# Euroopan unionin L 153/2018

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 153 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 61. vuosikerta15. kesäkuu 2018 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 153

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

61. vuosikerta15. kesäkuu 2018

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission päätös (EU) 2018/859, annettu 4 päivänä lokakuuta 2017, valtiontuesta SA.38944 (2014/C) (ex 2014/NN), jonka Luxemburg on myöntänyt Amazonille
  (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 6740)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission päätös (EU) 2018/860, annettu 7 päivänä helmikuuta 2018, tukijärjestelmästä SA.45852–2017/C (ex 2017/N) jonka Saksa aikoo toteuttaa kapasiteettivarannon perustamiseksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 612)

   (
  1
  ) | 143 |
| | | SUUNTAVIIVAT |
| | * | Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2018/861, annettu 24 päivänä huhtikuuta 2018, julkisyhteisöjen rahoitustilastoista annettujen suuntaviivojen EKP/2013/23 muuttamisesta (EKP/2018/13) | 161 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 55 – Ajoneuvoyhdistelmien mekaanisten kytkentäkomponenttien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2018/862] | 179 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

*

Komission päätös (EU) 2018/859, annettu 4 päivänä lokakuuta 2017, valtiontuesta SA.38944 (2014/C) (ex 2014/NN), jonka Luxemburg on myöntänyt Amazonille
  (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 6740)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2018) 6740)

1

1

*

Komission päätös (EU) 2018/860, annettu 7 päivänä helmikuuta 2018, tukijärjestelmästä SA.45852–2017/C (ex 2017/N) jonka Saksa aikoo toteuttaa kapasiteettivarannon perustamiseksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 612)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2018) 612)

1

143

SUUNTAVIIVAT

*

Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2018/861, annettu 24 päivänä huhtikuuta 2018, julkisyhteisöjen rahoitustilastoista annettujen suuntaviivojen EKP/2013/23 muuttamisesta (EKP/2018/13)

161

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 55 – Ajoneuvoyhdistelmien mekaanisten kytkentäkomponenttien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2018/862]

179

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 15.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 153/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2018/859,

annettu 4 päivänä lokakuuta 2017,

valtiontuesta SA.38944 (2014/C) (ex 2014/NN), jonka Luxemburg on myöntänyt Amazonille

(tiedoksiannettu numerolla C(2018) 6740)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on edellä mainittujen artiklojen mukaisesti (1) kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa ja ottamaan huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Komissio lähetti 24 päivänä kesäkuuta 2014 päivätyllä kirjeellä Luxemburgille tietopyynnön maan Amazoniin liittyvistä veropäätöskäytännöistä. Kirjeessä komissio pyysi Luxemburgia vahvistamaan, että Amazon on verovelvollinen Luxemburgissa. Lisäksi se pyysi täsmentämään, missä laajuudessa Amazon-konsernin toimintaan sovelletaan immateriaalioikeuksien verotusta koskevaa verovähennystä. Lisäksi komissio pyysi toimittamaan Amazon-konsernille osoitetut veropäätökset, jotka olivat edelleen voimassa. Luxemburg pyysi 18 päivänä heinäkuuta 2014 päivätyllä sähköpostiviestillä komission 24 päivänä kesäkuuta 2014 päivätyn kirjeen vastauksen määräajan pidentämistä. Pidennys myönnettiin (2). |
| --- | --- |

(1)

Komissio lähetti 24 päivänä kesäkuuta 2014 päivätyllä kirjeellä Luxemburgille tietopyynnön maan Amazoniin liittyvistä veropäätöskäytännöistä. Kirjeessä komissio pyysi Luxemburgia vahvistamaan, että Amazon on verovelvollinen Luxemburgissa. Lisäksi se pyysi täsmentämään, missä laajuudessa Amazon-konsernin toimintaan sovelletaan immateriaalioikeuksien verotusta koskevaa verovähennystä. Lisäksi komissio pyysi toimittamaan Amazon-konsernille osoitetut veropäätökset, jotka olivat edelleen voimassa. Luxemburg pyysi 18 päivänä heinäkuuta 2014 päivätyllä sähköpostiviestillä komission 24 päivänä kesäkuuta 2014 päivätyn kirjeen vastauksen määräajan pidentämistä. Pidennys myönnettiin (2).

2

| (2) | Luxemburg vastasi 4 päivänä elokuuta 2014 komission 24 päivänä kesäkuuta 2014 esittämään pyyntöön ja liitti vastaukseensa mm. 6 päivänä marraskuuta 2003 päivätyn Luxemburgin verohallinnon (Administration des contributions directes) Amazon.com, Inc:lle osoittaman kirjeen, jäljempänä ”kiistanalainen veropäätös”, 23 päivänä lokakuuta 2003 päivätyn Amazon.comin kirjeen ja 31 päivänä lokakuuta 2003 päivätyn [neuvonantaja 1]:n (*1) Amazonin puolesta valmisteleman kirjeen Luxemburgin verohallinnolle, jossa pyydettiin asian ratkaisemista (näistä kaikista käytetään yhteisesti nimitystä ”veropäätöshakemus”), ja Amazon EU Société à responsabilité limitéen, jäljempänä ”LuxOpCo” (3), Amazon Europe Holding Technologies SCS:n, jäljempänä ”LuxSCS” (4), Amazon Services Europe Société à responsabilité limité'n, jäljempänä ”ASE”, Amazon Media EU Société à responsabilité limité'n, jäljempänä ”AMEU” ja muiden Amazon Luxembourg -konsernin yritysten vuotuiset rahoituskertomukset. |
| --- | --- |

(2)

Luxemburg vastasi 4 päivänä elokuuta 2014 komission 24 päivänä kesäkuuta 2014 esittämään pyyntöön ja liitti vastaukseensa mm. 6 päivänä marraskuuta 2003 päivätyn Luxemburgin verohallinnon (Administration des contributions directes) Amazon.com, Inc:lle osoittaman kirjeen, jäljempänä ”kiistanalainen veropäätös”, 23 päivänä lokakuuta 2003 päivätyn Amazon.comin kirjeen ja 31 päivänä lokakuuta 2003 päivätyn [neuvonantaja 1]:n (*1) Amazonin puolesta valmisteleman kirjeen Luxemburgin verohallinnolle, jossa pyydettiin asian ratkaisemista (näistä kaikista käytetään yhteisesti nimitystä ”veropäätöshakemus”), ja Amazon EU Société à responsabilité limitéen, jäljempänä ”LuxOpCo” (3), Amazon Europe Holding Technologies SCS:n, jäljempänä ”LuxSCS” (4), Amazon Services Europe Société à responsabilité limité'n, jäljempänä ”ASE”, Amazon Media EU Société à responsabilité limité'n, jäljempänä ”AMEU” ja muiden Amazon Luxembourg -konsernin yritysten vuotuiset rahoituskertomukset.

Administration des contributions directes

*1

3

4

| (3) | Komissio teki 7 päivänä lokakuuta 2014 perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen päätöksen kiistanalaista veropäätöstä koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, jäljempänä ”menettelyn aloittamista koskeva päätös”, sillä perusteella, että se piti kyseenalaisena kyseisen toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille (5). Kyseisessä päätöksessä pyydettiin Luxemburgia toimittamaan lisätietoja kiistanalaisesta veropäätöksestä (6). Luxemburg pyysi 3 ja 5 päivänä marraskuuta 2014 päivätyillä kirjeillä määräajan jatkamista, jotta se voisi vastata menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen. |
| --- | --- |

(3)

Komissio teki 7 päivänä lokakuuta 2014 perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen päätöksen kiistanalaista veropäätöstä koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, jäljempänä ”menettelyn aloittamista koskeva päätös”, sillä perusteella, että se piti kyseenalaisena kyseisen toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille (5). Kyseisessä päätöksessä pyydettiin Luxemburgia toimittamaan lisätietoja kiistanalaisesta veropäätöksestä (6). Luxemburg pyysi 3 ja 5 päivänä marraskuuta 2014 päivätyillä kirjeillä määräajan jatkamista, jotta se voisi vastata menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen.

5

6

| (4) | Luxemburg esitti 21 päivänä marraskuuta 2014 päivätyssä kirjeessä huomautuksensa aloittamispäätöksestä. Kyseinen huomautus sisälsi muun muassa [Neuvoja 2]:n Amazonin puolesta laatiman siirtohinnoitteluraportin, jota ei ollut aiemmin toimitettu komissiolle. |
| --- | --- |

(4)

Luxemburg esitti 21 päivänä marraskuuta 2014 päivätyssä kirjeessä huomautuksensa aloittamispäätöksestä. Kyseinen huomautus sisälsi muun muassa [Neuvoja 2]:n Amazonin puolesta laatiman siirtohinnoitteluraportin, jota ei ollut aiemmin toimitettu komissiolle.

muun muassa

| (5) | Menettelyn aloittamispäätös julkaistiin 6 päivänä helmikuuta 2015Euroopan unionin virallisessa lehdessä (7). Asianomaisia pyydettiin esittämään päätöstä koskevat huomautuksensa. |
| --- | --- |

(5)

Menettelyn aloittamispäätös julkaistiin 6 päivänä helmikuuta 2015Euroopan unionin virallisessa lehdessä (7). Asianomaisia pyydettiin esittämään päätöstä koskevat huomautuksensa.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

7

| (6) | Komissio lähetti 13 päivänä helmikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä lisätietopyynnön Luxemburgille. Kyseisessä kirjeessä komissio myös pyysi Luxemburgia suostumaan siihen, että komissio voisi ottaa suoraan yhteyttä Amazoniin saadakseen pyydetyt tiedot, jos nämä tiedot eivät olleet Luxemburgin hallussa. Luxemburg pyysi 24 päivänä helmikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä määräajan jatkamista vastatakseen komission lisätietopyyntöön. |
| --- | --- |

(6)

Komissio lähetti 13 päivänä helmikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä lisätietopyynnön Luxemburgille. Kyseisessä kirjeessä komissio myös pyysi Luxemburgia suostumaan siihen, että komissio voisi ottaa suoraan yhteyttä Amazoniin saadakseen pyydetyt tiedot, jos nämä tiedot eivät olleet Luxemburgin hallussa. Luxemburg pyysi 24 päivänä helmikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä määräajan jatkamista vastatakseen komission lisätietopyyntöön.

| (7) | Amazon esitti 5 päivänä maaliskuuta 2015 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa menettelyn aloittamispäätöksestä. Myös seuraavat kolmannet osapuolet toimittivat aloittamispäätöstä koskevia huomautuksia: Oxfam 14 päivänä tammikuuta 2015, Bundesarbeitskammer 4 päivänä helmikuuta 2015, Fedil 27 päivänä helmikuuta 2015, the Booksellers Association, jäljempänä ’BA’, 3 päivänä maaliskuuta 2015, le Syndicat de la librairie française, jäljempänä ’SLF’, 4 päivänä maaliskuuta 2015, the European and International Booksellers Federation, jäljempänä ’EIBF’, 4 päivänä maaliskuuta 2015, ATOZ SA 5 päivänä maaliskuuta 2015, the Computer and Communications Industry Association, jäljempänä ’CCIA’, 5 päivänä maaliskuuta 2015 ja the European Policy Information Center, jäljempänä ’EPICENTER’, 5 päivänä maaliskuuta 2015. Lisäksi Federation of European Publishers, jäljempänä ’FEP’, 5 päivänä maaliskuuta 2015 ja le Syndicat des Distributeurs de Loisirs Culturels, jäljempänä ’SDLC’, 5 päivänä maaliskuuta 2015 osoittivat puolustavansa EIBF:n kantaa. |
| --- | --- |

(7)

Amazon esitti 5 päivänä maaliskuuta 2015 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa menettelyn aloittamispäätöksestä. Myös seuraavat kolmannet osapuolet toimittivat aloittamispäätöstä koskevia huomautuksia: Oxfam 14 päivänä tammikuuta 2015, Bundesarbeitskammer 4 päivänä helmikuuta 2015, Fedil 27 päivänä helmikuuta 2015, the Booksellers Association, jäljempänä ’BA’, 3 päivänä maaliskuuta 2015, le Syndicat de la librairie française, jäljempänä ’SLF’, 4 päivänä maaliskuuta 2015, the European and International Booksellers Federation, jäljempänä ’EIBF’, 4 päivänä maaliskuuta 2015, ATOZ SA 5 päivänä maaliskuuta 2015, the Computer and Communications Industry Association, jäljempänä ’CCIA’, 5 päivänä maaliskuuta 2015 ja the European Policy Information Center, jäljempänä ’EPICENTER’, 5 päivänä maaliskuuta 2015. Lisäksi Federation of European Publishers, jäljempänä ’FEP’, 5 päivänä maaliskuuta 2015 ja le Syndicat des Distributeurs de Loisirs Culturels, jäljempänä ’SDLC’, 5 päivänä maaliskuuta 2015 osoittivat puolustavansa EIBF:n kantaa.

| (8) | Komissio ja Luxemburg pitivät 12 päivänä maaliskuuta 2015 puhelinkonferenssin, jossa Luxemburg vakuutti komissiolle pystyvänsä vastaamaan täysin komission 13 päivänä helmikuuta 2015 esittämään tietopyyntöön 17 päivänä maaliskuuta 2015 mennessä. |
| --- | --- |

(8)

Komissio ja Luxemburg pitivät 12 päivänä maaliskuuta 2015 puhelinkonferenssin, jossa Luxemburg vakuutti komissiolle pystyvänsä vastaamaan täysin komission 13 päivänä helmikuuta 2015 esittämään tietopyyntöön 17 päivänä maaliskuuta 2015 mennessä.

| (9) | Luxemburg vastasi osittain komission 13 päivänä helmikuuta 2015 esittämään tietopyyntöön 17 päivänä maaliskuuta 2015 päivätyllä kirjeellä. Kirjeessä täsmennettiin lisäksi, että Luxemburgilla ei ole puuttuvia tietoja, erityisesti niitä, jotka koskevat tiettyjä sopimussuhteita Luxemburgissa sijaitsevien Amazonin yhteisöjen ja kolmansien osapuolien välillä. |
| --- | --- |

(9)

