres den uretmæssige fordel tildelt af den anfægtede skatteafgørelse, og den tidligere eksisterende situation på markedet genoprettes via tilbagebetaling (768). |
| --- | --- |

(647)

I lyset af observationerne i betragtning 607 til 610 mener Kommissionen, at Luxembourg i første omgang bør tilbagesøge den retsstridige og uforenelige støtte tildelt af den anfægtede skaffeafgørelse fra LuxOpCo. Skulle LuxOpCo ikke være i stand til at tilbagebetale det fulde støttebeløb, de har modtaget som følge af den anfægtede skatteafgørelse, bør Luxembourg tilbagesøge alle resterende beløb fra Amazon-koncernen og/eller dens efterkommere, eller koncerner, eftersom det er den enhed, der kontrollerer Amazon-koncernen, der er den eneste økonomiske enhed, der drager fordel af støtten (se sektion 9.5). På denne måde elimineres den uretmæssige fordel tildelt af den anfægtede skatteafgørelse, og den tidligere eksisterende situation på markedet genoprettes via tilbagebetaling (768).

768

11.   BEVISMATERIALET, HVORPÅ KOMMISSIONEN STØTTER SIN KONKLUSION OM STATSSTØTTE

BEVISMATERIALET, HVORPÅ KOMMISSIONEN STØTTER SIN KONKLUSION OM STATSSTØTTE

| (648) | Luxembourg hævdede, at nogle af de oplysninger, som Kommissionen støttede sig til under den formelle undersøgelse, ikke var tilgængelige for deres skattemyndighed på den dato, hvor de indførte den anfægtede skatteafgørelse, og at Kommissionen derfor drager fordel af at kunne undersøge denne afgørelse i bagklogskabens lys. |
| --- | --- |

(648)

Luxembourg hævdede, at nogle af de oplysninger, som Kommissionen støttede sig til under den formelle undersøgelse, ikke var tilgængelige for deres skattemyndighed på den dato, hvor de indførte den anfægtede skatteafgørelse, og at Kommissionen derfor drager fordel af at kunne undersøge denne afgørelse i bagklogskabens lys.

| (649) | Kommissionen bemærker, at de argumenter, den baserer sine konklusioner vedrørende tilstedeværelsen af en fordel på, var tilgængelige på det givne tidspunkt. Det drejer sig navnlig om den funktionelle analyse i afgørelsesanmodningen og TP-rapporten. I de dokumenter beskrives det tydeligt, at LuxSCS hverken har medarbejdere eller en fysisk tilstedeværelse, og dets primære aktiviteter beskrives som værende begrænsede til at fungere som holdingselskab for de immaterielle aktiver og kontraktpart for CSA'en, som det kun skulle bidrage til finansielt. I modsætning hertil fungerer LuxOpCo ifølge beskrivelsen som europæisk hovedkontor og påtager sig risiciene og administrerer den strategiske beslutningstagning og primære fysiske komponenter af Amazons online detailvirksomhed i Europa. Disse beskrivelser burde have fået Luxembourgs skattemyndighed til at sætte spørgsmålstegn ved den unøjagtige og udokumenterede antagelse om, at LuxSCS ville udføre unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver, hvilket understøtter ordningen for fastsættelse af transferpris, der godkendes af den anfægtede skatteafgørelse. |
| --- | --- |

(649)

Kommissionen bemærker, at de argumenter, den baserer sine konklusioner vedrørende tilstedeværelsen af en fordel på, var tilgængelige på det givne tidspunkt. Det drejer sig navnlig om den funktionelle analyse i afgørelsesanmodningen og TP-rapporten. I de dokumenter beskrives det tydeligt, at LuxSCS hverken har medarbejdere eller en fysisk tilstedeværelse, og dets primære aktiviteter beskrives som værende begrænsede til at fungere som holdingselskab for de immaterielle aktiver og kontraktpart for CSA'en, som det kun skulle bidrage til finansielt. I modsætning hertil fungerer LuxOpCo ifølge beskrivelsen som europæisk hovedkontor og påtager sig risiciene og administrerer den strategiske beslutningstagning og primære fysiske komponenter af Amazons online detailvirksomhed i Europa. Disse beskrivelser burde have fået Luxembourgs skattemyndighed til at sætte spørgsmålstegn ved den unøjagtige og udokumenterede antagelse om, at LuxSCS ville udføre unikke og værdifulde funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver, hvilket understøtter ordningen for fastsættelse af transferpris, der godkendes af den anfægtede skatteafgørelse.

| (650) | Som det forklares i betragtning 620, er det øjeblik, hvor støtte tildeles en skatteyder i forbindelse med en skatteafgørelse, der godkender en metode til bestemmelse af dennes skattepligtige indkomst, under alle omstændigheder hvert år, hvor denne skatteyder bruger denne afgørelse til at bestemme sit årlige selskabsskatlige ansvar, og skattemyndigheden accepterer en angivelse af skattepligtig indkomst bestemt på baggrund af denne metode. Dette medfører, at alle oplysninger, der efterfølgende sætter spørgsmålstegn ved de afgørende antagelser, som denne afgørelse er baseret på, enten bør have ført til en revision af afgørelsen eller til Luxembourgs skattemyndigheds afvisning af en angivelse, der bygger på ordningen for fastsættelse af transferpris godkendt i denne afgørelse i de mere end otte år, hvori LuxOpCo lænede sig op ad den i forbindelse med fastsættelse af deres selskabsskatlige ansvar i Luxembourg. |
| --- | --- |

(650)

Som det forklares i betragtning 620, er det øjeblik, hvor støtte tildeles en skatteyder i forbindelse med en skatteafgørelse, der godkender en metode til bestemmelse af dennes skattepligtige indkomst, under alle omstændigheder hvert år, hvor denne skatteyder bruger denne afgørelse til at bestemme sit årlige selskabsskatlige ansvar, og skattemyndigheden accepterer en angivelse af skattepligtig indkomst bestemt på baggrund af denne metode. Dette medfører, at alle oplysninger, der efterfølgende sætter spørgsmålstegn ved de afgørende antagelser, som denne afgørelse er baseret på, enten bør have ført til en revision af afgørelsen eller til Luxembourgs skattemyndigheds afvisning af en angivelse, der bygger på ordningen for fastsættelse af transferpris godkendt i denne afgørelse i de mere end otte år, hvori LuxOpCo lænede sig op ad den i forbindelse med fastsættelse af deres selskabsskatlige ansvar i Luxembourg.

12.   KONKLUSION

KONKLUSION

| (651) | Som konklusion finder Kommissionen, at Luxembourg har overtrådt artikel 107, stk. 1, og artikel 108, stk. 3, i traktaten og tildelt ulovlig statsstøtte til LuxOpCo og Amazon-koncernen igennem den anfægtede skatteafgørelse og ved hvert år at acceptere en selskabsskatteangivelse baseret derpå, som Luxembourg i kraft af artikel 16 i forordning (EU) 2015/1589 er pålagt at tilbagesøge fra LuxOpCo og, hvis sidstnævnte undlader at tilbagebetale det fulde beløb, fra Amazon-koncernen eller dennes efterfølgere eller koncerner for det udestående støttebeløb. Kommissionen har derfor |
| --- | --- |

(651)

Som konklusion finder Kommissionen, at Luxembourg har overtrådt artikel 107, stk. 1, og artikel 108, stk. 3, i traktaten og tildelt ulovlig statsstøtte til LuxOpCo og Amazon-koncernen igennem den anfægtede skatteafgørelse og ved hvert år at acceptere en selskabsskatteangivelse baseret derpå, som Luxembourg i kraft af artikel 16 i forordning (EU) 2015/1589 er pålagt at tilbagesøge fra LuxOpCo og, hvis sidstnævnte undlader at tilbagebetale det fulde beløb, fra Amazon-koncernen eller dennes efterfølgere eller koncerner for det udestående støttebeløb. Kommissionen har derfor

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Skatteafgørelsen af 6. november 2003 i henhold til hvilken Luxembourg godkendte en ordning for fastsættelse af transferpris foreslået af Amazon.com, Inc., som gav Amazon EU S.á.r.l. mulighed for at fastsætte sin skyldige selskabsskat ud fra indtægter i selskaber baseret i Luxembourg fra 2006 til 2014, på den ene side, og den efterfølgende godtagelse af den årlige selskabsskatteangivelse baseret derpå, på den anden siden, udgør ulovlig støtte ydet af Luxembourg, jf. artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, som er uforenlig med det indre marked, jf. samme traktats artikel 107, stk.1.

Artikel 2

1.   Luxembourg skal tilbagesøge den uforenelige og ulovlige støtte, der er omhandlet i artikel 1, hos Amazon EU S.á.r.l.

2.   Ethvert beløb, der ikke kan tilbagesøges hos Amazon EU S.á.r.l. efter tilbagesøgningen, jf. stk. 1, tilbagesøges hos Amazon-koncernen.

3.   Det beløb, der skal tilbagesøges, pålægges renter fra det tidspunkt, hvor det blev udbetalt til støttemodtagerne, og indtil det er blevet tilbagebetalt.

4.   Beløbet beregnes med renters rente efter kapitel V i forordning (EF) nr. 794/2004.

Artikel 3

1.   Tilbagesøgningen af den støtte, der er omhandlet i artikel 1, skal være øjeblikkelig og effektiv.

2.   Luxembourg efterkommer denne afgørelse senest fire måneder efter meddelelsen deraf.

Artikel 4

1.   Senest to måneder efter meddelelsen af nærværende afgørelse forelægger Luxembourg oplysninger om den metode, der er anvendt til at beregne den nøjagtige størrelse af støtten.

2.   Luxembourg holder Kommissionen underrettet om forløbet af de nationale foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse, indtil den i artikel 1 omhandlede støtte er fuldt tilbagebetalt. Luxembourg indsender på Kommissionens anmodning straks oplysninger om, hvilke foranstaltninger der allerede er truffet eller planlagt for at efterkomme afgørelsen.

Artikel 5

Denne afgørelse er rettet til Storhertugdømmet Luxembourg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. oktober 2017.

På Kommissionens vegne

Margrethe VESTAGER

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT C 44 af 6.2.2015, s. 13.

1

(2)  Medmindre andet er angivet, har Kommissionen accepteret alle Luxembourgs og Amazons anmodninger for forlængelse af frister.

2

(*1)  Fortroligt.

*1

(3)  Betegnelsen »LuxOpCo« benyttes af Amazon i dets anmodninger om en afgørelse af 23. oktober 2003 og 31. oktober 2003.

3

(4)  Betegnelsen »LuxSCS« benyttes af Amazon i dets anmodning om aftale af 23. oktober 2003 og 31. oktober 2003.

4

(5)  Flere udvekslinger af fortrolige oplysninger har fundet sted, som dog ikke særskilt nævnes i denne sektion.

5

(6)  
  EUT C 44 af 6.2.2015, s. 30.

6

(7)  
  EUT C 44 af 6.2.2015, s. 13.

7

(8)  Interne Amazon-dokumenter: ændret og revideret aftale om omkostningsfordeling og risici ved immateriel udvikling indgået med virkning fra 1. januar 2005, ændret og revideret aftale om omkostningsfordeling og risici ved immateriel udvikling indgået den 2. juli 2009 med virkning fra 5. januar 2009 samt første ændring til ændret og revideret aftale om omkostningsfordeling og risici ved immateriel udvikling indgået februar 2014 med virkning fra 1. januar 2014.

8

(9)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EFT L 83, 27.3.1999, s. 1). Forordning (EF) nr. 659/1999 blev ophævet ved Rådets forordning (EU) 2015/1589 af 13. juli 2015 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUT L 248, 24.9.2015, s. 9) med virkning fra 14. oktober 2015. Enhver henvisning til forordning (EF) nr. 659/1999 kan opfattes som en henvisning til forordning (EU) 2015/1589 og skal læses i overensstemmelse med sammenligningstabellen i bilag II til sidstnævnte forordning.

9

(10)  Se betragtning 13.

10

(11)  Licensaftalen blev fremlagt af Amazon den 5. maj 2015, bilag 4 (sammen med den seneste ændring 1 af licensaftalen for immaterielle ejendomsrettigheder med virkning fra 1. januar 2009).

11

(12)  Amazon.com Inc., årsrapport 2016, s. 18.

12

(13)  Amazon.com Inc., årsrapport 2016, s. 3.

13

(14)  Amazon.com Inc., årsrapport 2003, s. 5.

14

(15)  Opfyldelse betyder den proces, som startes i en virksomhed, når en ordre modtages for et produkt. Dette omfatter lagring, plukning af det bestilte produkt, emballering og afsendelse heraf (direkte eller gennem tredjeparter).

15

(16)  https://services.amazon.com/fulfillment-by-amazon/benefits.htm/ref=asus_fba_hnav

16

(17)  Amazon.com Inc., årsrapport 2002, s. 2. Jf. også TP-rapporten, s. 6-7.

17

(18)  Amazons briefing efter retssagen, s. 81, punkt 253.

18

(19)  Betegnelsen »EU-webstederne« omfatter ikke www.amazon.nl i hele denne afgørelse, fordi dette websted blev lanceret efter den periode, som er genstanden for undersøgelsen i denne afgørelse.

19

(20)  Amazon.com Inc., årsrapport 2016, s. 3.

20

(21)  Amazon.com Inc., årsrapport 2016, s. 4 og 67.

21

(22)  Betegnelsen »lokale EU-datterselskaber«, som den bruges i denne afgørelse, omfatter Amazon.co.uk Ltd., Amazon.fr SARL, Amazon.fr Logistique SAS, Amazon.de GmbH og Amazon Logistik GmbH, der alle var lokale datterselskaber i EU pr. 1. maj 2006.

22

(23)  TP-rapporten s. 12.

23

(24)  Amazons skrivelse af 5. marts 2015: Bilag 6.

24

(25)  Amazons skrivelse af 5. marts 2015: Bilag 6.

25

(26)  TP-rapporten, s. 13: »As of the Restructuring Date, LuxSCS' principal activities will be limited to those of an intangible holding company and a participant in the ongoing development of the Intangibles through the CSA. Additionally, LuxSCS will license the Intangibles to LuxOpCo, subject to the Intangibles License, and will receive royalty payments pursuant to this license.«.

26

(27)  Amazons brev af 20. april 2006 til Luxembourgs skatteforvaltning (nedfældet af Amazons skatterådgiver [Konsulent 1]), s. 2: »EHT [LuxSCS], a wholly owned indirect subsidiary of Amazon.com Inc was created for the purpose of holding and developing intellectual property (by way of financial contribution only). [...] EHT [LuxSCS] has an activity limited to the mere holding of Amazon's EU intellectual property, the shares in AEU and has concluded a limited number of legal agreements necessary for the Luxembourg structure to operate (as described under point 1.2 below). EHT [LuxSCS] will only receive passive income from its subsidiaries (interest and royalties).« Punkt 1.2 i dette brev beskriver aftalerne, der er beskrevet i betragtning 105 i denne afgørelse.

27

(28)  LuxSCS' årsregnskaber for 2005-2013. Det koncerninterne lån fra LuxSCS til LuxOpCo steg i undersøgelsesperioden til [2-2,5] milliarder EUR i 2013. Et andet koncernselskab, der modtog en vis begrænset finansiering fra LuxSCS var Amazon Eurasia Holding Sarl (EUR [20-30] millioner i 2013).

28

(29)  Licensaftale for allerede eksisterende immateriel ejendomsret og overdragelsesaftaler for allerede eksisterende immateriel ejendomsret, begge indgået mellem LuxSCS og ATI med virkning fra 1. januar 2005.

29

(30)  Ændret og revideret aftale om fordeling af omkostninger og risici ved immateriel udvikling mellem LuxSCS, ATI og A9 af 1. januar 2005. Aftalen om omkostningsfordeling før aftalen om omkostningsfordeling i 2005 var indgået mellem LuxSCS og A9 med virkning fra den 7. juni 2004. Aftalen om omkostningsfordeling blev igen ændret og revideret med virkning fra 5. januar 2009 samt igen ændret med virkning fra 1. januar 2014.

30

(31)  Aftale om tildeling af immateriel ejendomsret og licens mellem LuxSCS, Amazon.fr SARL, Amazon.de GmbH og Amazon.co.uk Ltd. af 30. april 2006.

31

(32)  Ifølge CSA, punkt 1.8, betyder »Derivative works«
  »any and all new works created by or for one Party [to the CSA] from preexisting material contained within, or as a result of access to or use of another Party's intellectual property, [...].«.

32

(33)  Aftale om omkostningsfordeling, punkt 6 (Licens og ejendomsrettigheder). Som anført i CSA, punkt 6.4, så beholdt LuxSCS titlen og ejerskabet til alle immaterielle aktiver, som det var blevet tilført, ud over licenserne til immaterielle aktiver udstedt af A9 og ATI til LuxSCS.

33

(34)  Aftale om omkostningsfordeling, punkt 1.13 om »licenseret formål«.

34

(35)  Aftale om omkostningsfordeling, sektion 4, »Allokering om udviklingsomkostninger«, og punkt 5, »Betalinger«.

35

(36)  Aftale om omkostningsfordeling, punkt 9.12.

36

(37)  CSA med ikrafttrædelse den 5. januar 2009, punkt 2.3.

37

(38)  Som forklaret i CSA, afsnit 1.1, så er A9's bidrag til CSA's immaterielle aktiver begrænset til immaterielle ejendomsrettigheder ejet af eller på anden måde i besiddelse af A9 med hensyn til e-handelssøgnings- og navigationsteknologier.

38

(39)  Disse indbefatter teknologi til Amazons softwareplatform, de lokale EU-websteders udseende, kataloger, søge- og navigationsfunktioner, logistikproces, ordrebehandling, kundeservice og personaliseringsfunktioner. Se betragtning 174 samt følgende for præciseringer.

39

(40)  Dette er en samling af data om produkter og kunder. Den indbefatter kundeanmeldelser, udgiveranmeldelser, produktdata, kundenavne, købshistorik samt andre data. Som forklaret i Amazons brev af 21. august 2015, overtog LuxSCS den juridiske ejendomsret til de europæiske kundedata indsamlet af Amazon Int'l Sales, Inc. og Amazon Int'l Marketplace, Inc. som en del af omstruktureringen af de europæiske transaktioner. Kundedatabasen blev efterfølgende yderligere udviklet og vedligeholdt af LuxOpCo.

40

(41)  Dette indbefatter varemærke, handelsnavn, stil, logier, præsentation af Amazon og tilknyttede immaterielle aktiver.

41

(42)  CSA, afsnit 1.1, 1.4. og 1.11 fastslår: »Notwithstanding the foregoing, the parties expressly agree that the [...][Intangibles] does not include any World Wide Web domain names.«.

42

(43)  Som forklaret i Amazons brev af 12. juni 2015, så overførte LuxSCS aktierne i LuxOpCo til Amazon Europe Core S.à r.l. den 16. december 2013.

43

(44)  TP-rapporten s. 12.

44

(45)  TP-rapporten s. 30.

45

(46)  Amazons brev af 5. marts 2015, betragtning 6 og internt Amazon-dokument: Amazons brev til de luxembourgske skattemyndigheder af 14. april 2006, s. 2.

46

(47)  TP-rapporten s. 30.

47

(48)  TP-rapporten s. 13.

48

(49)  Den enhed, der ejer og tilbyder varerne til salg, og som er ansvarlig for indkassering og betaling af moms, er opført som sælger.

49

(50)  Det Forenede Kongeriges Underhus: Report on HMRC's 2011-2012 Accounts — Written evidence from Amazon EU Sarl by Andrew Cecil (Director EU Public Policy, LuxOpCo, Luxembourg), 13. november 2012: »Amazon EU Sarl owns the inventory, earns the profits associated with the selling these products to end customers and bears the risk of any loss. From Luxembourg, Amazon EU Sarl processes and settles payments from its European customers.« Se følgende websted: https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/writev/716/m03.htm.

50

(51)  Amazons brev af 22. marts 2016, s. 1-2 samt bilag E hertil.

51

(52)  LuxOpCo styrede »cash pooling« og likviditetsforvaltning for Amazons europæiske transaktioner; jf. internt Amazon-dokument: Luxembourg Headquarters — Overview, s. 11-17, og internt Amazon-dokument: Pre & Post Goldcrest Balance Sheet Analysis, s. 1, og internt Amazon-dokument: Advance Tax Agreement, brev fra Amazon til [...], 2. april 2014, afsnit 11 og internt Amazon-dokument: EU Policies and Procedures Manual, effective 1 May 2006, s. 3.

52

(53)  Amazons brev af 14. april 2006 til Luxembourgs skatteforvaltning, s. 2.

53

(54)  I en skattemæssig enhed (le régime d'intégration fiscal) kan et moderselskab beskattes som gruppe sammen med et eller flere af dets datterselskaber. Af hensyn til selskabsskattemæssige formål betyder dette, at datterselskaberne anses for at være blevet absorberet af moderselskabet. For at være berettiget til status som skattemæssig enhed skal moderselskabet eje, direkte eller indirekte, 95 % eller mere af aktiekapitalen i et datterselskab, og både det konsoliderende moderselskab og datterselskaberne skal være aktieselskaber med hjemsted i Luxembourg underlagt fuld selskabsskattepligt. Konsolideringen varer i mindst fem regnskabsår (artikel 164bis, LIR).

54

(55)  TP-rapporten s. 12.

55

(56)  Amazons skrivelse af 6. marts 2017, bilag 28a.

56

(57)  TP-rapporten s. 12.

57

(58)  Se afsnit 2.3.3.3.

58

(59)  Interne Amazon-dokumenter: den ændrede og reviderede aftale om tjenesteydelser mellem LuxOpCo og Amazon.fr SARL, den ændrede og reviderede aftale om tjenesteydelser mellem LuxOpCo og Amazon.fr Logistique SAS, den ændrede og reviderede aftale om tjenesteydelser mellem LuxOpCo og Amazon.co.uk Ltd., den ændrede og reviderede aftale om tjenesteydelser mellem LuxOpCo og Amazon Logistik GmbH, den ændrede og reviderede aftale om tjenesteydelser mellem LuxOpCo og Amazon.de GmbH, alle indgået med virkning pr. 1. maj 2006.

59

(60)  Se betragtning 109.

60

(61)  Aftale om tjenesteydelser, punkt 4.1 (priser): »In consideration of [EU Local Affiliate]'s performance of the Services, [LuxOpCo] shall pay [EU Local Affiliate] fees (the »Service Fees«) equal to the Applicable Costs (as defined in Exhibit 1) incurred by [EU Local Affiliate] in providing the corresponding Services, plus the Applicable Markup set forth in Exhibit 1. [...].« Bilag 1 bestemmer, at de »gældende omkostninger« er summen af alle driftsudgifter, sådan som bestemt i henhold til de generelt gældende bogføringsprincipper i USA, direkte og indirekte forbundet med tjenesterne eksklusive renteudgifter, dividende udbetalt af de lokale datterselskaber i EU, udgifter i forbindelse med valutaveksling eller enhver anden udgift udelukket efter gensidig aftale, der anses for passende. Det »gældende tillæg« er en procentandel, der varierer fra 3-8 %, af de gældende omkostninger, afhængigt af kendetegnende for den tjeneste, der leveres, og det lokale EU-selskab.

61

(62)  Som forklaret i betragtningerne til aftalerne om tjenesteydelser, bestemmes tillægget til omkostningerne på ud fra en »omfattende økonomisk analyse« af armslængdesatsen for kompensation for tjenesteydelser leveret til LuxOpCo af de lokale datterselskaber i EU.

62

(63)  Licensaftalen, punkt 1.4: »Europæisk land« betyder »(a) the economic, scientific, and political organization known as the European Union consisting, as of the Effective Time [30 April 2006], of Belgium, France, Italy, Luxembourg, Netherlands, Germany, Denmark, Greece, Ireland, United Kingdom, Spain, Portugal, Austria, Finland, Sweden, Cyprus, Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Slovakia, and Slovenia, and including any and all other countries that may become members of such organization during the Term, and (b) any countries listed as »Applicant countries« or »Other European countries« on the Web page located at http://europa.eu.int/abc/governments/index_en.htm#, or any successors thereto or replacements thereof.«

63

(64)  Licensaftalen, punkt 2.1, litra a), og punkt 1.5 i Licenseret formål. Punkt 2.1, litra a), bestemmer: »(a) »Exclusive Intellectual Property License Grant«. Amazon EHT [LuxSCS] irrevocably grants AEU [LuxOpCo], under all Amazon EHT [LuxSCS] intellectual property rights in or comprising the Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property, whether existing now or in the future, the following sole and exclusive right and license to the Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property during the Term, solely for the Licensed Purpose, to: (i) make, use, reproduce, copy, modify, translate, integrate into or extract from a database and create derivative works of Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property; (ii) publicly perform or display, import, broadcast, transmit, distribute and communicate to the public by any means whatsoever, including but not limited to wire or wireless transmission process, using broadcasting, satellite, cable or network, license, offer to sell, and sell, rent, lease or lend originals and copies of, and otherwise commercially or non-commercially exploit any Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property (and derivative works thereof); and (iii) sublicense to Affiliates or third parties the foregoing rights, including the right to sublicense to further third parties.«

64

(65)  Internt Amazon-dokument: Licensaftale, punkt 2.5 (Licensgebyr) og bilag A.

65

(66)  I licensaftalen refereres der til sådanne immaterielle værker som »afledte værker«, hvilket ifølge punkt 1.3 betyder »any and all new works created by or for AEU [LuxOpCo] from pre-existing material contained within, or as a result of access to or use of the Amazon EHT [Lux SCS] Intellectual Property [including the Intangibles][...].«.

66

(67)  Internt Amazon-dokument: Licensaftale punkt 2.1, litra b): »AEU [LuxOpCo] irrevocably and exclusively assigns and agrees to assign to Amazon EHT [LuxSCS], its successors, and assigns, all right, title, interest and ownership in and to any and all Derivative Works of the Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property created by or for AEU [LuxOpCo] as provided under Section 2.1(a).«

67

(68)  Licensaftale, punkt 9.2: »(a) AEU [LuxOpCo] shall, at its sole expense, use its best efforts to prevent, investigate, and prosecute any unauthorised use of any Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property. AEU [LuxOpCo] agrees to promptly inform Amazon EHT [LuxSCS] of any such unauthorised use that comes to the AEU [LuxOpCo]'s attention. To facilitate coordination of enforcement activities, AEU [LuxOpCo] shall consult with Amazon EHT [LuxSCS] before undertaking any actions to prevent such unauthorised use of Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property. (b) AEU [LuxOpCo] may, at its sole expense, institute and conduct suits to protect its rights under this Agreement against infringement any may retain all recoveries from any such suits.« Se også licensaftalens punkt 2.3 (Vedligeholdelse) og punkt 9.5 (Overholdelse, databeskyttelse).

68

(69)  Internt Amazon-dokument: Licensaftale, punkt 3.1.

69

(70)  Licensaftale, punkt 7 (Ingen garantier): »Each party provides its materials and services to the other pursuant to this agreement »as is,«
  »with all faults« and without warranties of any kind, express, implied, statutory or otherwise, including any implied warranties of merchantability, fitness for a particular purpose, reasonable care, workmanlike effort, results, lack of viruses, [Konsulent 3] or completeness, all of which each party expressly disclaims, and each party assumes the entire risk as to the results and performance of those services and the materials. There is no warranty of title or noninfringement of any intellectual property rights or any warranty against interference with either party's or any other entity's enjoyment of information provided to it relating to this agreement.«.

70

(71)  Såkaldte »tredjepartsmaterialer«. Eksempelvis overtog LuxOpCo i februar 2011 den fulde kontrol med LoveFilm Group, herunder samme koncerns immaterielle aktiver (se Amazons brev af 4. maj 2015). Som en del af integrationen efter opkøbet (erhvervelse Q) besluttede Amazon at koncentrere alle »rettigheder til digitalt indhold« [...] i LuxOpCo. [...]. Licensaftalens punkt 3.2 fastsætter: »Third Party Materials, From time to time during the Term, AEU [LuxOpCo] may license or otherwise acquire rights to or ownership of third party materials, which AEU [LuxOpCo] may use in connection with the Licensed Purpose (»Third Party Materials«). If in connection with obtaining a license to Third Party Materials, AEU [LuxOpCo] acquires the right to sublicense such Third Party Materials to Amazon EHT [LuxSCS], then AEU [LuxOpCo] hereby grants to Amazon EHT [LuxSCS] a royalty free and non-exclusive right and license to use such Third Party Materials during the Term in the same manner as and for the same purposes that such Third Party Materials have been licensed to AEU [LuxOpCo]. If AEU [LuxOpCo] acquires ownership of any Third Party Materials, then AEU [LuxOpCo] hereby grants Amazon EHT [LuxSCS] a royalty free and non-exclusive tight and license to use such Third Party Materials during the Term to the full extent that AEU [LuxOpCo] can use such Third Party Materials as the owner of the Third Party Material.«.

71

(72)  Amazons brev af 18. maj 2016. »Both LuxOpCo and ASE rely on the Intangibles in operating their businesses. Inventory risk management, pricing, fulfilment, management and third party registration on Amazon's marketplaces, to name a few, are automated to a very large extent and the required technology is licensed from LuxSCS. As a result of this automation, these functions require limited involvement from LuxOpCo and ASE's employees beyond monitoring and management.«.

72

(73)  Licensaftalens punkt 2.1, litra a) (Tildeling af eksklusiv licens til immateriel ejendomsret). Se fodnote 64.

73

(74)  Aftale om tjenesteydelser, punkt 3.1 (Udbyders brug).

74

(75)  Aftale om tjenesteydelser, punkt 3.2 (Selskabets ejendom).

75

(76)  Licensaftalens punkt 4.1 (Løbetid).

76

(77)  Licensaftalens punkt 4.2 (Omgående ophør ved meddelelse om ændring i kontrol eller væsentlig behæftelse).

77

(78)  Licensaftalens punkt 4.3 (Ophør efter manglende opfyldelse af kontraktlige forpligtelser).

78

(79)  Luxembourgs brev af 21. november 2014, bilag 4.

79

(80)  Se betragtning 128 for definitioner af begreber anvendt i beregning af licensgebyret. Som følge af ændringen betyder »overskud fra driften i EU« indtægter i EU minus EU COGS og EU driftsomkostninger og, som aftalt mellem parterne fra tid til anden, visse udgifter til kostpris, som ikke er medtaget i driftsomkostningerne for AEU.

80

(81)  Se fodnote 84.

81

(82)  Som forklaret i betragtning 102, så var Amazons europæiske struktur, som der henvises til i anmodningen om en aftale og som godkendt i den anfægtede skatteaftale, på plads fra maj 2006 til juni 2014. I juni 2014 blev strukturen ændret.

82

(83)  Som forklaret i Amazons brev af 31. oktober 2003, s. 4: »Notwithstanding the tax transparency of LuxSCS, it would have been subject to municipal business tax (Article 2 MBTL) on its profits if these profits are derived by a permanent establishment situated in Luxembourg from the carrying out of a »commercial activity« as defined by Article 14-1 ITL.«.

83

(84)  Dette brev samt Amazons brev af 31. oktober 2003 blev suppleret med yderligere oplysninger om omstruktureringen i Amazons breve til den luxembourgske skatteforvaltning af 5. december 2004, 14. april 2006 og 20. april 2006. Den luxembourgske skatteforvaltning bekræftede ved sine breve til Amazon af 23. december 2004 og 27, april 2006, at: »As the changes discussed in your letter of April 14, 2006 and in the letter of April 20, 2006 by Mr. [...] from [Konsulent 1] will have no effect on the taxation of your group's companies, my letter of November 6, 2003 will remain in force. So, I have no objections to the content of the letters of April 14, 2006 and April 20, 2006 respectively.«

84

(85)  Amazons brev af 23. oktober 2003, s. 5.

85

(86)  Amazons brev af 23. oktober 2003, s. 6.

86

(87)  TP-rapporten, jf. betragtning 4.

87

(88)  Jf. TP-rapporten, punkt 4.1. Oversigt over metoder.

88

(89)  I Amazons brev af 31. oktober 2003 forklares det endvidere, at »LuxSCS bibeholder alle rettigheder og bærer enhver risiko forbundet med ejendomsretten til de immaterielle aktiver«.

89

(90)  TP-rapporten s. 13.

90

(91)  Amazons brev af 23. oktober 2003, s. 3-4. Ledelsen forventedes at tegne sig for 8-10 fuldtidsbeskæftigede medarbejdere og omfatte følgende stillinger: Europæisk generaldirektør, leder for Luxembourg, direktør for den fælleseuropæiske forsyningskæde, direktør for fælleseuropæisk driftsmæssig excellence, direktør for fælleseuropæiske tekniske operationer, direktør for informationsteknologi, økonomi- og finansdirektør, Europa, direktør for finansielle operationer, Europa.

91

(*2)  Confidential information.

*2

(92)  TP-rapporten s. 30.

92

(93)  TP-rapporten s. 13.

93

(94)  TP-rapporten s. 13.

94

(95)  TP-rapporten s. 13.

95

(96)  TP-rapporten s. 13.

96

(97)  Amazons brev af 23. oktober 2003, s. 4.

97

(98)  TP-rapporten s. 14.

98

(99)  TP-rapporten s. 29.

99

(100)  TP-rapporten s. 30.

100

(101)  TP-rapporten s. 20-21.

101

(102)  Se [...].

102

(103)  Amazons brev af 28. oktober 2015: »Meeting with the Case Team« s. 8.

103

(104)  7 mio. USD det første år, og 8 mio. USD i det andet år af aftalen; i: Internt Amazon-dokument: Aftale mellem Amazon og [A], s. 155.

104

(105)  Spænder fra 7 mio. USD i andet år af aftalen til 35 mio. USD i det femte år; i: Internt Amazon-dokument: Aftale mellem Amazon og [A], s. 155.

105

(106)  Indledningsvist 5 %, derefter faldende til 4 % i det fjerde og følgende år; i: Internt Amazon-dokument: Aftale mellem Amazon og [A], s. 157.

106

(107)  TP-rapporten s. 30.

107

(108)  TP-rapporten s. 28.

108

(109)  Amadeus-databasen er en database med økonomiske oplysninger om både offentlige og private selskaber på tværs af hele Europa. Den vedligeholdelses af Bureau van Dijk, eller BvD, som er en udgiver af selskabsoplysninger og business intelligence.

109

(110)  Skatterådgiveren begrænsede søgningen til følgende lande: Belgien, Danmark, Finland, Frankrig, Grækenland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Norge, Portugal, Schweiz, Spanien, Sverige, Tyskland og Østrig.

110

(111)  Følgende nøgleord blev brugt som søgeord: Datamatisk, design, marketing, merchandising, programmering, promotion, tjenester, webdesign.

111

(112)  Algoriel, Askell, Decade, Seresco SA, Societe de Gestion de Terminaux Informatiques, Solutec og Sydelis.

112

(113)  TP-rapportens bilag V.

113

(114)  TP-rapportens bilag V, s. 46.

114

(115)  TP-rapporten s. 31.

115

(116)  TP-rapporten s. 31.

116

(117)  TP-rapporten s. 32.

117

(118)  TP-rapporten s. 34.

118

(119)  På grundlag af LuxSCS' behandling som en skattemæssigt transparent enhed i Luxembourg, så anses royaltybetalinger fra LuxOpCo til LuxSCS ikke at være skattepligtig indkomst for LuxSCS i Luxembourg, men for dets partnere i USA. Endvidere har Luxembourg med virkning fra 1. januar 2004 ikke opkrævet kildeskat på royaltyindtægter fra immaterielle aktiver fra ikke-bosiddende modtagere. Som følge opkræves ingen afgifter på LuxSCS' overskud i Luxembourg. Da USA ikke betragter LuxSCS som skattemæssigt transparent, men snarere som en særskilt juridisk enhed hjemmehørende i Luxembourg, kan beskatningen af LuxSCS' partnere i USA udskydes på ubestemt tid, så længe intet af LuxSCS' overskud overføres til USA. Den forskellige skattemæssige behandling af LuxSCS i Luxembourg (skattemæssigt transparent) og i USA (skattemæssigt ikke-transparent) skyldes en såkaldt »hybrid mismatch«, dvs. en forskel i de luxembourgske og amerikanske skatteregler om enhedens kvalifikation.

119

(120)  Som forklaret i betragtning 127.

120

(121)  Disse supporttjenester omfattede bl.a. generelle administrative, corporate og public relations, regnskabsføring og revision, budgettering, skat og juridisk bistand samt uddannelse og udvikling af medarbejdere.

121

(122)  Amazons brev af 21. august 2015, s. 7-8.

122

(123)  [Konsulent 3] rapport: »E-commerce in Europe between 2006 and 2013: dynamik og økonomi«, 11. maj 2017. Som anført på s. 7: »Online retail is a segment of the e-commerce sector. Online retail focusses on online sales of physical goods by online retailers, i.e., operators purchasing goods, holding them in their inventory and selling these goods online.«

123

(124)  [Konsulent 3] Rapport, 11. maj 2017, præambel p. 7.

124

(125)  [Konsulent 3]-rapporten, 11. maj 2017, punkt 18 og 67, s. 8 og s. 30.

125

(126)  [Konsulent 3]-rapporten punkt 18. Som forklaret i afsnit 20 i [Konsulent 3]-rapporten, »[t]he main difference between traditional retailers and online retailers lies in the product distribution channel used: Online retailers sell their products through a website and deliver them to customers using advanced information systems and complex logistics infrastructure without physical stores. Their cost structure reflects the investments in the IT and in shipping and logistics infrastructure and technology; Traditional physical retailers distribute their products in stores, and bear the costs of renting the physical outlets, which are not borne by online retailers«.

126

(127)  Rapport [Konsulent 3], 11. maj 2017, punkt 24-25, s. 11.

127

(128)  Rapport [Konsulent 3], 11. maj 2017, punkt 29, s. 13.

128

(129)  Rapporten viser, at dette ville være Det Forenede Kongerige, Tyskland, Frankrig, Spanien og Italien.

129

(130)  Rapport [Konsulent 3], 11. maj 2017, punkt 11, s. 5.

130

(131)  Rapport [Konsulent 3], 11. maj 2017, punkt 12, s. 5.

131

(132)  Rapport [Konsulent 3], 11. maj 2017, punkt 77, s. 33-34.

132

(133)  Se Amazon.com Inc., årsrapport 2016, side 3: »We serve consumers through our retail websites and focus on selection, price, and convenience«.

133

(134)  Amazon tilbyder et bredt udvalg af forbrugs- og varige goder, der omfatter elektronik og almindelige varer samt medieprodukter såsom bøger, musik, video, spil og software, der er tilgængelige i både fysisk og digitalt format; Se Amazon.com Inc., årsrapport 2016, s. 68.

134

(135)  Bekvemmelighed er baseret på løbende innovation inden for softwareudvikling, merchandising og forvaltning; Se Amazon.com Inc., årsrapport 2006, s. 4: Som yderligere bekræftet ved udtalelser fra Amazons medarbejdere, se e-mail af [Seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA], dateret 16. juni 2008 i: Vidneudsagn fra [Seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæisk detailhandel, ansvarlig for alle detailhandelsoperationer i Europa, LuxOpCo, Luxembourg] — bilag 25: »We need to continue to focus on the retail basics: driving down COGS, driving fast track in-stock, category expansion, selection expansion within categories.« og Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for internationalt salg, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæiske tredjepartsoperationer (f.eks. Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], 4. november 2014, punkt 826:17-18: »You know, we are a very physical business at the end of the day«.

135

(136)  Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for international detailhandel, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæisk detailvirksomhed, ansvarlig for alle detailoperationer i Europa, LuxOpCo, Luxembourg], 3. november 2014, punkt 427:18-23.

136

(137)  Amazon Final Transcripts: [Senior Vice President Product Management — Detail, Amazon Corporate LLC, USA], 4. november 2014, punkt 588:25, punkt 589:1-4.

137

(138)  Amazons briefing efter retssagen, s. 18, punkt 35 og Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for international detailhandel, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæisk detailvirksomhed, ansvarlig for alle detailoperationer i Europa, LuxOpCo, Luxembourg], 3. november 2014, punkt 427:18-23, Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for international detailhandel, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæisk detailvirksomhed, ansvarlig for alle detailoperationer i Europa, LuxOpCo, Luxembourg], 3. november 2014, punkt 427:18-23.

138

(139)  Amazons briefing efter retssagen, s. 19, punkt 39-41.

139

(140)  Amazons briefing efter retssagen, s. 28, punkt 71.

140

(141)  Sortimentet inkluderer også, at passende tilbehør er tilgængeligt. Muligheden for at tilbyde passende tilbehør er særdeles vigtig for Amazon, navnlig for at sikre en positiv margin på dets salg af elektroniske varer. Se vidneforklaring fra [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 200, punkt 24-25, s. 201, punkt 1-7: »I mean, in general, it is life critical for a successful electronic retailer to sell accessories with the device for the simple reason you make no margin on the device or low margin, and you make higher margin on the accessories, with the exception of few others that have managed to make high margin on devices, but the usual stuff is, the money is made on the accessory and it's critical«. Tilpasning af produktet med et passende udvalg af monteringstilbehør sker ikke kun ved hjælp af en algoritme, men kræver (lokal) menneskelig handling, se vidneforklaring [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 201, s. 203, punkt 8-11, punkt 9-17, s. 204, punkt 3-14: [...].

141

(142)  Se vidneforklaring [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 21, afsnit 11-12 »You need to have something to sell, right?«; Se også Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for europæisk detailhandel, ansvarlig for alle detailprocesser i Europa, LuxOpCo, Luxembourg, tidligere landechef for Frankrig, Amazon.fr SAS, Clichy, Frankrig] 5. november 2014, punkt 918: 10-18: »One would say that if you don't have a product, you can't sell it. [...] The more you add selection, the more your capacity to generate revenue increases«.

142

(143)  Amazons briefing efter retssagen, s. 18, punkt 36.

143

(144)  Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for international detailhandel, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæisk detailvirksomhed, ansvarlig for alle detailprocesser i Europa, LuxOpCo, Luxembourg], 3. november 2014, punkt 420:3-4.

144

(145)  Amazons briefing efter retssagen, s. 30, punkt 78.

145

(146)  Vidneforklaring [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 42, afsnit 15-20.

146

(147)  Vidneforklaring [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 73, punkt 20-25, s. 74, punkt 2-6. Lokaliseringens betydning blev bekræftet i forklaringerne fra Amazons medarbejdere: Vidneforklaring [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 95, punkt 5-6. »Retail is a very local thing, [...]«; Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for europæisk detailhandel, ansvarlig for alle detailprocesser i Europa, LuxOpCo, Luxembourg, tidligere landechef for Frankrig, Amazon.fr SAS, Clichy, Frankrig] 5. november 2014, punkt 909: 10-17; »[...] important for us to understand is not what is selling somewhere else; it's what local customer needs and wants«.

147

(148)  Vidneforklaring [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 43, punkt 19-21. Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 5. november 2014, punkt 961: 17-23.

148

(149)  Vidneforklaring [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland] 13. juni 2014, s. 25, punkt 19-20.

149

(150)  Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for internationalt salg, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæiske tredjepartsoperationer (f.eks. Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], 4. november 2014, punkt 761:19-24.)

150

(151)  Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for internationalt salg, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæiske tredjepartsoperationer (f.eks. Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], 4. november 2014, punkt 762:1-7, afsnit 763: 9-10; Vidneforklaring [Vicedirektør for internationalt salg, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæiske tredjepartsoperationer (f.eks. Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], 17. januar 2013, s. 23, punkt 23-25, s. 24, punkt 1-7: [...].

151

(152)  Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for internationalt salg, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæiske tredjepartsoperationer (f.eks. Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], 4. november 2014, punkt 800: 19-23.

152

(153)  Amazons briefing efter retssagen, s. 19, punkt 38.

153

(154)  Amazons briefing efter retssagen, s. 61, punkt 182: I 2005 var Amazons prissætningsteknologi utilstrækkelig set i lyset af virksomhedens behov for at have konkurrencedygtige priser og var derfor stærkt afhængig af manuel indgriben.

154

(155)  Amazons briefing efter retssagen, s. 18-19, punkt 37.

155

(156)  Se Amazon Final Transcripts: [Seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA], 17. november 2014, punkt 2883: 6-18, s. 78: »Ja. It's — I think the emphasis, though, should be on, you know, when we do marketing, this is back during this time frame, and until very recently, that the biggest portion of our marketing was to drive very specific customer transactions. And so it says increase customer traffic to our websites, that would certainly be the largest piece and the way we do that is, you know, specifically by we have an associates program, we also use various online marketing and it's to drive — if someone searches on a Samsung TV, it's to try to drive them to our, you know, detail page to buy on that transaction. That's what we're attempting to do.«

156

(157)  Dette program var af afgørende betydning for Amazon. Se Amazon Final Transcripts: [Seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere vicedirektør/generaldirektør for global drift, Amazon Corporate LLC, USA] 14. november 2014, punkt 2755:1-7 [...]. Amazon bruger betydelige midler på dette program, jf. tabel 7.

157

(158)  Se vidneforklaring [Vicedirektør for internationalt salg, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæiske tredjepartsoperationer (f.eks. Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], 17. januar 2013, s. 175, punkt 1-3. Markedsføringsorganisationen var en central drivkraft i bestræbelserne på at lede trafik til Amazons websted. Se også vidneforklaring fra [Vicedirektør for internationalt salg, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæiske tredjepartsoperationer (f.eks. Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], 17. januar 2013, punkt 174: 10-12; Vidneforklaring [Seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA], 18. september 2014, punkt 36: 1-3; Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for europæisk detailhandel, ansvarlig for alle detailprocesser i Europa, LuxOpCo, Luxembourg, tidligere landechef for Frankrig, Amazon.fr SAS, Clichy, Frankrig] 5. november 2014, punkt 907: 1-2:[...]; og Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for udvikling af softwareteknologi, Amazon Web Services, Inc. US] 7. november 2014, punkt 1532:7-8: Associates-programmet bragte Amazon en »[...] pæn tilstrømning af kunder.[...].«

158

(159)  Vidneforklaring [Vicedirektør for internationalt salg, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæiske tredjepartsoperationer (f.eks. Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], 17. januar 2013, punkt 69: 24-25, s. 70: 1-6.

159

(160)  Vidneforklaring [Seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA], 18. september 2014, p. 117, punkt 6-12: [...].

160

(161)  Vidneforklaring [Seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA], 18. september 2014, s. 73. punkt 25. s. 74, punkt 1-7.

161

(162)  Vidneforklaring [Seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA], 18. september 2014, p. 182, punkt 1-4.

162

(163)  Vidneforklaring [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 105, punkt 25, s. 106, punkt 1-15: [...], Vidneforklaring [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 107, punkt 2-5: [...].

163

(164)  Vidneforklaring [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 102, punkt 4-14. Se også vidneforklaring [Seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA], 18. september 2014, s. 41: punkt 22-25:[...].

164

(165)  Amazons brev af 22. juli 2016, s. 1.

165

(166)  Amazons brev af 22. juli 2016: Amazon's Technology-Centric E-tailing-Business, s. 4. Amazon giver følgende eksempel: »By way of illustration, a very large brick-and-mortar retailer might have tens of thousands products for sale: in contrast, Amazon's European websites offered nearly 3.7 million distinct products for sale in 2005 and around [20-30] million in 2013. A very successful brick-and-mortar retailer might process tens of thousands transactions each year: in 2005, Amazon's European websites processed nearly 71 million distinct orders, and that number grew to over [1-1,5] billion in 2013. It would simply not be possible to employ a sufficient number of individuals, for example, to determine the price on millions of unique products — let alone to decide what the in-stock levels should be for those products or individually to process every customer order.«

166

(167)  Amazons brev af 22. juli 2016: Amazon's Technology-Centric E-tailing-Business, s. 4.

167

(168)  Amazons brev af 22. juli 2016: Amazon's Technology-Centric E-tailing-Business, s. 3. Der gives følgende eksempel: »While some functionality, such as, for example, identity, which allows customers to log on the website, or Item Master Service, which maintains a catalogue of all products sold on Amazon, has been provided since the very first days of Amazon's operations, the underlying technology would have been rewritten entirely (and continuously) over the years. [..] the identity technology used by Amazon in 2010 had little to do with the identity technology used prior to 2005 — the 2005 service has been disassembled and rewritten as a number of smaller, more manageable services that together provide the identity functionality, to adapt the technology to the evolution of the scope of Amazon's operations.«

168

(169)  Amazons brev af 22. juli 2016: Amazon's Technology-Centric E-tailing-Business, s. 4.

169

(170)  Amazons brev af 22. juli 2016: Amazon's Technology-Centric E-tailing-Business, s. 1.

170

(171)  Hardwareteknologien er fysiske enheder, navnlig servere.

171

(172)  Amazons brev af 22. juli 2016: Amazon's Technology-Centric E-tailing-Business, s. 2-3.

172

(173)  Fuldtidsækvivalent (FTE) er de timer, som en medarbejder har arbejdet på fuld tid.

173

(174)  Amazons brev af 20. januar 2017, s. 2-4; Internt Amazon-dokument: EU Policies and Procedures Manual, af 1. maj 2006.

174

(175)  Amazons skrivelse af 6. marts 2017, bilag 28a.

175

(176)  Amazons brev af 8. februar 2017, s. 1-2, og vidneforklaring [Chef for internationale skatter og skattepolitik, Amazon Corporate LLC, USA], 24. april 2014, s. 200 punkt 23-201, punkt 3: [...].

176

(177)  Ifølge Amazons brev af 8. februar 2017, s. 1-3, indgik LuxSCS og LuxOpCo en kreditaftale af 29. december 2006 til likviditetsstyring. Aftalen blev senere ændret og omarbejdet den 1. marts 2007, 1. januar 2009, 1. april 2011 og 1. januar 2012.

177

(178)  
  »Back-to-back-activity: EHT [LuxSCS] will lend its funds to AEU [LuxOpCo] on an interest-bearing basis, and AEU [LuxOpCo] will invest the funds.« og »[...] all of the financing transactions existing between EHT [LuxSCS] and AEU [LuxOpCo] will be merged into one single debt instrument, which will have the characteristics of a Credit Facility.« Se Amazons brev af 5. marts 2015, bilag 22, s. 7.

178

(179)  Amazons skrivelse fra den 8. februar 2017, s. 2.

179

(180)  LuxOpCos årsregnskaber 2006-2013.

180

(181)  Definitionen af de relevante omkostninger findes i fodnote 61.

181

(182)  Aftalerne om tjenesteydelser indeholder alle de samme bestemmelser om brugen af immaterielle aktiver (sektion 3), om erstatning (sektion 4), parternes status og forpligtelser (sektion 5), fortrolighed (sektion 6), aftalens løbetid og opsigelsesperiode (sektion 7), force majeure (sektion 8) og generelle bestemmelser (sektion 9). Definitionen af de relevante omkostninger i bilag 1 er identisk i alle serviceaftalerne.

182

(183)  Aftale om tjenesteydelser, punkt 2.1 (General).

183

(184)  Aftale om tjenesteydelser mellem Amazon.fr. Sarl og LuxOpCo, punkt 2.2 (Fulfillment Services) og 2.3 (Customer and Merchant Services).

184

(185)  Aftale om tjenesteydelser mellem Amazon.de GmbH og LuxOpCo, punkt 2.2 (Customer and Merchant Services) og 2.3 (Support Services).

185

(186)  Aftale om tjenesteydelser mellem Amazon.fr Logistique SAS og LuxOpCo, punkt 2.2 (Fulfillment Services).

186

(187)  Aftale om tjenesteydelser mellem Amazon Logistik GmbH og LuxOpCo, punkt 2.2 (Fulfillment Services).

187

(188)  Aftale om tjenesteydelser mellem Amazon.co.uk Ltd og LuxOpCo, punkt 2.2 (Fulfillment Services), 2.3 (Customer and Merchant Services) og 2.4 (Support Services).

188

(189)  Aftale om tjenesteydelser, punkt 5.1 (No Agency).

189

(190)  Aftale om tjenesteydelser, punkt 5.2 (Provider Obligations).

190

(191)  Aftale om tjenesteydelser, sektion 5 (Status and Liabilities of the Parties).

191

(192)  Som forklaret i punkt 2.3.2.1 har Amazon peget på sortiment, pris og bekvemmelighed som de vigtigste drivkræfter i sin onlinedetailhandel.

192

(193)  Den gældende opskrivningssats for Amazon.fr Sarl er [3-3,5] % for tjenester til kunder og handlende og [5-10] % for supporttjenester. Den gældende opskrivningssats for Amazon.de GmbH er [3-3,5] % for tjenester til kunder og handlende og [4-4,5] % for supporttjenester. Den gældende opskrivningssats for Amazon.fr Logistique SAS er [5-10] % for opfyldelsestjenester. Den gældende opskrivningssats for Amazon Logistik GmbH er [5-10] % for opfyldelsestjenester. Den gældende opskrivningssats for Amazon.co.uk Ltd. er [3-3,5] % for opfyldelsestjenester, [3-3,5] % for tjenester til kunder og handlende og [4-4,5] % for supporttjenester.

193

(194)  Amazons brev af 7. juni 2017, s. 3: »These fees relate to (i) the share of Luxembourg costs allocated to LuxSCS and to (ii) disbursements in relation to the legal protection of the Intangibles owned by LuxSCS such as patent application fees and related disbursements, trademark application fees and related disbursements and fees and disbursements in relation to domain names and IP searches«.

194

(195)  Buy-in blev betalt i syv rater. Den første rate blev betalt i 2005 og beløb sig til 73,22 mio. USD (52,35 mio. EUR).

195

(196)  Som defineret i aftalen om omkostningsfordeling, punkt 1.10, betyder »Development Program«
  »the activities of a Party within the scope and principles set forth under Section 2.« Som præciseret i aftalen om omkostningsfordeling sektion 2, punkt 2.1, er parterne enige om, at »all research, development, marketing and other activities relating to the Licensed Purpose after the Effective Date are included within the scope of the Development Program. Such activities may include, but are not limited to, all development activities related to maintaining, improving, enhancing, or extending the Amazon Intellectual Property, A9 Intellectual Property and EHT Intellectual Property [together the Intangibles]. All such activities shall be included in the Development Program except to the extent specifically excluded by mutual, written agreement of the Parties«.

196

(197)  Som fastlagt i aftalen om omkostningsfordeling, punkt 1.9, betyder »Development Costs«
  »the costs incurred pursuant to Section 3 related to the performance of activities by a Party under the Development Program, including but not limited to any and all costs incurred by a Party in the course of developing Derivative Works.« Udviklingsomkostningerne bestemmes i overensstemmelse med punkt 3.3.

197

(198)  Som beskrevet i aftalen om omkostningsfordeling, punkt 3.2 om »Subcontractor's Development Costs«: »Development Costs incurred by a person that participates at a Party's request in the development or improvement of the Amazon Intellectual Property, A 9 Intellectual Property and EHT Intellectual Property [together the Intangibles] (a »
  Subcontractor
  «) shall be considered Development Costs of that Party if the Party contracting for such work with such Subcontractor (a) materially participates in the management or control of the Subcontractor, and (b) retains ownership, or receives material rights to use, any intangible property developed by the Subcontractor«.

198

Subcontractor

(199)  Såsom varemærker, handelsnavne, domænenavne, stil, logoer og præsentation af Amazon.

199

(200)  Amazons brev af 21. august 2015, bilag 12: CSA Annual Summary Reports.

200

(201)  Aftale om omkostningsfordeling, sektion 4 samt bilag D (som gældende fra 5. januar 2009).

201

(202)  Amazons brev af 21. august 2015, bilag 12: CSA Annual Summary Reports.

202

(203)  Ifølge aftalen om omkostningsfordeling, punkt 4 (Development Cost Allocation), skulle der udarbejdes en årlig rapport om omkostningsfordeling (»Annual Cost Sharing Report«) for at bestemme de årlige omkostningsdelingsbetalinger for hver part i aftalen. De årlige omkostningsdelingsrapporter for årene 2005-2014 blev fremlagt af Amazon ved brev af den 21. august 2015.

203

(204)  Som beregnet i overensstemmelse med aftalen om omkostningsfordeling, sektion 4 (Development Cost Allocation) og 5 (Payments).

204

(205)  Aftalen om omkostningsfordeling, punkt 4.1: »As soon as practical after each Year End, the Parties shall each prepare necessary financial statements and forecasts, and shall jointly reconcile and consolidate such statements and forecasts into an »Annual Cost Sharing Report,« containing the information required by this Section 4 and signed by the Parties [...].« Sektion 4 bestemmer allokeringen af omkostninger til udvikling.

205

(206)  Amazons brev af 27. februar 2017, s. 4-5.

206

(207)  Aftalen om omkostningsfordeling, punkt 8.1 (Initial Period).

207

(208)  Aftalen om omkostningsfordeling punkt 8.2 (Immediate Termination upon Notice for Change in Control or Substantial Encumbrance).

208

(209)  Aftalen om omkostningsfordeling punkt 8.3 (Termination After Failure to Cure for Failure of Performance).

209

(210)  Amazons brev af 4. maj 2015, bilag 2.

210

(211)  Aftalen om omkostningsfordeling pr. 5 januar 2009, punkt 2.3: »In connection with this Agreement, each Party shall undertake the functions and risks specified in Exhibit B hereto«.

211

(212)  Aftalen om omkostningsfordeling pr. 5 januar 2009, bilag B, Functions and Risks. Bilag B fastsætter i denne henseende, at »[t]his list is representative of the functions and risks to be undertaken by the Parties. The Parties do not represent that this is the exclusive statement of functions and risks, and the omission of any function or risk does not imply that the Party does not perform such function or bear such risk«.

212

(213)  
  »European Territory« er i aftalen om omkostningsfordeling defineret som »all the countries included within the meaning of the term »European Country« as defined in Section 1.12 hereof.« I punkt 1.12 er »European Country« defineret som »(a) the economic, scientific, and political organization known as the European Union consisting, as of the Effective Date, of Belgium, France, Italy, Luxembourg, Netherlands, Germany, Denmark, Greece, Ireland, United Kingdom, Spain, Portugal, Austria, Finland, Sweden, Cyprus, Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Slovakia, and Slovenia, and including any and all other countries that may become members of such organization during the Term, and (b) any countries listed as »Applicant countries« or »Other European countries« on the Web page located at http://europa.eu.intlabc/governments/indexen.htm#, or any successors thereto or replacements thereof«.

213

(214)  Udtrykket »forskningsprogram« synes ikke at være blevet defineret i aftalen om omkostningsfordeling. Dette udtryk forstås også som henvisende til udviklingsprogrammet.

214

(215)  Amazons brev af 27. februar 2017.

215

(216)  Amazons brev af 12. april 2017:

216

(217)  En meddelelse om mangel er et officielt brev, hvormed IRS oplyser en skattepligtig person om skattegæld plus eventuelle sanktioner og renter. Meddelelsen indeholder en forklaring af skattefastsættelsen, hvordan skatten er blevet beregnet og oplysninger om skatteydernes muligheder. Hvis skatteyderen er uenig i skatteansættelsen, kan han eller hun indgive en appel til den amerikanske skatteret.

217

(218)  IRS (sagsøgte) memorandum i skattesagen, s. 1.

218

(219)  Amazons briefing efter retssagen, s. 6-7.

219

(220)  IRS har myndighed til at stævne enhver person, der er i besiddelse af oplysninger, der »kan være relevante« for deres undersøgelse. Denne myndighed giver IRS mulighed for at pålægge en person at give fremmøde på et bestemt sted og fremlægge bogholderi og optegnelser eller afgive vidneforklaring under ed; jf. https://www.irs.gov/pub/irs-wd/0950044.pdf.

220

(221)  Afgørelsen fra den amerikanske skattedomstol indeholder ikke den endelige kvantificering af justeringerne for buy-in-betalingerne og LuxSCS' betalinger til USA i henhold til aftalen om omkostningsfordeling.

221

(222)  CUT er en metode til fastsættelse af transfer pricing, der anvendes i USA, og som er analog med CUP-metoden i OECD's retningslinjer for transfer pricing.

222

(223)  Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for teknologi — softwareudvikling, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere vicedirektør for Kindle, Amazon Corporate LLC, USA], 18. november 2014, punkt 3549: 10-25; punkt 3550: 1-10, »Volume impacted deal pricing pretty significantly. You can look at the — you can go through the various contracts across the M.coms and you will find that the larger ones, such as [C] and [A], they have a lower commission rate than the smaller ones such as [D] and [E] and [F], and so that was a reality of what the market forces would require, [...] And so the expectation that became predominant across all of the players in this market segment was that the bigger the sales volume, the lower the commission rate would be, and that found its way into, for example, [A] Amendment 3 is where we went from a single commission structure to a tiered base structure because [A] saw that their sales were doing very well and they predicted them to do very well over the course of the remainder of the agreement and they didn't want to be spending that much because they thought it wasn't competitive with their alternatives. And you saw the same thing in the [C] deal [...].«

223

(224)  Aftalen om omkostningsfordeling, punkt 1.4 (Amazon Intellectual Property)

224

(225)  Amazons brev af 19. februar 2016.

225

(226)  EUR 33 435 000 udgiftsført direkte i 2010.

226

(227)  Af det samlede beløb, som LuxSCS betalte for teknologien ved [erhvervelse Q] (42 928 054 USD), blev 22 928 054 USD kapitaliseret som immaterielle aktiver.

227

(228)  
  23 010 000 EUR betalt af LuxSCS for [erhvervelse T] blev bogført som et immaterielt aktiv.

228

(229)  Af det samlede beløb, som LuxSCS betalte for [erhvervelse U] (70 mio. USD), blev 84 mio. EUR kapitaliseret som goodwill og 0,7 mio. EUR som markedsrelaterede immaterielle aktiver.

229

(230)  [0-10 millioner] EUR.

230

(231)  Amazons brev af 12. januar 2016.

231

(232)  Amazons brev af 19. marts 2015, supplement.

232

(233)  Amazons brev af 12. juni 2015.

233

(234)  Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for teknologi — softwareudvikling, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere vicedirektør for Kindle, Amazon Corporate LLC, USA], 18. november 2014, punkt 3602: 3-25; punkt 3603:1 »Q. M.com or enterprise solutions, in that program Amazon took all of the technologies that it had developed for its own website business [...] and made them available to third-party retailers? [...] Is that correct? A. That's a reasonable description. Q: Okay. And these third parties [...] then used this technology to build and operate their own eCommerce system and website; is that correct? A: That's not quite correct. It was Amazon, my team specifically that took those technologies and assembled them, extended them, customised them and operated the technology day to day on behalf of that retailer. What the retailer would be doing is they would be managing their pricing, their promotions, their merchandising, their marketing, these elements [...] we would be their IT and eCommerce department, but they would be what gets referred to as the merchandising and pricing and marketing department.«

234

(235)  Amazons brev af 12. juni 2015.

235

(236)  Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for teknologi — softwareudvikling, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere vicedirektør for Kindle, Amazon Corporate LLC, USA], 18. november 2014, punkt 3540: 24-25, punkt 3541: 1-25, punkt 3542: 1-25: »Q: [...] And given that these deals involved services and technology, how did Amazon price them? A: Well, the way we priced these deals was essentially looking at them as a wholistic bundle [...].«

236

(237)  Amazons brev af 31. juli 2015 og 15. januar 2016.

237

(238)  Amazons brev af 12. juni 2015 og 15. januar 2016.

238

(239)  [A]-aftalen, punkt 4.4 (Pricing).

239

(240)  [A]-aftalen, punkt 14.4.1.1 (Trademarks) fastslår: »ACI hereby grants to [A], during the Term, a limited, non-exclusive, non-transferable (except in accordance with Section 22.7) license, which [A] may sublicense only to its Affiliates to use within the Territory such ACI Content and Trademarks supplied by ACI hereunder: (a) only within the Territory; (b) only as is reasonably necessary to perform its obligations under this Agreement; and (c) only for the purposes contemplated under this Agreement.«. [A]-aftalen, punkt 14.4.1.2 (Limited License) fastslår: »ACI grants to [A], for a term ending on the earlier of: (a) August 31, 2006; or (b) twelve (12) months following any termination of the Term by [A] pursuant to Section 13.2, or six (6) months following any termination of the Term by [A] pursuant to Section 13.3.2, a limited, temporary, non-exclusive, non-transferable (except in accordance with Section 22.7) license to use the ACI Intellectual Property (excluding Trademarks, URLs and domain names of ACI and its Affiliates), solely as necessary to permit [A] to continue the operation, maintenance and support of the [A] Site (or any successor Web Site, whether hosted by [A] directly or by a Third Party) in the form such exists as of the effective date of any termination of this Agreement as provided above«.

240

(241)  [A]-aftalen, punkt 14.4.2 ([A]).

241

(242)  [A]-aftalen, sektion 11 (Customer Information and Other Data).

242

(243)  Bilag S til [A]-aftalen.

243

(244)  Amazons brev af 15. januar 2016.

244

(245)  Aftalen [G], punkt 5.5 (Pricing of Selected Product Units) og 9.1 (Sale of Selected Product Units to Customers Through the ACT Site: Procedure).

245

(246)  Aftalen [G], sektion 16 (Proprietary Rights and Licenses, Restrictions).

246

(247)  Aftalen [G], sektion 13 (Compensation).

247

(248)  Aftale [H], punkt 2.1 (Mirror Site: Development) og aftale [B], punkt 2.1 (Mirror Site: Development).

248

(249)  [H] Agreement, punkt 5.2 (Existing Customer Information Delivery) og aftale [B], punkt 5.2 (Existing Customer Information Delivery).

249

(250)  Aftale [H], punkt 9.2 (Licenses) og aftale [B], sektion 10.2 (Licenses).

250

(251)  Amazons brev af 12. juni 2015.

251

(252)  Amazons brev af 15. januar 2016.

252

(253)  Amazons brev af 22. maj 2016.

253

(254)  [...] skal betale royalty til [...]. Hvis royalties betales med løn [...], bliver royaltyen dog justeret [...].

254

(255)  Som fastsat i licensaftalens punkt 9.7 (Binding effect, Assignment), var hver af parterne berettiget til at overdrage sine rettigheder og forpligtelser i henhold til denne aftale uden den anden parts samtykke, forudsat at modtageren er et selskab beslægtet med overdrageren.

255

(256)  [...] gebyr.

256

(257)  [...] gebyr, som skal betales af [...].

257

(258)  [...] at opnå et afkast på [1-10] % til [1-10] % på sine omkostninger for ydelsen af sin andel af tjenesterne.

258

(259)  Ifølge betragtning 39 a. i APA-anmodningen fra 2014 [...].

259

(260)  2014-anmodningen om skatteafgørelse af 2. april 2014, stk. 39 a, s. 11.

260

(261)  2014-anmodningen om skatteafgørelse af 2. april 2014, stk. 39 c, s. 11.

261

(262)  Artikel 159, stk. 1, LIR: »Sont considérés comme contribuables résidents passibles de l'impôt sur le revenu des collectivités, les organismes à caractère collectif énumérés ci-après, pour autant que leur siège statutaire ou leur administration centrale se trouve sur le territoire du Grand-Duché.« Artikel 159, stk. 2, LIR: »L'impôt sur le revenu des collectivités porte sur l'ensemble des revenus du contribuable«.

262

(263)  Artikel 160 LIR: »Sont passibles de l'impôt sur le revenu des collectivités pour leur revenu indigène au sens de l'article 156, les organismes à caractère collectif de l'article 159 qui n'ont ni leur siège statutaire, ni leur administration centrale sur le territoire du Grand-Duché«.

263

(264)  Artikel 156 LIR: »Sont considérés comme revenus indigènes des contribuables non-résidents: 1. le bénéfice commercial au sens des articles 14 et 15: a) lorsqu'il est réalisé directement ou indirectement par un établissement stable ou un représentant permanent au Grand-Duché, excepté toutefois lorsque le représentant permanent est négociant en gros, commissionnaire ou représentant de commerce indépendant«.

264

(265)  Luxembourgs selskabsskat består af en selskabsskat på overskud (»impôt sur le revenue des collectivités« eller»IRC«), der beskattes med 21 %, og selskaber hjemmehørende i byen Luxembourg svarer endvidere 6,75 % af overskuddet i kommuneskat (»impôt commercial communal«). Dertil kommer et tillæg på 5 % til skattesatsen på 21 % til en beskæftigelsesfond, beregnet på grundlag af IRC. I 2012 blev solidaritetsbidraget forhøjet fra 5 % til 7 % med virkning fra skatteåret 2013. Med de ændringer, der blev indført for skatteåret 2013, øges den samlede skatteprocent fra 28,80 % til 29,22 % for selskaber hjemmehørende i byen Luxembourg. Derudover er luxembourgske selskaber underlagt en årlig nettoformueskat, der opkræves med 0,5 % af selskabets verdensomspændende nettoværdi pr. 1. januar hvert år.

265

(266)  Anvendelsen af artikel 164, stk. 3, LIR på finansieringsselskaber er blevet afklaret af de luxembourgske skatteforvaltninger i cirkulære nr. 164/2 af 28. januar 2011 og nr. 164/2 af 8. april 2011, som siden er blevet erstattet af Circulaire du directeur des contributions LIR nr. 56/1 – 56bis/1 du 27 décembre 2016, traitement fiscal des sociétés exerçant de transaktioner de financement intra-groupe.

266

(267)  Se betragtning 294.

267

(268)  Cirkulæreskrivelse LIR nr. 164/2 af 28. januar 2011, s. 2.

268

(269)  Luxembourg har været medlem af OECD siden 7. december 1961.

269

(270)  Se f.eks. OECD TP retningslinjer 1995, forord, stk. 16: »OECD-medlemslandene opfordres til at følge disse retningslinjer i deres indenlandske praksis vedrørende transfer pricing, og skatteydere opfordres til at følge disse retningslinjer, når de til skattemæssige formål vurderer, om deres overførselspriser overholder armslængdeprincippet [...]«.

270

(271)  Den seneste version blev offentliggjort af OECD den 15. juli 2014.

271

(272)  I denne sammenhæng henviser »overførselspriser« til de priser, for hvilke et selskab overfører fysiske varer eller immaterielle aktiver eller yder tjenester til sine associerede virksomheder. OECD TP retningslinjer 1995, 2010 og 2017, Indledning, punkt 11.

272

(273)  Se OECD TP retningslinjer 1995, punkt 1.13; Se også OECD TP retningslinjer 2010 og 2017, punkt 1.14.

273

(274)  Den separate enhedstilgang er forklaret i forordet til OECD's retningslinjer for transfer pricing, punkt 6: »Anvendelsen af den separate enhedstilgang til koncerninterne transaktioner kræver, at de enkelte koncerndeltagere beskattes ud fra det grundlag, at de handler ud fra armslængdeprincippet i deres forhold til hinanden. Forholdet mellem deltagerne i multinationale selskaber kan dog tillade deltagerne at oprette særlige vilkår i deres koncerninterne forbindelser, der adskiller sig fra dem, der ville være blevet etableret, hvis gruppemedlemmerne fungerede som uafhængige virksomheder, der opererer på det frie marked. For at sikre en korrekt anvendelse af den separate enhedstilgang har OECD-medlemslandene vedtaget armslængdeprincippet, hvilket bør fjerne virkningen af særlige betingelser for fortjenstniveauet.« Se også OECD's vejledning i transfer pricing 2010, punkt 1.6.

274

(275)  OECD's retningslinjer for transfer pricing for multinationale selskaber og skatteforvaltninger 2017 som offentliggjort 10. juli 2017. Senere ændringer og tilføjelser til kommentarerne og retningslinjerne i forbindelse med OECD's modelbeskatningsoverenskomst, der ikke medfører en ændring af selve ordlyden i overenskomsten, anses for at være gældende for fortolkningen af de deri fastsatte artikler. Begrundelsen for denne tilgang er, at OECD's kommentarer og retningslinjer, herunder OECD's retningslinjer for transfer pricing 1995 og 2010, anses at udtrykke den internationale konsensus vedrørende anvendelsen af principperne i OECD's modelbeskatningsoverenskomst, jf. også Kommentarer til OECD's modelbeskatningsoverenskomst 2010, punkt 35.

275

(276)  OECD's retningslinjer for transfer pricing for multinationale selskaber og skatteforvaltninger, 22. juli 2010.

276

(277)  OECD's retningslinjer for transfer pricing for multinationale selskaber og skatteforvaltninger, 13. juli 1995. Disse retningslinjer var baseret på OECD-rapporten »Transfer Pricing og multinationale selskaber (1979)«.

277

(278)  OECD's retningslinjerne for transfer pricing for 2017 afspejler de præciseringer og revisioner, der blev vedtaget i BEPS-rapporterne om aktioner 8-10 om Tilpasning af transfer pricing med værdiskabelse i 2015 og aktion 13 Transfer pricing-dokumentation og rapportering fra land til land. De indeholder også den reviderede vejledning om beskyttelsesordninger, der blev godkendt i 2013, som anerkender, at korrekt udformede beskyttelsesordninger kan bidrage til at lette nogle af overholdelsesbyrderne og give skatteyderne større sikkerhed. Endelig indeholder denne udgave også overensstemmelsesændringer, der blev foretaget i resten af OECD's retningslinjer om transfer pricing.

278

(279)  Rapporten blev offentliggjort den 5. oktober 2015 og godkendt af OECD-Rådet den 23. juli 2016.

279

(280)  OECD (2015), Aligning Transfer Pricing Outcomes with value Creation, Actions 8-10 – 2015 Final Reports, BEPS Project, Revisions to Chapter VI of the Transfer Pricing Guidelines.

280

(281)  OECD (2015) Aligning Transfer Pricing Outcomes with value Creation, Actions 8-10 – 2015 Final Reports, BEPS Project, Revisions to Chapter VIII of the Transfer Pricing Guidelines.

281

(282)  OECD's vejledning i transfer pricing 1995, kapitel II; OECD's vejledning i transfer pricing 2010 og 2017, del II.

282

(283)  OECD's retningslinjer for transfer pricing 1995, punkt 1.69, slår fast, at »[i]n such cases, an attempt should be made to reach a conclusion consistent with the arm's length principle that is satisfactory from a practical viewpoint to all the parties involved, taking into account the facts and circumstances of the case, the mix of evidence available, and the relative reliability of the various methods under consideration«.

283

(284)  OECD's retningslinjer for transfer pricing 1995, punkt 1.68; OECD's retningslinjer for transfer pricing 2010 og 2017, punkt 2.9, OECD's retningslinjer for transfer pricing 2010 og 2017, punkt 2.9, at »[s]uch other methods should however not be used in substitution for OECD-recognised methods where the latter are more appropriate to the facts and circumstances of the case«.

284

(285)  OECD's retningslinjer for transfer pricing 1995. kapitel II og III; OECD's retningslinjer for transfer pricing 2010 og 2017, del II og III.

285

(286)  OECD's retningslinjer for transfer pricing 1995, punkt 3.49 fastslår: »Traditional transaction methods are to be preferred over transactional profit methods as a means of establishing whether a transfer price is at arm's length, i.e. whether there is a special condition affecting the level of profits between associated enterprises. To date, practical experience has shown that in the majority of cases, it is possible to apply traditional transaction methods.« OECD's retningslinjer for transfer pricing 2010 og 2017, punkt 2.3 fastslår: »As a result, where, taking account of the criteria described at paragraph 2.2, a traditional transaction method and a transactional profit method can be applied in an equally reliable manner, the traditional transaction method is preferable to the transactional profit method«.

286

(287)  OECD's retningslinjer for transfer pricing 1995, punkt 2.7: »Where it is possible to locate comparable uncontrolled transactions, the CUP Method is the most direct and reliable way to apply the arm's length principle. Consequently, in such cases the CUP Method is preferable over all other methods.« Se også OECD's vejledning i transfer pricing 2010, punkt 2.14, og OECD's vejledning i transfer pricing 2017, punkt 2.15.

287

(288)  OECD's retningslinjer for transfer pricing 1995, punkt 2.7: »Following the principles in Chapter I, an uncontrolled transaction is comparable to a controlled transaction (i.e. it is a comparable uncontrolled transaction) for purposes of the CUP method if one of two conditions is met: a) none of the differences (if any) between the transactions being compared or between the enterprises undertaking those transactions could materially affect the price in the open market; or, b) reasonably accurate adjustments can be made to eliminate the material effects of such differences«. Se også OECD's vejledning i transfer pricing 2010, punkt 2.14, og OECD's vejledning i transfer pricing 2017, punkt 2.15.

288

(289)  OECD's retningslinjer for transfer pricing 1995, punkt 3.2; OECD's retningslinjer for transfer pricing 2010, punkt 2.58; og OECD's retningslinjer for transfer pricing 2017, punkt 2.64.

289

(290)  Som forklaret i punkt 2.80 i OECD's retningslinjer for transfer pricing 2010 bør fastsættelsen af resultatniveauindikatoren udelukke ikke-driftsmæssige poster som renteindtægter, udgifter og indkomstskatter. Exceptionelle og ekstraordinære poster af engangskarakter bør generelt også udelukkes.

290

(291)  OECD's retningslinjer for transfer pricing 1995, 2010 og 2017, ordliste.

291

(292)  OECD's retningslinjer for transfer pricing 2010, punkt 3.18 indeholder følgende anbefaling: »When applying a cost plus, resale price or transactional net margin method as described in Chapter II, it is necessary to choose the party to the transaction for which a financial indicator (mark-up on costs, gross margin, or net profit indicator) is tested. The choice of the tested party should be consistent with the functional analysis of the transaction. As a general rule, the tested party is the one to which a transfer pricing method can be applied in the most reliable manner and for which the most reliable comparables can be found, i.e. it will most often be the one that has the less complex functional analysis.« Se også, OECD's vejledning i transfer pricing 2017, punkt 6.198: »In a transfer pricing analysis where the most appropriate transfer pricing method is the resale price method, the cost-plus method, or the transactional net margin method, the less complex of the parties to the controlled transaction is often selected as the tested party. In many cases, an arm's length price or level of profit for the tested party can be determined without the need to value the intangibles used in connection with the transaction. That would generally be the case where only the non-tested party uses intangibles«.

292

(293)  Som fastslået i OECD's retningslinjer for transfer pricing 1995, punkt 6.26: »In cases involving highly valuable intangible property, it may be difficult to find comparable uncontrolled transactions. It therefore may be difficult to apply the traditional transaction methods and the transactional net margin method, particularly where both parties to the transaction own valuable intangible property or unique assets used in the transaction that distinguish the transaction from those of potential competitors. In such cases the profit split method may be relevant although there may be practical problems in its application.« Og videre i 2010 OECD's retningslinjer for transfer pricing 2010, punkt 2.59: »A transactional net margin method is unlikely to be reliable if each party to a transaction makes valuable, unique contributions [...] In such a case, a transactional profit split method will generally be the most appropriate method, [...]. However, a one-sided method (traditional transaction method or transactional net margin method) may be applicable in cases where one of the parties makes all the unique contributions involved in the controlled transaction, while the other party does not make any unique contribution«.

293

(294)  OECD's retningslinjer for transfer pricing 1995, 2010 og 2017, ordliste.

294

(295)  OECD's retningslinjer for transfer pricing 1995, punkt 3.7; og OECD's retningslinjer for transfer pricing 2010, punkt 2.109 og 2.115.

295

(296)  OECD's vejledning i transfer pricing 1995, punkt 1.45- 1.48, og OECD's vejledning i transfer pricing 2010 og 2017, punkt 3.55-3.62.

296

(297)  Kvartiler i en række data er tre punkter, der deler tallene i sættet rangeret fra det mindste til største i fire lige store sæt, dvs. 25 % af dataene er i 25-percentilen (også kaldet lavere kvartil), 50 % af dataene er under eller lig med det andet kvartil, som er medianen af sættet, og 75 % af dataene er under eller lig med det 75. percentil (også kaldet øvre kvartil).

297

(298)  OECD's vejledning i transfer pricing 1995, punkt 1.48, og OECD's vejledning i transfer pricing 2010 og 2017, punkt 3.62.

298

(299)  OECD's vejledning i transfer pricing 2017, kapitel VI, og BEPS Actions 8-10 Final Report, s. 63-117.

299

(300)  OECD's vejledning i transfer pricing 1995 og 2010, punkt 6.14, og OECD's vejledning i transfer pricing 2017, punkt 6.112.

300

(301)  Dette fokus bekræftes yderligere i OECD's retningslinjer for transfer pricing 2017, punkt 6.42: »While determining legal ownership and contractual arrangements is an important first step in the analysis, these determinations are separate and distinct from the question of remuneration under the arm's length principle. For transfer pricing purposes, legal ownership of intangibles, by itself, does not confer any right ultimately to retain returns derived by the MNE [multinational enterprise] group from exploiting the intangible, even though such returns may initially accrue to the legal owner as a result of its legal or contractual right to exploit the intangible. The return ultimately retained by or attributed to the legal owner depends upon the functions it performs, the assets it uses, and the risks it assumes, and upon the contributions made by other MNE [multinational enterprise] group members through their functions performed, assets used, and risks assumed«.

301

(302)  OECD's vejledning i transfer pricing 2017, kapitel VI, og BEPS Actions 8-10 Final Report, s. 141-160.