Luxemburg vastasi osittain komission 13 päivänä helmikuuta 2015 esittämään tietopyyntöön 17 päivänä maaliskuuta 2015 päivätyllä kirjeellä. Kirjeessä täsmennettiin lisäksi, että Luxemburgilla ei ole puuttuvia tietoja, erityisesti niitä, jotka koskevat tiettyjä sopimussuhteita Luxemburgissa sijaitsevien Amazonin yhteisöjen ja kolmansien osapuolien välillä.

| (10) | Komissio toimitti 19 päivänä maaliskuuta 2015 kolmansien osapuolien aloittamispäätöstä koskevat huomautukset Luxemburgille. |
| --- | --- |

(10)

Komissio toimitti 19 päivänä maaliskuuta 2015 kolmansien osapuolien aloittamispäätöstä koskevat huomautukset Luxemburgille.

| (11) | Amazon toimitti 19 päivänä maaliskuuta 2015 päivätyllä sähköpostiviestillä muutetun ja oikaistun kustannustenjakosopimuksen (cost-sharing agreement, CSA) sellaisena kuin se on solmittu LuxSCS:n ja kahden Amazon Groupin yhteisöjen välillä Yhdysvalloissa 1 päivänä tammikuuta 2005, uudelleen muutettu ja oikaistu 2 päivänä heinäkuuta 2009 (voimassa 5 päivästä tammikuuta 2009) ja muutettu 1 päivästä tammikuuta 2014 lähtien (8). |
| --- | --- |

(11)

Amazon toimitti 19 päivänä maaliskuuta 2015 päivätyllä sähköpostiviestillä muutetun ja oikaistun kustannustenjakosopimuksen (cost-sharing agreement, CSA) sellaisena kuin se on solmittu LuxSCS:n ja kahden Amazon Groupin yhteisöjen välillä Yhdysvalloissa 1 päivänä tammikuuta 2005, uudelleen muutettu ja oikaistu 2 päivänä heinäkuuta 2009 (voimassa 5 päivästä tammikuuta 2009) ja muutettu 1 päivästä tammikuuta 2014 lähtien (8).

cost-sharing agreement

8

| (12) | Komissio ilmoitti Luxemburgille 18, 19, ja 20 päivänä maaliskuuta 2015 päivätyillä sähköpostiviesteillä, että sen 17 päivänä maaliskuuta 2015 päivätty vastaus komission 13 päivänä helmikuuta 2015 päivättyyn tietopyyntöön oli puutteellinen. Lisäksi komissio esitti lisäkysymyksiä selvennykseksi. |
| --- | --- |

(12)

Komissio ilmoitti Luxemburgille 18, 19, ja 20 päivänä maaliskuuta 2015 päivätyillä sähköpostiviesteillä, että sen 17 päivänä maaliskuuta 2015 päivätty vastaus komission 13 päivänä helmikuuta 2015 päivättyyn tietopyyntöön oli puutteellinen. Lisäksi komissio esitti lisäkysymyksiä selvennykseksi.

| (13) | Luxemburg antoi 20 päivänä maaliskuuta 2015 komissiolle luvan esittää kysymykset suoraan Amazonille. Komissio ilmoitti 26 päivänä maaliskuuta 2015 Luxemburgille tunnistaneensa, että kiistanalaista veropäätöstä koskeva muodollinen tutkintamenettely oli ollut siihen asti tehoton neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (9) 6 artiklan a alakohdan mukaisesti. Tällä perusteella ja Luxemburgin luvalla (10) komissio esitti 26 päivänä maaliskuuta 2015 asetuksen (EY) N:o 659/1999 6 artiklan a kohdan 6 alakohdan mukaisesti pyynnön (”markkinatietopyyntö”) Amazonille, jotta se toimittaisi komissiolle kaikki Amazonin vuodesta 2000 lähtien tekemät sopimukset, joiden mukaan Amazonin immateriaalioikeudet oli lisensoitu tai muuten saatavilla (”immateriaalioikeussopimukset”), sekä kaikki LuxSCS:n ja muiden Amazon-konsernin yhteisöjen väliset kustannustenjakosopimukset ja/tai ostosopimukset. Lisäksi Amazonia pyydettiin toimittamaan tietoja LuxSCS:n toiminnasta, Luxemburgin ulkopuolisten tytäryhtiöiden rahoitustileistä ja selittämään tai sovittamaan tietyt taloudelliset tiedot. Komissio pyysi myös tietoja Amazon-konsernin Luxemburgissa sijaitsevan oikeudellisen rakenteen viimeaikaisista muutoksista. |
| --- | --- |

(13)

Luxemburg antoi 20 päivänä maaliskuuta 2015 komissiolle luvan esittää kysymykset suoraan Amazonille. Komissio ilmoitti 26 päivänä maaliskuuta 2015 Luxemburgille tunnistaneensa, että kiistanalaista veropäätöstä koskeva muodollinen tutkintamenettely oli ollut siihen asti tehoton neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (9) 6 artiklan a alakohdan mukaisesti. Tällä perusteella ja Luxemburgin luvalla (10) komissio esitti 26 päivänä maaliskuuta 2015 asetuksen (EY) N:o 659/1999 6 artiklan a kohdan 6 alakohdan mukaisesti pyynnön (”markkinatietopyyntö”) Amazonille, jotta se toimittaisi komissiolle kaikki Amazonin vuodesta 2000 lähtien tekemät sopimukset, joiden mukaan Amazonin immateriaalioikeudet oli lisensoitu tai muuten saatavilla (”immateriaalioikeussopimukset”), sekä kaikki LuxSCS:n ja muiden Amazon-konsernin yhteisöjen väliset kustannustenjakosopimukset ja/tai ostosopimukset. Lisäksi Amazonia pyydettiin toimittamaan tietoja LuxSCS:n toiminnasta, Luxemburgin ulkopuolisten tytäryhtiöiden rahoitustileistä ja selittämään tai sovittamaan tietyt taloudelliset tiedot. Komissio pyysi myös tietoja Amazon-konsernin Luxemburgissa sijaitsevan oikeudellisen rakenteen viimeaikaisista muutoksista.

9

10

| (14) | Luxemburg pyysi 20 päivänä huhtikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä komissiota selittämään Oxfamin ja Eurodadin kanssa pitämänsä kokouksen tarkoituksen, josta Luxemburgille ei ollut ilmoitettu. Lisäksi Luxemburg esitti pyynnön olla julkaisematta päätöstä markkinatietopyynnön lähettämisestä. |
| --- | --- |

(14)

Luxemburg pyysi 20 päivänä huhtikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä komissiota selittämään Oxfamin ja Eurodadin kanssa pitämänsä kokouksen tarkoituksen, josta Luxemburgille ei ollut ilmoitettu. Lisäksi Luxemburg esitti pyynnön olla julkaisematta päätöstä markkinatietopyynnön lähettämisestä.

| (15) | Amazon vastasi 4 päivänä toukokuuta 2015 osittain komission 26 päivänä maaliskuuta 2015 esittämään tietopyyntöön. Amazon vahvisti myös, että sen rakenne Luxemburgissa oli muuttunut vuonna 2014 ja että Luxemburg oli tehnyt uuden verotuspäätöksen tällä perusteella, mutta selitti, että muutos ei ollut merkityksellinen komission tutkinnan kannalta. |
| --- | --- |

(15)

Amazon vastasi 4 päivänä toukokuuta 2015 osittain komission 26 päivänä maaliskuuta 2015 esittämään tietopyyntöön. Amazon vahvisti myös, että sen rakenne Luxemburgissa oli muuttunut vuonna 2014 ja että Luxemburg oli tehnyt uuden verotuspäätöksen tällä perusteella, mutta selitti, että muutos ei ollut merkityksellinen komission tutkinnan kannalta.

| (16) | Komission, Luxemburgin ja Amazonin välinen kokous pidettiin 8 päivänä toukokuuta 2015. Amazon toimitti 12 päivänä kesäkuuta 2015 päivätyllä kirjeellä kokouksen jälkeisiä lisähuomautuksia. Amazon toimitti myös listan immateriaalioikeuksia koskevista sopimuksista, joista Amazon käyttää nimitystä ’M.com-sopimukset’, joiden mukaan Amazon on saattanut alustateknologiaansa liittyvän henkisen omaisuuden ulkopuolisten kolmansien osapuolien saataville. |
| --- | --- |

(16)

Komission, Luxemburgin ja Amazonin välinen kokous pidettiin 8 päivänä toukokuuta 2015. Amazon toimitti 12 päivänä kesäkuuta 2015 päivätyllä kirjeellä kokouksen jälkeisiä lisähuomautuksia. Amazon toimitti myös listan immateriaalioikeuksia koskevista sopimuksista, joista Amazon käyttää nimitystä ’M.com-sopimukset’, joiden mukaan Amazon on saattanut alustateknologiaansa liittyvän henkisen omaisuuden ulkopuolisten kolmansien osapuolien saataville.

| (17) | Luxemburg esitti 13 päivänä toukokuuta 2015 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa kolmansien osapuolien kommentoimasta aloittamispäätöksestä. |
| --- | --- |

(17)

Luxemburg esitti 13 päivänä toukokuuta 2015 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa kolmansien osapuolien kommentoimasta aloittamispäätöksestä.

| (18) | Komissio muistutti 3 päivänä heinäkuuta 2015 päivätyllä kirjeellä Amazonia toimittamaan tiettyjä puuttuvia tietoja, erityisesti immateriaalioikeuksia koskevista sopimuksista, sekä pyysi lisätietoja. |
| --- | --- |

(18)

Komissio muistutti 3 päivänä heinäkuuta 2015 päivätyllä kirjeellä Amazonia toimittamaan tiettyjä puuttuvia tietoja, erityisesti immateriaalioikeuksia koskevista sopimuksista, sekä pyysi lisätietoja.

| (19) | Luxemburg toimitti 10 päivänä heinäkuuta 2015 päivätyllä kirjeellä (toimitettu uudelleen 23 päivänä heinäkuuta 2015) komission lopullisen kielteisen päätöksen taannehtivaa soveltamista koskevan lausunnon. |
| --- | --- |

(19)

Luxemburg toimitti 10 päivänä heinäkuuta 2015 päivätyllä kirjeellä (toimitettu uudelleen 23 päivänä heinäkuuta 2015) komission lopullisen kielteisen päätöksen taannehtivaa soveltamista koskevan lausunnon.

| (20) | Amazon toimitti 24 ja 31 päivinä heinäkuuta 2015 päivätyillä kirjeillä osittaisen vastauksen komission 3 päivänä heinäkuuta 2015 päivättyyn pyyntöön, mukaan lukien tietoa M.com-sopimuksista. Näiden vastausten perusteella Amazon katsoi vastanneensa täysin immateriaalioikeuksia koskeviin sopimuksiin liittyvään tietopyyntöön, sillä Amazonin mukaan muut Amazonin tekemät immateriaalioikeuksia koskevat sopimukset eivät olleet verrattavissa LuxSCS:n ja LuxOpCon väliseen 30 päivänä huhtikuuta 2006 solmittuun henkistä omaisuutta koskevaan lisenssisopimukseen (”lisenssisopimus”) (11). Amazon pyysi myös määräajan jatkamista muiden komission pyytämien tietojen toimittamista varten. |
| --- | --- |

(20)

Amazon toimitti 24 ja 31 päivinä heinäkuuta 2015 päivätyillä kirjeillä osittaisen vastauksen komission 3 päivänä heinäkuuta 2015 päivättyyn pyyntöön, mukaan lukien tietoa M.com-sopimuksista. Näiden vastausten perusteella Amazon katsoi vastanneensa täysin immateriaalioikeuksia koskeviin sopimuksiin liittyvään tietopyyntöön, sillä Amazonin mukaan muut Amazonin tekemät immateriaalioikeuksia koskevat sopimukset eivät olleet verrattavissa LuxSCS:n ja LuxOpCon väliseen 30 päivänä huhtikuuta 2006 solmittuun henkistä omaisuutta koskevaan lisenssisopimukseen (”lisenssisopimus”) (11). Amazon pyysi myös määräajan jatkamista muiden komission pyytämien tietojen toimittamista varten.

11

| (21) | Komissio muistutti 31 päivänä heinäkuuta 2015 päivätyllä kirjeellä Amazonia toimittamaan kaikki pyydetyt tiedot, erityisesti täydelliset tiedot kaikista Amazonin vuodesta 2000 alkaen tekemistä immateriaalioikeuksia koskevista sopimuksista. Lisäksi komissio pyysi Amazonia toimittamaan Luxemburgin sille vuonna 2014 tekemän uuden veropäätöksen, johon viitattiin Luxemburgin 4 päivänä elokuuta 2014 päivätyssä kirjeessä ja Amazonin 4 päivänä toukokuuta 2015 päivätyssä kirjeessä. |
| --- | --- |

(21)

Komissio muistutti 31 päivänä heinäkuuta 2015 päivätyllä kirjeellä Amazonia toimittamaan kaikki pyydetyt tiedot, erityisesti täydelliset tiedot kaikista Amazonin vuodesta 2000 alkaen tekemistä immateriaalioikeuksia koskevista sopimuksista. Lisäksi komissio pyysi Amazonia toimittamaan Luxemburgin sille vuonna 2014 tekemän uuden veropäätöksen, johon viitattiin Luxemburgin 4 päivänä elokuuta 2014 päivätyssä kirjeessä ja Amazonin 4 päivänä toukokuuta 2015 päivätyssä kirjeessä.

| (22) | Amazon vastasi 21 päivänä elokuuta 2015 päivätyllä kirjeellä komission pyyntöön, mutta ei toimittanut jäljellä olevia immateriaalioikeuksia koskeviin sopimuksiin liittyviä tietoja. |
| --- | --- |

(22)

Amazon vastasi 21 päivänä elokuuta 2015 päivätyllä kirjeellä komission pyyntöön, mutta ei toimittanut jäljellä olevia immateriaalioikeuksia koskeviin sopimuksiin liittyviä tietoja.

| (23) | Komissio ja Amazon pitivät 8 päivänä syyskuuta 2015 kokouksen, josta ilmoitettiin Luxemburgille. Kokouksen jälkeen komissio muistutti 8 päivänä syyskuuta 2015 päivätyllä sähköpostiviestillä Amazonia toimittamaan immateriaalioikeuksia koskeviin sopimuksiin liittyvät puuttuvat tiedot. |
| --- | --- |

(23)

Komissio ja Amazon pitivät 8 päivänä syyskuuta 2015 kokouksen, josta ilmoitettiin Luxemburgille. Kokouksen jälkeen komissio muistutti 8 päivänä syyskuuta 2015 päivätyllä sähköpostiviestillä Amazonia toimittamaan immateriaalioikeuksia koskeviin sopimuksiin liittyvät puuttuvat tiedot.

| (24) | Amazon selitti 14 päivänä syyskuuta 2015 päivätyllä sähköpostiviestillä, että ei ole muita sopimuksia, joiden mukaan lisenssisopimuksen kattama sama henkinen omaisuus olisi tai tulisi olemaan lähipiiriin kuuluvien tai kuulumattomien osapuolien käytettävissä. Samalla Amazon ilmoitti komissiolle, että se laatii luettelon konsernin sisäisistä immateriaalioikeuksia koskevista sopimuksista riippumatta siitä, liittyvätkö ne EU:hun tai LuxSCS:n ja LuxOpCon välisen lisenssisopimuksen kattamaan henkiseen omaisuuteen. Luettelo toimitettiin komissiolle 17 päivänä syyskuuta 2015. |
| --- | --- |

(24)

Amazon selitti 14 päivänä syyskuuta 2015 päivätyllä sähköpostiviestillä, että ei ole muita sopimuksia, joiden mukaan lisenssisopimuksen kattama sama henkinen omaisuus olisi tai tulisi olemaan lähipiiriin kuuluvien tai kuulumattomien osapuolien käytettävissä. Samalla Amazon ilmoitti komissiolle, että se laatii luettelon konsernin sisäisistä immateriaalioikeuksia koskevista sopimuksista riippumatta siitä, liittyvätkö ne EU:hun tai LuxSCS:n ja LuxOpCon välisen lisenssisopimuksen kattamaan henkiseen omaisuuteen. Luettelo toimitettiin komissiolle 17 päivänä syyskuuta 2015.

| (25) | Amazon toimitti 23 päivänä syyskuuta 2015 päivätyllä sähköpostiviestillä luettelon lisenssisopimuksista, joiden nojalla kolmannet osapuolet ovat myöntäneet Amazonille käyttöoikeuden henkiseen omaisuuteen tai Amazon on myöntänyt käyttöoikeuden henkiseen omaisuuteen kolmansille osapuolille. |
| --- | --- |

(25)

Amazon toimitti 23 päivänä syyskuuta 2015 päivätyllä sähköpostiviestillä luettelon lisenssisopimuksista, joiden nojalla kolmannet osapuolet ovat myöntäneet Amazonille käyttöoikeuden henkiseen omaisuuteen tai Amazon on myöntänyt käyttöoikeuden henkiseen omaisuuteen kolmansille osapuolille.

| (26) | Komissio muistutti 29 päivänä syyskuuta 2015 päivätyllä sähköpostiviestillä Amazonia lähettämään komission 26 päivänä maaliskuuta ja 3 päivänä heinäkuuta 2015 pyytämät immateriaalioikeuksia koskevat sopimukset Amazonin 17 ja 23 päivänä syyskuuta 2015 lähettämän listan perusteella. Lisäksi komissio pyysi Amazonilta lisätietoja kustannustenjakoraporteista ja LuxOpCon verkkosivuilla asioivista asiakkaista. |
| --- | --- |

(26)

Komissio muistutti 29 päivänä syyskuuta 2015 päivätyllä sähköpostiviestillä Amazonia lähettämään komission 26 päivänä maaliskuuta ja 3 päivänä heinäkuuta 2015 pyytämät immateriaalioikeuksia koskevat sopimukset Amazonin 17 ja 23 päivänä syyskuuta 2015 lähettämän listan perusteella. Lisäksi komissio pyysi Amazonilta lisätietoja kustannustenjakoraporteista ja LuxOpCon verkkosivuilla asioivista asiakkaista.

| (27) | Amazon toimitti tiedot 30 päivänä syyskuuta ja 1, 2, 12, 13, 20 ja 27 päivänä lokakuuta 2015 päivätyillä sähköpostiviesteillä. |
| --- | --- |

(27)

Amazon toimitti tiedot 30 päivänä syyskuuta ja 1, 2, 12, 13, 20 ja 27 päivänä lokakuuta 2015 päivätyillä sähköpostiviesteillä.

| (28) | Komissio, Luxemburg ja Amazon pitivät 28 päivänä lokakuuta 2015 kokouksen. |
| --- | --- |

(28)

Komissio, Luxemburg ja Amazon pitivät 28 päivänä lokakuuta 2015 kokouksen.

| (29) | Komissio muistutti Amazonia 20 päivänä marraskuuta 2015 päivätyllä sähköpostiviestillä 26 päivänä maaliskuuta 2015 päivätyn tietopyyntönsä laajuudesta Amazonin sisäisten ja ulkoisten immateriaalioikeuksia koskevien sopimusten osalta ja pyysi Amazonia toimittamaan lisätietoja. |
| --- | --- |

(29)

Komissio muistutti Amazonia 20 päivänä marraskuuta 2015 päivätyllä sähköpostiviestillä 26 päivänä maaliskuuta 2015 päivätyn tietopyyntönsä laajuudesta Amazonin sisäisten ja ulkoisten immateriaalioikeuksia koskevien sopimusten osalta ja pyysi Amazonia toimittamaan lisätietoja.

| (30) | Yritys, joka pyysi 27 päivänä marraskuuta 2015 pidetyn kokouksen aikana, ettei sen nimeä paljasteta (”Yritys X”), toimitti komissiolle markkinatietoja komission tutkintaa varten. Yritys X toimitti 15 päivänä tammikuuta 2016 pidetyssä puhelinkonferenssissa lisätietoja verkkokauppaliiketoiminnasta Euroopassa. Yritys X toimitti 25 päivänä tammikuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä lisätietoja konferenssipuhelun pöytäkirjasta. |
| --- | --- |

(30)

Yritys, joka pyysi 27 päivänä marraskuuta 2015 pidetyn kokouksen aikana, ettei sen nimeä paljasteta (”Yritys X”), toimitti komissiolle markkinatietoja komission tutkintaa varten. Yritys X toimitti 15 päivänä tammikuuta 2016 pidetyssä puhelinkonferenssissa lisätietoja verkkokauppaliiketoiminnasta Euroopassa. Yritys X toimitti 25 päivänä tammikuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä lisätietoja konferenssipuhelun pöytäkirjasta.

| (31) | Amazon toimitti lisätietoja 30 päivänä marraskuuta 2016. |
| --- | --- |

(31)

Amazon toimitti lisätietoja 30 päivänä marraskuuta 2016.

| (32) | Amazon pyysi 1 päivänä joulukuuta 2015 päivätyllä kirjeellä määräajan jatkamista vastatakseen komission 20 päivänä marraskuuta 2015 päivättyyn lisätietopyyntöön. |
| --- | --- |

(32)

Amazon pyysi 1 päivänä joulukuuta 2015 päivätyllä kirjeellä määräajan jatkamista vastatakseen komission 20 päivänä marraskuuta 2015 päivättyyn lisätietopyyntöön.

| (33) | Amazon toimitti 4 päivänä joulukuuta 2015 komission 20 päivänä marraskuuta 2015 päivätyllä sähköpostiviestillä pyytämät tiedot ja pyysi määräajan jatkamista jäljellä olevien vastausten toimittamiseen. |
| --- | --- |

(33)

Amazon toimitti 4 päivänä joulukuuta 2015 komission 20 päivänä marraskuuta 2015 päivätyllä sähköpostiviestillä pyytämät tiedot ja pyysi määräajan jatkamista jäljellä olevien vastausten toimittamiseen.

| (34) | Luxemburg toimitti 10 ja 28 päivänä joulukuuta 2015 päivätyillä kirjeillä huomautuksensa 28 päivänä lokakuuta 2015 pidetystä kokouksesta. |
| --- | --- |

(34)

Luxemburg toimitti 10 ja 28 päivänä joulukuuta 2015 päivätyillä kirjeillä huomautuksensa 28 päivänä lokakuuta 2015 pidetystä kokouksesta.

| (35) | Komissio muistutti 11 päivänä joulukuuta 2015 päivätyllä sähköpostiviestillä Amazonia 20 päivänä marraskuuta 2015 päivättyä tietopyyntöä koskevista puuttuvista vastauksista ja lähetti uuden lisätietopyynnön Amazonille. |
| --- | --- |

(35)

Komissio muistutti 11 päivänä joulukuuta 2015 päivätyllä sähköpostiviestillä Amazonia 20 päivänä marraskuuta 2015 päivättyä tietopyyntöä koskevista puuttuvista vastauksista ja lähetti uuden lisätietopyynnön Amazonille.

| (36) | Amazon vastasi osittain 18 päivänä joulukuuta 2015 komission 20 päivänä marraskuuta 2015 päivättyyn tietopyyntöön. |
| --- | --- |

(36)

Amazon vastasi osittain 18 päivänä joulukuuta 2015 komission 20 päivänä marraskuuta 2015 päivättyyn tietopyyntöön.

| (37) | Komissio pyysi 18 päivänä joulukuuta 2015 päivätyllä sähköpostiviestillä Luxemburgia lähettämään huomautuksensa ja huomionsa Amazonin komissiolle siihen mennessä tutkintaa toimittamista tiedoista. |
| --- | --- |

(37)

Komissio pyysi 18 päivänä joulukuuta 2015 päivätyllä sähköpostiviestillä Luxemburgia lähettämään huomautuksensa ja huomionsa Amazonin komissiolle siihen mennessä tutkintaa toimittamista tiedoista.

| (38) | Amazon toimitti 12 ja 15 päivänä tammikuuta 2016 komission 11 päivänä joulukuuta 2015 päivätyllä sähköpostiviestillä pyytämät tiedot ja pyysi määräajan jatkamista jäljellä olevien vastausten toimittamiseen. |
| --- | --- |

(38)

Amazon toimitti 12 ja 15 päivänä tammikuuta 2016 komission 11 päivänä joulukuuta 2015 päivätyllä sähköpostiviestillä pyytämät tiedot ja pyysi määräajan jatkamista jäljellä olevien vastausten toimittamiseen.

| (39) | Amazon toimitti lisätietoja 18 päivänä tammikuuta 2016. |
| --- | --- |

(39)

Amazon toimitti lisätietoja 18 päivänä tammikuuta 2016.

| (40) | Komissio ilmoitti Amazonille 19 päivänä tammikuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä, että joihinkin aiempien tietopyyntöjen kysymyksiin ei ollut vielä vastattu. Lisäksi komissio pyysi selvennyksiä ja lisätietoja. |
| --- | --- |

(40)

Komissio ilmoitti Amazonille 19 päivänä tammikuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä, että joihinkin aiempien tietopyyntöjen kysymyksiin ei ollut vielä vastattu. Lisäksi komissio pyysi selvennyksiä ja lisätietoja.

| (41) | Amazon vastasi osittain 22 päivänä tammikuuta 2016 komission 19 päivänä joulukuuta 2015 esittämään tietopyyntöön. Amazon vastasi osittain 28 päivänä tammikuuta 2016 komission 11 päivänä joulukuuta 2015 esittämään tietopyyntöön. Amazon vastasi osittain 5, 15, 19 ja 24 päivänä helmikuuta 2016 päivätyillä kirjeillä komission 19 päivänä tammikuuta 2016 päivättyyn tietopyyntöön. |
| --- | --- |

(41)

Amazon vastasi osittain 22 päivänä tammikuuta 2016 komission 19 päivänä joulukuuta 2015 esittämään tietopyyntöön. Amazon vastasi osittain 28 päivänä tammikuuta 2016 komission 11 päivänä joulukuuta 2015 esittämään tietopyyntöön. Amazon vastasi osittain 5, 15, 19 ja 24 päivänä helmikuuta 2016 päivätyillä kirjeillä komission 19 päivänä tammikuuta 2016 päivättyyn tietopyyntöön.

| (42) | Komissio pyysi 26 päivänä helmikuuta 2016 päivätyllä muistutuksella Amazonia vastaamaan 20 päivänä marraskuuta 2015, 11 ja 18 päivänä joulukuuta 2015 ja 19 päivänä tammikuuta 2016 päivättyjen tietopyyntöjen jäljellä oleviin kysymyksiin. |
| --- | --- |

(42)

Komissio pyysi 26 päivänä helmikuuta 2016 päivätyllä muistutuksella Amazonia vastaamaan 20 päivänä marraskuuta 2015, 11 ja 18 päivänä joulukuuta 2015 ja 19 päivänä tammikuuta 2016 päivättyjen tietopyyntöjen jäljellä oleviin kysymyksiin.

| (43) | Amazon vastasi osittain komission 11 päivänä joulukuuta 2015 päivättyyn komission tietopyyntöön 4 ja 21 päivänä maaliskuuta 2016 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(43)

Amazon vastasi osittain komission 11 päivänä joulukuuta 2015 päivättyyn komission tietopyyntöön 4 ja 21 päivänä maaliskuuta 2016 päivätyillä kirjeillä.

| (44) | Amazon vastasi 11 päivänä maaliskuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä osittain komission 26 päivänä helmikuuta 2016 esittämään tietopyyntöön. |
| --- | --- |

(44)

Amazon vastasi 11 päivänä maaliskuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä osittain komission 26 päivänä helmikuuta 2016 esittämään tietopyyntöön.

| (45) | Amazon vastasi 22 päivänä maaliskuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä osittain komission 19 päivänä tammikuuta 2016 ja 26 päivänä helmikuuta 2016 esittämiin tietopyyntöihin. |
| --- | --- |

(45)

Amazon vastasi 22 päivänä maaliskuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä osittain komission 19 päivänä tammikuuta 2016 ja 26 päivänä helmikuuta 2016 esittämiin tietopyyntöihin.

| (46) | Amazon suostui 8 päivänä maaliskuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä luopumaan aiemmin Luxemburgin osalta 22 päivänä tammikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä tehdystä luottamuksellisuutta koskevista vaatimuksista joidenkin toimitettavien tietojen osalta ja sitoutui jakamaan nämä tiedot Luxemburgin kanssa. |
| --- | --- |

(46)