302

(303)  OECD TP retningslinjer 1995, 2010 og 2017, punkt 7.2.

303

(304)  OECD TP retningslinjer 1995, 2010 og 2017, punkt 7.29.

304

(305)  OECD TP retningslinjer 1995, 2010 og 2017, punkt 7.9 og 7.10.

305

(306)  EU Joint Transfer Pricing Forum, JTPF-rapport: Guidelines on low value adding intra-group services, møde den 4. februar 2010, tilgængelig på: https://ec.europa.eu/taxation_customs/sites/taxation/files/docs/body/jtpf_020_rev3_2009.pdf.

306

(307)  JTPF-rapporten 2010, punkt 59-60.

307

(308)  JTPF-rapporten 2010, punkt 62

308

(309)  For fuldstændighedens skyld bemærkes det, at en del af lønudgifterne kan medregnes i COGS, når den del er direkte knyttet til produktionen.

309

(310)  Se betragtning 38 i åbningsafgørelsen.

310

(311)  I tabel 17 står EBITDATA for det konventionelle akronym af »indtjening før renter, afgifter, afskrivninger og amortisering«.

311

(312)  Kommissionens beslutning af 7. oktober 2014 om åbning af proceduren iht. artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, C (2014) 7156 endelig udgave.

312

(313)  0,45 % og 0,55 % henholdsvis for europæisk omsætning, som illustreret i figur 1.

313

(314)  Tidligere artikel 10, stk. 2, i forordning (EU) nr. 659/1999.

314

(315)  I sit brev af 21. november 2014, punkt 43 henviser Luxembourg til rapporten om adfærdskodeksen i erhvervsbeskatning, forelagt Rådet den 27. maj 2011: »With respect to the Luxembourg tax measure concerning companies engaged in intra-group financing activities the Group discussed the agreed description at the meeting on 17 February 2011. Luxembourg informed the Group that Circular no. 164/2 dated 28 January 2011 determines the conditions for providing advance pricing agreements confirming the remuneration of the transactions. [...] With the benefit of this information, the Group agreed that there was no need for this measure to be assessed against the criteria of the Code of Conduct«.

315

(316)  Luxembourgs brev af 21. november 2014, punkt 44: »At its meeting on 6 December 2011, the OECD Forum on Harmful Tax Practices agreed that 10 systems did not have to be subject to further examination, one of which was the advance tax analysis of intra-group financing carried out in Luxembourg«.

316

(317)  I sit brev af 21. november 2014, punkt 73, henviser Luxembourg til Kommissionens beslutning i sag SA.32225 af 2. oktober 2013: Expropriation compensation of Nedalco in Bergen op Zoom.

317

(318)  Sag T-219/10 Autogrill España v Commission ECLI:EU:T:2014:939, punkt 44 og 45.

318

(319)  Ved brev af 5. december 2004 meddelte Amazon Luxembourg, at omstruktureringen først ville blive gennemført i 2006 og anmodede om, at den anfægtede skatteafgørelse skulle gælde for de første fem år fra dette tidspunkt. Den 23. december 2004 bekræftede Luxembourg, at den beskrevne forsinkelse ikke berører aftalen af 6. november 2003, forudsat at andre bestemmelser i anmodningen af 23. oktober 2003 opretholdes.

319

(320)  Amazon henviser til følgende sager om statsstøtte, hvor Amazon ifølge en særlig skatteregel tjente som referenceramme: Kommissionens beslutning 2011/282/EU af 12. januar 2011 om skattemæssig afskrivning af finansiel goodwill i forbindelse med erhvervelse af kapitalandele i udenlandske virksomheder nr. C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07), som Spanien har gennemført (EUT L 135 af 21.5.2011, s. 1); Kommissionens 2007/256/EF beslutning af 20. december 2006 om Frankrigs støtteordning i medfør af artikel 39 CA i den franske skattelov (code général des impôts) — Statsstøtte C 46/2004 (tidl. NN 65/2004) (EUT L 112 af 30.4.2007, s. 41), punkt 86; Sag C-6/12, P Oy, punkt 22-31; Forenede sager C-78/08 til C-80/08 Paint Graphos, punkt 50.

320

(321)  Der henvises til Kommissionens beslutning 2011/282/EU og Kommissionens beslutning 2011/276/EU af 26. maj 2010 om statsstøtte i form af et forlig om afgifter iværksat af Belgien til fordel for virksomheden Umicore S.A. (tidligere »Union Minère S.A.«) (Statsstøtte C 76/03 (ex NN 69/03)) (EUT L 122 af 11.5.2011, s. 76), navnlig afsnit 204 og 223.

321

(322)  Amazons skrivelse af 5. marts 2015, bilag 2

322

(323)  Navnlig i Amazons brev af 5. marts 2015, punkt 43-45 og 49; Amazon henviser til forenede sager C-106/09 P og C-107/99 P, Kommissionen og Spanien mod regeringen i Gibraltar og Det Forenede Kongerige, punkt 72 og 73, og den deri nævnte retspraksis; Sag C-6/12, P Oy, punkt 17-19, sag T-219/10 Autogrill, punkt 29; og sag C-88/03, Portugal mod Kommissionen, punkt 54, og den deri nævnte retspraksis;

323

(324)  Amazon illustrerer dette argument med henvisning til de luxembourgske skatteafgørelser udgivet af ICIJ. Blandt disse har Amazon identificeret 97 afgørelser, der ifølge Amazon er baseret på residualavancefordelingsmetoden, og som inden for finansieringsordninger allokerer et ikke-entydigt afkast, dvs. fast finansiel margin til en luxembourgsk enhed, mens det resterende overskud allokeres til indehaveren af et finansieringsinstrument.

324

(325)  Amazons brev af 5. marts 2015, punkt 97.

325

(326)  Amazons brev af 18. januar 2016, s. 6.

326

(327)  Amazons brev af 5. marts 2015, punkt 9.

327

(328)  [Konsulent 4], »Benchmark Company Search for European Management Companies for 2010-2012«, 5. februar 2014. Bilag 11 til Amazons bemærkninger til åbningsafgørelsen.

328

(329)  Skattekonsulenten begrænsede søgningen til følgende lande: Belgien, Danmark, Det Forenede Kongerige, Finland, Frankrig, Grækenland, Irland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Spanien, Sverige, Tyskland og Østrig.

329

(330)  Følgende nøgleord blev brugt som søgeord: management services, business management consultancy services, strategic consulting services, organisational planning services and other related services. Samtidig udelukker skattekonsulenten virksomheder, der leverer ikke-relaterede tjenester (som revision, aktuarmæssige tjenester, reklame, mægling, kommunikation, konstruktion, design og udvikling, fremstilling, it, ejendoms- og transporttjenester), der blev drevet som partnerskaber, blev drevet i en forskellig industri (forsyning og energi) og havde utilstrækkelig kvalitativ information).

330

(331)  Adix, Axholmen Ab, Becitizen, Consilia Business Management Spa, Icm Intercultural Management Associates, Implement Mp Ab, Nike Consulting Spa, Nsa S.P.A., Pambianco Strategie Di Impresa Srl, Rhapsodies Conseil, X-Pm Transition Partners.

331

(332)  Samlede indtægter minus de samlede omkostninger, hvor de samlede omkostninger svarer til de samlede omkostninger for de solgte varer plus den samlede driftsomkostning.

332

(333)  Amazons brev af 18. januar 2016, s. 6.

333

(334)  Amazons skrivelse af 5. marts 2015, bilag 14: [Konsulent 2], »[Konsulent 2] roll-forward analysis«.

334

(335)  Amazon henviser til France Telecom-sagen (Kommissionens beslutning 2006/621/EF af 2. august 2004 om statsstøtte ydet af Frankrig til France Télécom (EUT L 257 af 20.9.2006, s. 11), punkt 263, hvor Kommissionen afstår fra opkrævning på grundlag af foranstaltningens nyhed.

335

(336)  EPICENTER beskriver sig selv som et selvstændigt initiativ af seks ledende tænketanke i hele EU. Det søger at oplyse EU's politiske debat og fremme principperne om et frit samfund ved at bringe medlemmernes økonomiske ekspertise sammen.

336

(337)  Amazons brev af 18. januar 2016, s. 8. Det fremgår heraf: »[..] it is highly unlikely that Lux SCS would have been able to find an independent entity capable or willing enter into a licensing agreement if doing so entailed that the business risk would be supported by that independent entity. Accordingly, Lux SCS was ready to take the risks in relation to the Intangibles, so as to enable LuxOpCo to gain more easily market shares: in the longer term growing revenue for LuxOpCo would mean more revenue for Lux SCS, as licensor. In practical terms, this meant entering into a contractual agreement where the royalty methodology is based on the licensee's being profitable and earning a return on its costs, rather than an arrangement that would create a risk of the licensee being loss making«.

337

(338)  Amazons brev af 18. januar 2016, s. 11.

338

(339)  Amazons brev af 18. maj 2016. Som videre forklaret af Amazon: »Considering those circumstances, it was indeed rational for both parties to agree on a remuneration on the basis that the risks were borne by the licensor and the licensee received a return on costs, as this would incentivize the licensee to grow as quickly as possible, both in terms of geographies and product lines, and to maximize selection (rather than concentrate only on higher margin product lines)«.

339

(340)  TP-rapporten s. 50.

340

(341)  Amazons brev af 15. februar 2016, bilag H.

341

(342)  Amazons brev af 15. februar 2016, s. 4

342

(343)  Selskaberne Algoriel, Decade, Seresco SA og Societe de Gestion de Terminaux Informatiques.

343

(344)  Company Solutec.

344

(345)  TP-rapporten s. 32.

345

(346)  I Amazons brev af 18. januar 2016, s. 11, forklarer Amazon endvidere, at »[..] it was logical that the royalty contained a floor based on a percentage of royalties, which incentivized the licensee to maximize revenues (and share in the upside of doing so). The corollary to that was a cap on the licensee's remuneration (based on a higher percentage of revenues) to ensure that the costs of the licensee were efficiently managed and did not increase too far out of line with revenue growth«.

346

(347)  Se: http://www.amazon.com/Careers-Homepage/b?ie=UTF8&node=239364011.

347

(348)  Amazons skrivelse af 22. juli 2016: Amazons teknologicentrerede e-handelsvirksomhed, s. 1.

348

(349)  Som forklaret i denne skrivelse, s. 5, blev denne beregning foretaget af [Konsulent 1] i den efterfølgende TP-rapport fra 2017. GMS står for Gross Merchandise Sales, som er det samlede salg via Amazons websteder, dvs. salg i Amazons eget navn og salg af tredjeparter gennem Marketplace.

349

efterfølgende

(350)  Amazons skrivelse af 29. maj 2017: [Konsulent 1] og [Konsulent 1]: »Economic analysis of the Transfer Pricing approach adopted in the 2003 ATC«, 25. maj 2017.

350

(351)  I TP-rapporten, s. 25-28, blev en royalty inden for intervallet [10-15] % til [10-15] % betragtet som armslængde. Efterfølgende TP-rapport fra 2017, s. 12: »LuxOpCo's aggregate royalty payments to LuxSCS over the period under review are approximately [5-10]% of net sales (or [3-3,5]% of GMS). This figure is well below the range of royalty rates indicated by the CUP analysis in the [Konsulent 2] Report, which are based on the agreement between Amazon and [A] and include adjustments to account for other intangibles (customer referrals) licensed by LuxSCS to LuxOpCo but not made available by Amazon to [A].«

351

(352)  Den efterfølgende TP-rapport fra 2017, s. 13: »The tax court relied on Amazon's uncontrolled transactions with its M.com business partners for website technology, external trademark comparables for marketing intangibles, and Amazon's uncontrolled transactions for customer referral fees under the Associates and Syndicated Stores programs for customer information«.

352

efterfølgende

(353)  Den efterfølgende TP-rapport fra 2017, s. 12-13. Ifølge tabel 1 er royaltysatsen summen af følgende royaltysatser: Teknologi [3-3,5] %, immaterielle markedsføringsaktiver [1-1,5] % og kundeoplysninger [0,5-1] % af GMS. Buy-in-betalingen for kundeoplysninger fastsat af den amerikanske skatteret blev af [Konsulent 1] konverteret til en royaltysats proportionalt med værdien af teknologien og de immaterielle markedsføringsaktiver.

353

efterfølgende

(354)  Den efterfølgende TP-rapport fra 2017, s. 12-13.

354

efterfølgende

(355)  Den efterfølgende TP-rapport fra 2017, s. 15-16.

355

efterfølgende

(356)  Den efterfølgende TP-rapport fra 2017, s. 13: »The license of the Intangibles from LuxSCS to LuxOpCo is different, as the license comes with a commitment by LuxSCS to maintain, update, and enhance those intangibles through ongoing investments under the CSA. Although it is recognized that there is a decay of intangibles over time, these intangibles are replaced by new intangibles from the ongoing investments under the CSA and therefore, no downward adjustment to the royalty paid by LuxOpCo to LuxSCS is necessary«.

356

efterfølgende

(357)  Den efterfølgende TP-rapport fra 2017, s. 16. I modsætning hertil synes den efterfølgende TP-rapport fra 2017 at ignorere den funktionelle analyse i sin anvendelse af CUP-metoden, selv om den funktionelle analyse anses for at være af afgørende betydning i den sammenlignende analyse; se afsnit 1.20 i OECD's TP-retningslinjer fra 1995.

357

efterfølgende

efterfølgende

(358)  Den efterfølgende TP-rapport fra 2017, s. 32.

358

efterfølgende

(359)  Den efterfølgende TP-rapport fra 2017, s. 30.

359

efterfølgende

(360)  Den efterfølgende TP-rapport fra 2017, s. 33.

360

efterfølgende

(361)  Den efterfølgende TP-rapport fra 2017, s. 33.

361

efterfølgende

(362)  Den efterfølgende TP-rapport fra 2017, s. 33.

362

efterfølgende

(363)  Forenede sager C-20/15 P Kommissionen mod World Duty Free ECLI:EU:C:2016:981, præmis 53, og den deri citerede retspraksis.

363

(364)  Se forenede sager C-106/09 P og C-107/09 P Kommissionen mod Government of Gibraltar og Det Forenede Kongerige, ECLI:EU:C:2011:732, præmis 72 og den nævnte retspraksis.

364

(365)  Sag C-494/06 P Kommissionen mod Italy and Wam ECLI:EU:C:2009:272, præmis 54 og den citerede retspraksis. Se også sag C-66/02 Italien mod Kommissionen ECLI:EU:C:2005:768, præmis 112.

365

(366)  Sag C-126/01 GEMO SA ECLI:EU:C:2003:622, præmis 41 og den citerede retspraksis.

366

(367)  Sag 730/79 Phillip Morris ECLI:EU:C:1980:209, præmis 11. Forenede sager T-298/97, T-312/97 etc. Alzetta ECLI:EU:T:2000:151, præmis 80.

367

(368)  Sag C-172/03 Heiser ECLI:EU:C:2005:130, præmis 55. Se også C-271/13 P Rousse Industry mod Kommissionen ECLI:EU:C:2014:175, præmis 44; Forenede sager C-71/09 P, C-73/09 P og C-76/09 P Comitato »Venezia vuole vivere« m.fl. mod Kommissionen ECLI:EU:C:2011:368, præmis 136; Sag C-156/98 Tyskland mod Kommissionen ECLI:EU:C:2000:467, præmis 30 og den citerede retspraksis.

368

(369)  Sag C-15/14 P Kommissionen mod MOL ECLI:EU:C:2015:362, præmis 60. Se også forenede C-20/15 P og C-21/15 P Kommissionen mod World Duty Free Group ECLI:EU:C:2016:981, præmis 55, og sag C-270/15 P Belgien mod Kommissionen ECLI:EU:C:2016:489, præmis 49.

369

(370)  Sag C-211/15 P Orange mod Kommissionen EU:C:2016:798, præmis 53 og 54.

370

(371)  Sag C-143/99 Adria-Wien Pipeline og Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke ECLI:EU:C:2001:598, præmis 41.

371

(372)  Sag 173/73 Italien mod Kommissionen ECLI:EU:C:1974:71, præmis 13.

372

(373)  Se sag C-66/02 Italien mod Kommissionen ECLI:EU:C:2005:768, præmis 78; Sag C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze m.fl. ECLI:EU:C:2006:8, præmis 132; Sag C-522/13 Ministerio de Defensa og Navantia ECLI:EU:C:2014:2262, præmis 21-31.

373

(374)  Se forenede sager C-182/03 og C-217/03 Belgien og Forum 187 mod Kommissionen ECLI:EU:C:2005:266, præmis 95.

374

(375)  Det fremgår klart af afsnit 1.6 i OECD's TP-retningslinjer fra 2010, at fokus med hensyn til transfer pricing er på prisfastsættelse af koncerninterne transaktioner: »Da denne tilgang baseret på den enkelte virksomhed behandler medlemmerne i en multinational koncern, som om de var uafhængige enheder, fokuseres opmærksomheden på arten af transaktionerne mellem disse medlemmer samt om, hvorvidt betingelserne herfor afviger fra de betingelser, som kunne opnås under sammenlignelige ukontrollerede transaktioner. En sådan analyse af kontrollerede og ukontrollerede økonomiske transaktioner, der omtales som en »sammenlignelighedsanalyse«, er det centrale i anvendelsen af armslængdeprincippet«. Dette fokus på prisfastsættelse af koncerninterne transaktioner bekræftes i afsnit 1.33 i OECD's TP-retningslinjer fra 2010: »Anvendelse af armslængdeprincippet baseres generelt på en sammenligning af betingelser i en kontrolleret transaktion med betingelserne i transaktioner mellem uafhængige virksomheder. [...]«.

375

(376)  Se forenede sager C-182/03 og C-217/03 Belgien og Forum 187 mod Kommissionen ECLI:EU:C:2005:266, præmis 95.

376

(377)  Amazons skrivelse af 5. marts 2015, afsnit 27.

377

(378)  OECD's TP-retningslinjer fra 1995, afsnit 1.12, og OECD's TP-retningslinjer fra 2010 og 2017, afsnit 1.13.

378

(379)  Luxembourgs bemærkninger af 21. november 2014, afsnit 38-40.

379

(380)  Sag 173/73 Italien mod Kommissionen ECLI:EU:C:1974:71.

380

(381)  Se forenede sager C-182/03 og C-217/03 Belgien og Forum 187 ASBL mod Kommissionen ECLI:EU:C:2006:416, præmis 81; Forenede sager C-106/09 P og C-107/09 P Kommissionen mod Government of Gibraltar og Det Forenede Kongerige ECLI:EU:C:2011:732; Sag C-417/10 3M Italia ECLI:EU:C:2012:184, præmis 25, og kendelse i sag C-529/10 Safilo ECLI:EU:C:2012:188, præmis 18.

381

(382)  Se betragtning 429.

382

(383)  Se OECD's TP-retningslinjer fra 1995, afsnit 1.20. Se også OECD's TP-retningslinjer fra 2010, afsnit 1.42, og OECD's TP-retningslinjer fra 2017, afsnit 1.51.

383

(384)  I TP-rapporten afgives der kun den unøjagtige erklæring om, at det resterende overskud »may be considered to be attributable to the Intangibles licensed by LuxOpCo from LuxSCS«.

384

(385)  Den efterfølgende TP-rapport fra 2017, s. 21 og 32.

385

efterfølgende

(386)  Amazons skrivelse af 7. juni 2017.

386

(387)  Det er derfor ikke korrekt, når Amazon anfører, at kontrollen med udnyttelsen af de immaterielle aktiver i praksis påhviler LuxSCS, fordi de immaterielle aktiver kunne gives i licens til et andet selskab i et scenarie, hvor LuxOpCo var tabsgivende. Se betragtning 321.

387

(388)  Licensaftalen, afsnit 1.5 (Licensens formål), 2.1 a) (Meddelelse af eksklusiv IP-licens), 2.1 b) (Afledte værker), 2.3 (Vedligeholdelse), 4.1 (Periode) og afsnit 9.2 (Forebyggelse af retsstridig adfærd).

388

(389)  Licensaftale, afsnit 2.1 a) (Meddelelse af eksklusiv IP-licens).

389

(390)  Licensaftale, afsnit 9.2 (Forebyggelse af retsstridig adfærd). Amazon bekræftede denne fortolkning af bestemmelse 9.2 i sin skrivelse af 7. juni 2017, se s. 2.

390

(391)  Licensaftale, afsnit 9.5 (Overholdelse, databeskyttelse).

391

(392)  Licensens formål i licensaftalen er identisk med licensens formål i CSA-aftalen i forbindelse med de licenser, der er opnået af LuxSCS. Se CSA-aftalen, afsnit 1.13 a).

392

(393)  I det omfang afledte værker ikke var omfattet af tildelingen til LuxSCS i henhold til aftalen, opnåede LuxSCS en uigenkaldelig, eksklusiv og royaltyfri verdensomspændende licens til de pågældende afledte værker, herunder en ret til at meddele underlicens for dem i hele de immaterielle aktivers levetid. Enhver tildeling af eller licens til de afledte værker forblev imidlertid samtidig licenseret til LuxOpCo, som i henhold til licensaftalen har fået meddelt en uigenkaldelig og eksklusiv licens til de immaterielle aktiver og alt andet IP, som LuxSCS besidder inden for det europæiske territorium. Licensaftale, afsnit 1.5 (Licensens formål), 2.1 a) (Meddelelse af IP-licens), 2.1. b) Afledte værker.

393

(394)  Se betragtning 124.

394

(395)  Se betragtning 124. Se Amazons skrivelse af 31. oktober 2003. Se også LuxSCS' regnskaber og EU's manual for politikker og procedurer, hvori det er fastsat, at LuxSCS »aldrig må have nogen ansatte«. I sin bemærkning af 19. marts 2015 anførte Amazon, at Amazon-koncernens ansatte, som var involveret i udvikling og vedligeholdelse af de immaterielle aktiver, hverken er ansat af LuxSCS eller enheder, der deltager i LuxSCS.

395

(396)  I den pågældende periode havde LuxSCS også aktier i Amazon Eurasia Holdings Sarl.

396

(397)  Se betragtning 104 og fodnote 27.

397

(398)  Se betragtning 454-455.

398

(399)  Amazon bekræftede, at »neither [LuxSCS], not its general partner, Amazon Europe Holding Inc., had an active role in the IP Steering Committee«. Se Amazons skrivelse af 7. juni 2017, s. 1. Som nævnt i betragtning 103 fungerede Amazon Europe Holding Inc. også som enedirektør for LuxSCS i den relevante periode.

399

(400)  Skriftlig resolution fra LuxSCS' enedirektør af 28. april 2006, se tabel 14.

400

(401)  Se betragtning 104 og 218.

401

(402)  CSA-aftalen, afsnit 1.13 (Licensens formål), 2.3 og bilag B samt afsnit 9.12 (Forebyggelse af retsstridig adfærd). Se også CSA-aftalen, s. 1, »the Parties desire to pool their respective resources from the Effective Date forward, for the purpose of further developing and otherwise enhancing the value of the Amazon Intellectual Property [Intangibles owned by ATI], A9 Intellectual Property [Intangibles owned by A9] and EHT Intellectual Property [Intangibles owned by LuxSCS] (as defined below), and to share the costs and risks of developing and using all such intellectual property rights developed by any Party on the basis of [D]s anticipated to be derived from such intellectual property rights«.

402

(403)  Se betragtning 213 med hensyn til erhvervelse af [erhvervelse U, Q, R og T].

403

(404)  Se betragtning 212 til 214 og 218.

404

(405)  Se fodnote 199.

405

(406)  Se betragtning 200.

406

(407)  Se betragtning 201.

407

(408)  Som forklaret i fodnote 402 indgik parterne CSA-aftalen for at dele deres individuelle omkostninger og risici, således at de var i stand til at opnå fordelene ved deres fælles udvikling af de immaterielle aktiver.

408

(409)  Som illustreret i LuxSCS' regnskaber, er der ikke fundet tegn på, at A9, ATT eller nogen andre Amazon-selskaber er blevet betalt for forskning og udvikling og forvaltning af de immaterielle aktiver ud over CSA-aftalen, heller ikke for andre tjenester ud over CSA-aftalen (se tabel 9). Derfor antages det, at CSA-aftalen fastsatte det fulde vederlag til A9 og ATI for alle funktioner udført til gavn for LuxSCS.

409

(410)  Se fodnote 198.

410

(411)  Se OECD's TP-retningslinjer fra 2010, afsnit 9.24: »Det er ikke nødvendigt at udføre overvågning og administrative funktioner på daglig basis for at foretage risikokontrol (da det er muligt at outsource disse funktioner), men for at foretage risikokontrol er det nødvendigt at kunne vurdere resultatet af den daglige overvågning og de administrative funktioner af tjenesteudbyderen (det nødvendige kontrolniveau og type af funktionsvurdering ville afhænge af risikoens karakter).« Som yderligere præciseret i BEPS Action 8-10 Final report, s. 63: »Hvis et forbundet selskab, der aftalemæssigt påtager sig en specifik risiko, ikke udøver kontrol over den pågældende risiko eller ikke har økonomisk kapacitet til at bære risikoen, er det rammerne som omhandlet i kapitlet »Retningslinjer for anvendelse af armslængdeprincippet«, der fastsætter, at risikoen skal allokeres til et andet medlem af MNE-koncernen [multinationalt selskab], som udøver en sådan kontrol og har økonomisk kapacitet til at påtage sig risikoen. Dette kontrolkrav bruges i dette afsnit til at fastsætte, hvilke parter der påtager sig risici i forbindelse med immaterielle aktiver, og også til at vurdere, hvilke medlemmer af MNE-koncernen [multinationalt selskab] der i virkeligheden kontrollerer gennemførelsen af outsourcede funktioner i forbindelse med udvikling, forbedring, vedligeholdelse, beskyttelse og udnyttelse af det immaterielle aktiv.« Se også OECD's TP-retningslinjer fra 2017, afsnit 1.65: »Kontrol over risiko omfatter de første to elementer i risikostyring defineret i afsnit 1.61; dvs. i) evnen til at træffe beslutninger om at påtage sig, ophæve eller afslå en risikobehæftet mulighed sammen med den faktiske udførelse af den pågældende beslutningstagende funktion og ii) evnen til at træffe beslutninger om, hvorvidt og hvordan man reagerer på de risici, der er forbundet med muligheden, sammen med den faktiske udførelse af den beslutningstagende funktion. Det er ikke nødvendigt for en part at udføre daglige afbødende foranstaltninger som beskrevet i iii) for at få kontrol over risiciene. Sådanne daglige afbødende foranstaltninger kan outsources, som illustreret i eksemplet i afsnit 1.63. Hvis disse daglige afbødende foranstaltninger outsources, ville kontrollen med risikoen imidlertid kræve kapabilitet til at fastsætte målene for de outsourcede aktiviteter, at beslutte at ansætte udbyderen af de risikoafbødende funktioner, at vurdere, hvorvidt målene opfyldes på tilfredsstillende vis, og, om nødvendigt, at beslutte at indgå eller ophæve aftalen med den pågældende udbyder, sammen med udførelsen af denne vurdering samt beslutningstagning. Ifølge denne definition af kontrol skal en part have både kapabilitet og funktionsdygtighed som beskrevet ovenfor for at udøve kontrol over en risiko«.

411

(412)  Se OECD TP-retningslinjer fra 2017, afsnit 6.53: »Ved outsourcingtransaktioner mellem uafhængige selskaber er det normalt sådan, at en enhed, der udfører funktioner på vegne af den retlige ejer af det immaterielle aktiv, som vedrører udvikling, forbedring, vedligeholdelse, beskyttelse og udnyttelse af det immaterielle aktiv, vil virke under kontrol af denne retlige ejer (som drøftet i afsnit 1.65). [...]«.

412

(413)  Se afsnit 6.14 i OECD's TP-retningslinjer fra 1995 og 2010: »Ved prissætning efter armslængdeprincippet for immateriel ejendom skal der for at sikre sammenlignelighed tages højde for både overdrageren af ejendommens og erhververens perspektiv. [...] Eftersom licenstager skal foretage investeringer eller pådrager sig andre udgifter for at bruge licensen, skal det besluttes, hvorvidt et uafhængigt selskab ville være parat til at betale et licensgebyr på et bestemt beløb, når de forventede fordele ved yderligere investeringer og andre udgifter, som sandsynligvis skal afholdes, tages i betragtning«. I afsnit 6.18 anføres desuden: »Det er også vigtigt at tage hensyn til værdien af tjenesteydelser som f.eks. teknisk assistance og oplæring af medarbejdere, som udvikleren kan udføre i forbindelse med overførslen. Samtidig skal der muligvis tages højde for fordele, som licensgiver tildeler licenstager i form af forbedring af produkter eller processer«. Se også OECD's TP-retningslinjer fra 2017, afsnit 6.112.

413

(414)  Se betragtning 206.

414

(415)  Som anført i betragtning 429.

415

(416)  Som anført i licensaftalen, afsnit 2.3 (Vedligeholdelse), 9.2 (Forebyggelse af retsstridig adfærd) og 9.5 (Overholdelse, databeskyttelse) var LuxOpCo alene ansvarlig for vedligeholdelse og beskyttelse af de immaterielle aktiver.

416

(417)  Se Amazons skrivelse af 21. august 2015, bilag 5.

417

(418)  Amazons skrivelse af 7. juni 2017.

418

(419)  At vægten ligger på anvendelsen af et immaterielt aktiv, fremgår klart af OECD's TP-retningslinjer fra 2017, afsnit 6.71: »Hvis den juridiske ejer af et aktiv i realiteten:

419

| — | udfører og kontrollerer alle funktioner [...] i forbindelse med udvikling, forbedring, vedligeholdelse, beskyttelse og udnyttelse af det immaterielle aktiv; |
| --- | --- |

—

udfører og kontrollerer alle funktioner [...] i forbindelse med udvikling, forbedring, vedligeholdelse, beskyttelse og udnyttelse af det immaterielle aktiv;

| — | tilvejebringer alle de aktiver, herunder finansiering, som er nødvendige for udviklingen, forbedringen, vedligeholdelsen, beskyttelsen og udnyttelsen af de immaterielle aktiver; og |
| --- | --- |

—

tilvejebringer alle de aktiver, herunder finansiering, som er nødvendige for udviklingen, forbedringen, vedligeholdelsen, beskyttelsen og udnyttelsen af de immaterielle aktiver; og

| — | påtager sig alle de risici, der er forbundet med udviklingen, forbedringen, vedligeholdelsen, beskyttelsen og udnyttelsen af det immaterielle aktiv, |
| --- | --- |

—

påtager sig alle de risici, der er forbundet med udviklingen, forbedringen, vedligeholdelsen, beskyttelsen og udnyttelsen af det immaterielle aktiv,

vil denne være berettiget til alle de forventede efterfølgende afkast, som hidrører fra MNE-koncernens [multinationale selskab] udnyttelse af det immaterielle aktiv. I det omfang et eller flere medlemmer af MNE-koncernen [multinationalt selskab] ud over den juridiske ejer udfører funktioner, anvender aktiver eller påtager sig risici i forbindelse med udviklingen, forbedringen, vedligeholdelsen, beskyttelsen og udnyttelsen af det immaterielle aktiv, skal disse associerede selskaber kompenseres efter armslængdeprincippet for deres bidrag. Denne kompensation kan, afhængigt af de faktiske forhold og omstændigheder, udgøre hele eller en væsentlig del af det forventede afkast af udnyttelsen af det immaterielle aktiv«. Se også OECD's TP-retningslinjer fra 1995, afsnit 1.20, og OECD's TP-retningslinjer fra 2010, afsnit 1.42 og 1.44, hvor vægten klart ligger på »anvendelsen« af aktivet.

(420)  Som forklaret i OECD's TP-retningslinjer fra 1995, afsnit 2.26:»Hvis det ikke kan påvises, at det mellemliggende selskab enten bærer en reel risiko eller udfører en økonomisk funktion i kæden, der har øget værdien af varerne, ville ethvert element i prisen, som hævdes at kunne tilskrives det pågældende mellemliggende selskabs aktiviteter, med rimelighed blive tilskrevet et andet sted i MNE-koncernen [multinationalt selskab], fordi uafhængige selskaber ikke normalt ville have tilladt et sådant selskab at få en andel af indtjeningen ved transaktionen.« Se også OECD's TP-retningslinjer fra 2010, afsnit 2.33 og OECD's retningslinjer fra 2017, afsnit 2.39. Som yderligere forklaret i OECD's TP-retningslinjer fra 2017, afsnit 6.59: »Koncernmedlemmer, der anvender aktiver i udviklingen, forbedringen, vedligeholdelsen, beskyttelsen og udnyttelsen af et immaterielt aktiv, bør modtage passende kompensation herfor. Sådanne aktiver kan uden begrænsninger omfatte immaterielle aktiver, der anvendes i forskning, udvikling eller markedsføring (f.eks. knowhow, kunderelationer etc.), fysiske aktiver eller finansiering. Ét medlem af en MNE-koncern [multinationalt selskab] kan finansiere noget af eller al udvikling, forbedring, vedligeholdelse og beskyttelse af et immaterielt aktiv, mens ét eller flere medlemmer udfører alle relevante funktioner. Ved vurdering af det passende forventede afkast til finansiering i sådanne omstændigheder bør det anerkendes, at i armslængdetransaktioner modtager en part, der tilvejebringer finansiering, men ikke kontrollerer risiciene eller udfører andre funktioner i forbindelse med den finansierede aktivitet eller det finansierede aktiv, normalt ikke forventede afkast svarende til dem, der er modtaget af en investor i en lignende situation, som også udfører og kontrollerer vigtige funktioner og kontrollerer vigtige risici i forbindelse med den finansierede aktivitet. [...]«.

420

(421)  Se OECD's TP-retningslinjer fra 1995 og 2010, afsnit 6.27: »Ved vurdering af, hvorvidt betingelserne for en transaktion, der omfatter immateriel ejendom, afspejler handler på armslængdevilkår, kan beløbet, arten og omfanget af de pådragne omkostninger ved udvikling eller vedligeholdelse af den immaterielle ejendom undersøges som en støtte til fastsættelse af sammenlignelighed eller eventuelt relativ værdi af bidragene fra hver part [...]«.

421

(422)  Se tabel 9.

422

(423)  Se tabel 9.

423

(424)  Se tabel 9 og betragtning 474.

424

(425)  I 2006 udlånte LuxSCS midler svarende til sin tegnede kapital, hvorimod de beløb, der blev udlånt til koncernselskaber til videreførelse steg i forhold til det akkumulerede overskud af de royaltybetalinger, det modtog fra LuxOpCo.

425

(426)  Det udestående beløb for kreditfaciliteten steg i perioden 2006-2013 med [1 500-2 000] mio. EUR (se betragtning 183), mens royaltybetalinger fra LuxOpCo til LuxSCS oversteg de betalinger, LuxSCS skyldte Amazon USA i samme periode, med [1 500-2 000] mio. EUR ([3 000-3 500] mio. EUR — [1 500-2 000] mio. EUR, se henholdsvis tabel 2 og tabel 10).

426

(427)  Se fodnote 176 og 178 for at få en forklaring på den indbyrdes afhængighed mellem royaltyen og kreditfaciliteten.

427

(428)  OECD's TP-retningslinjer fra 2010, afsnit 9.23 og 9.26. Se også OECD's TP-retningslinjer fra 1995, afsnit 1.25-1.27, og OECD's TP-retningslinjer fra 2017, afsnit 1.61, 1.65 og 1.70.

428

(429)  OECD's TP-retningslinjer fra 2010, afsnit 9.29. Se også OECD's TP-retningslinjer fra 1995, afsnit 1.26, og OECD's TP-retningslinjer fra 2017, afsnit 1.64.

429

(430)  OECD's TP-retningslinjer fra 2010, afsnit 9.23. Se også OECD's TP-retningslinjer fra 1995, afsnit 1.25, og OECD's TP-retningslinjer fra 2017, afsnit 1.61 og 1.65.

430

(431)  Ifølge afsnit 1.49 i OECD's TP-retningslinjer fra 2010 er en »faktor, der skal overvejes ved undersøgelse af den økonomiske substans i en formodet risikofordeling, konsekvensen af en sådan allokering i transaktioner efter armslængdeprincippet. Ved transaktioner efter armslængdeprincippet giver det som regel mening for parter at blive allokeret en større andel af de pågældende risici, som de har relativt mere kontrol over.« Det samme krav fremgår af afsnit 1.27 i OECD's TP-retningslinjer fra 1995 og er illustreret som følger: »det antages f.eks., at selskab A indgår aftale om at producere og sende varer til selskab B, og niveauet for produktionen og forsendelsen af varerne skal fastsættes af selskab B. I sådanne tilfælde ville selskab A formentlig ikke være villig til at påtage sig væsentlige risici i forbindelse med varebeholdningen, da det ikke udøver kontrol over niveauet af varebeholdningen i samme grad som selskab B. Der er selvfølgelig mange risici, som f.eks. generelle risici i forbindelse med konjunktursvingninger, som ingen af parterne har nogen væsentlig kontrol over, og kontrollen kunne derfor fordeles efter armslængdeprincippet til den ene eller den anden part i en transaktion. Der kræves en analyse for at afgøre, i hvilket omfang de enkelte parter skal bære sådanne risici.« Se også OECD's TP-retningslinjer fra 2017, afsnit 1.59-1.60.

431

(432)  I OECD's TP-retningslinjer fra 1995 redegøres der i afsnit 1.26 for denne betragtning, hvor det hedder, at »det i forhold til kontraktmæssige vilkår kan overvejes, om en formodet risikofordeling er i overensstemmelse med transaktionens økonomiske substans. I denne forbindelse bør parternes adfærd generelt betragtes som det bedste bevis for den sande risikofordeling.« I afsnit 1.39 hedder det endvidere, at »aftaler internt i en MNE-koncern [multinationalt selskab] kunne nemt ændres, suspenderes, forlænges eller afsluttes i overensstemmelse med MNE-koncernens [multinationalt selskab] overordnede strategier som helhed, og sådanne ændringer kunne endog foretages med tilbagevirkende kraft. I sådanne tilfælde ville det være op til skattemyndighederne at afgøre, hvilke realiteter der ligger til grund for en indgået aftale med hensyn til anvendelse af armslængdeprincippet.« Se også OECD's TP-retningslinjer fra 2010, afsnit 1.67 og 9.14. OECD's TP-retningslinjer fra 2017, afsnit 1.88.

432

(433)  Se betragtning 321.

433

(434)  Licensaftalen, afsnit 1.5 (Licensed Purpose), afsnit 2.1 a) (Exclusive Intellectual Property License Grant), afsnit 2.1 b) (Derivative Works), afsnit 2.3 (Maintenance), afsnit 4.1 (Term) og afsnit 9.2 (Preventing Infringement).

434

(435)  Se betragtning 116 og tabel 13 (Funktioner og risici). Som forklaret i betragtning 116 indvilligede LuxOpCo gennem dets eksklusive licens i at udføre alle aktiviteter i forbindelse med udvikling, forbedring, forvaltning og udnyttelse af de immaterielle aktiver på det europæiske territorium og at overtage alle risici i forbindelse med de pågældende aktiviteter.

435

(436)  Se også OECD's TP-retningslinjer fra 2010, kapitel IX, omstrukturering af virksomheder, eksempel (B): Overførsel af værdifulde immaterielle aktiver til et skuffeselskab, og navnlig konklusionen i afsnit 9.192: »Alle faktiske forhold og omstændigheder taget i betragtning kan det konkluderes, at ordningens økonomiske substans afviger fra dens form. Navnlig de faktiske forhold tyder på, at selskab Z reelt ikke er i stand til at påtage sig de risici, det har fået tildelt i henhold til ordningen som karakteriseret og struktureret af parterne. Derudover er der ikke bevis for nogen forretningsmæssig begrundelse for ordningen. I et sådant tilfælde giver afsnit 1.65 skattemyndighederne mulighed for ikke at anerkende den struktur, som parterne har vedtaget«.

436

(437)  I afsnit 9.25 i OECD's TP-retningslinjer fra 2010 og i afsnit 1.70 i OECD's TP-retningslinjer fra 2017 er der et illustrativt eksempel på en investor, der ansætter en fondsforvalter til at investere midler på sine vegne.

437

(438)  Se tabel 14.

438

(439)  Se fodnote 409, som gengiver OECD's TP-retningslinjer fra 2010, afsnit 9.24.

439

(440)  Se betragtning 363 og efterfølgende. »Constant development of the Intangibles is critical to Amazon European business' success (or failure). As such, by developing and controlling the Intangibles Lux SCS takes on significant business risk«, se Amazons skrivelse af 18. januar 2016, s. 4.

440

(441)  Licensaftalen, afsnit 1.5 (Licensed Purpose).

441

(442)  Amazons skrivelse af 7. juni 2017, s. 2-3.

442

(443)  Se betragtning 199. Pr. 1. januar 2014 blev andelen af de udviklingsomkostninger, som LuxSCS skulle afholde, fastsat af andelen af den bruttofortjeneste, som var genereret af de europæiske aktiviteter til Amazons globale bruttofortjeneste (se betragtning 204).

443

(444)  Se betragtning 104.

444

(445)  Se betragtning 436, der viser, at det er parternes faktiske adfærd og ikke den kontraktlige aftale, der gælder ved transfer pricing.

445

(446)  Se betragtning 429.

446

(447)  Da det er LuxOpCo, der administrerer og påtager sig risici i forbindelse med de immaterielle aktiver og driften af Amazons virksomhed i Europa (se afsnit 9.2.1.2), bør LuxOpCo beholde både det opadgående og nedadgående resultat af sin aktivitet, dvs. inklusive tab, som potentielt ville forekomme, hvis LuxOpCo ikke genererer tilstrækkeligt overskud til at betale en armslængderoyalty for de immaterielle aktiver. Kommissionen præsenterer i afsnit 9.2.1.4 en metodologi til fastsættelse af et vederlag til LuxSCS, som bedre reflekterer den anfægtede transaktions økonomiske virkelighed.

447

(448)  Licensaftalen, afsnit 4.3: »Termination After Failure to Cure for Failure of Performance. If either party fails to perform any of its covenants contained in this Agreement and fails to cure such default within sixty (60) days after receiving a notice from the non-defaulting party, the non-defaulting party may terminate this Agreement immediately by giving written notice to the defaulting party«.

448

(449)  Som forklaret i OECD's TP-retningslinjer fra 2017, afsnit 6.63: »Omfanget og karakteren af de aktiviteter, der vil være nødvendige for at udøve kontrol over den økonomiske risiko, der er forbundet med tilvejebringelse af midler, afhænger af risikoen ved investering for den, der investerer, når der tages højde for det beløb, der er på spil, og investeringen, som disse midler anvendes til. I henhold til definitionen af kontrol som afspejlet i afsnit 1.65 og 1.66 i disse retningslinjer kræver udøvelse af kontrol over en specifik økonomisk risiko evne til at træffe de relevante beslutninger i forbindelse med den risikobehæftede mulighed, som i dette tilfælde er tilvejebringelse af midler, tillige med den faktiske udførelse af disse beslutningstagerfunktioner. Derudover skal den part, der udøver kontrol over den økonomiske risiko, udføre aktiviteterne som anført i afsnit 1.65 og 1.66 vedrørende de løbende risikoafbødende aktiviteter i forbindelse med disse risici, når de er outsourcet og vedrører det forberedende arbejde, der er nødvendigt for at lette beslutningstagningen, hvis det ikke selv udfører disse aktiviteter«.

449

(450)  LuxOpCos ansatte fra EU Retail Pricing Committee er eksempelvis ansvarlige for at fastsætte retningslinjerne for prissætning og godkende al detailprissætning på EU-websteder. Se internt Amazon-dokument: »EU Policies and Procedures Manual«, med virkning fra 1. maj 2006, s. 5.

450

(451)  Som forklaret i betragtning 104 er royalty- og rentebetalinger fra datterselskaberne LuxSCS' eneste indtægt.

451

(452)  Se betragtning 183 og fodnote 177.

452

(453)  Se tabel 12.

453

(454)  Den efterfølgende TP-rapport fra 2017, s. 30.

454

efterfølgende TP-

(455)  Licensaftalen, afsnit 1.2: »
  »Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property« means: (a) any and all intellectual property rights throughout the world, owned or otherwise held by Amazon EHT [LuxSCS] whether existing under intellectual property, unfair competition or trade secret laws, or under statute or at common law or equity, including but not limited to: (i) copyrights and author's rights (including but not limited to reviews and editorial content), trade secrets, trademarks, patents, inventions, designs, logos, and trade dress, look and feel, »moral rights,« mask works, rights of personality, publicity or privacy, rights in associate or vendor information, rights in customer information (including but not limited to customer lists and customer data), and any other intellectual property and proprietary rights (including but not limited to rights in databases, marketing strategies and marketing surveys); (ii) any application or right to apply for any of the rights referred to in this clause; and (iii) any and all renewals, extensions, future equivalents and restorations thereof, now or hereafter in force and effect; (b) any and all intellectual property licensed, transferred or assigned to Amazon EHT [LuxSCS] by any third party or Affiliate; and (c) any and all Derivative Works assigned to Amazon EHT [LuxSCS] pursuant to Section 2.1(b)«.

455

(456)  I henhold til licensaftalen, afsnit 2.1. a), fik LuxOpCo uigenkaldeligt en eksklusiv licens »solely for the Licensed Purpose, to: (i) make, use, reproduce, copy, modify, translate, integrate into or extract from a database and create derivative works of Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property; (ii) publicly perform or display, import, broadcast, transmit, distribute and communicate to the public by any means whatsoever, including but not limited to wire or wireless transmission process, using broadcasting, satellite, cable or network, license, offer to sell, and sell, rent, lease or lend originals and copies of, and otherwise commercially or non-commercially exploit any Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property (and derivative works thereof)«. Licensens formål (»Licensed Purpose«) er anført i afsnit 1.5 som følger »(a) operating any and all World Wide Web sites accessed via the European Country code top level domains (including but not limited to.de,.uk, and.fr) for the sale of goods or services where any person or entity (including but not limited to Amazon.com, Inc. or any of its Affiliates) is the seller of record for such goods or services, (b) using Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property for the purposes of providing World Wide Web services to any third party or Affiliate that contracts for such services with respect to a World Wide Web site that utilizes a European Country code top level domain, and (c) using Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property within the European Country geographic territory for any other purpose.« Licensens formål er identisk med licensens formål i forbindelse med de licensrettigheder, som LuxSCS har fået i henhold til CSA-aftalen (CSA, afsnit 1.13).

456

(457)  Licensaftalen, afsnit 2.3: »Maintenance. AEU shall abide by regulations and practices in force or use in any European Country in order to safeguard Amazon EHT's [LuxSCS]'s rights in the Amazon EHT [LuxSC] Intellectual Property. AEU [LuxOpCo] shall take all necessary actions to maintain such rights«.

457

(458)  Licensaftalen, afsnit 9.2: »Preventing Infringement. (a) AEU [LuxOpCo] shall, at its sole expense, use its best efforts to prevent, investigate, and prosecute any unauthorized use of any Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property. AEU [LuxOpCo] agrees to promptly inform Amazon EHT of any such unauthorized use that comes to the AEU's [LuxOpCo's] attention. To facilitate coordination of enforcement activities, AEU [LuxOpCo] shall consult with Amazon EHT [LuxSCS] before undertaking any actions to prevent such unauthorized use of Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property. (b) AEU [LuxOpCo] may, at its sole expense, institute and conduct suits to protect its rights under this Agreement against infringement and may retain all recoveries from any such suits.«. I sit brev af 7. juni 2017 bekræftede Amazon LuxOpCos aktive rolle med hensyn til beskyttelsen af de immaterielle aktiver i Europa: »[...] i henhold til licensaftalen skulle LuxOpCo gøre sit bedste for at forebygge, efterforske og retsforfølge enhver uautoriseret brug af de licenserede immaterielle aktiver og træffe foranstaltninger i denne henseende samt lægge sag an for at beskytte sine rettigheder i henhold til licensaftalen mod krænkelser«.

458

(459)  Licensaftalen, afsnit 4.1: »Term. Subject to all necessary government approvals, this Agreement is effective as of the Effective Time and continues in effect for the life of all copyrights or author's rights and patents related to the Amazon EHT Intellectual Property licensed under Section 2.1 of this Agreement and until all proprietary and confidential information and know-how related to Amazon EHT Intellectual Property enters the public domain (»Term«).« I afsnit 4.2-4.3 bestemmes det, at aftalen kun kan ophæves i tilfælde af i) ændring i kontrol eller betydelig behæftelse eller ii) efter, at en af parterne undlader at afhjælpe sin misligholdelse.

459

(460)  Licensaftale, afsnit 2.1 a) (Exclusive Intellectual Property License Grant), 2.1. b) (Derivative Works) og 2.4 (Ownership).

460

(461)  Licensaftalen, afsnit 2.1 b) (Derivative Works).

461

(462)  Referat af LuxOpCos ledelsesmøde den 21. juni 2005.

462

(463)  Referat af LuxOpCos ledelsesmøde den 29. januar 2013, den 3. juni 2013 og den 9. december 2014.

463

(464)  
  »EU Policies and Procedures Manual«, med virkning fra 1. maj 2006, s. 21.

464

(465)  Amazons skrivelse af 7. juni 2017. IP Steering Committees referat blev sendt til Kommissionen med Amazons skrivelse af 22. juli 2016 og 11. april 2017.

465

(466)  Amazon Final Transcripts [vicedirektør med ansvar for intellektuel ejendom, Legal, Amazon Corporate LLC, US] 20. november 2014, afsnit 4270: 13-25: »Q. [...] the IP steering committee meetings. Was there a procedure for those? [...] A. We would meet annually. I would come in and do a presentation of intellectual property changes, some of the disputes that were ongoing. We would do a review of the foreign filing recommendations, so that would be where we would file an application in the United States, our recommendation as far as whether we should file that outside of the United State, principally — well in Europe for each of those, and we would have a recommendation of yes or no. We would go through these with the business leaders, the technology leaders, and they would approve or reject the ideas or our recommendations.«

466

(467)  Vidneerklæring [seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere vicedirektør/administrerende direktør for global drift, Amazon Corporate LLC, USA], 15. juli 2014, s. 117, afsnit 8-13. Se også vidneerklæring [seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA], 18. september 2014, s. 29, afsnit 9-16: [...]Amazon Final Transcripts: [Vice President Sales International, Amazon Corporate LLC, US, former Head of European Third Party Business (such as Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], 4. november 2014, afsnit 823: 1-13 og 17-21: [...].

467

(468)  Se Amazons briefing efter retssagen, s. 20, afsnit 43-46. Se også vidneerklæring [seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA], 18. september 2014, s. 113, afsnit 23-25, s. 114, afsnit 1-2: [...].

468

(469)  Vidneerklæring [seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere vicedirektør/administrerende direktør for global drift, Amazon Corporate LLC, USA], 15. juli 2014, s. 74, afsnit 8-13, s. 77, afsnit 14-29.

469

(470)  Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for internationalt salg, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæiske tredjepartsforretninger (f.eks. Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], 4. november 2014, afsnit 824: 12-25, afsnit 825: 1-6: »When Amazon decides to launch a program or a product category in Europe that's already been launched in the US, isn't it true that Amazon would start with the technology framework in place in the US and then modify that for the local specifications? A. As much as possible, yes, I think it made a lot of sense and, you know, that's what we did is that if the framework had been built that was — you know, that we could leverage, it made really good economic sense to leverage that framework and evolve that framework to deal with the local nature of these markets. At the same time, right, again, it's not because you've got a framework that, you know, might work in the US It's like if we don't have the selection we can have whatever framework to do, fulfillment by Amazon or jewelry in that country without the local selection and the low prices there's not that much that will otherwise happen.« For nogle produkters vedkommende kan erfaringerne fra det amerikanske marked være nyttige for Europa, som det f.eks. er tilfældet med Kindle, fordi amerikanske kunder hurtigere tilpasser sig ny teknologi, men det er vanskeligt at generalisere, eftersom amerikanerne foretrækker andre brands ((vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland), 13. juni 2014, s. 93, afsnit 9-25). Lanceringen af Kindle i Europa var imidlertid et kæmpestort initiativ for de lokale teams, som skulle sørge for erhvervelse af rettigheder over indhold og faktisk sælge Kindle i de enkelte lande (se Amazons briefing efter retssagen, s. 109, afsnit 345).

470

(471)  Vidneerklæring [seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA], 18. september 2014, s. 112, afsnit 9-20.

471

(472)  Vidneerklæring [seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA], 18. september 2014, s. 112, afsnit 24-25, s. 113, afsnit 1-7, s. 114, afsnit 25, s. 115, afsnit 1-2.

472

(473)  Vidneerklæring [seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA], 18. september 2014, s. 113, afsnit 13-19.

473

(474)  Amazons skrivelse af 6. marts 2017, bilag 28a: liste over Amazons ansatte siden 1997, antal ansatte i Luxembourg med en jobkode, der starter med T.

474

(475)  Til lokalisering og oversættelse anvendte teamet et oversættelsesværktøj, der var udviklet af Amazons ansatte i Europa i samarbejde med et team i USA. Se Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for internationalt salg, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæiske tredjepartsforretninger (f.eks. Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], 4. november 2014, afsnit 830: 9-12 og 17-21, afsnit 831: 2-5.

475

(476)  Amazons skrivelse af 22. januar 2016, s. 3.

476

(477)  Amazon Final Transcripts [seniorvicedirektør for globalt applikationsprogrammel, tidligere vicedirektør/administrerende direktør, North America Media and Video], 21. november 2014, afsnit 4633: 4-17: »A technical program manager typically comes from a technical background. [...] They oftentimes were software development engineers and in some cases still wrote software actively. Their function as technical program manager was to translate, you know, a functional specification, a very business- and product-focused document, translate it into technical terms that a software developer could then code against.«; Vidneerklæring [vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 16, afsnit 16-19: »So, I tell them what to do and then somebody does it and he comes back and he shows me what he did and I tell him this is what I wanted you to do or not.«; og Amazon Final Transcripts [seniorvicedirektør for globalt applikationsprogrammel, tidligere vicedirektør/administrerende direktør North America Media and Video] 21. november 2014, afsnit 4620: 17-19: »Q: And a functional specification, you describe what you want consumers to experience. A: Yes«

477

(478)  Vidneerklæring [vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 59, afsnit 10-25, s. 60, afsnit 2-5: [...].

478

(479)  Amazons skrivelse af 22. juli 2016, »Amazon's Technology-Centric E-tailing-Business«, s. 12, og betragtning 370.

479

(480)  Amazons brev af 4. april 2017, s. 6: »Generally, the Vice-President for Retail business (first [Vice President International Retail, Amazon Corporate LLC, US, former Head of European Retail Business, responsible for all retail operations in Europe, LuxOpCo, Luxembourg], then [Vice President European Retail Business, responsible for all retail operations in Europe, LuxOpCo, Luxembourg, former Country Manager France, Amazon.fr SAS, Clichy, France]) was collecting and prioritizing the requests from local staff for purposes of channelling the information to the technology teams managed from the US, including in relation to the EFN-related requests. [...][Vice President Sales International, Amazon Corporate LLC, US, former Head of European Third Party Business (such as Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], at the time he was responsible for the European marketplace business, had a similar coordination role (with a small Luxembourg team) with respect to getting US technology teams working on EFN tools for the marketplace business and then supporting local staff and third party sellers regarding the use of the newly developed technology«.

480

(481)  Amazon Final Transcripts [vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 4. november 2014, afsnit 603: 2-4: »It was developed in Europe with the help of central technology teams but mainly in Europe«.

481

(482)  Amazons briefing efter retssagen, s. 118, afsnit 315, 317. Vidneerklæring [vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 99, afsnit 20-22, og vidneerklæring [vicedirektør for international detailhandel, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæisk detailvirksomhed, ansvarlig for alle detailprocesser i Europa, LuxOpCo, Luxembourg], 7. maj 2014, s. 63, afsnit 16-22.

482

(483)  Amazons briefing efter retssagen, s. 118-119, afsnit 316, 318. Se også Amazon Final Transcripts [seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA], 4. november 2014, afsnit 602: 21-25, afsnit 603: 1-2: »Yes, same considerations, plus the fact that finally we — after so many years, we launched two new countries in Europe; that's Italy and Spain. And we were able to launch those countries because of the work that was done on the technology and the logistics, programs called EFN, European Fulfillment Network, which did not exist before.

483

(484)  Vidneerklæring [vicedirektør for international detailhandel, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæisk detailvirksomhed, ansvarlig for alle detailprocesser i Europa, LuxOpCo, Luxembourg], 7. maj 2014, bilag 46, s. 4.

484

(485)  Amazons briefing efter retssagen, s. 119, afsnit 319-321.

485

(486)  Bilag C-2284-P til Amazons skrivelse af 30. september 2016.

486

(487)  [Beskrivelse af Amazons teknologi].

487

(488)  [Beskrivelse af Amazons teknologi].

488

(489)  [Beskrivelse af Amazons teknologi].

489

(490)  Vidneerklæring [vicedirektør for international detailhandel, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæisk detailvirksomhed, ansvarlig for alle detailprocesser i Europa, LuxOpCo, Luxembourg], 7. maj 2014, vidneerklæring-bilag 46, s. 10.

490

(491)  Internt Amazon-dokument: EFN 2013, OP1, s. 7.

491

(492)  Amazons briefing efter retssagen, s. 120-121, afsnit 323-330.

492

(493)  Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for international detailhandel, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæisk detailvirksomhed, ansvarlig for alle detailprocesser i Europa, LuxOpCo, Luxembourg], 3. november 2014, afsnit 493: 24-25, afsnit 494: 1-5.

493

(494)  Amazons briefing efter retssagen, s. 120-121, afsnit 323-330.

494

(495)  Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for europæisk detailhandel, ansvarlig for alle detailprocesser i Europa, LuxOpCo, Luxembourg, tidligere landechef for Frankrig, Amazon.fr SAS, Clichy, Frankrig], 5. november 2014, afsnit 897: 15-25, afsnit 898: 1-4.

495

(496)  Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 5. november 2014, afsnit 984: 6-15.

496

(497)  Packstation er et netværk af automatiserede bokse, der drives af DHL Tyskland, som gør det muligt for modtageren ved hjælp af selvbetjening at hente pakker, når det er mest praktisk. Vidneerklæring [vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 125, afsnit 22-25, s. 126, afsnit 2-25, s. 127, afsnit 2-6: »So that's why we invented with DHL, something called PAC station, which only three years ago turned into Amazon, in to Abox, Amazon Box. Which also gets implemented in New York. We have Amazon Abox in New York.«

497

(498)  Vidneerklæring [vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 57, afsnit 9-25, s. 58, afsnit 1-25, s. 59, afsnit 2-9: [...].

498

(499)  Amazon Final Transcripts: [Økonomidirektør, Amazon Instant Video Limited, London, Det Forenede Kongerige, tidligere økonomileder og økonomidirektør ved Amazon.co.uk, London, Det Forenede Kongerige], 5. november 2014, afsnit 1130: 10-17.

499

(500)  Se selskab X' synspunkter i betragtning 338-342.

500

(501)  I e-handel refererer konverteringsfrekvens til forholdet mellem det faktiske salg og de besøgende.

501

(502)  De referer til direkte og indirekte omkostninger i forbindelse med udførelsen af en indkøbsordre, f.eks. den søgetid, som kunder anvender.

502

(503)  Se betragtning 337-342.

503

(504)  TP-rapporten, side 26. Ifølge TP-rapporten drev AIS detailvirksomheden før omstruktureringen gennem Amazons EU-websteder, og AIM drev tredjepartsprogrammer for sælgere, som blev tilbudt gennem EU-webstederne.

504

(505)  Licensaftalen for forudeksisterende intellektuel ejendom mellem LuxSCS og Amazon Technologies, fremsendt af Amazon den 12. januar 2016.

505

(506)  Licensaftalen, afsnit 1.2: »
  »Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property« means: (a) any and all intellectual property rights throughout the world, owned or otherwise held by Amazon EHT [LuxSCS] [...] (including but not limited to customer lists and customer data [...]«; afsnit 2.1. a): »Amazon EHT [LuxSCS] irrevocably grants AEU [LuxOpCo], under all Amazon EHT [LuxSCS] intellectual property rights in or comprising the Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property, whether existing now or in the future, the following sole and exclusive right and license to the Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property«.

506

(507)  Amazons skrivelse af 21. august 2015, s. 2: »Under the License Agreement, ownership of customer data for all EU sites lies with Lux SCS. As a service to Lux SCS, these data are collected by LuxOpCo for the retail activities.«

507

(508)  Licensaftale, afsnit 2.3 (Maintenance) og afsnit 9.5 (Compliance, Data Protection). LuxOpCo er navnlig ansvarlig for a) begrænsning af adgang til data, b) behandling i overensstemmelse med gældende lovgivning, c) brug af data udelukkende til godkendte formål, d) dokumentation, e) sikring af, at passende driftsmæssige og teknologiske processer og procedurer er i anvendelse for at beskytte mod uautoriseret adgang, tab, ødelæggelse, tyveri, brug eller videregivelse af de personlige oplysninger.

508

(509)  TP-rapporten, s. 6-7 og 36.

509

(510)  Amazon Final Transcripts [Senior Vice President Product Management — Retail, Amazon Corporate LLC, US], 4. november 2014, point 617: 20-25, point 618: 1-3.

510

(511)  Amazons briefing efter retssagen, s. 75, afsnit 229-230; Se også de Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 5. november 2014, afsnit 975: 18-25, afsnit 976: 1-6: »So brand name — I keep hearing that question from journalists. That's why I'm — I think a brand name doesn't really help you, right. A brand name is a name. I mean what really matters to customers is not the name, it's what you do, right. And you have to have the relevant selection. You have to have the relevant services, right, you have to pay attention to the customer. You have to pay attention to the product that you're selling, right, because every product comes with different characteristics and one thing might be more important here, might be more important there. The brand name itself I think has only become important because we filled it with life.«; Vidneerklæring [vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 146, afsnit 13-25: »Why doesn't brand help you build your business? A. Not at all. Q. Why not I said? A. What helps build your business is not a name, right? You need, you need something behind that name. I mean, Amazon is a name until you fill it with the individual product that is relevant to the customer and build to services. I've been talking about and do all that stuff. I mean, it's, it's not enough to just say we're an online store. I mean, you need to bring it alive, right? So that's what's driving it«.

511

(512)  Amazon Final Transcripts [Senior Vice President Product Management — Retail, Amazon Corporate LLC, US], 4. november 2014, afsnit 727:25, afsnit 728:1-8, afsnit 625:4-7, afsnit 685:5-9. Amazon Final Transcripts [seniorvicedirektør, finansdirektør — detail, Amazon Corporate LLC, USA], 17. november 2014, afsnit 2848:22-25: »They don't really care where they get it from. They just want to get it at the right price, they want it to be convenient. They want to get it quickly. And so those are the attributes that matter to customers.«; afsnit 2852:11-17: »At the end of the day, you know, I don't think a customer really cares once they have that item that they want and in their home or wherever, where that item came from. The item is the item. What they wanted is they wanted to get it quickly, they wanted to make sure it was at the right price, it was convenient and those are the attributes.«

512

(513)  Se afsnit 2.3.2.1.

513

(514)  Amazon Final Transcripts [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 5. november 2014, afsnit 976: 5-17.

514

(515)  Se Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for europæisk detailhandel, ansvarlig for alle detailprocesser i Europa, LuxOpCo, Luxembourg, tidligere landechef for Frankrig, Amazon.fr SAS, Clichy, Frankrig], 5. november 2014, afsnit 905: 1-10: »So did the brand name help? You know, I think that it wasn't helping in the sense of building selection and trying to get vendors to come on board locally. [...].«

515

(516)  Se Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for internationalt salg, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæiske tredjepartsforretninger (f.eks. Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], 4. november 2014, afsnit 810: 6-21: »Similar, yeah, with the local — yeah, so what's important to me like, you know, and the reason IP exists is that what's really important for UK seller or UK customer is that Amazon.co.uk where the customer knows in the UK, the brand name, the customer knows in the UK Amazon.co.uk that's what the customer types to go and visit our site, www.Amazon — you get it — Amazon.uk, whatever it is. As it is Amazon.fr, Amazon.de, Amazon.it because they are local brands — local brand names, you know, for each of these countries. I think that's very important. Q. Okay. A. If you ask my dad, he knows Amazon.fr, you know, not Amazon.com because that's what he types, you know, to go to the France site to buy products in his local market.« Se også Amazon Final Transcripts [vicedirektør for international detailhandel, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæisk detailvirksomhed, ansvarlig for alle detailprocesser i Europa, LuxOpCo, Luxembourg], 5. november 2014, afsnit 976: 5-17, som forklarer, at Amazon.de i Tyskland fra starten havde et ønske om at blive opfattet som en tysk forretning med tyske ansatte, distribution fra Tyskland og med tysk kundeservice. Derfor blev Amazon.de udtalt på tysk og ikke på engelsk i Tyskland og gør det stadig.

516

(517)  Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 5. november 2014, afsnit 1001: 8-18: [...].

517

(518)  Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for internationalt salg, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæiske tredjepartsforretninger (f.eks. Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], 4. november 2014, afsnit 772: 8-25: »Ja, det gjorde det ikke. Du ved, brandnavnet, du ved, Amazon var helt klart et godt navn inden for bøger [...].«

518

(519)  Dette var især tilfældet i Europa, hvor det var sværere at forklare kunderne, at Amazon sælger mere end blot bøger. Se deponering [Seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA], 18. september 2014, s. 42: afsnit 8-25, s. 43 afsnit 1-14.

519

(520)  Deponering [Seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA], 18. september 2014, s. 41: afsnit 14-21: [...]; Deponering [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, afsnit 106, afsnit 20-25, s. 107, afsnit 2-9: [...].

520

(521)  Deponering [Seniorvicedirektør for forretningsudvikling, Amazon Corporate LLC, USA], 16. juli 2014, s. 117, afsnit 1-7.

521

(522)  Se betragtning 132.

522

(523)  Referat af LuxOpCos ledelsesmøde den 9. april 2007.

523

(524)  Referat af LuxOpCos ledelsesmøde den 12. april 2010 og den 13. december 2010.

524

(525)  Referat af LuxOpCos ledelsesmøde den 17. april 2010.

525

(526)  Referat af LuxOpCos ledelsesmøde den 23. august 2010.

526

(527)  Referat af LuxOpCos ledelsesmøde den 22. juli 2011.

527

(528)  Referat af LuxOpCos ledelsesmøde den 21. august 2007 og den 12. oktober 2009.

528

(529)  Referat af LuxOpCos ledelsesmøde den 9. januar 2008.

529

(530)  Referat af LuxOpCos ledelsesmøde den 29. januar 2013 og den 29. januar 2014.

530

(531)  
  Bl.a. internt dokument fra Amazon: minutter af LuxOpCos ledelsesmøde den 24. juli 2008, 18. marts 2010; 17. januar 2011 og 7. april 2011.

531

Bl.a.

(532)  Det Forenede Kongeriges Underhus: Mundtligt vidnesbyrd foretaget foran Statsrevisoratet mandag den 12. november 2012: Vidneudsagn fra Cecil: »All the strategic functions for our business in Europe are based in Luxembourg. That could be our retail business, our third-party-business, our transportation teams, our customer service, HR, finance...«: i: https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/716/121112.htm.

532

(533)  Det Forenede Kongeriges Underhus: Rapport om HMRC's redegørelser for 2011-2012 — Skriftligt vidnesbyrd fra Amazon EU Sarl [LuxOpCo] af Andrew Cecil, 13. november 2012: »Amazon EU Sarl [LuxOpCo] owns the inventory, earns the profits associated with the selling these products to end customers and bears the risk of any loss. From Luxembourg, Amazon EU Sarl processes and settles payments from its European customers.« tilgængelig på: https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/writev/716/m03.htm.

533

[LuxOpCo]

(534)  Se figur 3 og betragtning 180.

534

(535)  Det Forenede Kongeriges Underhus: Rapport om HMRC's redegørelser for 2011-2012 — Skriftligt vidnesbyrd fra Amazon EU Sarl [LuxOpCo] af Andrew Cecil, 13. november 2012: »Fulfilment and customer service centres located in the UK are operated by Amazon.co.uk Ltd, a UK company. Amazon.co.uk Ltd earns a margin on its operating costs for providing services performed in the UK to group companies, primarily to Amazon EU Sarl. The services provided include fulfilment and logistics services; customer support services; accountancy, tax, legal, human resources, localisation and similar back office services; merchandising and marketing support services; and purchasing assistance.« tilgængelig på: https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/writev/716/m03.htm.

535

(536)  Det Forenede Kongeriges Underhus: Mundtligt vidnesbyrd foretaget foran Statsrevisoratet mandag den 12. november 2012: Vidneudsagn fra Cecil: »The inventory of goods that are in our fulfilment centres across Europe belongs to Amazon EU Sarl [LuxOpCo] and does not belong to the local entities that we may have across Europe.«; »Amazon.co.uk is a service company in the UK providing services to Amazon EU Sarl [LuxOpCo] for which it receives payment.« tilgængelig på: https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/716/121112.htm. Se også: Det Forenede Kongeriges Underhus: Rapport om HMRC's redegørelser for 2011-2012 — Skriftligt vidnesbyrd fra Amazon EU Sarl [LuxOpCo] af Andrew Cecil, 13. november 2012
  »Fulfilment and customer service centres located in the UK are operated by Amazon.co.uk Ltd, a UK company. Amazon.co.uk Ltd earns a margin on its operating costs for providing services performed in the UK to group companies, primarily to Amazon EU Sarl [LuxOpCo]. The services provided include fulfilment and logistics services; customer support services; accountancy, tax, legal, human resources, localisation and similar back office services; merchandising and marketing support services; and purchasing assistance.« tilgængelig på: https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/writev/716/m03.htm.

536

(537)  Se Amazons indsendelse fra den 22. juli 2016
  »Amazon's Technology-Centric E-tailing-Business«.

537

(538)  Se Amazons indsendelse fra den 22. juli 2016
  »Amazon's Technology-Centric E-tailing-Business«.

538

(539)  Amazons briefing efter retssagen, 2017 efterfølgende TP-rapport, s. 34, afsnit 91.

539

(540)  Se deponering [Chef for internationale skatter og skattepolitik, Amazon Corporate LLC, USA], 24. april 2014, s. 129, afsnit 18-25, s. 130, afsnit 2; 6-15: [...].

540

(541)  Se deponering [Chef for internationale skatter og skattepolitik, Amazon Corporate LLC, USA], 24. april 2014, s. 126, afsnit 9-25, s. 127: 2-25, s. 129 afsnit 2-5: [...].

541

(542)  Se e-mail fra [Seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA], dateret 16. juni 2008, (i: Deponering [Vicedirektør for international detailhandel, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæisk detailvirksomhed, ansvarlig for alle detailprocesser i Europa, LuxOpCo, Luxembourg] — Deponeringsbevismateriale 25): [...].; Deponering [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 61, afsnit 8-25, s. 62, afsnit 2: [...]; og deponering [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 32, afsnit 14-25, s. 33, afsnit 2-25, s. 34, afsnit 2-12: [...].

542

(543)  Deponering [Seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA], 18. september 2014, s. 41-106, afsnit 1121-1525, s. 107, afsnit 1-3: [...].

543

(544)  Deponering [Vicedirektør for international detailhandel, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæisk detailvirksomhed, ansvarlig for alle detailprocesser i Europa, LuxOpCo, Luxembourg], 7. maj 2014, s. 163, afsnit 25, s. 164, afsnit 1-8.

544

(545)  Internt Amazon-dokument: Amazon Who Is Our Customer DE Customers Report, maj 2016, s. 6.

545

(546)  Internt Amazon-dokument: Amazon Who Is Our Customer FR Customers Report, juni 2016, s. 5.

546

(547)  Se deponering [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 227, afsnit 10-12: [...].; Deponering [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 228, afsnit 2-8: [...].; og deponering [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 228, afsnit 9-21: [...].

547

(548)  Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 5. november 2014, afsnit 1002: 2-12: »So even within a category, there is no magic key that you can just use to turn and everything works in the category. It's calling vendors. It's sitting down with the people. The majority have local organizations. You need to convince them that this is a good thing in their local context, that you're going to drive sales and efficiencies, that you're going to not only cannibalize their business, but create incremental opportunity of growth for them. It's a very local game«.

548

(549)  Se e-mail fra [Vicedirektør for økonomi, Amazon Corporate LLC, USA] til [Seniorvicedirektør, økonomidirektør, Amazon Corporate LLC, USA], 2. maj 2006: »Even though we've established Luxembourg as our European headquarters, we will continue to maintain our European country offices and operations facilities in their current locations throughout Europe. It's important that we maintain our local presence in these countries, as we want each site to reflect the tastes and preferences of our customers in these locations.«; Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for europæisk detailhandel, ansvarlig for alle detailprocesser i Europa, LuxOpCo, Luxembourg, tidligere landechef for Frankrig, Amazon.fr SAS, Clichy, Frankrig], 5. november 2014, afsnit 909:10-17: »Brands are relevant on a national level. Some customers shop some brands in some countries and other brands in other countries, right, so what would be important for us to understand is not what is selling somewhere else, it's what local customer needs and wants. And we had established a list of priority brands we'd have to look to go after and start with that.«; og Amazon Final Transcripts: [Økonomidirektør, Amazon Instant Video Limited, London, Storbritannien, tidligere økonomileder og økonomidirektør ved Amazon.co.uk, London, Storbritannien], 5. november 2014, afsnit 1100: 5-10: »Philips, for example, back at this period were very, very small in the UK, quite powerful in Germany. Panasonic, again, on this list, small in the UK, very strong in Germany. So different focus from customers, different focus from competition. So, yeah, they would look different.«

549

(550)  Amazons bemærkninger til åbningsafgørelsen, punkt 101. Se også TP-rapport, s. 13; se også deponering [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 209, afsnit 20-25, s. 210, afsnit 2-18: »Germans know how to purchase food for hundreds of years, right? They're not waiting for online store to sell, you know, there's supermarket for them. They're all well fed. They all know how to feed their families. So, if you entered the segment, the selection is one of the most attractive points, because if you picture your store where you buy your noodles, for example, then this store would only have like ten, 50 different kinds of noodles, but I can tell you here in Europe we have 6 000 different kind of noodles. So, when I tasked my team to launch consumer products food, I said please, go build the biggest noodle shelf in Germany, so at least in one area customers can be sure whenever they think about noodles, I go to Amazon because they have all the noodles. They have the organic noodle, they have the Italian handmade, they have the fresh, they have the dry, they have the Japanese rice noodle. They have the import. You know, there's a thousand kinds of noodles.«; og deponering [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 227, afsnit 16-25: »People know how to buy shoes, apparel, everything, so it only makes sense to bring something where I believe I can win the customer. I can win the customer with having a larger selection or better customer service, more convenience, that's, that's my main goal, right? And that's different by country, because it's depending on size, on topics and all that stuff and that's more important than the pure when did you launch the tools category.«.

550

(551)  Ekspertudtalelse af [Formand og stifter af Interactive Media in Retail Group, den britiske industriforening for e-detailhandel og e-handel, London, Storbritannien], 6. juni 2014, (bestilt af Amazon), s. 3.

551

(552)  Ekspertudtalelse af [Formand og stifter af Interactive Media in Retail Group, den britiske industriforening for e-detailhandel og e-handel, London, Storbritannien], 6. juni 2014, s. 36, afsnit 77-78.

552

(553)  Deponering [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 39, afsnit 21-25; s. 40, afsnit 2-3: »I mean it's, when a management is acquiring selection is the core task of this company here, right? I mean, you can't, operating a website, a store with nothing in it is meaningless, right, so all we do here is when the management — so at that time, it was anything between 100 and 200. Today it would be much more. Q. One hundred to 200 buyers or 100 to 200 employees? Buyers? A. No, buyers. Q. Or employees? A. Selection, people that manipulate selection«.

553

(554)  Ekspertudtalelse af [Formand og stifter af Interactive Media in Retail Group, den britiske industriforening for e-detailhandel og e-handel, London, Storbritannien], 6. juni 2014, s. 36, afsnit 77-78.

554

(555)  Disse tal inkluderer en stigning fra [35-40] % til [45-50] % i antallet af leverandørledere, der støtter et voksende udvalg og forbedringer af betegnelser; i: Deponering [Vicedirektør for international detailhandel, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæisk detailvirksomhed, ansvarlig for alle detailprocesser i Europa, LuxOpCo, Luxembourg], 7. maj 2014, deponering — bevismateriale 23, s. 5.

555

(556)  I 2005 var 11 af de 15 bedste e-handelsvirksomheder i Frankrig franske (Ekspertudtalelse af [Formand og stifter af Interactive Media in Retail Group, den britiske industriforening for e-detailhandel og e-handel, London, Storbritannien], 6. juni 2014, s. 30, afsnit 66).

556

(557)  Ligesom i Tyskland begrænser fransk lov Amazon i at benytte deres sædvanlige strategi for prismæssig konkurrence. I Frankrig skal bogudgivere angive en fast detailpris, og forhandlerne kan ikke give mere end fem procent rabat på den pris. Hvis den samlede pris inklusive forsendelsesomkostninger overstiger prisen i en fysisk butik, vil potentielle kunder som følge heraf sandsynligvis ikke købe online.

557

(558)  Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for europæisk detailhandel, ansvarlig for alle detailprocesser i Europa, LuxOpCo, Luxembourg, tidligere landechef for Frankrig, Amazon.fr SAS, Clichy, Frankrig], 5. november 2014, afsnit 880:16-18; 21-25, afsnit 881: 1-16.

558

(559)  Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for europæisk detailhandel, ansvarlig for alle detailprocesser i Europa, LuxOpCo, Luxembourg, tidligere landechef for Frankrig, Amazon.fr SAS, Clichy, Frankrig], 5. november 2014, afsnit 879: 21-25, afsnit 880:16-18. Ifølge den sociale plan »Amazon France [was] not generating sufficient revenue from its operations to support its cost structure and be a viable going concern.« og internt Amazon-dokument; »Kollektivt afskedigelsesprogram for Amazon.fr SARL«.

559

(560)  
  »Kollektivt afskedigelsesprogram for Amazon.fr SARL«, s. 12.

560

(561)  Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for europæisk detailhandel, ansvarlig for alle detailprocesser i Europa, LuxOpCo, Luxembourg, tidligere landechef for Frankrig, Amazon.fr SAS, Clichy, Frankrig], 5. november 2014, afsnit 881: 20-24: »Honestly, there was a fair chance that it wouldn't.« Deponering [Vicedirektør for international detailhandel, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæisk detailvirksomhed, ansvarlig for alle detailprocesser i Europa, LuxOpCo, Luxembourg], 7. maj 2014, s. 160, afsnit 16-18: »[...] we are very disappointed with France, how hard [it] was to get customers to come shop at Amazon«.

561

(562)  En medarbejder hos Amazon fortalte, at Amazon Frankrigs virksomhed ikke ville eksistere uden udvalgsvækstprogrammet. Se Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for europæisk detailhandel, ansvarlig for alle detailprocesser i Europa, LuxOpCo, Luxembourg, tidligere landechef for Frankrig, Amazon.fr SAS, Clichy, Frankrig] 5. november 2014, punkt 918: 19-22: »I think it wouldn't exist«.

562

(563)  Ekspertudtalelse af [Formand og stifter af Interactive Media in Retail Group, den britiske industriforening for e-detailhandel og e-handel, London, Storbritannien], 6. juni 2014, s. 40, afsnit 87: »As was the case for its earlier launches, the localized efforts of Amazon's employees were crucial in expanding into new product categories. Local employees were familiar with local tastes and had to establish and maintain relationships and work with vendors, negotiate licensing contracts with country copyright owners and organizations, determine local pricing, and more. Amazon benefited from having a local workforce who had country specific expertise«.

563

(564)  Ekspertudtalelse af [Formand og stifter af Interactive Media in Retail Group, den britiske industriforening for e-detailhandel og e-handel, London, Storbritannien], 6. juni 2014, s. 40, afsnit 87: »Amazon must source certain products, including media products and digital content, on a country-by country basis.« og deponering [Vicedirektør for international detailvirksomhed, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere chef for europæisk detailvirksomhed, ansvarlig for alle detailprocesser i Europa, LuxOpCo, Luxembourg], 7. maj 2014, s. 35, afsnit 22-25, »[...] Europe has different laws depending upon the media type and the copyright type. So digital gets way more complicated by — by country basis«.

564

(565)  Deponering [Baker Foundation-professor i virksomhedsadministration ved Harvard Business School, USA], 18. august 2014, [Baker Foundation-professor i virksomhedsadministration ved Harvard Business School, USA] bevismateriale 7, s. 11.

565

(566)  Deponering [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 11, afsnit 5-15: »[...] to me it's much smarter to start a German operation if you have German, knowledgeable people of the German market and not learn everything from scratch.«

566

(567)  http://phx.corporate-ir.net/phoenix.zhtml?c=97664&p=irol-newsArticle&ID=233853, 7.6.2017.

567

(568)  Amazon.com opkøber tre førende internetselskaber http://phx.corporate-ir.net/phoenix.zhtml?c=176060&p=irol-newsArticle&ID=502989.

568

(569)  Amazon Final Transcripts: [Vice President Sales International, Amazon Corporate LLC, US, former Head of European Third Party Business (such as Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], 4. november 2014, point 802:1-6; Amazon Final Transcripts: [Vice President International Retail, Amazon Corporate LLC, US, former Head of European Retail Business, responsible for all retail operations in Europe, LuxOpCo, Luxembourg], 3. november 2014, point 476:1-13.

569

(570)  Amazon Final Transcripts: [Vice President Sales International, Amazon Corporate LLC, US, former Head of European Third Party Business (such as Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], 4 november 2014, point 823:1-10: »[...] a lot of the successes ended up being driven by what we did on a local basis«.

570

(571)  En medarbejder hos Amazon forklarede, at det tog [0-10] år med forhandlinger, før Amazon i Tyskland fik etableret et samarbejde med [en leverandør] (deponering [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 26, afsnit 17-25, s. 27, afsnit 1), og flere år, før de fik dannet et samarbejde med [en leverandør] (Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 5. november 2014, afsnit 981: 6-10). I Frankrig fandt Amazon, at leverandører såsom [en leverandør] og [en leverandør] var ret tilbageholdende med at ville sælge deres produkter via Amazon og krævede [...], og det tog lang tid at opbygge et permanent samarbejde (Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for europæisk detailhandel, ansvarlig for alle detailprocesser i Europa, LuxOpCo, Luxembourg, tidligere landechef for Frankrig, Amazon.fr SAS, Clichy, Frankrig], 5. november 2014, afsnit 894:19-25; afsnit 895:1-9). I Storbritannien fortalte en medarbejder hos Amazon om lange og detaljerede forhandlinger med leverandører såsom [leverandører] for at opnå aftaler (Amazon Final Transcripts: [Økonomidirektør, Amazon Instant Video Limited, London, Storbritannien, tidligere økonomileder og økonomidirektør ved Amazon.co.uk, London, Storbritannien], 5. november 2014, afsnit 1100:16-25, afsnit 1101: 1-3). Desuden foretrak mange leverandører, at kunderne havde mulighed for fysisk at holde og mærke på deres produkter, hvilket er svært for en aktør som Amazon at levere. I lyset af denne begrænsning var leverandørerne [...] (Amazon Final Transcripts: [Økonomidirektør, Amazon Instant Video Limited, London, Storbritannien, tidligere økonomileder og økonomidirektør ved Amazon.co.uk, London, Storbritannien], 5. november 2014, afsnit 1101: 21-25, afsnit 1102: 1).

571

(572)  Internt Amazon-dokument: Europæiske opfyldelsesnetværk (EFN), s. 1: [...].

572

(573)  Amazon Final Transcripts: [Vice President Sales International, Amazon Corporate LLC, US, former Head of European Third Party Business (such as Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], 4 november 2014, point 772: 8-25: »Yeah, it did not. You know, the brand name, you know, Amazon was clearly a good name in books, but you know, my recruiters would call sellers I remember them telling me, look, you know, I have to tell them we're like eBay in order for the sellers to understand that actually, you know, we had an e-marketplace and, you know, pitch them and explain to them you know, which categories they might be able to list.«

573

(574)  Deponering [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 123, afsnit 2-25, s. 124, afsnit 2-9.

574

(575)  Amazon Final Transcripts: [Vice President Sales International, Amazon Corporate LLC, US, former Head of European Third Party Business (such as Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], 4 November 2014, point 771: 14-25, point 776: 11-15 et 24-25, point 777: 1-25, point 778: 4-9, point 779: 12-21: beskriver rekrutteringsmedarbejdernes arbejde med de potentielle sælgere som essentielt, fordi rekrutteringsmedarbejderne faktisk gjorde størstedelen af arbejdet for at få sælgerne til at støtte lanceringerne og for at tilføje nye produkter til webstedet.

575

(576)  Amazon Final Transcripts: [Vice President Sales International, Amazon Corporate LLC, US, former Head of European Third Party Business (such as Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], 4 november 2014, point 780: 5-25, point 781: 1-24. Se også de Amazon Final Transcripts: [Vice President Sales International, Amazon Corporate LLC, US, former Head of European Third Party Business (such as Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], 4 november 2014, point 827: 18-23: »[...] the team in Luxembourg, the onboarding team played a really big role of, like, you know, working and building. So either adding tools, as I talked about, you know, they build a lot of tools, you know, in the process or working with the technology teams that were building«.

576

(577)  Amazon Final Transcripts: [Vice President Sales International, Amazon Corporate LLC, US, former Head of European Third Party Business (such as Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], 4 november 2014, point 829: 24-25, point 830: 1-12.

577

(578)  Amazon Final Transcripts: [Vice President Sales International, Amazon Corporate LLC, US, former Head of European Third Party Business (such as Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], 4 november 2014, point 782: 3-17.

578

(579)  Internt Amazon-dokument: 3 Year Plan: International Merchant Services, juli 2009, s. 28.

579

(580)  Amazon Final Transcripts: [Vice President Sales International, Amazon Corporate LLC, US, former Head of European Third Party Business (such as Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], 4 november 2014, point 803: 11-25: »[...] new countries like Spain, Italy [...] We're still in this process of calling sellers and building the ecosystems«.

580

(581)  Internt Amazon-dokument: 3 Year Plan: International Merchant Services, juli 2009, s. 29.

581

(582)  Internt Amazon-dokument: 3 Year Plan: International Merchant Services, juli 2009, s. 2.

582

(583)  Amazon Final Transcripts: [Vice President Sales International, Amazon Corporate LLC, US, former Head of European Third Party Business (such as Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], 4. november 2014, par. point 803: 24-25.

583

(584)  Se betragtning 168 og Amazons indsendelse fra den 29. maj 2017, efterfølgende TP-rapport fra 2010, s. 24-25.

584

efterfølgende

(585)  Amazon Final Transcripts: [Vice President Sales International, Amazon Corporate LLC, US, former Head of European Third Party Business (such as Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], 4 november 2014, point 808: 1-13: »So clearly we learned in the U.S. that low prices are really important. That's very clear. At the same time, you know, how we implement low prices in the UK or low prices in Germany is very different because obviously the competitiveness of our site in the UK is defined by local retailers and local competition. So the learnings of what might happen with low prices would probably, you know, have learned from the US, maybe, maybe not. But in terms of the actual implementation and how we deal with the local nature of our retail business or third-party business, that I think has to be implemented locally«.

585

(586)  Deponering [Senior Vice President Product Management — Retail, Amazon Corporate LLC, US], 18. september 2014, s. 41, afsnit 9-10: Se også Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for europæisk detailhandel, ansvarlig for alle detailprocesser i Europa, LuxOpCo, Luxembourg, tidligere landechef for Frankrig, Amazon.fr SAS, Clichy, Frankrig], 5. november 2014, afsnit 909:22-25; afsnit 910: 1-2: »Pricing is totally local. Pricing is driven at Amazon by our willingness to be the best value for customers in the country you operate, and to be the best value for customers in the country you operate, you essentially match your competition prices and your competitors are local«.

586

(587)  Amazons briefing efter retssagen, s. 31, afsnit 79.

587

(588)  Afgørende minutter af mødet mellem Kommissionen, Amazon og Luxembourg, 26. maj 2016, s. 3.

588

(589)  Internt Amazon-dokument: »EU Policies and Procedures Manual«, med virkning fra 1. maj 2006, s. 5.

589

(590)  Internt Amazon-dokument: »EU Policies and Procedures Manual«, med virkning fra 1. maj 2006, s. 5.

590

(591)  Amazon-indsendelse fra den 14. marts 2017, dateret den 4. april 2017.

591

(592)  Amazon Final Transcripts: [Vice President Sales International, Amazon Corporate LLC, US, former Head of European Third Party Business (such as Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], 4 november 2014, point 831: 5-10.

592

(593)  Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 5. november 2014, afsnit 984: 5-25.

593

(594)  Deponering [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 50, afsnit 6-13.

594

(595)  Deponering [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 52, afsnit 8-15.

595

(596)  Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for europæisk detailhandel, ansvarlig for alle detailprocesser i Europa, LuxOpCo, Luxembourg, tidligere landechef for Frankrig, Amazon.fr SAS, Clichy, Frankrig], 5. november 2014, afsnit 939:23-25; afsnit 940: 1-2.

596

(597)  Amazon Final Transcripts: [Økonomidirektør, Amazon Instant Video Limited, London, Storbritannien, tidligere økonomileder og økonomidirektør ved Amazon.co.uk, London, Storbritannien], 5. november 2014, afsnit 1104: 6-25, afsnit 1105: 1-2.

597

(598)  Internt Amazon-dokument: Amazon Who Is Our Customer DE Customers Report, maj 2016, s. 6. Se også deponering [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 49, afsnit 18-25. For Amazons tyske kunder er det faktum, at »Amazon fungerer«, det vil sige leverer, vigtigere end pris, i modsætning til i USA, hvor prisen er den vigtigste faktor: »If you ask a German customer today why do you love Amazon, they would say because it works, and you can find many studies showing you exactly that and price would come somewhere ranked third, a second, third at best, depending on the category. Where in the U.S., people would say Amazon has great prices, right?«; og deponering [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 151, afsnit 10-14: En Amazon-reklame i Tyskland ville aldrig fokusere på prisen, fordi prisen er mindre vigtig: »In the U.S. at that time you would show a commercial based on price, right, Amazon attractive prices. And I said that in Germany that would be meaningless, because our largest category would not have attractive prices[...]«.

598

(599)  Internt Amazon-dokument: Amazon Who Is Our Customer FR Customers Report, juni 2016, s. 5-6.

599

(600)  Amazon Final Transcripts [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 5. november 2014, afsnit 1046: 1-6: »So my — part of my team's job is to make sure that the customer finds the relevant content on the website. That would mean we would be adding pictures and product description. We would work on customer reviews and — that are visible changes on the website«.

600

(601)  Deponering [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 34, afsnit 12-23: »To translate a legal text by Google, you need an individual to put it in correct wording again and that's the same thing that we do on our website, that we present to our customer, and consistency of presentation is very important in my store because, you know, the detail pages need to look the same. The language, you can't call color, color on this page and something else on the next page, so you need to have people that make sure you use consistent German terminology, otherwise the customer is completely lost«.

601

(602)  Amazon Final Transcripts [Vice President eCommerce platform], 24. oktober 2014, point 215: 8-23: [...].

602

(603)  Amazon Final Transcripts: [Vice President International Retail, Amazon Corporate LLC, US, former Head of European Retail Business, responsible for all retail operations in Europe, LuxOpCo, Luxembourg], 3. november 2014, point 493: 8-25, point 494: 1-5: [...].

603

(604)  Amazon Final Transcripts: [Vice President International Retail, Amazon Corporate LLC, US, former Head of European Retail Business, responsible for all retail operations in Europe, LuxOpCo, Luxembourg], 3. november 2014, point 503: 24-25, 504:1-25: [...].

604

(605)  Deponering [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 35, afsnit 5-18: [...].

605

(606)  Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 5. november 2014, afsnit 976: 6-17: »And to a certain extent, you can hear, we phonetically used the U.S. expression of the brand name so we're not saying Amazon.de but we say Amazon.de, because we didn't want customers in Germany for a minute to think about that this is a U.S. store, right. It's a German store with German people, fulfilled out of Germany, where you reach German customer service. You work with all the things that you're familiar in Germany. You find all the product that is relevant to you in Germany, and that is very, very different from France, UK, from the U.S«.

606

(607)  Deponering [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 49, afsnit 7-18.

607

(608)  Deponering [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 148, afsnit 16-20.

608

(609)  Amazons briefing efter retssagen, s. 31, afsnit 80. Se også deponering [Seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere vicedirektør/generaldirektør for global drift, Amazon Corporate LLC, USA], 15. juli 2014, s. 25, afsnit 18-23: »So because the networks are different, you would want to have supply chain people that understand the individual network. Supply chain people in the US for the US network; supply chain people to understand the European network; supply chain people to understand the European network.«.

609

(610)  Amazon Final Transcripts [Seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA], 4. november 2014, afsnit 588: 11-20: »Yes. There isn't and there wasn't a European transportation carrier, so we had to deal with Royal Mail in the UK, Deutsche Post in Germany, and with LaPoste in France. At that time we had to deal with Royal Mail, and Deutsche Post or LaPoste. There was not much alternative. Some small couriers were starting to grow, but we had to negotiate with the quality of service, the type of the support, and the type of delivery with the three big players in those three countries«.

610

(611)  Deponering [Seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere vicedirektør/generaldirektør for global drift, Amazon Corporate LLC, USA], 15. juli 2014, s. 37, afsnit 2-7, s. 55, afsnit 22-25, s. 126, afsnit 24-25, s. 127, afsnit 1-8: »The physical process in the UK and Germany had been designed by, principally by a German team. And that process just was totally different from the one that was principally Crisplant-based«.

611

(612)  Deponering [Seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere vicedirektør/generaldirektør for global drift, Amazon Corporate LLC, USA], 15. juli 2014, s. 56, afsnit 13-15: »So they were — those two were very different, even though the physical processes was the same in both plants«.

612

(613)  Deponering [Seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere vicedirektør/generaldirektør for global drift, Amazon Corporate LLC, USA], 15. juli 2014, s. 54, afsnit 20-23.

613

(614)  Deponering [Seniorvicedirektør for produktstyring — detail, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere vicedirektør/generaldirektør for global drift, Amazon Corporate LLC, USA], 15. juli 2014, s. 58, afsnit 9-12.

614

(615)  Deponering [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 64, afsnit 25, s. 65, afsnit 2-10: »So, I did not decide the color of the walls or which equipment to put into the operations. What I delivered, the most relevant input factor, which was the expected number of articles, ASINs that we're planning to sell. That's what determines the size and the equipment, but then operations figures out the layout of the building and when and where to build it, so I do not pick the land. I do not build the building, but I tell them I'm gonna sell washing machines, which makes a huge difference in the shelving than selling books«.

615

(616)  Deponering [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 110, afsnit 22-25, s. 111, afsnit 2-9: »[...] I would deliver forecasts based on what selection growth and additions I would expect and then they would determine how many square meters, [...]« s. 176, afsnit, 19-25, s. 177, afsnit 2-4, s. 178, afsnit 2-7: »[...] I'm setting the biggest guidance by saying we going to sell washing machines or books and then everything follows that strain, and the cost and the margin calculation would be highly determined on that input«.

616

(617)  I Tyskland bad Amazon.de sit detailteam om sammen med leverandørerne at udvikle den mest effektive måde at sende og modtage deres varer på. Deponering [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 166, afsnit 2-5 og s. 137, afsnit 16-23: »Så jeg sendte f.eks. dette team til indbakken for at gøre deres liv mere effektivt, fordi jeg har relationen til leverandøren og kan ændre leverandørens adfærd [...]« og »Så dette ville være folk fra mit detailteam, som ville være på dokken for at udvikle de indgående varer, ikke? Hvis man laver aftaler med leverandører, er man nødt til at lære dem, hvordan de skal levere, så vores opfyldelsescenter effektivt kan håndtere produktet«.

617

(618)  Amazon Final Transcripts: [Økonomidirektør, Amazon Instant Video Limited, London, Storbritannien, tidligere økonomileder og økonomidirektør ved Amazon.co.uk, London, Storbritannien], 5. november 2014, afsnit 1108: 25, stk. 1109: 1-19.

618

(619)  Deponering [Vicedirektør og leder for det tyske marked, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Tyskland], 13. juni 2014, s. 88, afsnit 13-25, s. 89, afsnit 2-13: »That's just a small piece of innovation. No, innovation is not always inventing Kindle. Innovation is make a process work for specific customer behaviour that is existing«.

619

(620)  Amazons indsendelse fra den 8. februar 2017, s. 2, angående LuxOpCos finansiering og formålene dermed samt betragtning 183.

620

(621)  I det omfang, at nogle af de funktioner blev udliciteret til de lokale EU-datterselskaber, blev disse datterselskaber aflønnet på ekstra-omkostningsbasis, hvilket vil sige, at LuxOpCo effektivt har absorberet omkostningerne forbundet med de funktioner.

621

(622)  Op til [400-500] millioner EUR i 2013.

622

(623)  Se betragtning 343.

623

(624)  Se tabel 6.

624

(625)  Se tabel 5: Pålægning af transportomkostninger og Prime-abonnement. Mens Prime tilbyder et større spektrum af tjenester end blot den gratis forsendelse, blev 100 % af provenuet fra Prime-abonnementet konservativt anset som kun at være dækkende for transportomkostninger med det formål at identificere omkostningskategorier til gavn for de immaterielle aktiver.

625

(626)  Se betragtning 339.

626

(627)  Se betragtning 205-206.

627

(628)  Se betragtning 428 og tabel 3 og tabel 6. OECD's TP-retningslinjer fra 1995 og 2010, afsnit 6.36 til 6.39, henviser til situationer, hvor et selskab, der ikke ejer varemærker eller handelsnavne, indgår i markedsføringsaktiviteter. Under sådanne omstændigheder afhænger selskabets evne til at tage del i de fremtidige fordele udledt af markedsføringsaktiviteterne af substansen af de rettigheder, de har til varemærkerne eller handelsnavnene. I denne forstand kan reklame- og kampagneudgifter spille en vigtig rolle i opretholdelsen af varemærkets værdi. Følgende illustrative eksempel er givet i afsnit 6.36: »Hvor distributøren faktisk bærer omkostningerne for sine markedsføringsaktiviteter (det vil sige, der ikke er nogen aftale om, at ejeren skal godtgøre for udgifterne), handler problemstillingen om, i hvor høj grad distributøren har mulighed for at tage del i de potentielle fordele ved de aktiviteter.« I armslængdetransaktioner vil muligheden for en part, der ikke er den juridiske ejer af et immaterielt markedsføringsaktiv, for at opnå de fremtidige fordele ved markedsføringsaktiviteter, der øger værdien af det pågældende immaterielle aktiv, generelt afhænge af substansen af den pågældende parts rettigheder. En distributør kan f.eks. have muligheden for at opnå fordele fra sine investeringer i udviklingen af varemærkets værdi fra dets omsætning og markedsandel, hvor de har en langsigtet kontrakt på eneretten til distribution af det varemærkebeskyttede produkt. I sådanne tilfælde bør distributørens andel af fordelene bestemmes på baggrund af det, en uafhængig distributør ville opnå under sammenlignelige omstændigheder. I nogle tilfælde bærer en distributør ekstraordinært høje markedsføringsudgifter, ud over hvad en uafhængig distributør med lignende rettigheder måtte blive pålagt for fordelene ved sine egne distributøraktiviteter. En uafhængig distributør i sådan et tilfælde vil muligvis opnå et ekstra afkast fra ejeren af varemærket, måske igennem et fald i købsprisen for produktet eller en reduceret royaltysats.« Se også OECD's TP-retningslinjer fra 2017, bilag til kapitel VI: Eksempler på immaterielle aktiver, eksempel 10.

628

(629)  Som forklaret i betragtning 433 er royalties fra LuxOpCo den eneste væsentlige indtægt for LuxSCS.

629

(630)  Amazons indsendelse fra den 29. maj 2017, efterfølgende TP-rapport fra 2017, s. 29.

630

efterfølgende

(631)  Licensaftale, afsnit 7 (Ingen garantier).

631

(632)  TP-rapporten s. 14. Som forklaret i den efterfølgende TP-rapport fra 2017, s. 23: »A key aspect of the European business was the effective management of the inventory which is comprised of millions of individual items purchased from third-party vendors for resale«.

632

efterfølgende

(633)  Som forklaret i OECD's TP-retningslinjer fra 2010, afsnit 9.12: »[...], en skattemyndighed har ret til at anfægte den påståede kontraktmæssige allokering af risiko mellem tilknyttede virksomheder, hvis den ikke stemmer overens med den økonomiske substans af transaktionen. Ved undersøgelse af risikoallokeringen mellem tilknyttede virksomheder og dens konsekvenser for fastsættelse af transferpris er det derfor vigtigt at gennemgå ikke kun kontraktvilkårene, men også følgende yderligere spørgsmål:

633

| — | Hvorvidt de tilknyttede virksomheders adfærd stemmer overens med den kontraktmæssige allokering af risici [...], |
| --- | --- |

—

Hvorvidt de tilknyttede virksomheders adfærd stemmer overens med den kontraktmæssige allokering af risici [...],

| — | Hvorvidt allokeringen af risici i den kontrollerede transaktion er i armslængde ([.,]), og |
| --- | --- |

—

Hvorvidt allokeringen af risici i den kontrollerede transaktion er i armslængde ([.,]), og

| — | Hvad konsekvenserne ved risikoallokeringen er ([...])«. |
| --- | --- |

—

Hvad konsekvenserne ved risikoallokeringen er ([...])«.

(634)  CSA gældende fra den 5. januar 2009, afsnit 2.3 og bevismateriale B (Funktioner og risici).

634

(635)  Se tabel 4 for en detaljeret oversigt over værdijusteringer og hensættelser opbygget i forbindelse med LuxOpCos aktuelle aktiver.

635

(636)  Den efterfølgende TP-rapport fra 2017, s. 29.

636

efterfølgende

(637)  1995, OECD's TP-retningslinjer fra 2010 og 2017, afsnit 7.14.

637

(638)  Se fodnote 272.

638

(639)  Hvorvidt der skal betales en godtgørelse for hensættelsen af sådanne tjenesteydelser fra ét tilknyttet koncernselskab til et andet, vil afhænge af en analyse af de specifikke fakta og omstændigheder, og særligt hvis disse koncerninterne »risikohåndteringstjenesteydelser« i sig selv repræsenterede en fordel (eller en forventet fordel) for LuxOpCo. Se OECD's TP-retningslinjer fra 1995, 2010 og 2017, afsnit 7.29.

639

(640)  Amazons skrivelse fra den 27. februar 2017, s. 12.

640

(641)  Amazons skrivelse fra den 27. februar 2017, s. 13.

641

(642)  Amazons skrivelse fra den 27. februar 2017, bilag 32-9.

642

(643)  Amazons skrivelse fra den 27. februar 2017, s. 13.

643

(644)  Som forklaret i betragtning 163.

644

(645)  De risici blev dog ikke adresseret af Amazon som en kritisk trussel i skrivelsen fra den 27. februar 2017.

645

(646)  Licensaftale, afsnit 9.2 (Forebyggelse af retsstridig adfærd).

646

(647)  CSA, afsnit 9.12 (Forebyggelse af retsstridig adfærd).

647

(648)  Se afsnit 2.2 i OECD's TP-retningslinjer fra 2010: »[v]alget af en metode til fastsættelse af transferpris stiler altid imod at finde den bedst egnede metode for en specifik case.« Se også afsnit 1.42 i OECD's TP-retningslinjer fra 1995.

648

(649)  Se også afsnit 3.49 og 3.50 i OECD's TP-retningslinjer fra 1995. Denne præference for traditionelle transaktionsmetoder er bibeholdt i afsnit 2.3 i OECD's TP-retningslinjer fra 2010.

649

(650)  Amazons skrivelse fra den 4. maj 2015, s. 3-4, og Amazons skrivelse fra den 31. juli 2015, s. 2-3.

650

(651)  Se OECD's TP-retningslinjer fra 1995, kapitel I, sektion C, og OECD's TP-retningslinjer fra 2010, kapitel I, sektion D.1.2. Afsnit 1.17 i OECD's TP-retningslinjer fra 1995 giver følgende vejledning i denne henseende: »Som bemærket ovenfor bør der tages hensyn til væsentlige forskelle mellem de sammenlignede transaktioner eller selskaber. For at fastslå graden af egentlig sammenlignelighed og derefter foretage passende justeringer for at etablere armslængdebetingelser (eller en vifte deraf), er det nødvendigt at sammenligne egenskaberne ved de transaktioner eller selskaber, der ville påvirke betingelserne for armslængdeforretninger. Egenskaber, som kan være vigtige, inkluderer egenskaberne ved kapitalen eller tjenesteydelserne, der overføres, de funktioner, der udføres af parterne (med hensyntagen til de benyttede aktiver og påtagede risici), kontraktvilkårene, parternes økonomiske omstændigheder og de forretningsstrategier, parterne tilstræber. [...]«. Der henvises normalt til disse »egenskaber« som de fem sammenlignelighedsfaktorer. Se også afsnit 1.36 i OECD's TP-retningslinjer fra 2010 og 2017.

651

(652)  Se afsnit 2.1.2.3.

652

(653)  OECD's TP-retningslinjer fra 1995, afsnit 1.19: »Egenskaber, som kan være vigtige at overveje, inkluderer følgende: [...] i tilfælde af immateriel ejendom, transaktionsformen (f.eks. licensering eller salg), ejendomstypen (f.eks. patent, varemærke eller ekspertise), varigheden af beskyttelsesgraden samt de forventede fordele ved brug af ejendommen«.

653

(654)  Se betragtning (220), som beskriver Amazons forklaring på, hvorfor IP'en licenseret under aftalerne for M.com er forskellig fra de immaterielle aktiver licenseret under licensaftalen. Se også betragtning (223) vedrørende [A]-aftalen. Som forklaret yderligere i Amazons skrivelse fra den 31. juli 2015: »Customer data is never licensed out to third parties. Moreover, third-party use under license of the Amazon trademarks and the Amazon logo in Europe is limited to marketing and similar materials that have been approved in advance by LuxOpCo. These limited licenses are revocable, royalty-free, non-transferable and non-assignable.«

654

(655)  Det samme gælder for [G]-aftalen, mens der henvises til andre aftaler som [...] Aftale i tilfælde af [H] og [B] og [...] i tilfælde af [I].

655

(656)  Som forklaret i betragtning 309 konkluderede Luxembourg ligeledes, at disse aftaler, herunder [A]-aftalen, ikke kan benyttes til en CUP-analyse, eftersom denne aftale afspejler en forretningsmodel, der er anderledes end den model, der blev iværksat mellem LuxSCS og LuxOpCo.

656

(657)  Se betragtning 253.

657

(658)  Se OECD's TP-retningslinjer fra 1995, afsnit 1.15, OECD's TP-retningslinjer fra 2010 og 2017, afsnit 1.33.

658

(659)  Amazons skrivelse fra den 29. maj 2017, s. 5.

659

(660)  Amazon Final Transcripts: [Vicedirektør for teknologi — softwareudvikling, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere vicedirektør for Kindle, Amazon Corporate LLC, USA], retsligt vidnesbyrd den 18. november 2014, afsnit 35413540: 24-25, afsnit 3541:1-25, afsnit 3542: 1-25: »Q: [...] And given that these deals involved services and technology, how did Amazon price them? A: Well, the way we priced these deals was essentially looking at them as a wholistic bundle [...]«.

660

(661)  Som forklaret i betragtning 210 blev dette yderligere anerkendt af den amerikanske skattedomstol.

661

(662)  Se betragtning 144.

662

(663)  Amazons endelige retslige vidneudsagn den 18. november 2014, [Vicedirektør for teknologi — softwareudvikling, Amazon Corporate LLC, USA, tidligere vicedirektør for Kindle, Amazon Corporate LLC, USA], s. 3549: 9 til 3550:1, afsnit 3549: 10-25; afsnit 3550:1-10: »Volume impacted deal pricing pretty significantly. You can look at the — you can go through the various contracts across the M.coms and you will find that the larger ones, such as [C] and [A], they have a lower commission rate than the smaller ones such as [D] and [E] and [F], and so that was a reality of what the market forces would require, [...] And so the expectation that became predominant across all of the players in this market segment was that the bigger the sales volume, the lower the commission rate would be, and that found its way into, for example, [A] Amendment 3 is where we went from a single commission structure to a tiered base structure because [A] saw that their sales were doing very well and they predicted them to do very well over the course of the remainder of the agreement and they didn't want to be spending that much because they thought it wasn't competitive with their alternatives. And you saw the same thing in the [C] deal [...]«.

663

(664)  Amazons skrivelse den 5. marts 2015, afsnit 129, s. 41.

664

(665)  Se betragtning 322. Som forklaret i OECD's TP-retningslinjer fra 1995, afsnit 1.53: »Det faktum, at der er en virksomhed, som giver tab, der gør forretning med rentable medlemmer af sin MNE [multinational virksomhed]-gruppe, kan muligvis antyde til skatteyderne eller skattemyndighederne, at transferprissætningen bør undersøges. Den tabs[givende] virksomhed modtager muligvis ikke tilstrækkelig kompensation fra den MNE [multinational virksomhed]-gruppe, som den er en del af, i forbindelse med de fordele, der drages fra dens aktiviteter«. Se også OECD's TP-retningslinjer fra 2010, afsnit 1.71, og OECD's TP-retningslinjer fra 2017, afsnit 1.130.

665

(666)  Se betragtning 153.

666

(667)  Amazons skrivelse fra den 29. maj 2017.

667

(668)  Se betragtning 210.

668

(669)  Som forklaret i betragtning 210 anerkender den amerikanske skattedomstol, at Amazon under [A]-aftalen leverede en række ekstra ydelser til [A], som ikke var relaterede til de immaterielle aktiver.

669

(670)  Den efterfølgende TP-rapport fra 2017 tager fejl, når den påstår, at »the license of the Intangibles from LuxSCS to LuxOpCo [...] comes with a commitment by LuxSCS to maintain, update, and enhance those intangibles through ongoing investments under the CSA«. Som forklaret i sektion 2.1.2.3 overtager LuxOpCo denne »forpligtelse«, da den blev tildelt som en uigenkaldelig og eksklusiv licens til at udvikle, forbedre og udnytte de immaterielle aktiver ejet af LuxSCS.

670

efterfølgende

(671)  Se betragtning 529.

671

(672)  Se betragtning 153.

672

(673)  Se betragtning 256.

673

(674)  TP-rapport, s. 31.

674

(675)  Se også den efterfølgende TP-rapport fra 2017, s. 19. »For the party that does not make a unique and valuable contribution, like any other one-sided method, the TNMM tends to mathematically give the same effect as a residual profit split method as only a remuneration for the routine functions can be allocated and no residual profit can be attributed to that party. The TNMM is under the circumstances of the case, the most appropriate method for an ex-post analysis of the outcomes of the royalty transaction given that other available methods do not provide a more reliable basis for testing the transaction.«.

675

efterfølgende

(676)  Som forklaret i betragtning 301 tydeliggjorde Luxembourg i sine kommentarer til åbningsbeslutningen, at den anfægtede skatteafgørelse endosserer en ordning for fastsættelse af transferpris baseret på TNMM. Ifølge Luxembourgs skattemyndighed afspejlede godkendelsen af TNMM som den egnede metode til fastsættelse af transferpris i dette tilfælde den funktionelle analyse inkluderet i transferprisrapporten.

676

(677)  Valget af den testede part er kun nødvendigt ved brug af kostpris plus, videresalg minus eller TNMM, jf. afsnit 3.18 i OECD's TP-retningslinjer fra 2010 og 2017. Dette krav er også at finde i afsnit 2.38, 3.26 og 3.43 i OECD's TP-retningslinjer fra 1995.

677

(678)  Se også afsnit 2.59 og 9.79 i OECD's TP-retningslinjer fra 2010.

678

(679)  OECD's TP-retningslinjer fra 2010, afsnit 2.59: »En transaktionsnettomarginmetode er sandsynligvis ikke pålidelig, hvis hver part i en transaktion yder værdifulde, unikke bidrag [...] I sådan et tilfælde vil en avancefordelingsmetode generelt være den bedst egnede metode, [...]. En ensidig metode (traditionel transaktionsmetode eller transaktionsnettomarginmetode) kan imidlertid være egnet i tilfælde, hvor en af parterne yder alle de unikke bidrag involveret i den kontrollerede transaktion, mens den anden part ikke yder noget unikt bidrag
  «. (lagt vægt på) Se også OECD's TP-retningslinjer fra 2017, afsnit 2.65.

679

En ensidig metode (traditionel transaktionsmetode eller transaktionsnettomarginmetode) kan imidlertid være egnet i tilfælde, hvor en af parterne yder alle de unikke bidrag involveret i den kontrollerede transaktion, mens den anden part ikke yder noget unikt bidrag

lagt vægt på

(680)  TP-rapport, s. 30-31.

680

(681)  Som forklaret i OECD's TP-retningslinjer fra 2017, afsnit 6.42: »[...] I tilfældet af et internt udviklet immaterielt aktiv, f.eks., vil den juridiske ejer, hvis denne ikke udfører nogen relevante funktioner, ikke bruger nogen relevante aktiver og ikke påtager sig nogen relevante risici, men udelukkende fungerer som en titelbærende enhed, ikke i sidste ende være berettiget til nogen andel af afkastet, der udledes af MNE [multinationalt selskab]-gruppen fra udnyttelsen af det immaterielle aktiv ud over armslængdekompensation, om nogen, for at bære titlen«.

681

(682)  Amazons skrivelse fra den 5. marts 2015, afsnit 91. s. 30.

682

(683)  Som angivet i OECD's TP-retningslinjer fra 2017, afsnit 6.89: »I transaktioner, der involverer overførsel af immaterielle aktiver eller rettigheder til immaterielle aktiver, er det afgørende nøjagtigt at identificere arten af de immaterielle aktiver og rettighederne til immaterielle aktiver, der overføres mellem associerede virksomheder. Der hvor der lægges begrænsninger på de overførte rettigheder, er det også afgørende at identificere arten af sådanne begrænsninger samt de overførte rettigheders fulde omfang. I denne forbindelse bør det bemærkes, at de etiketter, der sættes på transaktioner, ikke styrer analysen til fastsættelse af transferpris. I tilfældet af overførsel af den eksklusive rettighed til at udnytte et patent i Land X, f.eks., påvirker skatteyderens beslutning om at karakterisere transaktionen som enten et salg af alle Land X's patentrettigheder eller som en uopsigelig, eksklusiv licens til en del af de verdensomspændende patentrettigheder ikke fastsættelsen af armslængdeprisen, hvis transaktionen, der prissættes, i begge tilfælde er en overførsel af eksklusive rettigheder til at udnytte patentet i Land X i resten af dets brugbare liv. Derfor bør den funktionelle analyse specifikt identificere arten af de overførte rettigheder til immaterielle aktiver«.

683

(684)  Som forklaret i betragtning 189-192 leverer datterselskaberne i EU supporttjenesteydelser osv. til LuxOpCo og godtgøres for disse tjenesteydelser på kostpris plus-basis.

684

(685)  TP-rapporten s. 13.

685

(686)  TP-rapport, s. 13 og 30.

686

(687)  Kommissionen bemærker, at disse mangler, observeret i TP-rapporten og endosseret af den anfægtede skatteafgørelse, blev gengivet i både undersøgelsen fra 2014 (se betragtning 324) og den efterfølgende TP-rapport fra 2017 (se betragtning 386-387). I sidstnævnte er LuxOpCos funktioner blevet præsenteret som værende af begrænset værdi og rutinepræget artikel Derudover angives det, at LuxOpCo bærer begrænsede risici. I forhold til aktiverne angives det yderligere udtrykkeligt i den efterfølgende TP-rapport fra 2017, at LuxOpCo »does not own, manage or control any IP rights«. I denne henseende ignorerer rapporten åbenlyst, at LuxOpCo blev tildelt en eksklusiv og uigenkaldelig licens til de immaterielle aktiver i hele deres levetid på det europæiske marked, og at LuxOpCo — i henhold til de rettigheder, der er tildelt dem i licensaftalen — faktisk yderligere udvikler, forbedrer og administrerer de immaterielle aktiver for egen regning og egne risici. Som det allerede er fremvist i sektion 9.2.1.2, er dette en ukorrekt linjeføring og en åbenlyst vildledende fremstilling af LuxOpCos funktioner, aktiver og risici. Se den efterfølgende TP-rapport fra 2017, s. 31-32.

687

efterfølgende

efterfølgende

efterfølgende

(688)  Se i denne sammenhæng afsnit 2.87 i OECD's TP-retningslinjer fra 2010: »Fællesnævneren bør fokusere på de(n) relevante indikator(er) for værdien af de funktioner, der udføres af den testede part i den transaktion, der gennemgås, hvor der tages hensyn til dens benyttede aktiver og påtagne risici«. Se også OECD's TP-retningslinjer fra 2017, afsnit 2.93.

688

(689)  Artikel om metoder til fastsættelse af transferpris udarbejdet af OECD-sekretariatet i juli 2010, afsnit 17.

689

(690)  Som angivet i OECD's TP-retningslinjer fra 1995, afsnit 8.8: »Det, der adskiller bidrag til en CSA [CSA] fra en almindelig koncernintern overførsel af ejendom eller tjenesteydelser, er, at en del af eller al den kompensation, der er tiltænkt af deltagerne, er de forventede fordele til hver fra puljen af ressourcer og færdigheder. Uafhængige virksomheder indgår i ordninger for at dele omkostninger og risici, når der er et fælles behov, som kan være gensidigt fordelagtigt for virksomhederne. Uafhængige parter i armslængde ønsker f.eks. måske at dele risici (f.eks. ved højteknologisk forskning) for at minimere tabspotentialet ved en aktivitet, eller de indgår måske i en deling af omkostninger eller i fælles udvikling for at opnå besparelser, måske i form af stordriftsfordele, eller for at forbedre effektiviteten og produktiviteten, måske ud fra en kombination af forskellige individuelle styrker og ekspertiseområder«. Se også OECD's TP-retningslinjer fra 2010, afsnit 8.8, og OECD's TP-retningslinjer fra 2017, afsnit 8.12.

690

(691)  Amazon hævder i deres skrivelser fra den 28. oktober 2015, »Role of European Entities«, s. 2, og »Meeting with the Case Team«, s. 4, at LuxSCS bibeholder og udvikler de immaterielle aktiver ved at foretage »betydelige investeringer«. Som det forklares i sektion 9.2.1.1, udfører LuxSCS dog rent faktisk ikke nogen værdiskabende funktioner i forbindelse med udviklingen af de immaterielle aktiver. Ved at henvise til CSA'en lader det til, at Amazon antyder, at udviklingsaktiviteterne, der udføres i USA af A9 og ATI, bør betragtes som funktioner udført af LuxSCS, som er relevante for vurderingen af den anfægtede transaktion. Som det forklares i betragtning 427, udføres de funktioner, der udføres af A9 og ATI, imidlertid af disse selskaber på deres egne vegne, og som det fremgår af de årlige CSA-rapporter, bidrager LuxSCS i sig selv ikke til udviklingen under CSA'en. Havde de udført nogen af de funktioner, der er tilskrevet dem i CSA'en, ville dette have været afspejlet i omkostningspuljen. Således modtager A9 og ATI godtgørelse for deres funktioner i forbindelse med de immaterielle aktiver via udviklingsomkostningerne.

691

(692)  Se betragtning 206.

692

(693)  Som forklaret i punkt 6.18 i OECD's TP-retningslinjer fra 1995 og 2010: »Det er også vigtigt at tage hensyn til værdien af tjenesteydelser som f.eks. teknisk assistance og oplæring af medarbejdere, som udvikleren kan udføre i forbindelse med overførslen. På samme måde skal der muligvis også tages hensyn til fordele givet af licenstageren til licensgiveren i form af forbedringer af produkter eller processer.« Se også OECD's TP-rapport fra 2017, afsnit 6.75: »De principper, der fremsættes i sektion B, skal anvendes i forskellige situationer, der involverer udvikling, forbedring, vedligeholdelse, beskyttelse og udnyttelse af de immaterielle aktiver. En vigtig betragtning i hvert tilfælde er, at associerede virksomheder, som bidrager til udviklingen, forbedringen, vedligeholdelsen, beskyttelsen eller udnyttelsen af de immaterielle aktiver, der ejes juridisk af et andet medlem af gruppen, skal modtage armslængdekompensation for de funktioner, de udfører, de risici, de påtager sig, og de aktiver, de benytter. [...]«.

693

(694)  Som forklaret i sektion 2.5 ovenfor klarlægger både Luxembourgs skattelovgivning og OECD-rammen, at enhver koncernintern tjenesteydelse, der udføres af LuxOpCo, ikke kun bør give LuxOpCo tilladelse til at pålægge deres omkostninger til LuxSCS, men også til at modtage en armslængdegodtgørelse udover de pådragede omkostninger.

694

(695)  I vejledningen til anvendelsen af TNMM med LuxSCS som den testede part, som kan findes i punkt 7.36 i OECD's TP-retningslinjer fra 1995 og 2010, specificeres det, at »[N]år en associeret virksomhed kun fungerer som en agent eller mellemhandler i forbindelse med hensættelsen af tjenesteydelser, er det under anvendelsen af kostpris plus-metoden vigtigt, at afkastet eller mark-up'et egner sig til selve tjenesteydelserne. I sådan et tilfælde er det muligvis ikke relevant at bestemme armslængdeprissætning som et mark-up på omkostningen af tjenesteydelserne, men i stedet på omkostningen af selve agenturfunktionen [...] F.eks. kan en associeret virksomhed pådrage sig omkostningerne ved leje af en reklameplads på vegne af gruppens medlemmer, omkostninger, som gruppens medlemmer ville have pådraget sig direkte, hvis de havde været uafhængige. I sådan et tilfælde kan det meget vel være relevant at videresende disse omkostninger til gruppens modtagere uden et mark-up og at anvende et mark-up på de omkostninger, som mellemhandleren pålægges i forbindelse med udførelsen af dennes agenturfunktion.« Se også OECD's TP-retningslinjer fra 2017, afsnit 7.34. Se også betragtning 242 og 263.

695

(696)  Se betragtning 264.

696

(697)  Se betragtning 429.

697

(698)  OECD's retningslinjer for transfer pricing 1995, 2010 og 2017, ordliste.

698

(699)  Se betragtning 522 og fodnote 650.

699

(700)  OECD's TP-retningslinjer fra 2017, afsnit 2.100: »Hvor det at behandle omkostninger som gennemgående omkostninger anses som værende i armslængde, opstår der et andet spørgsmål vedrørende konsekvenserne for sammenlignelighed og for bestemmelsen af armslængdeområdet. Eftersom det er nødvendigt at sammenligne lige med lige, gælder det, at hvis gennemgående omkostninger udelukkes fra fællesnævneren i skatteyderens nettofortjenesteindikator, bør sammenlignelige omkostninger også udelukkes fra fællesnævneren i den sammenlignelige nettofortjenesteindikator. Der kan opstå sammenlignelighedsproblemer i praksis, hvor der er begrænset information tilgængelig om nedbrydningen af omkostningerne for sammenligningsfaktorerne«.

700

(701)  Se betragtning 258.

701

(702)  Se OECD's TP-retningslinjer fra 2010, afsnit 2.1.2.1.

702

(703)  Se betragtning 148.

703

(704)  Se betragtning 353.

704

(705)  Se tabel 3: LuxOpCos overskud og tab 2006-2013, som viser, at COGS konsekvent repræsenterer ca. [70-75] % af LuxOpCos samlede omkostninger.

705

(706)  TP-rapport, bilag V.

706

(707)  Luxembourg og Amazon hævdede desuden, at indførelsen af gulvet skulle beskytte LuxOpCo, da sammenlignelige virksomheder tabte penge i 2003, og gulvmekanismen garanterede en positiv godtgørelse. Bortset fra det faktum, at gulvet aldrig var relevant (men kun loftet), og at nødvendigheden af et gulv ikke har meget at gøre med nødvendigheden af et loft, er argumentet under alle omstændigheder ikke særligt overbevisende. Faktisk kræver metoden til fastsættelse af royaltyen (det vil sige LuxOpCos afkast), at LuxOpCos afkast i alle tilfælde, hvor det er mindre end 0,45 % af EU-salget, skal justeres for at svare til den værdi, der er mindst af enten 0,45 % af omsætningen eller EU-driftsindtægten. I tilfælde af en positiv omsætning, men hvor LuxOpCo lider tab, det vil sige, hvis EU-driftsindtægten er negativ, fører anvendelsen af den mekanisme, som Amazon og Luxembourg kalder »gulvet«, derfor til valget af den laveste værdi, hvilket i dette tilfælde ville sige den negative EU-driftsindtægt. Derfor er LuxOpCo ikke beskyttet mod tab igennem royaltyprissætningsmekanismen, der findes i den anfægtede afgørelse. Eftersom royaltyen, det vil sige godtgørelsen til LuxSCS, ifølge metoden til fastsættelse af royaltyen aldrig må være mindre end nul, ville den derfor faktisk være nul, mens potentielle tab ville blive absorberet af LuxOpCo.

707

(708)  Se betragtning 304 og 354.

708

(709)  Forenede sager C-20/15 P og C-21/15 P Kommissionen mod World Duty Free Group ECLI:EU:C:2016:981, afsnit 54, og den deri nævnte retspraksis.

709

(710)  Sag C-20/15 P Kommissionen mod World Duty Free Group EU:C:2016:981, præmis 56 og sag C-6/12 P Oy ECLI:EU:C:2013:525, præmis 18.

710

(711)  Sag C-15/14 P Kommissionen mod MOL ECLI:EU:C:2015:362, præmis 60. Se også Forenede sager C-20/15 P og C-21/15 P Kommissionen mod World Duty Free Group ECLI:EU:C:2016:981, præmis 55; Sag C-211/15 P Orange mod Kommissionen ECLI:EU:C:2016:798, præmis 53 og 54; og sag C-270/15 P Belgien mod Kommissionen ECLI:EU:C:2016:489, præmis 49.

711

(712)  Forenede sager C-78/08 til C-80/08 Paint Graphos, ECLI:EU:C:2009:417.

712

(713)  Forenede sager C-20/15 P og C-21/15 P Kommissionen mod World Duty Free Group ECLI:EU:C:2016:981, præmis 57, og den deri nævnte retspraksis.

713

(714)  Forenede sager C-78/08 til C-80/08 Paint Graphos ECLI:EU:C:2009:417, præmis 65.

714

(715)  Forenede sager C-106/09 P og C-107/09 P, Kommissionen mod regeringen for Gibraltar og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland, ECLI:EU:C:2011:732, præmis 75. Se også forenede sager C-20/15 P og C-21/15 P Kommissionen mod World Duty Free Group ECLI:EU:C:2016:981, præmis 54.

715

(716)  Se betragtning 240.

716

(717)  Se betragtning 240. F.eks. renteomkostninger på aktiver, der genererer skattefri indkomst eller bestyrelseshonorarer, som ikke er for den daglige drift af virksomheden.

717

(718)  Artikel 164bis/LIR. Se også fodnote 54. Skattekonsolideringen for en finanspolitisk enhed assimilerer gruppen af virksomheder til en enkelt (ikke-integreret) skatteyder.

718

(719)  Skattekonsolidering assimilerer en gruppe af virksomheder til en enkelt skatteyder. Det er en foranstaltning til at eliminere de ulemper, som grupper af virksomheder oplever, sammenlignet med enkeltstående virksomheder med hensyn til indkomstbeskatning. Konsolidering er ikke en støtteforanstaltning, hvis en gruppe af virksomheder, når de er blevet konsolideret, ikke begunstiges mere end en enkeltstående virksomhed.

719

(720)  C-138/09 Todaro Nunziatina & C. ECLI:EU:C:2010:291, præmis 21.

720

(721)  I Kommissionens beslutning fra den 16. oktober 2002 vedrørende statsstøtteordningen C 49/2001 (ex NN 46/2000) — Koordinationscentre — implementeret af Luxembourg (EFT L 170, 9.7.2003, s. 20), afsnit 53, kunne skattefordelen f.eks. kun opnås af et »koordinationscenter, som er hjemmehørende anpartsselskab, som er af multinational karakter og hvis eneste formål er hensættelse af tjenesteydelser eksklusivt til selskaber eller virksomheder i den samme udenlandske internationale koncern«. På samme måde i Kommissionens beslutning fra den 13. maj 2003 vedrørende den statsstøtteordning, Frankrig implementerede til fordel for hovedkontorer og logistikcentre (EFT L 23, 28.1.2004, s. 1), afsnit 66: »fordelen ved ordningen begrænses eksklusivt til hovedkontorer og logistikcentre, som primært leverer deres tjenesteydelser til associerede virksomheder beliggende uden for Frankrig.« Til sidst, i Kommissionens beslutning fra den 24. juni 2003 om den belgiske støtteordning — Skatteafgørelsessystem for United States Foreign Sales Corporations (EFT L 23, 28.1.2004, s. 14), afsnit 57: »afgørelsessystemet for FSC'ers belgiske aktiviteter udgør en specifik ordning gældende udelukkende for FSC-filialer og -datterselskaber«.

721

(722)  Amazons skrivelse af 5. marts 2015, bilag 2

722

(723)  Kommissionen har allerede fundet, at en sådan praksis giver anledning til statsstøtte, i Kommissionens beslutning (EU) 2016/1699 af 11. januar 2016 om skattefritagelse for overskydende fortjeneste, statsstøtteordning SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN) iværksat af Belgien (EFT L 260, 27.9.2016, s. 61).

723

(724)  Forenede sager C-78/08 til C-80/08 Paint Graphos m.fl. ECLI:EU:C:2009:417, præmis 69.

724

(725)  Sag C-170/83 Hydrotherm ECLI:EU:C:1984:271, præmis 11. Se også sag T-137/02 Pollmeier Malchow mod Kommissionen ECLI:EU:T:2004:304, præmis 50.

725

(726)  Sag C-480/09 P Acea Electrabel Produzione SpA mod Kommissionen ECLI:EU:C:2010:787, præmis 47-55; Sag C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze SpA m.fl. ECLI:EU:C:2006:8, præmis 112.

726

(727)  Amazon-koncernens virksomhedsstruktur forklares i detaljer i figur 1.

727

(728)  Se fodnote 119. Ifølge den amerikanske skattelovgivning skal indenlandske virksomheder beskattes af deres indkomst fra hele verden, inklusive deres udenlandske indkomst og — i modsætning til praksis i andre lande — datterselskabernes indkomst. Skatten på de udenlandske datterselskabers indkomst udskydes dog generelt, indtil denne indkomst fordeles som udbytte eller på anden vis hjemsendes af den udenlandske virksomhed til dens amerikanske aktionærer. Hvis og når noget af overskuddet fra LuxSCS hjemsendes til deres amerikanske partnere, vil det blive beskattet i henhold til dette verdensomspændende beskatningssystem på samme måde som alle andre almindelige fordelinger af overskud efter skat af en udenlandsk styret virksomhed.

728

(729)  Se, efter analogi, sag 323/82 Intermills ECLI:EU:C:1984:345, præmis 11. Se også forenede sager C-182/03 og C-217/03 Belgien og Forum 187 mod Kommissionen ECLI:EU:C:2005:266, præmis 102: »I lyset af disse elementer var det med rette, at Kommissionen vurderede, at reglerne om fastsættelse af den skattepligtige indkomst udgjorde en fordel for koordinationscentrene og de koncerner, som de tilhører«.

729

(730)  Undtagelserne i artikel 107, stk. 2, i traktaten omhandler støtte af social karakter til enkelte forbrugere, støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder, og støtte til visse områder i Forbundsrepublikken Tyskland, som ikke finder anvendelse i denne sag.

730

(731)  Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EU) 2015/1589 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EFT L 140 af 30.4.2004, s. 1).

731

(732)  Forenede sager C-182/03 og C-217/03 Belgien og Forum 187 ASBL mod Kommissionen ECLI:EU:C:2006:416. Samme ræsonnement blev anvendt af Den Europæiske Unions Ret i de forenede sager T-427/04 og T-17/05 Frankrig og France Telecom mod Kommissionen ECLIEU:T:2009:474, hvor France Telecom drog fordel af en skatteundtagelse, og Kommissionen konkluderede, at støtten blev tildelt årligt, hvilket vil sige, at den skyldige og undtagne skatteforskel blev beregnet på årlig basis og bl.a. afhang af det niveau af skattesatser, der hvert år blev stemt om hos de lokale myndigheder. Denne konklusion blev bekræftet af Den Europæiske Unions Ret.

732

(733)  Se betragtning 1.

733

(734)  Luxembourgs bemærkninger til åbningsafgørelsen, afsnit 42-43.

734

(735)  Luxembourgs bemærkninger til åbningsafgørelsen, afsnit 44.

735

(736)  Sag C-74/00 Falck y A. di Bolzano mod Kommissionen ECLI:EU:C:2002:524, præmis 140.

736

(737)  Sag C-408/04 Kommissionen mod Salzgitter, ECLI:EU:C:2008:236, præmis 100-107.

737

(738)  
  Id., præmis 106.

738

Id

(739)  Forum 187 (citeret ovenfor), afsnit 147, sag 265/85 Van den Bergh en Jurgens og Van Dijk Food Products Lopik mod Kommissionen [1987] ECR 1155, afsnit 44.

739

(740)  Id.

740

(741)  Forenede sager C-471/09 P til C-473/09 P Territorio Histórico de Vizcaya — Diputación Foral de Vizcaya m.fl. mod Kommissionen EU:C:2011:521, præmis 64: »Sur ce point, il convient de rappeler qu'un État membre, dont les autorités ont octroyé une aide en violation des règles de procédure prévues à l'article 88 CE, ne saurait, en principe, invoquer la confiance légitime des bénéficiaires pour se soustraire à l'obligation de prendre les mesures nécessaires en vue de l'exécution d'une décision de la Commission lui ordonnant de récupérer l'aide. Admettre une telle possibilité reviendrait, en effet, à priver les dispositions des articles 87 CE et 88 CE de tout effet utile, dans la mesure où les autorités nationales pourraient ainsi se fonder sur leur propre comportement illégal pour mettre en échec l'efficacité des décisions prises par la Commission en vertu de ces dispositions du traité CE«. På samme linje, se også de forenede sager C-465/09 til C-470/09 Diputacion Foral de Vizcaya m.fl./Kommissionen, ECLI:EU:C:2011:372, præmis 150; og sag C-372/97 Italien mod Kommissionen ECLI:EU:C:2003:275, præmis 112.

741

(742)  Territorio Histórico de Vizcaya (citeret ovenfor), afsnit 68. Se også sag C-183/02 P Demesa and Territorio Histórico de Álava mod Kommissionen ECLI:EU:C:2004:701, præmis 52.

742

(743)  Territorio Histórico de Vizcaya (citeret ovenfor), præmis 76.

743

(744)  Sag 173/73 Italien mod Kommissionen ECLI:EU:C:1974:71, præmis 13.

744

(745)  Meddelelse fra Kommissionen om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomheder (EFT C 384, 10.12.1998, s. 3), betragtning 22: »Hvis skatteregler har behov for fortolkning i daglig praksis, må de ikke efterlade plads til skønsmæssig behandling af virksomheder. Enhver beslutning, som myndigheden træffer, der afviger fra de generelle skatteregler til fordel for individuelle virksomheder, fører i princippet til en formodning om statsstøtte og skal analyseres i detaljer. Så længe administrative afgørelser blot indeholder en fortolkning af generelle regler, giver de ikke anledning til en formodning om støtte. Uigennemskueligheden af de beslutninger, myndighederne træffer, og pladsen til manøvrering, som de nogle gange nyder godt af, understøtter dog antagelsen om, at deres effekt i hvert fald er sådan i nogle tilfælde. Dette gør ikke medlemsstaterne mindre i stand til at give deres skatteydere retssikkerhed og forudsigelighed i forhold til anvendelsen af de generelle skatteregler«.

745

(746)  Se bl.a. Kommissionens beslutning 2003/81/EF af 22. august 2002 om Spaniens støtteordning til fordel for koordinationscentre i provinsen Vizcaya C 48/2001 (ex NN 43/2000) (EFT L 31 af 6.2.2003, s. 26); Kommissionens beslutning 2003/512/EF af 5. september 2002 om Tysklands støtteordning til fordel for kontrol- og koordinationscentre (EFT L 177 af 16.7.2003, s. 17); Kommissionens beslutning 2003/501/EF af 16. oktober 2002 om statsstøtteordning C 49/2001 (ex NN 46/2000) — Koordinationscentre — Luxembourg (EFT L 170 af 9.7.2003, s. 20); Kommissionens beslutning 2003/755/EF af 17. februar 2003 om Kongeriget Belgiens støtteordning til fordel for koordinationscentre, som er hjemmehørende i Belgien (EFT L 282 af 30.10.2003, s. 25); Kommissionens beslutning 2003/515/EF af 17. februar 2003 om Nederlandenes statsstøtte til fordel for internationale finansieringsaktiviteter (EFT L 180 af 18.7.2003, s. 52); Kommissionens beslutning 2004/76/EF af 13. maj 2003 om den statsstøtteordning til fordel for hovedkontorer og logistikcentre, Frankrig har gennemført (EFT L 23 af 28.1.2004, s. 1); og Kommissionens beslutning 2004/77/EF af 24. juni 2003 om den belgiske støtteordning, som gennemføres i form af en særlig skatteordning gældende for US Foreign Sales Corporations (EFT L 23af 28.1.2004, s. 14).

746

bl.a.

(747)  Forenede sager C-182/03 og C-217/03 Belgien og Forum 187 ASBL mod Kommissionen ECLI:EU:C:2006:416.

747

(748)  I Luxembourgs bemærkninger vedrørende åbningsbeslutningen, afsnit 43, citerer Luxembourg afsnit 19 i rapporten fra Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen (erhvervsbeskatning) over for Rådet (Økofin), hvilket lyder: »With respect to the Luxembourg tax measure concerning companies engaged in intra-group financing activities the Group discussed the agreed description at the meeting on 17 February 2011. Luxembourg informed the Group that Circular No 164/2 dated 28 January 2011 determines the conditions for providing advance pricing agreements confirming the remuneration of the transactions. At the meeting on 11 April 2011, Luxembourg informed that Group that Circular No 164/2 bis dated 8 April 2011 ensured that advance confirmations granted prior to the entry into force of Circular No 164/2 would cease to be valid by 31 December 2011. With the benefit of this information, the Group agreed that there was no need for this measure to be assessed against the criteria of the Code of Conduct«.

748

(749)  Konklusioner vedtaget af Økofinrådet den 1. december 1997 vedrørende skattepolitik (EFT C 2 af 6.1.1998, s. 1). Se også dokumenter på følgende link: http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/company_tax/harmful_tax_practices/#code_conduct.

749

(750)  Se i den forbindelse advokat General Légers mening i sag C-217/03, Belgien og Forum 187 ASBL mod Kommissionen ECLI:EU:C:2006:89, præmis 376.

750

(751)  I den supplerende protokol nr. 1 til konventionen om OECD fra den 14. december 1960 blev konventionens underskrivere enige om, at Europa-Kommissionen skal deltage i OECD's arbejde. Repræsentanter fra Europa-Kommissionen deltager sammen med medlemmer i diskussioner vedrørende OECD's arbejdsprogram og er involverede i hele organisationens arbejde og dens forskellige instanser. Selvom Europa-Kommissionens deltagelse langt overgår en tilskuerrolle, har den imidlertid ikke ret til at stemme og deltager ikke officielt i indførelsen af retlige instrumenter, der er indsendt til Rådet til indførelse.

751

(752)  Se betragtning 326.

752

(753)  Sag T-290/97 Mehibas Dordtselaan mod Kommissionen ECLI:EU:T:2000:8, præmis 59 og de forenede sager C-182/03 og C-217/03 Belgien og Forum 187 ASBL mod Kommissionen ECLI:EU:C:2006:416, præmis 147.

753

(754)  Amazons bemærkninger til åbningsafgørelsen, afsnit 178.

754

(755)  Se fodnote 742.

755

(756)  Se som eksempel Kommissionens beslutning 1999/718/EF af 24. februar 1999 om den spanske stats støtte til Daewoo Electronics Manufacturing España SA (Demesa) (EFT L 292 af 13.11.1999, s. 1); Kommissionens beslutning 2000/735/EF af 21. april 1999 om de nederlandske skattemyndigheders behandling af en technolease-aftale mellem Philips og Rabobank (EFT L 297 af 24.11.2000, s. 13); Kommissionens beslutning 2000/795/EF af 22. december 1999 om den statsstøtte, Spanien har ydet til fordel for Ramondín SA og Ramondín Cápsulas SA (EFT L 318 af 16.12.2000, s. 36); Kommissionens beslutning 2005/709/EF af 2. august 2004 om den statsstøtte, som Frankrig har ydet France Télécom (EFT L 269 af 14.10.2005, s. 30); Kommissionens beslutning 2008/551/EF af 11. december 2007 om statsstøtte C 12/07 (ex N 799/06) som Den Slovakiske Republik har planlagt at yde til Glunz & Jensen, s.r.o. (EFT L 178 af 5.7.2008, s. 38); Kommissionens beslutning 2008/734/EF af 4. juni 2008 om statsstøtte C 57/07 (ex N 843/06), som Den Slovakiske Republik planlægger at yde til Alas Slovakia, s.r.o. (EUT L 248 af 17.9.2008, s. 19); og beslutning 2011/276/EU.

756

(757)  Se betragtning 326.

757

(758)  Sag T-214/95 Het Vlaamse Gewest (flamsk region) mod Kommissionen ECLI:EU:T:1998:77, præmis 54.

758

(759)  Også selv om det er umuligt at tilbagesøge støtten og ikke blot vanskeligt at beregne støttebeløbet.

759

(760)  Se sag C-441/06 Kommissionen mod Frankrig ECLI:EU:C:2007:616, præmis 29 og den deri nævnte retspraksis.

760

(761)  Forenede sager T-427/04 og T-17/05 Frankrig og France Telecom mod Kommissionen ECLI:EU:T:2009:474, præmis 297.

761

(762)  Forenede sager T-427/04 og T-17/05 Frankrig og France Telecom mod Kommissionen ECLI:EU:T:2009:474, præmis 299.

762

(763)  Se betragtning 549.

763

(764)  Se betragtning 551 og 552.

764

(765)  Se betragtning 558.

765

(766)  JTPF-rapport fra 2010, afsnit 63.

766

(767)  Se betragtning 429. Som forklaret i OECD's TP-retningslinjer fra 1995, afsnit 7.33: »[...] I en armslængdetransaktion ville en uafhængig virksomhed normalt ønske at opkræve for tjenesteydelser, så der skabes overskud, frem for blot at levere tjenesteydelser til kostpris [...]«. LuxSCS ville derfor ikke kun modtage mark-up'et på omkostningerne, men også godtgørelse for disse omkostninger.

767

(768)  Som angivet i sektion 9.5, og betragtning 607 især, ydede Luxembourgs skattemyndighed fordelagtig skattemæssig behandling til LuxOpCo. Derfor er dette den første ydelsesmodtager, som Luxembourg bør tilbagesøge støtte fra. Hvis tilbagesøgning fra denne ydelsesmodtager ikke fjerner den uretmæssige fordel, må tilbagesøgningen udvides til at omfatte Amazon-koncernen, eftersom hele koncernen udgør én økonomisk enhed, som drager fordel af støtten. Se i denne forstand de forenede sager T-415/05, T-416/05 og T-423/05 Grækenland mod Kommissionen ECLI:EU:T:2010:386, præmis 126.

768

---

| 15.6.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 153/143 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 153/143

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2018/860

af 7. februar 2018

i statsstøttesag SA.45852 — 2017/C (ex 2017/N) Tyskland — Etablering af en kapacitetsreserve

(meddelt under nummer C(2018) 612)

(Kun den tyske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger (1) og under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

| (1) | Den 23. januar 2017 anmeldte Tyskland elektronisk det seneste udkast til kapacitetsreserveforordningen til Kommissionen og fremsendte sin vurdering af nødvendigheden af støtteordningen. |
| --- | --- |

(1)

Den 23. januar 2017 anmeldte Tyskland elektronisk det seneste udkast til kapacitetsreserveforordningen til Kommissionen og fremsendte sin vurdering af nødvendigheden af støtteordningen.

| (2) | Ved brev af 7. april 2017 meddelte Kommissionen Tyskland, at den med hensyn til denne støtteordning havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) (i det følgende benævnt »åbningsafgørelsen«). De tyske myndigheder fremsendte sine bemærkninger til åbningsafgørelsen ved brev af 17. maj 2017. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 7. april 2017 meddelte Kommissionen Tyskland, at den med hensyn til denne støtteordning havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) (i det følgende benævnt »åbningsafgørelsen«). De tyske myndigheder fremsendte sine bemærkninger til åbningsafgørelsen ved brev af 17. maj 2017.

| (3) | Åbningsafgørelsen blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger vedrørende den omhandlede støtteordning. |
| --- | --- |

(3)

Åbningsafgørelsen blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger vedrørende den omhandlede støtteordning.

Den Europæiske Unions Tidende

2

| (4) | Kommissionen modtog bemærkninger fra 22 interesserede parter. Kommissionen videresendte bemærkningerne til Tyskland, der fik mulighed for at fremsætte bemærkninger, og som ved brev af 14. juli 2017 fremsendte sådanne bemærkninger. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen modtog bemærkninger fra 22 interesserede parter. Kommissionen videresendte bemærkningerne til Tyskland, der fik mulighed for at fremsætte bemærkninger, og som ved brev af 14. juli 2017 fremsendte sådanne bemærkninger.

2.   DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEORDNINGEN

DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEORDNINGEN

2.1.   Baggrund og retsgrundlag

Baggrund og retsgrundlag

| (5) | Den anmeldte støtteordning er en del af en ændring, der blev vedtaget den 26. juli 2016, af den tyske Energiewirtschaftsgesetz (lov om energiforsyning, i det følgende benævnt »EnWG«) af 7. juli 2005. EnWG indeholder en række yderligere foranstaltninger til fremme af et effektivt fungerende el- og gasmarked i Tyskland, der er anført i afsnit 2.1. i åbningsafgørelsen. Det vigtigste mål for revisionen af EnWG er reformen af elmarkedet for at forberede det på energiomstillingen, som i Tyskland er kendetegnet ved en betydelig stigning i elproduktionen fra variable vedvarende energikilder såsom vind- og solenergi, udfasningen af kernekraft samt en tæt sammenkobling med flere tilgrænsende markeder. |
| --- | --- |

(5)

Den anmeldte støtteordning er en del af en ændring, der blev vedtaget den 26. juli 2016, af den tyske Energiewirtschaftsgesetz (lov om energiforsyning, i det følgende benævnt »EnWG«) af 7. juli 2005. EnWG indeholder en række yderligere foranstaltninger til fremme af et effektivt fungerende el- og gasmarked i Tyskland, der er anført i afsnit 2.1. i åbningsafgørelsen. Det vigtigste mål for revisionen af EnWG er reformen af elmarkedet for at forberede det på energiomstillingen, som i Tyskland er kendetegnet ved en betydelig stigning i elproduktionen fra variable vedvarende energikilder såsom vind- og solenergi, udfasningen af kernekraft samt en tæt sammenkobling med flere tilgrænsende markeder.

| (6) | Retsgrundlaget for kapacitetsreserven er § 13e i den reviderede EnWG. Mere detaljerede bestemmelser, herunder om udbudsproceduren, udnyttelsen af og godtgørelsen for reserven, er indeholdt i kapacitetsreserveforordningen (3). |
| --- | --- |

(6)

Retsgrundlaget for kapacitetsreserven er § 13e i den reviderede EnWG. Mere detaljerede bestemmelser, herunder om udbudsproceduren, udnyttelsen af og godtgørelsen for reserven, er indeholdt i kapacitetsreserveforordningen (3).

3

| (7) | Kapacitetsreserven skal også sikre elforsyningssikkerheden permanent under ændrede forhold på elmarkedet. Den skal også sikre forsyningssikkerheden i situationer, hvor udbuddet til trods for fri prisdannelse på elbørserne på engrosmarkedet ikke er tilstrækkeligt til at dække den samlede efterspørgsel. Til dette formål holdes eksisterende produktionsanlæg uden for elmarkedet i reserve og anvendes efter behov. Tyskland vil minimere eventuelle konkurrencefordrejninger på markedet ved hjælp af en række foranstaltninger. Med henblik på at undgå en fordrejning af prisdannelsen og investeringssignalerne på elmarkedet skal de kapaciteter, der er i reserve, holdes nøje adskilt fra markedssituationen. |
| --- | --- |

(7)

Kapacitetsreserven skal også sikre elforsyningssikkerheden permanent under ændrede forhold på elmarkedet. Den skal også sikre forsyningssikkerheden i situationer, hvor udbuddet til trods for fri prisdannelse på elbørserne på engrosmarkedet ikke er tilstrækkeligt til at dække den samlede efterspørgsel. Til dette formål holdes eksisterende produktionsanlæg uden for elmarkedet i reserve og anvendes efter behov. Tyskland vil minimere eventuelle konkurrencefordrejninger på markedet ved hjælp af en række foranstaltninger. Med henblik på at undgå en fordrejning af prisdannelsen og investeringssignalerne på elmarkedet skal de kapaciteter, der er i reserve, holdes nøje adskilt fra markedssituationen.

2.2.   Beskrivelse af kapacitetsreserven

Beskrivelse af kapacitetsreserven

| (8) | EnWG og kapacitetsreserveforordningen fastsætter, at de fire tyske transmissionssystemoperatører (i det følgende benævnt »TSO'erne«) gradvist opbygger reservekapaciteter, som sikrer forsyningssikkerheden, hvis clearing ikke er opnået med elmarkedet, og udbuddet ikke er tilstrækkeligt til at dække hele efterspørgslen. |
| --- | --- |

(8)

EnWG og kapacitetsreserveforordningen fastsætter, at de fire tyske transmissionssystemoperatører (i det følgende benævnt »TSO'erne«) gradvist opbygger reservekapaciteter, som sikrer forsyningssikkerheden, hvis clearing ikke er opnået med elmarkedet, og udbuddet ikke er tilstrækkeligt til at dække hele efterspørgslen.

| (9) | TSO'erne skal skaffe kapacitet i fællesskab inden for rammerne af udbud, som gennemføres hvert andet år for en toårig leveringsperiode, i hvilken forbindelse den første leveringsperiode løber fra oktober 2019 til september 2021. Kapacitetsudbyderne afgiver for den årlige godtgørelse, som de vil få for at stille deres kapacitet til rådighed, et bud på op til maksimalt 100 000 EUR/MW pr. år. De udvælges på grundlag af deres bud, indtil den påkrævede samlede kapacitet på 2 GW er nået. Alle bud, der får et tilslag, godtgøres efter budværdien på det bud, der fik tilslag, som har den højeste budværdi (enhedsprissystem). |
| --- | --- |

(9)

TSO'erne skal skaffe kapacitet i fællesskab inden for rammerne af udbud, som gennemføres hvert andet år for en toårig leveringsperiode, i hvilken forbindelse den første leveringsperiode løber fra oktober 2019 til september 2021. Kapacitetsudbyderne afgiver for den årlige godtgørelse, som de vil få for at stille deres kapacitet til rådighed, et bud på op til maksimalt 100 000 EUR/MW pr. år. De udvælges på grundlag af deres bud, indtil den påkrævede samlede kapacitet på 2 GW er nået. Alle bud, der får et tilslag, godtgøres efter budværdien på det bud, der fik tilslag, som har den højeste budværdi (enhedsprissystem).

| (10) | Alle typer indenlandske kapacitetsudbydere (produktionsanlæg, lagringsfaciliteter og operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug) kan deltage i udbuddet, såfremt de opfylder bestemte tekniske krav, der er fastlagt i § 9 i kapacitetsreserveforordningen. I tilknytning til åbningsafgørelsen har Tyskland forpligtet sig til at ændre visse deltagelsesforudsætninger. Dette er først og fremmest deltagelsesforudsætningerne for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug, som er beskrevet nærmere i afsnit 6 i denne afgørelse. |
| --- | --- |

(10)

Alle typer indenlandske kapacitetsudbydere (produktionsanlæg, lagringsfaciliteter og operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug) kan deltage i udbuddet, såfremt de opfylder bestemte tekniske krav, der er fastlagt i § 9 i kapacitetsreserveforordningen. I tilknytning til åbningsafgørelsen har Tyskland forpligtet sig til at ændre visse deltagelsesforudsætninger. Dette er først og fremmest deltagelsesforudsætningerne for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug, som er beskrevet nærmere i afsnit 6 i denne afgørelse.

| (11) | Kapacitetsudbydere må ikke sælge deres reservekapacitet på elmarkedet. De må ikke vende tilbage til markedet efter kontraktudløb. På den måde vil de tyske myndigheder sikre en nøje adskillelse mellem markedet og kapacitetsreserven og forhindre, at reserven fordrejer markedssituationen. |
| --- | --- |

(11)

Kapacitetsudbydere må ikke sælge deres reservekapacitet på elmarkedet. De må ikke vende tilbage til markedet efter kontraktudløb. På den måde vil de tyske myndigheder sikre en nøje adskillelse mellem markedet og kapacitetsreserven og forhindre, at reserven fordrejer markedssituationen.

| (12) | Kapacitetsudbyderne må ikke sælge de rettigheder og pligter, der følger af deres deltagelse i kapacitetsreserven, til tredjemand. Deltagelsen og den deraf følgende godtgørelse er strengt knyttet til det anlæg, der blev udvalgt i forbindelse med udbuddet. |
| --- | --- |

(12)

Kapacitetsudbyderne må ikke sælge de rettigheder og pligter, der følger af deres deltagelse i kapacitetsreserven, til tredjemand. Deltagelsen og den deraf følgende godtgørelse er strengt knyttet til det anlæg, der blev udvalgt i forbindelse med udbuddet.

| (13) | Det i betragtning 11 beskrevne forbud mod at vende tilbage til markedet gælder ikke for prisfleksibelt elforbrug. Operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug må efter udløbet af leveringsperioden igen sælge effekten af deres prisfleksible elforbrug på elmarkederne (4). Kommissionen stillede i åbningsafgørelsen også spørgsmålstegn ved andre krav til prisfleksibelt elforbrug, som beskrives nærmere i afsnit 3.2.2 og 7.3.3. |
| --- | --- |

(13)

Det i betragtning 11 beskrevne forbud mod at vende tilbage til markedet gælder ikke for prisfleksibelt elforbrug. Operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug må efter udløbet af leveringsperioden igen sælge effekten af deres prisfleksible elforbrug på elmarkederne (4). Kommissionen stillede i åbningsafgørelsen også spørgsmålstegn ved andre krav til prisfleksibelt elforbrug, som beskrives nærmere i afsnit 3.2.2 og 7.3.3.

4

| (14) | Kapacitetsudbyderne skal stå til rådighed for TSO'erne i hele kontraktens løbetid på 2 år. Desuden skal de opfylde deltagelsesforudsætningerne i hele kontraktens løbetid. Manglende tilgængelighed på grund af teknisk nødvendige vedligeholdelsesforanstaltninger er dog tilladt, men skal meddeles TSO'erne inden den 31. juli i et givent kalenderår for det efterfølgende kalenderår. En sådan planlagt manglende tilgængelighed må imidlertid i alt beløbe sig til maksimalt tre måneder pr. kontraktår. Ikke-planlagt manglende tilgængelighed skal omgående meddeles TSO'erne, og det pågældende anlæg skal være til rådighed igen inden for tre måneder. |
| --- | --- |

(14)

Kapacitetsudbyderne skal stå til rådighed for TSO'erne i hele kontraktens løbetid på 2 år. Desuden skal de opfylde deltagelsesforudsætningerne i hele kontraktens løbetid. Manglende tilgængelighed på grund af teknisk nødvendige vedligeholdelsesforanstaltninger er dog tilladt, men skal meddeles TSO'erne inden den 31. juli i et givent kalenderår for det efterfølgende kalenderår. En sådan planlagt manglende tilgængelighed må imidlertid i alt beløbe sig til maksimalt tre måneder pr. kontraktår. Ikke-planlagt manglende tilgængelighed skal omgående meddeles TSO'erne, og det pågældende anlæg skal være til rådighed igen inden for tre måneder.

| (15) | TSO'erne er forpligtet til at gennemføre en funktionstest for hvert anlæg, inden det optages i kapacitetsreserven, for at kontrollere, om det opfylder de tekniske krav. Endvidere skal TSO'erne uden varsel gennemføre testkørsler af kapacitetsreserven. Disse testkørsler sker med anlæggenes samlede reserveeffekt i et tidsrum på hver 12 timer. Hvis testen viser, at et anlæg ikke opfylder kravene, skal operatøren betale en konventionalbod på 20 % af den godtgørelse, der er aftalt for hele leveringsperioden. Hvis anlæggets konstaterede mangler afhjælpes inden for seks måneder, beregnes konventionalboden kun forholdsmæssigt for den periode, hvor anlægget ikke stod til rådighed for reserven (dvs. for hver måned en sjettedel af beløbet). Hvis anlægget kun opfylder kravene med en delmængde af reserveeffekten, skal konventionalboden kun anvendes for den mængde, der ikke stod til rådighed. |
| --- | --- |

(15)

TSO'erne er forpligtet til at gennemføre en funktionstest for hvert anlæg, inden det optages i kapacitetsreserven, for at kontrollere, om det opfylder de tekniske krav. Endvidere skal TSO'erne uden varsel gennemføre testkørsler af kapacitetsreserven. Disse testkørsler sker med anlæggenes samlede reserveeffekt i et tidsrum på hver 12 timer. Hvis testen viser, at et anlæg ikke opfylder kravene, skal operatøren betale en konventionalbod på 20 % af den godtgørelse, der er aftalt for hele leveringsperioden. Hvis anlæggets konstaterede mangler afhjælpes inden for seks måneder, beregnes konventionalboden kun forholdsmæssigt for den periode, hvor anlægget ikke stod til rådighed for reserven (dvs. for hver måned en sjettedel af beløbet). Hvis anlægget kun opfylder kravene med en delmængde af reserveeffekten, skal konventionalboden kun anvendes for den mængde, der ikke stod til rådighed.

| (16) | Kapacitetsreservens størrelse baseres på resultaterne af en revideret tilstrækkelighedsvurdering, som beskrives mere detaljeret i betragtning 84 og 85. Da åbningsafgørelsen blev vedtaget, påtænkte Tyskland at købe nøjagtig 2 GW til den første toårige leveringsperiode og til de følgende leveringsperioder i princippet også 2 GW, medmindre en tilstrækkelighedsvurdering skulle vise et andet behov på op til 5 % af spidsbelastningen. Tyskland har nu givet tilsagn om fra og med det første udbud at anvende en revideret tilstrækkelighedsvurdering og måle den nødvendige mængde på basis heraf samt under alle omstændigheder at begrænse kapacitetsreservens størrelse i alle tre leveringsperioder til maksimalt 2 GW. Hvis der på baggrund af den reviderede tilstrækkelighedsvurdering skulle vise sig et behov på over 2 GW, og Tyskland derfor ville udvide kapacitetsreserven til mere end 2 GW, ville Tyskland skulle anmelde denne udvidelse til Kommissionen med henblik på en statsstøttevurdering. |
| --- | --- |

(16)

Kapacitetsreservens størrelse baseres på resultaterne af en revideret tilstrækkelighedsvurdering, som beskrives mere detaljeret i betragtning 84 og 85. Da åbningsafgørelsen blev vedtaget, påtænkte Tyskland at købe nøjagtig 2 GW til den første toårige leveringsperiode og til de følgende leveringsperioder i princippet også 2 GW, medmindre en tilstrækkelighedsvurdering skulle vise et andet behov på op til 5 % af spidsbelastningen. Tyskland har nu givet tilsagn om fra og med det første udbud at anvende en revideret tilstrækkelighedsvurdering og måle den nødvendige mængde på basis heraf samt under alle omstændigheder at begrænse kapacitetsreservens størrelse i alle tre leveringsperioder til maksimalt 2 GW. Hvis der på baggrund af den reviderede tilstrækkelighedsvurdering skulle vise sig et behov på over 2 GW, og Tyskland derfor ville udvide kapacitetsreserven til mere end 2 GW, ville Tyskland skulle anmelde denne udvidelse til Kommissionen med henblik på en statsstøttevurdering.

| (17) | Kapacitetsreserven vil kun indgå i lastfordelingen, hvis clearing ikke er opnået med elmarkedet, og udbuddet ikke er tilstrækkeligt til at dække hele efterspørgslen. Clearing er ikke opnået med elmarkedet, hvis der på elbørsens day-ahead- eller intraday-marked (i forbindelse med den sidste auktion dagen før, åbningsauktionen for intraday-handelen eller i den kontinuerlige intraday-handel) ikke inden for en time afgives bud, som fuldt ud er på højde med den tekniske prisgrænse, i hvilken forbindelse den tekniske prisgrænse i Tyskland udgør 3 000 EUR/MWh for day-ahead-markedet og 10 000 EUR/MWh for intraday-markedet. |
| --- | --- |

(17)

Kapacitetsreserven vil kun indgå i lastfordelingen, hvis clearing ikke er opnået med elmarkedet, og udbuddet ikke er tilstrækkeligt til at dække hele efterspørgslen. Clearing er ikke opnået med elmarkedet, hvis der på elbørsens day-ahead- eller intraday-marked (i forbindelse med den sidste auktion dagen før, åbningsauktionen for intraday-handelen eller i den kontinuerlige intraday-handel) ikke inden for en time afgives bud, som fuldt ud er på højde med den tekniske prisgrænse, i hvilken forbindelse den tekniske prisgrænse i Tyskland udgør 3 000 EUR/MWh for day-ahead-markedet og 10 000 EUR/MWh for intraday-markedet.

| (18) | TSO'erne kan kun anvende kapacitetsreserven som en sidste udvej, hvis alle andre systemydelser er udnyttet. Da kapacitetsreserveanlæggene kan have en aktiveringstid på op til 12 timer, skal TSO'erne anmode om kapacitet fra anlæggene i lang tid inden, at markedsresultaterne foreligger og dermed inden, at de med sikkerhed kan vide, at der ikke vil kunne opnås clearing med elmarkedet. Kapacitetsreserveforordningen foreskriver derfor, at TSO'erne beregner anlæggenes opstartstider og skal tage hensyn hertil ved aktiveringen af reserven. |
| --- | --- |

(18)

TSO'erne kan kun anvende kapacitetsreserven som en sidste udvej, hvis alle andre systemydelser er udnyttet. Da kapacitetsreserveanlæggene kan have en aktiveringstid på op til 12 timer, skal TSO'erne anmode om kapacitet fra anlæggene i lang tid inden, at markedsresultaterne foreligger og dermed inden, at de med sikkerhed kan vide, at der ikke vil kunne opnås clearing med elmarkedet. Kapacitetsreserveforordningen foreskriver derfor, at TSO'erne beregner anlæggenes opstartstider og skal tage hensyn hertil ved aktiveringen af reserven.

| (19) | I forbindelse med aktiveringsprocessen tilfører kapacitetsreserveanlæggene kun mindre elmængder til nettet, inden de reelt indgår i lastfordelingen. I forordningen fastsættes det, at TSO'erne skal opfordre operatørerne af aktive anlæg på elmarkedet til at reducere deres tilførsel af aktiv effekt med den elmængde, som kapacitetsreserveanlæggene tilfører nettet, for at sikre, at denne ekstra tilførte elmængde ikke påvirker intraday-markedets funktion. |
| --- | --- |

(19)

I forbindelse med aktiveringsprocessen tilfører kapacitetsreserveanlæggene kun mindre elmængder til nettet, inden de reelt indgår i lastfordelingen. I forordningen fastsættes det, at TSO'erne skal opfordre operatørerne af aktive anlæg på elmarkedet til at reducere deres tilførsel af aktiv effekt med den elmængde, som kapacitetsreserveanlæggene tilfører nettet, for at sikre, at denne ekstra tilførte elmængde ikke påvirker intraday-markedets funktion.

| (20) | I forordningen fastsættes det desuden, at TSO'erne normalt aktiverer alle kapacitetsreserveanlæg. Hvis TSO'erne imidlertid er i stand til at afhjælpe produktionsunderskuddet med kun en del af kapacitetsreserveanlæggene, kan de vælge de anlæg, der er bedst egnet hertil. |
| --- | --- |

(20)

I forordningen fastsættes det desuden, at TSO'erne normalt aktiverer alle kapacitetsreserveanlæg. Hvis TSO'erne imidlertid er i stand til at afhjælpe produktionsunderskuddet med kun en del af kapacitetsreserveanlæggene, kan de vælge de anlæg, der er bedst egnet hertil.