Amazon suostui 8 päivänä maaliskuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä luopumaan aiemmin Luxemburgin osalta 22 päivänä tammikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä tehdystä luottamuksellisuutta koskevista vaatimuksista joidenkin toimitettavien tietojen osalta ja sitoutui jakamaan nämä tiedot Luxemburgin kanssa.

| (47) | Amazon vahvisti 14 päivänä maaliskuuta 2016 jakaneensa viimeisimmän komissiolle lähettämänsä huomautuksen Luxemburgin kanssa. |
| --- | --- |

(47)

Amazon vahvisti 14 päivänä maaliskuuta 2016 jakaneensa viimeisimmän komissiolle lähettämänsä huomautuksen Luxemburgin kanssa.

| (48) | Komissio pyysi 1 päivänä huhtikuuta 2016 Yritys X:ää suostumaan siihen, että tiettyjä sen antamia markkinatietoja jaetaan Luxemburgin kanssa. Yritys X toimitti sopimuksensa 5 päivänä huhtikuuta 2016. |
| --- | --- |

(48)

Komissio pyysi 1 päivänä huhtikuuta 2016 Yritys X:ää suostumaan siihen, että tiettyjä sen antamia markkinatietoja jaetaan Luxemburgin kanssa. Yritys X toimitti sopimuksensa 5 päivänä huhtikuuta 2016.

| (49) | Komissio tiedusteli 8 päivänä huhtikuuta 2016 Amazonilta tietoja, jotka Amazon oli jakanut Luxemburgin kanssa siihen mennessä tutkintaa. Komissio myös ilmoitti Amazonille, että komission 11 päivänä helmikuuta 2015 esittämää tietopyyntöä koskevia tietoja puuttui yhä. Lisäksi komissio pyysi Amazonilta lisäselvennyksiä ja lisätietoja. |
| --- | --- |

(49)

Komissio tiedusteli 8 päivänä huhtikuuta 2016 Amazonilta tietoja, jotka Amazon oli jakanut Luxemburgin kanssa siihen mennessä tutkintaa. Komissio myös ilmoitti Amazonille, että komission 11 päivänä helmikuuta 2015 esittämää tietopyyntöä koskevia tietoja puuttui yhä. Lisäksi komissio pyysi Amazonilta lisäselvennyksiä ja lisätietoja.

| (50) | Amazon vahvisti 11 päivänä huhtikuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä tiedot, jotka se oli jakanut Luxemburgin kanssa. |
| --- | --- |

(50)

Amazon vahvisti 11 päivänä huhtikuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä tiedot, jotka se oli jakanut Luxemburgin kanssa.

| (51) | Komissio tiedusteli Luxemburgilta 18 päivänä huhtikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä, mitä tietoja Amazon oli jakanut sen kanssa ja pyysi Luxemburgia esittämään näitä lausuntoja koskevat huomautuksensa. Komissio muistutti Luxemburgia myös 18 päivänä joulukuuta 2015 päivätystä sähköpostiviestistä, jossa tämä oli pyytänyt Luxemburgia esittämään huomautuksensa Amazonin lausunnoista. Lopuksi komissio jakoi Yritys X:n kanssa sovitut markkinatiedot Luxemburgin kanssa ja pyysi Luxemburgilta huomautuksia. |
| --- | --- |

(51)

Komissio tiedusteli Luxemburgilta 18 päivänä huhtikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä, mitä tietoja Amazon oli jakanut sen kanssa ja pyysi Luxemburgia esittämään näitä lausuntoja koskevat huomautuksensa. Komissio muistutti Luxemburgia myös 18 päivänä joulukuuta 2015 päivätystä sähköpostiviestistä, jossa tämä oli pyytänyt Luxemburgia esittämään huomautuksensa Amazonin lausunnoista. Lopuksi komissio jakoi Yritys X:n kanssa sovitut markkinatiedot Luxemburgin kanssa ja pyysi Luxemburgilta huomautuksia.

| (52) | Amazon vastasi osittain 22 päivänä huhtikuuta 2016 komission 8 päivänä huhtikuuta 2016 esittämään tietopyyntöön ja pyysi lopuille vastauksille lisäaikaa. |
| --- | --- |

(52)

Amazon vastasi osittain 22 päivänä huhtikuuta 2016 komission 8 päivänä huhtikuuta 2016 esittämään tietopyyntöön ja pyysi lopuille vastauksille lisäaikaa.

| (53) | Luxemburg vahvisti 2 päivänä toukokuuta 2016 päivätyllä kirjeellä (toimitettu uudelleen 10 päivänä toukokuuta 2016) vastaanottaneensa Amazonin siihen mennessä tutkintaa toimittamat tiedot ja toimitti Amazonin lausuntoja koskevat huomautuksensa. Yritys X:n markkinatietojen osalta Luxemburg ilmoitti komissiolle, että se oli jakanut nämä tiedot Amazonin kanssa, sillä Amazon pystyisi kommentoimaan kyseistä asiaa paremmin. |
| --- | --- |

(53)

Luxemburg vahvisti 2 päivänä toukokuuta 2016 päivätyllä kirjeellä (toimitettu uudelleen 10 päivänä toukokuuta 2016) vastaanottaneensa Amazonin siihen mennessä tutkintaa toimittamat tiedot ja toimitti Amazonin lausuntoja koskevat huomautuksensa. Yritys X:n markkinatietojen osalta Luxemburg ilmoitti komissiolle, että se oli jakanut nämä tiedot Amazonin kanssa, sillä Amazon pystyisi kommentoimaan kyseistä asiaa paremmin.

| (54) | Amazon vastasi osittain 2 päivänä toukokuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä ja vastasi loppuihin komission 8 päivänä huhtikuuta 2016 päivätyn tietopyynnön kysymyksiin, kuten se ilmoitti 22 päivänä huhtikuuta 2016 päivätyssä kirjeessä. |
| --- | --- |

(54)

Amazon vastasi osittain 2 päivänä toukokuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä ja vastasi loppuihin komission 8 päivänä huhtikuuta 2016 päivätyn tietopyynnön kysymyksiin, kuten se ilmoitti 22 päivänä huhtikuuta 2016 päivätyssä kirjeessä.

| (55) | Komissio selvensi 17 päivänä toukokuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä Amazonilta aikaisemmin pyytämiensä tietojen laajuutta ja muistutti, että 11 päivänä joulukuuta 2015 ja 8 päivänä huhtikuuta 2016 päivätyissä tietopyynnöissä pyydettyjä tietoja oli vielä toimittamatta. |
| --- | --- |

(55)

Komissio selvensi 17 päivänä toukokuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä Amazonilta aikaisemmin pyytämiensä tietojen laajuutta ja muistutti, että 11 päivänä joulukuuta 2015 ja 8 päivänä huhtikuuta 2016 päivätyissä tietopyynnöissä pyydettyjä tietoja oli vielä toimittamatta.

| (56) | Amazon vastasi komission 17 päivänä toukokuuta päivättyyn sähköpostiviestiin 24 päivänä toukokuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä. |
| --- | --- |

(56)

Amazon vastasi komission 17 päivänä toukokuuta päivättyyn sähköpostiviestiin 24 päivänä toukokuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä.

| (57) | Komissio, Luxemburg ja Amazon pitivät kokouksen 26 päivänä toukokuuta 2016. Komissio esitti Amazonille lisäkysymyksiä kokouksessa ja sen pöytäkirjaehdotuksessa. Amazon vastasi kysymyksiin 20 päivänä kesäkuuta 2016 päivätyssä kirjeessä. |
| --- | --- |

(57)

Komissio, Luxemburg ja Amazon pitivät kokouksen 26 päivänä toukokuuta 2016. Komissio esitti Amazonille lisäkysymyksiä kokouksessa ja sen pöytäkirjaehdotuksessa. Amazon vastasi kysymyksiin 20 päivänä kesäkuuta 2016 päivätyssä kirjeessä.

| (58) | Amazon toimitti 21 päivänä kesäkuuta 2016 huomautuksensa Yritys X:n markkinatietoihin. Lisäksi Amazon pyysi saada nähdä Yritys X:n huomautukset kokonaisuudessaan ja saada tietää sen henkilöllisyyden. |
| --- | --- |

(58)

Amazon toimitti 21 päivänä kesäkuuta 2016 huomautuksensa Yritys X:n markkinatietoihin. Lisäksi Amazon pyysi saada nähdä Yritys X:n huomautukset kokonaisuudessaan ja saada tietää sen henkilöllisyyden.

| (59) | Komissio toimitti 7 päivänä heinäkuuta 2016 Amazonille 26 päivänä toukokuuta 2016 pidetyn kokouksen muutetun pöytäkirjan. Lisäksi komissio pyysi Amazonilta lisätietoja. |
| --- | --- |

(59)

Komissio toimitti 7 päivänä heinäkuuta 2016 Amazonille 26 päivänä toukokuuta 2016 pidetyn kokouksen muutetun pöytäkirjan. Lisäksi komissio pyysi Amazonilta lisätietoja.

| (60) | Amazon vastasi 22 päivänä heinäkuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä osittain komission 7 päivänä heinäkuuta 2016 esittämään tietopyyntöön. Vastauksessaan Amazon ilmoitti komissiolle turvaavasta toimenpiteestä, joka kattaa yhdysvaltalaisen verotustuomioistuimen oikeudenkäyntiasiakirjat. Tästä syystä Amazon ehdotti toimittavansa muokattuja asiakirjoja, koska ne olivat Amazonin käytettävissä. |
| --- | --- |

(60)

Amazon vastasi 22 päivänä heinäkuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä osittain komission 7 päivänä heinäkuuta 2016 esittämään tietopyyntöön. Vastauksessaan Amazon ilmoitti komissiolle turvaavasta toimenpiteestä, joka kattaa yhdysvaltalaisen verotustuomioistuimen oikeudenkäyntiasiakirjat. Tästä syystä Amazon ehdotti toimittavansa muokattuja asiakirjoja, koska ne olivat Amazonin käytettävissä.

| (61) | Komissio muistutti Amazonia 27 päivänä heinäkuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä 7 päivänä heinäkuuta 2016 päivätyn tietopyynnön puuttuvista tiedoista ja hyväksyi vastaanottamaan tilapäisesti yhdysvaltalaisen verotustuomioistuimen oikeudenkäyntiasiakirjojen muokatut versiot. Lisäksi komissio pyysi Amazonilta lisäselvityksiä ja lisätietoja. |
| --- | --- |

(61)

Komissio muistutti Amazonia 27 päivänä heinäkuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä 7 päivänä heinäkuuta 2016 päivätyn tietopyynnön puuttuvista tiedoista ja hyväksyi vastaanottamaan tilapäisesti yhdysvaltalaisen verotustuomioistuimen oikeudenkäyntiasiakirjojen muokatut versiot. Lisäksi komissio pyysi Amazonilta lisäselvityksiä ja lisätietoja.

| (62) | Amazon vastasi osittain 29 päivänä heinäkuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä komission 7 päivänä heinäkuuta 2016 esittämään tietopyyntöön ja pyysi lisäaikaa vastatakseen loppuihin kysymyksiin. Amazon vastasi osittain 12 päivänä elokuuta 2016 päivätyllä kirjeellä komission 7 ja 27 päivänä heinäkuuta 2016 esittämiin tietopyyntöihin. |
| --- | --- |

(62)

Amazon vastasi osittain 29 päivänä heinäkuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä komission 7 päivänä heinäkuuta 2016 esittämään tietopyyntöön ja pyysi lisäaikaa vastatakseen loppuihin kysymyksiin. Amazon vastasi osittain 12 päivänä elokuuta 2016 päivätyllä kirjeellä komission 7 ja 27 päivänä heinäkuuta 2016 esittämiin tietopyyntöihin.

| (63) | Komissio pyysi 19 päivänä elokuuta 2016 päivätyllä sähköpostilla Amazonilta lisäselvityksiä ja lisätietoja, jotka koskevat Amazonin vastauksia 7 päivänä heinäkuuta 2016 päivättyä tietopyyntöä. |
| --- | --- |

(63)

Komissio pyysi 19 päivänä elokuuta 2016 päivätyllä sähköpostilla Amazonilta lisäselvityksiä ja lisätietoja, jotka koskevat Amazonin vastauksia 7 päivänä heinäkuuta 2016 päivättyä tietopyyntöä.

| (64) | Komissio lähetti Amazonille 19 päivänä elokuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä ja uudestaan 22 päivänä elokuuta 2016 päivätyllä kirjeellä tietopyynnön, jossa se pyysi Amazonilta yhdysvaltalaisen verotuomioistuimen muokatut oikeudenkäyntiasiakirjat kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(64)

Komissio lähetti Amazonille 19 päivänä elokuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä ja uudestaan 22 päivänä elokuuta 2016 päivätyllä kirjeellä tietopyynnön, jossa se pyysi Amazonilta yhdysvaltalaisen verotuomioistuimen muokatut oikeudenkäyntiasiakirjat kokonaisuudessaan.

| (65) | Amazon vastasi osittain 26 päivänä elokuuta 2016 komission 7 päivänä heinäkuuta 2016 esittämään tietopyyntöön ja pyysi lisäaikaa vastatakseen loppuihin kysymyksiin. |
| --- | --- |

(65)

Amazon vastasi osittain 26 päivänä elokuuta 2016 komission 7 päivänä heinäkuuta 2016 esittämään tietopyyntöön ja pyysi lisäaikaa vastatakseen loppuihin kysymyksiin.

| (66) | Amazon ilmoitti 30 päivänä elokuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä komissiolle, että se sai pääsyn yhdysvaltalaisen verotuomioistuimen oikeudenkäyntiasiakirjoihin ja ilmoitti tulevasta muokkaamattomien asiakirjojen toimittamisesta. |
| --- | --- |

(66)

Amazon ilmoitti 30 päivänä elokuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä komissiolle, että se sai pääsyn yhdysvaltalaisen verotuomioistuimen oikeudenkäyntiasiakirjoihin ja ilmoitti tulevasta muokkaamattomien asiakirjojen toimittamisesta.

| (67) | Amazon vastasi osittain 9 päivänä syyskuuta 2016 komission 19 päivänä elokuuta 2016 esittämään tietopyyntöön. |
| --- | --- |

(67)

Amazon vastasi osittain 9 päivänä syyskuuta 2016 komission 19 päivänä elokuuta 2016 esittämään tietopyyntöön.