2.3.   Budgetbevilling

Budgetbevilling

| (21) | Der er ikke afsat nogen fast bevilling for kapacitetsreserven, idet de hermed forbundne omkostninger er stærkt afhængige af resultaterne af det første udbud. Den maksimumspris, som kapacitetsudbydere kan byde i forbindelse med udbuddet, udgør 100 000 EUR/MW pr. år. Dermed lå de maksimale faste omkostninger for en kapacitetsreserve på 2 GW på omkring 200 mio. EUR årligt. De tyske myndigheder går imidlertid ud fra, at udbuddet vil medføre bud, som ligger under maksimumsprisen, da der forelå forskellige omkostningsreducerende faktorer, f.eks. den kendsgerning, at relativt gamle anlæg (dvs. anlæg, hvor investeringsomkostningerne allerede er helt eller delvist afskrevet), men også operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug og anlæg, der allerede er fremlagt nedlukningsplaner for, kan deltage. |
| --- | --- |

(21)

Der er ikke afsat nogen fast bevilling for kapacitetsreserven, idet de hermed forbundne omkostninger er stærkt afhængige af resultaterne af det første udbud. Den maksimumspris, som kapacitetsudbydere kan byde i forbindelse med udbuddet, udgør 100 000 EUR/MW pr. år. Dermed lå de maksimale faste omkostninger for en kapacitetsreserve på 2 GW på omkring 200 mio. EUR årligt. De tyske myndigheder går imidlertid ud fra, at udbuddet vil medføre bud, som ligger under maksimumsprisen, da der forelå forskellige omkostningsreducerende faktorer, f.eks. den kendsgerning, at relativt gamle anlæg (dvs. anlæg, hvor investeringsomkostningerne allerede er helt eller delvist afskrevet), men også operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug og anlæg, der allerede er fremlagt nedlukningsplaner for, kan deltage.

2.4.   Finansieringsordning

Finansieringsordning

| (22) | TSO'erne kan i henhold til § 13e, stk. 3 og 4, i EnWG få godtgjort samtlige omkostninger i forbindelse med kapacitetsreserven via en forhøjelse af deres nettariffer. TSO'erne fratrækker herfra deres indtægter fra kapacitetsreserven, dvs. opkrævede strafbetalinger eller den balanceområdeansvarliges betalinger for ubalance, som på tidspunktet for kapacitetsreservens indgåelse i lastfordelingen havde en tilstrækkelighedsubalance. De tyske myndigheder har henvist til, at TSO'erne ikke er forpligtet til at dokumentere deres godtgørelsesberettigede omkostninger over for tilsynsmyndigheden. Hvis de imidlertid beslutter sig for at gøre dette, betragtes disse omkostninger som omkostninger, der ikke kan påvirkes af TSO'erne med henblik på tarifregulering og godtgøres via en forhøjelse af nettarifferne. Omkostningerne i forbindelse med kapacitetsreserven behandles i henhold til de regler, som også finder anvendelse for andre dele af nettarifferne. |
| --- | --- |

(22)

TSO'erne kan i henhold til § 13e, stk. 3 og 4, i EnWG få godtgjort samtlige omkostninger i forbindelse med kapacitetsreserven via en forhøjelse af deres nettariffer. TSO'erne fratrækker herfra deres indtægter fra kapacitetsreserven, dvs. opkrævede strafbetalinger eller den balanceområdeansvarliges betalinger for ubalance, som på tidspunktet for kapacitetsreservens indgåelse i lastfordelingen havde en tilstrækkelighedsubalance. De tyske myndigheder har henvist til, at TSO'erne ikke er forpligtet til at dokumentere deres godtgørelsesberettigede omkostninger over for tilsynsmyndigheden. Hvis de imidlertid beslutter sig for at gøre dette, betragtes disse omkostninger som omkostninger, der ikke kan påvirkes af TSO'erne med henblik på tarifregulering og godtgøres via en forhøjelse af nettarifferne. Omkostningerne i forbindelse med kapacitetsreserven behandles i henhold til de regler, som også finder anvendelse for andre dele af nettarifferne.

2.5.   Varighed

Varighed

| (23) | Kapacitetsreserveforordningen indeholder ingen slutdato. TSO'erne gennemfører udbud for en leveringsperiode på to år, begyndende med et første udbud i 2018 for en leveringsperiode fra oktober 2019 til september 2021 (5). Dernæst gennemføres der et nyt udbud hvert andet år for at tilvejebringe den pågældende (evt. tilpassede) kapacitetsmængde i en leveringsperiode på to år. De tyske myndigheder har bemærket, at gennemførelsen af støtteordningen afsluttes, så snart det på grundlag af vurderingen af kapacitetsreservens nødvendige størrelse konstateres, at det ikke længere er nødvendigt at opretholde reserven. |
| --- | --- |

(23)

Kapacitetsreserveforordningen indeholder ingen slutdato. TSO'erne gennemfører udbud for en leveringsperiode på to år, begyndende med et første udbud i 2018 for en leveringsperiode fra oktober 2019 til september 2021 (5). Dernæst gennemføres der et nyt udbud hvert andet år for at tilvejebringe den pågældende (evt. tilpassede) kapacitetsmængde i en leveringsperiode på to år. De tyske myndigheder har bemærket, at gennemførelsen af støtteordningen afsluttes, så snart det på grundlag af vurderingen af kapacitetsreservens nødvendige størrelse konstateres, at det ikke længere er nødvendigt at opretholde reserven.

5

2.6.   Støttemodtager

Støttemodtager

| (24) | Modtagerne af den statsstøtte, der er ydet under ordningen, er de kapacitetsudbydere, som får tilslag i forbindelse med udbuddet og en kapacitetsreservekontrakt. |
| --- | --- |

(24)

Modtagerne af den statsstøtte, der er ydet under ordningen, er de kapacitetsudbydere, som får tilslag i forbindelse med udbuddet og en kapacitetsreservekontrakt.

3.   BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF PROCEDUREN

BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF PROCEDUREN

| (25) | Den 7. april 2017 indledte Kommissionen proceduren vedrørende støtteordningen efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Kommissionen erklærede i åbningsafgørelsen, at






  a) | ordningen efter dens foreløbige vurdering ikke er nogen kompensation for en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse (i det følgende benævnt »SGEI«), som opfylder kriterierne i Altmark-dommen (6), men at den derimod udgør statsstøtte i medfør af artikel 107, stk. 1, i TEUF |
| --- | --- | --- |

(25)

Den 7. april 2017 indledte Kommissionen proceduren vedrørende støtteordningen efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Kommissionen erklærede i åbningsafgørelsen, at

a)

ordningen efter dens foreløbige vurdering ikke er nogen kompensation for en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse (i det følgende benævnt »SGEI«), som opfylder kriterierne i Altmark-dommen (6), men at den derimod udgør statsstøtte i medfør af artikel 107, stk. 1, i TEUF

6

| b) | den er i tvivl om, hvorvidt støtteordningen er forenelig med det indre marked, fordi den har betænkeligheder med hensyn til opfyldelsen af forenelighedskriterierne, navnlig for så vidt angår ordningens nødvendighed, egnethed og tilstrækkelighed, samt med hensyn til risikoen for uforholdsmæssigt negativ påvirkning af konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

b)

den er i tvivl om, hvorvidt støtteordningen er forenelig med det indre marked, fordi den har betænkeligheder med hensyn til opfyldelsen af forenelighedskriterierne, navnlig for så vidt angår ordningens nødvendighed, egnethed og tilstrækkelighed, samt med hensyn til risikoen for uforholdsmæssigt negativ påvirkning af konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne.

3.1.   Begrundelse for indledning af proceduren: Forekomst af statsstøtte

Begrundelse for indledning af proceduren: Forekomst af statsstøtte

| (26) | For at blive betragtet som statsstøtte skal en foranstaltning i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF opfylde samtlige nedenstående kriterier:






  a) | Foranstaltningen finansieres ved hjælp af statsmidler og kan tilregnes staten |
| --- | --- | --- |

(26)

For at blive betragtet som statsstøtte skal en foranstaltning i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF opfylde samtlige nedenstående kriterier:

a)

Foranstaltningen finansieres ved hjælp af statsmidler og kan tilregnes staten

| b) | Den giver visse virksomheder eller produktioner en fordel |
| --- | --- |

b)

Den giver visse virksomheder eller produktioner en fordel

| c) | Den fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen |
| --- | --- |

c)

Den fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen

| d) | Den anses for at kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

d)

Den anses for at kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (27) | Tyskland har i anmeldelsen fremført følgende argumenter for, at kapacitetsreserven ikke opfylder disse kriterier og derfor ikke udgør statsstøtte. For det første finansieres støtteordningen efter Tysklands opfattelse ikke ved hjælp af statsmidler. For det andet gives operatørerne ingen fordel, idet disse ifølge Tyskland leverer en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse, og fordi kompensationen opfylder de fire kriterier i Domstolens dom i Altmark-sagen. For det tredje påvirker ordningen ikke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(27)

Tyskland har i anmeldelsen fremført følgende argumenter for, at kapacitetsreserven ikke opfylder disse kriterier og derfor ikke udgør statsstøtte. For det første finansieres støtteordningen efter Tysklands opfattelse ikke ved hjælp af statsmidler. For det andet gives operatørerne ingen fordel, idet disse ifølge Tyskland leverer en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse, og fordi kompensationen opfylder de fire kriterier i Domstolens dom i Altmark-sagen. For det tredje påvirker ordningen ikke samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (28) | Kommissionen indtog i første omgang det foreløbige standpunkt, at støtteordningen finansieres ved hjælp af statsmidler og skal tilregnes staten. For ordningen blev udviklet af den tyske stat, som ved lov har fastlagt, at de hermed forbundne omkostninger kan overvæltes på alle forbrugere via en forhøjelse af nettarifferne. På grundlag af dommen i Vent de Colère-sagen (7) gik den derfor ud fra, at der anvendes statsmidler, og at foranstaltningen skal tilregnes staten. Desuden skal TSO'erne i henhold til kapacitetsreserveforordningen fratrække de indtægter, som de opnår i kraft af ordningen, fra de omkostninger, som de har i forbindelse med ordningen. Følgelig udpeger staten TSO'erne til at opkræve og forvalte de nødvendige midler. Midlerne genereres via kapacitetsreserveforordningen og administreres af TSO'erne i fællesskab. Midlerne forbliver således altid under de offentlige myndigheders indflydelse. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen indtog i første omgang det foreløbige standpunkt, at støtteordningen finansieres ved hjælp af statsmidler og skal tilregnes staten. For ordningen blev udviklet af den tyske stat, som ved lov har fastlagt, at de hermed forbundne omkostninger kan overvæltes på alle forbrugere via en forhøjelse af nettarifferne. På grundlag af dommen i Vent de Colère-sagen (7) gik den derfor ud fra, at der anvendes statsmidler, og at foranstaltningen skal tilregnes staten. Desuden skal TSO'erne i henhold til kapacitetsreserveforordningen fratrække de indtægter, som de opnår i kraft af ordningen, fra de omkostninger, som de har i forbindelse med ordningen. Følgelig udpeger staten TSO'erne til at opkræve og forvalte de nødvendige midler. Midlerne genereres via kapacitetsreserveforordningen og administreres af TSO'erne i fællesskab. Midlerne forbliver således altid under de offentlige myndigheders indflydelse.

7

| (29) | For det andet udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt det første og fjerde Altmark-kriterium er opfyldt, og nåede derfor til den foreløbige konklusion, at støtteordningen giver modtagerne en selektiv fordel. |
| --- | --- |

(29)

For det andet udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt det første og fjerde Altmark-kriterium er opfyldt, og nåede derfor til den foreløbige konklusion, at støtteordningen giver modtagerne en selektiv fordel.

| (30) | Ifølge det første Altmark-kriterium skal den begunstigede virksomhed faktisk være pålagt at opfylde forpligtelser til offentlig tjeneste, og disse forpligtelser skal være klart defineret. Medlemsstaterne har ganske vist en bred skønsmargen for fastlæggelsen af en SGEI, men artikel 3, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF (8) begrænser medlemsstaternes muligheder for at pålægge forpligtelser til offentlig tjeneste i den liberaliserede elsektor. I henhold hertil kan forpligtelser til offentlig tjeneste kun pålægges med henblik på bestemte mål. Sikkerhed, herunder forsyningssikkerhed, regelmæssighed, kvalitet og leveringspris samt miljøbeskyttelse, herunder energieffektivitet, energi fra vedvarende energikilder og klimabeskyttelse. Desuden skal disse forpligtelser være klart definerede, gennemsigtige, ikke-diskriminerende og kontrollerbare, og de skal sikre EU-elektricitetsselskaber lige adgang til de nationale forbrugere. |
| --- | --- |

(30)

Ifølge det første Altmark-kriterium skal den begunstigede virksomhed faktisk være pålagt at opfylde forpligtelser til offentlig tjeneste, og disse forpligtelser skal være klart defineret. Medlemsstaterne har ganske vist en bred skønsmargen for fastlæggelsen af en SGEI, men artikel 3, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF (8) begrænser medlemsstaternes muligheder for at pålægge forpligtelser til offentlig tjeneste i den liberaliserede elsektor. I henhold hertil kan forpligtelser til offentlig tjeneste kun pålægges med henblik på bestemte mål. Sikkerhed, herunder forsyningssikkerhed, regelmæssighed, kvalitet og leveringspris samt miljøbeskyttelse, herunder energieffektivitet, energi fra vedvarende energikilder og klimabeskyttelse. Desuden skal disse forpligtelser være klart definerede, gennemsigtige, ikke-diskriminerende og kontrollerbare, og de skal sikre EU-elektricitetsselskaber lige adgang til de nationale forbrugere.

8

| (31) | Derfor gives der i åbningsafgørelsen udtryk for tvivl på følgende områder:






  a) | Støtteordningen kunne anses for diskriminerende, idet den synes at udelukke operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug i praksis og udenlandske kapacitetsudbydere retligt fra en reel deltagelse i reserven |
| --- | --- | --- |

(31)

Derfor gives der i åbningsafgørelsen udtryk for tvivl på følgende områder:

a)

Støtteordningen kunne anses for diskriminerende, idet den synes at udelukke operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug i praksis og udenlandske kapacitetsudbydere retligt fra en reel deltagelse i reserven

| b) | Der blev udtrykt tvivl om, hvorvidt ordningen til sikring af elforsyningssikkerheden i Tyskland er nødvendig, og at støtten kan betragtes som kompensation for opfyldelsen af en forpligtelse til offentlig tjeneste med henblik på sikring af forsyningssikkerheden |
| --- | --- |

b)

Der blev udtrykt tvivl om, hvorvidt ordningen til sikring af elforsyningssikkerheden i Tyskland er nødvendig, og at støtten kan betragtes som kompensation for opfyldelsen af en forpligtelse til offentlig tjeneste med henblik på sikring af forsyningssikkerheden

| c) | En SGEI er i princippet kun berettiget, hvis markedet ikke kan stille den ønskede ydelse effektivt til rådighed. Hvis en medlemsstat kan forbedre markedets funktion, er en SGEI til sikring af forsyningssikkerheden ikke berettiget, fordi markedet ikke fik mulighed for at stille den ønskede ydelse til rådighed. Selv om de planlagte markedsreformer måtte bidrage til forsyningssikkerheden, var der tvivl om, hvorvidt disse reformer er tilstrækkelige til at sende de rette investeringssignaler. Navnlig skal der foretages en beregning af den såkaldte værdi af mistet belastning (»value of lost load« — VoLL) for forbrugerne for at sikre, at markedspriserne kunne nå dette niveau. |
| --- | --- |

c)

En SGEI er i princippet kun berettiget, hvis markedet ikke kan stille den ønskede ydelse effektivt til rådighed. Hvis en medlemsstat kan forbedre markedets funktion, er en SGEI til sikring af forsyningssikkerheden ikke berettiget, fordi markedet ikke fik mulighed for at stille den ønskede ydelse til rådighed. Selv om de planlagte markedsreformer måtte bidrage til forsyningssikkerheden, var der tvivl om, hvorvidt disse reformer er tilstrækkelige til at sende de rette investeringssignaler. Navnlig skal der foretages en beregning af den såkaldte værdi af mistet belastning (»value of lost load« — VoLL) for forbrugerne for at sikre, at markedspriserne kunne nå dette niveau.

| (32) | I henhold til det fjerde Altmark-kriterium skal virksomhederne enten vælges inden for rammerne af en procedure for tildeling af offentlige kontrakter, som sikrer, at de pågældende ydelser leveres til de laveste omkostninger for samfundet, eller via en benchmarking, som sikrer, at kompensationen ikke overstiger de omkostninger, som en »veldrevet« gennemsnitsvirksomhed ville have. I åbningsafgørelsen mente Kommissionen, at ordningen (i lyset af udelukkelsen af prisfleksibelt elforbrug og udenlandske kapaciteter) ikke er åben nok og derfor, selv hvis der gennemføres et udbud, hverken sikrer en reel konkurrence, eller at tjenesteydelserne leveres til de laveste omkostninger for samfundet. Desuden tyder det ikke på, at anden del af det fjerde Altmark-kriterium vil kunne opfyldes. |
| --- | --- |

(32)

I henhold til det fjerde Altmark-kriterium skal virksomhederne enten vælges inden for rammerne af en procedure for tildeling af offentlige kontrakter, som sikrer, at de pågældende ydelser leveres til de laveste omkostninger for samfundet, eller via en benchmarking, som sikrer, at kompensationen ikke overstiger de omkostninger, som en »veldrevet« gennemsnitsvirksomhed ville have. I åbningsafgørelsen mente Kommissionen, at ordningen (i lyset af udelukkelsen af prisfleksibelt elforbrug og udenlandske kapaciteter) ikke er åben nok og derfor, selv hvis der gennemføres et udbud, hverken sikrer en reel konkurrence, eller at tjenesteydelserne leveres til de laveste omkostninger for samfundet. Desuden tyder det ikke på, at anden del af det fjerde Altmark-kriterium vil kunne opfyldes.

| (33) | For det tredje nåede Kommissionen i åbningsafgørelsen til den foreløbige konklusion, at kapacitetsreserven kunne påvirke konkurrencen og handelen på elmarkedet, fordi det tyske elmarked er åbent for konkurrence og forbundet med elmarkederne i nabolandene. Inden for rammerne af støtteordningen støttes enkelte operatører under forudsætning af, at de ikke længere er aktive på markedet. Foranstaltningen ville derfor have indvirkninger på rangfølgekurven i det budområde, hvor de anlæg, som indrømmes støtte, er aktive, og dermed også på dette budområdes interaktion med tilgrænsende områder. |
| --- | --- |

(33)

For det tredje nåede Kommissionen i åbningsafgørelsen til den foreløbige konklusion, at kapacitetsreserven kunne påvirke konkurrencen og handelen på elmarkedet, fordi det tyske elmarked er åbent for konkurrence og forbundet med elmarkederne i nabolandene. Inden for rammerne af støtteordningen støttes enkelte operatører under forudsætning af, at de ikke længere er aktive på markedet. Foranstaltningen ville derfor have indvirkninger på rangfølgekurven i det budområde, hvor de anlæg, som indrømmes støtte, er aktive, og dermed også på dette budområdes interaktion med tilgrænsende områder.

3.2.   Begrundelse for indledning af proceduren: Støttens forenelighed

Begrundelse for indledning af proceduren: Støttens forenelighed

| (34) | Kommissionen begrundede i åbningsafgørelsen indledningen af proceduren med sine foreløbige betænkeligheder med hensyn til foreneligheden af fire af støttens aspekter med det indre marked:






  a) | Utilstrækkelig dokumentation af behovet for statslig intervention |
| --- | --- | --- |

(34)

Kommissionen begrundede i åbningsafgørelsen indledningen af proceduren med sine foreløbige betænkeligheder med hensyn til foreneligheden af fire af støttens aspekter med det indre marked:

a)

Utilstrækkelig dokumentation af behovet for statslig intervention

| b) | Ordningens manglende egnethed på grund af restriktive deltagelsesforudsætninger |
| --- | --- |

b)

Ordningens manglende egnethed på grund af restriktive deltagelsesforudsætninger

| c) | Ordningens manglende proportionalitet, dvs. ingen begrænsning af støtten til det nødvendige minimum |
| --- | --- |

c)

Ordningens manglende proportionalitet, dvs. ingen begrænsning af støtten til det nødvendige minimum

| d) | Risiko for uforholdsmæssigt negativ påvirkning af konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

d)

Risiko for uforholdsmæssigt negativ påvirkning af konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne.

Kommissionen indtog imidlertid det foreløbige standpunkt, at støtteordningen skal bidrage til et mål af fælles interesse (sikring af forsyningssikkerheden), at den på grund af ændringen af markedsdeltagernes adfærd har en tilskyndelsesvirkning, og at gennemsigtighedsforpligtelserne er opfyldt. Derfor behandler dette afsnit kun den i litra a) til d) af Kommissionen rejste tvivl med hensyn til ordningens forenelighed med retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi 2014-2020 (9) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«).

9

3.2.1.   Behov for statslig indgriben

Behov for statslig indgriben

| (35) | I overensstemmelse med punkt 222-224 i retningslinjerne indtog Kommissionen i åbningsafgørelsen det foreløbige standpunkt, at det til retfærdiggørelse af den planlagte kapacitetsreserve bør dokumenteres, at det reformerede marked vil sikre en tilstrækkelig forsyningssikkerhed på lang sigt, men at der på kort sigt er rimelig grund til at antage, at der vil kunne forekomme tilfælde, hvor markedet ikke kan stille et økonomisk hensigtsmæssigt niveau af forsyningssikkerhed til rådighed. Desuden skulle kapacitetsreserven gradvist afvikles, så snart markedsreformerne er gennemført og giver markedet den nødvendige beskyttelse. |
| --- | --- |

(35)

I overensstemmelse med punkt 222-224 i retningslinjerne indtog Kommissionen i åbningsafgørelsen det foreløbige standpunkt, at det til retfærdiggørelse af den planlagte kapacitetsreserve bør dokumenteres, at det reformerede marked vil sikre en tilstrækkelig forsyningssikkerhed på lang sigt, men at der på kort sigt er rimelig grund til at antage, at der vil kunne forekomme tilfælde, hvor markedet ikke kan stille et økonomisk hensigtsmæssigt niveau af forsyningssikkerhed til rådighed. Desuden skulle kapacitetsreserven gradvist afvikles, så snart markedsreformerne er gennemført og giver markedet den nødvendige beskyttelse.

| (36) | For det første udtrykte Kommissionen tvivl om nødvendigheden af kapacitetsreserven, idet der ikke er fastsat nogen slutdato, og fordi ordningen åbenbart er tænkt som en fast bestanddel af elmarkedet og ikke som en midlertidig foranstaltning for at understøtte markedsreformerne. |
| --- | --- |

(36)

For det første udtrykte Kommissionen tvivl om nødvendigheden af kapacitetsreserven, idet der ikke er fastsat nogen slutdato, og fordi ordningen åbenbart er tænkt som en fast bestanddel af elmarkedet og ikke som en midlertidig foranstaltning for at understøtte markedsreformerne.

| (37) | For det andet konstaterede Kommissionen, at manglen på en økonomisk hensigtsmæssig pålidelighedsstandard og en indikator for kapacitetsreservens økonomiske relevans begrænser markedets evne til at stille tilstrækkelig kapacitet til rådighed og ikke gør det muligt at foretage en præcis fastsættelse af reservens størrelse. |
| --- | --- |

(37)

For det andet konstaterede Kommissionen, at manglen på en økonomisk hensigtsmæssig pålidelighedsstandard og en indikator for kapacitetsreservens økonomiske relevans begrænser markedets evne til at stille tilstrækkelig kapacitet til rådighed og ikke gør det muligt at foretage en præcis fastsættelse af reservens størrelse.

| (38) | Fir det tredje hilste Kommissionen fremsendelsen af et worst case-scenarie velkommen, men var i tvivl om, hvorvidt visse antagelser, der var lagt til grund heri, er realistiske. |
| --- | --- |

(38)

Fir det tredje hilste Kommissionen fremsendelsen af et worst case-scenarie velkommen, men var i tvivl om, hvorvidt visse antagelser, der var lagt til grund heri, er realistiske.

3.2.2.   Ordningens egnethed

Ordningens egnethed

| (39) | Kommissionen vurderede i åbningsafgørelsen kapacitetsreservens forenelighed på grundlag af de kriterier, der er anført i punkt 225 og 226 i retningslinjerne. Den konstaterede, at en midlertidig strategisk reserve, der holdes ude af markedet, vil udgøre den bedst egnede interventionsform til på baggrund af de løbende reformer at sikre en sikker forsyning, men understregede samtidig, at støtteordningen ikke har til formål at være en midlertidig foranstaltning, og at to aspekter — den særskilte kompensation af de variable omkostninger ved aktivering af reserven samt deltagelsesforudsætningerne — giver anledning til betænkeligheder. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen vurderede i åbningsafgørelsen kapacitetsreservens forenelighed på grundlag af de kriterier, der er anført i punkt 225 og 226 i retningslinjerne. Den konstaterede, at en midlertidig strategisk reserve, der holdes ude af markedet, vil udgøre den bedst egnede interventionsform til på baggrund af de løbende reformer at sikre en sikker forsyning, men understregede samtidig, at støtteordningen ikke har til formål at være en midlertidig foranstaltning, og at to aspekter — den særskilte kompensation af de variable omkostninger ved aktivering af reserven samt deltagelsesforudsætningerne — giver anledning til betænkeligheder.

| (40) | For så vidt angår den særskilte kompensation af de variable omkostninger i tilfælde af en aktivering af kapacitetsreserven udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt der faktisk er tale om variable omkostninger i forbindelse med de omkostningskategorier, der var fastlagt med henblik på særskilt kompensation. Kommissionen anførte, at der ikke vil være nogen konkurrence i forbindelse med disse omkostninger, hvis de godtgøres særskilt og uafhængigt af udbuddet. |
| --- | --- |

(40)

For så vidt angår den særskilte kompensation af de variable omkostninger i tilfælde af en aktivering af kapacitetsreserven udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt der faktisk er tale om variable omkostninger i forbindelse med de omkostningskategorier, der var fastlagt med henblik på særskilt kompensation. Kommissionen anførte, at der ikke vil være nogen konkurrence i forbindelse med disse omkostninger, hvis de godtgøres særskilt og uafhængigt af udbuddet.

| (41) | Kommissionen havde betænkeligheder med hensyn til deltagelsesforudsætningerne, fordi operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug muligvis var udelukket i praksis, således at de ville have haft en ulempe i forhold til produktionsanlæggene. Kommissionen frygtede, at de forskellige deltagelsesforudsætninger kunne tage modet fra operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug i en sådan grad, at deres deltagelse ville være usandsynlig. I forbindelse med deltagelsen skal bl.a. følgende forudsætninger være opfyldt:






  a) | Mindste budmængde på 10 MW for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug |
| --- | --- | --- |

(41)

Kommissionen havde betænkeligheder med hensyn til deltagelsesforudsætningerne, fordi operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug muligvis var udelukket i praksis, således at de ville have haft en ulempe i forhold til produktionsanlæggene. Kommissionen frygtede, at de forskellige deltagelsesforudsætninger kunne tage modet fra operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug i en sådan grad, at deres deltagelse ville være usandsynlig. I forbindelse med deltagelsen skal bl.a. følgende forudsætninger være opfyldt:

a)

Mindste budmængde på 10 MW for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug

| b) | Ingen sammenlægning af flere laster |
| --- | --- |

b)

Ingen sammenlægning af flere laster

| c) | Direkte tilslutning af anlægget til et transmissionssystem med en spænding på 110 kV eller mere |
| --- | --- |

c)

Direkte tilslutning af anlægget til et transmissionssystem med en spænding på 110 kV eller mere

| d) | Muligt med op til ti testkørsler pr. år |
| --- | --- |

d)

Muligt med op til ti testkørsler pr. år

| e) | Operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug skal være forpligtet til konstant effektforbrug i hele leveringsperioden (dvs. i to år) og til at købe den samlede elektriske energimængde inden påbegyndelse af leveringsperioden |
| --- | --- |

e)

Operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug skal være forpligtet til konstant effektforbrug i hele leveringsperioden (dvs. i to år) og til at købe den samlede elektriske energimængde inden påbegyndelse af leveringsperioden

| f) | Ingen fastlæggelse af, hvor længe ydelsen maksimalt skal leveres |
| --- | --- |

f)

Ingen fastlæggelse af, hvor længe ydelsen maksimalt skal leveres

| g) | Forbud mod aktivering af lasterne på balancemarkedet for elektricitet efter udløbet af kapacitetsreservekontrakten. |
| --- | --- |

g)

Forbud mod aktivering af lasterne på balancemarkedet for elektricitet efter udløbet af kapacitetsreservekontrakten.

| (42) | Kommissionen anmodede desuden interesserede parter om at fremsætte bemærkninger til udelukkelsen af udenlandske kapaciteter. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen anmodede desuden interesserede parter om at fremsætte bemærkninger til udelukkelsen af udenlandske kapaciteter.

3.2.3.   Støttens proportionalitet

Støttens proportionalitet

| (43) | Hvad angår støttens proportionalitet, bekræftede Kommissionen sine betænkeligheder med hensyn til foranstaltningens restriktive deltagelsesforudsætninger og understregede, at det i lyset af de unødvendige deltagelsesbegrænsninger ikke kan antages, at udbuddet vil resultere i et samlet støttebeløb, der er begrænset til det niveau, der er strengt nødvendigt for at nå det tilsigtede mål. |
| --- | --- |

(43)

Hvad angår støttens proportionalitet, bekræftede Kommissionen sine betænkeligheder med hensyn til foranstaltningens restriktive deltagelsesforudsætninger og understregede, at det i lyset af de unødvendige deltagelsesbegrænsninger ikke kan antages, at udbuddet vil resultere i et samlet støttebeløb, der er begrænset til det niveau, der er strengt nødvendigt for at nå det tilsigtede mål.

3.2.4.   Undgåelse af uforholdsmæssigt negativ påvirkning af konkurrencen og samhandelen.

Undgåelse af uforholdsmæssigt negativ påvirkning af konkurrencen og samhandelen.

| (44) | Kommissionen fandt i åbningsafgørelsen, at udformningen af kapacitetsreserven sikrer den effektive adskillelse mellem reservekapaciteter og de på markedet tilgængelige kapaciteter og dermed forhindrer uforholdsmæssigt negativ påvirkning af konkurrencen på det tyske elmarked og af samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen fandt i åbningsafgørelsen, at udformningen af kapacitetsreserven sikrer den effektive adskillelse mellem reservekapaciteter og de på markedet tilgængelige kapaciteter og dermed forhindrer uforholdsmæssigt negativ påvirkning af konkurrencen på det tyske elmarked og af samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (45) | Ikke desto mindre udgør de fastsatte gebyrer for ubalance det dobbelte af den tekniske prisgrænse på intraday-markedet. Kommissionen anførte, at dette kunne være økonomisk mindre hensigtsmæssigt end at fastsætte intraday-prisgrænsen til det maksimale gebyr for ubalance, som igen skulle afspejle VoLL. Den mente derfor, at det er nødvendigt med en definition af »VoLL« for at forhindre, at der anvendes alt for høje gebyrer for ubalance, hvilket ville fordreje konkurrencen. |
| --- | --- |

(45)

Ikke desto mindre udgør de fastsatte gebyrer for ubalance det dobbelte af den tekniske prisgrænse på intraday-markedet. Kommissionen anførte, at dette kunne være økonomisk mindre hensigtsmæssigt end at fastsætte intraday-prisgrænsen til det maksimale gebyr for ubalance, som igen skulle afspejle VoLL. Den mente derfor, at det er nødvendigt med en definition af »VoLL« for at forhindre, at der anvendes alt for høje gebyrer for ubalance, hvilket ville fordreje konkurrencen.

4.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (46) | Inden for rammerne af den offentlige høring i forbindelse med åbningsafgørelsen modtog Kommissionen 22 bemærkninger fra interesserede parter. Det drejede sig i den forbindelse navnlig om interessenter fra energisektoren (f.eks. konventionelle producenter og virksomheder, som producerer el ved hjælp af vedvarende energikilder, samt operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug og brancheorganisationer), Bundesnetzagentur, de tyske TSO'er (som fremsatte fælles bemærkninger) og de tjekkiske myndigheder. |
| --- | --- |

(46)

Inden for rammerne af den offentlige høring i forbindelse med åbningsafgørelsen modtog Kommissionen 22 bemærkninger fra interesserede parter. Det drejede sig i den forbindelse navnlig om interessenter fra energisektoren (f.eks. konventionelle producenter og virksomheder, som producerer el ved hjælp af vedvarende energikilder, samt operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug og brancheorganisationer), Bundesnetzagentur, de tyske TSO'er (som fremsatte fælles bemærkninger) og de tjekkiske myndigheder.

4.1.   Statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF

Statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF

| (47) | Meget få markedsdeltagere kom i deres bemærkninger ind på foranstaltningens støttekarakter. De tjekkiske myndigheder bemærkede imidlertid, at Altmark-kriterierne for forekomsten af en SGEI ikke er opfyldt, og tilsluttede sig Kommissionens argumentation i åbningsafgørelsen. Endvidere delte de Kommissionens standpunkt om, at foranstaltningen finansieres ved hjælp af statsmidler og skal tilregnes staten. |
| --- | --- |

(47)

Meget få markedsdeltagere kom i deres bemærkninger ind på foranstaltningens støttekarakter. De tjekkiske myndigheder bemærkede imidlertid, at Altmark-kriterierne for forekomsten af en SGEI ikke er opfyldt, og tilsluttede sig Kommissionens argumentation i åbningsafgørelsen. Endvidere delte de Kommissionens standpunkt om, at foranstaltningen finansieres ved hjælp af statsmidler og skal tilregnes staten.

4.2.   Støttens forenelighed med det indre marked

Støttens forenelighed med det indre marked

4.2.1.   Bemærkninger til ordningens formål

Bemærkninger til ordningens formål

| (48) | Kommissionen modtog ingen bemærkninger, som var underbygget af en begrundelse, til spørgsmålet om, hvorvidt ordningen bidrager til et mål af fælles interesse, men nogle høringsdeltagere satte spørgsmålstegn ved, om målet er tilstrækkeligt nøjagtigt defineret. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen modtog ingen bemærkninger, som var underbygget af en begrundelse, til spørgsmålet om, hvorvidt ordningen bidrager til et mål af fælles interesse, men nogle høringsdeltagere satte spørgsmålstegn ved, om målet er tilstrækkeligt nøjagtigt defineret.

4.2.2.   Bemærkninger til ordningens nødvendighed

Bemærkninger til ordningens nødvendighed

4.2.2.1.   Bemærkninger til den økonomiske begrundelse for nødvendigheden og størrelsen af kapacitetsreserven

Bemærkninger til den økonomiske begrundelse for nødvendigheden og størrelsen af kapacitetsreserven

| (49) | Et flertal af høringsdeltagerne anså støtteordningen som sådan for nødvendig. Efter deres mening muliggør en strategisk reserve en sikring mod risiciene ved energiomstillingen, som navnlig i forbindelse med udfasningen af kernekraft er kendetegnet ved en betydelig stigning i elproduktionen fra vedvarende energiformer og usikkerhed vedrørende omfanget af nedlukningen af konventionelle kraftværker. |
| --- | --- |

(49)

Et flertal af høringsdeltagerne anså støtteordningen som sådan for nødvendig. Efter deres mening muliggør en strategisk reserve en sikring mod risiciene ved energiomstillingen, som navnlig i forbindelse med udfasningen af kernekraft er kendetegnet ved en betydelig stigning i elproduktionen fra vedvarende energiformer og usikkerhed vedrørende omfanget af nedlukningen af konventionelle kraftværker.

| (50) | Enkelte fortalere for kapacitetsreserven fremhævede, at der hersker stor usikkerhed om den fremtidige markedsudvikling, og at det derfor er meget vanskeligt at bestemme reservens nødvendige størrelse. De fleste bemærkninger indeholdt imidlertid ikke nogen specifikke kommentarer til egnetheden af kapacitetsreservens størrelse. |
| --- | --- |

(50)

Enkelte fortalere for kapacitetsreserven fremhævede, at der hersker stor usikkerhed om den fremtidige markedsudvikling, og at det derfor er meget vanskeligt at bestemme reservens nødvendige størrelse. De fleste bemærkninger indeholdt imidlertid ikke nogen specifikke kommentarer til egnetheden af kapacitetsreservens størrelse.

| (51) | De høringsdeltagere, som tvivlede på nødvendigheden af reserven, betonede derimod, at man skal definere en pålidelighedsstandard og en indikator for reservens økonomiske værdi for at undersøge nødvendigheden heraf. |
| --- | --- |

(51)

De høringsdeltagere, som tvivlede på nødvendigheden af reserven, betonede derimod, at man skal definere en pålidelighedsstandard og en indikator for reservens økonomiske værdi for at undersøge nødvendigheden heraf.

4.2.2.2.   Bemærkninger til »rimeligt worst case-scenariet«

Bemærkninger til »rimeligt worst case-scenariet«

| (52) | Kun få markedsdeltagere kom ind på, om antagelserne i det scenarie, som Tyskland havde forelagt som begrundelse for foranstaltningen, var realistiske. Tre høringsdeltagere erklærede, at de betragtede antagelsen vedrørende muligheden for svig som urealistisk. |
| --- | --- |

(52)

Kun få markedsdeltagere kom ind på, om antagelserne i det scenarie, som Tyskland havde forelagt som begrundelse for foranstaltningen, var realistiske. Tre høringsdeltagere erklærede, at de betragtede antagelsen vedrørende muligheden for svig som urealistisk.

4.2.2.3.   Bemærkninger til ordningens varighed

Bemærkninger til ordningens varighed

| (53) | De fleste høringsdeltagere, som ytrede sig om ordningens varighed, mente, at kapacitetsreserven bør anvendes midlertidigt. Efter deres opfattelse er det nødvendigt at afslutte foranstaltningen gradvist, i hvilken forbindelse slutdatoen enten bør fastlægges på forhånd eller på baggrund af på forhånd fastlagte indikatorer for nødvendigheden af reserven. |
| --- | --- |

(53)

De fleste høringsdeltagere, som ytrede sig om ordningens varighed, mente, at kapacitetsreserven bør anvendes midlertidigt. Efter deres opfattelse er det nødvendigt at afslutte foranstaltningen gradvist, i hvilken forbindelse slutdatoen enten bør fastlægges på forhånd eller på baggrund af på forhånd fastlagte indikatorer for nødvendigheden af reserven.

4.2.3.   Bemærkninger til ordningens egnethed

Bemærkninger til ordningens egnethed

4.2.3.1.   Bemærkninger til alternative foranstaltninger

Bemærkninger til alternative foranstaltninger

| (54) | Et flertal af høringsdeltagerne betragtede en strategisk reserve som en egnet foranstaltning til at imødegå risiciene for det tyske elmarked. De var af den opfattelse, fordi kapacitetsreserven i forhold til perioder med særlig høj efterspørgsel i Tyskland vil være relativt lille, er udformet med henblik på mindst mulige indvirkninger på elmarkedet, kun aktiveres under usædvanlige omstændigheder, nemt kan afvikles, når den ikke længere benyttes, og fordi den fremmer udviklingen af vedvarende energier, idet den i modsætning til kapacitetsmekanismer, der omfatter hele markedet, ikke støtter konventionelle kraftværker og holder disse i systemet. Et mindretal af høringsdeltagerne var imidlertid af den opfattelse, at en kapacitetsmekanisme for hele markedet ville være mere egnet, idet den ville give markedsdeltagerne større sikkerhed og dermed fremme tidlige investeringer samt reducere omkostningerne til investeringskapital. |
| --- | --- |

(54)

Et flertal af høringsdeltagerne betragtede en strategisk reserve som en egnet foranstaltning til at imødegå risiciene for det tyske elmarked. De var af den opfattelse, fordi kapacitetsreserven i forhold til perioder med særlig høj efterspørgsel i Tyskland vil være relativt lille, er udformet med henblik på mindst mulige indvirkninger på elmarkedet, kun aktiveres under usædvanlige omstændigheder, nemt kan afvikles, når den ikke længere benyttes, og fordi den fremmer udviklingen af vedvarende energier, idet den i modsætning til kapacitetsmekanismer, der omfatter hele markedet, ikke støtter konventionelle kraftværker og holder disse i systemet. Et mindretal af høringsdeltagerne var imidlertid af den opfattelse, at en kapacitetsmekanisme for hele markedet ville være mere egnet, idet den ville give markedsdeltagerne større sikkerhed og dermed fremme tidlige investeringer samt reducere omkostningerne til investeringskapital.

4.2.3.2.   Bemærkninger til kompensation for, at den blot er tilgængelig

Bemærkninger til kompensation for, at den blot er tilgængelig

| (55) | Hvad angår kompensationsstrukturen, modtog Kommissionen relativt blandede bemærkninger. To markedsdeltagere angav, at der skulle tages hensyn til variable omkostninger i forbindelse med udvælgelsesproceduren. En anden fremhævede, at variable omkostninger burde godtgøres, da dette ikke ville fordreje markedet, fordi reserven er adskilt fra markedet. Efter TSO'ernes mening ville hensyntagen til omkostninger såsom dem for sikring af brændstofforsyningen gøre det nemmere at sammenligne de forskellige bud i forbindelse med udbuddet, men også indebære en risiko for en forhøjelse af de fastsatte betalinger og gøre det nødvendigt at beregne antallet og varigheden af kørslerne på grundlag af specifikke scenarier. En anden høringsdeltager anførte, at kravet om at sikre brændstofforsyningen, navnlig til gaskraftværker, kunne blive meget dyrt. Brændstofindkøb — navnlig reserveringen af gastransportkapacitet — bør ikke foretages før tildeling af kontrakterne, således at der ikke opstår »strandede omkostninger« for de bydende, hvis de ikke får tilslag. |
| --- | --- |

(55)

Hvad angår kompensationsstrukturen, modtog Kommissionen relativt blandede bemærkninger. To markedsdeltagere angav, at der skulle tages hensyn til variable omkostninger i forbindelse med udvælgelsesproceduren. En anden fremhævede, at variable omkostninger burde godtgøres, da dette ikke ville fordreje markedet, fordi reserven er adskilt fra markedet. Efter TSO'ernes mening ville hensyntagen til omkostninger såsom dem for sikring af brændstofforsyningen gøre det nemmere at sammenligne de forskellige bud i forbindelse med udbuddet, men også indebære en risiko for en forhøjelse af de fastsatte betalinger og gøre det nødvendigt at beregne antallet og varigheden af kørslerne på grundlag af specifikke scenarier. En anden høringsdeltager anførte, at kravet om at sikre brændstofforsyningen, navnlig til gaskraftværker, kunne blive meget dyrt. Brændstofindkøb — navnlig reserveringen af gastransportkapacitet — bør ikke foretages før tildeling af kontrakterne, således at der ikke opstår »strandede omkostninger« for de bydende, hvis de ikke får tilslag.

4.2.3.3.   Bemærkninger til foranstaltningens åbenhed og deltagelsesforudsætningerne

Bemærkninger til foranstaltningens åbenhed og deltagelsesforudsætningerne

a)   Åbenhed for alle operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug

Åbenhed for alle operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug

| (56) | De fleste bemærkninger om ordningens egnethed vedrørte kapacitetsreservens åbenhed og deltagelsesforudsætningerne. |
| --- | --- |

(56)

De fleste bemærkninger om ordningens egnethed vedrørte kapacitetsreservens åbenhed og deltagelsesforudsætningerne.

| (57) | Kommentarerne vedrørende de restriktive deltagelsesforudsætninger, som i praksis havde udelukket operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug, var blandede. Et lille flertal af høringsdeltagerne anførte, at der ikke er nogen grund til at udelukke operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug fra deltagelsen i udbuddet, idet operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug vil kunne yde værdifulde tjenester som kapacitetsreserve, og fordi foranstaltningen skulle være teknologineutral. |
| --- | --- |

(57)

Kommentarerne vedrørende de restriktive deltagelsesforudsætninger, som i praksis havde udelukket operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug, var blandede. Et lille flertal af høringsdeltagerne anførte, at der ikke er nogen grund til at udelukke operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug fra deltagelsen i udbuddet, idet operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug vil kunne yde værdifulde tjenester som kapacitetsreserve, og fordi foranstaltningen skulle være teknologineutral.

| (58) | Enkelte deltagere fremhævede, at der for deltagelsen af operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug er følgende hindringer, som er nævnt af Kommissionen i åbningsafgørelsen:






  a) | Høj mindste budmængde |
| --- | --- | --- |

(58)

Enkelte deltagere fremhævede, at der for deltagelsen af operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug er følgende hindringer, som er nævnt af Kommissionen i åbningsafgørelsen:

a)

Høj mindste budmængde

| b) | Tilslutning til et transmissionssystem med en netspænding på 110 kV eller mere påkrævet |
| --- | --- |

b)

Tilslutning til et transmissionssystem med en netspænding på 110 kV eller mere påkrævet

| c) | Ingen mulighed for aggregering af laster |
| --- | --- |

c)

Ingen mulighed for aggregering af laster

| d) | Ingen godtgørelse af offeromkostninger |
| --- | --- |

d)

Ingen godtgørelse af offeromkostninger

| e) | Stort antal tests |
| --- | --- |

e)

Stort antal tests

| f) | Tilvejebringelse af de nødvendige elmængder til hele aftalens løbetid |
| --- | --- |

f)

Tilvejebringelse af de nødvendige elmængder til hele aftalens løbetid

| g) | Ikke fastlagt maksimal varighed for anvendelse og manglende tilgængelighed |
| --- | --- |

g)

Ikke fastlagt maksimal varighed for anvendelse og manglende tilgængelighed

| h) | Operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug kan ikke vende tilbage til markedet, selv om deres forbrugsmønster kan ændre sig over tid. |
| --- | --- |

h)

Operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug kan ikke vende tilbage til markedet, selv om deres forbrugsmønster kan ændre sig over tid.

b)   Grænseoverskridende deltagelse

Grænseoverskridende deltagelse

| (59) | Mens nogle høringsdeltagere indtog det standpunkt, at generelt skulle alle potentielle kapacitetsudbydere kunne deltage i kapacitetsreserven, var der i de fleste bemærkninger ikke støtte til en grænseoverskridende deltagelse. For det meste blev det angivet, at udenlandske kapaciteter skulle anvendes, inden kapacitetsreserven indgår i lastfordelingen, og ikke som kapacitetsreserven reserveres som en sidste udvej. Hvis der blev givet tilladelse til udenlandske kapaciteter, ville dette kunne skabe uhensigtsmæssige incitamenter. Desuden skulle der reserveres samkøringslinjer til udenlandske kapaciteter, således at der ville være mindre kapacitet til rådighed, når reserven endnu ikke er kommet i anvendelse, hvilket ville have negative indvirkninger på den grænseoverskridende handel. |
| --- | --- |

(59)

Mens nogle høringsdeltagere indtog det standpunkt, at generelt skulle alle potentielle kapacitetsudbydere kunne deltage i kapacitetsreserven, var der i de fleste bemærkninger ikke støtte til en grænseoverskridende deltagelse. For det meste blev det angivet, at udenlandske kapaciteter skulle anvendes, inden kapacitetsreserven indgår i lastfordelingen, og ikke som kapacitetsreserven reserveres som en sidste udvej. Hvis der blev givet tilladelse til udenlandske kapaciteter, ville dette kunne skabe uhensigtsmæssige incitamenter. Desuden skulle der reserveres samkøringslinjer til udenlandske kapaciteter, således at der ville være mindre kapacitet til rådighed, når reserven endnu ikke er kommet i anvendelse, hvilket ville have negative indvirkninger på den grænseoverskridende handel.

4.2.4.   Bemærkninger til undgåelse af uforholdsmæssigt negativ påvirkning af konkurrencen og samhandelen.

Bemærkninger til undgåelse af uforholdsmæssigt negativ påvirkning af konkurrencen og samhandelen.

| (60) | I enkelte bemærkninger blev der henvist til nødvendigheden af at definere VoLL og at anvende denne værdi som maksimumsgrænse for intraday-prisen og i forbindelse med fastlæggelsen af gebyret for ubalance. Med hensyn hertil blev der dog i bemærkningerne givet udtryk for forskellige holdninger. Enkelte høringsdeltagere understregede, at VoLL skal defineres, og at der skal tages hensyn til denne vurdering af forbrugernes villighed til at betale for forsyningssikkerheden ved udformningen af elmarkedet. Andre markedsdeltagere mente derimod, at et højt gebyr for ubalance, som det er fastsat i det planlagte markedsdesign, ville tilskynde markedsdeltagerne, uafhængigt af den faktiske VoLL, til at opnå balancering. |
| --- | --- |

(60)

I enkelte bemærkninger blev der henvist til nødvendigheden af at definere VoLL og at anvende denne værdi som maksimumsgrænse for intraday-prisen og i forbindelse med fastlæggelsen af gebyret for ubalance. Med hensyn hertil blev der dog i bemærkningerne givet udtryk for forskellige holdninger. Enkelte høringsdeltagere understregede, at VoLL skal defineres, og at der skal tages hensyn til denne vurdering af forbrugernes villighed til at betale for forsyningssikkerheden ved udformningen af elmarkedet. Andre markedsdeltagere mente derimod, at et højt gebyr for ubalance, som det er fastsat i det planlagte markedsdesign, ville tilskynde markedsdeltagerne, uafhængigt af den faktiske VoLL, til at opnå balancering.

5.   BEMÆRKNINGER FRA TYSKLAND

BEMÆRKNINGER FRA TYSKLAND

| (61) | I dette afsnit sammenfattes Tysklands bemærkninger af 17. maj 2017 (afsnit 5.1) og af 14. juli 2017 (afsnit 5.2). |
| --- | --- |

(61)

I dette afsnit sammenfattes Tysklands bemærkninger af 17. maj 2017 (afsnit 5.1) og af 14. juli 2017 (afsnit 5.2).

| (62) | De tyske myndigheder fremsendte bemærkningerne, inden de afgav de forpligtelsestilsagn, der er beskrevet i afsnit 6. |
| --- | --- |

(62)

De tyske myndigheder fremsendte bemærkningerne, inden de afgav de forpligtelsestilsagn, der er beskrevet i afsnit 6.

5.1.   Bemærkninger til åbningsafgørelsen

Bemærkninger til åbningsafgørelsen

| (63) | Den 17. maj 2017 reagerede Tyskland ved et brev på Kommissionens åbningsafgørelse. Bemærkningerne er opdelt i to dele. Den første del omhandler Tysklands og Kommissionens fælles mål med hensyn til det indre elmarked og forklarer, hvordan kapacitetsreserven indgår i dette fælles målsystem. Den anden del behandler Kommissionens konkrete betænkeligheder for så vidt angår foreneligheden af den påtænkte ordning med statsstøttereglerne. I dette afsnit sammenfattes anden del af de tyske bemærkninger, som umiddelbart vedrører den af Kommissionen indledte procedure i henhold til artikel 108, stk. 2, i TEUF. |
| --- | --- |

(63)

Den 17. maj 2017 reagerede Tyskland ved et brev på Kommissionens åbningsafgørelse. Bemærkningerne er opdelt i to dele. Den første del omhandler Tysklands og Kommissionens fælles mål med hensyn til det indre elmarked og forklarer, hvordan kapacitetsreserven indgår i dette fælles målsystem. Den anden del behandler Kommissionens konkrete betænkeligheder for så vidt angår foreneligheden af den påtænkte ordning med statsstøttereglerne. I dette afsnit sammenfattes anden del af de tyske bemærkninger, som umiddelbart vedrører den af Kommissionen indledte procedure i henhold til artikel 108, stk. 2, i TEUF.

| (64) | De tyske myndigheder betragter principielt kapacitetsreserven som en lille, men effektiv ledsageforanstaltning til energiomstillingen i Tyskland. De fremhæver, at foranstaltningen ikke påvirker markedets funktion. Det er imidlertid ikke muligt at foretage en matematisk nøjagtig beregning af reservens størrelse. |
| --- | --- |

(64)

De tyske myndigheder betragter principielt kapacitetsreserven som en lille, men effektiv ledsageforanstaltning til energiomstillingen i Tyskland. De fremhæver, at foranstaltningen ikke påvirker markedets funktion. Det er imidlertid ikke muligt at foretage en matematisk nøjagtig beregning af reservens størrelse.

5.1.1.   Bemærkninger til foranstaltningens nødvendighed

Bemærkninger til foranstaltningens nødvendighed

| (65) | Med hensyn til foranstaltningens nødvendighed understreger Tyskland, at kapacitetsreserven i modsætning til en kapacitetsmekanisme for hele markedet er orienteret mod usædvanlige omstændigheder, som kun foreligger, hvis der forekommer et »rimeligt worst case-scenarie«. Sandsynligheden for et sådant scenarie eller de tilgrundliggende antagelser er vanskelig at beregne og kan definitionsmæssigt ikke bestemmes så nøjagtigt som en sandsynlighedsmodel over en lang række scenariers indvirkninger, der er gennemført inden for rammerne af mekanismer for hele markedet. |
| --- | --- |

(65)

Med hensyn til foranstaltningens nødvendighed understreger Tyskland, at kapacitetsreserven i modsætning til en kapacitetsmekanisme for hele markedet er orienteret mod usædvanlige omstændigheder, som kun foreligger, hvis der forekommer et »rimeligt worst case-scenarie«. Sandsynligheden for et sådant scenarie eller de tilgrundliggende antagelser er vanskelig at beregne og kan definitionsmæssigt ikke bestemmes så nøjagtigt som en sandsynlighedsmodel over en lang række scenariers indvirkninger, der er gennemført inden for rammerne af mekanismer for hele markedet.

| (66) | Med hensyn til antagelserne i »rimeligt worst case-scenariet« bemærker Tyskland, at den vedtagne reduktion af den konventionelle kraftværkspark med 10 GW inden 2020 er en konservativ antagelse. Til støtte for dette argument bemærker Tyskland, at prognoserne for det europæiske net af transmissionssystemoperatører (el) (»ENTSO-E«) i perioden 2013-2015 blev nedjusteret fra -35 GW til en samlet tilgængelig effekt på konventionelle kraftværker i 2020 på -41 GW. |
| --- | --- |

(66)

Med hensyn til antagelserne i »rimeligt worst case-scenariet« bemærker Tyskland, at den vedtagne reduktion af den konventionelle kraftværkspark med 10 GW inden 2020 er en konservativ antagelse. Til støtte for dette argument bemærker Tyskland, at prognoserne for det europæiske net af transmissionssystemoperatører (el) (»ENTSO-E«) i perioden 2013-2015 blev nedjusteret fra -35 GW til en samlet tilgængelig effekt på konventionelle kraftværker i 2020 på -41 GW.

| (67) | Med hensyn til antagelsen vedrørende balanceområdesvig bemærker Tyskland, at sandsynligheden for endnu et alvorligt tilfælde af balanceområdesvig forventes at blive forringet med fremtidige retsregler, men at det dog ikke fuldstændigt vil kunne udelukkes, at der vil forekomme et sådant tilfælde af svig i fremtiden. |
| --- | --- |

(67)

Med hensyn til antagelsen vedrørende balanceområdesvig bemærker Tyskland, at sandsynligheden for endnu et alvorligt tilfælde af balanceområdesvig forventes at blive forringet med fremtidige retsregler, men at det dog ikke fuldstændigt vil kunne udelukkes, at der vil forekomme et sådant tilfælde af svig i fremtiden.

| (68) | For så vidt angår Kommissionens betænkeligheder på grund af den manglende cost-benefit-analyse til at underbygge kapacitetsreservens økonomiske effektivitet bemærker Tyskland, at fordelen ved reserven er vanskelig at beregne, fordi kapacitetsreserven er orienteret mod uforudseelige omstændigheder, hvis art og hyppighed ikke kendes. |
| --- | --- |

(68)

For så vidt angår Kommissionens betænkeligheder på grund af den manglende cost-benefit-analyse til at underbygge kapacitetsreservens økonomiske effektivitet bemærker Tyskland, at fordelen ved reserven er vanskelig at beregne, fordi kapacitetsreserven er orienteret mod uforudseelige omstændigheder, hvis art og hyppighed ikke kendes.

| (69) | Tyskland meddelte endvidere, at forbundsregeringen i øjeblikket er i gang med at videreudvikle overvågningen af forsyningssikkerheden. |
| --- | --- |

(69)

Tyskland meddelte endvidere, at forbundsregeringen i øjeblikket er i gang med at videreudvikle overvågningen af forsyningssikkerheden.

| (70) | Med hensyn til foranstaltningens varighed betonede Tyskland, at det i henhold til EnGW regelmæssigt skal beregnes, om kapacitetsreserven fortsat er nødvendig, og at kapacitetsreserven kun kan holdes uden for markedet, for så vidt som dette er muligt i henhold til Kommissionens godkendelse til statsstøtte. |
| --- | --- |

(70)

Med hensyn til foranstaltningens varighed betonede Tyskland, at det i henhold til EnGW regelmæssigt skal beregnes, om kapacitetsreserven fortsat er nødvendig, og at kapacitetsreserven kun kan holdes uden for markedet, for så vidt som dette er muligt i henhold til Kommissionens godkendelse til statsstøtte.

5.1.2.   Bemærkninger til foranstaltningens egnethed

Bemærkninger til foranstaltningens egnethed

| (71) | Vedrørende de variable omkostninger meddelte Tyskland, at omkostningerne til den sikrede brændstofforsyning kompenseres særskilt for at give anlæg, der deltager i netreserven, og anlæg, som ikke deltager heri, den samme behandling. Anlæg i netreserven har muligvis allerede modtaget godtgørelse for disse omkostninger, således at de havde en fordel i forhold til de andre deltagere. |
| --- | --- |

(71)

Vedrørende de variable omkostninger meddelte Tyskland, at omkostningerne til den sikrede brændstofforsyning kompenseres særskilt for at give anlæg, der deltager i netreserven, og anlæg, som ikke deltager heri, den samme behandling. Anlæg i netreserven har muligvis allerede modtaget godtgørelse for disse omkostninger, således at de havde en fordel i forhold til de andre deltagere.

| (72) | De tyske myndigheder bemærker endvidere, at variable omkostninger efter deres opfattelse kun spiller en underordnet rolle i sammenligning med de faste omkostninger til opretholdelse af den umiddelbare anvendelighed og anlæggenes tilgængelighed. |
| --- | --- |

(72)

De tyske myndigheder bemærker endvidere, at variable omkostninger efter deres opfattelse kun spiller en underordnet rolle i sammenligning med de faste omkostninger til opretholdelse af den umiddelbare anvendelighed og anlæggenes tilgængelighed.

| (73) | Med hensyn til deltagelsen af operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug bemærker Tyskland, at overholdelsen af princippet om en nøje adskillelse mellem markedet og kapacitetsreserven indebærer, at operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug ikke bør kunne deltage i kapacitetsreserven, men derimod skal stå helt til rådighed for markedet. |
| --- | --- |

(73)

Med hensyn til deltagelsen af operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug bemærker Tyskland, at overholdelsen af princippet om en nøje adskillelse mellem markedet og kapacitetsreserven indebærer, at operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug ikke bør kunne deltage i kapacitetsreserven, men derimod skal stå helt til rådighed for markedet.

| (74) | For så vidt angår den grænseoverskridende deltagelse anfægter de tyske myndigheder Kommissionens standpunkt i åbningsafgørelsen om, at grænseoverskridende deltagelse skal være tilladt. De understreger, at det reduktionskoncept, som Kommissionen har foreslået i betragtning 146 i åbningsafgørelsen, ikke i øjeblikket kan anvendes på strategiske reserver, som først aktiveres, når alle på markedet værende ressourcer er udnyttet. Dette skyldes navnlig, at den elmængde, der strømmer via sammenkoblingen, vil blive bestemt af anvendelsen af markedskoblingsalgoritmen og dermed ikke blive påvirket af Tyskland. |
| --- | --- |

(74)

For så vidt angår den grænseoverskridende deltagelse anfægter de tyske myndigheder Kommissionens standpunkt i åbningsafgørelsen om, at grænseoverskridende deltagelse skal være tilladt. De understreger, at det reduktionskoncept, som Kommissionen har foreslået i betragtning 146 i åbningsafgørelsen, ikke i øjeblikket kan anvendes på strategiske reserver, som først aktiveres, når alle på markedet værende ressourcer er udnyttet. Dette skyldes navnlig, at den elmængde, der strømmer via sammenkoblingen, vil blive bestemt af anvendelsen af markedskoblingsalgoritmen og dermed ikke blive påvirket af Tyskland.

5.1.3.   Bemærkninger til påvirkningerne af konkurrencen og samhandelen.

Bemærkninger til påvirkningerne af konkurrencen og samhandelen.

| (75) | Tyskland deler Kommissionens opfattelse, at der for balanceområdeansvarlige bør være en tilskyndelse til at sørge for, at deres balanceområde til stadighed er i balance, og at det aldrig bør være økonomisk fordelagtigt for dem, hvis TSO'en udligner deres ubalance. Derfor er de gebyrer for ubalance, der er forbundet med aktivering af kapacitetsreserven, fastsat til det dobbelte af den tekniske budgrænse i intraday-handelen. |
| --- | --- |

(75)

Tyskland deler Kommissionens opfattelse, at der for balanceområdeansvarlige bør være en tilskyndelse til at sørge for, at deres balanceområde til stadighed er i balance, og at det aldrig bør være økonomisk fordelagtigt for dem, hvis TSO'en udligner deres ubalance. Derfor er de gebyrer for ubalance, der er forbundet med aktivering af kapacitetsreserven, fastsat til det dobbelte af den tekniske budgrænse i intraday-handelen.

5.2.   Tysklands bemærkninger til de interesserede parters bemærkninger

Tysklands bemærkninger til de interesserede parters bemærkninger

| (76) | Den 14. juli 2017 fremsendte Tyskland svar på de af Kommissionen videresendte bemærkninger fra de interesserede parter. Tysklands brev omfattede generelle bemærkninger samt bemærkninger til ordningens nødvendighed, deltagelsesforudsætningerne og den grænseoverskridende åbning af ordningen. |
| --- | --- |

(76)

Den 14. juli 2017 fremsendte Tyskland svar på de af Kommissionen videresendte bemærkninger fra de interesserede parter. Tysklands brev omfattede generelle bemærkninger samt bemærkninger til ordningens nødvendighed, deltagelsesforudsætningerne og den grænseoverskridende åbning af ordningen.

5.2.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (77) | Tyskland oplyste, at de modtagne bemærkninger overvejende viser tilslutning til ordningen og dens udformning, og at kun meget få høringsdeltagere er grundlæggende imod ordningen. |
| --- | --- |

(77)

Tyskland oplyste, at de modtagne bemærkninger overvejende viser tilslutning til ordningen og dens udformning, og at kun meget få høringsdeltagere er grundlæggende imod ordningen.

5.2.2.   Bemærkninger til ordningens nødvendighed

Bemærkninger til ordningens nødvendighed

| (78) | Ifølge Tyskland betragter de fleste høringsdeltagere kapacitetsreserven som et hensigtsmæssigt sikringsinstrument under den igangværende energiomstilling i Tyskland. Ud af 22 modtagne bemærkninger var der kun fire, som kritiserede indførelsen af kapacitetsreserven, og kun to heraf krævede et kapacitetsmarked i stedet. |
| --- | --- |

(78)

Ifølge Tyskland betragter de fleste høringsdeltagere kapacitetsreserven som et hensigtsmæssigt sikringsinstrument under den igangværende energiomstilling i Tyskland. Ud af 22 modtagne bemærkninger var der kun fire, som kritiserede indførelsen af kapacitetsreserven, og kun to heraf krævede et kapacitetsmarked i stedet.

5.2.3.   Bemærkninger til deltagelsesforudsætningerne (operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug og udenlandske kapaciteter)

Bemærkninger til deltagelsesforudsætningerne (operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug og udenlandske kapaciteter)

| (79) | Ifølge Tyskland blev der med hensyn hertil næsten udelukkende taget stilling til deltagelsen af operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug. I sit brev kommer Tyskland ind på de vigtigste problemer eller anliggender, som blev fremført af operatørerne med ansvar for prisfleksibelt elforbrug og af forsyningsvirksomheder. Da Tyskland har givet tilsagn om at ændre de fleste af de omstridte deltagelsesforudsætninger for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug, behandles dette område i afsnit 6 om Tysklands forpligtelsestilsagn. |
| --- | --- |

(79)

Ifølge Tyskland blev der med hensyn hertil næsten udelukkende taget stilling til deltagelsen af operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug. I sit brev kommer Tyskland ind på de vigtigste problemer eller anliggender, som blev fremført af operatørerne med ansvar for prisfleksibelt elforbrug og af forsyningsvirksomheder. Da Tyskland har givet tilsagn om at ændre de fleste af de omstridte deltagelsesforudsætninger for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug, behandles dette område i afsnit 6 om Tysklands forpligtelsestilsagn.

| (80) | På baggrund af de fremsendte bemærkninger mener Tyskland desuden, at et flertal af høringsdeltagerne er enigt med Tyskland i, at deltagelsen af udenlandske kapaciteter er vanskelig i praksis, og at det i lyset af formålet med kapacitetsreserven og dens udformning giver meget lidt merværdi. Tyskland understreger, at de tre høringsdeltagere, som har udtalt sig til fordel for den grænseoverskridende deltagelse, ikke har stillet nogen konkrete forslag til den praktiske gennemførelse heraf. |
| --- | --- |

(80)

På baggrund af de fremsendte bemærkninger mener Tyskland desuden, at et flertal af høringsdeltagerne er enigt med Tyskland i, at deltagelsen af udenlandske kapaciteter er vanskelig i praksis, og at det i lyset af formålet med kapacitetsreserven og dens udformning giver meget lidt merværdi. Tyskland understreger, at de tre høringsdeltagere, som har udtalt sig til fordel for den grænseoverskridende deltagelse, ikke har stillet nogen konkrete forslag til den praktiske gennemførelse heraf.

6.   FORPLIGTELSESTILSAGN FRA TYSKLAND

FORPLIGTELSESTILSAGN FRA TYSKLAND

| (81) | I forbindelse med Kommissionens nærmere undersøgelse og i betragtning af bemærkningerne fra interesserede parter har Tyskland erklæret sig parat til at ændre reglerne for kapacitetsreserven på en række områder for at fjerne de resterende betænkeligheder. |
| --- | --- |

(81)

I forbindelse med Kommissionens nærmere undersøgelse og i betragtning af bemærkningerne fra interesserede parter har Tyskland erklæret sig parat til at ændre reglerne for kapacitetsreserven på en række områder for at fjerne de resterende betænkeligheder.

| (82) | For det første har Tyskland givet tilsagn om at revidere reglerne for godtgørelse af variable omkostninger. Tyskland vil ikke længere godtgøre disse omkostninger, således at kapacitetsudbyderne i deres bud skal tage hensyn til deltagelsen i kapacitetsreserven samt til de faste og variable omkostninger. Derfor skal der foretages en vurdering af, hvor ofte kapacitetsreserven forventes at indgå i lastfordelingen. |
| --- | --- |

(82)

For det første har Tyskland givet tilsagn om at revidere reglerne for godtgørelse af variable omkostninger. Tyskland vil ikke længere godtgøre disse omkostninger, således at kapacitetsudbyderne i deres bud skal tage hensyn til deltagelsen i kapacitetsreserven samt til de faste og variable omkostninger. Derfor skal der foretages en vurdering af, hvor ofte kapacitetsreserven forventes at indgå i lastfordelingen.

| (83) | For det andet har Tyskland med hensyn til prisfleksibelt elforbrug givet tilsagn om at ændre støtteordningen som følger (10):






  a) | Laster, der er tilsluttet mellemspændingsnet, må nu deltage, hvorved antallet af potentielle operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug øges |
| --- | --- | --- |

(83)

For det andet har Tyskland med hensyn til prisfleksibelt elforbrug givet tilsagn om at ændre støtteordningen som følger (10):

10

a)

Laster, der er tilsluttet mellemspændingsnet, må nu deltage, hvorved antallet af potentielle operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug øges

| b) | En aggregering af laster (dvs. kombinationen af flere laster i ét prisfleksibelt elforbrug) vil være tilladt, hvorved der opnås en forbedret og mere effektiv laststyring, og det bliver væsentligt nemmere for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug at deltage |
| --- | --- |

b)

En aggregering af laster (dvs. kombinationen af flere laster i ét prisfleksibelt elforbrug) vil være tilladt, hvorved der opnås en forbedret og mere effektiv laststyring, og det bliver væsentligt nemmere for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug at deltage

| c) | Mindre laster vil nu også nemmere kunne deltage enkeltvis, idet minimumsstørrelsen blev reduceret fra 10 MW til 5 MW |
| --- | --- |

c)

Mindre laster vil nu også nemmere kunne deltage enkeltvis, idet minimumsstørrelsen blev reduceret fra 10 MW til 5 MW

| d) | Den periode, for hvilken den samlede energimængde allerede skal være tilvejebragt på forhånd, blev forkortet fra to år til seks måneder, hvorved deltagelsen bliver mindre risikabel for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug og dermed mindre omkostningskrævende (11); |
| --- | --- |

d)

Den periode, for hvilken den samlede energimængde allerede skal være tilvejebragt på forhånd, blev forkortet fra to år til seks måneder, hvorved deltagelsen bliver mindre risikabel for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug og dermed mindre omkostningskrævende (11);

11

| e) | Antallet af tests blev reduceret fra tolv til to pr. år. Da tests i forbindelse med prisfleksibelt elforbrug er relativt omkostningskrævende (høje variable omkostninger ved aktivering), gør dette det muligt for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug at afgive mere konkurrencedygtige bud og dermed øge konkurrencepresset |
| --- | --- |

e)

Antallet af tests blev reduceret fra tolv til to pr. år. Da tests i forbindelse med prisfleksibelt elforbrug er relativt omkostningskrævende (høje variable omkostninger ved aktivering), gør dette det muligt for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug at afgive mere konkurrencedygtige bud og dermed øge konkurrencepresset

| f) | Kun ufleksible laster må deltage i reserven, hvilket sikres ved, at lasterne i de forudgående 36 måneder hverken må have været aktive i AbLaV-ordningen eller på markederne for regulerkraft. |
| --- | --- |

f)

Kun ufleksible laster må deltage i reserven, hvilket sikres ved, at lasterne i de forudgående 36 måneder hverken må have været aktive i AbLaV-ordningen eller på markederne for regulerkraft.

| g) | Med henblik på at tilskynde operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug til i sidste ende at sælge deres fleksibilitet på elmarkedet kan de kun deltage i en begrænset periode. Efter deltagelsen i reserven (enten to år eller fire år med en karenstid på et år) kan de igen deltage i markedets funktion (dog ikke i AbLaV-ordningen). Operatørerne skal inden deres deltagelse i udbuddet beslutte sig for en af disse to valgmuligheder (deltagelse i to år eller fire år med karenstid). |
| --- | --- |

g)

Med henblik på at tilskynde operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug til i sidste ende at sælge deres fleksibilitet på elmarkedet kan de kun deltage i en begrænset periode. Efter deltagelsen i reserven (enten to år eller fire år med en karenstid på et år) kan de igen deltage i markedets funktion (dog ikke i AbLaV-ordningen). Operatørerne skal inden deres deltagelse i udbuddet beslutte sig for en af disse to valgmuligheder (deltagelse i to år eller fire år med karenstid).

| (84) | For det tredje har Tyskland givet tilsagn om at revidere metoden til beregning af »rimeligt worst case-scenariet« for at tage hensyn til det aktuelle tekniske niveau ved vurderingen af proportionaliteten af elproduktionen. Denne revision omfatter også beregningen af en pålidelighedsstandard, som tager hensyn til de overordnede omkostninger og den øgede grad af forsyningssikkerhed, der i bredere forstand gavner samfundet. Tyskland har givet tilsagn om at anvende denne reviderede metode og pålidelighedsstandarden ved bestemmelsen af kapacitetsreservens nødvendighed og størrelse for den første leveringsperiode. |
| --- | --- |

(84)

For det tredje har Tyskland givet tilsagn om at revidere metoden til beregning af »rimeligt worst case-scenariet« for at tage hensyn til det aktuelle tekniske niveau ved vurderingen af proportionaliteten af elproduktionen. Denne revision omfatter også beregningen af en pålidelighedsstandard, som tager hensyn til de overordnede omkostninger og den øgede grad af forsyningssikkerhed, der i bredere forstand gavner samfundet. Tyskland har givet tilsagn om at anvende denne reviderede metode og pålidelighedsstandarden ved bestemmelsen af kapacitetsreservens nødvendighed og størrelse for den første leveringsperiode.

| (85) | For det fjerde har Tyskland givet tilsagn om at begrænse reservens størrelse i de tre leveringsperioder til maksimalt 2 GW. |
| --- | --- |

(85)

For det fjerde har Tyskland givet tilsagn om at begrænse reservens størrelse i de tre leveringsperioder til maksimalt 2 GW.

| (86) | For det femte har Tyskland givet tilsagn om at tilpasse parametrene for »rimeligt worst case-scenariet« således, at antagelserne for omfanget af balanceområdesvig reduceres fra 2,5 GW til 1 GW. Tyskland begrundede dette med, at der med elmarkedsloven (12) blev truffet foranstaltninger, som hvis de ikke helt skulle fjerne, så i det mindste skulle inddæmme balanceområdesvig. Da der er en resterende usikkerhed tilbage, er det på grund af forsyningssikkerheden nødvendigt fortsat at tage hensyn til balanceområdesvig. Endvidere anførte de tyske myndigheder, at de vil tilpasse antagelserne i »rimeligt worst case-scenariet« til den til rådighed værende konventionelle kraftværkspark i betragtning af de mange nedlukningsprojekter, der er anmeldt til Bundesnetzagentur. Tyskland går ud fra, at den aktuelle nedlukningshastighed vil fortsætte, og at der således vil være yderligere nedlukninger i en størrelsesorden af 2 GW. Disse tilpassede antagelser indgår også i den reviderede tilstrækkelighedsvurdering, der er nævnt i betragtning 84. |
| --- | --- |

(86)

For det femte har Tyskland givet tilsagn om at tilpasse parametrene for »rimeligt worst case-scenariet« således, at antagelserne for omfanget af balanceområdesvig reduceres fra 2,5 GW til 1 GW. Tyskland begrundede dette med, at der med elmarkedsloven (12) blev truffet foranstaltninger, som hvis de ikke helt skulle fjerne, så i det mindste skulle inddæmme balanceområdesvig. Da der er en resterende usikkerhed tilbage, er det på grund af forsyningssikkerheden nødvendigt fortsat at tage hensyn til balanceområdesvig. Endvidere anførte de tyske myndigheder, at de vil tilpasse antagelserne i »rimeligt worst case-scenariet« til den til rådighed værende konventionelle kraftværkspark i betragtning af de mange nedlukningsprojekter, der er anmeldt til Bundesnetzagentur. Tyskland går ud fra, at den aktuelle nedlukningshastighed vil fortsætte, og at der således vil være yderligere nedlukninger i en størrelsesorden af 2 GW. Disse tilpassede antagelser indgår også i den reviderede tilstrækkelighedsvurdering, der er nævnt i betragtning 84.

12

7.   VURDERING AF FORANSTALTNINGEN

VURDERING AF FORANSTALTNINGEN

7.1.   Forekomst af statsstøtte

Forekomst af statsstøtte

| (87) | Som det er nævnt i afsnit 3, er Kommissionen i åbningsafgørelsen nået frem til den foreløbige konklusion, at kapacitetsreserven udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(87)

Som det er nævnt i afsnit 3, er Kommissionen i åbningsafgørelsen nået frem til den foreløbige konklusion, at kapacitetsreserven udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF.

| (88) | Mens Tyskland gjorde gældende, at de betalinger, der er ydet inden for rammerne af kapacitetsreserven, skal betragtes som kompensation for leveringen af en SGEI, som opfylder samtlige af de i Altmark-dommen fastlagte forudsætninger og dermed ikke udgør statsstøtte, udtrykte Kommissionen tvivl om opfyldelsen af det første og fjerde Altmark-kriterium. |
| --- | --- |

(88)

Mens Tyskland gjorde gældende, at de betalinger, der er ydet inden for rammerne af kapacitetsreserven, skal betragtes som kompensation for leveringen af en SGEI, som opfylder samtlige af de i Altmark-dommen fastlagte forudsætninger og dermed ikke udgør statsstøtte, udtrykte Kommissionen tvivl om opfyldelsen af det første og fjerde Altmark-kriterium.

| (89) | Med hensyn til det første Altmarkt-kriterium blev der i åbningsafgørelsen udtrykt tvivl om ordningens forenelighed med direktiv 2009/72/EF. Navnlig blev der henvist til, at ordningen muligvis er diskriminerende, idet den synes at udelukke operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug i praksis og udenlandske kapacitetsudbydere retligt fra en reel deltagelse i reserven. Endvidere blev der udtrykt tvivl om, hvorvidt ordningen til sikring af elforsyningssikkerheden i Tyskland er nødvendig, og om den kan begrundes med formålet om at sikre forsyningssikkerheden. Endelig anførtes det i åbningsafgørelsen, at en SGEI kun er velbegrundet, hvis det kan dokumenteres, at markedet ikke kan stille den ønskede ydelse til rådighed, og at elmarkedet i Tyskland ikke er stand til det uden omfattende reformer. |
| --- | --- |

(89)

Med hensyn til det første Altmarkt-kriterium blev der i åbningsafgørelsen udtrykt tvivl om ordningens forenelighed med direktiv 2009/72/EF. Navnlig blev der henvist til, at ordningen muligvis er diskriminerende, idet den synes at udelukke operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug i praksis og udenlandske kapacitetsudbydere retligt fra en reel deltagelse i reserven. Endvidere blev der udtrykt tvivl om, hvorvidt ordningen til sikring af elforsyningssikkerheden i Tyskland er nødvendig, og om den kan begrundes med formålet om at sikre forsyningssikkerheden. Endelig anførtes det i åbningsafgørelsen, at en SGEI kun er velbegrundet, hvis det kan dokumenteres, at markedet ikke kan stille den ønskede ydelse til rådighed, og at elmarkedet i Tyskland ikke er stand til det uden omfattende reformer.

| (90) | Desuden tvivlede Kommissionen i lyset af den førnævnte påståede diskriminering på, at det fjerde Altmark-kriterium er opfyldt. Kommissionen bemærker, at det ganske vist er lykkedes at fjerne nogle af de betænkeligheder, der blev angivet i åbningsafgørelsen, men at andre fortsat består. |
| --- | --- |

(90)

Desuden tvivlede Kommissionen i lyset af den førnævnte påståede diskriminering på, at det fjerde Altmark-kriterium er opfyldt. Kommissionen bemærker, at det ganske vist er lykkedes at fjerne nogle af de betænkeligheder, der blev angivet i åbningsafgørelsen, men at andre fortsat består.

| (91) | For det første tager Kommissionen de forbedrede deltagelsesforudsætninger for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug til efterretning, der nævnes og undersøges i betragtning 83 samt i betragtning 118-122. Med disse ændringer fjernes forskelsbehandlingen mellem operatørerne med ansvar for prisfleksibelt elforbrug og andre kapacitetsudbydere. Derudover medfører disse ændringer en stigning i antallet af potentielle deltagere i udbuddet og dermed et større konkurrencemæssigt pres samt en passende godtgørelse. |
| --- | --- |

(91)

For det første tager Kommissionen de forbedrede deltagelsesforudsætninger for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug til efterretning, der nævnes og undersøges i betragtning 83 samt i betragtning 118-122. Med disse ændringer fjernes forskelsbehandlingen mellem operatørerne med ansvar for prisfleksibelt elforbrug og andre kapacitetsudbydere. Derudover medfører disse ændringer en stigning i antallet af potentielle deltagere i udbuddet og dermed et større konkurrencemæssigt pres samt en passende godtgørelse.

| (92) | For det andet mener Kommissionen, at udelukkelsen af udenlandske anlæg kan være berettiget, idet importkapaciteten under de ekstreme omstændigheder, hvor kapacitetsreserven anvendes, som det er beskrevet i betragtning 125, allerede er fuldt udnyttet. |
| --- | --- |

(92)

For det andet mener Kommissionen, at udelukkelsen af udenlandske anlæg kan være berettiget, idet importkapaciteten under de ekstreme omstændigheder, hvor kapacitetsreserven anvendes, som det er beskrevet i betragtning 125, allerede er fuldt udnyttet.

| (93) | For det tredje bemærker Kommissionen den i betragtning 84 og 85 nævnte forbedring af nødvendighedsvurderingen, der undersøges i afsnit 7.3.2. Kommissionen betoner, at en nødvendighedsvurdering, som tillader realistiske konklusioner om sandsynligheden for en ekstrem omstændighed, er vigtig for fastlæggelsen af foranstaltningens omfang. |
| --- | --- |

(93)

For det tredje bemærker Kommissionen den i betragtning 84 og 85 nævnte forbedring af nødvendighedsvurderingen, der undersøges i afsnit 7.3.2. Kommissionen betoner, at en nødvendighedsvurdering, som tillader realistiske konklusioner om sandsynligheden for en ekstrem omstændighed, er vigtig for fastlæggelsen af foranstaltningens omfang.

| (94) | Ikke desto mindre betvivler Kommissionen fortsat, om den omhandlede foranstaltning kan betragtes som en SGEI. Efter dens opfattelse er der kun tale om en SGEI, hvis markedet ikke kan tilvejebringe det nødvendige forsyningssikkerhedsniveau. Det ville således være urimeligt at definere en aktivitet, der kan leveres under normale markedsvilkår, som en SGEI. Ved undersøgelsen af, om markedet kan levere en tjenesteydelse, tages der også hensyn til mulige ændringer af markedets funktionsmåde. |
| --- | --- |

(94)

Ikke desto mindre betvivler Kommissionen fortsat, om den omhandlede foranstaltning kan betragtes som en SGEI. Efter dens opfattelse er der kun tale om en SGEI, hvis markedet ikke kan tilvejebringe det nødvendige forsyningssikkerhedsniveau. Det ville således være urimeligt at definere en aktivitet, der kan leveres under normale markedsvilkår, som en SGEI. Ved undersøgelsen af, om markedet kan levere en tjenesteydelse, tages der også hensyn til mulige ændringer af markedets funktionsmåde.

| (95) | Kommissionen bemærker, at Tyskland ganske vist overvejer at gennemføre en række markedsreformer og infrastrukturprojekter i de kommende år, men at elmarkedet imidlertid fortsat har et fundamentalt markedssvigt, som endnu ikke er imødegået. Således er der eksempelvis store regionale ubalancer mellem eludbud og -efterspørgsel, hvilket er et resultat af flaskehalse i transmissionssystemerne mellem Nord- og Sydtyskland og de fra hinanden afvigende udbuds- og efterspørgselstendenser i Nord- og Sydtyskland, som navnlig skyldes den kraftige udbygning af vindenergisektoren i Nordtyskland og den vedtagne udfasning af kernekraften, hvilket først og fremmest påvirker Sydtyskland. Følgelig forstærker disse regionale ubalancer det tyske elmarkeds »missing money«-problem, navnlig hvad angår kapaciteten i Sydtyskland, hvor priserne i reglen er lavere end det ville være tilfældet ved fuldstændig hensyntagen til en regional elektricitetsmangel ved prisfastsættelsen. I Sydtyskland er der derfor risiko for, at kapaciteter, der kunne være rentable på et fuldt ud funktionsdygtigt marked, og som der efter udfasningen af kernekraft eventuelt bliver brug for, forlader markedet. Dette bidrager til en øget trussel mod elforsyningssikkerheden. |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen bemærker, at Tyskland ganske vist overvejer at gennemføre en række markedsreformer og infrastrukturprojekter i de kommende år, men at elmarkedet imidlertid fortsat har et fundamentalt markedssvigt, som endnu ikke er imødegået. Således er der eksempelvis store regionale ubalancer mellem eludbud og -efterspørgsel, hvilket er et resultat af flaskehalse i transmissionssystemerne mellem Nord- og Sydtyskland og de fra hinanden afvigende udbuds- og efterspørgselstendenser i Nord- og Sydtyskland, som navnlig skyldes den kraftige udbygning af vindenergisektoren i Nordtyskland og den vedtagne udfasning af kernekraften, hvilket først og fremmest påvirker Sydtyskland. Følgelig forstærker disse regionale ubalancer det tyske elmarkeds »missing money«-problem, navnlig hvad angår kapaciteten i Sydtyskland, hvor priserne i reglen er lavere end det ville være tilfældet ved fuldstændig hensyntagen til en regional elektricitetsmangel ved prisfastsættelsen. I Sydtyskland er der derfor risiko for, at kapaciteter, der kunne være rentable på et fuldt ud funktionsdygtigt marked, og som der efter udfasningen af kernekraft eventuelt bliver brug for, forlader markedet. Dette bidrager til en øget trussel mod elforsyningssikkerheden.

| (96) | Kommissionen finder yderligere, at et normalt fungerende elmarked selv bør være i stand til at stimulere de investeringer, der er nødvendige for at dække efterspørgslen. Tyskland træffer allerede foranstaltninger til forbedring af markedets funktionsmåde, f.eks. gennem forbedring af prissignalerne for at gøre investeringer i fleksible kapaciteter mere rentable. Kommissionen hilser disse foranstaltninger velkommen og går ud fra, at de kan tilskynde til at investere mere i kapaciteter i fremtiden. Samtidig vil der gå noget tid, før disse reformer slår mærkbart igennem på markedet, og deres nøjagtige indvirkning på forsyningssikkerheden i Tyskland er vanskelig at forudse. Under alle omstændigheder er markedet ikke i øjeblikket i stand til at stille den nødvendige grad af forsyningssikkerhed fuldt ud til rådighed gennem fremme af de påkrævede investeringer i fleksible kapaciteter. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen finder yderligere, at et normalt fungerende elmarked selv bør være i stand til at stimulere de investeringer, der er nødvendige for at dække efterspørgslen. Tyskland træffer allerede foranstaltninger til forbedring af markedets funktionsmåde, f.eks. gennem forbedring af prissignalerne for at gøre investeringer i fleksible kapaciteter mere rentable. Kommissionen hilser disse foranstaltninger velkommen og går ud fra, at de kan tilskynde til at investere mere i kapaciteter i fremtiden. Samtidig vil der gå noget tid, før disse reformer slår mærkbart igennem på markedet, og deres nøjagtige indvirkning på forsyningssikkerheden i Tyskland er vanskelig at forudse. Under alle omstændigheder er markedet ikke i øjeblikket i stand til at stille den nødvendige grad af forsyningssikkerhed fuldt ud til rådighed gennem fremme af de påkrævede investeringer i fleksible kapaciteter.

| (97) | Kommissionen bekræfter, at så længe markedet ikke har fået mulighed for i størst muligt omfang at nå det ønskede politiske mål, nemlig sikring af forsyningssikkerheden, er en SGEI ikke berettiget. Det er således Kommissionens opfattelse, at foranstaltningen muligvis ikke udgør en ægte SGEI, og at det derfor ikke kan udelukkes, at den giver modtagerne en fordel. |
| --- | --- |

(97)

Kommissionen bekræfter, at så længe markedet ikke har fået mulighed for i størst muligt omfang at nå det ønskede politiske mål, nemlig sikring af forsyningssikkerheden, er en SGEI ikke berettiget. Det er således Kommissionens opfattelse, at foranstaltningen muligvis ikke udgør en ægte SGEI, og at det derfor ikke kan udelukkes, at den giver modtagerne en fordel.

| (98) | Kommissionen konkluderer i overensstemmelse med åbningsafgørelsen på grundlag af bestemmelserne i § 13e i EnWG, at ordningen finansieres med statsmidler og skal tilregnes staten. Ordningen blev udviklet af den tyske stat, som ved lov har fastlagt, at de hermed forbundne omkostninger kan overvæltes på alle forbrugere via en forhøjelse af nettarifferne. På grundlag af dommen i Vent de Colère-sagen går Kommissionen derfor ud fra, at der anvendes statsmidler, og at ordningen skal tilregnes staten. Desuden skal TSO'erne i henhold til kapacitetsreserveforordningen fratrække de indtægter, som de opnår i kraft af ordningen, fra de omkostninger, som de har i forbindelse med ordningen. Følgelig udpeger staten ved lov TSO'erne til at opkræve og forvalte de nødvendige midler. Midlerne genereres via kapacitetsreserveforordningen og administreres af TSO'erne i fællesskab. Midlerne forbliver således altid under de offentlige myndigheders indflydelse. Da der siden åbningsafgørelsen hverken er ændret noget ved finansieringsordningen eller de relevante retsregler i denne henseende, bekræfter Kommissionen sin foreløbige konklusion fra åbningsafgørelsen om, at ordningen finansieres med statsmidler og skal tilregnes staten. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen konkluderer i overensstemmelse med åbningsafgørelsen på grundlag af bestemmelserne i § 13e i EnWG, at ordningen finansieres med statsmidler og skal tilregnes staten. Ordningen blev udviklet af den tyske stat, som ved lov har fastlagt, at de hermed forbundne omkostninger kan overvæltes på alle forbrugere via en forhøjelse af nettarifferne. På grundlag af dommen i Vent de Colère-sagen går Kommissionen derfor ud fra, at der anvendes statsmidler, og at ordningen skal tilregnes staten. Desuden skal TSO'erne i henhold til kapacitetsreserveforordningen fratrække de indtægter, som de opnår i kraft af ordningen, fra de omkostninger, som de har i forbindelse med ordningen. Følgelig udpeger staten ved lov TSO'erne til at opkræve og forvalte de nødvendige midler. Midlerne genereres via kapacitetsreserveforordningen og administreres af TSO'erne i fællesskab. Midlerne forbliver således altid under de offentlige myndigheders indflydelse. Da der siden åbningsafgørelsen hverken er ændret noget ved finansieringsordningen eller de relevante retsregler i denne henseende, bekræfter Kommissionen sin foreløbige konklusion fra åbningsafgørelsen om, at ordningen finansieres med statsmidler og skal tilregnes staten.

| (99) | I overensstemmelse med åbningsafgørelsen finder Kommissionen også, at ordningen kan have indvirkning på samhandelen og konkurrencen på elmarkedet, idet det tyske elmarked, som det er nævnt i betragtning 33, er åbent for konkurrence og godt forbundet med nabolandenes elmarkeder. |
| --- | --- |

(99)

I overensstemmelse med åbningsafgørelsen finder Kommissionen også, at ordningen kan have indvirkning på samhandelen og konkurrencen på elmarkedet, idet det tyske elmarked, som det er nævnt i betragtning 33, er åbent for konkurrence og godt forbundet med nabolandenes elmarkeder.

| (100) | Da det ikke kan udelukkes, at ordningen giver modtagerne en fordel, og fordi de andre forudsætninger for forekomst af statsstøtte er opfyldt, kan Kommissionen ikke udelukke, at der i forbindelse med den omhandlede ordning er tale om statsstøtte, og den fortsætter derfor med at undersøge dens forenelighed med det indre marked. |
| --- | --- |

(100)

Da det ikke kan udelukkes, at ordningen giver modtagerne en fordel, og fordi de andre forudsætninger for forekomst af statsstøtte er opfyldt, kan Kommissionen ikke udelukke, at der i forbindelse med den omhandlede ordning er tale om statsstøtte, og den fortsætter derfor med at undersøge dens forenelighed med det indre marked.

7.2.   Støttens lovlighed

Støttens lovlighed

| (101) | Tyskland har anmeldt støtteordningen til Kommissionen og endnu ikke gennemført den. Dermed har Tyskland opfyldt sine forpligtelser i henhold til artikel 108, stk. 3, i TEUF. |
| --- | --- |

(101)

Tyskland har anmeldt støtteordningen til Kommissionen og endnu ikke gennemført den. Dermed har Tyskland opfyldt sine forpligtelser i henhold til artikel 108, stk. 3, i TEUF.

7.3.   Støttens forenelighed med det indre marked

Støttens forenelighed med det indre marked

| (102) | Kommissionen gav i åbningsafgørelsen udtryk for den foreløbige opfattelse, at der i forbindelse med kapacitetsreserven er tale om en støtteordning, med hvilken der skal sikres en tilstrækkelig elproduktion og forsyningssikkerhed, og at denne reguleres i afsnit 3.9 i retningslinjerne, hvori det fastlægges, under hvilke forudsætninger støtte til fremme af en tilstrækkelig elproduktion kan anses for at være forenelig med det indre marked på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF. En foranstaltning til sikring af en tilstrækkelig elproduktion er forenelig med det indre marked, hvis de forenelighedskriterier, der er nævnt under punkt 27 i retningslinjerne, er opfyldt (13):






  a) | bidrag til et veldefineret mål af fælles interesse (afsnit 7.3.1) |
| --- | --- | --- |

(102)

Kommissionen gav i åbningsafgørelsen udtryk for den foreløbige opfattelse, at der i forbindelse med kapacitetsreserven er tale om en støtteordning, med hvilken der skal sikres en tilstrækkelig elproduktion og forsyningssikkerhed, og at denne reguleres i afsnit 3.9 i retningslinjerne, hvori det fastlægges, under hvilke forudsætninger støtte til fremme af en tilstrækkelig elproduktion kan anses for at være forenelig med det indre marked på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF. En foranstaltning til sikring af en tilstrækkelig elproduktion er forenelig med det indre marked, hvis de forenelighedskriterier, der er nævnt under punkt 27 i retningslinjerne, er opfyldt (13):

13

a)

bidrag til et veldefineret mål af fælles interesse (afsnit 7.3.1)

| b) | behov for statslig indgriben (afsnit 7.3.2) |
| --- | --- |

b)

behov for statslig indgriben (afsnit 7.3.2)

| c) | egnethed (afsnit 7.3.3) |
| --- | --- |

c)

egnethed (afsnit 7.3.3)

| d) | tilskyndelsesvirkning (afsnit 7.3.4) |
| --- | --- |

d)

tilskyndelsesvirkning (afsnit 7.3.4)

| e) | proportionalitet (afsnit 7.3.5) |
| --- | --- |

e)

proportionalitet (afsnit 7.3.5)

| f) | undgåelse af uforholdsmæssigt negativ påvirkning af konkurrencen og samhandelen (afsnit 7.3.6) |
| --- | --- |

f)

undgåelse af uforholdsmæssigt negativ påvirkning af konkurrencen og samhandelen (afsnit 7.3.6)

| g) | gennemsigtighed (afsnit 7.3.7). |
| --- | --- |

g)

gennemsigtighed (afsnit 7.3.7).

7.3.1.   Bidrag til et veldefineret mål af fælles interesse

Bidrag til et veldefineret mål af fælles interesse

| (103) | Det konkluderedes foreløbigt i åbningsafgørelsen, at målet for kapacitetsreserven består i at afhjælpe problemer i forbindelse med elforsyningssikkerheden. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til denne foreløbige opfattelse af, at kapacitetsreserven ikke forventes at være i modstrid med målet om en gradvis afskaffelse af miljøskadelig støtte, og at der derfor fortrinsvis bør vælges andre tiltag for at sikre en tilstrækkelig elproduktion, som ikke har miljøskadelige virkninger (punkt 220 i retningslinjerne) (14). |
| --- | --- |

(103)

Det konkluderedes foreløbigt i åbningsafgørelsen, at målet for kapacitetsreserven består i at afhjælpe problemer i forbindelse med elforsyningssikkerheden. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til denne foreløbige opfattelse af, at kapacitetsreserven ikke forventes at være i modstrid med målet om en gradvis afskaffelse af miljøskadelig støtte, og at der derfor fortrinsvis bør vælges andre tiltag for at sikre en tilstrækkelig elproduktion, som ikke har miljøskadelige virkninger (punkt 220 i retningslinjerne) (14).

14

| (104) | Kommissionen har ikke modtaget nogen bemærkninger herom, og den mener derfor fortsat, at kapacitetsreserven ikke forventes at være i modstrid med målet om en gradvis afskaffelse af miljøskadelig støtte, idet den er nødvendig og supplerer Tysklands aktuelle bestræbelser i forbindelse med overgangen til et mere bæredygtigt energimiks. |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen har ikke modtaget nogen bemærkninger herom, og den mener derfor fortsat, at kapacitetsreserven ikke forventes at være i modstrid med målet om en gradvis afskaffelse af miljøskadelig støtte, idet den er nødvendig og supplerer Tysklands aktuelle bestræbelser i forbindelse med overgangen til et mere bæredygtigt energimiks.

| (105) | På dette grundlag konkluderer Kommissionen, at forsyningssikkerheden er et mål af fælles interesse, som kapacitetsreserven bidrager til, idet den tjener til afhjælpning af situationer, hvor der ikke er tilstrækkelig el til rådighed. |
| --- | --- |

(105)

På dette grundlag konkluderer Kommissionen, at forsyningssikkerheden er et mål af fælles interesse, som kapacitetsreserven bidrager til, idet den tjener til afhjælpning af situationer, hvor der ikke er tilstrækkelig el til rådighed.

7.3.2.   Behov for statslig indgriben

Behov for statslig indgriben

| (106) | Et centralt krav i retningslinjerne er, at en foranstaltnings nødvendighed skal dokumenteres på grundlag af en såkaldt tilstrækkelighedsvurdering. Som det er nævnt i betragtning 35, blev der i åbningsafgørelsen rejst tvivl om, hvorvidt foranstaltningen er nødvendig, idet






  a) | der manglede grundlæggende parametre for den objektive vurdering af foranstaltningen (navnlig den økonomiske indikator VoLL og pålidelighedsstandarden) og |
| --- | --- | --- |

(106)

Et centralt krav i retningslinjerne er, at en foranstaltnings nødvendighed skal dokumenteres på grundlag af en såkaldt tilstrækkelighedsvurdering. Som det er nævnt i betragtning 35, blev der i åbningsafgørelsen rejst tvivl om, hvorvidt foranstaltningen er nødvendig, idet

a)

der manglede grundlæggende parametre for den objektive vurdering af foranstaltningen (navnlig den økonomiske indikator VoLL og pålidelighedsstandarden) og

| b) | fortsat var tvivl om tilstrækkeligheden af enkelte af antagelserne i worst case-scenariet. |
| --- | --- |

b)

fortsat var tvivl om tilstrækkeligheden af enkelte af antagelserne i worst case-scenariet.

| (107) | Som det er nævnt i afsnit 6, har Tyskland givet tilsagn om at fjerne disse betænkeligheder ved at forbedre metoden i forbindelse med tilstrækkelighedsvurderingen og revidere sine antagelser. |
| --- | --- |

(107)

Som det er nævnt i afsnit 6, har Tyskland givet tilsagn om at fjerne disse betænkeligheder ved at forbedre metoden i forbindelse med tilstrækkelighedsvurderingen og revidere sine antagelser.

| (108) | Kommissionen tager Tysklands tilsagn til efterretning om at revidere sin metode til beregning af kapacitetsreservens nødvendighed (jf. betragtning 84). Ifølge Kommissionen vil revisionen af den metode, der benyttes til beregning af konsekvenserne af worst case-scenariet, og som anvendes fra og med det andet udbud, medføre en mere objektiv bestemmelse af kapacitetsreservens nødvendighed og fremtidige størrelse. Navnlig hilser Kommissionen beregningen af en pålidelighedsstandard som økonomisk benchmark for forsyningssikkerheden velkommen, hvilket muliggør en cost-benefit-analyse af en yderligere beskyttelse mod forsyningssikkerhedsrisici. Kommissionen bemærker, at Tyskland ganske vist ikke har forpligtet sig til at anvende VoLL-metoden til beregning af forbrugernes villighed til at betale for forsyningssikkerheden, men at Tyskland imidlertid har givet tilsagn om at beregne de overordnede økonomiske og samfundsmæssige konsekvenser af kapacitetsreserven. Formålet med disse beregninger er at undgå, at der skabes en omkostningskrævende overkapacitet. Herved skal det forhindres, at staten betaler for et niveau af »sikkerhed«, som overstiger det niveau, som forbrugerne er villige til at betale for forsyningssikkerheden. Kommissionen mener, at den af Tyskland forfulgte tilgang vil forhindre en omkostningskrævende overkapacitet. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen tager Tysklands tilsagn til efterretning om at revidere sin metode til beregning af kapacitetsreservens nødvendighed (jf. betragtning 84). Ifølge Kommissionen vil revisionen af den metode, der benyttes til beregning af konsekvenserne af worst case-scenariet, og som anvendes fra og med det andet udbud, medføre en mere objektiv bestemmelse af kapacitetsreservens nødvendighed og fremtidige størrelse. Navnlig hilser Kommissionen beregningen af en pålidelighedsstandard som økonomisk benchmark for forsyningssikkerheden velkommen, hvilket muliggør en cost-benefit-analyse af en yderligere beskyttelse mod forsyningssikkerhedsrisici. Kommissionen bemærker, at Tyskland ganske vist ikke har forpligtet sig til at anvende VoLL-metoden til beregning af forbrugernes villighed til at betale for forsyningssikkerheden, men at Tyskland imidlertid har givet tilsagn om at beregne de overordnede økonomiske og samfundsmæssige konsekvenser af kapacitetsreserven. Formålet med disse beregninger er at undgå, at der skabes en omkostningskrævende overkapacitet. Herved skal det forhindres, at staten betaler for et niveau af »sikkerhed«, som overstiger det niveau, som forbrugerne er villige til at betale for forsyningssikkerheden. Kommissionen mener, at den af Tyskland forfulgte tilgang vil forhindre en omkostningskrævende overkapacitet.

| (109) | Hvad angår de vigtigste antagelser i worst case-scenariet, tager Kommissionen Tysklands tilsagn til efterretning om at korrigere antagelserne vedrørende balanceområdesvig nedad, som det er nævnt i betragtning 86. Kommissionen er enig med forbundsregeringen i, at der er større sandsynlighed for balanceområdesvig, når udbuddet er knapt, og priserne er høje. Kommissionen finder det imidlertid relevant at korrigere antagelserne vedrørende balanceområdesvig nedad, idet et sådant tilfælde af svig bliver vanskeliggjort af nye retsregler. På baggrund af de seneste oplysninger om nedlukninger af konventionelle kraftværker i Tyskland, der er anmeldt til Bundesnetzagentur, konstaterer Kommissionen en øget nedlukningshastighed. Tallene viser, at der i perioden mellem udarbejdelsen af worst case-scenariet, som blev forelagt Kommissionen inden åbningsafgørelsen, (dvs. i november 2016) og september 2017, er blevet anmeldt yderligere nedlukninger til Bundesnetzagentur i en størrelsesorden af 1,4 GW. Dette er en klar stigning i forhold til den i »rimeligt worst case-scenariet« forventede nedlukningsfrekvens, hvor der blev taget udgangspunkt i en nedlukning på 670 MW pr. år ud over basisscenariet fra ENTSO-E. På grundlag af den forelagte dokumentation anser Kommissionen det for rimeligt at korrigere dette skøn opad. |
| --- | --- |

(109)

Hvad angår de vigtigste antagelser i worst case-scenariet, tager Kommissionen Tysklands tilsagn til efterretning om at korrigere antagelserne vedrørende balanceområdesvig nedad, som det er nævnt i betragtning 86. Kommissionen er enig med forbundsregeringen i, at der er større sandsynlighed for balanceområdesvig, når udbuddet er knapt, og priserne er høje. Kommissionen finder det imidlertid relevant at korrigere antagelserne vedrørende balanceområdesvig nedad, idet et sådant tilfælde af svig bliver vanskeliggjort af nye retsregler. På baggrund af de seneste oplysninger om nedlukninger af konventionelle kraftværker i Tyskland, der er anmeldt til Bundesnetzagentur, konstaterer Kommissionen en øget nedlukningshastighed. Tallene viser, at der i perioden mellem udarbejdelsen af worst case-scenariet, som blev forelagt Kommissionen inden åbningsafgørelsen, (dvs. i november 2016) og september 2017, er blevet anmeldt yderligere nedlukninger til Bundesnetzagentur i en størrelsesorden af 1,4 GW. Dette er en klar stigning i forhold til den i »rimeligt worst case-scenariet« forventede nedlukningsfrekvens, hvor der blev taget udgangspunkt i en nedlukning på 670 MW pr. år ud over basisscenariet fra ENTSO-E. På grundlag af den forelagte dokumentation anser Kommissionen det for rimeligt at korrigere dette skøn opad.

| (110) | Kommissionen konkluderer, at størrelsen af en strategisk reserve kan fastlægges på basis af beregningen af et worst case-scenarie, så længe der ved denne beregning tages hensyn til omkostningerne i forbindelse med en yderligere beskyttelse i forhold til dens samfundsmæssige værdi. Efter Kommissionens opfattelse er kapacitetsreserven takket være forpligtelsestilsagnene i overensstemmelse med denne tilgang. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen konkluderer, at størrelsen af en strategisk reserve kan fastlægges på basis af beregningen af et worst case-scenarie, så længe der ved denne beregning tages hensyn til omkostningerne i forbindelse med en yderligere beskyttelse i forhold til dens samfundsmæssige værdi. Efter Kommissionens opfattelse er kapacitetsreserven takket være forpligtelsestilsagnene i overensstemmelse med denne tilgang.

| (111) | Hvad angår ordningens varighed, blev der i åbningsafgørelsen givet udtryk for betænkeligheder ved, at der ikke er fastsat en slutdato. Kommissionen bemærker, at Tyskland har erklæret at ville gennemføre tilstrækkelighedsvurderinger hvert andet år for at fastslå, om kapacitetsreserven anvendes som hidtil. Tyskland henviser til, at kapacitetsreservens størrelse tilpasses på grundlag af disse beregninger. |
| --- | --- |

(111)

Hvad angår ordningens varighed, blev der i åbningsafgørelsen givet udtryk for betænkeligheder ved, at der ikke er fastsat en slutdato. Kommissionen bemærker, at Tyskland har erklæret at ville gennemføre tilstrækkelighedsvurderinger hvert andet år for at fastslå, om kapacitetsreserven anvendes som hidtil. Tyskland henviser til, at kapacitetsreservens størrelse tilpasses på grundlag af disse beregninger.

| (112) | Kommissionen mener, at den reviderede tilstrækkelighedsvurdering vil være egnet til at bestemme nødvendigheden og størrelsen af kapacitetsreserven, og at nødvendigheden af reserven er dokumenteret. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen mener, at den reviderede tilstrækkelighedsvurdering vil være egnet til at bestemme nødvendigheden og størrelsen af kapacitetsreserven, og at nødvendigheden af reserven er dokumenteret.

| (113) | Kommissionen bekræfter sit argument fra åbningsafgørelsen (15) om, at strategiske reserver eksempelvis er egnede midlertidige foranstaltninger med henblik på at ledsage markedsreformer, indtil markedet fungerer korrekt, og markedsdeltagerne er fortrolige med dets funktion. |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen bekræfter sit argument fra åbningsafgørelsen (15) om, at strategiske reserver eksempelvis er egnede midlertidige foranstaltninger med henblik på at ledsage markedsreformer, indtil markedet fungerer korrekt, og markedsdeltagerne er fortrolige med dets funktion.

15

| (114) | På grundlag af disse overvejelser begrænser Kommissionen sin godkendelse til en periode på seks år, dvs. til tre på hinanden følgende toårige leveringsperioder fra det første udbud, hvor der skal gives tilslag den 1. oktober 2019, og indtil udgangen af den tredje leveringsperiode, som slutter den 30. september 2025. |
| --- | --- |

(114)

På grundlag af disse overvejelser begrænser Kommissionen sin godkendelse til en periode på seks år, dvs. til tre på hinanden følgende toårige leveringsperioder fra det første udbud, hvor der skal gives tilslag den 1. oktober 2019, og indtil udgangen af den tredje leveringsperiode, som slutter den 30. september 2025.

7.3.3.   Egnethed

Egnethed

| (115) | Hvad angår kapacitetsreservens egnethed, blev der i åbningsafgørelsen udtrykt betænkeligheder med hensyn til den særskilte godtgørelse af de variable omkostninger, der er forbundet med aktiveringen af reserven, og deltagelsesforudsætningerne. |
| --- | --- |

(115)

Hvad angår kapacitetsreservens egnethed, blev der i åbningsafgørelsen udtrykt betænkeligheder med hensyn til den særskilte godtgørelse af de variable omkostninger, der er forbundet med aktiveringen af reserven, og deltagelsesforudsætningerne.

7.3.3.1.   Særskilt godtgørelse af variable omkostninger

Særskilt godtgørelse af variable omkostninger

| (116) | Med hensyn til den særskilte godtgørelse af variable omkostninger i tilfælde af en aktivering af kapacitetsreserven udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt der faktisk var tale om variable omkostninger i forbindelse med alle de omkostningskategorier, der var fastlagt med henblik på særskilt godtgørelse. Den anførte, at en fra udbuddet adskilt og uafhængig godtgørelse af disse omkostninger ville betyde, at der ikke ville være nogen udbudsprocedure, med hvilken det kunne sikres, at omkostningerne begrænses til det nødvendige minimum. |
| --- | --- |

(116)

Med hensyn til den særskilte godtgørelse af variable omkostninger i tilfælde af en aktivering af kapacitetsreserven udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt der faktisk var tale om variable omkostninger i forbindelse med alle de omkostningskategorier, der var fastlagt med henblik på særskilt godtgørelse. Den anførte, at en fra udbuddet adskilt og uafhængig godtgørelse af disse omkostninger ville betyde, at der ikke ville være nogen udbudsprocedure, med hvilken det kunne sikres, at omkostningerne begrænses til det nødvendige minimum.

| (117) | Kommissionen tager Tysklands tilsagn til efterretning om at forhindre særskilt godtgørelse for alle deltagere af de variable omkostninger, som det er beskrevet i betragtning 82. Kommissionen går ud fra, at denne ændring vil føre til større konkurrence i forbindelse med udbuddet, idet deltagerne tilskyndes til at tage højde for alle omkostninger i deres bud, som de måtte have. Ved vurderingen af deres variable omkostninger skal deltagerne lægge antagelser til grund vedrørende anvendelseshyppigheden af kapacitetsreserven, idet de variable omkostninger kun forekommer, hvis reserven finder anvendelse. Kommissionen bemærker, at bortfaldet af den særskilte godtgørelse af omkostningerne til en sikker brændstofforsyning betyder, at dette omkostningselement optages i udbudsproceduren, og at der skabes de samme konkurrencevilkår for alle kapacitetsudbydere. Derfor finder Kommissionen, at dens betænkeligheder med hensyn hertil blev fjernet. |
| --- | --- |

(117)

Kommissionen tager Tysklands tilsagn til efterretning om at forhindre særskilt godtgørelse for alle deltagere af de variable omkostninger, som det er beskrevet i betragtning 82. Kommissionen går ud fra, at denne ændring vil føre til større konkurrence i forbindelse med udbuddet, idet deltagerne tilskyndes til at tage højde for alle omkostninger i deres bud, som de måtte have. Ved vurderingen af deres variable omkostninger skal deltagerne lægge antagelser til grund vedrørende anvendelseshyppigheden af kapacitetsreserven, idet de variable omkostninger kun forekommer, hvis reserven finder anvendelse. Kommissionen bemærker, at bortfaldet af den særskilte godtgørelse af omkostningerne til en sikker brændstofforsyning betyder, at dette omkostningselement optages i udbudsproceduren, og at der skabes de samme konkurrencevilkår for alle kapacitetsudbydere. Derfor finder Kommissionen, at dens betænkeligheder med hensyn hertil blev fjernet.

7.3.3.2.   Deltagelsesforudsætninger

Deltagelsesforudsætninger

Deltagelse af operatør med ansvar for prisfleksibelt elforbug

Deltagelse af operatør med ansvar for prisfleksibelt elforbug

| (118) | Hvad angår deltagelsesforudsætningerne i forbindelse med kapacitetsreserven, var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt visse deltagelsesforudsætninger kunne betyde en ulempe for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug i forhold til produktionsanlæg, og at de således i praksis ville blive udelukket fra reserven. |
| --- | --- |

(118)

Hvad angår deltagelsesforudsætningerne i forbindelse med kapacitetsreserven, var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt visse deltagelsesforudsætninger kunne betyde en ulempe for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug i forhold til produktionsanlæg, og at de således i praksis ville blive udelukket fra reserven.

| (119) | Kommissionen har noteret Tysklands tilsagn i denne henseende, der er gengivet i betragtning 83, og mener, at de ændrede deltagelsesforudsætninger sikrer ensartede konkurrencevilkår for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug og andre kapacitetsudbydere. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen har noteret Tysklands tilsagn i denne henseende, der er gengivet i betragtning 83, og mener, at de ændrede deltagelsesforudsætninger sikrer ensartede konkurrencevilkår for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug og andre kapacitetsudbydere.

| (120) | Med forpligtelsestilsagnene forbedres konkurrencestillingen for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug på to måder. Med den første række tilsagn blev deltagelsesforudsætningerne for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug lempet, så operatører, som ikke havde måttet deltage i henhold til de oprindeligt anmeldte vilkår, nu kan komme på tale som deltagere. Dette er tilfældet ved mindre laster (fra 5 MW til 10 MW), ved laster, der har brug for en aggregator for at blive aktiveret, samt ved laster, der er tilsluttet et mellemspændingsnet og ikke transmissionssystemet. Via en anden række tilsagn bliver det for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug økonomisk mere attraktivt og mindre risikabelt at deltage i kapacitetsreserven. Navnlig ved at mindske det maksimale antal tests og den periode, for hvilken de på forhånd skal tilvejebringe elmængden, reduceres omkostningerne for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug, hvorved disse i forbindelse med udbuddet bliver mere konkurrencedygtige i forhold til produktionsanlæg. |
| --- | --- |

(120)

Med forpligtelsestilsagnene forbedres konkurrencestillingen for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug på to måder. Med den første række tilsagn blev deltagelsesforudsætningerne for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug lempet, så operatører, som ikke havde måttet deltage i henhold til de oprindeligt anmeldte vilkår, nu kan komme på tale som deltagere. Dette er tilfældet ved mindre laster (fra 5 MW til 10 MW), ved laster, der har brug for en aggregator for at blive aktiveret, samt ved laster, der er tilsluttet et mellemspændingsnet og ikke transmissionssystemet. Via en anden række tilsagn bliver det for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug økonomisk mere attraktivt og mindre risikabelt at deltage i kapacitetsreserven. Navnlig ved at mindske det maksimale antal tests og den periode, for hvilken de på forhånd skal tilvejebringe elmængden, reduceres omkostningerne for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug, hvorved disse i forbindelse med udbuddet bliver mere konkurrencedygtige i forhold til produktionsanlæg.

| (121) | Mens disse ændringer bidrager til, at operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug kan deltage på de samme vilkår som producenter, accepterer Kommissionen, at der gælder visse begrænsninger for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug. Formålet med den bestemmelse, der begrænser deltagelsen for prisfleksibelt elforbrug til ufleksibelt elforbrug, er udelukkende at undgå, at eksisterende fleksible ressourcer, som allerede tilbyder deres fleksibilitet på markedet, forlader markedet for at deltage i kapacitetsreserven. Ifølge Kommissionen forhindrer denne bestemmelse, at fleksibelt elforbrug forlader markedet på grund af kapacitetsreserven, og sikrer samtidig, at ufleksibelt elforbrug bliver fleksibelt. Ligeledes er begrænsningen af deltagelsesperioden begrundet, idet operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug, der er blevet fleksibelt, efter deres udtræden af kapacitetsreserven tilskyndes til at blive aktive på elmarkedet, hvorved nødvendigheden af kapacitetsreserven vil kunne reduceres på lang sigt. |
| --- | --- |

(121)

Mens disse ændringer bidrager til, at operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug kan deltage på de samme vilkår som producenter, accepterer Kommissionen, at der gælder visse begrænsninger for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug. Formålet med den bestemmelse, der begrænser deltagelsen for prisfleksibelt elforbrug til ufleksibelt elforbrug, er udelukkende at undgå, at eksisterende fleksible ressourcer, som allerede tilbyder deres fleksibilitet på markedet, forlader markedet for at deltage i kapacitetsreserven. Ifølge Kommissionen forhindrer denne bestemmelse, at fleksibelt elforbrug forlader markedet på grund af kapacitetsreserven, og sikrer samtidig, at ufleksibelt elforbrug bliver fleksibelt. Ligeledes er begrænsningen af deltagelsesperioden begrundet, idet operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug, der er blevet fleksibelt, efter deres udtræden af kapacitetsreserven tilskyndes til at blive aktive på elmarkedet, hvorved nødvendigheden af kapacitetsreserven vil kunne reduceres på lang sigt.

| (122) | På denne baggrund konkluderer Kommissionen, at dens betænkeligheder med hensyn til de facto-diskrimineringen af operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug i kapacitetsreserven er blevet fjernet. |
| --- | --- |

(122)

På denne baggrund konkluderer Kommissionen, at dens betænkeligheder med hensyn til de facto-diskrimineringen af operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug i kapacitetsreserven er blevet fjernet.

Deltagelse af udenlandske kapaciteter

Deltagelse af udenlandske kapaciteter

| (123) | Som det er nævnt i betragtning 42, blev der i åbningsafgørelsen givet udtryk for betænkeligheder med hensyn til udelukkelsen af udenlandske producenter, og interesserede parter blev opfordret til at tage stilling hertil. De tyske myndigheder havde under kontakterne forud for vedtagelsen af åbningsafgørelsen erklæret, at der er to hovedårsager til udelukkelsen af udenlandske kapaciteter. For det første skulle der i forbindelse med en deltagelse af udenlandske kapaciteter reserveres sammenkoblingskapacitet. For det andet ville reservationen af udenlandske kapaciteter betyde, at disse kapaciteter ikke måtte producere eller sælge elektricitet på deres hjemmemarkeder og udelukkende skulle stå til rådighed for de tyske TSO'er. |
| --- | --- |

(123)

Som det er nævnt i betragtning 42, blev der i åbningsafgørelsen givet udtryk for betænkeligheder med hensyn til udelukkelsen af udenlandske producenter, og interesserede parter blev opfordret til at tage stilling hertil. De tyske myndigheder havde under kontakterne forud for vedtagelsen af åbningsafgørelsen erklæret, at der er to hovedårsager til udelukkelsen af udenlandske kapaciteter. For det første skulle der i forbindelse med en deltagelse af udenlandske kapaciteter reserveres sammenkoblingskapacitet. For det andet ville reservationen af udenlandske kapaciteter betyde, at disse kapaciteter ikke måtte producere eller sælge elektricitet på deres hjemmemarkeder og udelukkende skulle stå til rådighed for de tyske TSO'er.

| (124) | Kommissionen fastslår, at de fra markedsdeltagerne modtagne bemærkninger til åbningsafgørelsen ikke indeholdt nogen nye argumenter. Mens der i to bemærkninger blev henvist til, at alle kapacitetsmekanismer i princippet også bør være åbne for udenlandske kapaciteter, blev der ikke fremført nogen argumenter, som konkretiserede, hvorfor det skulle medføre konkurrencefordrejninger på markedet, eller hvordan en sådan deltagelse ville kunne organiseres. |
| --- | --- |

(124)

Kommissionen fastslår, at de fra markedsdeltagerne modtagne bemærkninger til åbningsafgørelsen ikke indeholdt nogen nye argumenter. Mens der i to bemærkninger blev henvist til, at alle kapacitetsmekanismer i princippet også bør være åbne for udenlandske kapaciteter, blev der ikke fremført nogen argumenter, som konkretiserede, hvorfor det skulle medføre konkurrencefordrejninger på markedet, eller hvordan en sådan deltagelse ville kunne organiseres.

| (125) | For det første mener Kommissionen, at udenlandske kapaciteter i en mangelsituation, som fører til anvendelse af kapacitetsreserven, ikke ville have nogen merværdi, idet al sammenkoblingskapacitet i et sådant tilfælde under alle omstændigheder anvendes til import. For det andet sikrer ordningens udformning, at kapacitetsreserven holdes helt uden for markedet, således at den hverken fordrejer den kortsigtede markedssituation eller de langsigtede investeringssignaler. Dermed sikres det også, at udenlandske kapaciteter ikke påvirkes af reserven. Udenlandske kapaciteter skal således ikke deltage i kapacitetsreserven, hvorved de konkurrencefordrejninger, der f.eks. ville have været med en kapacitetsmekanisme for hele markedet, elimineres. Derfor anser Kommissionen det for rimeligt, at det kun er indenlandske kapaciteter, der må deltage i kapacitetsreserven. |
| --- | --- |

(125)

For det første mener Kommissionen, at udenlandske kapaciteter i en mangelsituation, som fører til anvendelse af kapacitetsreserven, ikke ville have nogen merværdi, idet al sammenkoblingskapacitet i et sådant tilfælde under alle omstændigheder anvendes til import. For det andet sikrer ordningens udformning, at kapacitetsreserven holdes helt uden for markedet, således at den hverken fordrejer den kortsigtede markedssituation eller de langsigtede investeringssignaler. Dermed sikres det også, at udenlandske kapaciteter ikke påvirkes af reserven. Udenlandske kapaciteter skal således ikke deltage i kapacitetsreserven, hvorved de konkurrencefordrejninger, der f.eks. ville have været med en kapacitetsmekanisme for hele markedet, elimineres. Derfor anser Kommissionen det for rimeligt, at det kun er indenlandske kapaciteter, der må deltage i kapacitetsreserven.

| (126) | Følgelig betragter Kommissionen kapacitetsreserven som værende egnet til at opnå målet af fælles interesse. |
| --- | --- |

(126)

Følgelig betragter Kommissionen kapacitetsreserven som værende egnet til at opnå målet af fælles interesse.

7.3.4.   Tilskyndelsesvirkning

Tilskyndelsesvirkning

| (127) | I åbningsafgørelsen konkluderede Kommissionen, at kapacitetsreserven har en tilskyndelsesvirkning, som vil animere modtagerne til at ændre adfærd. Da der ikke er modtaget nogen bemærkninger til dette punkt fra interesserede parter, bekræfter Kommissionen denne konklusion. |
| --- | --- |

(127)

I åbningsafgørelsen konkluderede Kommissionen, at kapacitetsreserven har en tilskyndelsesvirkning, som vil animere modtagerne til at ændre adfærd. Da der ikke er modtaget nogen bemærkninger til dette punkt fra interesserede parter, bekræfter Kommissionen denne konklusion.

7.3.5.   Proportionalitet

Proportionalitet

| (128) | Hvad angår foranstaltningens proportionalitet, blev der i åbningsafgørelsen givet udtryk for betænkeligheder med hensyn til de restriktive deltagelsesforudsætninger. En unødvendig begrænsning af muligheden for deltagelse i udbuddet ville kunne medføre, at støtten ikke begrænses til det nødvendige minimum. |
| --- | --- |

(128)

Hvad angår foranstaltningens proportionalitet, blev der i åbningsafgørelsen givet udtryk for betænkeligheder med hensyn til de restriktive deltagelsesforudsætninger. En unødvendig begrænsning af muligheden for deltagelse i udbuddet ville kunne medføre, at støtten ikke begrænses til det nødvendige minimum.

| (129) | For at sikre, at der ikke indrømmes mere støtte end nødvendigt, skal det desuden dokumenteres, at den yderligere kapacitet i form af den strategiske reserve er økonomisk hensigtsmæssig, og at den afspejler kundernes villighed til at betale for kapacitet. Desuden skal reserven gradvist afvikles, så snart markedsreformerne er gennemført og det ligger fast, hvilke konsekvenser den igangværende energiomstilling har for kapaciteten. |
| --- | --- |

(129)

For at sikre, at der ikke indrømmes mere støtte end nødvendigt, skal det desuden dokumenteres, at den yderligere kapacitet i form af den strategiske reserve er økonomisk hensigtsmæssig, og at den afspejler kundernes villighed til at betale for kapacitet. Desuden skal reserven gradvist afvikles, så snart markedsreformerne er gennemført og det ligger fast, hvilke konsekvenser den igangværende energiomstilling har for kapaciteten.

| (130) | Kommissionens betænkeligheder er ryddet af vejen med Tysklands forpligtelsestilsagn, der er beskrevet i afsnit 6. Kommissionen konstaterer navnlig, at de forbedrede deltagelsesmuligheder for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug vil sikre et konkurrencebaseret udbud og dermed et passende støttebeløb. Desuden mener den, at den reviderede tilstrækkelighedsvurdering vil sikre, at der tilvejebringes en tilstrækkelig elmængde. Derudover bekræfter Kommissionen, at godkendelsen af foranstaltningen, som det er nævnt i betragtning 114, med denne afgørelse er begrænset til seks år. |
| --- | --- |

(130)

Kommissionens betænkeligheder er ryddet af vejen med Tysklands forpligtelsestilsagn, der er beskrevet i afsnit 6. Kommissionen konstaterer navnlig, at de forbedrede deltagelsesmuligheder for operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug vil sikre et konkurrencebaseret udbud og dermed et passende støttebeløb. Desuden mener den, at den reviderede tilstrækkelighedsvurdering vil sikre, at der tilvejebringes en tilstrækkelig elmængde. Derudover bekræfter Kommissionen, at godkendelsen af foranstaltningen, som det er nævnt i betragtning 114, med denne afgørelse er begrænset til seks år.

| (131) | På denne baggrund er Kommissionen overbevist om, at udformningen af kapacitetsreserven vil sikre støttens proportionalitet. |
| --- | --- |

(131)

På denne baggrund er Kommissionen overbevist om, at udformningen af kapacitetsreserven vil sikre støttens proportionalitet.

7.3.6.   Undgåelse af uforholdsmæssigt negativ påvirkning af konkurrencen og samhandelen

Undgåelse af uforholdsmæssigt negativ påvirkning af konkurrencen og samhandelen

| (132) | I åbningsafgørelsen blev der henvist til, at gebyrerne for ubalance beløber sig til det dobbelte af den tekniske prisgrænse på intraday-markedet. Kommissionen anførte, at dette kunne være økonomisk mindre hensigtsmæssigt end at fastsætte intraday-prisgrænsen til det maksimale gebyr for ubalance, som igen skulle afspejle VoLL. Den mente derfor, at det er nødvendigt med en definition af »VoLL« for at forhindre, at der anvendes alt for høje gebyrer for ubalance, hvilket ville fordreje konkurrencen. |
| --- | --- |

(132)

I åbningsafgørelsen blev der henvist til, at gebyrerne for ubalance beløber sig til det dobbelte af den tekniske prisgrænse på intraday-markedet. Kommissionen anførte, at dette kunne være økonomisk mindre hensigtsmæssigt end at fastsætte intraday-prisgrænsen til det maksimale gebyr for ubalance, som igen skulle afspejle VoLL. Den mente derfor, at det er nødvendigt med en definition af »VoLL« for at forhindre, at der anvendes alt for høje gebyrer for ubalance, hvilket ville fordreje konkurrencen.

| (133) | Med hensyn til Kommissionens betænkeligheder svarede Tyskland, at der i forbindelse med intraday-prisgrænsen på 10 000 EUR/MWh ikke er tale om en lovbestemt maksimumspris på intraday-markedet, men kun om den tekniske prisgrænse, som børserne anvender. Eksempelvis kunne priserne i handel uden om børserne (OTC-handel) stige op til 20 000 EUR/MWh, hvilket svarer til den pris, der gælder for anvendelsen af kapacitetsreserven. På denne måde vil markedsdeltagerne kunne sikre deres position op til en beløbsstørrelse, der svarer til deres risiko. |
| --- | --- |

(133)

Med hensyn til Kommissionens betænkeligheder svarede Tyskland, at der i forbindelse med intraday-prisgrænsen på 10 000 EUR/MWh ikke er tale om en lovbestemt maksimumspris på intraday-markedet, men kun om den tekniske prisgrænse, som børserne anvender. Eksempelvis kunne priserne i handel uden om børserne (OTC-handel) stige op til 20 000 EUR/MWh, hvilket svarer til den pris, der gælder for anvendelsen af kapacitetsreserven. På denne måde vil markedsdeltagerne kunne sikre deres position op til en beløbsstørrelse, der svarer til deres risiko.

| (134) | Kommissionen bemærker, at de af Tyskland fremførte erklæringer faktisk bidrager til at fjerne tvivlen om, at markedsdeltagerne ikke ville være i stand til at sikre sig i en størrelsesorden af de potentielle strafbetalinger. Da prisen må stige op til størrelsen af det gebyr for ubalance, der skal betales i tilfælde af anvendelse af kapacitetsreserven, kan markedsdeltagerne udnytte de til rådighed værende ressourcer fuldt ud for at undgå en anvendelse af kapacitetsreserven. |
| --- | --- |

(134)

Kommissionen bemærker, at de af Tyskland fremførte erklæringer faktisk bidrager til at fjerne tvivlen om, at markedsdeltagerne ikke ville være i stand til at sikre sig i en størrelsesorden af de potentielle strafbetalinger. Da prisen må stige op til størrelsen af det gebyr for ubalance, der skal betales i tilfælde af anvendelse af kapacitetsreserven, kan markedsdeltagerne udnytte de til rådighed værende ressourcer fuldt ud for at undgå en anvendelse af kapacitetsreserven.

| (135) | Kommissionen konstaterer, at Tyskland ikke har givet tilsagn om at beregne eller definere VoLL. I åbningsafgørelsen blev der henvist til, at definitionen af VoLL både har betydning for nødvendighedsvurderingen og fastsættelsen af en maksimumspris på markedet. I betragtning 108 bemærker Kommissionen, at Tysklands tilgang med at beregne de overordnede økonomiske og samfundsmæssige konsekvenser af kapacitetsreserven også betyder opnåelse af målet om at forhindre en omkostningskrævende overkapacitet. Denne tilgang er tilfredsstillende, fordi den begrænser konsekvenserne af reserven til ekstreme omstændigheder, således at konkurrencen på elmarkedet ikke bliver påvirket. Da der ikke er fastsat nogen maksimumspris, kan prisen i princippet stige op til VoLL uafhængigt af, om denne blev defineret eller ej. Ifølge Kommissionen er det i betragtning af et gebyr for ubalance på 20 000 EUR/MWh usandsynligt, at den til sikring af forsyningssikkerheden nødvendige kapacitet ikke vil stå til rådighed, når der er behov for den. |
| --- | --- |

(135)

Kommissionen konstaterer, at Tyskland ikke har givet tilsagn om at beregne eller definere VoLL. I åbningsafgørelsen blev der henvist til, at definitionen af VoLL både har betydning for nødvendighedsvurderingen og fastsættelsen af en maksimumspris på markedet. I betragtning 108 bemærker Kommissionen, at Tysklands tilgang med at beregne de overordnede økonomiske og samfundsmæssige konsekvenser af kapacitetsreserven også betyder opnåelse af målet om at forhindre en omkostningskrævende overkapacitet. Denne tilgang er tilfredsstillende, fordi den begrænser konsekvenserne af reserven til ekstreme omstændigheder, således at konkurrencen på elmarkedet ikke bliver påvirket. Da der ikke er fastsat nogen maksimumspris, kan prisen i princippet stige op til VoLL uafhængigt af, om denne blev defineret eller ej. Ifølge Kommissionen er det i betragtning af et gebyr for ubalance på 20 000 EUR/MWh usandsynligt, at den til sikring af forsyningssikkerheden nødvendige kapacitet ikke vil stå til rådighed, når der er behov for den.

| (136) | Derudover minder Kommissionen om, at der opnås en nøje adskillelse mellem markedet og kapacitetsreserven, da reserven kun anvendes i de tilfælde, hvor clearing ikke er opnået med elmarkedet. Med denne ordning sikres det, at ordningen ikke påvirker konkurrencen og handelen på elmarkedet. |
| --- | --- |

(136)

Derudover minder Kommissionen om, at der opnås en nøje adskillelse mellem markedet og kapacitetsreserven, da reserven kun anvendes i de tilfælde, hvor clearing ikke er opnået med elmarkedet. Med denne ordning sikres det, at ordningen ikke påvirker konkurrencen og handelen på elmarkedet.

| (137) | I betragtning af de af Tyskland fremførte erklæringer konkluderer Kommissionen, at foranstaltningen ikke uforholdsmæssigt påvirker konkurrencen og samhandelen negativt. |
| --- | --- |

(137)

I betragtning af de af Tyskland fremførte erklæringer konkluderer Kommissionen, at foranstaltningen ikke uforholdsmæssigt påvirker konkurrencen og samhandelen negativt.

7.3.7.   Gennemsigtighed

Gennemsigtighed

| (138) | Som anført i åbningsafgørelsen vil Tyskland anvende gennemsigtighedsreglerne i afsnit 3.2.7 i retningslinjerne, såfremt de gælder for den støtte, der er ydet på grundlag af kapacitetsreserven. Denne forudsætning er dermed opfyldt. |
| --- | --- |

(138)

Som anført i åbningsafgørelsen vil Tyskland anvende gennemsigtighedsreglerne i afsnit 3.2.7 i retningslinjerne, såfremt de gælder for den støtte, der er ydet på grundlag af kapacitetsreserven. Denne forudsætning er dermed opfyldt.

8.   KONKLUSION

KONKLUSION

| (139) | På baggrund af ovenstående betragtninger og de af Tyskland afgivne forpligtelsestilsagn (afsnit 6) konkluderer Kommissionen, at støtteordningen på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF er forenelig med det indre marked og navnlig med afsnit 3.9 i retningslinjerne — |
| --- | --- |

(139)

På baggrund af ovenstående betragtninger og de af Tyskland afgivne forpligtelsestilsagn (afsnit 6) konkluderer Kommissionen, at støtteordningen på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF er forenelig med det indre marked og navnlig med afsnit 3.9 i retningslinjerne —

VEDTAGET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Tysklands påtænkte støtteordning med henblik på etablering af en kapacitetsreserve er på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF forenelig med det indre marked i tre på hinanden følgende toårige leveringsperioder inden den 30. september 2025.

Dermed kan ordningen gennemføres.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. februar 2018.

På Kommissionens vegne

Margrethe VESTAGER

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT C 159 af 19.5.2017, s. 6.

1

(2)  Kommissionens afgørelse af 7. april 2017 i statsstøttesag SA.45852 (2017/N) — Tyskland — Kapacitetsreserve — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUT C 159 af 19.5.2017, s. 6).

2

(3)  Forordning om regulering af proceduren for tilvejebringelse, anvendelse og afregning af en kapacitetsreserve (kapacitetsreserveforordning).

3

(4)  Dette gælder imidlertid ikke for markeder, hvor der betales en pris pr. kilowatt, dvs. i praksis ordningen for afbrydelig belastning, som er forankret i forordningen om aftaler vedrørende afbrydelig belastning (AbLaV), og balancemarkedet for elektricitet.

4

(5)  Dvs. et år efter påbegyndelsen af den første leveringsperiode, der oprindeligt var fastsat til oktober 2018.

5

(6)  Domstolens dom af 24. juli 2003, Altmark Trans GmbH og Regierungspräsidium Magdeburg mod Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, med deltagelse af Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

6

(7)  Domstolens dom af 19. december 2013, Association Vent De Colère! Fédération nationale m.fl./Ministre de l'Écologie, du Développement durable, des Transports et du Logement und Ministre de l'Économie, des Finances et de l'Industrie, C-262/12, ECLI:EU:C:2013:851.

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 2003/54/EF (EUT L 211 af 14.8.2009, s. 55).

8

(9)  
  EUT C 200 af 28.6.2014, s. 1.

9

(10)  De følgende regler gælder i overensstemmelse med den i betragtning 12 generelle regel, som også gælder for elproducenter, pr. anlæg og ikke pr. operatør. En operatør, som driver flere anlæg under sin nettilslutning, kan deltage med flere anlæg på forskellige markeder.

10

(11)  I tilfælde, hvor operatører med ansvar for prisfleksibelt elforbrug selv producerer en del af den elektricitet, som de forbruger, gælder denne forpligtelse kun for den del af elektriciteten, som de får fra nettet, og ikke for den del, som de selv producerer. De kan imidlertid kun deltage med den kapacitet i kapacitetsreserven, som svarer til deres stabile elforbrug fra nettet.

11

(12)  Strommarktgesetz (lov om videreudvikling af markedet for elektricitet) af 26. juli 2016. Strommarktgesetz blev offentliggjort den 29. juli 2016 i Bundesgesetzblatt (Tysklands lovtidende I, 2016, nr. 37, s. 1786).

12

Bundesgesetzblatt

(13)  Nærmere oplysninger om foranstaltninger til tilstrækkelig elproduktion fremgår af afsnit 3.9.1 til 3.9.6 i retningslinjerne.

13

(14)  Kommissionen henviser til, at der i øjeblikket behandles et forslag til en ny forordning om det indre elmarked (COM(2016) 861 final af 30. november 2016), men at den omhandlede ordning imidlertid ikke berøres af de fremtidige regler for udformning af elmarkedet.

14

(15)  Afsnit 3.2.2.3, litra a), i åbningsafgørelsen indeholder en udførlig forklaring på den manglende slutdato for kapacitetsreserven.

15

---

RETNINGSLINJER

| 15.6.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 153/161 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 153/161

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS RETNINGSLINJE (EU) 2018/861

af 24. april 2018

om ændring af retningslinje ECB/2013/23 om statistik over offentlige finanser (ECB/2018/13)

DIREKTIONEN FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 5.1 og 5.2 samt artikel 12.1 og 14.3,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 af 25. maj 2009 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (1),

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 549/2013 af 21. maj 2013 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Den Europæiske Union (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Med henblik på at varetage sine opgaver har Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) brug for fyldestgørende og pålidelig statistik over de offentlige finanser (government finance statistics, GFS), bl.a. for at kunne foretage monetære og økonomiske analyser, overvåge de offentlige finansers holdbarhed og udarbejde prognoser. |
| --- | --- |

(1)

Med henblik på at varetage sine opgaver har Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) brug for fyldestgørende og pålidelig statistik over de offentlige finanser (government finance statistics, GFS), bl.a. for at kunne foretage monetære og økonomiske analyser, overvåge de offentlige finansers holdbarhed og udarbejde prognoser.

| (2) | I henhold til artikel 8 i retningslinje ECB/2013/23 (3) kan Den Europæiske Centralbanks Direktion foretage tekniske ændringer af bilagene til retningslinje ECB/2013/23, forudsat at de hverken ændrer ved den underliggende begrebsmæssige ramme eller påvirker indberetningsbyrden. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 8 i retningslinje ECB/2013/23 (3) kan Den Europæiske Centralbanks Direktion foretage tekniske ændringer af bilagene til retningslinje ECB/2013/23, forudsat at de hverken ændrer ved den underliggende begrebsmæssige ramme eller påvirker indberetningsbyrden.

| (3) | Det er nødvendigt med ændringer af rapporteringskravene i henhold til retningslinje ECB/2013/23 for at opnå større harmonisering af datakilder på tværs af medlemsstaterne i euroområdet og på tværs af datasæt. Det vil gøre det muligt at foretage grundigere analyser og gøre det lettere at sammenligne årlige og kvartalsvise statistikker med prognoser over de samme variabler, |
| --- | --- |

(3)

Det er nødvendigt med ændringer af rapporteringskravene i henhold til retningslinje ECB/2013/23 for at opnå større harmonisering af datakilder på tværs af medlemsstaterne i euroområdet og på tværs af datasæt. Det vil gøre det muligt at foretage grundigere analyser og gøre det lettere at sammenligne årlige og kvartalsvise statistikker med prognoser over de samme variabler,

| (4) | Retningslinje ECB/2013/23 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(4)

Retningslinje ECB/2013/23 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE RETNINGSLINJE:

Artikel 1

Ændringer

Bilag I og II til retningslinje ECB/2013/23 erstattes af teksten i bilaget til denne retningslinje.

Artikel 2

Virkning

1.   Denne retningslinje får virkning på den dato, hvor den meddeles de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta.

2.   Centralbankerne i Eurosystemet skal overholde denne retningslinje fra den 1. september 2018.

Artikel 3

Adressater

Denne retningslinje er rettet til alle centralbanker i Eurosystemet.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 24. april 2018.

For ECB's Direktion

Mario DRAGHI

Formand for ECB

---

(1)  
  EUT L 145 af 10.6.2009, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 174 af 26.6.2013, s. 1.

2

(3)  Den Europæiske Centralbanks retningslinje ECB/2013/23 af 25. juli 2013 om statistik over offentlige finanser (EUT L 2 af 7.1.2014. s. 12).

3

---

BILAG

»BILAG I

DATAINDBERETNINGSKRAV

Statistik over indtægter, udgifter og underskud/overskud

Tabel 1A

| Kategori | Nummer og lineære sammenhænge |
| --- | --- |
| Underskud (–) eller overskud (+) | 1 = 6 – 21
  1 = 2 + 3 + 4 + 5 |
| Statslig forvaltning og service | 2 |
| Offentlig forvaltning og service på delstatsniveau | 3 |
| Kommunal forvaltning og service | 4 |
| Sociale kasser og fonde | 5 |
| Samlede indtægter | 6 = 7 + 19 |
| Løbende indtægter i alt | 7 = 8 + 9+13 + 16 + 17 |
| Løbende indkomst- og formueskatter mv. | 8 |
| Produktions- og importskatter | 9 |
| Produktskatter | 10 |
| heraf: merværdiafgift (moms) | 11 |
| Andre produktionsskatter | 12 |
| Nettobidrag til sociale ordninger | 13 |
| heraf: faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger | 14 |
| heraf: husholdningers faktiske bidrag til sociale ordninger | 15 |
| Omsætning | 16 |
| Andre løbende indtægter | 17 |
| heraf: renteindtægter | 18 |
| Samlede kapitalindtægter | 19 |
| heraf: kapitalskatter | 20 |
| Samlede udgifter | 21 = 22 + 31 |
| Løbende udgifter i alt | 22 = 23 + 24 + 26+ 27 + 28 + 29 + 30 |
| Forbrug i produktionen | 23 |
| Aflønning af ansatte | 24 |
| heraf: lønninger | 25 |
| Renteudgifter | 26 |
| Tilskud | 27 |
| Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier | 28 |
| Sociale overførsler i naturalier — indkøbt markedsmæssig produktion | 29 |
| Andre løbende udgifter | 30 |
| Samlede kapitaludgifter | 31 = 32 + 33 + 34 |
| Faste bruttoinvesteringer | 32 |
| Andre nettoanskaffelser af ikke-finansielle aktiver og lagerændringer | 33 |
| Kapitaloverførsler | 34 |
| Memorandumposter: | |
| Kapitaloverførsler i form af skatter og bidrag til sociale ordninger, der er ansat, men som ikke forventes at indgå | 35 |

Kategori

Nummer og lineære sammenhænge

Underskud (–) eller overskud (+)

1 = 6 – 21

1 = 2 + 3 + 4 + 5

Statslig forvaltning og service

2

Offentlig forvaltning og service på delstatsniveau

3

Kommunal forvaltning og service

4

Sociale kasser og fonde

5

Samlede indtægter

6 = 7 + 19

Løbende indtægter i alt

7 = 8 + 9+13 + 16 + 17

Løbende indkomst- og formueskatter mv.

8

Produktions- og importskatter

9

Produktskatter

10

heraf: merværdiafgift (moms)

11

Andre produktionsskatter

12

Nettobidrag til sociale ordninger

13

heraf: faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger

14

heraf: husholdningers faktiske bidrag til sociale ordninger

15

Omsætning

16

Andre løbende indtægter

17

heraf: renteindtægter

18

Samlede kapitalindtægter

19

heraf: kapitalskatter

20

Samlede udgifter

21 = 22 + 31

Løbende udgifter i alt

22 = 23 + 24 + 26+ 27 + 28 + 29 + 30

Forbrug i produktionen

23

Aflønning af ansatte

24

heraf: lønninger

25

Renteudgifter

26

Tilskud

27

Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier

28

Sociale overførsler i naturalier — indkøbt markedsmæssig produktion

29

Andre løbende udgifter

30

Samlede kapitaludgifter

31 = 32 + 33 + 34

Faste bruttoinvesteringer

32

Andre nettoanskaffelser af ikke-finansielle aktiver og lagerændringer

33

Kapitaloverførsler

34

Memorandumposter:

Kapitaloverførsler i form af skatter og bidrag til sociale ordninger, der er ansat, men som ikke forventes at indgå

35

Tabel 1B

| Kategori | Nummer og lineære sammenhænge |
| --- | --- |
| EU-budgettets og Den Europæiske Udviklingsfonds indtægter fra medlemsstaten | 1 = 2 + 3 + 4 + 7 |
| Produktions- og importskatter | 2 |
| Løbende internationalt samarbejde | 3 |
| Diverse løbende overførsler og egne EU-indtægter | 4 |
| heraf: momsbaserede tredje egne indtægt | 5 |
| heraf: bruttonationalindkomst-baserede fjerde egne indtægt | 6 |
| Kapitaloverførelser | 7 |
| EU-budgettets udgifter i medlemsstaten | 8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 + 14 |
| Subsidier | 9 |
| Løbende overførsler til det offentlige | 10 |
| Løbende overførsler til ikke-offentlige enheder | 11 |
| Kapitaloverførsler til det offentlige | 12 |
| Kapitaloverførsler til ikke-offentlige enheder | 13 |
| Omkostninger ved opkrævning af egne indtægter | 14 |
| Medlemsstatens balance over for EU-budgettet og EDF (nettoindtægt +, nettoudgift –) | 15 = 8 – 1 |

Kategori

Nummer og lineære sammenhænge

EU-budgettets og Den Europæiske Udviklingsfonds indtægter fra medlemsstaten

1 = 2 + 3 + 4 + 7

Produktions- og importskatter

2

Løbende internationalt samarbejde

3

Diverse løbende overførsler og egne EU-indtægter

4

heraf: momsbaserede tredje egne indtægt

5

heraf: bruttonationalindkomst-baserede fjerde egne indtægt

6

Kapitaloverførelser

7

EU-budgettets udgifter i medlemsstaten

8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 + 14

Subsidier

9

Løbende overførsler til det offentlige

10

Løbende overførsler til ikke-offentlige enheder

11

Kapitaloverførsler til det offentlige

12

Kapitaloverførsler til ikke-offentlige enheder

13

Omkostninger ved opkrævning af egne indtægter

14

Medlemsstatens balance over for EU-budgettet og EDF (nettoindtægt +, nettoudgift –)

15 = 8 – 1

Tabel 1C

| Kategori | Nummer og lineære sammenhænge |
| --- | --- |
| Udgifter til forbrug | 1 = 2 + 3
  1=[1A.23] + [1A.24] + [1A.29] + 4 + 5 + 6 – [1A.16] |
| Udgifter til individuelt forbrug | 2 |
| Udgifter til kollektivt forbrug | 3 |
| Forbrug af fast realkapital | 4 |
| Produktionsskatter betalt minus tilskud modtaget | 5 |
| Nettooverskuddet af produktionen | 6 |
| Memorandumposter: | |
| Udgifter til forbrug opgjort i sidste års priser | 7 |
| Faste bruttoinvesteringer opgjort til sidste års priser | 8 |
| Bruttonationalprodukt (BNP) i løbende priser | 9 |
| BNP opgjort i sidste års priser | 10 |
| Løbende indkomst- og formueskatter mv. betalt af virksomheder til det offentlige og udlandet | 11 |
| Løbende indkomst- og formueskatter mv. betalt af husholdninger og non-profit institutioner rettet mod husholdninger (NPISH) til det offentlige og udlandet | 12 |

Kategori

Nummer og lineære sammenhænge

Udgifter til forbrug

1 = 2 + 3

1=[1A.23] + [1A.24] + [1A.29] + 4 + 5 + 6 – [1A.16]

Udgifter til individuelt forbrug

2

Udgifter til kollektivt forbrug

3

Forbrug af fast realkapital

4

Produktionsskatter betalt minus tilskud modtaget

5

Nettooverskuddet af produktionen

6

Memorandumposter:

Udgifter til forbrug opgjort i sidste års priser

7

Faste bruttoinvesteringer opgjort til sidste års priser

8

Bruttonationalprodukt (BNP) i løbende priser

9

BNP opgjort i sidste års priser

10

Løbende indkomst- og formueskatter mv. betalt af virksomheder til det offentlige og udlandet

11

Løbende indkomst- og formueskatter mv. betalt af husholdninger og non-profit institutioner rettet mod husholdninger (NPISH) til det offentlige og udlandet

12

Statistik over gælds- og underskudsjustering

Tabel 2A

| Kategori | Nummer og lineære sammenhænge |
| --- | --- |
| Korrektion mellem finansielle og ikke-finansielle konti | 1=[1A.1] – 2 |
| Nettotransaktioner i finansielle aktiver og passiver (konsolideret) | 2 = 3 – 17 |
| Finansielle aktiver (konsolideret) | 3 = 4 + 5 + 6 + 7+8 + 9+13 + 14 + 15 |
| Monetært guld og særlige trækningsrettigheder (SDR) | 4 |
| Valuta og indlån | 5 |
| Gældsværdipapirer | 6 |
| Kortfristede lån | 7 |
| Langfristede lån | 8 |
| Ejerandele og aktier eller andele i investeringsforeninger | 9 |
| Privatiseringer (netto) | 10 |
| Kapitaltilførsler (netto) | 11 |
| Andre | 12 |
| Forsikrings- og pensionsordninger samt ordninger med standardiserede garantier | 13 |
| Finansielle derivater og medarbejderaktieoptioner | 14 |
| Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender | 15 |
| heraf: skatter og bidrag til sociale ordninger | 16 |
| Passiver (konsolideret) | 17 = 18 + 19 + 20 + 21 + 22 + 23 + 24 + 25 + 26 + 27 |
| Monetært guld og særlige trækningsrettigheder (SDR) | 18 |
| Valuta og indlån | 19 |
| Kortfristede gældsværdipapirer | 20 |
| Langfristede gældsværdipapirer | 21 |
| Kortfristede lån | 22 |
| Langfristede lån | 23 |
| Ejerandele og aktier eller andele i investeringsforeninger | 24 |
| Forsikrings- og pensionsordninger samt ordninger med standardiserede garantier | 25 |
| Finansielle derivater og medarbejderaktieoptioner | 26 |
| Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender | 27 |
| Den offentlige sektors lånebehov | 28 = 19 + 20 + 21 + 22 + 23
  28 = 30 + 31 + 32
  28 = 1 – [1A.1] + 3 – 18 – 24 – 25 – 26 – 27 |
| heraf: langfristet | 29 |
| Denomineret i national valuta | 30 |
| Denomineret i valutaer tilhørende medlemsstater i euroområdet | 31 |
| Denomineret i andre valutaer | 32 |
| Andre strømme i den offentlige gæld | 33 = 34 + 37 |
| Værdiændringseffekter | 34 = 35 + 36 |
| Appreciering og depreciering af gæld i udenlandsk valuta | 35 |
| Andre værdiændringseffekter (forskelle i forhold til pålydende værdi) | 36 = 38 – 28 – 35 – 37 |
| Andre ændringer i volumen | 37 |
| Ændringer i den offentlige gæld | 38 = 28 + 33
  38 = 1 – [1A.1] + 3 – 18 – 24 – 25 – 26 – 27 + 33
  38 = [3A.1][T] – [3A.1][T – 1] |
| Memorandumposter: | |
| Nettoindgåelsen af lån ydet af centralbank | 39 |

Kategori

Nummer og lineære sammenhænge

Korrektion mellem finansielle og ikke-finansielle konti

1=[1A.1] – 2

Nettotransaktioner i finansielle aktiver og passiver (konsolideret)

2 = 3 – 17

Finansielle aktiver (konsolideret)

3 = 4 + 5 + 6 + 7+8 + 9+13 + 14 + 15

Monetært guld og særlige trækningsrettigheder (SDR)

4

Valuta og indlån

5

Gældsværdipapirer

6

Kortfristede lån

7

Langfristede lån

8

Ejerandele og aktier eller andele i investeringsforeninger

9

Privatiseringer (netto)

10

Kapitaltilførsler (netto)

11

Andre

12

Forsikrings- og pensionsordninger samt ordninger med standardiserede garantier

13

Finansielle derivater og medarbejderaktieoptioner

14

Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender

15

heraf: skatter og bidrag til sociale ordninger

16

Passiver (konsolideret)

17 = 18 + 19 + 20 + 21 + 22 + 23 + 24 + 25 + 26 + 27

Monetært guld og særlige trækningsrettigheder (SDR)

18

Valuta og indlån

19

Kortfristede gældsværdipapirer

20

Langfristede gældsværdipapirer

21

Kortfristede lån

22

Langfristede lån

23

Ejerandele og aktier eller andele i investeringsforeninger

24

Forsikrings- og pensionsordninger samt ordninger med standardiserede garantier

25

Finansielle derivater og medarbejderaktieoptioner

26

Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender

27

Den offentlige sektors lånebehov

28 = 19 + 20 + 21 + 22 + 23

28 = 30 + 31 + 32

28 = 1 – [1A.1] + 3 – 18 – 24 – 25 – 26 – 27

heraf: langfristet

29

Denomineret i national valuta

30

Denomineret i valutaer tilhørende medlemsstater i euroområdet

31

Denomineret i andre valutaer

32

Andre strømme i den offentlige gæld

33 = 34 + 37

Værdiændringseffekter

34 = 35 + 36

Appreciering og depreciering af gæld i udenlandsk valuta

35

Andre værdiændringseffekter (forskelle i forhold til pålydende værdi)

36 = 38 – 28 – 35 – 37

Andre ændringer i volumen

37

Ændringer i den offentlige gæld

38 = 28 + 33

38 = 1 – [1A.1] + 3 – 18 – 24 – 25 – 26 – 27 + 33

38 = [3A.1][T] – [3A.1][T – 1]

Memorandumposter:

Nettoindgåelsen af lån ydet af centralbank

39

Tabel 2B

Ingen.