| (68) | Amazon toimitti 30 päivänä syyskuuta 2016 komission 22 päivänä elokuuta 2016 pyytämät muokkaamattomat asiakirjat sellaisina kuin ne tulivat yhdysvaltalaisen verotuomioistuimen oikeudenkäynnistä. |
| --- | --- |

(68)

Amazon toimitti 30 päivänä syyskuuta 2016 komission 22 päivänä elokuuta 2016 pyytämät muokkaamattomat asiakirjat sellaisina kuin ne tulivat yhdysvaltalaisen verotuomioistuimen oikeudenkäynnistä.

| (69) | Komissio pyysi 7 ja 19 päivänä joulukuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä Amazonilta lisätietoja yhdysvaltalaisen verotuomioistuimen oikeudenkäynnistä. Amazon toimitti vastauksensa 20 päivänä joulukuuta 2016. |
| --- | --- |

(69)

Komissio pyysi 7 ja 19 päivänä joulukuuta 2016 päivätyllä sähköpostiviestillä Amazonilta lisätietoja yhdysvaltalaisen verotuomioistuimen oikeudenkäynnistä. Amazon toimitti vastauksensa 20 päivänä joulukuuta 2016.

| (70) | Komissio lähetti 21 päivänä joulukuuta 2016 Amazonille tietopyynnön, johon Amazon vastasi osittain 20 päivänä tammikuuta 2017. Komissio lähetti 2 päivänä helmikuuta 2017 päivätyllä sähköpostiviestillä Amazonille selvennyspyynnön komission 21 päivänä joulukuuta 2017 päivättyä tietopyyntöä koskien. Amazon toimitti lisätietoja ja vastasi osittain komissiolle 6, 8 ja 27 päivänä helmikuuta ja 6 päivänä maaliskuuta 2017. Komissio muistutti 13 päivänä maaliskuuta 2017 päivätyllä sähköpostiviestillä Amazonia toimittamaan puuttuvat tiedot. |
| --- | --- |

(70)

Komissio lähetti 21 päivänä joulukuuta 2016 Amazonille tietopyynnön, johon Amazon vastasi osittain 20 päivänä tammikuuta 2017. Komissio lähetti 2 päivänä helmikuuta 2017 päivätyllä sähköpostiviestillä Amazonille selvennyspyynnön komission 21 päivänä joulukuuta 2017 päivättyä tietopyyntöä koskien. Amazon toimitti lisätietoja ja vastasi osittain komissiolle 6, 8 ja 27 päivänä helmikuuta ja 6 päivänä maaliskuuta 2017. Komissio muistutti 13 päivänä maaliskuuta 2017 päivätyllä sähköpostiviestillä Amazonia toimittamaan puuttuvat tiedot.

| (71) | Komissio lähetti Amazonille tietopyynnön 14 päivänä maaliskuuta 2017. |
| --- | --- |

(71)

Komissio lähetti Amazonille tietopyynnön 14 päivänä maaliskuuta 2017.

| (72) | Amazon toimitti 24 päivänä maaliskuuta 2017 päivätyllä sähköpostiviestillä komissiolle yhdysvaltalaisen verotuomioistuimen 23 päivänä maaliskuuta 2017 päivätyn lausunnon. |
| --- | --- |

(72)

Amazon toimitti 24 päivänä maaliskuuta 2017 päivätyllä sähköpostiviestillä komissiolle yhdysvaltalaisen verotuomioistuimen 23 päivänä maaliskuuta 2017 päivätyn lausunnon.

| (73) | Komissio pyysi Amazonilta 27 päivänä maaliskuuta 2017 päivätyllä sähköpostiviestillä lisätietoja yhdysvaltalaisen verotuomioistuimen lausunnosta. |
| --- | --- |

(73)

Komissio pyysi Amazonilta 27 päivänä maaliskuuta 2017 päivätyllä sähköpostiviestillä lisätietoja yhdysvaltalaisen verotuomioistuimen lausunnosta.

| (74) | Amazon vastasi komissiolle 28 päivänä maaliskuuta 2017 ja pyysi vastaamiseen lisäaikaa Yhdysvalloissa käynnissä olevien oikeudenkäynnin jälkeisten menettelyjen vuoksi. |
| --- | --- |

(74)

Amazon vastasi komissiolle 28 päivänä maaliskuuta 2017 ja pyysi vastaamiseen lisäaikaa Yhdysvalloissa käynnissä olevien oikeudenkäynnin jälkeisten menettelyjen vuoksi.

| (75) | Amazon vastasi osittain 4 päivänä huhtikuuta 2017 päivätyllä sähköpostiviestillä komission 14 päivänä maaliskuuta 2017 esittämään tietopyyntöön. |
| --- | --- |

(75)

Amazon vastasi osittain 4 päivänä huhtikuuta 2017 päivätyllä sähköpostiviestillä komission 14 päivänä maaliskuuta 2017 esittämään tietopyyntöön.

| (76) | Komissio ilmoitti 7 päivänä huhtikuuta 2017 päivätyllä sähköpostiviestillä Luxemburgille ja Amazonille, että sen oli hylättävä Amazonin pyyntö saada tutustua Yritys X:n huomautuksiin. |
| --- | --- |

(76)

Komissio ilmoitti 7 päivänä huhtikuuta 2017 päivätyllä sähköpostiviestillä Luxemburgille ja Amazonille, että sen oli hylättävä Amazonin pyyntö saada tutustua Yritys X:n huomautuksiin.

| (77) | Amazon vastasi jälleen osittain 11 päivänä huhtikuuta 2017 komission 14 päivänä maaliskuuta 2017 esittämään tietopyyntöön ja pyysi lopuille vastauksille lisäaikaa. |
| --- | --- |

(77)

Amazon vastasi jälleen osittain 11 päivänä huhtikuuta 2017 komission 14 päivänä maaliskuuta 2017 esittämään tietopyyntöön ja pyysi lopuille vastauksille lisäaikaa.

| (78) | Amazon vastasi osittain komissiolle 12 päivänä huhtikuuta 2017 päivätyllä sähköpostiviestillä. |
| --- | --- |

(78)

Amazon vastasi osittain komissiolle 12 päivänä huhtikuuta 2017 päivätyllä sähköpostiviestillä.

| (79) | Amazon toimitti 17 päivänä huhtikuuta 2017 yhdysvaltalaisen verotuomioistuimen oikeudenkäynnin jälkeistä menettelyä koskevat lisätiedot. |
| --- | --- |

(79)

Amazon toimitti 17 päivänä huhtikuuta 2017 yhdysvaltalaisen verotuomioistuimen oikeudenkäynnin jälkeistä menettelyä koskevat lisätiedot.

| (80) | Amazon lähetti 18 päivänä toukokuuta 2017 jälleen osittaisen ja viimeisen vastauksen komission 14 päivänä maaliskuuta 2017 esittämään tietopyyntöön. |
| --- | --- |

(80)

Amazon lähetti 18 päivänä toukokuuta 2017 jälleen osittaisen ja viimeisen vastauksen komission 14 päivänä maaliskuuta 2017 esittämään tietopyyntöön.

| (81) | Komissio lähetti Amazonille tietopyynnön 19 päivänä toukokuuta 2017 päivätyllä sähköpostiviestillä. |
| --- | --- |

(81)

Komissio lähetti Amazonille tietopyynnön 19 päivänä toukokuuta 2017 päivätyllä sähköpostiviestillä.

| (82) | Amazon toimitti komissiolle lisätietoja 29 päivänä toukokuuta 2017. |
| --- | --- |

(82)

Amazon toimitti komissiolle lisätietoja 29 päivänä toukokuuta 2017.

| (83) | Amazon vastasi osittain 7 päivänä kesäkuuta 2017 päivätyllä sähköpostiviestillä komission 19 päivänä toukokuuta 2017 esittämään tietopyyntöön. |
| --- | --- |

(83)

Amazon vastasi osittain 7 päivänä kesäkuuta 2017 päivätyllä sähköpostiviestillä komission 19 päivänä toukokuuta 2017 esittämään tietopyyntöön.

| (84) | Komissio pyysi 14 päivänä kesäkuuta 2017 päivätyllä sähköpostiviestillä Amazonia vahvistamaan, että kaikki Amazonin komissiolle vuosina 2016 ja 2017 toimittamat tiedot on jaettu myös Luxemburgin kanssa ja pyysi Luxemburgia toimittamaan huomautuksensa Amazonin komissiolle siihen mennessä tutkintaa toimittamista tiedoista. Amazon vahvisti 19 päivänä kesäkuuta 2017 jakaneensa kaikki komissiolle vuosina 2016 ja 2017 toimittamansa tiedot Luxemburgin kanssa. Luxemburg vahvisti 21 päivänä kesäkuuta 2017 päivätyllä sähköpostiviestillä saaneensa kaikki Amazonin komissiolle vuosina 2016 ja 2017 toimittamat asiakirjat ja että Luxemburgilla ei ollut muita huomautuksia Amazonin komissiolle vuonna 2016 ja 2017 toimittamien tietojen osalta, lukuun ottamatta Amazonin 30 päivänä syyskuuta 2016 ja 20 päivänä tammikuuta 2017 toimittamat tiedot. |
| --- | --- |

(84)

Komissio pyysi 14 päivänä kesäkuuta 2017 päivätyllä sähköpostiviestillä Amazonia vahvistamaan, että kaikki Amazonin komissiolle vuosina 2016 ja 2017 toimittamat tiedot on jaettu myös Luxemburgin kanssa ja pyysi Luxemburgia toimittamaan huomautuksensa Amazonin komissiolle siihen mennessä tutkintaa toimittamista tiedoista. Amazon vahvisti 19 päivänä kesäkuuta 2017 jakaneensa kaikki komissiolle vuosina 2016 ja 2017 toimittamansa tiedot Luxemburgin kanssa. Luxemburg vahvisti 21 päivänä kesäkuuta 2017 päivätyllä sähköpostiviestillä saaneensa kaikki Amazonin komissiolle vuosina 2016 ja 2017 toimittamat asiakirjat ja että Luxemburgilla ei ollut muita huomautuksia Amazonin komissiolle vuonna 2016 ja 2017 toimittamien tietojen osalta, lukuun ottamatta Amazonin 30 päivänä syyskuuta 2016 ja 20 päivänä tammikuuta 2017 toimittamat tiedot.

| (85) | Komission, Luxemburgin ja Amazonin välinen kokous pidettiin 22 päivänä kesäkuuta 2017. |
| --- | --- |

(85)

Komission, Luxemburgin ja Amazonin välinen kokous pidettiin 22 päivänä kesäkuuta 2017.

| (86) | Luxemburg toimitti 6 päivänä heinäkuuta 2017 huomautuksensa Amazonin 30 päivänä syyskuuta 2016 ja 20 päivänä tammikuuta 2017 toimittamiin tietoihin. |
| --- | --- |

(86)

Luxemburg toimitti 6 päivänä heinäkuuta 2017 huomautuksensa Amazonin 30 päivänä syyskuuta 2016 ja 20 päivänä tammikuuta 2017 toimittamiin tietoihin.

| (87) | Komissio lähetti 6 päivänä heinäkuuta 2017 Amazonille tietopyynnön, johon Amazon vastasi 10 ja 27 päivänä heinäkuuta ja 4 ja 7 päivänä elokuuta 2017. |
| --- | --- |

(87)

Komissio lähetti 6 päivänä heinäkuuta 2017 Amazonille tietopyynnön, johon Amazon vastasi 10 ja 27 päivänä heinäkuuta ja 4 ja 7 päivänä elokuuta 2017.

| (88) | Komissio lähetti 9 päivänä elokuuta 2017 päivätyllä sähköpostiviestillä Amazonille tietopyynnön. Amazon toimitti vastauksensa 7 päivänä syyskuuta 2017. |
| --- | --- |

(88)

Komissio lähetti 9 päivänä elokuuta 2017 päivätyllä sähköpostiviestillä Amazonille tietopyynnön. Amazon toimitti vastauksensa 7 päivänä syyskuuta 2017.

| (89) | Luxemburg vahvisti 12 päivänä syyskuuta 2017 päivätyllä sähköpostiviestillä, että sillä ei ollut muita huomautuksia, jotka koskevat Amazonin 10 ja 27 päivänä heinäkuuta, 4 ja 7 päivänä elokuuta ja 7 päivänä syyskuuta 2017 toimittamia tietoja. |
| --- | --- |

(89)

Luxemburg vahvisti 12 päivänä syyskuuta 2017 päivätyllä sähköpostiviestillä, että sillä ei ollut muita huomautuksia, jotka koskevat Amazonin 10 ja 27 päivänä heinäkuuta, 4 ja 7 päivänä elokuuta ja 7 päivänä syyskuuta 2017 toimittamia tietoja.