Statistik over den offentlige gæld

Tabel 3A

| Kategori | Nummer og lineære sammenhænge |
| --- | --- |
| Offentlig gæld (konsolideret) | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6
  1 = 7 + 12
  1 = 13 + 14 + 15
  1 = 16 + 17
  1 = 19 + 20 + 22 |
| Sedler og mønt samt indskud | 2 |
| Kortfristede gældsværdipapirer | 3 |
| Langfristede gældsværdipapirer | 4 |
| Kortfristede lån | 5 |
| Langfristede lån | 6 |
| Tilhørende residenter i medlemsstaten | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Centralbanken | 8 |
| Andre monetære finansielle institutioner | 9 |
| Andre finansielle institutioner | 10 |
| Andre residenter | 11 |
| Tilhørende ikke-residenter i medlemsstaten | 12 |
| Denomineret i national valuta | 13 |
| Denomineret i valutaer tilhørende medlemsstater i euroområdet | 14 |
| Denomineret i andre valutaer | 15 |
| Kortfristet gæld | 16 |
| Langfristet gæld | 17 |
| heraf: variabel rente | 18 |
| Restløbetid på op til 1 år | 19 |
| Restløbetid på over 1 år og op til 5 år | 20 |
| heraf: variabel rente | 21 |
| Restløbetid på over 5 år | 22 |
| heraf: variabel rente | 23 |
| Memorandumposter: | |
| Gennemsnitlig restløbetid for gæld | 24 |
| Offentlig gæld — nul-kupon-obligationer | 25 |
| Offentlig gæld — lån ydet af centralbank | 26 |

Kategori

Nummer og lineære sammenhænge

Offentlig gæld (konsolideret)

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

1 = 7 + 12

1 = 13 + 14 + 15

1 = 16 + 17

1 = 19 + 20 + 22

Sedler og mønt samt indskud

2

Kortfristede gældsværdipapirer

3

Langfristede gældsværdipapirer

4

Kortfristede lån

5

Langfristede lån

6

Tilhørende residenter i medlemsstaten

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Centralbanken

8

Andre monetære finansielle institutioner

9

Andre finansielle institutioner

10

Andre residenter

11

Tilhørende ikke-residenter i medlemsstaten

12

Denomineret i national valuta

13

Denomineret i valutaer tilhørende medlemsstater i euroområdet

14

Denomineret i andre valutaer

15

Kortfristet gæld

16

Langfristet gæld

17

heraf: variabel rente

18

Restløbetid på op til 1 år

19

Restløbetid på over 1 år og op til 5 år

20

heraf: variabel rente

21

Restløbetid på over 5 år

22

heraf: variabel rente

23

Memorandumposter:

Gennemsnitlig restløbetid for gæld

24

Offentlig gæld — nul-kupon-obligationer

25

Offentlig gæld — lån ydet af centralbank

26

Tabel 3B

| Kategori | Nummer og lineære sammenhænge |
| --- | --- |
| Offentlig gæld (ikke-konsolideret mellem delsektorer) | 1 = 7 + 11 + 15 + 19 |
| Konsoliderende elementer | 2 = 3 + 4 + 5 + 6
  2 = 8 + 9+10 + 12 + 13 + 14 + 16 + 17 + 18 + 20 + 21 + 22 |
| Sedler og mønt samt indskud | 3 |
| Kortfristede gældsværdipapirer | 4 |
| Langfristede gældsværdipapirer | 5 |
| Udlån | 6 |
| Udstedt af statslig forvaltning og service (konsolideret) | 7 |
| tilhørende offentlig forvaltning og service på delstatsniveau | 8 |
| tilhørende kommunal forvaltning og service | 9 |
| tilhørende sociale kasser og fonde | 10 |
| Udstedt af offentlig forvaltning og service på delstatsniveau (konsolideret) | 11 |
| tilhørende statslig forvaltning og service | 12 |
| tilhørende kommunal forvaltning og service | 13 |
| tilhørende sociale kasser og fonde | 14 |
| Udstedt af kommunal forvaltning og service (konsolideret) | 15 |
| tilhørende statslig forvaltning og service | 16 |
| tilhørende offentlig forvaltning og service på delstatsniveau | 17 |
| tilhørende sociale kasser og fonde | 18 |
| Udstedt af sociale kasser og fonde (konsolideret) | 19 |
| tilhørende statslig forvaltning og service | 20 |
| tilhørende offentlig forvaltning og service på delstatsniveau | 21 |
| tilhørende kommunal forvaltning og service | 22 |

Kategori

Nummer og lineære sammenhænge

Offentlig gæld (ikke-konsolideret mellem delsektorer)

1 = 7 + 11 + 15 + 19

Konsoliderende elementer

2 = 3 + 4 + 5 + 6

2 = 8 + 9+10 + 12 + 13 + 14 + 16 + 17 + 18 + 20 + 21 + 22

Sedler og mønt samt indskud

3

Kortfristede gældsværdipapirer

4

Langfristede gældsværdipapirer

5

Udlån

6

Udstedt af statslig forvaltning og service (konsolideret)

7

tilhørende offentlig forvaltning og service på delstatsniveau

8

tilhørende kommunal forvaltning og service

9

tilhørende sociale kasser og fonde

10

Udstedt af offentlig forvaltning og service på delstatsniveau (konsolideret)

11

tilhørende statslig forvaltning og service

12

tilhørende kommunal forvaltning og service

13

tilhørende sociale kasser og fonde

14

Udstedt af kommunal forvaltning og service (konsolideret)

15

tilhørende statslig forvaltning og service

16

tilhørende offentlig forvaltning og service på delstatsniveau

17

tilhørende sociale kasser og fonde

18

Udstedt af sociale kasser og fonde (konsolideret)

19

tilhørende statslig forvaltning og service

20

tilhørende offentlig forvaltning og service på delstatsniveau

21

tilhørende kommunal forvaltning og service

22

»BILAG II

METODOLOGISKE DEFINITIONER

1.   Definition af sektorer og delsektorer

Sektorer og delsektorer i ENS 2010

| Den samlede økonomi | S.1 |
| --- | --- |
| Ikke-finansielle selskaber | S.11 |
| Finansielle selskaber | S.12 |
| Centralbanken | S.121 |
| Pengeinstitutter, undtagen centralbanken | S.122 |
| Pengemarkedsforeninger | S.123 |
| Investeringsforeninger, undtagen pengemarkedsforeninger | S.124 |
| Andre finansielle formidlere undtagen forsikringsselskaber og pensionskasser | S.125 |
| Finansielle hjælpeenheder | S.126 |
| Koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere | S.127 |
| Forsikringsselskaber | S.128 |
| Pensionskasser | S.129 |
| Monetære finansielle institutioner | S.121 + S.122 + S.123 |
| Offentlig forvaltning og service | S.13 |
| Statslig forvaltning og service (undtagen sociale kasser og fonde) | S.1311 |
| Offentlig forvaltning og service på delstatsniveau (undtagen sociale kasser og fonde) | S.1312 |
| Kommunal forvaltning og service (undtagen sociale kasser og fonde) | S.1313 |
| Sociale kasser og fonde | S.1314 |
| Husholdninger | S.14 |
| Non-profit institutioner rettet mod husholdninger | S.15 |
| Udlandet | S.2 |
| Medlemsstaterne og Den Europæiske Unions institutioner og organer (EU) | S.21 |
| Den Europæiske Unions medlemsstater | S.211 |
| Den Europæiske Unions institutioner og organer | S.212 |
| Den Europæiske Centralbank (ECB) | S.2121 |
| EU-institutioner og -organer, undtagen ECB | S.2122 |
| Tredjelande og internationale organisationer, der ikke er residente i EU | S.22 |

Den samlede økonomi

S.1

Ikke-finansielle selskaber

S.11

Finansielle selskaber

S.12

Centralbanken

S.121

Pengeinstitutter, undtagen centralbanken

S.122

Pengemarkedsforeninger

S.123

Investeringsforeninger, undtagen pengemarkedsforeninger

S.124

Andre finansielle formidlere undtagen forsikringsselskaber og pensionskasser

S.125

Finansielle hjælpeenheder

S.126

Koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere

S.127

Forsikringsselskaber

S.128

Pensionskasser

S.129

Monetære finansielle institutioner

S.121 + S.122 + S.123

Offentlig forvaltning og service

S.13

Statslig forvaltning og service (undtagen sociale kasser og fonde)

S.1311

Offentlig forvaltning og service på delstatsniveau (undtagen sociale kasser og fonde)

S.1312

Kommunal forvaltning og service (undtagen sociale kasser og fonde)

S.1313

Sociale kasser og fonde

S.1314

Husholdninger

S.14

Non-profit institutioner rettet mod husholdninger

S.15

Udlandet

S.2

Medlemsstaterne og Den Europæiske Unions institutioner og organer (EU)

S.21

Den Europæiske Unions medlemsstater

S.211

Den Europæiske Unions institutioner og organer

S.212

Den Europæiske Centralbank (ECB)

S.2121

EU-institutioner og -organer, undtagen ECB

S.2122

Tredjelande og internationale organisationer, der ikke er residente i EU

S.22

2.   Definition af kategorierne (1) (2)

Tabel 1A

| 1. | Underskud (–) eller overskud (+) [1A.1] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (–) (B.9) i S.13, er lig med samlede indtægter [1A.6] minus samlede udgifter [1A.21], og er lig med underskud (–) eller overskud (+) i den statslige forvaltning og service [1A.2], plus underskud (–) eller overskud (+) i den offentlige forvaltning og service på delstatsniveau [1A.3], plus underskud (–) eller overskud (+) i den kommunale forvaltning og service [1A.4], plus underskud (–) eller overskud (+) i de sociale kasser og fonde [1A.5]. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Underskud (–) eller overskud (+) i den statslige forvaltning og service [1A.2] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (–) (B.9) i S.1311. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Underskud (–) eller overskud (+) i den offentlige forvaltning og service på delstatsniveau [1A.3] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (–) (B.9) i S.1312. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Underskud (–) eller overskud (+) i den kommunale forvaltning og service [1A.4] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (–) (B.9) i S.1313. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Underskud (–) eller overskud (+) i de sociale kasser og fonde [1A.5] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (–) (B.9) i S.1314. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Samlede indtægter [1A.6] er lig med samlede løbende indtægter [1A.7], plus samlede kapitalindtægter [1A.19]. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Samlede løbende indtægter [1A.7] er lig med løbende indkomst- og formueskatter mv. [1A.8], plus produktions- og importskatter [1A.9], plus nettobidrag til sociale ordninger [1A.13], plus omsætning [1A.16], plus andre løbende indtægter [1A.17]. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Løbende indkomst- og formueskatter mv. [1A.8] er lig med løbende indkomst- og formueskatter mv. (D.5), der er opført under tilgang i S.13. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Produktions- og importskatter [1A.9] er lig med produktions- og importskatter (D.2), der er opført under tilgang i S.13. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Produktionsskatter [1A.10] er lig med produktionsskatter (D.21), der er opført under tilgang i S.13. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Produktions- og importskatter, heraf merværdiafgift (moms) [1A.11], er lig med moms (D.211), der er opført under tilgang i S.13. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Andre produktionsskatter [1A.12] er lig med andre produktionsskatter (D.29), der er opført under tilgang i S.13. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Nettobidrag til sociale ordninger [1A.13] er lig med nettobidrag til sociale ordninger (D.61), der er opført under tilgang i S.13. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Nettobidrag til sociale ordninger, heraf faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger [1A.14], er lig med faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D.611), der er opført under tilgang i S.13. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Nettobidrag til sociale ordninger, heraf husholdningernes faktiske bidrag til sociale ordninger [1A.15], er lig med husholdningernes faktiske bidrag til sociale ordninger (D.613), der er opført under tilgang i S.13. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Omsætning [1A.16] er lig med markedsmæssig produktion (P.11), plus produktion til eget brug (P.12), plus betalinger for ikke-markedsmæssig produktion (P.131), der er opført under tilgang i S.13. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Andre løbende indtægter [1A.17] er lig med formueindkomst (D.4), plus andre løbende overførsler (D.7), der er opført under tilgang i S.13, undtagen S.13-tilgang for renter (D.41), som også er en anvendelse i S.13, plus andre modtagne produktionssubsidier (D.39), som er en anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Andre løbende indtægter, heraf renter modtaget [1A.18], er lig med renter (D.41), der er opført under tilgang i S.13 og anvendelse i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Samlede kapitalindtægter [1A.19] er lig med modtagne kapitaloverførsler (D.9), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 samt som kapitaloverførsler, som indbetales af alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Samlede kapitalindtægter, heraf kapitalskatter [1A.20], er lig med kapitalskatter (D.91), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Samlede udgifter [1A.21] er lig med samlede løbende udgifter [1A.22], plus samlede kapitaludgifter [1A.31]. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Løbende udgifter i alt [1A.22] er lig med forbrug i produktionen [1A.23], plus aflønning af ansatte [1A.24], plus renteudgifter [1A.26], plus subsidier [1A.27], plus sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier [1A.28], plus sociale overførsler i naturalier — indkøbt markedsmæssig produktion [1A.29], plus andre løbende udgifter [1A.30]. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Forbrug i produktionen [1A.23] er lig med forbrug i produktionen (P.2), der er opført under anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Aflønning af ansatte [1A.24] er lig med aflønning af ansatte (D.1), der er opført under anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Aflønning af ansatte, heraf lønninger [1A.25], er lig med lønninger (D.11), der er opført under anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Renteudgifter [1A.26] er lig med renter (D.41), der er opført under anvendelse i S.13 og tilgang i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Subsidier [1A.27] er lig med minussubsidier (-D.3), der er opført under tilgang i S.13. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier [1A.28] er lig med sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier (D.62), der er opført under anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Sociale overførsler i naturalier — indkøbt markedsmæssig produktion [1A.29] er lig med sociale overførsler i naturalier vedrørende markedsmæssig produktion indkøbt af sektoren offentlig forvaltning og service (D.632), der er opført under anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Andre løbende udgifter [1A.30] er lig med løbende indkomst- og formueskatter mv. (D.5), plus andre produktionsskatter (D.29), plus formueindkomst (D.4) undtagen renter (D.41), plus andre løbende overførsler (D.7), plus korrigering for ændringen i pensionsrettigheder (D.8), der er opført under anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Samlede kapitaludgifter [1A.31] er lig med faste bruttoinvesteringer [1A.32], plus andre nettoanskaffelser af ikke-finansielle aktiver og lagerændringer [1A.33], plus kapitaloverførsler [1A.34]. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Faste bruttoinvesteringer [1A.32] er lig med faste bruttoinvesteringer (P.51g), der er opført under ændringer i aktiver i S.13. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Andre nettoanskaffelser af ikke-finansielle aktiver og lagerændringer [1A.33] er lig med lagerændringer (P.52), plus anskaffelse minus afhændelse af værdigenstande (P.53), plus anskaffelse minus afhændelse af ikke-finansielle ikke-producerede aktiver (NP), der er opført under ændringer i aktiver i S.13. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Kapitaloverførsler [1A.34] er lig med kapitaloverførsler (D.9), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 samt som kapitaloverførsler, som modtages af alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kapitaloverførsler i form af skatter og bidrag til sociale ordninger, der er ansat, men som ikke forventes at indgå [1A.35] er lig med kapitaloverførsler i form af skatter og sociale bidrag, der er ansat, men som ikke forventes at indgå (D.995), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13. |
| --- | --- |

35.

Tabel 1B

| 1. | EU-budgettets og Den Europæiske Udviklingsfonds (EDF) indtægter fra medlemsstaten [1B.1] er lig med produktions- og importskatter (D.2) modtaget af EU-budgettet [1B.2], plus løbende internationalt samarbejde (D.74) som indbetales af det offentlige til EU-budgettet og EDF [1B.3], plus diverse løbende overførsler (D.75) og egne EU-indtægter (D.76), som indbetales af det offentlige til EU-budgettet [1B.4], plus kapitaloverførsler (D.9), som indbetales af det offentlige til EU-budgettet [1B.7]. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Produktions- og importskatter [1B.2] er lig med produktions- og importskatter (D.2), der er opført under tilgang i EU-budgettet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Løbende internationalt samarbejde [1B.3] er lig med løbende internationalt samarbejde (D.74), der er opført under tilgang i EU-budgettet og EDF samt anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Diverse løbende overførsler og egne EU-indtægter [1B.4], er lig med diverse løbende overførsler (D.75) plus merværdiafgift- (moms) og bruttonationalindkomst- (BNI) baserede egne EU-indtægter (D.76), der er opført under tilgang i EU-budgettet og anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Diverse løbende overførsler og egne EU-indtægter, heraf momsbaserede tredje egne indtægt [1B.5], er lig med den momsbaserede tredje egne indtægt (D.761), der er opført under tilgang i EU-budgettet og anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Diverse løbende overførsler og egne EU-indtægter, heraf BNI-baserede fjerde egne indtægt [1B.6], er lig med den BNI-baserede fjerde egne indtægt (D.762), der er opført under tilgang i EU-budgettet og anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kapitaloverførsler [1B.7] er lig med kapitaloverførsler (D.9), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 samt som kapitaloverførsler, som indbetales til EU-budgettet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | EU-budgettets udgifter i medlemsstaten [1B.8] er lig med subsidier (D.3), som betales af EU-budgettet [1B.9], plus andre løbende overførsler (D.7), som indbetales af EU-budgettet til det offentlige [1B.10], plus andre løbende overførsler (D.7), som indbetales af EU-budgettet til ikke-offentlige enheder [1B.11], plus kapitaloverførsler (D.9), som indbetales af EU-budgettet til det offentlige [1B.12], plus kapitaloverførsler (D.9), som indbetales af EU-budgettet til ikke-offentlige enheder [1B.13], plus omkostninger ved opkrævning af egne indtægter [1B.14]. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Subsidier [1B.9] er lig med subsidier (D.3), der er opført under anvendelse i EU-budgettet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Løbende overførsler til det offentlige [1B.10], er lig med løbende internationalt samarbejde (D.74), plus diverse løbende overførsler (D.75), der er opført under tilgang i S.13 og anvendelse i EU-budgettet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Løbende overførsler til ikke-offentlige enheder [1B.11] er lig med diverse løbende overførsler (D.75), der er opført under anvendelse i EU-budgettet og tilgang i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kapitaloverførsler til det offentlige [1B.12] er lig med modtagne kapitaloverførsler (D.9), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 samt som kapitaloverførsler, som betales af EU-budgettet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kapitaloverførsler til ikke-offentlige enheder [1B.13] er lig med kapitaloverførsler (D.9), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer bortset fra S.13 samt som kapitaloverførsler, som betales af EU-budgettet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Omkostninger ved opkrævning af egne indtægter [1B.14] er den del af ikke-markedsmæssig produktion (P.13), der er opført under tilgang i S.13, og som er de omkostninger ved opkrævning af egne indtægter, der betales af EU-budgettet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Medlemsstatens balance over for EU-budgettet og EDF (nettoindtægt +, nettoudgift -) [1B.15] er lig med EU-budgettets udgifter i medlemsstaten [1B.8], minus EU-budgettets indtægter fra medlemsstaten og EDF [1B.1]. |
| --- | --- |

15.

Tabel 1C

| 1. | Udgifter til forbrug [1C.1] er lig med udgifter til forbrug (P.3), der er opført under anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Udgifter til individuelt forbrug [1C.2] er lig med udgifter til individuelt forbrug (P.31), der er opført under anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Udgifter til kollektivt forbrug [1C.3] er lig med udgifter til kollektivt forbrug (P.32), der er opført under anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Forbrug af fast realkapital [1C.4] er lig med forbrug af fast realkapital (P.51c), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Produktionsskatter betalt minus tilskud modtaget [1C.5] er lig med indbetalinger af andre produktionsskatter (D.29), der er opført under anvendelse i S.13, minus andre modtagne produktionssubsidier (D.39), der er opført under anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nettooverskuddet af produktionen [1C.6] er lig med overskud af produktionen, netto (B.2n) i S.13. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Udgifter til forbrug opgjort i sidste års priser [1C.7] er lig med de kædeindekserede udgifter til forbrug (P.3), der er opført under anvendelse i S.13, og som er opgjort i sidste års priser. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Faste bruttoinvesteringer opgjort i sidste års priser [1C.8] er lig med de kædeindekserede faste bruttoinvesteringer (P.51g), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, og som er opgjort i sidste års priser. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bruttonationalprodukt (BNP) i løbende priser [1C.9] er lig med BNP (B.1*g) i markedspriser. |
| --- | --- |

9.

| 10. | BNP opgjort i sidste års priser [1C.10] er lig med det kædeindekserede BNP (B.1*g) i sidste års priser. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Løbende indkomst- og formueskatter mv. betalt af virksomheder til det offentlige og udlandet [1C.11], er lig med løbende indkomst- og formueskatter mv. (D.5), der er opført under tilgang i S.13 og S.2 og anvendelse i S.11 og S.12. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Løbende indkomst- og formueskatter mv. betalt af husholdninger og non-profit institutioner (NPISH) til det offentlige og udlandet [1C.12], er lig med løbende indkomst- og formueskatter mv. (D.5), der er opført under tilgang i S.13 og S.2 og anvendelse i S.14 og S.15. |
| --- | --- |

12.

Tabel 2A

| 1. | Korrektion mellem finansielle og ikke-finansielle konti [2A.1] er lig med underskud (–) eller overskud (+) [1A.1] minus nettotransaktioner i finansielle aktiver og passiver [2A.2]. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nettotransaktioner i finansielle aktiver og passiver (konsolideret) [2A.2] er lig med transaktioner i nettoanskaffelser af finansielle aktiver [2A.3] minus transaktioner i nettoindgåelsen af forpligtelser [2A.17]. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Transaktioner i finansielle aktiver (konsolideret) [2A.3] er lig med konsoliderede transaktioner i monetært guld og særlige trækningsrettigheder (SDR) (F.1) [2A.4], plus sedler og mønt samt indskud (F.2) [2A.5], plus transaktioner i gældsværdipapirer (F.3) [2A.6], plus transaktioner i kortfristede lån (F.41) [2A.7], plus transaktioner i langfristede lån (F.42) [2A.8], plus transaktioner i ejerandele og andele i investeringsforeninger (F.5) [2A.9], plus transaktioner i forsikrings- og pensionsordninger samt ordninger med standardiserede garantier (F.6) [2A.13], plus transaktioner i finansielle derivater og medarbejderaktieoptioner (F.7) [2A.14], plus transaktioner i andre finansielle aktiver [2A.15], der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og under ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Transaktioner i monetært guld og SDR [2A.4] er lig med nettoanskaffelser af monetært guld og SDR (F.1), der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Transaktioner i sedler og mønt samt indskud [2A.5] er lig med nettoanskaffelser af sedler og mønt samt indskud (F.2), der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Transaktioner i gældsværdipapirer [2A.6] er lig med nettoanskaffelser af gældsværdipapirer (F.3), der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Transaktioner i kortfristede lån [2A.7] er lig med kortfristede lån (F.41) ydet af det offentlige, efter fradrag af ydelser til det offentlige, der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Transaktioner i langfristede lån [2A.8] er lig med langfristede lån (F.42) ydet af det offentlige, efter fradrag af ydelser til det offentlige, der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Transaktioner i ejerandele og andele i investeringsforeninger [2A.9] er lig med nettoanskaffelser af ejerandele og andele i investeringsforeninger (F.5), der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Privatiseringer (netto) [2A.10] er lig med transaktioner i ejerandele og andele i investeringsforeninger (F.5), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, samt ændringer i passiver og nettoformuen i S.11 eller S.12, der udføres i forbindelse med afgivelse eller opnåelse af kontrol (ENS 2010, afsnit 2.36 til 2.39) over debitorenheden i S.13; sådanne transaktioner kan udføres af S.13 direkte med debitorenheden eller med en anden kreditorenhed. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kapitaltilførsler (netto) [2A.11] er lig med transaktioner i ejerandele og andele i investeringsforeninger (F.5), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, samt ændringer i passiver og nettoformuen i S.11 eller S.12, som ikke udføres i forbindelse med afgivelse eller opnåelse af kontrol over debitorenheden i S.13, og som udføres af S.13 direkte med debitorenheden. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Andre [2A.12] er lig med transaktioner i ejerandele og andele i investeringsforeninger (F.5), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, samt ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13, som ikke udføres i forbindelse med afgivelse eller opnåelse af kontrol over debitorenheden i S.13, og som ikke udføres af S.13 direkte med debitorenheden, men med en anden kreditorenhed. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Transaktioner i forsikrings- og pensionsordninger samt ordninger med standardiserede garantier [2A.13] er lig med nettoanskaffelser af forsikrings- og pensionsordninger samt ordninger med standardiserede garantier (F.6), der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Transaktioner i finansielle derivater og medarbejderaktieoptioner [2A.14] er lig med nettoanskaffelser af finansielle derivater og medarbejderaktieoptioner (F.7), der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Transaktioner i andre tilgodehavender [2A.15] er lig med nettoanskaffelser af andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (F.8), der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Transaktioner i andre tilgodehavender, heraf påløbne, men endnu ikke betalte skatter og bidrag til sociale ordninger [2A.16], er lig med den del af andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (F.8 aktiver) vedrørende skatter og bidrag til sociale ordninger, der er opført under D.2, D.5, D.61 og D.91, minus faktisk opkrævede skatter og bidrag til sociale ordninger, der er opført under ændringer i aktiver i S.13, og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Transaktioner i forpligtelser (konsolideret) [2A.17] er lig med konsoliderede transaktioner i monetært guld og særlige trækningsrettigheder (SDR) (F.1) [2A.18], plus transaktioner i sedler og mønt samt indskud (F.2) [2A.19], plus transaktioner i kortfristede gældsværdipapirer (F.31) [2A.20], plus transaktioner i langfristede gældsværdipapirer (F.32) [2A.21], plus transaktioner i kortfristede lån (F.41) [2A.22], plus transaktioner i langfristede lån (F.42) [2A.23], plus transaktioner i ejerandele og andele i investeringsforeninger (F.5) [2A.24], plus transaktioner i forsikrings- og pensionsordninger samt ordninger med standardiserede garantier (F.6) [2A.25], plus transaktioner i finansielle derivater og medarbejderaktieoptioner (F.7) [2A.26], plus transaktioner i andre forfaldne ikke-betalte mellemværender [2A.27], der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og under ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Transaktioner i monetært guld og SDR [2A.18] er lig med nettoindgåelsen af monetært guld og SDR (F.1), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Transaktioner i sedler og mønt samt indskud [2A.19] er lig med nettoindgåelsen af sedler og mønt samt indskud (F.2), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Transaktioner i kortfristede gældsværdipapirer [2A.20] er lig med nettoindgåelsen af kortfristede gældsværdipapirer (F.31), hvis oprindelige løbetid er ét år eller derunder, der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Transaktioner i langfristede gældsværdipapirer [2A.21] er lig med nettoindgåelsen af langfristede gældsværdipapirer (F.32), hvis oprindelige løbetid er mere end ét år, der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Transaktioner i kortfristede lån [2A.22] er lig med kortfristede lån (F.41) optaget af det offentlige, efter fradrag af ydelser på eksisterende kortfristede lån, der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Transaktioner i langfristede lån [2A.23] er lig med langfristede lån (F.42) optaget af det offentlige, efter fradrag af ydelser på eksisterende langfristede lån, der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Transaktioner i ejerandele og andele i investeringsforeninger [2A.24] er lig med nettoindgåelsen af ejerandele og andele i investeringsforeninger (F.5), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Transaktioner i forsikrings- og pensionsordninger samt ordninger med standardiserede garantier [2A.25] er lig med nettoindgåelsen af forsikrings- og pensionsordninger samt ordninger med standardiserede garantier (F.6), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Transaktioner i finansielle derivater og medarbejderaktieoptioner [2A.26] er lig med nettoindgåelsen af finansielle derivater og medarbejderaktieoptioner (F.7), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Transaktioner i andre forfaldne ikke-betalte mellemværender [2A.27] er lig med nettoindgåelsen af andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (F.8), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Den offentlige sektors lånebehov [2A.28] er lig med nettoindgåelsen af forpligtelser i sedler og mønt samt indskud (F.2) [2A.19], plus gældsværdipapirer [F.3 [2A.20 og 2A.21), plus lån (F.4) [2A.22 og 2A.23], der ikke er opført som aktiver i S.13. Det er også lig med konsoliderede transaktioner i gældsinstrumenter udstedt af staten. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Transaktioner i langfristede gældsinstrumenter [2A.29] er lig med nettoindgåelsen af forpligtelser i de samme gældsinstrumenter som den offentlige sektors lånebehov [2A.28], hvis oprindelige løbetid er mere end ét år. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Transaktioner i gældsinstrumenter denomineret i national valuta [2A.30] er lig med nettoindgåelsen af forpligtelser i de samme gældsinstrumenter som den offentlige sektors lånebehov [2A.28], der er denomineret i den valuta, der er lovligt betalingsmiddel i medlemsstaten. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Transaktioner i gældsinstrumenter denomineret i valutaer tilhørende medlemsstater i euroområdet [2A.31] er lig med nettoindgåelsen af forpligtelser i de samme gældsinstrumenter som den offentlige sektors lånebehov [2A.28], der er denomineret i ecu, plus gældsinstrumenter, der er denomineret i euro, før den pågældende medlemsstat havde indført euroen, plus gældsinstrumenter, der er denomineret i den valuta, der var lovligt betalingsmiddel i medlemsstaten, før den pågældende medlemsstat blev en medlemsstat i euroområdet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Transaktioner i gældsinstrumenter denomineret i andre valutaer [2A.32] er lig med nettoindgåelsen af forpligtelser i de samme gældsinstrumenter som den offentlige sektors lånebehov [2A.28], der ikke er medtaget i [2A.30] eller [2A.31]. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Andre strømme i den offentlige gæld [2A.33] er lig med værdiændringseffekter [2A.34], plus andre mængdemæssige ændringer [2A.37]. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Værdiændringseffekter [2A.34] er lig med appreciering og depreciering af gæld i udenlandsk valuta [2A.35], plus andre værdiændringseffekter (forskelle i forhold til pålydende værdi) [2A.36]. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Appreciering og depreciering af gæld i udenlandsk valuta [2A.35] er lig med nominelle kapitalgevinster/-tab (K.7) på den offentlige gæld [3A.1], som ændrer værdi ved konvertering til national valuta på grund af ændringer i valutakurserne. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Andre værdiændringseffekter (forskelle i forhold til pålydende værdi) [2A.36] er lig med ændringer i den offentlige gæld [2A.38] minus transaktioner i gældsinstrumenter (konsolideret) [2A.28] minus appreciering og depreciering af gæld i udenlandsk valuta [2A.35], minus andre mængdemæssige ændringer [2A.37]. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Andre mængdemæssige ændringer [2A.37] er lig med andre mængdemæssige ændringer (K.1, K.2, K.3, K.4, K.5 og K.6) i de samme gældsinstrumenter som den offentlige sektors lånebehov. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Ændringer i den offentlige gæld [2A.38] er lig med den offentlige gæld [3A.1] i år t minus den offentlige gæld [3A.1] i år t-1. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Nettoindgåelsen af lån ydet af centralbanken [2A.39] er lig med transaktioner i lån (F.4), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i S.121. |
| --- | --- |

39.

Tabel 2B

Ingen.

Tabel 3A

| 1. | Den offentlige gæld (konsolideret) [3A.1] er lig med gæld som defineret i forordning (EF) nr. 479/2009. Den er også lig med de konsoliderede forpligtelser i S.13 i sedler og mønt samt indskud (AF.2) [3A.2], plus kortfristede gældsværdipapirer (AF.31) [3A.3], plus langfristede gældsværdipapirer (AF.32) [3A.4], plus kortfristede lån (AF.41) [3A.5], plus langfristede lån (AF.42) [3A.6]. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Gæld — sedler og mønt samt indskud [3A.2] er lig med andelen af den offentlige gæld [3A.1] i instrumentet sedler og mønt samt indskud (AF.2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Gæld — kortfristede gældsværdipapirer [3A.3] er lig med andelen af den offentlige gæld [3A.1] i instrumentet gældsværdipapirer, hvis oprindelige løbetid er ét år eller derunder (AF.31). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Gæld — langfristede gældsværdipapirer [3A.4] er lig med andelen af den offentlige gæld [3A.1] i instrumentet gældsværdipapirer, hvis oprindelige løbetid er mere end ét år (AF.32). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Gæld — kortfristede lån [3A.5] er lig med andelen af den offentlige gæld [3A.1] i instrumentet lån, hvis oprindelige løbetid er ét år eller derunder (AF.41). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Gæld — langfristede lån [3A.6] er lig med andelen af den offentlige gæld [3A.1] i instrumentet lån, hvis oprindelige løbetid er mere end ét år (AF.42). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Gæld tilhørende residenter i medlemsstaten [3A.7] er lig med gæld tilhørende centralbanken [3A.8], plus gæld tilhørende andre monetære finansielle institutioner [3A.9], plus gæld tilhørende andre finansielle institutioner [3A.10], plus gæld tilhørende andre residenter i medlemsstaten [3A.11]. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Gæld tilhørende centralbanken [3A.8] er lig med andelen af den offentlige gæld [3A.1], som er et aktiv i S.121. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Gæld tilhørende andre monetære finansielle institutioner [3A.9] er lig med andelen af den offentlige gæld [3A.1], som er et aktiv i S.122 eller S.123. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Gæld tilhørende andre finansielle institutioner [3A.10] er lig med andelen af den offentlige gæld [3A.1], som er et aktiv i S.124, S.125, S.126, S.127, S.128 eller S.129. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Gæld tilhørende andre residenter [3A.11] er lig med andelen af den offentlige gæld [3A.1], som er et aktiv i S.11, S.14 eller S.15. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Gæld tilhørende ikke-residenter i medlemsstaten [3A.12] er lig med andelen af den offentlige gæld [3A.1], som er et aktiv i S.2. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Gæld denomineret i national valuta [3A.13] er lig med andelen af den offentlige gæld [3A.1], der er denomineret i den valuta, der er lovligt betalingsmiddel i medlemsstaten. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Gæld denomineret i valutaer tilhørende medlemsstater i euroområdet [3A.14] er — før den pågældende medlemsstat bliver en deltagende medlemsstat — lig med andelen af den offentlige gæld [3A.1], der er denomineret i den valuta, der er lovligt betalingsmiddel i én af medlemsstaterne (undtagen den nationale valuta [3A.13]), plus gæld denomineret i ecu eller euro. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Gæld denomineret i andre valutaer [3A.15] er lig med andelen af den offentlige gæld [3A.1], der ikke er medtaget i [3A.13] eller [3A.14]. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kortfristet gæld [3A.16] er lig med andelen af den offentlige gæld [3A.1], hvis oprindelige løbetid er ét år eller derunder. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Langfristet gæld [3A.17] er lig med andelen af den offentlige gæld [3A.1], hvis oprindelige løbetid er mere end ét år. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Langfristet gæld, heraf variabel rente [3A.18], er lig med andelen af langfristet gæld [3A.17], hvis rentesats er variabel. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Gæld med en restløbetid på op til ét år [3A.19] er lig med andelen af den offentlige gæld [3A.1], hvis restløbetid er på ét år eller derunder. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Gæld med en restløbetid på over ét år og op til fem år [3A.20] er lig med andelen af den offentlige gæld [3A.1], hvis restløbetid er på over ét år og op til fem år. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Gæld med en restløbetid på over ét år og op til fem år, heraf variabel rente [3A.21], er lig med andelen af den offentlige gæld [3A.1], hvis restløbetid er på over ét år og op til fem år [3A.20], og hvis rentesats er variabel. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Gæld med en restløbetid på over fem år [3A.22] er lig med andelen af den offentlige gæld [3A.1], hvis restløbetid er på over fem år. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Gæld med en restløbetid på over fem år, heraf variabel rente [3A.23], er lig med andelen af den offentlige gæld (3A.1), hvis restløbetid er på over fem år [3A.22], og hvis rentesats er variabel. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Gennemsnitlig restløbetid for gæld [3A.24] er lig med den gennemsnitlige restløbetid vægtet med udestående beløb udtrykt i år. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Den offentlige gæld — nul-kupon-obligationer [3A.25] er lig med andelen af den offentlige gæld [3A.1] i form af nul-kupon-obligationer, dvs. obligationer uden kuponudbetalinger, hvis rentesats er baseret på forskellen mellem indfrielseskursen og emissionskursen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Den offentlige gæld — lån ydet af centralbanken [3A.26] er lig med andelen af den offentlige gæld [3A.1] i instrumentet lån (AF.4), som er et aktiv i S.121. |
| --- | --- |

26.

Tabel 3B

| 1. | Den offentlige gæld (ikke-konsolideret mellem delsektorer) [3B.1] er lig med ikke-konsoliderede passiver i S.13, undtagen a) de passiver i S.1311, som samtidig er aktiver i S.1311, b) de passiver i S.1312, som samtidig er aktiver i S.1312, c) de passiver i S.1313, som samtidig er aktiver i S.1313 og d) de passiver i S.1314, som samtidig er aktiver i S.1314, i de samme instrumenter som den offentlige gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Konsoliderende elementer [3B.2] er lig med de passiver i S.13, som samtidig er aktiver i S.13, undtagen a) de passiver i S.1311, som samtidig er aktiver i S.1311, b) de passiver i S.1312, som samtidig er aktiver i S.1312, c) de passiver i S.1313, som samtidig er aktiver i S.1313 og d) de passiver i S.1314, som samtidig er aktiver i S.1314, i instrumentet sedler og mønt samt indskud [3B.3], plus kortfristede gældsværdipapirer [3B.4], plus langfristede gældsværdipapirer [3B.5], plus lån [3B.6]. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Konsoliderende elementer — sedler og mønt samt indskud [3B.3] er lig med andelen af konsoliderende elementer [3B.2] i instrumentet sedler og mønt samt indskud (F.2). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Konsoliderende elementer — kortfristede gældsværdipapirer [3B.4] er lig med andelen af konsoliderende elementer [3B.2] i instrumentet gældsværdipapirer, hvis oprindelige løbetid er ét år eller derunder (F.31). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Konsoliderende elementer — langfristede gældsværdipapirer [3B.5] er lig med andelen af konsoliderende elementer [3B.2] i instrumentet gældsværdipapirer, hvis oprindelige løbetid er mere end ét år (F.32). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Konsoliderende elementer — lån [3B.6] er lig med andelen af konsoliderende elementer [3B.2] i instrumentet lån (F.4). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Gæld udstedt af den statslige forvaltning og service (konsolideret) [3B.7] er lig med passiverne i S.1311, der ikke er aktiver i S.1311, i samme instrumenter som den offentlige gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Gæld udstedt af den statslige forvaltning og service tilhørende den offentlige forvaltning og service på delstatsniveau [3B.8] er lig med passiverne i S.1311, der er aktiver i S.1312, i samme instrumenter som den offentlige gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Gæld udstedt af den statslige forvaltning og service tilhørende den kommunale forvaltning og service [3B.9] er lig med passiverne i S.1311, der er aktiver i S.1313, i samme instrumenter som den offentlige gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Gæld udstedt af den statslige forvaltning og service tilhørende sociale kasser og fonde [3B.10] er lig med passiverne i S.1311, der er aktiver i S.1314, i samme instrumenter som den offentlige gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Gæld udstedt af den offentlige forvaltning og service på delstatsniveau (konsolideret) [3B.11] er lig med passiverne i S.1312, der ikke er aktiver i S.1312, i samme instrumenter som den offentlige gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Gæld udstedt af den offentlige forvaltning og service på delstatsniveau tilhørende den statslige forvaltning og service [3B.12] er lig med passiverne i S.1312, der er aktiver i S.1311, i samme instrumenter som den offentlige gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Gæld udstedt af den offentlige forvaltning og service på delstatsniveau tilhørende den kommunale forvaltning og service [3B.13] er lig med passiverne i S.1312, der er aktiver i S.1313, i samme instrumenter som den offentlige gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Gæld udstedt af den offentlige forvaltning og service på delstatsniveau tilhørende sociale kasser og fonde [3B.14] er lig med passiverne i S.1312, der er aktiver i S.1314, i samme instrumenter som den offentlige gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Gæld udstedt af den kommunale forvaltning og service (konsolideret) [3B.15] er lig med passiverne i S.1313, der ikke er aktiver i S.1313, i samme instrumenter som den offentlige gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Gæld udstedt af den kommunale forvaltning og service tilhørende den statslige forvaltning og service [3B.16] er lig med passiverne i S.1313, der er aktiver i S.1311, i samme instrumenter som den offentlige gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Gæld udstedt af den kommunale forvaltning og service tilhørende den offentlige forvaltning og service på delstatsniveau [3B.17] er lig med passiverne i S.1313, der er aktiver i S.1312, i samme instrumenter som den offentlige gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Gæld udstedt af den kommunale forvaltning og service tilhørende sociale kasser og fonde [3B.18] er lig med passiverne i S.1313, der er aktiver i S.1314, i samme instrumenter som den offentlige gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Gæld udstedt af sociale kasser og fonde (konsolideret) [3B.19] er lig med passiverne i S.1314, der ikke er aktiver i S.1314, i samme instrumenter som den offentlige gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Gæld udstedt af sociale kasser og fonde tilhørende den statslige forvaltning og service [3B.20] er lig med passiverne i S.1314, der er aktiver i S.1311, i samme instrumenter som den offentlige gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Gæld udstedt af sociale kasser og fonde tilhørende den offentlige forvaltning og service på delstatsniveau [3B.21], er lig med passiverne i S.1314, der er aktiver i S.1312, i samme instrumenter som den offentlige gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Gæld udstedt af sociale kasser og fonde tilhørende den kommunale forvaltning og service [3B.22] er lig med passiverne i S.1314, der er aktiver i S.1313, i samme instrumenter som den offentlige gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  [x.y] henviser til kategorinummer y i tabel x.

1

(2)  Begrebet »kategori« henviser til den offentlige sektor, medmindre andet nævnes.

2

---

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 15.6.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 153/179 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 153/179

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 55 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af komponenter til mekanisk sammenkobling af vogntog [2018/862]

Omfattende al gældende tekst frem til:

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 7 til ændringsserie 01 — ikrafttrædelsesdato: 10. februar 2018

INDHOLD

FORORDNING

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse af mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent |
| --- | --- |

3.

| 4. | Almindelige krav til mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ansøgning om godkendelse af køretøjer monteret med en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent |
| --- | --- |

5.

| 6. | Generelle forskrifter for køretøjer monteret med en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent |
| --- | --- |

6.

| 7. | Mærkninger |
| --- | --- |

7.

| 8. | Godkendelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ændring af en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent eller af køretøjet, og udvidelse af godkendelsen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Procedurer vedrørende produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

11.

| 12. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

12.

| 13. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

13.

| 14. | Navne og adresser på tekniske tjenester, som er ansvarlige for godkendelsesprøvning, og på de typegodkendende myndigheder |
| --- | --- |

14.

BILAG

| 1. | Meddelelse |
| --- | --- |

1.

| 2. | Meddelelse |
| --- | --- |

2.

| 3. | Eksempel på godkendelsesmærkets udformning |
| --- | --- |

3.

| 4. | Eksempler på mærkningens udformning med de karakteristiske værdier |
| --- | --- |

4.

| 5. | Forskrifter for mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter |
| --- | --- |

5.

| 6. | Prøvning af mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter |
| --- | --- |

6.

| 7. | Monteringskrav og særlige krav |
| --- | --- |

7.

| Tillæg — | Lastebetingelser ved måling af højde af koblingskugle |
| --- | --- |

Tillæg —

| 8. | Verifikationsprocedure for køretøj med hensyn til monteret tilkoblingsudstyr |
| --- | --- |

8.

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

1.1.   Dette regulativ fastlægger de krav, som skal opfyldes af mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter, for at de internationalt skal anses for gensidigt kombinerbare.

1.2.   Dette regulativ finder anvendelse på anordninger og komponenter, som er bestemt til:

| 1.2.1. | Motorkøretøjer og påhængskøretøjer bestemt til sammenkobling som vogntog (1)







  1.2.1.1. | I dette regulativ er en dolly defineret som et påhængskøretøj, der er konstrueret med det ene formål at trække en sættevogn. |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

Motorkøretøjer og påhængskøretøjer bestemt til sammenkobling som vogntog (1)

1

1.2.1.1.

I dette regulativ er en dolly defineret som et påhængskøretøj, der er konstrueret med det ene formål at trække en sættevogn.

| 1.2.2. | Motorkøretøjer og påhængskøretøjer, som er bestemt til at danne ledkøretøjer (1), hvor påhængskøretøjets lodrette belastning af motorkøretøjet ikke er over 200 kN. |
| --- | --- |

1.2.2.

Motorkøretøjer og påhængskøretøjer, som er bestemt til at danne ledkøretøjer (1), hvor påhængskøretøjets lodrette belastning af motorkøretøjet ikke er over 200 kN.

1

1.3.   Denne forordning finder anvendelse på:

| 1.3.1. | Standardanordninger og -komponenter som defineret i punkt 2.3 |
| --- | --- |

1.3.1.

Standardanordninger og -komponenter som defineret i punkt 2.3

| 1.3.2. | Andre anordninger og komponenter som defineret i punkt 2.4 |
| --- | --- |

1.3.2.

Andre anordninger og komponenter som defineret i punkt 2.4

| 1.3.3. | Forskellige andre anordninger og komponenter som defineret i punkt 2.5. |
| --- | --- |

1.3.3.

Forskellige andre anordninger og komponenter som defineret i punkt 2.5.

2.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

| 2.1. | »mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter«: alle de genstande på motorkøretøjets og påhængskøretøjets ramme, bærende karrosseridele og chassis, ved hjælp af hvilke de sammenkobles til vogntog eller ledkøretøjer. Disse omfatter faste og aftagelige dele til fastgøring eller betjening af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent. |
| --- | --- |

2.1.

»mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter«: alle de genstande på motorkøretøjets og påhængskøretøjets ramme, bærende karrosseridele og chassis, ved hjælp af hvilke de sammenkobles til vogntog eller ledkøretøjer. Disse omfatter faste og aftagelige dele til fastgøring eller betjening af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent.

| 2.2. | Ved automatisk sammenkobling forstås, at man blot ved at bakke motorkøretøjet tilbage mod påhængskøretøjet kan bringe koblingen fuldstændigt i indgreb, således at den låses automatisk, og således at korrekt indgreb af låseanordningerne angives, uden indgriben udefra.
  For tilkoblingsanordninger af krogtypen er kravet om automatisk tilkobling opfyldt, når åbning og lukning af tilkoblingsanordningens låsesystem finder sted uden indgreb udefra, når trækøjet sættes i krogen. |
| --- | --- |

2.2.

Ved automatisk sammenkobling forstås, at man blot ved at bakke motorkøretøjet tilbage mod påhængskøretøjet kan bringe koblingen fuldstændigt i indgreb, således at den låses automatisk, og således at korrekt indgreb af låseanordningerne angives, uden indgriben udefra.

For tilkoblingsanordninger af krogtypen er kravet om automatisk tilkobling opfyldt, når åbning og lukning af tilkoblingsanordningens låsesystem finder sted uden indgreb udefra, når trækøjet sættes i krogen.

| 2.3. | Mekaniske standardtilkoblingsanordninger og -komponenter overholder de standardmål og karakteristiske værdier, som er givet i dette regulativ. De er uanset fabrikat ombyttelige inden for klassen. |
| --- | --- |

2.3.

Mekaniske standardtilkoblingsanordninger og -komponenter overholder de standardmål og karakteristiske værdier, som er givet i dette regulativ. De er uanset fabrikat ombyttelige inden for klassen.

| 2.4. | »Andre mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter« overholder ikke i alle henseender de standardmål og karakteristiske værdier, som er givet i dette regulativ, men kan tilsluttes standardtilkoblingsanordninger og -komponenter i den pågældende klasse. |
| --- | --- |

2.4.

»Andre mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter« overholder ikke i alle henseender de standardmål og karakteristiske værdier, som er givet i dette regulativ, men kan tilsluttes standardtilkoblingsanordninger og -komponenter i den pågældende klasse.

| 2.5. | »Forskellige andre mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter« er ikke i overensstemmelse med de standardmål og karakteristiske værdier, som er givet i dette regulativ, og kan ikke tilsluttes standardtilkoblingsanordninger og -komponenter. Det drejer sig her om anordninger, som ikke svarer til nogen af klasserne A til L, T eller W, der er anført i punkt 2.6, og som er bestemt til tunge specialtransporter eller forskellige anordninger, som svarer til bestående nationale standarder. |
| --- | --- |

2.5.

»Forskellige andre mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter« er ikke i overensstemmelse med de standardmål og karakteristiske værdier, som er givet i dette regulativ, og kan ikke tilsluttes standardtilkoblingsanordninger og -komponenter. Det drejer sig her om anordninger, som ikke svarer til nogen af klasserne A til L, T eller W, der er anført i punkt 2.6, og som er bestemt til tunge specialtransporter eller forskellige anordninger, som svarer til bestående nationale standarder.

| 2.6. | Mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter typeinddeles således:







  2.6.1. | Klasse A | Koblingskugler og trækbeslag i klasse A, med koblingskugle Ø 50 mm og beslag på motorkøretøjet til kobling med påhængskøretøjet ved hjælp af kuglekobling — se bilag 5, punkt 1. |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.6.1.1. | Klasse A50-1 til 50-5 | Standardkoblingskugler Ø 50 mm med flangebefæstelse ved bolte. |
| 2.6.1.2. | Klasse A50-X | Andre koblingskugler Ø 50 mm og -beslag. |
| 2.6.2. | Klasse B | Kuglekoblinger, som er monteret på påhængskøretøjets trækstang og er bestemt til sammenkobling med en koblingskugle Ø 50 mm på motorkøretøjet — se bilag 5, punkt 2. |
| 2.6.2.1. | Klasse B50-X | Andre kuglekoblinger Ø 50 mm. |
| 2.6.3. | Klasse C | Trækstangskobling med gaffel
  Trækstangskobling med bolt Ø 50 mm, tragt og automatisk låsende koblingsbolt på motorkøretøjet for tilkobling til påhængsvogn ved hjælp af trækøje — se bilag 5, punkt 3: |
| 2.6.3.1. | Klasse C50-1 til C50-7 | Standardkoblingsbolte Ø 50 mm, trækstangskobling med gaffel. |
| 2.6.3.2. | Klasse C50-X | Andre koblingsbolte Ø 50 mm, trækstangskobling med gaffel. |
| 2.6.4. | Klasse D | Trækøjer, som har parallelt hul egnet til koblingsbolt Ø 50 mm, er monteret på påhængskøretøjets trækstang og er bestemt til sammenkobling med automatiske trækstangskoblinger — se bilag 5, punkt 4: |
| 2.6.4.1. | Klasse D50-A | Standardtrækøjer til svejsebefæstelse, til koblingsbolt Ø 50 mm. |
| 2.6.4.2. | Klasse D50-B | Standardtrækøjer til gevindbefæstelse, til koblingsbolt Ø 50 mm. |
| 2.6.4.3. | Klasse D50-C og 50-D | Standardtrækøjer til boltbefæstelse, til koblingsbolt Ø 50 mm. |
| 2.6.4.4. | Klasse D50-X | Andre trækøjer til koblingsbolt Ø 50 mm. |
| 2.6.5. | Klasse E | Andre trækstænger omfatter påløbsanordninger og lignende udstyr monteret på forenden af påhængskøretøjet eller på chassiset og er beregnet for tilkobling til motorkøretøjet ved hjælp af trækøjer, kuglekoblinger eller lignende tilkoblingsanordninger — se bilag 5, punkt 5. |

2.6.

Mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter typeinddeles således:

2.6.1.

Klasse A

Koblingskugler og trækbeslag i klasse A, med koblingskugle Ø 50 mm og beslag på motorkøretøjet til kobling med påhængskøretøjet ved hjælp af kuglekobling — se bilag 5, punkt 1.

2.6.1.1.

Klasse A50-1 til 50-5

Standardkoblingskugler Ø 50 mm med flangebefæstelse ved bolte.

2.6.1.2.

Klasse A50-X

Andre koblingskugler Ø 50 mm og -beslag.

2.6.2.

Klasse B

Kuglekoblinger, som er monteret på påhængskøretøjets trækstang og er bestemt til sammenkobling med en koblingskugle Ø 50 mm på motorkøretøjet — se bilag 5, punkt 2.

2.6.2.1.

Klasse B50-X

Andre kuglekoblinger Ø 50 mm.

2.6.3.

Klasse C

Trækstangskobling med gaffel

Trækstangskobling med bolt Ø 50 mm, tragt og automatisk låsende koblingsbolt på motorkøretøjet for tilkobling til påhængsvogn ved hjælp af trækøje — se bilag 5, punkt 3:

2.6.3.1.

Klasse C50-1 til C50-7

Standardkoblingsbolte Ø 50 mm, trækstangskobling med gaffel.

2.6.3.2.

Klasse C50-X

Andre koblingsbolte Ø 50 mm, trækstangskobling med gaffel.

2.6.4.

Klasse D

Trækøjer, som har parallelt hul egnet til koblingsbolt Ø 50 mm, er monteret på påhængskøretøjets trækstang og er bestemt til sammenkobling med automatiske trækstangskoblinger — se bilag 5, punkt 4:

2.6.4.1.

Klasse D50-A

Standardtrækøjer til svejsebefæstelse, til koblingsbolt Ø 50 mm.

2.6.4.2.

Klasse D50-B

Standardtrækøjer til gevindbefæstelse, til koblingsbolt Ø 50 mm.

2.6.4.3.

Klasse D50-C og 50-D

Standardtrækøjer til boltbefæstelse, til koblingsbolt Ø 50 mm.

2.6.4.4.

Klasse D50-X

Andre trækøjer til koblingsbolt Ø 50 mm.

2.6.5.

Klasse E

Andre trækstænger omfatter påløbsanordninger og lignende udstyr monteret på forenden af påhængskøretøjet eller på chassiset og er beregnet for tilkobling til motorkøretøjet ved hjælp af trækøjer, kuglekoblinger eller lignende tilkoblingsanordninger — se bilag 5, punkt 5.

Trækstænger kan være hængslede, så de bevæger sig frit i et lodret plan og ikke bærer nogen lodret belastning, eller kan være fastgjort i et lodret plan, så de kan bære en lodret belastning (stive trækstænger). Stive trækstænger kan være helt stive eller være fleksibelt fastgjort.

Trækstænger kan omfatte flere end en komponent, og kan være justerbare eller forkrøppede.

Dette regulativ finder anvendelse på trækstænger, som er separate enheder og ikke er sammenbygget med påhængskøretøjets chassis.

| 2.6.6. | Klasse F | Andre trækbjælker omfatter alle dele og anordninger, som placeres mellem på den ene side en tilkoblingsanordning som koblingskugle eller trækstangskobling og på den anden side motorkøretøjets ramme (f.eks. bagtraversen), bærende karrosseridele eller chassis — se bilag 5, punkt 6. |
| --- | --- | --- |
| 2.6.7. | Klasse G | Sættevognskoblinger er pladekoblinger, som har automatisk koblingslås og er monteret på motorkøretøjet og bestemt til sammenkobling med en hovedbolt Ø 50 mm, som er monteret på en sættevogn — se bilag 5, punkt 7. |
| 2.6.7.1. | Klasse G50 | Standard-sættevognskoblinger til hovedbolt Ø 50 mm. |
| 2.6.7.2. | Klasse G50-X | Andre sættevognskoblinger til hovedbolt Ø 50 mm. |
| 2.6.8. | Klasse H | Hovedbolte Ø 50 mm er bestemt til montering på en sættevogn for tilslutning til en sættevognskobling på motorkøretøjet — se bilag 5, punkt 8: |
| 2.6.8.1. | Klasse H50-X | Andre hovedbolte Ø 50 mm. |
| 2.6.9. | Klasse J | Andre monteringsrammer omfatter alle dele og anordninger, som benyttes til fastgøring af sættevognskoblingen til motorkøretøjets ramme eller chassis. Monteringsrammen kan være indrettet til at give bevægelighed i det vandrette plan, dvs. til at udgøre en forskydelig sættevognskobling — se bilag 5, punkt 9. |
| 2.6.10. | Klasse K | Standardkoblinger af krogtypen, bestemt til brug med passende ringformede trækøjer i klasse L — se bilag 5, punkt 10. |
| 2.6.11. | Klasse L | Standard ringformede trækøjer, bestemt til brug med passende koblinger af krogtypen i klasse K — se bilag 5, punkt 4. |
| 2.6.12. | Klasse S | Anordninger og komponenter, som ikke svarer til nogen af klasserne A til L, T eller W, og som benyttes til tunge specialtransporter eller kun anvendes i visse stater og er omfattet af de gældende nationale standarder. |
| 2.6.13. | Klasse T | Andre trækstangskoblinger, som ikke er automatiske, som er bestemt til særlige anvendelser, som kun kan adskilles med værktøj, og som typisk anvendes til biltransportanhængere. Sådanne anordninger godkendes som sammenhørende par. |
| 2.6.14. | Klasse W | Forskellige andre automatiske trækstangskoblinger med gaffel, herunder deres tilpassede påhængskøretøjsdele, med integrerede automatisk elektriske og pneumatiske forbindelsesstik mellem motorkøretøjet og påhængskøretøjet. Begge mekaniske dele godkendes som sammenhørende par. |

2.6.6.

Klasse F

Andre trækbjælker omfatter alle dele og anordninger, som placeres mellem på den ene side en tilkoblingsanordning som koblingskugle eller trækstangskobling og på den anden side motorkøretøjets ramme (f.eks. bagtraversen), bærende karrosseridele eller chassis — se bilag 5, punkt 6.

2.6.7.

Klasse G

Sættevognskoblinger er pladekoblinger, som har automatisk koblingslås og er monteret på motorkøretøjet og bestemt til sammenkobling med en hovedbolt Ø 50 mm, som er monteret på en sættevogn — se bilag 5, punkt 7.

2.6.7.1.

Klasse G50

Standard-sættevognskoblinger til hovedbolt Ø 50 mm.

2.6.7.2.

Klasse G50-X

Andre sættevognskoblinger til hovedbolt Ø 50 mm.

2.6.8.

Klasse H

Hovedbolte Ø 50 mm er bestemt til montering på en sættevogn for tilslutning til en sættevognskobling på motorkøretøjet — se bilag 5, punkt 8:

2.6.8.1.

Klasse H50-X

Andre hovedbolte Ø 50 mm.

2.6.9.

Klasse J

Andre monteringsrammer omfatter alle dele og anordninger, som benyttes til fastgøring af sættevognskoblingen til motorkøretøjets ramme eller chassis. Monteringsrammen kan være indrettet til at give bevægelighed i det vandrette plan, dvs. til at udgøre en forskydelig sættevognskobling — se bilag 5, punkt 9.

2.6.10.

Klasse K

Standardkoblinger af krogtypen, bestemt til brug med passende ringformede trækøjer i klasse L — se bilag 5, punkt 10.

2.6.11.

Klasse L

Standard ringformede trækøjer, bestemt til brug med passende koblinger af krogtypen i klasse K — se bilag 5, punkt 4.

2.6.12.

Klasse S

Anordninger og komponenter, som ikke svarer til nogen af klasserne A til L, T eller W, og som benyttes til tunge specialtransporter eller kun anvendes i visse stater og er omfattet af de gældende nationale standarder.

2.6.13.

Klasse T

Andre trækstangskoblinger, som ikke er automatiske, som er bestemt til særlige anvendelser, som kun kan adskilles med værktøj, og som typisk anvendes til biltransportanhængere. Sådanne anordninger godkendes som sammenhørende par.

2.6.14.

Klasse W

Forskellige andre automatiske trækstangskoblinger med gaffel, herunder deres tilpassede påhængskøretøjsdele, med integrerede automatisk elektriske og pneumatiske forbindelsesstik mellem motorkøretøjet og påhængskøretøjet. Begge mekaniske dele godkendes som sammenhørende par.

| 2.7. | Styrekiler er komponenter, som er monteret på sættevognen og gør denne medstyrende i forbindelse med sættevognskoblingen. |
| --- | --- |

2.7.

Styrekiler er komponenter, som er monteret på sættevognen og gør denne medstyrende i forbindelse med sættevognskoblingen.

| 2.8. | Fjernbetjeningssystemer er anordninger og komponenter, med hvilke tilkoblingsanordningen kan betjenes fra siden af køretøjet eller fra førerhuset. |
| --- | --- |

2.8.

Fjernbetjeningssystemer er anordninger og komponenter, med hvilke tilkoblingsanordningen kan betjenes fra siden af køretøjet eller fra førerhuset.

| 2.9. | Fjernindikatorer er anordninger og komponenter, som indikerer, om sammenkobling har fundet sted, og låseanordningerne er i indgreb. |
| --- | --- |

2.9.

Fjernindikatorer er anordninger og komponenter, som indikerer, om sammenkobling har fundet sted, og låseanordningerne er i indgreb.

| 2.10. | En »type tilkoblingsanordning eller -komponent« omfatter anordninger, der ikke afviger indbyrdes på væsentlige punkter såsom:






  2.10.1. | fabrikantens eller leverandørens fabriks- eller varemærke |
| --- | --- | --- |

2.10.

En »type tilkoblingsanordning eller -komponent« omfatter anordninger, der ikke afviger indbyrdes på væsentlige punkter såsom:

2.10.1.

fabrikantens eller leverandørens fabriks- eller varemærke

| 2.10.2. | koblingens klasse som defineret i punkt 2.6 |
| --- | --- |

2.10.2.

koblingens klasse som defineret i punkt 2.6

| 2.10.3. | udvendig form, hoveddimensioner og konstruktion, herunder anvendte materialer og |
| --- | --- |

2.10.3.

udvendig form, hoveddimensioner og konstruktion, herunder anvendte materialer og

| 2.10.4. | de karakteristiske værdier D, Dc, S, V og U som defineret i punkt 2.11. |
| --- | --- |

2.10.4.

de karakteristiske værdier D, Dc, S, V og U som defineret i punkt 2.11.

c

| 2.11. | De karakteristiske værdier D, Dc, S, V og Av defineres og verificeres som følger:






  2.11.1. | Værdierne D og Dc er karakteristiske ydeevneværdier for de vandrette kræfter på tilkoblingsudstyret, verificeret som beskrevet i bilag 6 til dette regulativ. |
| --- | --- | --- |

2.11.

De karakteristiske værdier D, Dc, S, V og Av defineres og verificeres som følger:

c

v

2.11.1.

Værdierne D og Dc er karakteristiske ydeevneværdier for de vandrette kræfter på tilkoblingsudstyret, verificeret som beskrevet i bilag 6 til dette regulativ.

c

| 2.11.2. | U er en karakteristisk ydeevneværdi for lodret masse i ton, som påføres sættevognskoblingen. Denne ydeevneværdi verificeres som beskrevet i bilag 6 til dette regulativ. |
| --- | --- |

2.11.2.

U er en karakteristisk ydeevneværdi for lodret masse i ton, som påføres sættevognskoblingen. Denne ydeevneværdi verificeres som beskrevet i bilag 6 til dette regulativ.

| 2.11.3. | S er en karakteristisk ydeevneværdi for lodret masse i kg, som påføres koblingen af en kærre under statiske betingelser. Denne ydeevneværdi verificeres som beskrevet i bilag 6 til dette regulativ. |
| --- | --- |

2.11.3.

S er en karakteristisk ydeevneværdi for lodret masse i kg, som påføres koblingen af en kærre under statiske betingelser. Denne ydeevneværdi verificeres som beskrevet i bilag 6 til dette regulativ.

| 2.11.4. | V er en karakteristisk ydeevneværdi for amplituden af den lodrette kraft, som påføres koblingen af en kærre. Denne ydeevneværdi verificeres som beskrevet i bilag 6 til dette regulativ. |
| --- | --- |

2.11.4.

V er en karakteristisk ydeevneværdi for amplituden af den lodrette kraft, som påføres koblingen af en kærre. Denne ydeevneværdi verificeres som beskrevet i bilag 6 til dette regulativ.

| 2.11.5. | Av en karakteristisk ydeevneværdi for hængslede trækstænger, der fastsætter det maksimalt tilladte akseltryk i ton på en påhængsvogns forreste styrende akselgruppe for et selvbærende påhængskøretøj. Denne ydeevneværdi verificeres som beskrevet i bilag 6 til dette regulativ. |
| --- | --- |

2.11.5.

Av en karakteristisk ydeevneværdi for hængslede trækstænger, der fastsætter det maksimalt tilladte akseltryk i ton på en påhængsvogns forreste styrende akselgruppe for et selvbærende påhængskøretøj. Denne ydeevneværdi verificeres som beskrevet i bilag 6 til dette regulativ.

v

| 2.11.6. | For hver af de karakteristiske ydeevneværdier D, Dc, U, V og S er der tilsvarende krævede værdier. Disse krav er bestemt i overensstemmelse med bilag 8 til dette regulativ. |
| --- | --- |

2.11.6.

For hver af de karakteristiske ydeevneværdier D, Dc, U, V og S er der tilsvarende krævede værdier. Disse krav er bestemt i overensstemmelse med bilag 8 til dette regulativ.

c

| 2.12. | Symboler og definitioner, som anvendes i bilag 6 og bilag 8 til dette regulativ.







  Av | = | maksimalt tilladt akseltryk i ton på en påhængsvogns forreste styrende akselgruppe for et selvbærende påhængskøretøj— se punkt 2.11.5. |
| --- | --- | --- | --- |
| C | = | en kærres masse i ton — se punkt 2.1 i bilag 8 til dette regulativ. |
| D | = | D-værdi i kN — se punkt 2.11.1 i dette regulativ. |
| Dc | = | Dc-værdi i kN for kærrer — se punkt 2.11.1 i dette regulativ. |
| R | = | det trukne køretøjs masse i ton — se punkt 2.1 i bilag 8 til dette regulativ. |
| T | = | motorkøretøjets masse i ton — se punkt 2.1 i bilag 8 til dette regulativ. |
| Fa | = | statisk løftekraft i kN. |
| Fh | = | prøvekraftens vandrette komponent i køretøjets længdeakse, i kN. |
| Fs | = | prøvekraftens lodrette komponent, i kN. |
| S | = | statisk lodret tryk, i kg. — Se punkt 2.11.3 i dette regulativ. |
| U | = | påført lodret tryk på sættevognskobling, i ton. — Se punkt 2.11.2 i dette regulativ. |
| V | = | V-værdi i kN — se punkt 2.11.4 i dette regulativ. |
| a | = | for kærrer, ækvivalent lodret accelerationsfaktor i koblingspunkt, afhængigt af motorkøretøjets type baghjulsaffjedring — se punkt 2.2 i bilag 8 til dette regulativ. |
| e | = | for aftagelige koblingskugler, afstand i længderetningen mellem koblingspunktet og fastgørelsespunkternes lodrette plan (se figur 20, litra c, til 20, litra f), i mm. |
| f | = | for aftagelige koblingskugler, lodret afstand mellem koblingspunktet og fastgørelsespunkternes vandrette plan (figur 20, litra c, til 20, litra f), i mm. |
| g | = | tyngdeaccelerationen, sættes til 9,81 m/s2. |
| L | = | teoretisk længde af trækstang fra trækøjets centrum til akselmidte, i m. |
| X | = | ladlængde af kærre, i m. |

2.12.

Symboler og definitioner, som anvendes i bilag 6 og bilag 8 til dette regulativ.

Av

v

=

maksimalt tilladt akseltryk i ton på en påhængsvogns forreste styrende akselgruppe for et selvbærende påhængskøretøj— se punkt 2.11.5.

C

=

en kærres masse i ton — se punkt 2.1 i bilag 8 til dette regulativ.

D

=

D-værdi i kN — se punkt 2.11.1 i dette regulativ.

Dc

c

=

Dc-værdi i kN for kærrer — se punkt 2.11.1 i dette regulativ.

c

R

=

det trukne køretøjs masse i ton — se punkt 2.1 i bilag 8 til dette regulativ.

T

=

motorkøretøjets masse i ton — se punkt 2.1 i bilag 8 til dette regulativ.

Fa

a

=

statisk løftekraft i kN.

Fh

h

=

prøvekraftens vandrette komponent i køretøjets længdeakse, i kN.

Fs

s

=

prøvekraftens lodrette komponent, i kN.

S

=

statisk lodret tryk, i kg. — Se punkt 2.11.3 i dette regulativ.

U

=

påført lodret tryk på sættevognskobling, i ton. — Se punkt 2.11.2 i dette regulativ.

V

=

V-værdi i kN — se punkt 2.11.4 i dette regulativ.

a

=

for kærrer, ækvivalent lodret accelerationsfaktor i koblingspunkt, afhængigt af motorkøretøjets type baghjulsaffjedring — se punkt 2.2 i bilag 8 til dette regulativ.

e

=

for aftagelige koblingskugler, afstand i længderetningen mellem koblingspunktet og fastgørelsespunkternes lodrette plan (se figur 20, litra c, til 20, litra f), i mm.

f

=

for aftagelige koblingskugler, lodret afstand mellem koblingspunktet og fastgørelsespunkternes vandrette plan (figur 20, litra c, til 20, litra f), i mm.

g

=

tyngdeaccelerationen, sættes til 9,81 m/s2.

2

L

=

teoretisk længde af trækstang fra trækøjets centrum til akselmidte, i m.

X

=

ladlængde af kærre, i m.

Indekser:

| O | = | maksimal prøvekraft |
| --- | --- | --- |
| U | = | minimal prøvekraft |
| A | = | statisk belastning |
| h | = | vandret |
| p | = | pulserende |
| res | = | resulterende |
| s | = | lodret |
| w | = | alternerende kraft |

O

=

maksimal prøvekraft

U

=

minimal prøvekraft

A

=

statisk belastning

h

=

vandret

p

=

pulserende

res

=

resulterende

s

=

lodret

w

=

alternerende kraft

| 2.13. | Ved »kærre« forstås et påhængskøretøj, hvis trækstang ikke er frit bevægelig i et lodret plan uafhængigt af påhængskøretøjet, og hvis aksel eller aksler er anbragt tæt på dets tyngdepunkt, når lasten er ensartet fordelt. Den lodrette kraft, som påføres motorkøretøjets kobling, må udgøre indtil 10 % af påhængskøretøjets tilladte masse, dog ikke over 1 000 kg.
  Kærrens tilladte masse er den masse, som overføres til vejbanen fra kærrens aksel (aksler), når den er koblet til motorkøretøjet og lastet til den teknisk tilladte masse (2). |
| --- | --- |

2.13.

Ved »kærre« forstås et påhængskøretøj, hvis trækstang ikke er frit bevægelig i et lodret plan uafhængigt af påhængskøretøjet, og hvis aksel eller aksler er anbragt tæt på dets tyngdepunkt, når lasten er ensartet fordelt. Den lodrette kraft, som påføres motorkøretøjets kobling, må udgøre indtil 10 % af påhængskøretøjets tilladte masse, dog ikke over 1 000 kg.

Kærrens tilladte masse er den masse, som overføres til vejbanen fra kærrens aksel (aksler), når den er koblet til motorkøretøjet og lastet til den teknisk tilladte masse (2).

2

| 2.14. | Ved »sikkert mekanisk indgreb« forstås, at anordningens og dens bestanddeles konstruktion og geometri er således, at den ikke åbnes eller udløses under påvirkning af de kræfter eller kraftkomponenter, som den udsættes for under normal brug eller prøvning. |
| --- | --- |

2.14.

Ved »sikkert mekanisk indgreb« forstås, at anordningens og dens bestanddeles konstruktion og geometri er således, at den ikke åbnes eller udløses under påvirkning af de kræfter eller kraftkomponenter, som den udsættes for under normal brug eller prøvning.

| 2.15. | Ved »køretøjstype« forstås køretøjer, som ikke afviger på væsentlige punkter som struktur, mål, form og materialer for de områder, hvor den mekaniske tilkoblingsanordning er fastgjort. Dette gælder både motorkøretøjet og påhængskøretøjet. |
| --- | --- |

2.15.

Ved »køretøjstype« forstås køretøjer, som ikke afviger på væsentlige punkter som struktur, mål, form og materialer for de områder, hvor den mekaniske tilkoblingsanordning er fastgjort. Dette gælder både motorkøretøjet og påhængskøretøjet.

| 2.16. | Ved »sekundær tilkoblingsanordning« forstås en kæde, et ståltov osv., som er fastgjort til en tilkoblingsanordning, og som, i tilfælde af at hovedkoblingen frakobles, kan sikre, at påhængskøretøjet stadig er tilkoblet motorkøretøjet, og at der kan opretholdes en vis styring af påhængskøretøjet. |
| --- | --- |

2.16.

Ved »sekundær tilkoblingsanordning« forstås en kæde, et ståltov osv., som er fastgjort til en tilkoblingsanordning, og som, i tilfælde af at hovedkoblingen frakobles, kan sikre, at påhængskøretøjet stadig er tilkoblet motorkøretøjet, og at der kan opretholdes en vis styring af påhængskøretøjet.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE AF MEKANISK TILKOBLINGSANORDNING ELLER -KOMPONENT

3.1.   Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes behørigt bemyndigede repræsentant.

3.2.   For hver type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent skal ansøgningen ledsages af følgende oplysninger, som f.eks. kan gives ved hjælp af meddelelsesformularen i bilag 1:

| 3.2.1. | Enkeltheder vedrørende alle fabrikantens eller leverandørens firmanavne eller mærker, som skal påføres tilkoblingsanordningen eller -komponenten. |
| --- | --- |

3.2.1.

Enkeltheder vedrørende alle fabrikantens eller leverandørens firmanavne eller mærker, som skal påføres tilkoblingsanordningen eller -komponenten.

| 3.2.2. | Tre sæt tegninger, tilstrækkeligt detaljerede til at identificere anordningen eller komponenten, og som angiver, hvordan den skal monteres på køretøjet; tegningerne skal vise den placering og det areal, som er afsat til godkendelsesnummeret og andre mærker som anført i punkt 7. |
| --- | --- |

3.2.2.

Tre sæt tegninger, tilstrækkeligt detaljerede til at identificere anordningen eller komponenten, og som angiver, hvordan den skal monteres på køretøjet; tegningerne skal vise den placering og det areal, som er afsat til godkendelsesnummeret og andre mærker som anført i punkt 7.

| 3.2.3. | En angivelse af værdierne D, Dc, S, V og U, i det omfang disse finder anvendelse, og således som de er defineret i punkt 2.11.
  For trækanordninger til køretøjer i M1 eller N1, en angivelse af den tilladte masse for motorkøretøj og påhængskøretøj og den tilladte statiske lodrette belastning på trækanordningen som oplyst af motorkøretøjets fabrikant; hvis værdien for den tilladte tilkoblede masse er nul, eller ingen værdi er angivet af køretøjets fabrikant, skal ansøgningen afslås.
  3.2.3.1.   De karakteristiske værdier skal være mindst lig dem, der finder anvendelse på de tilladte masser af motorkøretøj, påhængskøretøj og vogntog. |
| --- | --- |

3.2.3.

En angivelse af værdierne D, Dc, S, V og U, i det omfang disse finder anvendelse, og således som de er defineret i punkt 2.11.

c

For trækanordninger til køretøjer i M1 eller N1, en angivelse af den tilladte masse for motorkøretøj og påhængskøretøj og den tilladte statiske lodrette belastning på trækanordningen som oplyst af motorkøretøjets fabrikant; hvis værdien for den tilladte tilkoblede masse er nul, eller ingen værdi er angivet af køretøjets fabrikant, skal ansøgningen afslås.

1

1

3.2.3.1.   De karakteristiske værdier skal være mindst lig dem, der finder anvendelse på de tilladte masser af motorkøretøj, påhængskøretøj og vogntog.

| 3.2.4. | detaljeret teknisk beskrivelse af anordningen eller komponenten, specielt med angivelse af type og anvendte materialer. |
| --- | --- |

3.2.4.

detaljeret teknisk beskrivelse af anordningen eller komponenten, specielt med angivelse af type og anvendte materialer.

| 3.2.5. | Begrænsninger vedrørende de køretøjer, som tilkoblingsanordningen kan monteres på — se bilag 1, punkt 12, og bilag 5, punkt 3.4. |
| --- | --- |

3.2.5.

Begrænsninger vedrørende de køretøjer, som tilkoblingsanordningen kan monteres på — se bilag 1, punkt 12, og bilag 5, punkt 3.4.

| 3.2.6. | Ét prøveeksemplar, plus de supplerende prøveeksemplarer, som godkendelsesmyndigheden eller den tekniske tjeneste måtte anmode om. |
| --- | --- |

3.2.6.

Ét prøveeksemplar, plus de supplerende prøveeksemplarer, som godkendelsesmyndigheden eller den tekniske tjeneste måtte anmode om.

| 3.2.7. | Alle prøveeksemplarer skal være helt færdigbehandlede med den afsluttende overfladebehandling påført. Hvis den afsluttende overfladebehandling består af maling eller epoxypulvermaling, bør dette udelades. |
| --- | --- |

3.2.7.

Alle prøveeksemplarer skal være helt færdigbehandlede med den afsluttende overfladebehandling påført. Hvis den afsluttende overfladebehandling består af maling eller epoxypulvermaling, bør dette udelades.

| 3.2.8. | For mekaniske tilkoblingsanordninger eller -komponenter, som er konstrueret til en bestemt køretøjstype, skal fabrikanten af tilkoblingsanordningen eller -komponenten endvidere fremlægge de installationsdata i henhold til bilag 2, tillægget, som køretøjsfabrikanten har angivet. Den godkendende myndighed eller tekniske tjeneste kan endvidere anmode om indsendelse af et køretøj, som er repræsentativt for typen. |
| --- | --- |

3.2.8.

For mekaniske tilkoblingsanordninger eller -komponenter, som er konstrueret til en bestemt køretøjstype, skal fabrikanten af tilkoblingsanordningen eller -komponenten endvidere fremlægge de installationsdata i henhold til bilag 2, tillægget, som køretøjsfabrikanten har angivet. Den godkendende myndighed eller tekniske tjeneste kan endvidere anmode om indsendelse af et køretøj, som er repræsentativt for typen.

4.   ALMINDELIGE KRAV TIL MEKANISKE TILKOBLINGSANORDNINGER OG -KOMPONENTER

4.1.   Hvert prøveeksemplar skal være i overensstemmelse med forskrifterne for mål og styrke i bilag 5 og 6. Efter udførelse af de i bilag 6 foreskrevne prøver må der ikke være revner, brud eller for stor blivende deformation, som medfører, at anordningen eller komponenten ikke kan fungere tilfredsstillende.

4.2.   De dele af tilkoblingsanordningen eller -komponenten, som ved brud kan medføre adskillelse af motorkøretøj og påhængskøretøj fra hinanden, skal være udført i stål. Andre materialer kan anvendes, hvis fabrikanten på tilfredsstillende vis har godtgjort disses ækvivalens over for den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste hos overenskomstparten, der anvender dette regulativ.

4.3.   Mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter skal være sikre at betjene, og til- og frakobling skal kunne foretages af én person uden brug af værktøj. Til påhængskøretøjer med teknisk tilladt masse over 3,5 ton tillades kun koblinger med automatisk sammenkobling; dog gælder dette ikke koblinger i klasse T.

4.4.   Mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter skal være konstrueret og produceret således, at de ved normal brug og korrekt vedligeholdelse og udskiftning af sliddele til stadighed vil fungere tilfredsstillende og bibeholde de egenskaber, som foreskrives i dette regulativ.

4.5.   Alle mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter skal være konstrueret med sikkert mekanisk indgreb og skal i lukket stilling låses mindst én gang ved yderligere mekanisk indgreb, medmindre yderligere krav er fastlagt i bilag 5. I stedet kan der være to eller flere separate systemer, som sikrer at anordningen er intakt, men hvert system skal være konstrueret med sikkert mekanisk indgreb, og systemerne skal hvert for sig prøves efter enhver af forskrifterne i bilag 6. Ved sikkert mekanisk indgreb forstås det i punkt 2.14 anførte.

Fjederkraft må kun benyttes til lukning af anordningen og til at forhindre, at vibrationer får dele af anordningen til at flytte sig til en stilling, hvor den kan åbne eller udløses.

Hvis én enkelt fjeder er knækket eller mangler, må dette ikke kunne bevirke, at hele anordningen åbner eller udløses.

4.6.   Alle anordninger og komponenter skal ledsages af monterings- og betjeningsanvisninger, som er tilstrækkelige til, at enhver kompetent person kan montere dem korrekt på køretøjet og betjene dem korrekt — se også bilag 7. Anvisningerne skal være affattet i det mindste på sproget i den stat, hvor anordningen eller komponenten udbydes til salg. Monteringsanvisning kan udelades for anordninger og komponenter, der fabriksmonteres af køretøjs- eller karrosserifabrikanten, men det påhviler køretøjs- eller karrosserifabrikken at forsyne køretøjets bruger med de nødvendige anvisninger til korrekt betjening af tilkoblingsanordningen eller -komponenten.

4.7.   For anordninger og komponenter i klasse A, klasse K eller, hvis relevant, klasse S, som skal anvendes med påhængskøretøjer med en tilladt masse på ikke over 3,5 ton, og som produceres af fabrikanter uden tilknytning til køretøjsfabrikanten og er bestemt til eftermontering, skal højde og andre monteringsegenskaber af koblingen i alle tilfælde efterprøves af den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste i henhold til bilag 7, punkt 1.

4.8.   Trækbeslag/trækbjælker, som er beregnet til at trække påhængskøretøjer op til 3,5 t, skal være forsynet med fastgørelsespunkter for enten sekundære koblinger eller anordninger, som er nødvendige, for at påhængskøretøjets automatisk styres og/eller standses i tilfælde af, at hovedkoblingen frakobles, kan være monteret. Undtagen for udskiftelige enheder, kan et fastgørelsespunkt som et alternativ integreres i koblingskomponenten monteret på trækbeslaget/trækbjælken. Installations- og brugsanvisningen, der er specificeret i punkt 4.6, skal indeholde alle oplysninger om korrekt anvendelse af disse fastgørelsespunkter.

4.8.1.   Fastgørelsespunkter for en sekundær kobling og/eller et løsrivelseskabel skal være således placeret, at den sekundære kobling eller løsrivelseskablet under brug ikke begrænser den normale funktion af koblingens ledforbindelse eller forstyrrer funktionen af det normale påløbsbremsesystem. Der skal forefindes et enkelt fastgørelsespunkt inden for 100 mm fra et lodret plan, som går gennem centrum af koblingspunktet. If this is not practicable, two attachment points shall be provided, one on each side of the vertical center line and equidistant from the center line by a maximum of 250 mm. Fastgørelsespunktet(-erne) skal være placeret så langt tilbage og højt som muligt.

4.8.2.   Ovennævnte fastgørelsespunkter skal opfylde de krav, der er fastsat i punkt 3.1.8 i bilag 6.

4.9.   Kuglekoblinger/trækøjer til trækstang til montering på påhængskøretøjer i O1 uden bremser skal være udstyret med en sekundær tilkoblingsanordning eller mindst et eller flere fastgørelsespunkt(er), som tillader fastgørelse af en sekundær tilkoblingsanordning(er).

1

4.9.1.   Fastgørelsespunktet(-erne) skal være placeret således, at den/de sekundære tilkoblingsanordning(er) ikke begrænser koblingens normale bevægelighed.

4.9.2.   Ovennævnte fastgørelsespunkt(er) skal opfylde de krav, der er fastsat i punkt 3.2.4 i bilag 6.

4.10.   For svære tilkoblingsanordninger og -komponenter og andre forskellige tilkoblingsanordninger og -komponenter i klasse S og klasse T anvendes de pågældende forskrifter i bilag 5, 6 og 7 for den standardanordning eller -komponent eller anden anordning eller komponent, som kommer nærmest.

5.   ANSØGNING OM GODKENDELSE AF KØRETØJER MONTERET MED EN MEKANISK TILKOBLINGSANORDNING ELLER -KOMPONENT

5.1.   Hvis en køretøjsfabrikant ansøger om godkendelse af et køretøj monteret med en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent eller tillader anvendelsen af et køretøj med enhver form for anhænger, skal køretøjsfabrikanten på anmodning fra en person, der i god tro ansøger om typegodkendelse af en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent, eller fra den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste beredvilligt stille sådanne oplysninger, som er påkrævet i henhold til bilag 2, tillægget, til rådighed for denne ansøger eller myndighed for at gøre det muligt for en fabrikant af en tilkoblingsanordning eller -komponent at konstruere og fremstille en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent til det pågældende køretøj. På anmodning fra en person, der i god tro ansøger om typegodkendelse af en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent, skal samtlige de oplysninger, der er anført i bilag 2, tillægget, som er i typegodkendelsesmyndighedens varetægt, stilles til rådighed for denne ansøger.

5.2.   Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår montering af en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

5.3.   Ansøgningen skal ledsages af følgende oplysninger, som giver typegodkendelsesmyndigheden mulighed for at udfylde den i bilag 2 omhandlede meddelelsesformular.

5.3.1.   En detaljeret beskrivelse af køretøjstypen i henhold til bilag 2, tillægget, og af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent og, på anmodning fra den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste, en kopi af godkendelsesblanketten for anordningen eller komponenten.

5.3.2.   
  Udgået

Udgået

5.3.2.1.   
  Udgået

Udgået

5.3.3.   Tre sæt tegninger, tilstrækkeligt detaljerede til at identificere anordningen eller komponenten, og som angiver hvordan den skal monteres på køretøjet; tegningerne skal vise den placering og det areal, som er afsat til godkendelsesnummeret og andre mærker som anført i punkt 7.

5.3.4.   En detaljeret teknisk beskrivelse af anordningen eller komponenten, specielt med angivelse af type og anvendte materialer.

5.3.5.   En erklæring af de karakteristiske ydeevneværdier D, Dc, S, V og U, i det omfang disse finder anvendelse og efter definitionerne i punkt 2.11.

c

5.3.5.1.   De karakteristiske ydeevneværdier for tilkoblingsudstyret monteret på køretøjet skal verificeres i henhold til bilag 8 til dette regulativ ved anvendelse af de tilladte masser for motorkøretøj, påhængskøretøj og vogntog.