2.   TOSISEIKAT JA OIKEUDELLISET SEIKAT

TOSISEIKAT JA OIKEUDELLISET SEIKAT

2.1   KIISTANALAISEN VEROPÄÄTÖKSEN EDUNSAAJAN KUVAUS

KIISTANALAISEN VEROPÄÄTÖKSEN EDUNSAAJAN KUVAUS

2.1.1   AMAZON-KONSERNI

| (90) | Amazon-konserni koostuu Amazon.com, Inc:stä ja kaikista yrityksistä, jotka ovat suoraan tai välillisesti Amazon.com, Inc:n määräysvallassa (näistä käytetään yhteistä nimitystä ”Amazon” tai ”Amazon-konserni”). Amazonin kotipaikka on Seattle, Washington, Yhdysvallat. |
| --- | --- |

(90)

Amazon-konserni koostuu Amazon.com, Inc:stä ja kaikista yrityksistä, jotka ovat suoraan tai välillisesti Amazon.com, Inc:n määräysvallassa (näistä käytetään yhteistä nimitystä ”Amazon” tai ”Amazon-konserni”). Amazonin kotipaikka on Seattle, Washington, Yhdysvallat.

| (91) | Amazon harjoittaa vähittäismyynti- ja palveluliiketoimintaa. |
| --- | --- |

(91)

Amazon harjoittaa vähittäismyynti- ja palveluliiketoimintaa.

| (92) | Amazonin vähittäismyyntiliiketoiminta koostuu erilaisten kauppatavaroiden myynnistä verkkosivuston välityksellä. Kauppatavaroita ovat mm. kirjat, DVD:t, videot, kuluttajaelektroniikka, tietokoneet, keittiökalusteet ja kotitaloustavarat, työkalut, laitteistot, matkapuhelimet jne., sekä sisältö, kuten digitaalinen musiikki, e-kirjat, pelit jne., joita Amazon ostaa tavaran- ja sisällöntoimittajilta jälleenmyyntiä varten (12). Amazon täyttää asiakkaiden tilaukset useilla eri tavoilla, muun muassa omien Pohjois-Amerikassa sijaitsevien ja kansainvälisten huolintakeskustensa (fulfilment centres) ja -verkostojensa kautta, yhdessä hankittujen ja ulkoistettujen huolintajärjestelyjen avulla tietyissä maissa sekä digitaalisen toimituksen avulla (13). |
| --- | --- |

(92)

Amazonin vähittäismyyntiliiketoiminta koostuu erilaisten kauppatavaroiden myynnistä verkkosivuston välityksellä. Kauppatavaroita ovat mm. kirjat, DVD:t, videot, kuluttajaelektroniikka, tietokoneet, keittiökalusteet ja kotitaloustavarat, työkalut, laitteistot, matkapuhelimet jne., sekä sisältö, kuten digitaalinen musiikki, e-kirjat, pelit jne., joita Amazon ostaa tavaran- ja sisällöntoimittajilta jälleenmyyntiä varten (12). Amazon täyttää asiakkaiden tilaukset useilla eri tavoilla, muun muassa omien Pohjois-Amerikassa sijaitsevien ja kansainvälisten huolintakeskustensa (fulfilment centres) ja -verkostojensa kautta, yhdessä hankittujen ja ulkoistettujen huolintajärjestelyjen avulla tietyissä maissa sekä digitaalisen toimituksen avulla (13).

12

fulfilment centres

13

| (93) | Amazonin palveluliiketoiminta käsittää sen toiminnan ohjelmissa, joissa myyjänä on kolmas osapuoli (Third-Party Seller Programs), kuten Marketplace ja Merchants@Amazon, joiden kautta Amazon sallii muiden (pienempien) yritysten ja yksityishenkilöiden (Marketplace) sekä keskisuurten ja suurten vähittäismyyjien (Merchants@Amazon) tarjota tuotteitaan Amazonin verkkosivuilla. Kauppiaina toimivien kolmansien osapuolten tuotteet on lisätty Amazonin verkkosivustoille. Korvaukseksi osallistuvat yritykset ja yksityishenkilöt maksavat Amazonille provisioita (14). Nämä yritykset ja myyjät voivat myös halutessaan lähettää Amazonille tavaraluettelonsa, jonka Amazon säilyttää huolintakeskuksissaan (15), julkaisee kaikilla verkkosivustoillaan ja valitsee, pakkaa ja toimittaa tuotteet asiakkaan osoitteeseen (”Fulfilment by Amazon” -liiketoiminta) (16). |
| --- | --- |

(93)

Amazonin palveluliiketoiminta käsittää sen toiminnan ohjelmissa, joissa myyjänä on kolmas osapuoli (Third-Party Seller Programs), kuten Marketplace ja Merchants@Amazon, joiden kautta Amazon sallii muiden (pienempien) yritysten ja yksityishenkilöiden (Marketplace) sekä keskisuurten ja suurten vähittäismyyjien (Merchants@Amazon) tarjota tuotteitaan Amazonin verkkosivuilla. Kauppiaina toimivien kolmansien osapuolten tuotteet on lisätty Amazonin verkkosivustoille. Korvaukseksi osallistuvat yritykset ja yksityishenkilöt maksavat Amazonille provisioita (14). Nämä yritykset ja myyjät voivat myös halutessaan lähettää Amazonille tavaraluettelonsa, jonka Amazon säilyttää huolintakeskuksissaan (15), julkaisee kaikilla verkkosivustoillaan ja valitsee, pakkaa ja toimittaa tuotteet asiakkaan osoitteeseen (”Fulfilment by Amazon” -liiketoiminta) (16).

14

15

16

| (94) | Lisäksi Amazon tuottaa tuloja muiden markkinointi- ja myynninedistämispalveluiden, kuten verkkomainonnan ja yhteistyöluottokorttisopimusten avulla. Amazon tarjosi aiemmin sähköisen kaupankäynnin palveluja, ominaisuuksia ja tekniikkaa toimiakseen sellaisten muiden yritysten verkkosivustoilla, jotka myyvät tuotteitaan Amazonin tuotemerkillä ja verkko-osoitteessa ’Merchant.com’ -ohjelman välityksellä. ’Syndicated Stores’ -ohjelmassaan Amazon tarjosi aiemmin sähköisen kaupankäynnin palvelujaan, ominaisuuksiaan ja teknologiaansa toimiakseen sellaisten toisten yritysten verkkosivustoilla, jotka myyvät tuotteitaan Amazonin tuotemerkillä ja verkko-osoitteessa (17). Molemmat ohjelmat on sittemmin poistettu vaiheittain käytöstä (18). |
| --- | --- |

(94)

Lisäksi Amazon tuottaa tuloja muiden markkinointi- ja myynninedistämispalveluiden, kuten verkkomainonnan ja yhteistyöluottokorttisopimusten avulla. Amazon tarjosi aiemmin sähköisen kaupankäynnin palveluja, ominaisuuksia ja tekniikkaa toimiakseen sellaisten muiden yritysten verkkosivustoilla, jotka myyvät tuotteitaan Amazonin tuotemerkillä ja verkko-osoitteessa ’Merchant.com’ -ohjelman välityksellä. ’Syndicated Stores’ -ohjelmassaan Amazon tarjosi aiemmin sähköisen kaupankäynnin palvelujaan, ominaisuuksiaan ja teknologiaansa toimiakseen sellaisten toisten yritysten verkkosivustoilla, jotka myyvät tuotteitaan Amazonin tuotemerkillä ja verkko-osoitteessa (17). Molemmat ohjelmat on sittemmin poistettu vaiheittain käytöstä (18).

17

18

| (95) | Amazon valmistaa ja myy laitteistotuotteita, kuten Amazon Kindle, Amazon Fire ja Amazon Echo -laitteet. |
| --- | --- |

(95)

Amazon valmistaa ja myy laitteistotuotteita, kuten Amazon Kindle, Amazon Fire ja Amazon Echo -laitteet.

| (96) | Amazon toimii kolmellatoista maailmanlaajuisella verkkosivustolla, mukaan lukien www.amazon.com ja seuraavat kuusi eurooppalaista verkkosivustoa: www.amazon.de, www.amazon.co.uk, www.amazon.fr, www.amazon.it ja www.amazon.es (jäljempänä ’Euroopan-verkkosivustot’) ja www.amazon.nl (19). Amazonin toiminta jakaantuu kolmeen lohkoon: Pohjois-Amerikka, kansainväliset palvelut ja Amazon-verkkopalvelut, jäljempänä ’AWS’ (20). |
| --- | --- |

(96)

Amazon toimii kolmellatoista maailmanlaajuisella verkkosivustolla, mukaan lukien www.amazon.com ja seuraavat kuusi eurooppalaista verkkosivustoa: www.amazon.de, www.amazon.co.uk, www.amazon.fr, www.amazon.it ja www.amazon.es (jäljempänä ’Euroopan-verkkosivustot’) ja www.amazon.nl (19). Amazonin toiminta jakaantuu kolmeen lohkoon: Pohjois-Amerikka, kansainväliset palvelut ja Amazon-verkkopalvelut, jäljempänä ’AWS’ (20).

19

20

| (97) | Pohjois-Amerikan lohkon myynti koostuu pääasiassa kulutustavaroiden vähittäismyynnistä (mukaan lukien järjestelyt, joissa myyjänä on kolmas osapuoli) ja Pohjois-Amerikkaan keskittyneiden verkkosivustojen, kuten www.amazon.com, www.amazon.ca ja www.amazon.com.mx, tilauksista. Tähän lohkoon sisältyy myös vientimyynti näiltä verkkosivustoilta. |
| --- | --- |

(97)

Pohjois-Amerikan lohkon myynti koostuu pääasiassa kulutustavaroiden vähittäismyynnistä (mukaan lukien järjestelyt, joissa myyjänä on kolmas osapuoli) ja Pohjois-Amerikkaan keskittyneiden verkkosivustojen, kuten www.amazon.com, www.amazon.ca ja www.amazon.com.mx, tilauksista. Tähän lohkoon sisältyy myös vientimyynti näiltä verkkosivustoilta.

| (98) | Kansainvälisen lohkon myynti koostuu pääasiassa kulutustavaran vähittäismyynnistä (mukaan lukien myyjänä toimivien kolmansien osapuolten myynti) ja kansainvälisten verkkosivustojen, kuten www.amazon.com.au, www.amazon.com.br, www.amazon.cn, www.amazon.in, www.amazon.co.jp, EU:n verkkosivustojen ja www.amazon.nl, tilauksista. Kyseiseen lohkoon sisältyy myös vientimyynti näiltä kansainvälisiltä verkkosivustoilta (mukaan lukien vientimyynti näiltä verkkosivustoilta Yhdysvalloissa, Meksikossa ja Kanadassa oleville asiakkaille), mutta ei Amazonin vientimyynti Pohjois-Amerikan verkkosivustoilta. |
| --- | --- |

(98)

Kansainvälisen lohkon myynti koostuu pääasiassa kulutustavaran vähittäismyynnistä (mukaan lukien myyjänä toimivien kolmansien osapuolten myynti) ja kansainvälisten verkkosivustojen, kuten www.amazon.com.au, www.amazon.com.br, www.amazon.cn, www.amazon.in, www.amazon.co.jp, EU:n verkkosivustojen ja www.amazon.nl, tilauksista. Kyseiseen lohkoon sisältyy myös vientimyynti näiltä kansainvälisiltä verkkosivustoilta (mukaan lukien vientimyynti näiltä verkkosivustoilta Yhdysvalloissa, Meksikossa ja Kanadassa oleville asiakkaille), mutta ei Amazonin vientimyynti Pohjois-Amerikan verkkosivustoilta.

| (99) | AWS-lohkon myynti koostuu tietokone-, tallennus-, tietokanta- ja muiden palvelutuotteiden maailmanlaajuisesta myynnistä startup- ja muille yrityksille, valtion virastoille ja akateemisille laitoksille. Amazon tarjoaa erilaisille yrityksille pääsyn tekniikkainfrastruktuuriin AWS:n avulla. |
| --- | --- |

(99)

AWS-lohkon myynti koostuu tietokone-, tallennus-, tietokanta- ja muiden palvelutuotteiden maailmanlaajuisesta myynnistä startup- ja muille yrityksille, valtion virastoille ja akateemisille laitoksille. Amazon tarjoaa erilaisille yrityksille pääsyn tekniikkainfrastruktuuriin AWS:n avulla.

| (100) | Vuonna 2016 Amazonin maailmanlaajuinen nettomyynti oli noin 136 miljardia Yhdysvaltain dollaria ja nettotulos 2,37 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Maailmanlaajuisesti 91 prosenttia Amazonin tuloista tulee vähittäiskaupasta. Pohjois-Amerikan lohkon osuus nettomyynnistä on 59 prosenttia, kansainvälisen lohkon 32 prosenttia ja AWS-lohkon 9 prosenttia. Vuonna 2016 Amazonilla oli 314 400 kokopäiväistä tai osa-aikaista työntekijää (21). |
| --- | --- |

(100)

Vuonna 2016 Amazonin maailmanlaajuinen nettomyynti oli noin 136 miljardia Yhdysvaltain dollaria ja nettotulos 2,37 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Maailmanlaajuisesti 91 prosenttia Amazonin tuloista tulee vähittäiskaupasta. Pohjois-Amerikan lohkon osuus nettomyynnistä on 59 prosenttia, kansainvälisen lohkon 32 prosenttia ja AWS-lohkon 9 prosenttia. Vuonna 2016 Amazonilla oli 314 400 kokopäiväistä tai osa-aikaista työntekijää (21).

21

2.1.2   AMAZONIN EUROOPAN-TOIMINTA

| (101) | Ennen toukokuuta 2006 Amazon toimi eurooppalaisilla verkkosivustoillaan Amazon.com, Inc:n kokonaan omistaman tytäryhtiön kautta: Amazon.com International Sales, Inc., jäljempänä ’AIS’. AIS toimi vähittäismyyntiliiketoiminnan päävastuullisena Amazonin eurooppalaisilla verkkosivustoilla (tuohon aikaan: www.amazon.de, www.amazon.co.uk ja www.amazon.fr), ja toinen yhdysvaltalaisen konsernin yritys, Amazon International Marketplace, Inc., jäljempänä ’AIM’, toimi palveluliiketoiminnan päävastuullisena kyseisillä verkkosivustoilla. AIM oli puolestaan vuonna 2003 perustetun ASE:n ainoa osakkeenomistaja, joka toimi Euroopan verkkosivustojen palveluliiketoiminnan komissionäärinä. Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Saksaan ja Ranskaan (”EU:ssa toimivat tytäryhtiöt”) (22) perustetut kokonaan Amazonin omistamat yhteisöt suorittivat tiettyjä palveluja, kuten asiakkaiden neuvontapalveluja, Amazonin eurooppalaisilla verkkosivustoilla (23). |
| --- | --- |

(101)

Ennen toukokuuta 2006 Amazon toimi eurooppalaisilla verkkosivustoillaan Amazon.com, Inc:n kokonaan omistaman tytäryhtiön kautta: Amazon.com International Sales, Inc., jäljempänä ’AIS’. AIS toimi vähittäismyyntiliiketoiminnan päävastuullisena Amazonin eurooppalaisilla verkkosivustoilla (tuohon aikaan: www.amazon.de, www.amazon.co.uk ja www.amazon.fr), ja toinen yhdysvaltalaisen konsernin yritys, Amazon International Marketplace, Inc., jäljempänä ’AIM’, toimi palveluliiketoiminnan päävastuullisena kyseisillä verkkosivustoilla. AIM oli puolestaan vuonna 2003 perustetun ASE:n ainoa osakkeenomistaja, joka toimi Euroopan verkkosivustojen palveluliiketoiminnan komissionäärinä. Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Saksaan ja Ranskaan (”EU:ssa toimivat tytäryhtiöt”) (22) perustetut kokonaan Amazonin omistamat yhteisöt suorittivat tiettyjä palveluja, kuten asiakkaiden neuvontapalveluja, Amazonin eurooppalaisilla verkkosivustoilla (23).