5.3.6.   Et køretøj, som er repræsentativt for den ansøgte type og forsynet med mekanisk tilkoblingsanordning, skal forelægges for den typegodkendende myndighed eller tekniske tjeneste, som derudover kan rekvirere ekstra prøveeksemplarer af anordning eller komponent.

5.3.7.   Et køretøj, som ikke er forsynet med alle de til typen hørende komponenter, kan godtages, forudsat at ansøgeren over for den typegodkendende myndighed eller tekniske tjeneste på tilfredsstillende vis kan godtgøre, at fravær af disse komponenter er uden indvirkning på resultaterne af kontrollen hvad angår forskrifterne i dette regulativ.

6.   GENERELLE FORSKRIFTER FOR KØRETØJER MONTERET MED EN MEKANISK TILKOBLINGSANORDNING ELLER -KOMPONENT

6.1.   Den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent, som er monteret på køretøjet, skal være godkendt efter forskrifterne i punkt 3 og 4 samt bilag 5 og 6 til dette regulativ.

6.2.   Monteringen af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent skal opfylde forskrifterne i bilag 7 til dette regulativ.

6.3.   Der skal stilles betjeningsanvisning for tilkoblingsanordningen eller -komponenten til rådighed, og denne skal omfatte eventuelle særlige anvisninger for operationer, som adskiller sig fra dem, der normalt er knyttet til den pågældende type tilkoblingsanordning eller -komponent, samt anvisninger for til- og frakobling under forskellige driftsomstændigheder, f.eks. forskellige vinkler mellem motor- og påhængskøretøj. Hvert køretøj skal være ledsaget af en sådan betjeningsanvisning, der som minimum skal være affattet på sproget svarende til den stat, hvor den udbydes til salg.

7.   MÆRKNINGER

7.1.   Typer af mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter, som søges godkendt, skal være påført fabrikantens, leverandørens eller ansøgerens fabriks- eller varemærke.

7.2.   Der skal være afsat tilstrækkelig plads til påføring af det godkendelsesmærke, som er omhandlet i punkt 8.5 og vist i bilag 3. Denne plads skal være vist på de i punkt 3.2.2 omhandlede tegninger.

7.3.   Ved siden af det i punkt 7.2 og 8.5 omhandlede godkendelsesmærke skal den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent være mærket med koblingens klasse som defineret i punkt 2.6 og de relevante karakteristiske værdier som defineret i punkt 2.11 og vist i bilag 4. Den påtænkte placering af disse mærker skal være vist på de i punkt 3.2.2 omhandlede tegninger.

De karakteristiske værdier behøver ikke være markeret i tilfælde, hvor disse værdier er defineret i klassifikationen efter dette regulativ, f.eks. klasse A50-1 til A50-5.

7.4.   Når den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent er godkendt til to alternative karakteristiske værdier inden for samme klasse tilkoblingsanordning eller -komponent, skal anordningen eller komponenten være mærket med højst to alternativer.

7.5.   Er anvendelsen af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent på nogen måde begrænset, f.eks. at den ikke må anvendes med styrekiler, skal denne begrænsning være angivet på anordningen eller komponenten.

7.6.   Alle mærker skal være uudslettelige og skal være læselige når anordningen eller komponenten er monteret på køretøjet.

8.   GODKENDELSE

8.1.   Opfylder de indleverede prøveeksemplarer af en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent forskrifterne i dette regulativ, meddeles godkendelse, når forskrifterne i punkt 10 er tilfredsstillende opfyldt.

8.2.   Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (p.t. 01) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme nummer til en anden type anordning eller komponent, som er omhandlet i dette regulativ.

8.3.   Anmeldelse af godkendelse, af udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller af endeligt ophør af produktionen af en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent i henhold til dette regulativ skal gives parterne i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular, som er i overensstemmelse med mønsteret i bilag 1 eller bilag 2 til dette regulativ.

8.4.   Hver mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal foruden det i punkt 7.1 foreskrevne mærke være påført et godkendelsesmærke som beskrevet i punkt 8.5, og mærket skal være anbragt på den i punkt 7.2 omhandlede plads.

8.5.   Godkendelsesmærket skal være et internationalt mærke bestående af:

| 8.5.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelsen (3). |
| --- | --- |

8.5.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelsen (3).

3

| 8.5.2. | det i punkt 8.2 foreskrevne godkendelsesnummer |
| --- | --- |

8.5.2.

det i punkt 8.2 foreskrevne godkendelsesnummer

| 8.5.3. | godkendelsesmærke og -nummer skal være udformet som vist i eksemplet i bilag 3. |
| --- | --- |

8.5.3.

godkendelsesmærke og -nummer skal være udformet som vist i eksemplet i bilag 3.

9.   ÆNDRING AF EN MEKANISK TILKOBLINGSANORDNING ELLER -KOMPONENT ELLER AF KØRETØJET, OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN

9.1.   Enhver ændring af en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent eller af køretøjet som defineret i punkt 2.10 skal anmeldes til den typegodkendelsesmyndighed eller tekniske tjeneste, som har meddelt godkendelsen. Den typegodkendende myndighed eller tekniske tjeneste kan da enten:

| 9.1.1. | skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at anordningen, komponenten eller køretøjet stadig opfylder forskrifterne, eller |
| --- | --- |

9.1.1.

skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at anordningen, komponenten eller køretøjet stadig opfylder forskrifterne, eller

| 9.1.2. | kræve en ny prøvningsrapport. |
| --- | --- |

9.1.2.

kræve en ny prøvningsrapport.

9.2.   Underretning om nægtelse eller godkendelse skal med angivelse af ændringer gives efter proceduren beskrevet i punkt 8.3 ovenfor til de parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ.

9.3.   Den typegodkendende myndighed eller tekniske tjeneste, som udsteder en udvidelse af godkendelsen, tildeler et fortløbende nummer til en sådan udvidelse og underretter de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved den i punkt 8.3. beskrevne procedure.

10.   PROCEDURER VEDRØRENDE PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:

10.1.   Indehaveren af godkendelsen skal sikre, at resultaterne af prøvningerne af produktionens overensstemmelse registreres, og at de vedlagte dokumenter er tilgængelige i en periode, der fastsættes efter aftale med den godkendende myndighed eller den tekniske tjeneste. Denne periode må ikke overstige 10 år, regnet fra tidspunktet for produktionens endelige ophør.

10.2.   Den typegodkendende myndighed eller tekniske tjeneste, som har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning er én gang hvert andet år.

11.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

11.1.   Godkendelser, som er meddelt for en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent i henhold til dette regulativ, kan inddrages, såfremt ovenstående krav ikke opfyldes, eller såfremt en type anordning eller komponent, som bærer godkendelsesmærket, ikke er i overensstemmelse med den godkendte type.

11.2.   Hvis en part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til mønsteret i bilag 1 eller bilag 2 til dette regulativ.

12.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Ophører indehaveren af godkendelsen fuldstændig med at producere en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed eller tekniske tjeneste, som har meddelt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til mønsteret i bilag 1 eller bilag 2 til dette regulativ.

13.   OVERGANGSBESTEMMELSER

13.1.   Så længe andet ikke er meddelt generalsekretæren for De Forenede Nationer, erklærer de parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, og som er medlemmer af Den Europæiske Union, at de med hensyn til mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter kun vil være bundet af forpligtelserne i den overenskomst, som dette regulativ er knyttet til, for så vidt angår sådanne anordninger og komponenter, som er bestemt for køretøjer af andre klasser end klasse M1.

1

13.2.   Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 5 til ændringsserie 01 må ingen kontraherende part, der anvender dette regulativ, nægte at meddele eller nægte at anerkende typegodkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 5 til ændringsserie 01.

13.3.   Indtil 12 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 5 til ændringsserie 01 til dette regulativ kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, fortsat meddele typegodkendelse i henhold til ændringsserie 01 til dette regulativ uden hensyntagen til bestemmelserne i supplement 5.

14.   NAVNE OG ADRESSER PÅ TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR GODKENDELSESPRØVNING, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER

14.1.   De kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

---

(1)  i den i færdselskonventionens (Wien, 1968) artikel 1, litra t) og u), anvendte forstand.

1

(2)  Den teknisk tilladte masse kan være større end den tilladte masse fastlagt ved national lovgivning.

2

(3)  Kendingsnumrene for de kontraherende parter i overenskomsten af 1958 er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

3

---

BILAG 1

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

(1)

udstedt af: Myndighedens navn:

Vedrørende (2): godkendelse

Udvidelse af godkendelse

Nægtelse af godkendelse

Inddragelse af godkendelse

Endeligt ophør af produktionen

af en type mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent i henhold til regulativ nr. 55

Godkendelse nr. Udvidelse nr.

1. Anordningens eller komponentens fabriks- eller varemærke:

2. Fabrikantens navn for denne type anordning eller komponent:

3. Fabrikantens navn og adresse:

4. Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant:

5. For alternative leverandører, navn eller varemærker påført anordningen eller komponenten:

6. Navn og adresse på den virksomhed eller det organ, som har ansvar for produktionens overensstemmelse:

7. Godkendelse ansøgt den:

8. Teknisk tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen:

9. Kortfattet beskrivelse:

9.1. Type eller klasse på anordningen eller komponenten:

9.2. Karakteristiske værdier:

9.2.1. Primære værdier:

D kN Dc kN S kg

U ton V kN

Alternative værdier:

D kN Dc kN S kg

U ton V kN

9.3. For mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter i klasse A, herunder trækbeslag:

Tilladt masse af køretøjet som angivet af køretøjets fabrikant: kg

Fordelingen af den tilladte masse mellem akslerne:

Tilladt masse af påhængskøretøj som angivet af køretøjets fabrikant: kg

Tilladt lodret statisk masse på koblingskuglen, som angivet af fabrikanten: kg

Tilladt masse:

Tilladt masse af køretøjet, med karrosseri, i køreklar stand, med kølemiddel, olier, brændstof, værktøj og reservehjul (hvis monteret), men uden fører: kg

De lastforhold, hvorunder højden af trækkuglen for en mekanisk tilkoblingsanordning monteret på køretøjer i klasse M1 (3) skal måles — se punkt 2 i tillægget til bilag 7:

9.4. For kuglekoblinger i klasse B er koblingshovedet beregnet til montering på et ubremset O1-påhængskøretøj? Ja/Nej (2)

10. Anvisninger for fastgøring af den pågældende type tilkoblingsanordning eller -komponent til køretøjet, og fotografier eller tegninger af monteringspunkter (se bilag 2, tillægget) angivet af køretøjets fabrikant:

11. Oplysninger om montering af eventuelle særlige forstærkningsbeslag eller -plader eller afstandsstykker, som er nødvendige til fastgøring af tilkoblingsanordningen eller -komponenten (se bilag 2, tillægget):

12. Supplerende oplysninger, når brugen af tilkoblingsanordningen eller -komponenten er begrænset til specielle typer køretøjer — se bilag 5, punkt 3.4.

13. For koblinger af krogtypen i klasse K, nærmere angivelse af, hvilke trækøjer der er egnede til brug sammen med den pågældende type krog:

14. Prøvningsrapportens dato:

15. Prøvningsrapportens nummer:

16. Godkendelsesmærkets placering:

17. Begrundelse(r) for udvidelse af godkendelse:

18. Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2):

19. Sted:

20. Dato:

21. Underskrift:

22. Fortegnelsen over de dokumenter, som er indleveret til den typegodkendende myndighed, som har meddelt godkendelse, er vedlagt denne meddelelse og kan udleveres på begæring:

(1) Kendingsnummer på den stat, som har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget godkendelse (se godkendelsesbestemmelserne i regulativet).

(2) Det ikke gældende overstreges.

(3) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/rev.3, para. 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html).

---

BILAG 2

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

(1)

udstedt af: Myndighedens navn:

Vedrørende (2): Godkendelse

Udvidelse af godkendelse

Nægtelse af godkendelse

Inddragelse af godkendelse

Endeligt ophør af produktionen

af en køretøjstype, hvad angår montering af en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent i henhold til regulativ nr. 55

Godkendelse nr. Udvidelse nr.

1. Køretøjets fabriks- eller varemærket:

2. Køretøjstype:

3. Fabrikantens navn og adresse:

4. Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant:

5. Køretøjets klasse, f.eks. M1, N1 (3)

6. Tilladte masser

6.1. Vogntog med to køretøjer

Tilladt køretøjsmasse: kg

Fordelingen af den tilladte køretøjsmasse mellem akslerne:

Tilladt masse af påhængskøretøj: kg

Tilladt lodret statisk masse på koblingskuglen: kg

6.2. Vogntog med flere køretøjer (i henhold til bilag 8)

Største tilladte vogntogsmasse: kg

Tilladt køretøjsmasse: kg

Fordelingen af den tilladte køretøjsmasse mellem akslerne:

Tilladt tilkoblet masse af påhængskøretøj kg

Begrænsende V-værdi (i det omfang denne finder anvendelse) kN

7. Ydeevneværdier for monteret tilkoblingsudstyr:

D kN Dc kN S kg

U ton V kN

I tilfælde af påhængskøretøj, ydeevne af tilkoblingsudstyr monteret på bagenden:

D kN Dc kN S kg

U ton V kN

8. Anvisninger for fastgøring af typen af tilkoblingsanordning eller -komponent til køretøjet, og fotografier eller tegninger af monteringspunkterne (se tillægget til dette bilag):

9. Oplysninger om montering af eventuelle særlige forstærkningsbeslag eller -plader eller afstandsstykker, som er nødvendige til fastgøring af tilkoblingsanordningen eller -komponenten (se tillægget til dette bilag):

10. Fabriks- eller varemærket på den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent, samt godkendelsesnummer:

11. Klasse tilkoblingsanordning eller -komponent:

12. Godkendelse ansøgt den:

13. Teknisk tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen:

14. Prøvningsrapportens dato:

15. Prøvningsrapportens nummer:

16. Godkendelsesmærkets placering:

17. Begrundelse(r) for udvidelse af godkendelse:

18. Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2):

19. Sted:

20. Dato:

21. Underskrift:

22. Fortegnelsen over de dokumenter, som er indleveret til den typegodkendende myndighed, som har meddelt godkendelse, er vedlagt denne meddelelse og kan udleveres på begæring:

23. Bemærkninger:

(1) Kendingsnummer på den stat, som har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget godkendelse (se godkendelsesbestemmelserne i regulativet).

(2) Det ikke gældende overstreges.

(3) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/rev.3, para. 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html).

Tillæg (*1)

Liste over installationsdata for en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent, som er konstrueret til en bestemt køretøjstype

1.   Beskrivelse af køretøjstypen:

| 1.1. | Køretøjets fabriks- eller varemærke |
| --- | --- |

1.1.

Køretøjets fabriks- eller varemærke

| 1.2. | Modeller eller handelsbetegnelser for de køretøjer, køretøjstypen består af |
| --- | --- |

1.2.

Modeller eller handelsbetegnelser for de køretøjer, køretøjstypen består af

2.   Masse af motorkøretøjet og påhængskøretøjet:

| 2.1. | Tilladt masse for motorkøretøjer og trukne køretøjer |
| --- | --- |

2.1.

Tilladt masse for motorkøretøjer og trukne køretøjer

| 2.2. | Fordelingen af motorkøretøjets tilladte masse mellem akslerne |
| --- | --- |

2.2.

Fordelingen af motorkøretøjets tilladte masse mellem akslerne

| 2.3. | Den tilladte lodrette belastning, der må påføres motorkøretøjets koblingskugle/krog |
| --- | --- |

2.3.

Den tilladte lodrette belastning, der må påføres motorkøretøjets koblingskugle/krog

| 2.4. | de lastforhold, hvorunder højden af trækkuglen på køretøjer i klasse M1 skal måles — se punkt 2 i bilag 7, tillægget. |
| --- | --- |

2.4.

de lastforhold, hvorunder højden af trækkuglen på køretøjer i klasse M1 skal måles — se punkt 2 i bilag 7, tillægget.

3.   Specifikation af fastgørelsespunkter:

| 3.1. | Nærmere oplysninger og/eller tegninger af monteringspunkter for anordninger eller komponenter og eventuelle ekstra forstærkningsplader, støttebeslag osv., som er nødvendige til sikker fastgørelse af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent til motorkøretøjet. |
| --- | --- |

3.1.

Nærmere oplysninger og/eller tegninger af monteringspunkter for anordninger eller komponenter og eventuelle ekstra forstærkningsplader, støttebeslag osv., som er nødvendige til sikker fastgørelse af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent til motorkøretøjet.

| 3.2. | Køretøjets fabrikant skal angive:






  a) | antallet og placeringen af tilkoblingsanordningens fastgørelsespunkter på motorkøretøjet |
| --- | --- | --- |

3.2.

Køretøjets fabrikant skal angive:

a)

antallet og placeringen af tilkoblingsanordningens fastgørelsespunkter på motorkøretøjet

| b) | det største tilladte overhæng for koblingspunktet |
| --- | --- |

b)

det største tilladte overhæng for koblingspunktet

| c) | koblingspunktets højde over vejbanen som specificeret i bilag 7, punkt 1.1.1, koblingspunktets højde i forhold til tilkoblingsanordningens fastgørelsespunkter. |
| --- | --- |

c)

koblingspunktets højde over vejbanen som specificeret i bilag 7, punkt 1.1.1, koblingspunktets højde i forhold til tilkoblingsanordningens fastgørelsespunkter.

| 3.3. | For hvert fastgørelsespunkt, angives følgende (hvis relevant):






  a) | placering af hvert hul, der skal bores i chassiset eller køretøjets karrosseri (specifikation af den største boringsdiameter) |
| --- | --- | --- |

3.3.

For hvert fastgørelsespunkt, angives følgende (hvis relevant):

a)

placering af hvert hul, der skal bores i chassiset eller køretøjets karrosseri (specifikation af den største boringsdiameter)

| b) | placering og størrelse af forborede huller (specifikation af diameter for hullet) |
| --- | --- |

b)

placering og størrelse af forborede huller (specifikation af diameter for hullet)

| c) | placeringen og størrelsen af bundne møtrikker eller bolte (specifikationer for gevind, kvalitet) |
| --- | --- |

c)

placeringen og størrelsen af bundne møtrikker eller bolte (specifikationer for gevind, kvalitet)

| d) | det materiale, der skal anvendes til fastgørelse (f.eks. sikring af bolte, underlagsskiver osv.) |
| --- | --- |

d)

det materiale, der skal anvendes til fastgørelse (f.eks. sikring af bolte, underlagsskiver osv.)

| e) | eventuelle yderligere monteringspunkter til fastgørelse af tilkoblingsanordninger (f.eks. trækøjet) |
| --- | --- |

e)

eventuelle yderligere monteringspunkter til fastgørelse af tilkoblingsanordninger (f.eks. trækøjet)

| f) | mål skal angives med en nøjagtighed på mindst ± 1 mm |
| --- | --- |

f)

mål skal angives med en nøjagtighed på mindst ± 1 mm

| g) | køretøjsfabrikanten kan foreskrive andre specifikationer for så vidt angår monteringen af tilkoblingsanordningen (f.eks. størrelse og tykkelse af bagplader). |
| --- | --- |

g)

køretøjsfabrikanten kan foreskrive andre specifikationer for så vidt angår monteringen af tilkoblingsanordningen (f.eks. størrelse og tykkelse af bagplader).

4.   Køretøjsfabrikantens navn og adresse.

---

(*1)  På anmodning fra en ansøger (ansøgere) vedrørende en mekanisk tilkoblingsanordning eller -komponent, som er konstrueret til en bestemt køretøjstype, skal oplysningerne leveres af køretøjsfabrikanten enten direkte eller gennem den typegodkendende myndighed som anført i dette bilag 2, som har udstedt godkendelsen i henhold til regulativ nr. 55, hvis denne foreligger. I sidstnævnte tilfælde skal køretøjsfabrikanten på forhånd give tilkoblingsanordningens fabrikant godkendelsesnummeret svarende til sin anmodning.

Disse oplysninger skal dog alene fremlægges i forbindelse med godkendelse i henhold til regulativ 55.

---

BILAG 3

EKSEMPEL PÅ GODKENDELSESMÆRKETS UDFORMNING

Image 7

Den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, er godkendt i Nederlandene (E4) under godkendelsesnummer 2439 og opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01.

Bemærk: Godkendelsesnummeret og tillægssymboler dertil skal være placeret tæt ved cirklen og enten over eller under bogstavet »E« eller til højre eller til venstre for dette. Godkendelsesnummerets cifre skal være på samme side af bogstavet »E« og vende samme vej. Brug af romertal som godkendelsesnummer bør undgås for at undgå forveksling med andre symboler.

---

BILAG 4

EKSEMPLER PÅ MÆRKNINGENS UDFORMNING MED DE KARAKTERISTISKE VÆRDIER

1.   Mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter skal være mærket med anordningens eller komponentens klasse. Derudover skal de være mærket med deres kapacitet i form af karakteristiske værdier som defineret i punkt 2.11 i dette regulativ.

1.1.   Højden af bogstaver og tal skal mindst svare til godkendelsesnummerets, dvs. a/3, hvor a er mindst 8 mm.

1.2.   De karakteristiske værdier, der finder anvendelse på hver anordning og komponent, som skal mærkes, er angivet i nedenstående tabel — se også punkt 7.3 i dette regulativ:

Tabel 1

Relevante karakteristiske værdier, som skal angives på tilkoblingsanordninger og -komponenter

| Beskrivelse af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent | Relevante karakteristiske værdier, som mærket skal omfatte |
| --- | --- |
| Klasse | D | Dc | S | U | V |
| Koblingskugler og trækbeslag — se bilag 5, punkt 1, i dette regulativ | ★ | ★ | | ★ | | |
| Kuglekoblinger | ★ | ★ | | ★ | | |
| Trækstangskoblinger | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |
| Trækøjer (*2) | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |
| Trækstænger (*1) | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |
| Trækbjælker | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |
| Sættevognskoblinger | ★ | ★ | | | ★ | |
| Hovedbolte | ★ | ★ | | | | |
| Monteringsrammer for sættevognskoblinger | ★ | ★ | | | ★ | |
| Koblinger af krogtypen | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |

Beskrivelse af den mekaniske tilkoblingsanordning eller -komponent

Relevante karakteristiske værdier, som mærket skal omfatte

Klasse

D

Dc

S

U

V

Koblingskugler og trækbeslag — se bilag 5, punkt 1, i dette regulativ

★

★

★

Kuglekoblinger

★

★

★

Trækstangskoblinger

★

★

★

★

★

Trækøjer (*2)

★

★

★

★

★

Trækstænger (*1)

★

★

★

★

★

Trækbjælker

★

★

★

★

★

Sættevognskoblinger

★

★

★

Hovedbolte

★

★

Monteringsrammer for sættevognskoblinger

★

★

★

Koblinger af krogtypen

★

★

★

★

★

| Eksempler: | C50-X D130 Dc90 S1000 V35 angiver en anden trækstangskobling i klasse C50-X med maksimal D-værdi 130 kN, en maksimal tilladt Dc-værdi 90 kN, en maksimal tilladt statisk lodret masse på 1 000 kg og en maksimal tilladt V-værdi på 35 kN.
  A50-X D20 S120 angiver et standardtrækbeslag med kuglekobling i klasse A50-X med en maksimal D-værdi på 20 kN og en maksimal tilladt statisk lodret masse på 120 kg. |
| --- | --- |

Eksempler:

A50-X D20 S120 angiver et standardtrækbeslag med kuglekobling i klasse A50-X med en maksimal D-værdi på 20 kN og en maksimal tilladt statisk lodret masse på 120 kg.

---

(*1)  På hængslede trækstænger skal Av-værdien desuden være markeret på typepladen.

(*2)  For tilkoblingsanordninger og -komponenter, der tilhører mere end én klasse, skal de relevante karakteristiske værdier for hver klasse specificeres.

---

BILAG 5

FORSKRIFTER FOR MEKANISKE TILKOBLINGSANORDNINGER OG -KOMPONENTER

1.   Koblingskugler og trækbeslag

Kravene i punkt 1.1 til 1.5 i dette bilag finder anvendelse på alle koblingskugler og trækbeslag i klasse A. Punkt 1.6 specificerer supplerende krav, som skal være opfyldt af standardkoblingskugler Ø 50 mm med fastgørelse med påboltet flange.

1.1.   Koblingskugler i klasse A skal være i overensstemmelse med figur 2 med hensyn til ydre form og mål.

Figur 2

Koblingskugle i klasse A

Kugle

1.2.   Form og mål på trækbeslag skal opfylde kravene fra køretøjets fabrikant hvad angår fastgørelsespunkter og eventuelle nødvendige supplerende monteringsanordninger og -dele, se bilag 2, tillægget.

1.3.   Aftagelige koblingskugler:

| 1.3.1. | For aftagelige koblingskugler og -komponenter, som ikke er fastgjort ved bolte, f.eks. klasse A50-X, skal samlingen og dens låsning være konstrueret til sikkert mekanisk indgreb. |
| --- | --- |

1.3.1.

For aftagelige koblingskugler og -komponenter, som ikke er fastgjort ved bolte, f.eks. klasse A50-X, skal samlingen og dens låsning være konstrueret til sikkert mekanisk indgreb.

| 1.3.2. | For aftagelige koblingskugler og -komponenter, som kan godkendes særskilt til benyttelse sammen med forskellige trækbeslag til forskellige køretøjer, f.eks. klasse A50-X, skal frirummet være som foreskrevet i bilag 7, figur 25, når en sådan koblingskugle er monteret på trækbeslaget. |
| --- | --- |

1.3.2.

For aftagelige koblingskugler og -komponenter, som kan godkendes særskilt til benyttelse sammen med forskellige trækbeslag til forskellige køretøjer, f.eks. klasse A50-X, skal frirummet være som foreskrevet i bilag 7, figur 25, når en sådan koblingskugle er monteret på trækbeslaget.

1.4.   Bevægelige tilkoblingsanordninger (tilkoblingsanordninger, som kan flyttes, uden adskillelse)

En bevægelig tilkoblingsanordning skal være konstrueret til sikkert mekanisk indgreb i brugsstilling. I tilfælde af manuel flytning må den anvendte kraft ikke overstige 20 daN. Den fri bevægelighed skal være begrænset af mekaniske stopanordninger.

1.5.   Koblingskugler og trækanordninger skal bestå prøvningerne i bilag 6, punkt 3.1 eller 3.10, efter fabrikantens valg, på tilfredsstillende vis. Kravene i punkt 3.1.7 og 3.1.8 finder dog altid anvendelse.

1.6.   Særlige krav til standardkoblingskugler og -trækbeslag af flangetypen, klasse A50-1 til A50-5 inklusive:

| 1.6.1. | Målene på koblingskugler i klasse A50-1 og trækbeslag af flangetypen skal være som anført i figur 3 og tabel 2. |
| --- | --- |

1.6.1.

Målene på koblingskugler i klasse A50-1 og trækbeslag af flangetypen skal være som anført i figur 3 og tabel 2.

| 1.6.2. | Målene på koblingskugler og trækbeslag af flangetypen i klasse A50-2, A50-3, A50-4 og A50-5 skal være som anført i figur 4 og tabel 2. |
| --- | --- |

1.6.2.

Målene på koblingskugler og trækbeslag af flangetypen i klasse A50-2, A50-3, A50-4 og A50-5 skal være som anført i figur 4 og tabel 2.

| 1.6.3. | Koblingskugler og trækbeslag af flangetypen, klasse A50-1 til A50-5 inkl. skal være egnede for og prøvet med de i tabel 3 angivne karakteristiske værdier.

  Figur 3


  Mål på standardkuglekoblinger af flangetypen i klasse A50-1

  (se tabel 2)






  Figur 4


  Mål på standardkuglekoblinger af flangetypen i klasse A50-2 til A50-5

  (se tabel 2)






  Tabel 2


  Mål på standardkuglekoblinger af flangetypen (mm)

  (se figur 3 og 4)









  Klasse | A50-1 | A50-2, A50-4 | A50-3, A50-5 | Bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 90 | 83 | 120 | ± 0,5 |
| e2 | — | 56 | 55 | ± 0,5 |
| d2 | 17 | 10.5 | 15 | H13 |
| f | 130 | 110 | 155 | + 6,0 -0 |
| g | 50 | 85 | 90 | + 6,0 -0 |
| c | 15 | 15 | 15 | maksimum |
| l | 55 | 110 | 120 | ± 5,0 |
| h | 70 | 80 | 80 | ± 5,0 |

1.6.3.

Koblingskugler og trækbeslag af flangetypen, klasse A50-1 til A50-5 inkl. skal være egnede for og prøvet med de i tabel 3 angivne karakteristiske værdier.

Figur 3

Figur 3

Mål på standardkuglekoblinger af flangetypen i klasse A50-1

Mål på standardkuglekoblinger af flangetypen i klasse A50-1

(se tabel 2)

Image 9

Figur 4

Figur 4

Mål på standardkuglekoblinger af flangetypen i klasse A50-2 til A50-5

Mål på standardkuglekoblinger af flangetypen i klasse A50-2 til A50-5

(se tabel 2)

Image 10

Tabel 2

Tabel 2

Mål på standardkuglekoblinger af flangetypen (mm)

Mål på standardkuglekoblinger af flangetypen (mm)

(se figur 3 og 4)

Klasse

A50-1

A50-2, A50-4

A50-3, A50-5

Bemærkninger

e1

1

90

83

120

± 0,5

e2

2

—

56

55

± 0,5

d2

2

17

10.5

15

H13

f

130

110

155

- 6,0 -0

g

50

85

90

- 6,0 -0

c

15

15

15

maksimum

l

55

110

120

± 5,0

h

70

80

80

± 5,0

Tabel 3

Tabel 3

Mindste karakteristiske værdier for standardkuglekoblinger af flangetypen

Mindste karakteristiske værdier for standardkuglekoblinger af flangetypen

| Klasse | A50-1 | A50-2 | A50-3 | A50-4 | A50-5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 17 | 20 | 30 | 20 | 30 |
| S | 120 | 120 | 120 | 150 | 150 |

Klasse

A50-1

A50-2

A50-3

A50-4

A50-5

D

17

20

30

20

30

S

120

120

120

150

150

| D | = | D-værdi (kN) |
| --- | --- | --- |
| S | = | statisk masse (kg) |

D

=

D-værdi (kN)

S

=

statisk masse (kg)

1.7.   Fabrikanter, som producerer koblingskugler og trækbeslag bestemt til eftermontering, og som ikke har tilknytning til de pågældende køretøjsfabrikanter, må være opmærksomme på forskrifterne for koblingens vinkelbevægelighed i punkt 2 i dette bilag og efterkomme de pågældende forskrifter i bilag 7 til dette regulativ.

2.   Kuglekoblinger

2.1.   Kuglekoblinger i klasse B50 skal være konstrueret således, at de kan anvendes sikkert sammen med koblingskuglerne beskrevet i dette bilags punkt 1 og derved bibeholder de foreskrevne specifikationer.

Kuglekoblinger skal være konstrueret således, at de giver sikker tilkobling, også når slitage på koblingsanordningen tages i betragtning.

2.2.   Kuglekoblinger skal opfylde kravene i bilag 6, punkt 3.2.

2.3.   Eventuelle supplerende anordninger (bremser, stabilisatoranordninger mv.) må ikke have negativ indvirkning på den mekaniske forbindelse.

2.4.   Når kuglekoblingen ikke er fastgjort til køretøjet, skal koblingen kunne dreje vandret mindst 90° til hver side fra centerlinjen af koblingskugle og monteringsbeslag som beskrevet i dette bilags punkt 1. Samtidig skal der være en fri lodret bevægelighed på 20° over og under vandret. Yderligere skal der sammen med den vandrette drejning på 90° være mulighed for 25° rulning begge veje om den vandrette akse. Følgende vinkler skal være mulige ved alle vandrette drejningsvinkler:

| a) | Lodret hældning ± 15° med aksial rulning ± 25° |
| --- | --- |

a)

Lodret hældning ± 15° med aksial rulning ± 25°

| b) | Aksial rulning ± 10° med lodret hældning ± 20° |
| --- | --- |

b)

Aksial rulning ± 10° med lodret hældning ± 20°

3.   Trækstangskoblinger

Kravene i punkt 3.1 til 3.6 i dette bilag finder anvendelse på alle trækstangskoblinger i klasse C50. I punkt 3.7 i dette bilag er der angivet supplerende krav, som herudover skal være opfyldt af standardtrækstangskoblinger i klasse C50-1 til C50-6.

3.1.   Præstationskrav — Alle trækstangskoblinger skal opfylde kravene i bilag 6, punkt 3.3.

3.2.   Egnede trækøjer — trækstangskoblinger i klasse C50 skal være kombinerbare med alle trækøjer i klasse D50 og koblinger med de foreskrevne specifikationer.

3.3.   Tragte

Trækstangskoblinger i klasse C50 skal være forsynet med en tragt, som er udformet således, at det pågældende trækøje styres ind i koblingen.

Hvis tragten eller dele, som holder denne, kan dreje om en lodret akse, skal den af sig selv indtage sin normalposition og skal med koblingsbolten åben være mekanisk fastholdt i denne position for at give tilfredsstillende styring for trækøjet under sammenkoblingen.

Hvis tragten eller dele, som holder denne, kan dreje om en vandret tværgående akse, skal det hængsel, som muliggør denne drejning, være fastholdt i sin normalstilling ved et blokerende moment. Dette moment skal være tilstrækkeligt til at hindre, at hængslet drejes bort fra sin normalposition ved påvirkning af en lodret opadrettet kraft på 200 N på tragtens overdel. Det blokerende moment skal være større end det, der udvirkes ved betjening af det i punkt 3.6 i dette bilag beskrevne håndtag. Tragten skal manuelt kunne føres tilbage til sin normalposition. Tragte, som kan dreje om en vandret tværgående akse, kan kun godkendes for bæremasse S indtil 50 kg og V-værdier indtil 5 kN.

Hvis tragten eller dele, som holder denne, kan dreje om en langsgående akse, skal der være et blokerende moment på mindst 100 Nm, som forhindrer denne drejning.

Tragtens minimumsstørrelse skal afhænge af koblingens D-værdi:

| D-værdi ≤ 18 kN | — | bredde: 150 mm, højde: 100 mm |
| --- | --- | --- |
| D-værdi > 18 kN ≤ 25 kN | — | bredde: 280 mm, højde: 170 mm |
| D-værdi > 25 kN | — | bredde: 360 mm, højde: 200 mm |

D-værdi ≤ 18 kN

—

bredde: 150 mm, højde: 100 mm

D-værdi > 18 kN ≤ 25 kN

—

bredde: 280 mm, højde: 170 mm

D-værdi > 25 kN

—

bredde: 360 mm, højde: 200 mm

Tragtens udvendige hjørner kan være afrundede.

For trækstangskoblinger i klasse C50-X er mindre tragte tilladt, såfremt deres anvendelse begrænses til kærrer med en tilladt masse til og med 3,5 ton, eller såfremt anvendelse af en tragt fra ovenstående skema er umulig af tekniske grunde, og der derudover er særlige omstændigheder, såsom visuelle hjælpemidler til sikring af korrekt automatisk sammenkobling, og såfremt det godkendte anvendelsesområde indskrænkes i overensstemmelse med de oplysninger, der gives af koblingens fabrikant i meddelelsesformularen gengivet i bilag 1.

3.4.   Mindste frie vinkelbevægelighed af tilkoblet trækøje

Når trækøjet er koblet til en trækstangskobling, men ikke monteret på et køretøj, skal dets vinkelbevægelighed være som angivet nedenfor. Hvis en del af vinkelbevægeligheden tilvejebringes af et specialled (kun for trækstangskoblinger klasse C50-X), skal anvendelsesområdet i meddelelsesformularen i bilag 1 indskrænkes til de tilfælde, der er angivet i bilag 7, punkt 1.3.8.

3.4.1.   ± 90° vandret om en lodret akse, målt ud fra køretøjets længdeakse (se figur 5).

Figur 5

Figur 5

Vandret drejning af tilkoblet trækøje

Vandret drejning af tilkoblet trækøje

Køretøjets længdeakse

min. 90°

min. 90°

3.4.2.   ± 20° lodret om en tværgående akse, målt fra køretøjets vandrette plan (se figur 6).

Figur 6

Figur 6

Lodret drejning af tilkoblet trækøje

Lodret drejning af tilkoblet trækøje

Vandret plan

hængsel

20°min

20°min

20°min

20°min

3.4.3.   ± 25° om en langsgående akse, målt fra køretøjets vandrette plan (se figur 7).

Figur 7

Figur 7

Aksial drejning af tilkoblet trækøje

Aksial drejning af tilkoblet trækøje

Vandret plan

25°min

25°min

25°min

25°min

3.5.   Låsning til hindring af uforvarende frakobling:

| | I lukket position skal koblingsbolten låses af to anordninger, som har sikkert mekanisk indgreb og hver især kan fungere, selv om den anden svigter. |
| --- | --- |

I lukket position skal koblingsbolten låses af to anordninger, som har sikkert mekanisk indgreb og hver især kan fungere, selv om den anden svigter.

| | De lukkede og låste positioner skal tydeligt være angivet udvendigt ved en mekanisk indikator. Man skal kunne føle sig frem til indikatorens position f.eks. i mørke. |
| --- | --- |

De lukkede og låste positioner skal tydeligt være angivet udvendigt ved en mekanisk indikator. Man skal kunne føle sig frem til indikatorens position f.eks. i mørke.

| | Den mekaniske indikator skal angive indgreb af begge låseanordninger (en AND-betingelse). |
| --- | --- |

Den mekaniske indikator skal angive indgreb af begge låseanordninger (en AND-betingelse).

Det er dog tilstrækkeligt, at indikatoren kun angiver indgreb af den ene låseanordning, såfremt indgreb af den anden låseanordning dermed er givet som følge af anordningernes konstruktion.

3.6.   Anordninger til oplukning

3.6.1.   Betjeningshåndtag

Hand levers shall be of a design suitable for easy use with the end rounded off. Koblingen må ikke have skarpe kanter eller punkter nær betjeningshåndtaget, hvor brugeren kan komme i klemme og eventuelt komme til skade under betjening af koblingen. Den nødvendige kraft til udløsning af koblingen, målt uden trækøje, må ikke overstige 250 N, målt vinkelret på håndtaget i dettes vandringsretning.

3.6.2.   Fjernbetjeninger

For anlæg med fjernbetjening finder punkt 12.3.6 i bilag 5 anvendelse.

3.7.   Særlige krav til standardtrækstangskoblinger i klasse C50-1 til C50-6:

| 3.7.1. | Trækøjets svingning omkring den tværgående akse skal opnås gennem koblingsboltens kugleform (og ikke gennem et hængsel). |
| --- | --- |

3.7.1.

Trækøjets svingning omkring den tværgående akse skal opnås gennem koblingsboltens kugleform (og ikke gennem et hængsel).

| 3.7.2. | Med undtagelse af klasse C50-1 skal der forefindes en fjeder- og/eller dæmpeanordning, som afbøder de stødvise træk- og trykbelastninger langs den vandrette akse, som skyldes spillerummet mellem koblingsbolt og trækøje. |
| --- | --- |

3.7.2.

Med undtagelse af klasse C50-1 skal der forefindes en fjeder- og/eller dæmpeanordning, som afbøder de stødvise træk- og trykbelastninger langs den vandrette akse, som skyldes spillerummet mellem koblingsbolt og trækøje.

| 3.7.3. | De i figur 8 og tabel 4 anførte mål skal overholdes. |
| --- | --- |

3.7.3.

De i figur 8 og tabel 4 anførte mål skal overholdes.

| 3.7.4. | Tilkoblingsanordninger skal være egnede for og prøvet med de i tabel 5 angivne karakteristiske værdier.

  Figur 8


  Standardtrækstangskoblingens mål (mm)

  (se tabel 4)






  Tabel 4


  Standardtrækstangskoblingens mål (mm)

  (se figur 8)












  Klasse | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6
  C50-7 | Bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ± 0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ± 0,5 |
| d1 | — | 54 | 74 | 84 | 94 | 94 | maksimum |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| f | 110 | 110 | 155 | 180 | 200 | 200 | + 6,0 -0 |
| g | 85 | 85 | 90 | 120 | 140 | 140 | ± 3,0 |
| a | 100 | 170 | 200 | 200 | 200 | 200 | + 20,0 -0 |
| b | 150 | 280 | 360 | 360 | 360 | 360 | + 20,0 -0 |
| c | 20 | 20 | 24 | 30 | 30 | 30 | maksimum |
| h | 150 | 190 | 265 | 265 | 265 | 265 | maksimum |
| l1 | — | 150 | 250 | 300 | 300 | 300 | maksimum |
| l2 | 150 | 300 | 330 | 330 | 330 | 330 | maksimum |
| l3 | 100 | 160 | 180 | 180 | 180 | 180 | ± 20,0 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | maksimum |

3.7.4.

Tilkoblingsanordninger skal være egnede for og prøvet med de i tabel 5 angivne karakteristiske værdier.

Figur 8

Figur 8

Standardtrækstangskoblingens mål (mm)

Standardtrækstangskoblingens mål (mm)

(se tabel 4)

Image 14

Tabel 4

Tabel 4

Standardtrækstangskoblingens mål (mm)

Standardtrækstangskoblingens mål (mm)

(se figur 8)

Klasse

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

Bemærkninger

e1

1

83

83

120

140

160

160

± 0,5

e2

2

56

56

55

80

100

100

± 0,5

d1

1

—

54

74

84

94

94

maksimum

d2

2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

f

110

110

155

180

200

200

- 6,0 -0

g

85

85

90

120

140

140

± 3,0

a

100

170

200

200

200

200

- 20,0 -0

b

150

280

360

360

360

360

- 20,0 -0

c

20

20

24

30

30

30

maksimum

h

150

190

265

265

265

265

maksimum

l1

1

—

150

250

300

300

300

maksimum

l2

2

150

300

330

330

330

330

maksimum

l3

3

100

160

180

180

180

180

± 20,0

T

—

15

20

35

35

35

maksimum

Tabel 5

Tabel 5

Mindste karakteristiske værdier for standardtrækstangskoblinger

Mindste karakteristiske værdier for standardtrækstangskoblinger

| Klasse | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6 | C50-7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 18 | 25 | 70 | 100 | 130 | 190 | 190 |
| Dc | 18 | 25 | 50 | 70 | 90 | 120 | 130 |
| S | 200 | 250 | 650 | 900 | 1 000 | 1 000 | 1 000 |
| V | 12 | 10 | 18 | 25 | 35 | 50 | 75 |

Klasse

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

D

18

25

70

100

130

190

190

Dc

c

18

25

50

70

90

120

130

S

200

250

650

900

1 000

1 000

1 000

V

12

10

18

25

35

50

75

| D | = | D-værdi (kN) |
| --- | --- | --- |
| Dc | = | D-værdi (kN) for kærrer |
| S | = | statisk lodret belastning på koblingen (kg) |
| V | = | V-værdi (kN) |

D

=

D-værdi (kN)

Dc

c

=

D-værdi (kN) for kærrer

S

=

statisk lodret belastning på koblingen (kg)

V

=

V-værdi (kN)

4.   Trækøjer

4.1.   Almindelige krav til trækøjer klasse D50:

| | Trækøjer klasse D50 skal bestå prøven i bilag 6, punkt 3.4. |
| --- | --- |

Trækøjer klasse D50 skal bestå prøven i bilag 6, punkt 3.4.

| | Trækøjer i klasse D50 er bestemt til brug med C50-trækstangskoblinger. Trækøjer må ikke kunne dreje aksialt (fordi de respektive koblinger kan dreje). |
| --- | --- |

Trækøjer i klasse D50 er bestemt til brug med C50-trækstangskoblinger. Trækøjer må ikke kunne dreje aksialt (fordi de respektive koblinger kan dreje).

| | Hvis trækøjer klasse D50 er monteret med bøsninger, skal de være i overensstemmelse med målene i figur 9 (ikke tilladt for klasse D50-C) eller figur 10. |
| --- | --- |

Hvis trækøjer klasse D50 er monteret med bøsninger, skal de være i overensstemmelse med målene i figur 9 (ikke tilladt for klasse D50-C) eller figur 10.

| | Bøsningerne må ikke være svejset fast i trækøjet. For trækøjer i klasse D50 skal de i punkt 4.2 angivne mål overholdes. For formen af skaftet på trækøjer i klasse D50-X er der ingen særlige forskrifter, men i en afstand af 210 mm fra øjets centrum skal højden »h« og bredden »b« være inden for de i tabel 6 angivne grænser.

  Figur 9


  Opslidset bøsning for trækøjer klasse D50







  Figur 10


  Ikke-opslidset bøsning for trækøjer klasse D50-C







  Tabel 6


  Mål på trækøjer D50-A og D50-X, se figur 11








  Klasse | h (mm) | b (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| D50-A | 65 + 2/– 1 | 60 + 2/– 1 |
| D50-X | maks. 80 | maks. 62 |

Bøsningerne må ikke være svejset fast i trækøjet. For trækøjer i klasse D50 skal de i punkt 4.2 angivne mål overholdes. For formen af skaftet på trækøjer i klasse D50-X er der ingen særlige forskrifter, men i en afstand af 210 mm fra øjets centrum skal højden »h« og bredden »b« være inden for de i tabel 6 angivne grænser.

Figur 9

Figur 9

Opslidset bøsning for trækøjer klasse D50

Opslidset bøsning for trækøjer klasse D50

Image 15

Figur 10

Figur 10

Ikke-opslidset bøsning for trækøjer klasse D50-C

Ikke-opslidset bøsning for trækøjer klasse D50-C

Image 16

Tabel 6

Tabel 6

Mål på trækøjer D50-A og D50-X, se figur 11

Mål på trækøjer D50-A og D50-X, se figur 11

Klasse

h (mm)

b (mm)

D50-A

65 + 2/– 1

60 + 2/– 1

D50-X

maks. 80

maks. 62

Tabel 7

Tabel 7

Mindste karakteristiske værdier for standardtrækøjer

Mindste karakteristiske værdier for standardtrækøjer

| Klasse | D | Dc | S | V |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D50-A | 130 | 90 | 1 000 | 30 |
| D50-B | 130 | 90 | 1 000 | 25 |
| D50-C | 190 | 120 | 1 000 | 50 |
| D50-D | 190 | 130 | 1 000 | 75 |

Klasse

D

Dc

c

S

V

D50-A

130

90

1 000

30

D50-B

130

90

1 000

25

D50-C

190

120

1 000

50

D50-D

190

130

1 000

75

4.2.   Særlige forskrifter for trækøjer i klasse D50:

| 4.2.1. | For trækøjer i klasse D50-A og D50-X skal de i figur 11 angivne mål overholdes.

  Figur 11


  Mål på trækøjer i klasse D50-A og D50-X

  (se tabel 6)



  Tekst af billedet

  Kugle
  A-A vist uden bøsning |
| --- | --- |

4.2.1.

For trækøjer i klasse D50-A og D50-X skal de i figur 11 angivne mål overholdes.

Figur 11

Figur 11

Mål på trækøjer i klasse D50-A og D50-X

Mål på trækøjer i klasse D50-A og D50-X

(se tabel 6)

Kugle

A-A vist uden bøsning

| 4.2.2. | For trækøjer i klasse D50-B skal de i figur 12 angivne mål overholdes.

  Figur 12


  Mål på trækøjer i klasse D50-B

  (se figur 11 under »andre mål«)



  Tekst af billedet

  70,6 over fladsider
  70,6 ± 0,1 over fladsider
  Stikdåse på trækstang
  Trækøje |
| --- | --- |

4.2.2.

For trækøjer i klasse D50-B skal de i figur 12 angivne mål overholdes.

Figur 12

Figur 12

Mål på trækøjer i klasse D50-B

Mål på trækøjer i klasse D50-B

(se figur 11 under »andre mål«)

70,6 over fladsider

70,6 ± 0,1 over fladsider

Stikdåse på trækstang

Trækøje

| 4.2.3. | For trækøjer klasse D50-C og D50-D skal de i figur 13 angivne mål overholdes.

  Figur 13


  Mål på trækøjer i klasse D50-C og D50-D er angivet i figur 11 under »andre mål«





  1/



  Tekst af billedet

  Afsnit AA |
| --- | --- |

4.2.3.

For trækøjer klasse D50-C og D50-D skal de i figur 13 angivne mål overholdes.

Figur 13

Figur 13

Mål på trækøjer i klasse D50-C og D50-D er angivet i figur 11 under »andre mål«

Mål på trækøjer i klasse D50-C og D50-D er angivet i figur 11 under »andre mål«

1/

Afsnit AA

| 4.2.4. | Trækøjer i klasse D50-C og D50-D skal være monteret med de ikke opslidsede bøsninger vist i figur 10. |
| --- | --- |

4.2.4.

Trækøjer i klasse D50-C og D50-D skal være monteret med de ikke opslidsede bøsninger vist i figur 10.

4.3.   Størrelse af belastninger for standardtrækøjer

Standardtrækøjer og disses fastgøring skal være egnede for og prøvet ved de i tabel 7 anførte belastninger.

4.4.   Almindelige krav til ringformede trækøjer i klasse L:

| 4.4.1. | Ringformede trækøjer i klasse L er bestemt til brug med koblinger af krogtypen i klasse K. |
| --- | --- |

4.4.1.

Ringformede trækøjer i klasse L er bestemt til brug med koblinger af krogtypen i klasse K.

| 4.4.2. | Anvendt sammen med en kobling af krogtypen i klasse K skal de opfylde forskrifterne for vinkelbevægelighed i punkt 10.2 i dette bilag. |
| --- | --- |

4.4.2.

Anvendt sammen med en kobling af krogtypen i klasse K skal de opfylde forskrifterne for vinkelbevægelighed i punkt 10.2 i dette bilag.

| 4.4.3. | For ringformede trækøjer i klasse L skal de i figur 14 og tabel 8 angivne mål overholdes.

  Figur 14


  Mål på ringformede trækøjer i klasse L

  (se tabel 8) |
| --- | --- |

4.4.3.

For ringformede trækøjer i klasse L skal de i figur 14 og tabel 8 angivne mål overholdes.

Figur 14

Figur 14

Mål på ringformede trækøjer i klasse L

Mål på ringformede trækøjer i klasse L

(se tabel 8)

Image 20

| 4.4.4. | Ringformede trækøjer i klasse L skal bestå prøverne i bilag 6, punkt 3.4, og være egnede for de karakteristiske værdier i tabel 9.

  Tabel 8


  Mål på ringformede trækøjer i klasse L

  (se figur 14)











  (mm) |
| --- | --- |
| Klasse | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 | Bemærkninger |
| a | 68 + 1,6/– 0,0 | 76,2 ± 0,8 | 76,2 ± 0,8 | 76,2 ± 0,8 | 68 + 1,6/– 0,0 | |
| b | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | |
| c | 70 | 65 | 65 | 65 | 70 | Min. |

4.4.4.

Ringformede trækøjer i klasse L skal bestå prøverne i bilag 6, punkt 3.4, og være egnede for de karakteristiske værdier i tabel 9.

Tabel 8

Tabel 8

Mål på ringformede trækøjer i klasse L

Mål på ringformede trækøjer i klasse L

(se figur 14)

(mm)

Klasse

L1

L2

L3

L4

L5

Bemærkninger

a

68 + 1,6/– 0,0

76,2 ± 0,8

76,2 ± 0,8

76,2 ± 0,8

68 + 1,6/– 0,0

b

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

c

70

65

65

65

70

Min.

Tabel 9

Tabel 9

Mindste karakteristiske værdier for ringformede trækøjer i klasse L

Mindste karakteristiske værdier for ringformede trækøjer i klasse L

| Klasse | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 30 | 70 | 100 | 130 | 180 |
| Dc kN | 27 | 54 | 70 | 90 | 120 |
| S kg | 200 | 700 | 950 | 1 000 | 1 000 |
| V kN | 12 | 18 | 25 | 35 | 50 |

Klasse

L1

L2

L3

L4

L5

D kN

30

70

100

130

180

Dc kN

c

27

54

70

90

120

S kg

200

700

950

1 000

1 000

V kN

12

18

25

35

50

5.   Trækstænger

5.1.   Trækstænger i klasse E skal bestå prøverne i bilag 6, punkt 3.3.

5.2.   Som forbindelse til det trækkende køretøj kan trækstænger enten monteres med kuglekoblinger som i punkt 2 eller trækøjer som i punkt 4 i dette bilag. Kuglekoblinger og trækøjer kan enten have skrue-, bolt- eller svejsebefæstelse.

5.3.   Anordninger til højdejustering af hængslede trækstænger

5.3.1.   Hængslede trækstænger skal være udstyret med en anordning, med hvilken trækstangens højde kan rettes ind efter tilkoblingsanordning eller tragt. Disse anordninger skal være udformet således, at trækstangen kan indstilles af én person uden brug af værktøj eller andre hjælpemidler.

5.3.2.   Anordninger til højdejustering skal kunne bevirke en justering af trækøjer eller kuglekoblinger på mindst 300 mm opefter eller nedefter fra vandret stilling. I dette område skal trækstangen kunne indstilles trinløst eller i trin på højst 50 mm, målt ved trækøje eller kuglekobling.

5.3.3.   Anordninger til højdejustering må ikke nedsætte trækstangens frie bevægelighed efter tilkobling.

5.3.4.   Anordningen til højdejustering må ikke gribe ind i funktionen af en eventuel inertibremse (påløbsbremse).

5.4.   For trækstænger kombineret med inertibremse (påløbsbremse) skal afstanden mellem trækøjets midtpunkt og enden af trækøjets frie skaft være mindst 200 mm i bremseposition. Når trækøjets skaft er helt inde, skal afstanden være mindst 150 mm.

5.5.   Trækstænger til kærrer skal have mindst halvt så stor stivhed over for sidekræfter som over for lodrette kræfter.

6.   Trækbjælker

6.1.   Trækbjælker i klasse F skal bestå prøverne i bilag 6, punkt 3.3.

6.2.   Monteringshuller for standardtrækstangskoblinger klasse C skal være i overensstemmelse med mønsteret i figur 15 og tabel 10 nedenfor.

6.3.   Trækbjælker må ikke være svejset fast på chassis, karrosseri eller andre dele af køretøjet.

Figur 15

Figur 15

Monteringsmål på standardtrækstangskoblinger

Monteringsmål på standardtrækstangskoblinger

(se tabel 10)

Image 21

Tabel 10

Tabel 10

Monteringsmål på standardtrækstangskoblinger

Monteringsmål på standardtrækstangskoblinger

(se figur 15)

| (mm) |
| --- |
| Klasse | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6
  C50-7 | Bemærkninger |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ± 0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ± 0,5 |
| d1 | — | 55 | 75 | 85 | 95 | 95 | + 1,0/– 0,5 |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | maksimum |
| F | 120 | 120 | 165 | 190 | 210 | 210 | minimum |
| G | 95 | 95 | 100 | 130 | 150 | 150 | minimum |
| L1 | — | 200 | 300 | 400 | 400 | 400 | minimum |

(mm)

Klasse

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

Bemærkninger

e1

1

83

83

120

140

160

160

± 0,5

e2

2

56

56

55

80

100

100

± 0,5

d1

1

—

55

75

85

95

95

- 1,0/– 0,5

d2

2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

T

—

15

20

35

35

35

maksimum

F

120

120

165

190

210

210

minimum

G

95

95

100

130

150

150

minimum

L1

1

—

200

300

400

400

400

minimum

7.   Sættevognskoblinger og styrekiler

Kravene i punkt 7.1 til 7.7 finder anvendelse på alle sættevognskoblinger i klasse G50.

Yderligere krav, som skal opfyldes af standardtilkoblingsanordninger, er angivet i punkt 7.9.

Styrekiler skal opfylde kravene i punkt 7.8.

7.1.   Egnede hovedbolte for sættevognskoblinger

Sættevognskoblinger i klasse G50 skal være udformet således, at de kan anvendes sammen med hovedbolte i klasse H50 og udviser de foreskrevne egenskaber sammen med disse.

7.2.   Styr

Sættevognskoblinger skal have et styr, som bevirker sikkert og korrekt indgreb af hovedbolten. Indgangsbredden af dette styr skal for standardsættevognskoblinger Ø 50 mm være mindst 350 mm (se figur 16).

For små, andre sættevognskoblinger i klasse G50-X med maksimal tilladt »D«-værdi på 25 kN skal indgangsbredden være mindst 250 mm.

Figur 16

Figur 16

Mål på standardsættevognskoblinger

Mål på standardsættevognskoblinger

(se tabel 11)

Noter:

Noter:

Noter: 1/ 2/ 3/ 4/

Løbeflade for styrekile

Skråkant på tragt

Låsetragt

min ± 12°

Afsnit A-A

Koblingsbolt (forstørret)

Figur 16a

Figur 16a

Tolerancer på monteringsrammer i klasse J til sættevognskoblinger

Tolerancer på monteringsrammer i klasse J til sættevognskoblinger

(se punkt 9.1 i dette bilag)

Motorkøretøjets længdeakse

Koblingsboltens position

Tabel 11

Tabel 11

Mål på standardsættevognskoblinger

Mål på standardsættevognskoblinger

(se figur 16)

| (mm) |
| --- |
| Klasse | G50-1 | G50-2 | G50-3 | G50-4 | G50-5 | G50-6 |
| H | 140-159 | 160-179 | 180-199 | 200-219 | 220-239 | 240-260 |

(mm)

Klasse

G50-1

G50-2

G50-3

G50-4

G50-5

G50-6

H

140-159

160-179

180-199

200-219

220-239

240-260

7.3.   Mindste vinkelbevægelighed af sættevognskoblinger

Når hovedbolten er i indgreb, uden at sættevognskoblingen er monteret på et køretøj eller en monteringsramme, men under hensyntagen til virkningen af monteringsboltene skal koblingen samtidigt tillade hovedbolten mindst følgende bevægelighed:

| 7.3.1. | ± 90° omkring en lodret akse (finder ikke anvendelse på sættevognskoblinger med medstyrende sættevogn) |
| --- | --- |

7.3.1.

± 90° omkring en lodret akse (finder ikke anvendelse på sættevognskoblinger med medstyrende sættevogn)

| 7.3.2. | ± 12° omkring en vandret akse vinkelret på køreretningen. Med denne vinkel er der ikke nødvendigvis taget hensyn til terrænkørsel. |
| --- | --- |

7.3.2.

± 12° omkring en vandret akse vinkelret på køreretningen. Med denne vinkel er der ikke nødvendigvis taget hensyn til terrænkørsel.

| 7.3.3. | Aksial drejning om en langsgående akse med indtil ± 3° er tilladt. På en fuldt drejelig sættevognskobling kan denne vinkel dog overskrides, forudsat at drejningen ved hjælp af låseanordningen kan begrænses til højst ± 3°. |
| --- | --- |

7.3.3.

Aksial drejning om en langsgående akse med indtil ± 3° er tilladt. På en fuldt drejelig sættevognskobling kan denne vinkel dog overskrides, forudsat at drejningen ved hjælp af låseanordningen kan begrænses til højst ± 3°.

7.4.   Låseanordninger til hindring af frakobling af sættevognskoblingen

I lukket position skal sættevognskoblingen låses af to anordninger, som har sikkert mekanisk indgreb og hver især kan fungere, selv om den anden svigter.

Den primære låseanordning skal fungere automatisk, men den sekundære låseanordning kan enten fungere automatisk eller manuelt. Den sekundære låseanordning kan være konstrueret til at arbejde sammen med den primære anordning og give supplerende sikker mekanisk låsning af den primære anordning. Den sekundære låseanordning må kun kunne bringes i indgreb, når den primære anordning er korrekt i indgreb.

Låseanordningerne må ikke kunne udløses uforvarende. Udløsning skal kræve bevidst indgreb fra køretøjets fører eller bruger.

Koblingens lukkede og låste stilling skal angives visuelt af en mekanisk anordning, og man skal kunne føle sig frem til indikatorens position, f.eks. i mørke. Indikatoren skal angive indgreb af både den primære og den sekundære låseanordning; det er dog tilstrækkeligt, at indikatoren kun angiver indgreb af den ene låseanordning, såfremt indgreb af den anden låseanordning dermed er givet som følge af anordningernes konstruktion.

7.5.   Betjeningsanordninger eller udløsermekanismer

I tilkoblet position skal betjeningsanordninger eller udløsermekanismer være sikret, så de ikke aktiveres uforvarende eller tilfældigt. Det skal kræve et egentligt bevidst indgreb at udløse låseanordningen for at betjene koblingens udløsermekanisme.

7.6.   Overfladebehandling

Overfladen af koblingsplade og koblingslås skal være funktionelt tilfredsstillende og omhyggeligt fræset, sænksmedet, støbt eller presset.

7.7.   Krav til belastning

Alle sættevognskoblinger skal bestå prøverne i bilag 6, punkt 4.7.

7.8.   Styrekiler

7.8.1.   For styrekiler til medstyring af sættevognen skal de i figur 17 angivne mål være overholdt.

Figur 17

Figur 17

Mål på fjedrende styrekiler

Mål på fjedrende styrekiler

1/ 2/

218 max coupled

uncoupled

Section AA

7.8.2.   Styrekiler skal tillade sikker og korrekt tilkobling og skal være fjedrende. Fjederstyrken skal være således afpasset, at en ulastet sættevogn kan tilkobles, og således at styrekilen ligger godt an mod siderne af koblingen ved kørsel med fuldt lastet sættevogn. Frakobling af sættevognskoblingen skal være mulig, både når sættevognen er lastet og ulastet.

7.9.   Særlige krav til standardsættevognskoblinger:

| 7.9.1. | De i figur 16 og tabel 11 anførte mål skal overholdes. |
| --- | --- |

7.9.1.

De i figur 16 og tabel 11 anførte mål skal overholdes.

| 7.9.2. | De skal være egnede til og prøvet ved en D-værdi på 150 kN og en U-værdi på 20 ton. |
| --- | --- |

7.9.2.

De skal være egnede til og prøvet ved en D-værdi på 150 kN og en U-værdi på 20 ton.

| 7.9.3. | Udløsning af koblingen skal ske med håndtag monteret direkte på koblingen. |
| --- | --- |

7.9.3.

Udløsning af koblingen skal ske med håndtag monteret direkte på koblingen.

| 7.9.4. | De skal være egnede til medstyring af sættevognen ved hjælp af styrekiler (se punkt 7.8). |
| --- | --- |

7.9.4.

De skal være egnede til medstyring af sættevognen ved hjælp af styrekiler (se punkt 7.8).

8.   Hovedbolte til sættevognskoblinger

8.1.   For hovedbolte i klasse H50 (ISO 337) skal de i figur 18 angivne mål overholdes.

Figur 18

Figur 18

Mål på hovedbolte i klasse H50

Mål på hovedbolte i klasse H50

Image 25

8.2.   Hovedboltene skal opfylde kravene i bilag 6, punkt 3.9.

9.   Monteringsrammer

9.1.   Monteringsrammer i klasse J til sættevognskoblinger skal have cirkulære monteringshuller, der placeres som i figur 16a, hvis de er bestemt til standardsættevognskoblinger. Monteringshullernes størrelse skal dog være Ø 17 mm + 2,0 mm/– 0,0 mm. Hullerne skal være cirkulære, IKKE opslidsede (se figur 16a).

9.2.   Monteringsrammer til standardsættevognskoblinger skal være egnede til medstyring af sættevognen (med styrekiler). Monteringsrammer, som er bestemt til andre sættevognskoblinger og uegnede til medstyring, skal mærkes tilsvarende.

9.3.   Monteringsrammer for sættevognskoblinger skal bestå prøverne i bilag 6, punkt 3.8.

10.   Koblinger af krogtypen

10.1.   Almindelige krav til koblinger af krogtypen i klasse K:

| 10.1.1. | Koblinger af krogtypen i klasse K skal bestå prøverne i bilag 6, punkt 3.5 og være egnede til de karakteristiske værdier givet i tabel 13. |
| --- | --- |

10.1.1.

Koblinger af krogtypen i klasse K skal bestå prøverne i bilag 6, punkt 3.5 og være egnede til de karakteristiske værdier givet i tabel 13.

| 10.1.2. | Koblinger af krogtypen i klasse K skal overholde målangivelserne i figur 19 og tabel 12. Klasse K1 til K4 er ikke-automatiske koblinger til brug på påhængskøretøjer med en tilladt masse på ikke over 3,5 ton, og klasse KA1 til KA3 er automatiske koblinger.

  Figur 19


  Mål og vinkelbevægelighed af koblinger af krogtypen i klasse K |
| --- | --- |

10.1.2.

Koblinger af krogtypen i klasse K skal overholde målangivelserne i figur 19 og tabel 12. Klasse K1 til K4 er ikke-automatiske koblinger til brug på påhængskøretøjer med en tilladt masse på ikke over 3,5 ton, og klasse KA1 til KA3 er automatiske koblinger.

Figur 19

Figur 19

Mål og vinkelbevægelighed af koblinger af krogtypen i klasse K

Mål og vinkelbevægelighed af koblinger af krogtypen i klasse K

Image 26

| 10.1.3. | Koblinger af krogtypen må kun anvendes sammen med ringformede trækøjer; ved anvendelse sammen med et ringformet trækøje i klasse L skal koblinger i klasse K opfylde forskrifterne for vinkelbevægelighed i punkt 10.2 i dette bilag. |
| --- | --- |

10.1.3.

Koblinger af krogtypen må kun anvendes sammen med ringformede trækøjer; ved anvendelse sammen med et ringformet trækøje i klasse L skal koblinger i klasse K opfylde forskrifterne for vinkelbevægelighed i punkt 10.2 i dette bilag.

| 10.1.4. | Koblinger af krogtypen i klasse K skal anvendes sammen med ringformede trækøjer, som giver et spillerum eller fri bevægelse på mindst 3 mm og højst 5 mm, når de er nye. Fabrikanten af koblingen skal angive passende trækøjer på meddelelsesformularen gengivet i bilag 1. |
| --- | --- |

10.1.4.

Koblinger af krogtypen i klasse K skal anvendes sammen med ringformede trækøjer, som giver et spillerum eller fri bevægelse på mindst 3 mm og højst 5 mm, når de er nye. Fabrikanten af koblingen skal angive passende trækøjer på meddelelsesformularen gengivet i bilag 1.

10.2.   Når en kobling i klasse K er koblet til et ringformet trækøje i klasse L, men ikke monteret på køretøjet, skal dens vinkelbevægelighed være som angivet ved følgende, ikke-samtidige vinkler — se også figur 19:

| 10.2.1. | ± 90° vandret omkring koblingens lodrette akse |
| --- | --- |

10.2.1.

± 90° vandret omkring koblingens lodrette akse

| 10.2.2. | ± 40° lodret omkring koblingens vandrette tværgående akse |
| --- | --- |

10.2.2.

± 40° lodret omkring koblingens vandrette tværgående akse

| 10.2.3. | ± 20° aksial drejning omkring koblingens vandrette, langsgående centerlinje. |
| --- | --- |

10.2.3.

± 20° aksial drejning omkring koblingens vandrette, langsgående centerlinje.

10.3.   Automatiske koblinger af krogtypen i klasse K skal have en tragt, udformet således, at trækøjet styres ind i koblingen.

10.4.   Låsning til hindring af uforvarende frakobling:

| | I lukket position skal koblingsbolten låses af to anordninger, som har sikkert mekanisk indgreb, og hver især kan fungere, selv om den anden svigter. |
| --- | --- |

I lukket position skal koblingsbolten låses af to anordninger, som har sikkert mekanisk indgreb, og hver især kan fungere, selv om den anden svigter.

| | De lukkede og låste positioner skal tydeligt være angivet udvendigt ved en mekanisk indikator. Man skal kunne føle sig frem til indikatorens position, f.eks. i mørke. |
| --- | --- |

De lukkede og låste positioner skal tydeligt være angivet udvendigt ved en mekanisk indikator. Man skal kunne føle sig frem til indikatorens position, f.eks. i mørke.

| | Den mekaniske indikator skal angive indgreb af begge låseanordninger (en AND-betingelse). |
| --- | --- |

Den mekaniske indikator skal angive indgreb af begge låseanordninger (en AND-betingelse).

| | Det er dog tilstrækkeligt, at indikatoren kun angiver indgreb af den ene låseanordning, såfremt indgreb af den anden låseanordning dermed er givet som følge af anordningernes konstruktion. |
| --- | --- |

Det er dog tilstrækkeligt, at indikatoren kun angiver indgreb af den ene låseanordning, såfremt indgreb af den anden låseanordning dermed er givet som følge af anordningernes konstruktion.

10.5.   Betjeningshåndtag

Håndtaget skal være udformet, så det er let at betjene og have afrundet ende. Koblingen må ikke have skarpe kanter eller punkter nær betjeningshåndtaget, hvor brugeren kan komme i klemme og eventuelt komme til skade under betjening af koblingen. Den nødvendige kraft til udløsning af koblingen, målt uden trækøje, må ikke overstige 250 N, målt vinkelret på håndtaget i dettes vandringsretning.

Tabel 12

Tabel 12

Mål på koblinger af krogtypen

Mål på koblinger af krogtypen

(se figur 19)

| Klasse | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 | Bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | — | 83 | 83 | 120 | 120 | 140 | 160 | ± 0,5 |
| e2 | — | 56 | 56 | 55 | 55 | 80 | 100 | ± 0,5 |
| e3 | 90 | — | — | — | — | — | — | ± 0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 10,5 | 15 | 15 | 17 | 21 | H13 |
| c | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | Min. |
| f | 130 | 175 | 175 | 180 | 180 | 200 | 200 | Maks. |
| g | 100 | 100 | 100 | 120 | 120 | 140 | 200 | Maks. |
| a | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | + 1,6/– 0,0 |
| L1 | 120 | 120 | 120 | 120 | 250 | 300 | 300 | Maks. |
| L2 | 74 | 74 | 63 | 74 | 90 | 90 | 90 | Maks. |
| L3 | 110 | 130 | 130 | 150 | 150 | 200 | 200 | Maks. |

Klasse

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

Bemærkninger

e1

1

—

83

83

120

120

140

160

± 0,5

e2

2

—

56

56

55

55

80

100

± 0,5

e3

3

90

—

—

—

—

—

—

± 0,5

d2

2

17

10,5

10,5

15

15

17

21

H13

c

3

3

3

3

3

3

3

Min.

f

130

175

175

180

180

200

200

Maks.

g

100

100

100

120

120

140

200

Maks.

a

45

45

45

45

45

45

45

- 1,6/– 0,0

L1

1

120

120

120

120

250

300

300

Maks.

L2

2

74

74

63

74

90

90

90

Maks.

L3

3

110

130

130

150

150

200

200

Maks.

Tabel 13

Tabel 13

Mindste karakteristiske værdier for koblinger af krogtypen i klasse K

Mindste karakteristiske værdier for koblinger af krogtypen i klasse K

| Klasse | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 17 | 20 | 20 | 25 | 70 | 100 | 130 |
| Dc kN | — | — | 17 | 20 | 54 | 70 | 90 |
| S kg | 120 | 120 | 200 | 250 | 700 | 900 | 1 000 |
| V kN | — | — | 10 | 10 | 18 | 25 | 35 |

Klasse

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

D kN

17

20

20

25

70

100

130

Dc kN

c

—

—

17

20

54

70

90

S kg

120

120

200

250

700

900

1 000

V kN

—

—

10

10

18

25

35

11.   Specialtrækstangskoblinger — klasse T

11.1.   Specialtrækstangskoblinger i klasse T er bestemt til brug på særlige vogntog, f.eks. biltransportkøretøjer.

Disse køretøjer har specialopbygning, som kan nødvendiggøre en speciel og usædvanlig placering af koblingen.

11.2.   Anvendelse af koblinger i klasse T skal være begrænset til kærrer, og denne begrænsning skal være angivet i den i bilag 1 gengivne meddelelsesformular.

11.3.   Koblinger i klasse T skal godkendes som sammenhørende par og må ikke kunne frakobles på anden måde end på et værksted med brug af værktøj, som ikke normalt medføres på køretøjet.

11.4.   Koblinger i klasse T må ikke fungere automatisk.

11.5.   Koblinger i klasse T skal opfylde de relevante prøvningskrav i bilag 6, punkt 3.3, bortset fra punkt 3.3.4.

11.6.   Følgende samtidige minimumvinkelbevægelser skal kunne udføres, når koblingen ikke er monteret på et køretøj, men er samlet og anbragt i samme normale stilling som ved montering på et køretøj.

| 11.6.1. | ± 90° vandret omkring den lodrette akse |
| --- | --- |

11.6.1.

± 90° vandret omkring den lodrette akse

| 11.6.2. | ± 8° lodret omkring den vandrette tværgående akse |
| --- | --- |

11.6.2.

± 8° lodret omkring den vandrette tværgående akse

| 11.6.3. | ± 3° aksial drejning omkring den vandrette, langsgående akse. |
| --- | --- |

11.6.3.

± 3° aksial drejning omkring den vandrette, langsgående akse.

12.   Trækstangskoblinger — klasse W

12.1.1.   Koblinger i klasse W skal som del af en automatiseret sekvens af handlinger automatisk mekanisk forbinde de to køretøjer og etablere den elektriske og pneumatiske bremsetransmissionsforbindelse.

12.1.2.   Koblinger i klasse W skal som en del af en automatiseret sekvens af handlinger automatisk afbryde den elektriske og pneumatiske bremsetransmissionsforbindelse og mekanisk frakoble de to køretøjer.

12.2.   Koblinger i klasse W skal opfylde de relevante prøvningskrav i bilag 6, punkt 3.3, bortset fra punkt 3.3.4. Lukning og eventuelle låseanordninger skal prøves med en statisk kraft på 0,25 D, med virkning i åbningsretningen. Prøven må ikke medføre, at koblingen åbner. Låseanordningen skal være fuldt funktionsdygtig efter prøven. En prøvekraft på 0,1 D er tilstrækkelig ved cylinderformede hovedbolte.

12.3.   Følgende samtidige minimumvinkelbevægelser skal kunne udføres, når koblingen ikke er monteret på et køretøj, men er samlet, tilkoblet og anbragt i samme normale stilling som ved montering på et køretøj.

| 12.3.1. | ± 90° vandret omkring den lodrette akse |
| --- | --- |

12.3.1.

± 90° vandret omkring den lodrette akse

| 12.3.2. | ± 20° lodret omkring den vandrette tværgående akse |
| --- | --- |

12.3.2.

± 20° lodret omkring den vandrette tværgående akse

| 12.3.3. | ± 25° aksial drejning omkring den vandrette, langsgående akse. |
| --- | --- |

12.3.3.

± 25° aksial drejning omkring den vandrette, langsgående akse.

12.4.   Klasse W-koblinger udstyret med en fjernbetjening skal opfylde forskrifterne i punkt 13 i dette bilag.

12.5.   Klasse W-koblinger skal have en fjernindikator i henhold til punkt 13 i dette bilag.

13.   Anordninger til fjernindikation og fjernbetjening

13.1.   Anordninger til fjernindikation og fjernbetjening er kun tilladt på automatiske trækstangskoblinger og automatiske sættevognskoblinger.

Anordninger til fjernindikation og fjernbetjening er kun tilladt på automatiske tilkoblingsanordninger i klasse C50-X og G50-X.

Anordninger til fjernindikation og fjernbetjening må ikke gribe ind i den mindste tilladte frie bevægelighed for tilkoblet trækøje eller tilkoblet sættevogn. De skal være fast monteret på køretøjet.

Alle anordninger til fjernindikation eller fjernbetjening er underkastet prøvning og godkendelse sammen med koblingsanordningen, tillige med alle betjenings- og forbindelsesanordninger.

13.2.   Fjernindikation

13.2.1.   Ved automatisk tilkobling skal fjernindikatoren angive koblingens lukkede og dobbelt låste position ad optisk vej i overensstemmelse med punkt 13.2.2. Derudover kan den åbne stilling angives. I dette tilfælde skal angivelsen udføres som beskrevet i punkt 13.2.3.

Ved enhver åbning og lukning af koblingen skal fjernindikatoren automatisk aktiveres og tilbagestilles.

13.2.2.   Skift fra åben til lukket og dobbelt låst position skal angives ved et optisk grønt signal.

13.2.3.   Såfremt anordningen angiver koblingens åbne og/eller ulåste position, skal dette ske ved et optisk rødt signal.

13.2.4.   Når anordningen angiver, at automatisk tilkobling er fuldført, skal fjernindikatoren sikre, at koblingsbolten virkelig har nået sin dobbelt låste slutposition.

13.2.5.   Ingen fejl ved fjernindikatorsystemet må ved sin optræden medføre, at systemet angiver tilkoblet og låst position, selv om slutpositionen ikke er nået.

13.2.6.   Udløsning af den ene af de to låseanordninger skal medføre, at det grønne optiske signal slukker, og/eller at det røde optiske signal (hvis det forefindes) tænder.

13.2.7.   De mekaniske indikatorer, som er monteret direkte på tilkoblingsanordningen, skal være bibeholdt.

13.2.8.   For at fjernindikatorerne ikke skal bortlede førerens opmærksomhed under normal kørsel, skal disse kunne afbrydes, men de skal automatisk aktiveres igen, når koblingen derefter åbnes og lukkes — se punkt 13.2.1.

13.2.9.   Når fjernindikatorens betjeningsknapper og signalgivere er installeret i førerhuset, skal de være placeret i førerens synsfelt og være tydeligt mærkede.

Når anordningerne til fjernindikation er monteret på køretøjets side, skal de være permanent og tydeligt mærkede.

13.3.   Fjernbetjening

13.3.1.   Forefindes fjernbetjeningsanordning som defineret i punkt 2.8 i dette regulativ, skal køretøjet desuden have fjernindikator som beskrevet i punkt 13.2.

13.3.2.   Der skal forefindes en særlig kontakt (hovedkontakt, betjeningsarm eller ventil), som tillader koblingen at blive åbnet eller lukket ved hjælp af fjernbetjeningsanordningen. Er hovedkontakten ikke placeret i førerhuset, skal den enten være placeret utilgængeligt for uvedkommende eller kunne aflåses. Betjening af koblingen fra førerhuset må kun være mulig, når uforvarende betjening er udelukket, f.eks. ved at betjening kræver brug af begge hænder.

Det skal være muligt at konstatere, om åbning af koblingen ved fjernbetjening har fundet sted eller ikke.

13.3.3.   Hvis fjernbetjening kræver, at koblingen åbnes ved ydre påvirkning, skal den tilstand, hvori den ydre påvirkning virker på koblingen, angives på passende måde over for føreren. Dette er dog ikke nødvendigt, hvis den ydre påvirkning kun er til stede, mens fjernbetjeningen er i funktion.

13.3.4.   Er fjernbetjeningsmekanismen til aktivering af koblingens åbning placeret udvendigt på køretøjet, skal der være frit overblik over området mellem de to køretøjer, men betjening skal kunne foretages, uden at man går ind mellem køretøjerne.

13.3.5.   En enkelt betjeningsfejl eller optræden af en enkelt funktionsfejl må ikke kunne medføre utilsigtet åbning af koblingen under normal anvendelse på vej. Enhver fejl i systemet skal angives direkte eller skal kunne konstateres umiddelbart ved næste betjening, f.eks. ved en funktionsfejl.

13.3.6.   Ved svigt af fjernbetjeningen skal der være mulighed for nødåbning af koblingen på mindst én anden måde. Kræves der værktøj hertil, skal dette høre med til køretøjets værktøjssæt. Kravene i punkt 3.6 i dette bilag gælder ikke håndtag, som kun anvendes til åbning af koblingen i nødsituationer.

13.3.7.   Fjernbetjeningsanordninger skal være permanent og tydeligt mærkede.

---

BILAG 6

PRØVNING AF MEKANISKE TILKOBLINGSANORDNINGER OG -KOMPONENTER

1.   Generelle prøvningsforskrifter

1.1.   Prøveeksemplarer af tilkoblingsanordninger skal både gennemgå styrke- og funktionsprøvning. Prøvninger skal udføres i forhold til de værst tænkelige betingelser.

Der kan udføres en teoretisk vurdering for at bestemme de værst tænkelige betingelser. Fysisk prøvning skal så vidt muligt udføres, men medmindre andet er angivet, kan den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste afstå fra at gennemføre en styrkeprøve, når komponentens enkle konstruktion muliggør en teoretisk vurdering.

Teoretiske vurderinger skal under alle omstændigheder kunne give resultater af samme kvalitet som en dynamisk eller statisk prøvning. I tvivlstilfælde skal resultaterne af den fysiske prøvning være afgørende.

Se også punkt 4.10 i dette regulativ.

1.2.   For tilkoblingsanordninger skal styrken efterprøves ved dynamisk prøvning (udholdenhedsprøve). I visse tilfælde kan det være nødvendigt at foretage supplerende statiske prøvninger (se punkt 3 i dette bilag).