22

23

| (102) | Toukokuussa 2006 Amazonin Euroopan-toimintojen uudelleenjärjestely, sellaisena kuin se on kuvattu veropäätöshakemuksessa (”vuoden 2006 uudelleenjärjestely”), tuli voimaan. Varainhoitovuosina, jotka kattoivat 1. toukokuuta 2006 ja 30. kesäkuuta 2014 välisen ajan, käytössä oli kuvassa 1 huomioon otettu järjestely. Heinäkuussa 2014 Amazon järjesti Euroopan-toimintonsa uudelleen (”vuoden 2014 uudelleenjärjestely”). Vuoden 2014 uudelleenjärjestely ja Amazonin Euroopan-toiminnot, jotka toteutetaan vuoden 2014 uudelleenjärjestelyn jälkeen, eivät kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan.

  Kuva 1


  Amazonin Euroopan-yksiköiden rakenne vuosina 2006–2014




  Lisenssimaksu
  Tuotekehityksen kustannustenjako
  Lisenssimaksu
  Palvelumaksu
  Amazon.de
  Amazon.fr
  Amazon.co.uk
  Amazon Media Europe AMEU
  Amazon Services Europe ASE
  LuxOpCo
  LuxSCS
  EU:ssa toimivat tyäryhtiöt
  LUX
  Yhdysvallat
  Amazon Yhdysvallat |
| --- | --- |

(102)

Toukokuussa 2006 Amazonin Euroopan-toimintojen uudelleenjärjestely, sellaisena kuin se on kuvattu veropäätöshakemuksessa (”vuoden 2006 uudelleenjärjestely”), tuli voimaan. Varainhoitovuosina, jotka kattoivat 1. toukokuuta 2006 ja 30. kesäkuuta 2014 välisen ajan, käytössä oli kuvassa 1 huomioon otettu järjestely. Heinäkuussa 2014 Amazon järjesti Euroopan-toimintonsa uudelleen (”vuoden 2014 uudelleenjärjestely”). Vuoden 2014 uudelleenjärjestely ja Amazonin Euroopan-toiminnot, jotka toteutetaan vuoden 2014 uudelleenjärjestelyn jälkeen, eivät kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan.

Kuva 1

Kuva 1

Amazonin Euroopan-yksiköiden rakenne vuosina 2006–2014

Amazonin Euroopan-yksiköiden rakenne vuosina 2006–2014

Lisenssimaksu

Tuotekehityksen kustannustenjako

Lisenssimaksu

Palvelumaksu

Amazon.de

Amazon.fr

Amazon.co.uk

Amazon Media Europe AMEU

Amazon Services Europe ASE

LuxOpCo

LuxSCS

EU:ssa toimivat tyäryhtiöt

LUX

Yhdysvallat

Amazon Yhdysvallat

2.1.2.1   
  LuxSCS

LuxSCS

| (103) | LuxSCS on luxemburgilainen kommandiittiyhtiö (Société en Commandite Simple). Vaikka omistusrakenne muuttui läpi tarkastelujakson, LuxSCS:n kumppanit olivat aina Yhdysvalloissa sijaitsevia yrityksiä (24). Vuonna 2004 LuxSCS:n kumppaneina olivat Amazon Europe Holding, Inc. (vastuunalainen yhtiömies), Amazon.com International Sales, Inc. ja Amazon.com International Marketplace, Inc. Toukokuussa 2006 ACI Holdings, Inc. ja Amazon.com, Inc korvasivat Amazon.com International Marketplace, Inc:n LuxSCS:n kumppanina. Syyskuusta 2009 lähtien Amazon Europe Holding, Inc. (vastuunalainen yhtiömies), Amazon.com International Sales, Inc. ja Amazon.com, Inc. olivat kumppaneita LuxSCS:ssa (25). |
| --- | --- |

(103)

LuxSCS on luxemburgilainen kommandiittiyhtiö (Société en Commandite Simple). Vaikka omistusrakenne muuttui läpi tarkastelujakson, LuxSCS:n kumppanit olivat aina Yhdysvalloissa sijaitsevia yrityksiä (24). Vuonna 2004 LuxSCS:n kumppaneina olivat Amazon Europe Holding, Inc. (vastuunalainen yhtiömies), Amazon.com International Sales, Inc. ja Amazon.com International Marketplace, Inc. Toukokuussa 2006 ACI Holdings, Inc. ja Amazon.com, Inc korvasivat Amazon.com International Marketplace, Inc:n LuxSCS:n kumppanina. Syyskuusta 2009 lähtien Amazon Europe Holding, Inc. (vastuunalainen yhtiömies), Amazon.com International Sales, Inc. ja Amazon.com, Inc. olivat kumppaneita LuxSCS:ssa (25).

Société en Commandite Simple

24

25

| (104) | Tarkastelujakson aikana LuxSCS:n odotettiin toimivan ainoastaan aineettomien hyödykkeiden hallintayhtiönä Amazonin Euroopan-toiminnoille, joista LuxOpCo oli vastuussa pääasiallisena hoitajana (26). Kuten Amazon kuvasi 20 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyssä kirjeessä Luxemburgin verohallinnolle, LuxSCS:n toiminta rajoittui LuxOpCossa aineettomien hyödykkeiden ja osakkeiden ”pelkkään hallussapitoon”. LuxSCS:n tekemä ”rajattu määrä oikeudellisia sopimuksia” oli se, mikä ”tarvitaan Luxemburgin rakenteen toimintaan”. LuxSCS vastaanotti tytäryhtiöiltään vain passiivista tuloa (rojalteja ja korkoja) (27). LucSCS tarjosi myös yrityksen sisäisiä lainoja LuxOpColle ja muille konsernin yrityksille (28). LuxSCS:llä ei ollut fyysistä läsnäoloa tai työntekijöitä kyseisenä ajanjaksona. |
| --- | --- |

(104)

Tarkastelujakson aikana LuxSCS:n odotettiin toimivan ainoastaan aineettomien hyödykkeiden hallintayhtiönä Amazonin Euroopan-toiminnoille, joista LuxOpCo oli vastuussa pääasiallisena hoitajana (26). Kuten Amazon kuvasi 20 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyssä kirjeessä Luxemburgin verohallinnolle, LuxSCS:n toiminta rajoittui LuxOpCossa aineettomien hyödykkeiden ja osakkeiden ”pelkkään hallussapitoon”. LuxSCS:n tekemä ”rajattu määrä oikeudellisia sopimuksia” oli se, mikä ”tarvitaan Luxemburgin rakenteen toimintaan”. LuxSCS vastaanotti tytäryhtiöiltään vain passiivista tuloa (rojalteja ja korkoja) (27). LucSCS tarjosi myös yrityksen sisäisiä lainoja LuxOpColle ja muille konsernin yrityksille (28). LuxSCS:llä ei ollut fyysistä läsnäoloa tai työntekijöitä kyseisenä ajanjaksona.

26

pelkkään hallussapitoon

rajattu määrä oikeudellisia sopimuksia

tarvitaan Luxemburgin rakenteen toimintaan

27

28

| (105) | Vuonna 2005 LuxSCS solmi olemassa olevaa henkistä omaisuutta varten lisenssi- ja luovutussopimukset, jäljempänä ’buy-in-sopimus’, Amazon Technologies, Inc:n (”ATI”) (29) kanssa ja kustannustenjakosopimuksen, joka on solmittu kahden seuraavan Yhdysvalloissa sijaitsevan Amazon-konsernin yhteisöjen kanssa: A9.com, Inc. (jäljempänä ”A9”) ja ATI (30). LuxSCS teki myös henkistä omaisuutta koskevan luovutus- ja lisenssisopimuksen Amazon.co.uk Ltd:n, Amazon.fr SARLin ja Amazon.de GmbH:n kanssa, joiden nojalla LuxSCS sai tavaramerkit ja immateriaalioikeudet eurooppalaisille verkkosivuille, jotka olivat EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden omistuksessa 30 päivään huhtikuuta 2006 saakka (31). |
| --- | --- |

(105)

Vuonna 2005 LuxSCS solmi olemassa olevaa henkistä omaisuutta varten lisenssi- ja luovutussopimukset, jäljempänä ’buy-in-sopimus’, Amazon Technologies, Inc:n (”ATI”) (29) kanssa ja kustannustenjakosopimuksen, joka on solmittu kahden seuraavan Yhdysvalloissa sijaitsevan Amazon-konsernin yhteisöjen kanssa: A9.com, Inc. (jäljempänä ”A9”) ja ATI (30). LuxSCS teki myös henkistä omaisuutta koskevan luovutus- ja lisenssisopimuksen Amazon.co.uk Ltd:n, Amazon.fr SARLin ja Amazon.de GmbH:n kanssa, joiden nojalla LuxSCS sai tavaramerkit ja immateriaalioikeudet eurooppalaisille verkkosivuille, jotka olivat EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden omistuksessa 30 päivään huhtikuuta 2006 saakka (31).

29

30

31

| (106) | Buy-in-sopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen avulla LuxSCS sai oikeuden hyödyntää ja alilisensoida tietynlaista Amazonin henkistä omaisuutta ja niiden jälkiperäisteoksia (”aineettomat hyödykkeet”) (32) sellaisina kuin ne ovat A9:n, ATI:n ja LuxSCS:n itsensä hallussa tai edelleen kehittäminä (33). LuxSCS sai oikeudet hyödyntää aineettomia hyödykkeitä toimiakseen eurooppalaisilla verkkosivustoilla ja mihin tahansa muuhun tarkoitukseen Euroopan alueella (34). Vastineeksi LuxSCS:n oli maksettava buy-in-maksuja (selvennetty taulukossa 11) ja vuosittainen osuutensa kustannustenjakosopimuksen kehitysohjelman kustannuksista (selvennetty taulukossa 12) (35). Kustannustenjakosopimuksen mukaan LuxSCS:n oli kaikin tavoin estettävä A9:n ja ATI:n sille lisensoimien aineettomien hyödykkeiden loukkaukset (36). Lisäksi, kuten vuonna 2009 muutetussa ja oikaistussa kustannustenjakosopimuksessa todettiin, LuxSCS:n oli suoritettava kustannustenjakosopimuksen B-liitteessä esitetyt toiminnot ja vastattava riskeistä (37). |
| --- | --- |

(106)

Buy-in-sopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen avulla LuxSCS sai oikeuden hyödyntää ja alilisensoida tietynlaista Amazonin henkistä omaisuutta ja niiden jälkiperäisteoksia (”aineettomat hyödykkeet”) (32) sellaisina kuin ne ovat A9:n, ATI:n ja LuxSCS:n itsensä hallussa tai edelleen kehittäminä (33). LuxSCS sai oikeudet hyödyntää aineettomia hyödykkeitä toimiakseen eurooppalaisilla verkkosivustoilla ja mihin tahansa muuhun tarkoitukseen Euroopan alueella (34). Vastineeksi LuxSCS:n oli maksettava buy-in-maksuja (selvennetty taulukossa 11) ja vuosittainen osuutensa kustannustenjakosopimuksen kehitysohjelman kustannuksista (selvennetty taulukossa 12) (35). Kustannustenjakosopimuksen mukaan LuxSCS:n oli kaikin tavoin estettävä A9:n ja ATI:n sille lisensoimien aineettomien hyödykkeiden loukkaukset (36). Lisäksi, kuten vuonna 2009 muutetussa ja oikaistussa kustannustenjakosopimuksessa todettiin, LuxSCS:n oli suoritettava kustannustenjakosopimuksen B-liitteessä esitetyt toiminnot ja vastattava riskeistä (37).

32

33

34

35

36

37

| (107) | Kustannustenjakosopimuksen mukaan aineettomat hyödykkeet koostuivat i) ”mistä tahansa ja kaikista immateriaalioikeuksista kaikkialla maailmassa”, jotka ovat ATI:n ja LuxSCS:n omistuksessa tai muussa hallussa, sekä tietystä A9:n hallussa olevista immateriaalioikeuksista (38), ii) kaikesta tällaisesta lisensoidusta henkisestä omaisuudesta, joka on luovutettu tai siirretty kyseisille osapuolille ja iii) niiden jälkiperäisteoksista, jotka on annettu mille tahansa osapuolelle kustannustenjakosopimuksen nojalla. Aineettomiin hyödykkeisiin kuuluu kolme henkisen omaisuuden luokkaa, joihin viitataan tästä eteenpäin nimityksillä i) ”Teknologia” (39), ii) ”Asiakastiedot” (40) ja iii) ”Tavaramerkit” (41). Verkkotunnukset eivät sisälly aineettomiin hyödykkeisiin (42). |
| --- | --- |

(107)

Kustannustenjakosopimuksen mukaan aineettomat hyödykkeet koostuivat i) ”mistä tahansa ja kaikista immateriaalioikeuksista kaikkialla maailmassa”, jotka ovat ATI:n ja LuxSCS:n omistuksessa tai muussa hallussa, sekä tietystä A9:n hallussa olevista immateriaalioikeuksista (38), ii) kaikesta tällaisesta lisensoidusta henkisestä omaisuudesta, joka on luovutettu tai siirretty kyseisille osapuolille ja iii) niiden jälkiperäisteoksista, jotka on annettu mille tahansa osapuolelle kustannustenjakosopimuksen nojalla. Aineettomiin hyödykkeisiin kuuluu kolme henkisen omaisuuden luokkaa, joihin viitataan tästä eteenpäin nimityksillä i) ”Teknologia” (39), ii) ”Asiakastiedot” (40) ja iii) ”Tavaramerkit” (41). Verkkotunnukset eivät sisälly aineettomiin hyödykkeisiin (42).