1.3.   Den dynamiske prøvning (bortset fra prøvningen i henhold til punkt 3.10 i dette bilag) udføres med en tilnærmelsesvis sinusformet belastning (alternerende og/eller pulserende), idet antal belastningscyklusser afpasses efter materialet. Der må ikke opstå revner eller brud.

1.4.   De foreskrevne statiske prøvninger må kun give anledning til let blivende deformation. Medmindre andet er angivet må den permanente, plastiske deformation efter udløsning ikke være over 10 procent af den største deformation målt under prøvningen. Hvis måling af deformationen under prøven udsætter prøvningspersonellet for risiko, kan denne del af den statiske prøvning udelades, forudsat at samme parameter kontrolleres ved andre prøvninger, som f.eks. den dynamiske prøvning.

1.5.   De anslåede belastninger ved de dynamiske prøvninger baseres på den vandrette kraftkomponent i køretøjets længdeakse samt den lodrette kraftkomponent. Vandrette kraftkomponenter vinkelret på køretøjets længdeakse samt kraftmomenter tages ikke i betragtning, forudsat at de er af underordnet betydning. Denne forenkling gælder ikke for prøvningsproceduren i henhold til punkt 3.10 i dette bilag.

Hvis tilkoblingsanordningens udformning, dens fastgørelse til køretøjet eller fastgørelse af supplerende systemer (stabilisatorer, lynkoblinger osv.) udvikler ekstra kræfter eller kraftmomenter, kan den typegodkendende myndighed kræve supplerende prøver.

Den vandrette kraftkomponent i køretøjets længdeakse repræsenteres af en teoretisk bestemt referenceværdi, D-værdien eller Dc-værdien. Den lodrette kraftkomponent repræsenteres i givet fald af det statiske lodrette koblingstryk S i sammenkoblingspunktet samt den antagne lodrette belastning V, eller, for sættevognskoblinger, af det statiske lodrette koblingstryk U.

1.6.   De karakteristiske værdier D, Dc, S, V og U, som prøverne er baseret på, og som er defineret i punkt 2.11 i dette regulativ, tages fra fabrikantens oplysninger i typegodkendelsesansøgningen — se meddelelsesformularerne i bilag 1 og 2.

1.7.   Eventuelle anordninger til sikker låsning, som holdes i stilling ved fjederkraft, skal forblive i låst stilling, når de underkastes en kraft, som påføres i den mest ugunstige retning og svarer til tre gange låsemekanismens masse.

2.   Prøvningsprocedurer

Hvis prøvningsproceduren i henhold til punkt 3.10 i dette bilag anvendes, finder punkt 2.1, 2.2, 2.3 og 2.5 ikke anvendelse.

2.1.   Ved dynamiske og statiske prøver opsættes prøveemnet i passende prøveapparatur med passende midler til kraftpåvirkning, således at emnet ikke udsættes for ekstra kræfter eller kraftmomenter ud over den foreskrevne prøvekraft. Ved alternerende kraftpåvirkninger må kraftens retning højst afvige ± 1° fra den foreskrevne. Ved pulserende og statiske prøver skal vinklen være den, der fastlægges for påvirkning med den største prøvekraft. Normalt kræver dette et hængselled i kraftens angrebspunkt (dvs. koblingspunktet) samt endnu et led i passende afstand derfra.

2.2.   Prøvefrekvensen må ikke være over 35 Hz. Den valgte prøvefrekvens skal være tydeligt adskilt fra resonansfrekvenserne i prøveopstillingen, herunder den prøvede anordning. Ved asynkron prøvning skal frekvensafvigelsen mellem de to kraftkomponenter være fra ca. 1 % til højst 3 %. For tilkoblingsanordninger af stål skal antallet af belastningscyklusser være 2 × 106. For anordninger af andre materialer end stål kan et større antal cyklusser være nødvendigt. Til påvisning af revnedannelse anvendes farvepenetrationstesten eller en ækvivalent metode.

2.3.   Ved pulserende prøver varierer prøvekraften mellem den maksimale prøvekraft og en lavere minimal prøvekraft, som ikke må være over 5 % af den maksimale kraft, medmindre andet er angivet i den pågældende prøvemetode.

2.4.   Ved andre statiske prøver end de særlige prøver, der kræves efter punkt 3.2.3 i dette bilag, skal prøvekraften påføres jævnt og hurtigt og opretholdes i mindst 60 sekunder.

2.5.   Den tilkoblingsanordning eller -komponent, der prøves, skal normalt anbringes så stift som muligt i prøveopstillingen i samme position som den, hvori den skal anbringes på køretøjet. Fastgørelsesanordningerne skal være de af fabrikanten eller ansøgeren foreskrevne og skal være dem, som er bestemt til fastgøring af tilkoblingsanordningen eller -komponenten på køretøjet, og/eller skal have identiske mekaniske egenskaber.

2.6.   Tilkoblingsanordninger og -komponenter skal prøves i den form, hvori de anvendes under kørslen. Efter fabrikantens skøn og efter aftale med den tekniske tjeneste kan fleksible komponenter dog neutraliseres, hvis det er nødvendigt af hensyn til prøvningsmetoden og ikke bevirker, at resultatet af prøven bliver mindre realistisk.

Fleksible komponenter, som bliver overophedet ved disse accelererede prøvningsforløb, kan udskiftes under prøven. Prøvebelastningerne kan påføres ved hjælp af særlige slørfrie anordninger.

3.   Særlige prøvningsforskrifter

Hvis prøvningsproceduren i henhold til punkt 3.10 i dette bilag anvendes, finder forskrifterne i punkt 3.1.1 til 3.1.6 ikke anvendelse.

3.1.   Koblingskugler og trækbeslag

3.1.1.   Mekaniske tilkoblingsanordninger med koblingskugler kan være af følgende type:

| a) | udelte koblingskugler, herunder anordninger med ikke ombyttelige, aftagelige kugler (se figur 20, litra a, og 20, litra b) |
| --- | --- |

a)

udelte koblingskugler, herunder anordninger med ikke ombyttelige, aftagelige kugler (se figur 20, litra a, og 20, litra b)

| b) | koblingskugler bestående af et antal dele, som kan adskilles fra hinanden (se figur 20, litra c, 20, litra d, og 20, litra e) |
| --- | --- |

b)

koblingskugler bestående af et antal dele, som kan adskilles fra hinanden (se figur 20, litra c, 20, litra d, og 20, litra e)

| c) | trækbeslag uden kugle monteret (se figur 20, litra f). |
| --- | --- |

c)

trækbeslag uden kugle monteret (se figur 20, litra f).

Figur 20

Udformning af trækbeslag af kugletypen

| | a | Trækbeslag og koblingskugle i ét stykke |
| --- | --- | --- |

Image 27

a

Trækbeslag og koblingskugle i ét stykke

| b | Kugleenheden kan være manuelt aftagelig uden brug af værktøj, f.eks. med bajonetfatning |
| --- | --- |

b

Kugleenheden kan være manuelt aftagelig uden brug af værktøj, f.eks. med bajonetfatning

| c | Trækbeslag med kugle, der er aftagelig ved brug af værktøj |
| --- | --- |

c

Trækbeslag med kugle, der er aftagelig ved brug af værktøj

| d | Trækbeslag med aftagelig kugle på fast holder, f.eks. af klasse A50 |
| --- | --- |

d

Trækbeslag med aftagelig kugle på fast holder, f.eks. af klasse A50

| e | Trækbeslag med kugle, der er aftagelig ved brug af værktøj |
| --- | --- |

e

Trækbeslag med kugle, der er aftagelig ved brug af værktøj

| f | Trækbeslag uden monteret kugleenhed |
| --- | --- |

f

Trækbeslag uden monteret kugleenhed

3.1.2.   Den grundlæggende prøve er en dynamisk udholdenhedsprøve. Prøveemnet udgøres af koblingskuglen, kuglehalsen og de konsoller, som benyttes til fastgøring til køretøjet. Koblingskuglen og trækbeslaget skal være stift fastgjort til prøveopstillingen, som skal kunne frembringe en alternerende kraft; delene skal være fastgjort i samme position som ved den påtænkte anvendelse.

3.1.3.   Placeringen af fastgørelsespunkterne for koblingskugle og trækbeslag angives af køretøjets fabrikant (se bilag 2, tillægget, til dette regulativ).

3.1.4.   De til prøvningen indleverede anordninger skal være forsynet med alle de dele og konstruktionsdetaljer, som kan have indvirkning på styrkekriterierne (f.eks. plade for elektrisk stikdåse, eventuel mærkning osv.). Prøveemnet skal omfatte alle dele frem til forankrings- eller monteringspunkterne på køretøjet. Den geometriske placering af koblingskuglen og af tilkoblingsanordningens fastgørelsespunkter i forhold til referencelinjen skal oplyses af køretøjets fabrikant og skal være angivet i prøvningsrapporten. Motorkøretøjets fabrikant skal give tilkoblingsanordningens fabrikant alle nødvendige oplysninger om placeringer af fastgørelsespunkter i forhold til referencelinjen, og alle disse placeringer skal indgå i prøvningen.

3.1.5.   Prøveemnet, som er monteret i prøveopstillingen, underkastes en prøve med alternerende belastning, som påføres i den i figur 21 eller 22 viste vinkel i forhold til kuglen.

Prøvevinklens retning bestemmes af den indbyrdes lodrette beliggenhed af en vandret referencelinje gennem kuglens centrum og en vandret linje gennem det fastgørelsespunkt for tilkoblingsanordningen, som er det højeste af dem, som i et vandret plan er nærmest på et tværgående lodret plan gennem kuglens centrum. Ligger linjen gennem fastgørelsespunktet over den vandrette referencelinje, udføres prøven i en vinkel α = + 15° ± 1°, og ligger den under, udføres prøven i en vinkel på α = – 15° ± 1° (se figur 21). De fastgørelsespunkter, som tages i betragtning ved fastlæggelse af prøvningsvinklen, skal være dem, der foreskrives af køretøjets fabrikant, og som overfører hovedparten af trækkræfterne til motorkøretøjets struktur.

Denne vinkel er valgt for at tage både den lodrette statiske og dynamiske belastning i betragtning og finder kun anvendelse, når den tilladte statiske lodrette belastning ikke overstiger:

| S = 120 × D | [N] |
| --- | --- |

S = 120 × D

[N]

Når den statiske lodrette belastning overskrider det ovenfor beregnede, skal vinklen under begge betingelser øges til 20°.

Den dynamiske prøvning skal udføres med følgende prøvekraft:

Fhs res = ±0,6 D

3.1.6.   Ved prøvningen benyttes den i det følgende angivne fremgangsmåde for de respektive typer tilkoblingsanordninger (se punkt 3.1.1 i dette bilag):

| 3.1.6.1. | Koblingskugler i ét stykke, herunder anordninger med ikke ombyttelige, aftagelige kugler (se figur 20, litra a, og 20, litra b).
  3.1.6.1.1.   Styrkeprøvningen af de i figur 20, litra a, og 20, litra b, viste anordninger skal finde sted efter kravene i punkt 3.1.5.

  Figur 21


  Vinkler for påføring af prøvekraften







  Bemærk: Linjen parallel med referencelinjen går gennem centrum af det højeste og nærmeste punkt til montering af trækbeslaget på køretøjet (se bilag 6, punkt 3.1.5).

  Figur 22


  Vinkler for påføring af prøvekraften







  Bemærk: Retningen for den alternerende prøvekraft, Fhs res, afhængigt af beliggenheden af referencelinjen for kuglens centrum i forhold til linjen parallel med denne referencelinje (se figur 21). |
| --- | --- |

3.1.6.1.

Koblingskugler i ét stykke, herunder anordninger med ikke ombyttelige, aftagelige kugler (se figur 20, litra a, og 20, litra b).

3.1.6.1.1.   Styrkeprøvningen af de i figur 20, litra a, og 20, litra b, viste anordninger skal finde sted efter kravene i punkt 3.1.5.

Figur 21

Vinkler for påføring af prøvekraften

Image 28

Bemærk: Linjen parallel med referencelinjen går gennem centrum af det højeste og nærmeste punkt til montering af trækbeslaget på køretøjet (se bilag 6, punkt 3.1.5).

Figur 22

Vinkler for påføring af prøvekraften

Image 29

Bemærk: Retningen for den alternerende prøvekraft, Fhs res, afhængigt af beliggenheden af referencelinjen for kuglens centrum i forhold til linjen parallel med denne referencelinje (se figur 21).

| 3.1.6.2. | Koblingskugler bestående af dele, som kan adskilles fra hinanden.
  Følgende kategorier defineres:






  a) | Trækbeslag og kugle (se figur 20, litra c) |
| --- | --- | --- |

3.1.6.2.

Koblingskugler bestående af dele, som kan adskilles fra hinanden.

Følgende kategorier defineres:

a)

Trækbeslag og kugle (se figur 20, litra c)

| b) | Trækbeslag og kugle på fast holder (se figur 20, litra d) |
| --- | --- |

b)

Trækbeslag og kugle på fast holder (se figur 20, litra d)

| c) | Trækbeslag med aftagelig kugle (se figur 20, litra e) |
| --- | --- |

c)

Trækbeslag med aftagelig kugle (se figur 20, litra e)

| d) | Trækbeslag uden kugle (se figur 20, litra f). |
| --- | --- |

d)

Trækbeslag uden kugle (se figur 20, litra f).

3.1.6.2.1.   Styrkeprøvningen af de i figur 20, litra c, og 20, litra f, viste anordninger skal finde sted efter forskrifterne i punkt 3.1.5. På målene e og f sættes en fabrikationstolerance på ± 5 mm, hvilket angives i prøvningsrapporten.

Prøvningen af trækbeslaget (se figur 20, litra f) skal ske med kuglen påmonteret (på holder). Der vil kun blive taget hensyn til resultater vedrørende trækbeslaget mellem fastgørelsespunkterne og kugleholderens monteringsflade.

Målene e og f skal have en fabrikationstolerance på ± 5 mm og fastsættes af tilkoblingsanordningens fabrikant.

| 3.1.6.3. | Vedrørende tilkoblingsanordninger med variable mål e og f for aftagelige og ombyttelige koblingskugler henvises til figur 22.
  3.1.6.3.1.   Styrkeprøvning af sådanne trækbeslag skal ske efter forskrifterne i punkt 3.1.5.
  3.1.6.3.2.   Kan den værst tænkelige situation fastlægges i samråd mellem fabrikanten og den typegodkendende myndighed eller tekniske tjeneste, vil prøvning af denne situation alene være tilstrækkelig.
  Hvis ikke, skal der prøves flere forskellige kugleplaceringer efter et forenklet prøvningsprogram i henhold til punkt 3.1.6.3.3.
  3.1.6.3.3.   In a simplified test programme, the value for f shall be between a defined value of fmin and a value of fmax which does not exceed 100 mm. Kuglens afstand fra holderen, emax, skal være 130 mm. For at prøven skal dække alle mulige positioner af kuglen i området givet ved den vandrette afstand fra monteringsfladen og det lodrette variationsområde af f (fmin til fmax), prøves to anordninger:






  a) | den ene med kuglen i øverste position (fmax), og |
| --- | --- | --- |

3.1.6.3.

Vedrørende tilkoblingsanordninger med variable mål e og f for aftagelige og ombyttelige koblingskugler henvises til figur 22.

3.1.6.3.1.   Styrkeprøvning af sådanne trækbeslag skal ske efter forskrifterne i punkt 3.1.5.

3.1.6.3.2.   Kan den værst tænkelige situation fastlægges i samråd mellem fabrikanten og den typegodkendende myndighed eller tekniske tjeneste, vil prøvning af denne situation alene være tilstrækkelig.

Hvis ikke, skal der prøves flere forskellige kugleplaceringer efter et forenklet prøvningsprogram i henhold til punkt 3.1.6.3.3.

3.1.6.3.3.   In a simplified test programme, the value for f shall be between a defined value of fmin and a value of fmax which does not exceed 100 mm. Kuglens afstand fra holderen, emax, skal være 130 mm. For at prøven skal dække alle mulige positioner af kuglen i området givet ved den vandrette afstand fra monteringsfladen og det lodrette variationsområde af f (fmin til fmax), prøves to anordninger:

a)

den ene med kuglen i øverste position (fmax), og

| b) | den anden med kuglen i nederste position (fmin). |
| --- | --- |

b)

den anden med kuglen i nederste position (fmin).

Den vinkel, hvori prøvekraften påføres, er forskellig og kan være positiv eller negativ, afhængigt af forholdet mellem den vandrette referencelinje gennem kuglens centrum og den parallelle linje gennem det højeste og nærmeste fastspændingspunkt for koblingsanordningen. De vinkler, som skal anvendes, er vist i figur 22.

3.1.7.   Anvendes aftagelige kugler med anden fastgørelse end påskruede beslag, f.eks. fjederklemmer, og bliver systemets sikre mekaniske indgreb ikke testet ved den dynamiske prøve, skal systemet underkastes en statisk prøvning, hvor kraften i en passende retning påføres kuglen eller systemet til sikkert mekanisk indgreb. Når systemet til sikkert mekanisk indgreb fastholder kuglen i lodret retning, skal kuglen ved den statiske prøve påføres en opadrettet lodret kraft svarende til D-værdien. Når systemet til sikkert mekanisk indgreb fastholder kuglen gennem en tværgående vandret udformning, påføres en kraft på 0,25 D i denne retning ved den statiske prøve. Der må ikke opstå brud på anordningen til sikkert mekanisk indgreb eller nogen deformation, som kan forventes at have negativ indvirkning på dens funktion.

3.1.8.   Fastgørelsespunkterne for den sekundære kobling omhandlet i punkt 4.8 skal kunne modstå en vandret statisk kraft på 2D med en maksimal størrelse på 15 kN. Når der er separat fastgørelsespunkt til et løsrivelseskabel, skal dette kunne modstå en vandret statisk kraft lig med D.

3.2.   Kuglekoblinger

3.2.1.   Den grundlæggende prøve er en udholdenhedsprøve med alternerende kraftpåvirkning, efterfulgt af en statisk prøve (løfteprøve), udført på samme prøveemne.

3.2.2.   Den dynamiske prøve skal udføres med en koblingskugle i klasse A af passende styrke. Kobling og koblingskugle skal anbringes på prøveopstillingen efter fabrikantens anvisninger og svarende til deres relative stilling ved normal brug. Der må ikke være mulighed for, at prøveemnet påvirkes af ekstra kræfter ud over prøvekraften. Prøvekraften påføres langs en linje gennem kuglens centrum med 15° hældning bagud (se figur 23). Et prøveemne underkastes en udholdenhedsprøve med følgende prøvekraft:

Fhs res w = ± 0,6 D

Når den tilladte statiske lodrette belastning S er over 120 D, øges prøvningsvinklen til 20°.

Figur 23

Dynamisk prøve

Image 30

3.2.3.   Desuden udføres en statisk løsrivelsesprøve. Den hertil anvendte koblingskugle skal have en diameter på 49,00 til 49,13 mm for at repræsentere en slidt koblingskugle. Løsrivelseskraften, Fa, påføres vinkelret på både den tværgående og langsgående centerlinjeakse af koblingshovedet og øges jævnt og hurtigt til værdien:

Fa = g(C + S/1 000) kN og skal fastholdes i 10 sekunder.

Kuglekoblingen må ikke løsrives fra kuglen, og ingen del af kuglekoblingen må udvise blivende deformation, som kan nedsætte dens funktionsevne.

3.2.4.   Den/de sekundære tilkoblingsanordning(er) som omhandlet i punkt 4.9 skal kunne modstå en statisk kraft på 2D, maksimalt 15 kN.

3.3.   Trækstangskoblinger og trækbjælker

3.3.1.   Et prøveemne underkastes en udholdenhedsprøve. Tilkoblingsanordningen skal være udstyret med alle befæstelsesdele, som er nødvendige til dens fastgørelse på køretøjet. Alle dele til montering mellem trækstangskoblingen og køretøjets ramme, (dvs. trækbjælker) skal prøves med samme kræfter som koblingen. Ved prøvning af trækbjælker bestemt til standardtrækstangskoblinger skal den lodrette belastning påføres i en langsgående afstand fra fastgørelsespunkternes lodrette plan, som svarer til stillingen af den tilsvarende standardkobling.

3.3.2.   Trækstangskoblinger til hængslede trækstænger (S = 0)

Den dynamiske prøve udføres med en vandret alternerende kraft, Fhw = ± 0,6 D i en retning parallelt med jorden og i motorkøretøjets langsgående midterplan gennem centrum af koblingsbolten.

3.3.3.   Trækstangskoblinger til brug på kærrer (S > 0)

3.3.3.1.   Kærrer med tilladt masse til og med 3,5 ton: Trækstangskoblinger til kærrer med en totalmasse til og med 3,5 ton skal afprøves på samme måde som kuglekoblinger og trækbeslag beskrevet i punkt 3.1 i dette bilag.

3.3.3.2.   Kærrer med en totalmasse over 3,5 ton:

| | Prøvekræfterne skal påføres prøveemnet i både vandret og lodret retning i en asynkron udholdenhedsprøve. Den vandrette angrebslinje skal være parallel med jorden i motorkøretøjets langsgående midterplan og gå gennem centrum af koblingsbolten. Den lodrette angrebslinje skal være vinkelret på den vandrette kraftlinje og virke langs koblingsboltens langsgående centerlinje. |
| --- | --- |

Prøvekræfterne skal påføres prøveemnet i både vandret og lodret retning i en asynkron udholdenhedsprøve. Den vandrette angrebslinje skal være parallel med jorden i motorkøretøjets langsgående midterplan og gå gennem centrum af koblingsbolten. Den lodrette angrebslinje skal være vinkelret på den vandrette kraftlinje og virke langs koblingsboltens langsgående centerlinje.

| | Fastgørelsen af trækstangskobling og trækøje til prøveopstillingen skal være den samme som den, der er bestemt til fastgørelse til køretøjet efter fabrikantens monteringsanvisning. |
| --- | --- |

Fastgørelsen af trækstangskobling og trækøje til prøveopstillingen skal være den samme som den, der er bestemt til fastgørelse til køretøjet efter fabrikantens monteringsanvisning.

| | Der anvendes følgende prøvekræfter:

  Tabel 14


  Prøvekræfter








  Prøvekraft | Gennemsnitsværdi (kN) | Amplitude (kN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vandret kraft | 0 | ± 0,6 Dc (se bemærkning) |
| Lodret kraft | S × g/1 000 | ± 0,6 V (se bemærkning) |

Der anvendes følgende prøvekræfter:

Tabel 14

Prøvekræfter

Prøvekraft

Gennemsnitsværdi (kN)

Amplitude (kN)

Vandret kraft

0

± 0,6 Dc (se bemærkning)

Lodret kraft

S × g/1 000

± 0,6 V (se bemærkning)

Bemærk: For så vidt angår specialtrækstangskoblinger i klasse T nedsættes disse værdier til ± 0,5 Dc og ± 0,5 V.

De lodrette og vandrette kraftkomponenter skal være sinusformede og påføres asynkront med en frekvensforskel mellem 1 % og 3 %.

3.3.4.   Statisk prøvning på koblingsboltens låseanordning

With drawbar couplings it is also necessary to test the closure and any locking devices by means of a static force of 0,25 D acting in the direction of opening, The test shall not cause the closure to open and it shall not cause any damage, En prøvekraft på 0,1 D er tilstrækkelig ved cylinderformede hovedbolte.

3.4.   Trækøjer

3.4.1.   Trækøjer skal underkastes de samme dynamiske prøver som trækstangskoblinger. Trækøjer, som udelukkende anvendes til påhængskøretøjer med hængslet trækstang, som giver fri lodret bevægelighed, underkastes en alternerende belastning som beskrevet i punkt 3.3.2. Trækøjer, som tillige er beregnet til kærrer, prøves på samme måde som kuglekoblinger (punkt 3.2) for tilladte påhængsvognsmasser C til og med 3,5 ton, og på samme måde som trækstangskoblinger (punkt 3.3.3.2) for kærrer med en tilladt masse C på over 3,5 ton.

3.4.2.   Ringformede trækøjer i klasse L afprøves som beskrevet i punkt 3.4.2.1 og 3.4.2.2.

3.4.2.1.   De skal underkastes en pulserende prøve i den monteringssammensætning, der svarer til monteringen på køretøjet. Prøvningen skal udføres ved hjælp af koblinger i klasse K. Alternativt kan tilkoblingsanordningen erstattes af en skabelon, der repræsenterer samme miljø efter aftale med den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste.

3.4.2.2.   De skal underkastes en dynamisk prøve som beskrevet i punkt 3.4.1. i forhold til den tilsvarende karakteristiske værdier af tilkoblingsanordningen i klasse K som angivet af fabrikanten.

3.4.3.   Prøvning af trækøjer skal udføres således, at den alternerende kraft også virker på de dele, som benyttes til fastgørelse af trækøjet til trækstangen. Alle fleksible mellemkomponenter skal fastspændes.

3.5.   Koblinger af krogtypen

3.5.1.   Koblinger af krogtypen i klasse K skal bestå den dynamiske prøve i punkt 3.5.2 i dette bilag.

3.5.2.   Dynamisk prøve:

| 3.5.2.1. | Den dynamiske prøve er en pulserende prøve med et ringformet trækøje i klasse L, med koblingen monteret på samme måde som ved montering på køretøjet, og med alle de nødvendige dele til montering på køretøjet. Dog kan eventuelle fleksible komponenter med den typegodkendende myndigheds eller den tekniske tjenestes godkendelse ophæves. |
| --- | --- |

3.5.2.1.

Den dynamiske prøve er en pulserende prøve med et ringformet trækøje i klasse L, med koblingen monteret på samme måde som ved montering på køretøjet, og med alle de nødvendige dele til montering på køretøjet. Dog kan eventuelle fleksible komponenter med den typegodkendende myndigheds eller den tekniske tjenestes godkendelse ophæves.

| 3.5.2.2. | Koblinger af krogtypen bestemt til brug med påhængskøretøjer med hængslet trækstang, hvor den påførte lodrette belastning af koblingen, S, er nul — prøves på samme måde som beskrevet i punkt 3.3.2. |
| --- | --- |

3.5.2.2.

Koblinger af krogtypen bestemt til brug med påhængskøretøjer med hængslet trækstang, hvor den påførte lodrette belastning af koblingen, S, er nul — prøves på samme måde som beskrevet i punkt 3.3.2.

| 3.5.2.3. | Koblinger af krogtypen bestemt til brug med kærrer (S > 0):






  3.5.2.3.1. | Koblinger af krogtypen bestemt til brug med kærrer ≤ 3,5 ton skal prøves på samme måde som beskrevet i punkt 3.1 i dette bilag. |
| --- | --- | --- |

3.5.2.3.

Koblinger af krogtypen bestemt til brug med kærrer (S > 0):

3.5.2.3.1.

Koblinger af krogtypen bestemt til brug med kærrer ≤ 3,5 ton skal prøves på samme måde som beskrevet i punkt 3.1 i dette bilag.

| 3.5.2.3.2. | Koblinger af krogtypen bestemt til brug med kærrer > 3,5 ton skal prøves på samme måde som beskrevet i punkt 3.3.3.2 i dette bilag. |
| --- | --- |

3.5.2.3.2.

Koblinger af krogtypen bestemt til brug med kærrer > 3,5 ton skal prøves på samme måde som beskrevet i punkt 3.3.3.2 i dette bilag.

3.5.3.   Dynamisk prøve på koblingens låseanordning

For koblinger af krogtypen er det desuden nødvendigt at prøve lukningen og eventuelle låseanordninger ved påføring af en statisk kraft på 0,6 D, virkende i åbningsretningen. Prøven må ikke medføre, at koblingen åbner. Lukningen/låseanordningen skal være funktionsdygtige efter prøvningen.

3.6.   Trækstænger

3.6.1.   Trækstænger prøves på samme måde som trækøjer (se punkt 3.4). Den typegodkendende myndighed eller tekniske tjeneste kan afstå fra en udholdenhedsprøve, når en komponents enkle konstruktion muliggør teoretisk vurdering af dens styrke. De konstruktivt bestemte kræfter ved teoretisk verifikation af trækstænger for kærrer med en tilladt masse C til og med 3,5 ton skal beregnes efter ISO 7641/1:1983. De konstruktivt bestemte kræfter ved teoretisk verifikation af trækstænger for kærrer med tilladt totalmasse C over 3,5 ton beregnes på følgende måde:

Fsp = g × S/1 000) + V

Hvor kraftamplituden V er den, der er defineret i punkt 2.11.4 i dette regulativ.

De tilladte belastninger baseret på de konstruktivt bestemte masser for påhængskøretøjer med en tilladt totalmasse C over 3,5 ton skal være i overensstemmelse med punkt 5.3 i ISO 7641/1:1983. For trækstænger med knæk (f.eks. svanehals) og for trækstænger til selvbærende påhængskøretøjer skal den vandrette kraftkomponent Fhp = 1,0 × D tages i betragtning.

3.6.2.   Hængslede trækstænger til selvbærende påhængskøretøjer med fri bevægelighed i det lodrette plan skal ud over udholdenhedsprøven eller den teoretiske styrkeverifikation verificeres for stivhed mod udknækning, enten ved teoretisk beregning med en konstruktivt bestemt belastning på 3,0 × D eller ved en udknækningsprøve med en kraft på 3,0 × D. Anvendes beregning, skal de tilladte spændinger være i overensstemmelse med punkt 5.3 i ISO 7641/1:1983.

3.6.3.   For styrende aksler efterprøves bøjningsbestandigheden ved teoretisk beregning eller ved en bøjningsprøve. Der påføres en vandret siderettet statisk kraft i koblingspunktets midtpunkt. Størrelsen af denne kraft vælges således, at der udøves et kraftmoment på 0,6 × Av × g (kNm) omkring forakslens centrum. De tilladte spændinger skal være i overensstemmelse med punkt 5.3 i ISO 7641/1: 1983.

Når de styrende aksler udgør en dobbeltakslet tandem forvogn (styrende bogie), forhøjes kraftmomentet til 0,95 × Av × g (kNm).

3.7.   Sættevognskoblinger

3.7.1.   De grundlæggende styrkeprøver er en dynamisk prøve og en statisk prøve (løfteprøve). Sættevognskoblinger bestemt til medstyring af sættevognen underkastes en supplerende statisk prøve (bøjningsprøve). Ved prøven skal sættevognskoblingen være udstyret med alle befæstelsesdele, som kræves til dens fastgørelse på køretøjet. Fastgørelsesmåden skal være identisk med den, der skal anvendes på selve køretøjet. Det er ikke tilladt at anvende en beregningsmetode som alternativ til fysisk afprøvning.

3.7.2.   Statiske prøver

3.7.2.1.   Standardsættevognskoblinger bestemt til styrekile eller lignende anordninger til medstyring af sættevognen (se punkt 2.7 i dette regulativ) skal styrkeprøves ved en statisk bøjningsprøve, som udføres i styreanordningens arbejdsområde og under samtidig påføring af et lodret sættevognskoblingstryk. Den største tilladte påførte lodrette belastning U på sættevognskoblingen skal påføres lodret på sættevognskoblingen i dennes arbejdsposition ved hjælp af en stiv plade tilstrækkeligt stor til helt at dække koblingen.

Den resulterende kraft af denne belastning skal gå gennem midten af sættevognskoblingens vandrette hængsel.

Samtidig skal der påføres en vandret sidekraft, som repræsenterer den nødvendige kraft til medstyring af sættevognen, på siden af sættevognskoblingens styr for hovedbolten. Kraftens størrelse og retning vælges således, at den udøver et kraftmoment på 0,75 m × D omkring midten af hovedbolten på en vægtstang med længde 0,5 m ± 0,1 m. Blivende plastisk deformation indtil 0,5 % af alle nominelle mål er tilladt. Der må ikke være revner.

3.7.2.2.   Alle sættevognskoblinger underkastes en statisk løfteprøve. En løftekraft på indtil Fa = g × U må ikke forårsage væsentlig permanent bøjning af koblingspladen over mere end 0,2 % af dennes bredde.

For standardsættevognskoblinger i klasse G50 og tilsvarende koblinger med samme hovedboltdiameter må der ikke opstå løsrivelse af hovedbolten fra koblingen ved en løftekraft på Fa = g × 2,5 U. For andre koblinger med hovedboltdiameter over 50 mm, f.eks. koblinger med hovedbolte Ø 90 mm, skal løftekraften være: Fa = g × 1,6 U med en mindsteværdi på 500 kN.

Kraften påføres ved hjælp af en arm, som i den ene ende støtter mod koblingspladen og i den anden løftes til en afstand af 1,0 til 1,5 m fra centrum af hovedbolten — se figur 24.

Armen skal danne en vinkel på 90° med hovedboltens indgangsretning i koblingen. Hvis den værst tænkelige situation er let at fastlægge, skal den værst tænkelige situation prøves. Hvis den værst tænkelige situation ikke er let at fastlægge, skal den typegodkendende myndighed eller den tekniske tjeneste bestemme, hvilken side der skal prøves. Kun én prøve er nødvendig.

Figur 24

Løfteprøve på sættevognskobling

1 to 1,5 m

Set bagfra

3.7.3.   Dynamisk prøve

Sættevognskoblingen udsættes for alternerende belastning i en prøveopstilling (asynkron dynamisk prøvning) med vandret alternerende og lodret pulserende kræfter, som virker samtidigt.

3.7.3.1.   For sættevognskoblinger, der ikke er bestemt til medstyring af sættevognen, anvendes følgende kræfter:

| Vandret | : | Fhw = ± 0,6 × D |
| --- | --- | --- |
| Lodret | : | FsO = g × 1,2 U
  FsU = g × 0,4 U |

Vandret

:

Fhw = ± 0,6 × D

Lodret

:

FsO = g × 1,2 U

FsU = g × 0,4 U

Disse to kræfter skal angribe i køretøjets langsgående midterplan, med begge angrebslinjer FsO og FsU gående gennem midten af koblingens hængsel.

Den lodrette kraft Fs alternerer mellem grænserne + g × 1,2 U og + g × 0,4 U, og den vandrette kraft mellem ± 0,6 D.

3.7.3.2.   For sættevognskoblinger bestemt til medstyring af sættevognen anvendes følgende kræfter:

| Vandret | : | Fhw = ± 0,675 D |
| --- | --- | --- |
| Lodret | : | FsO og FsU som i punkt 3.7.3.1. |

Vandret

:

Fhw = ± 0,675 D

Lodret

:

FsO og FsU som i punkt 3.7.3.1.

Kræfternes angrebslinjer er angivet i punkt 3.7.3.1.

3.7.3.3.   Ved dynamisk prøvning på sættevognskoblinger lægges et egnet smørende materiale mellem koblingspladen og hovedboltpladen for at sikre, at den højeste friktionskoefficient μ ≤ 0,15.

3.8.   Monteringsrammer for sættevognskoblinger

De dynamiske prøver for sættevognskoblinger beskrevet i punkt 3.7.3 og de statiske prøver beskrevet i punkt 3.7.2 anvendes også på monteringsrammer. For monteringsrammer er det tilstrækkeligt at udføre løfteprøven udført i én side. Prøven baseres på den specificerede maksimale monteringshøjde for koblingen, den specificerede maksimale bredde og den specificerede minimale længde af monteringsrammen. Denne prøve skal ikke anses for nødvendig, såfremt monteringsrammen er smallere og/eller længere og dens totale højde mindre end en konstruktion, som allerede har været underkastet denne prøve, og med hvilken den i øvrigt er identisk. Det er ikke tilladt at anvende en beregningsmetode som alternativ til fysisk prøvning.

3.9.   Hovedbolte for sættevognskoblinger

3.9.1.   En dynamisk prøvning med alternerende belastning skal udføres på et prøveeksemplar i prøveopstilling. Prøvning af hovedbolten må ikke kombineres med prøvning af sættevognskoblingen. Prøven skal udføres således, at belastningen også påføres de befæstelser, hvormed hovedbolten er fastgjort til sættevognen. Det er ikke tilladt at anvende en beregningsmetode som alternativ til fysisk prøvning.

3.9.2.   Der udføres en dynamisk prøvning med en vandret belastning på Fhw = ± 0,6 D på hovedbolten med denne i sin arbejdsposition.

Den påførte kraft skal gå gennem midten af den cylindriske del af den mindste diameter af hovedbolten, hvis diameter er 50,8 mm for klasse H50 (se bilag 5, figur 18).

3.10.   Alternativ udholdenhedsprøvning af koblingskugler og trækbeslag med en D-værdi ≤ 14 kN.

Som alternativ til prøvningsproceduren i punkt 3.1 kan koblingskugler og trækbeslag med en D-værdi ≤ 14 kN prøves som følger.

3.10.1.   Indledning

Den nedenfor beskrevne udholdenhedsprøvning består af en multiaksial prøvning med 3 belastningsretninger med samtidigt påførte kræfter, definerede maksimale amplituder og træthedsækvivalenter (belastningsintensitetsværdier i henhold til definitionen nedenfor).

3.10.2.   Prøvningskrav

3.10.2.1.   Definition af belastningsintensitetsværdien (LIV)

Belastningsintensitetsværdien (LIV) er en skalaværdi, som repræsenterer hårdheden af én belastningstidshistorie for så vidt angår holdbarhedsaspekter (svarer til skadessum). For så vidt angår akkumulering af skade anvendes Miners elementære regel. Til bestemmelse heraf tages hensyn til belastningsamplituder og antal gentagelser af hver amplitude (virkningerne af gennemsnitsbelastninger tages ikke i betragtning).

SN-kurven (Basquin-kurven) repræsenterer belastningsamplituderne versus antallet af gentagelser (SA,i vs. Ni). Den har en konstant hældning k i et dobbelt logaritmisk diagram (dvs. hver amplitude/påført prøvningskraft SA,i er relateret til et begrænset antal cyklusser Ni). Kurven repræsenterer den teoretiske træthedsgrænse for den analyserede konstruktion.

Belastningstidshistorien tælles i et diagram med belastningsamplitude versus antallet af gentagelser (SA,i vs. ni). Summen af forholdet ni/Ni for alle foreliggende amplitudeniveauer SA,i, svarer til LIV-værdien.

amplitude SA

cykler N; n

3.10.2.2.   Krævede LIV-værdier og maksimale amplituder

Følgende koordinatsystem anvendes:

| | x-retningen: længderetningen/modsat kørselsretningen |
| --- | --- |

x-retningen: længderetningen/modsat kørselsretningen

| | y-retningen: til højre i forhold til kørselsretningen |
| --- | --- |

y-retningen: til højre i forhold til kørselsretningen

| | z-retningen: lodret opad |
| --- | --- |

z-retningen: lodret opad

The load time history can then be expressed following the intermediate directions based on the main directions (x, y, z) considering the following equations (α = 45; α′ = 35,2):

| | Fxy(t) = Fx(t) × cos(α) + Fy(t) × sin(α) |
| --- | --- |

Fxy(t) = Fx(t) × cos(α) + Fy(t) × sin(α)

| | Fxz(t) = Fx(t) × cos(α) + Fz(t) × sin(α) |
| --- | --- |

Fxz(t) = Fx(t) × cos(α) + Fz(t) × sin(α)

| | Fyz(t) = Fy(t) × cos(α) + Fz(t) × sin(α) |
| --- | --- |

Fyz(t) = Fy(t) × cos(α) + Fz(t) × sin(α)

| | Fxyz(t) = Fxy(t) × cos(α′) + Fz(t) × sin(α′) |
| --- | --- |

Fxyz(t) = Fxy(t) × cos(α′) + Fz(t) × sin(α′)

| | Fxzy(t) = Fxz(t) × cos(α′) – Fy(t) × sin(α′) |
| --- | --- |

Fxzy(t) = Fxz(t) × cos(α′) – Fy(t) × sin(α′)

| | Fyzx(t) = Fyz(t) × cos(α′) – Fx(t) × sin(α′) |
| --- | --- |

Fyzx(t) = Fyz(t) × cos(α′) – Fx(t) × sin(α′)

LIV-værdierne udtrykt i hver retning (også kombinerede retninger) beregnes henholdsvis som summen af forholdet ni/Ni for alle foreliggende amplitudeniveauer defineret i den egnede retning.

For at demonstrere det minimale brudlevetid for den anordning, der skal typegodkendes, skal der ved udholdenhedsprøvningens mindst opnås følgende LIV-værdier:

| | LIV (1 kN ≤ D ≤ 7 kN) | LIV (7 kN < D ≤ 14 kN) |
| --- | --- | --- |
| LIVx | 0,0212 | 0,0212 |
| LIVy | lineær regression mellem:D = 1 kN: 7,026 e– 4; D = 7 kN: 1,4052 e– 4 | 1,4052 e– 4 |
| LIVz | 1,1519 e– 3 | 1,1519 e– 3 |
| LIVxy | lineær regression mellem:D = 1 kN: 6,2617 e– 3; D = 7 kN: 4,9884 e– 3 | 4,9884 e– 3 |
| LIVxz | 9,1802 e– 3 | 9,1802 e-3 |
| LIVyz | lineær regression mellem:D = 1 kN: 7,4988 e– 4; D = 7 kN: 4,2919 e– 4 | 4,2919 e– 4 |
| LIVxyz | lineær regression mellem:D = 1 kN: 4,5456 e– 3; D = 7 kN: 3,9478 e– 3 | 3,9478 e– 3 |
| LIVxzy | lineær regression mellem:D = 1 kN: 5,1977 e– 3; D = 7 kN: 4,3325 e– 3 | 4,3325 e– 3 |
| LIVyzx | lineær regression mellem:D = 1 kN: 4,5204 e– 3; D = 7 kN: 2,9687 e– 3 | 2,9687 e– 3 |

LIV (1 kN ≤ D ≤ 7 kN)

LIV (7 kN < D ≤ 14 kN)

LIVx

0,0212

0,0212

LIVy

lineær regression mellem:D = 1 kN: 7,026 e– 4; D = 7 kN: 1,4052 e– 4

1,4052 e– 4

LIVz

1,1519 e– 3

1,1519 e– 3

LIVxy

lineær regression mellem:D = 1 kN: 6,2617 e– 3; D = 7 kN: 4,9884 e– 3

4,9884 e– 3

LIVxz

9,1802 e– 3

9,1802 e-3

LIVyz

lineær regression mellem:D = 1 kN: 7,4988 e– 4; D = 7 kN: 4,2919 e– 4

4,2919 e– 4

LIVxyz

lineær regression mellem:D = 1 kN: 4,5456 e– 3; D = 7 kN: 3,9478 e– 3

3,9478 e– 3

LIVxzy

lineær regression mellem:D = 1 kN: 5,1977 e– 3; D = 7 kN: 4,3325 e– 3

4,3325 e– 3

LIVyzx

lineær regression mellem:D = 1 kN: 4,5204 e– 3; D = 7 kN: 2,9687 e– 3

2,9687 e– 3

Ved afledning af belastningstidshistorien på grundlag af ovennævnte LIV-værdier, skal hældningen være k = 5 (jf. definitionen i punkt 3.10.2.1). Basquin-kurven skal gå gennem punktet på en amplitude SA = 0,6 × D med et antal cyklusser på N = 2 × 106.

Den statiske lodrette belastning S (som defineret i punkt 2.11.3 i dette regulativ) på koblingsanordningen som angivet af fabrikanten skal lægges til de lodrette belastninger.

Under prøvningen bør de største amplituder ikke overstige følgende værdier:

| | længde Fx [–] | side Fy [–] | lodret Fz [–] |
| --- | --- | --- | --- |
| Maksimum | + 1,3 × D | + 0,45 × D | + 0,6 × D + S |
| Minimum | – 1,75 × D | – 0,45 × D | – 0,6 × D + S |

længde Fx [–]

side Fy [–]

lodret Fz [–]

Maksimum

- 1,3 × D

- 0,45 × D

- 0,6 × D + S

Minimum

– 1,75 × D

– 0,45 × D

– 0,6 × D + S

Et eksempel på et belastningstidshistorie, som opfylder disse krav, findes på:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grrf/grrf-reg55.html

3.10.3.   Prøvningsbetingelser

Koblingsanordningen monteres på en stiv prøvebænk eller på et køretøj. Hvis der er tale om et tredimensionelt tidshistoriesignal, skal det anvendes af tre aktuatorer til simultan indførelse og styring af kraftkomponenterne Fx (længde), Fy (side) og Fz (lodret). I andre tilfælde kan antallet og placeringen af aktuatorer vælges efter aftale mellem fabrikanten og den tekniske tjeneste. I alle tilfælde skal prøvningsopstillingen være i stand til simultant at indføre de nødvendige kræfter for at opfylde de LIV-værdier, der kræves i henhold til punkt 3.10.2.2.

Alle bolte skal strammes med det moment, der er angivet af fabrikanten.

3.10.3.1.   Koblingsanordning monteret på stiv holder:

Eftergivenheden for koblingsanordningens fastgørelsespunkter må ikke være mere end 1,5 mm fra referencepunktet »0-belastning« under påføring af maksimale og minimale Fx-, Fy- og Fz-kræfter og hver af disse separat på koblingspunktet.

3.10.3.2.   Koblingsanordning monteret på karosseri eller karosseridel:

| | I dette tilfælde skal koblingsanordningen være monteret på karosseriet eller en karosseridel på et køretøj af den type, som koblingsanordningen er konstrueret til. Køretøjet eller karosseridelen skal været fastgjort i en egnet prøveopstilling eller prøvebænk på en sådan måde, at alle virkninger af køretøjets ophængning elimineres. |
| --- | --- |

I dette tilfælde skal koblingsanordningen være monteret på karosseriet eller en karosseridel på et køretøj af den type, som koblingsanordningen er konstrueret til. Køretøjet eller karosseridelen skal været fastgjort i en egnet prøveopstilling eller prøvebænk på en sådan måde, at alle virkninger af køretøjets ophængning elimineres.

| | De nøjagtige forhold under prøvningen skal angives i den pågældende prøvningsrapport. Eventuelle resonansvirkninger skal kompenseres af et egnet prøvningskontrolsystem og kan reduceres ved yderligere fastgørelse mellem karosseri og prøveopstilling eller ændres hyppigt. |
| --- | --- |

De nøjagtige forhold under prøvningen skal angives i den pågældende prøvningsrapport. Eventuelle resonansvirkninger skal kompenseres af et egnet prøvningskontrolsystem og kan reduceres ved yderligere fastgørelse mellem karosseri og prøveopstilling eller ændres hyppigt.

3.10.4.   Afvisningskriterier

Ud over kriterierne i punkt 4.1 i dette regulativ, verificeret ved væskegennemtrængningskontrol, skal koblingsanordningen anses for ikke at have bestået prøven, hvis:

| a) | der konstateres synlig plastisk deformation |
| --- | --- |

a)

der konstateres synlig plastisk deformation

| b) | nogen af koblingens funktionaliteter eller sikkerhed påvirkes (f.eks. sikker tilkobling af påhængskøretøjet, maksimalt spil) |
| --- | --- |

b)

nogen af koblingens funktionaliteter eller sikkerhed påvirkes (f.eks. sikker tilkobling af påhængskøretøjet, maksimalt spil)

| c) | der konstateres et tab af fastspændingsmoment i boltene på over 30 procent af det nominelle moment målt i låseretningen |
| --- | --- |

c)

der konstateres et tab af fastspændingsmoment i boltene på over 30 procent af det nominelle moment målt i låseretningen

| d) | en tilkoblingsanordning med aftagelig del ikke kan aftages og påsættes mindst 3 gange. Ved første aftagning tillades en slagpåvirkning. |
| --- | --- |

d)

en tilkoblingsanordning med aftagelig del ikke kan aftages og påsættes mindst 3 gange. Ved første aftagning tillades en slagpåvirkning.

---

BILAG 7

MONTERINGSKRAV OG SÆRLIGE KRAV

1.   Monteringskrav og særlige krav

1.1.   Fastgørelse af koblingskugler, krogkoblinger og trækbeslag

1.1.1.   Koblingskugler, krogkoblinger og trækbeslag skal fastgøres til køretøjer i klasse M1, M2 (med en tilladt masse på ikke over 3,5 t) og N1 på en måde, som er i overensstemmelse med angivelserne af frigang og højde i figur 25. Højden måles ved den i tillægget til dette bilag angivne belastning af køretøjet.

Kravet vedrørende højde finder ikke anvendelse på terrængående køretøjer i klasse G som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3).

1.1.1.1.   Det i figur 25a og 25b viste frirum kan være optaget af ikke aftageligt udstyr som f.eks. reservehjul, forudsat at afstanden fra centrum for kuglen eller krogen i et lodret plan gennem udstyrets bageste punkt ikke er over 250 mm. Udstyret skal være monteret således, at der er tilstrækkelig adgang til at foretage tilkobling og frakobling uden risiko for at brugeren kommer til skade, og uden at det ændrer koblingens bevægelighedsvinkler.

1.1.2.   Køretøjets fabrikant skal stille monteringsanvisninger for koblingskugler, krogkoblinger og trækbeslag til rådighed og angive, om forstærkning af fastgøringsområdet er nødvendig (se bilag 2, tillægget, i dette regulativ).

1.1.3.   Det skal være muligt at til- og frakoble kuglekoblinger/krogkobling, når længdeaksen for kuglekoblingen/krogkoblingen i forhold til midten af koblingskuglen/krogkoblingen og monteringsrammen:

| | er drejet vandret 60° til højre eller venstre, (β = 60°, se figur 25) |
| --- | --- |

er drejet vandret 60° til højre eller venstre, (β = 60°, se figur 25)

| | er drejet lodret 10° op eller ned (α = 10°, se figur 25) |
| --- | --- |

er drejet lodret 10° op eller ned (α = 10°, se figur 25)

| | er drejet aksialt 10° til højre eller til venstre. |
| --- | --- |

er drejet aksialt 10° til højre eller til venstre.

| Figur 25a | Figur 25b |
| --- | --- |
| |

Figur 25a

Figur 25b

Image 33

1.1.4.   Når påhængskøretøjet ikke er tilkoblet motorkøretøjet, må det monterede trækbeslag og den monterede koblingskugle ikke (delvist) inden for planerne for geometrisk synlighed dække for belysningskomponenter (f.eks. tågebaglygte) eller monteringsflade og fastgørelsen for bagnummerplader for motorkøretøjet, medmindre den monterede mekaniske tilkoblingsanordning kan fjernes eller flyttes uden brug af værktøj, bortset fra en letbetjent (dvs. med en betjeningskraft ikke over tyve (20) Nm) nøgle, som medføres i køretøjet.

Hvis den monterede mekaniske tilkoblingsanordning er i stand til (delvis) at dække for belysningskomponenter og/eller monteringsflade og fastgørelsen for bagnummerplader for motorkøretøjet, skal dette bemærkes i prøvningsrapporten og udtrykkeligt anføres i rubrikken »Bemærkninger« på meddelelsesformularen for køretøjets typegodkendelse.

Hvis en alternativ placering af monteringsfladen og fastgørelsen for bagnummerplader på motorkøretøjet og/eller en belysningsanordning er angivet af køretøjsfabrikanten i forbindelse med, at med en mekanisk tilkoblingsanordning (delvis) dækker for den ene eller begge, skal dette bemærkes i prøvningsrapporten og anføres i rubrikken »Bemærkninger« på meddelelsesformularen for køretøjets typegodkendelse.

1.2.   Kuglekoblingers og ringformede trækøjers fastgørelse

1.2.1.   Kuglekoblinger i klasse B er tilladt til påhængsvogne med en tilladt masse til og med 3,5 ton.

Med påhængskøretøjet vandret og lastet til største tilladte akseltryk skal kuglekoblinger eller ringformede trækøjer være monteret på en sådan måde, at midten af det kugleformede hus, hvori kuglen passer, er 430 ± 35 mm over det vandrette plan, hvorpå påhængsvognens hjul står.

For campingvogne og varepåhængsvogne forstås ved »vandret stilling«, at gulvet eller lastefladen er vandret. For påhængsvogne uden en sådan referenceflade (f.eks. bådanhængere eller lignende) skal påhængsvognens fabrikant angive en passende referencelinje, som fastlægger vandret position. Højdekravet finder kun anvendelse på påhængskøretøjer til sammenkobling med de i punkt 1.1.1 i dette bilag omhandlede køretøjer. I alle tilfælde skal den vandrette stilling være fastlagt med en nøjagtighed af ± 1°.

1.2.2.   Det skal være muligt at betjene kuglekoblinger/ringformede trækøjer sikkert inden for den fri afstand for kuglekrogen/krogkoblingen som angivet i figur 25a og 25b, ved vinkler på indtil α = 25° og β = 60°.

1.2.3.   Udformningen af trækstangen, herunder kuglekobling/ringformede trækøjer til brug i kærrer i klasse O1 og O2 skal være således, at der ved kuglekoblingen/det ringformede trækøje hindres i at bore sig ned i jorden, i tilfælde af at hovedkoblingen frakobles.

1.3.   Fastgøring af trækstangskoblinger og konsoller

1.3.1.   Monteringsmål på standardtrækstangskoblinger:

For standardtrækstangskoblinger skal de i figur 15 og tabel 10 i bilag 5 anførte monteringsmål være overholdt.

1.3.2.   Krav om fjernbetjening af kobling

Såfremt en eller flere af følgende forskrifter for let og sikker betjening (punkt 1.3.3), tilgængelighed (punkt 1.3.5) eller fri afstand omkring betjeningshåndtaget (punkt 1.3.6) ikke kan opfyldes, skal en kobling med en fjernbetjeningsanordning som beskrevet i bilag 5, punkt 12.3, anvendes.

1.3.3.   Let og sikker betjening af tilkoblingsanordningen

Trækstangskoblinger skal være således monteret på køretøjet, at de kan betjenes let og sikkert.

Betjeningen omfatter ud over åbning (og eventuelt lukning) også kontrol af indikatoren for koblingsboltens lukkede og sikrede position (dels ved at se, dels ved at føle sig frem).

I det område, hvor brugeren står ved betjening af koblingen, må konstruktionen ikke frembyde farlige punkter såsom skarpe kanter, hjørner osv., uden at disse er beskyttet, så personskade er usandsynlig.

Dette område skal kunne forlades til begge sider uhindret af genstande fastgjort til koblingen eller til køretøjerne.

Brugeren skal kunne indtage en passende stilling til betjening af koblingen, uhindret af eventuel beskyttelse mod underkøring.

1.3.4.   Mindstevinkel for til- og frakobling

Til- og frakobling af trækøjet skal være mulig, når trækøjets længdeakse samtidig er drejet på følgende måde i forhold til tragtens centerlinje:

| | 50° vandret til højre eller venstre |
| --- | --- |

50° vandret til højre eller venstre

| | 6° lodret op eller ned |
| --- | --- |

6° lodret op eller ned

| | 6° aksialt til højre eller venstre. |
| --- | --- |

6° aksialt til højre eller venstre.

Dette krav finder ligeledes anvendelse på koblinger af krogtypen i klasse K for køretøjer med en tilladt masse på over 3,5 t.

1.3.5.   Adgang

The distance between the centre of the coupling pin and the edge of the bodywork of the vehicle shall not exceed 550 mm. Er afstanden over 420 mm, skal koblingen være forsynet med en anordning, hvormed den kan betjenes sikkert i en afstand af højst 420 mm fra karrosseriets yderside.

Afstanden på 550 mm kan overskrides som angivet nedenfor, forudsat at den tekniske nødvendighed heraf kan godtgøres, og at det ikke vanskeliggør nem og sikker betjening af trækstangskoblingen:

| a) | ved en afstand på indtil 650 mm for køretøjer med tippelad eller bagmonteret udstyr |
| --- | --- |

a)

ved en afstand på indtil 650 mm for køretøjer med tippelad eller bagmonteret udstyr

| b) | ved en afstand på indtil 1 320 mm, hvis den fri højde er mindst 1 150 mm |
| --- | --- |

b)

ved en afstand på indtil 1 320 mm, hvis den fri højde er mindst 1 150 mm

| c) | for biltransportkøretøjer med mindst to lastdæk, når påhængskøretøjet ikke frakobles under normal transportdrift. |
| --- | --- |

c)

for biltransportkøretøjer med mindst to lastdæk, når påhængskøretøjet ikke frakobles under normal transportdrift.

1.3.6.   Fri afstand omkring betjeningshåndtaget

For at trækstangskoblingen skal kunne betjenes sikkert, skal der være tilstrækkelig fri afstand omkring betjeningshåndtaget.

Den i figur 26 viste fri afstand skal anses for tilstrækkelig.

Er køretøjet bestemt til at monteres med forskellige typer standardtrækstangskoblinger, skal kravene til fri afstand ligeledes være opfyldt med den største kobling i den pågældende klasse anført i bilag 5, punkt 3.

Figur 26

Fri afstand omkring betjeningshåndtag

Image 34

De angivne frie afstande gælder ligeledes for trækstangskoblinger, hvis betjeningshåndtag er nedadvendte eller afvigende i udformning.

Den fri afstand skal også være tilstede inden for den minimumsvinkel for til- og frakobling, som foreskrives i punkt 1.3.4. i dette bilag.

1.3.7.   Frit arbejdsspillerum for trækstangskoblinger

Trækstangskoblingen skal, når den er monteret på vognen, have en fri afstand på mindst 10 mm til alle køretøjets øvrige dele, idet alle de i bilag 5, punkt 3, angivne mulige geometriske positioner af koblingen tages i betragtning.

Er køretøjstypen bestemt til at monteres med forskellige typer standardtrækstangskoblinger, skal kravene til fri afstand ligeledes være opfyldt med den største kobling i den pågældende klasse anført i bilag 5, punkt 3.

1.3.8.   Tilladelighed af trækstangskoblinger med specialhængsel til lodret drejning — se bilag 5, punkt 3.4.

Tilkoblingsanordninger, som har cylindrisk koblingsbolt og opnår lodret drejning af det tilkoblede trækøje gennem et ekstra hængsel, kan kun tillades i det omfang, den tekniske nødvendighed heraf kan godtgøres. Dette kan f.eks. været tilfældet for køretøjer med tippelad, når kuglekoblingen skal være hængslet, eller for køretøjer til tunge transporter, når brug af en cylindrisk koblingsbolt er nødvendig af styrkemæssige grunde.

1.4.   Fastgørelse af trækøjer og trækstænger på påhængskøretøjer

1.4.1.   Trækstænger til kærrer skal have en højdejusterbar støtteanordning, såfremt bæremassen ved påhængskøretøjets trækøje er over 50 kp, når påhængskøretøjet er lastet til sin teknisk tilladte masse med jævnt fordelt last.

1.4.2.   Når trækøjer og trækstang fastgøres på en kærre med tilladt masse C over 3,5 ton og med flere end en aksel, skal kærren have en anordning til fordeling af akseltrykket.

1.4.3.   Hængslede trækstænger skal være fri af jorden. Når trækstangen slippes i vandret stilling, skal den have en frihøjde på mindst 200 mm. Se også bilag 5, punkt 5.3 og 5.4.

1.5.   Fastgørelse af sættevognskoblinger, monteringsrammer og hovedbolte på køretøjer.

1.5.1.   Sættevognskoblinger i klasse G50 må ikke fastgøres direkte på køretøjets chassis, medmindre dette tillades af køretøjets fabrikant. Fastgørelsen til chassiset skal ske ved hjælp af en monteringsramme i overensstemmelse med monteringsanvisningen fra fabrikanten af køretøjet og af tilkoblingsanordningen.

1.5.2.   Sættevogne skal være udstyret med støtteben eller anden anordning, som muliggør frakobling og parkering af sættevognen.

Er sættevognen således udstyret, at sammenkobling af mekaniske koblingsanordninger, elektriske systemer og bremsesystemer kan finde sted automatisk, skal sættevognens støtteben automatisk trække sig op efter tilkobling af sættevognen.

Disse krav finder ikke anvendelse på sættevogne til særlige formål, hvor frakobling normalt kun finder sted på et værksted eller ved læsning eller aflæsning på særligt udformede arbejdsområder.

1.5.3.   Fastgørelsen af sættevognens hovedbolt til sættevognens monteringsramme skal ske i overensstemmelse med anvisningerne fra fabrikanten af køretøjet eller fabrikanten af koblingen.

1.5.4.   Har sættevognen styrekile, skal den opfylde forskrifterne i bilag 5, punkt 7.8.

2.   Fjernindikation og -betjening

2.1.   Ved montering af anordninger til fjernindikation og -betjening skal alle relevante krav i bilag 5, punkt 12, tages i betragtning.

Tillæg

Lastebetingelser ved måling af højde af koblingskugle

1.   Højden skal være som foreskrevet i bilag 7, punkt 1.1.1.

2.   For køretøjer i klasse M1
   (1) skal den køretøjsmasse, ved hvilken denne højde måles, angives af køretøjets fabrikant og skal være anført i meddelelsesformularen (bilag 2). Massen skal enten være den tilladte masse, fordelt mellem akslerne som foreskrevet af køretøjets fabrikant, eller den masse, som fremkommer, når køretøjet læsses i overensstemmelse med punkt 2.1 i dette tillæg.

2.1.   den maksimale størrelse af massen i køreklar stand som foreskrevet af motorkøretøjets fabrikant (se punkt 6 i meddelelsesformularen, bilag 2) plus

2.1.1.   to masser på hver 68 kg, anbragt på de yderste pladser i hver sæderække, med sæderne i den bageste stilling, som de kan stilles i til normal kørsel, og idet masserne anbringes:

| 2.1.1.1. | for originalmonterede tilkoblingsanordninger og -komponenter, som søges godkendt af køretøjets fabrikant, i et punkt ca. 100 mm foran »R«-punktet for justerbare sæder og 50 mm foran »R«-punktet for andre sæder, idet »R«-punktet fastlægges efter regulativ nr. 14, punkt 5.1.1.2
  eller |
| --- | --- |

2.1.1.1.

for originalmonterede tilkoblingsanordninger og -komponenter, som søges godkendt af køretøjets fabrikant, i et punkt ca. 100 mm foran »R«-punktet for justerbare sæder og 50 mm foran »R«-punktet for andre sæder, idet »R«-punktet fastlægges efter regulativ nr. 14, punkt 5.1.1.2

eller

| 2.1.1.2. | for tilkoblingsanordninger og -komponenter, som søges godkendt af en uafhængig fabrikant og er bestemt til markedsføring som udskiftningsdele, i en position svarende omtrent til stillingen af en siddende person. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

for tilkoblingsanordninger og -komponenter, som søges godkendt af en uafhængig fabrikant og er bestemt til markedsføring som udskiftningsdele, i en position svarende omtrent til stillingen af en siddende person.

2.1.2.   Derudover skal der for hver masse på 68 kg tilføjes yderligere 7 kg til personlig bagage, som fordeles jævnt i køretøjets bagagerum.

3.   For køretøjer i klasse N1
   (1) skal den køretøjsmasse, ved hvilken denne højde måles, være:

| 3.1. | den tilladte masse, fordelt mellem akslerne som foreskrevet af motorkøretøjets fabrikant, (se punkt 6 i meddelelsesformularen, bilag 2). |
| --- | --- |

3.1.

den tilladte masse, fordelt mellem akslerne som foreskrevet af motorkøretøjets fabrikant, (se punkt 6 i meddelelsesformularen, bilag 2).

---

(1)  Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.3, para. 2) — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

---

BILAG 8

VERIFIKATIONSPROCEDURE FOR KØRETØJ MED HENSYN TIL MONTERET TILKOBLINGSUDSTYR

1.   Generelt

Formålet med dette bilag er at angive en procedure og et godkendelseskriterium til verifikation af, at de karakteristiske ydeevneværdier for det tilkoblingsudstyr, der er monteret på det køretøj, der søges godkendt, er tilstrækkelige til at understøtte den største tilladte tilkoblede masse og køretøjets/vogntogets andre tekniske karakteristika.

1.1.   Verifikationsprocedure og godkendelseskriterier

Kravene vedrørende ydeevneværdier beregnes ved hjælp af de relevante formler i punkt 2 og 3 i dette bilag, ved anvendelse de tilladte masser for motorkøretøj, påhængskøretøj og vogntog specificeret af fabrikanten og angivet i bilag 2 til dette regulativ.

Godkendelseskriterierne er opfyldt:

| a) | hvis de beregnede krav vedrørende ydeevneværdier ikke er højere end de karakteristiske ydeevneværdier for tilkoblingsudstyret |
| --- | --- |

a)

hvis de beregnede krav vedrørende ydeevneværdier ikke er højere end de karakteristiske ydeevneværdier for tilkoblingsudstyret

| b) | hvis — i tilfælde af en trækstangskobling, der ikke opfylder ovennævnte kriterier — de beregnede ydeevneværdier og den begrænsende V-værdi som angivet af køretøjets fabrikant opfylder alle de kriterier, der er fastsat i punkt 4 i dette bilag. |
| --- | --- |

b)

hvis — i tilfælde af en trækstangskobling, der ikke opfylder ovennævnte kriterier — de beregnede ydeevneværdier og den begrænsende V-værdi som angivet af køretøjets fabrikant opfylder alle de kriterier, der er fastsat i punkt 4 i dette bilag.

2.   Beregningsformler for vogntog med to køretøjer

2.1.   Vandrette kræfter

For mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter, som ikke er bestemt til at bære lodrette belastninger, er værdien:

Formula

For mekaniske tilkoblingsanordninger og -komponenter til kærrer som defineret i punkt 2.13 er værdien:

Formula

For sættevognskoblinger i klasse G, sættevognshovedbolte i klasse H og monteringsrammer i klasse J som defineret i punkt 2.6. er værdien:

Formula

where:

| T | er motorkøretøjets teknisk tilladte masse i ton. Where relevant, this includes the vertical load imposed by a center axle trailer (1). |
| --- | --- |
| R | er den teknisk tilladte masse i ton af påhængskøretøjet med trækstang med fri lodret bevægelighed, eller af en sættevogn (1). |
| C | er den belastning i ton, som overføres til vejbanen fra akslen (akslerne) af kærren som defineret i punkt 2.13, når den er koblet til motorkøretøjet og lastet til den teknisk tilladte masse (1). For kærrer (2) i klasse O1 og O2 er den teknisk tilladte masse den, som angives af motorkøretøjets fabrikant. |

T

er motorkøretøjets teknisk tilladte masse i ton. Where relevant, this includes the vertical load imposed by a center axle trailer (1).

R

er den teknisk tilladte masse i ton af påhængskøretøjet med trækstang med fri lodret bevægelighed, eller af en sættevogn (1).

C

er den belastning i ton, som overføres til vejbanen fra akslen (akslerne) af kærren som defineret i punkt 2.13, når den er koblet til motorkøretøjet og lastet til den teknisk tilladte masse (1). For kærrer (2) i klasse O1 og O2 er den teknisk tilladte masse den, som angives af motorkøretøjets fabrikant.

Tilkoblet masse: R eller C (hvis relevant)

2.2.   Lodrette kræfter fra kærrens center

Den lodrette kraft, som påføres koblingen af en kærre med en teknisk tilladt masse over 3,5 ton er:

Formula
  kN (See the note below)

hvor:

| C | er som defineret i punkt 2.1 i dette bilag |
| --- | --- |
| a | er den ækvivalente lodrette acceleration ved koblingen, afhængigt af ophængningssystemet for motorkøretøjets bagaksel. |

C

er som defineret i punkt 2.1 i dette bilag

a

er den ækvivalente lodrette acceleration ved koblingen, afhængigt af ophængningssystemet for motorkøretøjets bagaksel.

For luftaffjedring (eller ophængningssystemer med tilsvarende dæmpningsegenskaber)

a = 1,8 m/s2

For andre typer ophængning:

a = 2,4 m/s2

| X | er længden af påhængskøretøjets lad i meter (se figur 27) |
| --- | --- |
| L | er afstanden mellem trækøjets centrum til akselmidte, i m (se figur 27) |

X

er længden af påhængskøretøjets lad i meter (se figur 27)

L

er afstanden mellem trækøjets centrum til akselmidte, i m (se figur 27)

Bemærk:
  Formula
  (If less than 1,0, the value of 1,0 shall be used)

Figur 27

Mål på kærre

Image 35

Tilkoblet masse: C

3.   Beregningsformler for vogntog

3.1.   Vogntog 1:

| Beskrivelse | : | Lastbil + dolly + sættevogn |
| --- | --- | --- |

Beskrivelse

:

Lastbil + dolly + sættevogn

Masser [t]:

| M1 | = | samlet akseltryk for lastbil som koblet |
| --- | --- | --- |
| M2 | = | samlet akseltryk for dolly og sættevogn som koblet |
| M3 | = | samlet akseltryk for dolly som koblet |
| M4 | = | samlet akseltryk for lastbil som koblet plus dollyens tara |
| M5 | = | sættevognens belastning af hovedbolten |
| M6 | = | M5 + samlet akseltryk for sættevogn som koblet |

M1

=

samlet akseltryk for lastbil som koblet

M2

=

samlet akseltryk for dolly og sættevogn som koblet

M3

=

samlet akseltryk for dolly som koblet

M4

=

samlet akseltryk for lastbil som koblet plus dollyens tara

M5

=

sættevognens belastning af hovedbolten

M6

=

M5 + samlet akseltryk for sættevogn som koblet

Vogntogets samlede masse = M1 + M2

Lastbilens tilkoblede masse: M2

Dollyens tilkoblede masse: M6

Mål:

| L | = | afstand fra trækøjet til dollyakselgruppens centrum [m] |
| --- | --- | --- |

L

=

afstand fra trækøjet til dollyakselgruppens centrum [m]

Koblingens kapacitetskrav:

| Påhængskobling med gaffel | : | |
| --- | --- | --- |
| Sættevognskobling | : | |

Påhængskobling med gaffel

:

Formula


  Formula

Sættevognskobling

:

Formula

| † | Dolly med stiv trækstang:
  Dette beregnede D-værdikrav skal være lavere end den certificerede Dc-værdi præsteret af det anvendte tilkoblingsudstyr.
  Dolly med hængslet trækstang:
  Dette beregnede D-værdikrav skal være lavere end den certificerede D-værdi præsteret af det anvendte tilkoblingsudstyr. Med hængslet trækstang er der intet V-værdikrav. |
| --- | --- |

†

Dette beregnede D-værdikrav skal være lavere end den certificerede Dc-værdi præsteret af det anvendte tilkoblingsudstyr.

Dolly med hængslet trækstang:

Dette beregnede D-værdikrav skal være lavere end den certificerede D-værdi præsteret af det anvendte tilkoblingsudstyr. Med hængslet trækstang er der intet V-værdikrav.

3.2.   Vogntog 2:

| Beskrivelse | : | Traktor + sættevogn + kærre |
| --- | --- | --- |

Beskrivelse

:

Traktor + sættevogn + kærre

Masser [t]:

| M1 | = | samlet akseltryk på traktoren som koblet (herunder belastning fra sættevognen) |
| --- | --- | --- |
| M2 | = | samlet aksetryk for kærre som koblet |
| M3 | = | samlet akseltryk for traktor og sættevogn som koblet |
| M4 | = | sættevognens belastning af hovedbolten |
| M5 | = | M4 + samlet akseltryk for sættevogn og kærre som koblet |

M1

=

samlet akseltryk på traktoren som koblet (herunder belastning fra sættevognen)

M2

=

samlet aksetryk for kærre som koblet

M3

=

samlet akseltryk for traktor og sættevogn som koblet

M4

=

sættevognens belastning af hovedbolten

M5

=

M4 + samlet akseltryk for sættevogn og kærre som koblet

Vogntogets samlede masse = M2 + M3

Traktorens tilkoblede masse: M5

Sættevognens tilkoblede masse: M2

Mål:

| L | = | afstand fra trækøjet til centrum for akselgruppe på kærre [m] |
| --- | --- | --- |
| X | = | længden af det belastede område på kærren [m] |
| a | = | 2,4 [m/s2] for sættevogn med stålaffjedring 1,8 [m/s2] for sættevogn med luftaffjedring |

L

=

afstand fra trækøjet til centrum for akselgruppe på kærre [m]

X

=

længden af det belastede område på kærren [m]

a

=

2,4 [m/s2] for sættevogn med stålaffjedring 1,8 [m/s2] for sættevogn med luftaffjedring

Koblingens kapacitetskrav:

| Påhængskobling med gaffel på sættevognen | : | |
| --- | --- | --- |
| Sættevognskobling | : | |

Påhængskobling med gaffel på sættevognen

:

Formula


  Formula

Sættevognskobling

:

Formula

Bemærk:

  Formula
  (If less than 1,0, the value of 1,0 shall be used)

3.3.   Vogntog 3:

| Beskrivelse | : | Traktor + sættevogn + dolly + sættevogn |
| --- | --- | --- |

Beskrivelse

:

Traktor + sættevogn + dolly + sættevogn

Masser [t]:

| M1 | = | samlet akseltryk for traktor som koblet (herunder belastning fra første sættevogn) |
| --- | --- | --- |
| M2 | = | samlet akseltryk for traktor og første sættevogn som koblet |
| M3 | = | M4 + samlet akseltryk for anden sættevogn som koblet |
| M4 | = | samlet akseltryk for dolly som koblet (herunder belastning fra anden sættevogn) |
| M5 | = | M2 + tara for dolly |
| M6 | = | første sættevogns belastning af hovedbolten |
| M7 | = | anden sættevogns belastning af hovedbolten |
| M8 | = | M7 + samlet akseltryk for anden sættevogn som koblet |
| M9 | = | M6 + samlet akseltryk for første sættevogn som koblet + M3 |

M1

=

samlet akseltryk for traktor som koblet (herunder belastning fra første sættevogn)

M2

=

samlet akseltryk for traktor og første sættevogn som koblet

M3

=

M4 + samlet akseltryk for anden sættevogn som koblet

M4

=

samlet akseltryk for dolly som koblet (herunder belastning fra anden sættevogn)

M5

=

M2 + tara for dolly

M6

=

første sættevogns belastning af hovedbolten

M7

=

anden sættevogns belastning af hovedbolten

M8

=

M7 + samlet akseltryk for anden sættevogn som koblet

M9

=

M6 + samlet akseltryk for første sættevogn som koblet + M3

Vogntogets samlede masse = M2 + M3

Traktorens tilkoblede masse: M9

Første sættevogns tilkoblede masse: M3

Dollyens tilkoblede masse: M8

Mål:

| L | = | afstand fra trækøjet til dollyakselgruppens centrum [m] |
| --- | --- | --- |

L

=

afstand fra trækøjet til dollyakselgruppens centrum [m]

Koblingens kapacitetskrav:

| Påhængskobling med gaffel på første sættevogn | : | |
| --- | --- | --- |
| Sættevognskobling | : | D = Max(D
  1; D
  2), med: | |

Påhængskobling med gaffel på første sættevogn

:

Formula

Formula

Sættevognskobling

:

D = Max(D
  1; D
  2), med:

Formula

| | |
| --- | --- |

Formula

| † | Dolly med stiv trækstang:
  Dette beregnede D-værdikrav skal være lavere end den certificerede Dc-værdi præsteret af det anvendte tilkoblingsudstyr.
  Dolly med hængslet trækstang:
  Dette beregnede D-værdikrav skal være lavere end den certificerede D-værdi præsteret af det anvendte tilkoblingsudstyr. Med hængslet trækstang er der intet V-værdikrav. |
| --- | --- |

†

Dette beregnede D-værdikrav skal være lavere end den certificerede Dc-værdi præsteret af det anvendte tilkoblingsudstyr.

Dolly med hængslet trækstang:

Dette beregnede D-værdikrav skal være lavere end den certificerede D-værdi præsteret af det anvendte tilkoblingsudstyr. Med hængslet trækstang er der intet V-værdikrav.

3.4.   Vogntog 4:

| Beskrivelse | : | Lastbil + kærre + kærre |
| --- | --- | --- |

Beskrivelse

:

Lastbil + kærre + kærre

Masser [t]:

| M1 | = | samlet akseltryk for lastbil som koblet |
| --- | --- | --- |
| M2 | = | samlet akseltryk for første kærre som koblet |
| M3 | = | samlet akseltryk for anden kærre som koblet |
| M4 | = | M2 + M3 |
| M5 | = | M1 + M2 |

M1

=

samlet akseltryk for lastbil som koblet

M2

=

samlet akseltryk for første kærre som koblet

M3

=

samlet akseltryk for anden kærre som koblet

M4

=

M2 + M3

M5

=

M1 + M2

Lastbilens tilkoblede masse: M4

Første kærres tilkoblede masse: M3

Vogntogets samlede masse = M1 + M2 + M3

Mål:

| L1 | = | afstand fra trækøjet til akselgruppens centrum på den første kærre [m] |
| --- | --- | --- |
| L2 | = | afstand fra trækøjet til akselgruppens centrum på den anden kærre [m] |
| X1 | = | længde af det belastede område på den første kærre [m] |
| X2 | = | længde af det belastede område på den anden kærre [m] |
| T1 | = | afstand fra akselgruppens centrum til koblingspunktet for påhængskoblingen med gaffel i bagenden af første kærre [m] |
| a | = | 2,4 [m/s2] for sættevogn med stålaffjedring 1,8 [m/s2] for sættevogn med luftaffjedring |

L1

=

afstand fra trækøjet til akselgruppens centrum på den første kærre [m]

L2

=

afstand fra trækøjet til akselgruppens centrum på den anden kærre [m]

X1

=

længde af det belastede område på den første kærre [m]

X2

=

længde af det belastede område på den anden kærre [m]

T1

=

afstand fra akselgruppens centrum til koblingspunktet for påhængskoblingen med gaffel i bagenden af første kærre [m]

a

=

2,4 [m/s2] for sættevogn med stålaffjedring 1,8 [m/s2] for sættevogn med luftaffjedring

Koblingens kapacitetskrav:

| Påhængskoblinger med gaffel | : | V = V1 |
| --- | --- | --- |

Påhængskoblinger med gaffel

:

Formula

V = V1

Formula

Formula

Bemærk:

  Formula


  Formula
  (er denne værdi under 1,0, sættes den til 1,0)

3.5.   Vogntog 5:

| Beskrivelse | : | Traktor + linktrailer (3) + sættevogn |
| --- | --- | --- |

Beskrivelse

:

Traktor + linktrailer (3) + sættevogn

Masser [t]:

| M1 | = | samlet akseltryk for traktor som koblet (herunder belastning fra linktrailer) |
| --- | --- | --- |
| M2 | = | linktrailers belastning af hovedbolten |
| M3 | = | M2 + samlet akseltryk for linktrailer og sættevogn som koblet |
| M4 | = | samlet akseltryk for linktrailer og semitrailer som koblet |
| M5 | = | sættevognens belastning af hovedbolten |
| M6 | = | M5 + samlet akseltryk for sættevogn |

M1

=

samlet akseltryk for traktor som koblet (herunder belastning fra linktrailer)

M2

=

linktrailers belastning af hovedbolten

M3

=

M2 + samlet akseltryk for linktrailer og sættevogn som koblet

M4

=

samlet akseltryk for linktrailer og semitrailer som koblet

M5

=

sættevognens belastning af hovedbolten

M6

=

M5 + samlet akseltryk for sættevogn

Vogntogets samlede masse = M1 + M4

Traktorens tilkoblede masse: M3

Linktrailerens tilkoblede masse: M6

Koblingens kapacitetskrav:

| Sættevognskobling | : | |
| --- | --- | --- |

Sættevognskobling

:

Formula

4.   Udvidelse af ydeevne

Betegnelserne Dcert, Dc-cert, Vcert og Scert, som er anvendt nedenfor i dette afsnit, betegner den pågældende koblingskomponents certificerede ydeevneværdier. Betegnelsen Dc-req, Vreq og Sreq betegner vogntogets ydeevnekrav som beregnet i overensstemmelse med reglerne i dette bilag. De skal vurderes på baggrund af certificerede ydeevneværdier.

4.1.   Påhængskobling med gaffel, herunder trækbjælker og trækøjer

For hver kombination af certificerede ydeevneværdier kan der tegnes et diagram som vist i figur 28. De beregnede ydeevneværdikrav Dc-req og Vreq, som ville falde inden for det skraverede felt på tegningen, er tilladt at anvende i vejtrafikken.

Sreq skal altid være mindre end eller lig med 1 000 kg.

Figur 28

Image 36

4.2.   Hvis den beregnede værdi krav falder inden for det skraverede felt i figur 28, verificeres den tilkoblede masse med en begrænsende V-værdi. For det pågældende vogntog går de begrænsende V-værdier forud for de certificerede V-værdier for det monterede tilkoblingsudstyr.

4.2.1.   Den begrænsende V-værdi er givet ved et punkt på den skrånende linje i figur 28. Dette punkt svarer til Dc-værdikravet beregnet for den tilkoblede masse.

---

(1)  Massen T og R og den teknisk tilladte masse kan være større end den tilladte masse, som foreskrives i den nationale lovgivning.

(2)  Der henvises til definitionerne i regulativ nr. 13, som er vedføjet overenskomsten af 1958 om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer og udstyr og dele, som kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer, og vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser udstedt i henhold til sådanne forskrifter. Definitionen er ligeledes indeholdt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4).

(3)  En linktrailer er en sættevogn, som er udstyret med en sættevognskobling i bagenden, hvilket muliggør træk af endnu en sættevogn.

---