mistä tahansa ja kaikista immateriaalioikeuksista kaikkialla maailmassa

38

39

40

41

42

2.1.2.2   
  LuxOpCo ja sen tytäryhtiöt

LuxOpCo ja sen tytäryhtiöt

| (108) | Tarkastelujakson aikana LuxOpCo oli LuxSCS:n kokonaan omistama tytäryhtiö (43). Osana vuoden 2006 uudelleenjärjestelyä LuxSCS:n odotettiin ottavan vastuulleen ASI:n ja AIM:n roolit (44). Sen odotettiin myös edelleen kehittävän ja parantavan Amazonin Euroopan vähittäismyynti- ja palveluliiketoiminnan taustalla olevaa ohjelmistopohjaista liiketoimintamallia (45). Odotusten mukaisesti tämän ajanjakson aikana LuxOpCo toimi Amazon-konsernin Euroopan pääkonttorina ja Amazonin Euroopassa tapahtuvan verkkokaupan ja palveluliiketoiminnan pääasiallisena hoitajana EU:n verkkosivustojen kautta (46). LuxOpCo vastasi EU:n verkkosivustojen kautta toteutettavien vähittäismyynti- ja palveluliiketoiminnan strategisesta päätöksenteosta sekä vähittäismyynnin keskeisten fyysisten komponenttien hallinnoinnista (47). Sen odotettiin laativan strategiat ja ohjeet siitä, mitä tuotteita pidettäisiin esillä ja myytävinä EU:n verkkosivustoilla, hinnoittelu- ja markkinointistrategiat myytäville tuotteille tai palveluvalikoimille sekä EU:n verkkosivustoilla tarjottavat tietyt verkkosivustojen kampanjat ja mainosohjelmat. LuxOpCon oli määrä vastata vastuussa myös strategisista päätöksistä, jotka koskivat kauppiaina toimivien kolmansien osapuolten ja tuoteryhmien valintaa sekä markkinointia kolmansille osapuolille. Lisäksi sen oli tarkoitus hallinnoida tilausliiketoiminnan kaikkia osa-alueita (48). |
| --- | --- |

(108)

Tarkastelujakson aikana LuxOpCo oli LuxSCS:n kokonaan omistama tytäryhtiö (43). Osana vuoden 2006 uudelleenjärjestelyä LuxSCS:n odotettiin ottavan vastuulleen ASI:n ja AIM:n roolit (44). Sen odotettiin myös edelleen kehittävän ja parantavan Amazonin Euroopan vähittäismyynti- ja palveluliiketoiminnan taustalla olevaa ohjelmistopohjaista liiketoimintamallia (45). Odotusten mukaisesti tämän ajanjakson aikana LuxOpCo toimi Amazon-konsernin Euroopan pääkonttorina ja Amazonin Euroopassa tapahtuvan verkkokaupan ja palveluliiketoiminnan pääasiallisena hoitajana EU:n verkkosivustojen kautta (46). LuxOpCo vastasi EU:n verkkosivustojen kautta toteutettavien vähittäismyynti- ja palveluliiketoiminnan strategisesta päätöksenteosta sekä vähittäismyynnin keskeisten fyysisten komponenttien hallinnoinnista (47). Sen odotettiin laativan strategiat ja ohjeet siitä, mitä tuotteita pidettäisiin esillä ja myytävinä EU:n verkkosivustoilla, hinnoittelu- ja markkinointistrategiat myytäville tuotteille tai palveluvalikoimille sekä EU:n verkkosivustoilla tarjottavat tietyt verkkosivustojen kampanjat ja mainosohjelmat. LuxOpCon oli määrä vastata vastuussa myös strategisista päätöksistä, jotka koskivat kauppiaina toimivien kolmansien osapuolten ja tuoteryhmien valintaa sekä markkinointia kolmansille osapuolille. Lisäksi sen oli tarkoitus hallinnoida tilausliiketoiminnan kaikkia osa-alueita (48).

43

44

45

46

47

48

| (109) | Tarkastelujakson aikana LuxOpCo sai tuloja sekä tuotteiden myynnistä että tilausten toimittamispalveluista. LuxOpCo osti hyödykkeitä eri oikeudenkäyttöalueilla sijaitsevilta toimittajilta, jotka puolestaan toimittivat hyödykkeet EU:n verkkosivustoilla ostoksia tekeville loppukäyttäjälle. LuxOpCo oli Amazonin varaston (49) tuotteiden myyjä EU:n verkkosivustoilla, varaston omistaja ja vastuussa kaikista tappioista tässä yhteydessä (50). LuxOpCo oli myös vastuussa kolmansina osapuolina olevien yritysten ja yksityishenkilöiden suoraan huolintakeskuksiin toimittamista hyödykkeistä (51). |
| --- | --- |

(109)

Tarkastelujakson aikana LuxOpCo sai tuloja sekä tuotteiden myynnistä että tilausten toimittamispalveluista. LuxOpCo osti hyödykkeitä eri oikeudenkäyttöalueilla sijaitsevilta toimittajilta, jotka puolestaan toimittivat hyödykkeet EU:n verkkosivustoilla ostoksia tekeville loppukäyttäjälle. LuxOpCo oli Amazonin varaston (49) tuotteiden myyjä EU:n verkkosivustoilla, varaston omistaja ja vastuussa kaikista tappioista tässä yhteydessä (50). LuxOpCo oli myös vastuussa kolmansina osapuolina olevien yritysten ja yksityishenkilöiden suoraan huolintakeskuksiin toimittamista hyödykkeistä (51).

49

50

51

| (110) | LuxOpCo suoritti myös kassanhallintatoimia (52) ja piti hallussaan (joko suorasti tai epäsuorasti) ASE:n, AMEU:n ja EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden osakkeita. Nämä suorittivat erilaisia LuxOpCon liiketoimintaa tukevia konsernin sisäisiä palveluita. |
| --- | --- |

(110)

LuxOpCo suoritti myös kassanhallintatoimia (52) ja piti hallussaan (joko suorasti tai epäsuorasti) ASE:n, AMEU:n ja EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden osakkeita. Nämä suorittivat erilaisia LuxOpCon liiketoimintaa tukevia konsernin sisäisiä palveluita.

52

| (111) | Tarkastelujakson aikana ASE ja AMEU, jotka ovat molemmat Luxemburgissa sijaitsevia yrityksiä, muodostivat LuxOpCon kanssa yhteisverotusjärjestelmän Luxemburgin verotukseen liittyviin tarkoituksiin. LuxOpCo toimi Luxemburgissa verotusjärjestelmän emoyrityksenä (53). Luxemburgin verolainsäädännön nojalla kyseisiä kotimaisia yhtiöitä ei siis kohdeltu erillisinä yhteisöinä, vaan ne maksoivat veronsa konsernin lukujen perusteella, ts. niin kuin ne olisivat yksi ainoa verovelvollinen (54). |
| --- | --- |

(111)

Tarkastelujakson aikana ASE ja AMEU, jotka ovat molemmat Luxemburgissa sijaitsevia yrityksiä, muodostivat LuxOpCon kanssa yhteisverotusjärjestelmän Luxemburgin verotukseen liittyviin tarkoituksiin. LuxOpCo toimi Luxemburgissa verotusjärjestelmän emoyrityksenä (53). Luxemburgin verolainsäädännön nojalla kyseisiä kotimaisia yhtiöitä ei siis kohdeltu erillisinä yhteisöinä, vaan ne maksoivat veronsa konsernin lukujen perusteella, ts. niin kuin ne olisivat yksi ainoa verovelvollinen (54).

53

54

| (112) | Vuoden 2006 uudelleenjärjestelyn jälkeen ASE:n odotettiin jatkavan LuxOpCon palveluntarjoajana (55). Tarkastelujakson aikana ASE hoiti Amazonin ”Marketplace”-palvelua, jonka Amazon tarjoaa myyjänä toimiville kolmansille osapuolille EU:ssa. Marketplace tarjoaa pienille yrityksille ja myyjille mahdollisuuden myydä tuotteitaan EU:n verkkosivustojen kautta. Niillä oli mahdollisuus lähettää Marketplacen kautta Amazonille varastoissaan olevat tavarat, joita sitten säilytettiin Amazonin huolintakeskuksissa ja joista Amazon valitsi, pakkasi ja toimitti lähetyksiä kaikkialle Eurooppaan. Tarkastelujakson aikana AMEU hoiti Amazonin EU:n digitaalista liiketoimintaa (johon sisältyy mm. MP3-tiedostojen ja e-kirjojen myynti). |
| --- | --- |

(112)

Vuoden 2006 uudelleenjärjestelyn jälkeen ASE:n odotettiin jatkavan LuxOpCon palveluntarjoajana (55). Tarkastelujakson aikana ASE hoiti Amazonin ”Marketplace”-palvelua, jonka Amazon tarjoaa myyjänä toimiville kolmansille osapuolille EU:ssa. Marketplace tarjoaa pienille yrityksille ja myyjille mahdollisuuden myydä tuotteitaan EU:n verkkosivustojen kautta. Niillä oli mahdollisuus lähettää Marketplacen kautta Amazonille varastoissaan olevat tavarat, joita sitten säilytettiin Amazonin huolintakeskuksissa ja joista Amazon valitsi, pakkasi ja toimitti lähetyksiä kaikkialle Eurooppaan. Tarkastelujakson aikana AMEU hoiti Amazonin EU:n digitaalista liiketoimintaa (johon sisältyy mm. MP3-tiedostojen ja e-kirjojen myynti).

55

| (113) | LuxOpCon konsolidoitu nettoliikevaihto oli 13 612 449 784 euroa vuonna 2013 ja 15 463 362 589 euroa vuonna 2014. Tilivuoden 2013 aikana LuxOpCo työllisti keskimäärin 523 kokoaikaista työntekijää, ASE 63 kokoaikaista työntekijää ja AMEU 5 kokoaikaista työntekijää. LuxOpCon, ASE:n ja AMEU:n työntekijöihin sisältyivät strategisen hallinnon työntekijät, jotka hallinnoivat ja koordinoivat Amazonin koko Euroopan toimintoja (56). |
| --- | --- |

(113)

LuxOpCon konsolidoitu nettoliikevaihto oli 13 612 449 784 euroa vuonna 2013 ja 15 463 362 589 euroa vuonna 2014. Tilivuoden 2013 aikana LuxOpCo työllisti keskimäärin 523 kokoaikaista työntekijää, ASE 63 kokoaikaista työntekijää ja AMEU 5 kokoaikaista työntekijää. LuxOpCon, ASE:n ja AMEU:n työntekijöihin sisältyivät strategisen hallinnon työntekijät, jotka hallinnoivat ja koordinoivat Amazonin koko Euroopan toimintoja (56).

56

| (114) | Vuoden 2006 uudelleenjärjestelyn jälkeen EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden odotettiin toimittavan samoja palveluja LuxOpColle EU:n verkkosivustoilla niin kuin ne olivat toimittaneet aiemmin AIS:lle ja AIM:lle (57). Vastaavasti tarkastelujakson aikana EU:ssa toimivat tytäryhtiöt tarjosivat asiakkaiden neuvontapalveluja EU:n verkkosivustoilla suorittamalla asiakas- ja kauppiaspalveluja, tukipalveluja (kuten markkinointituen lokalisointi ja sopeutumistuki, tutkimus ja kehitys) sekä toimituspalveluja (58). EU:ssa toimivat tytäryhtiöt kehittivät paikallista sisältöä EU:n verkkosivuilla käytettäväksi ja tukivat verkkokauppojen kauppatavaroiden hallinnointia LuxOpCon vaatimusten mukaisesti. LuxOpCon vaatimusten mukaisesti asiakaspalvelutukeen sisältyi asiakkaan tarpeisiin vastaava kauppaa edeltävä ja kaupan jälkeinen asiakastuki sähköpostin, puhelimen, verkkojuttelun tai muiden viestintätapojen avulla. Tukipalveluihin sisältyy yleinen ja hallinnollinen tuki. EU:ssa toimivat tytäryhtiöt myös pyysivät muiden paikallisten verkkosivustojen ylläpitäjiä mainostamaan EU:n verkkosivustoja asiakkailleen (nk. ”yhteistyöohjelma”). |
| --- | --- |

(114)

Vuoden 2006 uudelleenjärjestelyn jälkeen EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden odotettiin toimittavan samoja palveluja LuxOpColle EU:n verkkosivustoilla niin kuin ne olivat toimittaneet aiemmin AIS:lle ja AIM:lle (57). Vastaavasti tarkastelujakson aikana EU:ssa toimivat tytäryhtiöt tarjosivat asiakkaiden neuvontapalveluja EU:n verkkosivustoilla suorittamalla asiakas- ja kauppiaspalveluja, tukipalveluja (kuten markkinointituen lokalisointi ja sopeutumistuki, tutkimus ja kehitys) sekä toimituspalveluja (58). EU:ssa toimivat tytäryhtiöt kehittivät paikallista sisältöä EU:n verkkosivuilla käytettäväksi ja tukivat verkkokauppojen kauppatavaroiden hallinnointia LuxOpCon vaatimusten mukaisesti. LuxOpCon vaatimusten mukaisesti asiakaspalvelutukeen sisältyi asiakkaan tarpeisiin vastaava kauppaa edeltävä ja kaupan jälkeinen asiakastuki sähköpostin, puhelimen, verkkojuttelun tai muiden viestintätapojen avulla. Tukipalveluihin sisältyy yleinen ja hallinnollinen tuki. EU:ssa toimivat tytäryhtiöt myös pyysivät muiden paikallisten verkkosivustojen ylläpitäjiä mainostamaan EU:n verkkosivustoja asiakkailleen (nk. ”yhteistyöohjelma”).

57

58

| (115) | EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden LuxOpColle tarjoamat palvelut tarjottiin tytäryhtiöiden ja LuxOpCon välillä 1 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn ”Palvelusopimusten” mukaisesti (59). EU:ssa toimivat tytäryhtiöt toimivat omissa nimissään toimittaessaan näitä palveluja LuxOpColle, mutta ne eivät ottaneet vastuuta myyntiä tai varastoa koskevista riskeistä (60). Palvelusopimuksen mukaisesti LuxOpCo maksoi korvauksen EU:ssa toimiville tytäryhtiöille kustannusvoittolisäperusteisesti (61), mikä kuvastaa EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden suhdetta LuxOpCoon (62). Käytännössä EU:ssa toimiville tytäryhtiöille niiden LuxOpColle suoritetuista palveluista aiheutuneet kustannukset laskutettiin LuxOpColle lisäprosentilla, joka vaihteli 3 prosentista 8 prosenttiin. Vuonna 2013 EU:ssa toimivat tytäryhtiöt kirjasivat seuraavat liikevaihdot: Amazon.co.uk Ltd: [400–500] miljoonaa Englannin puntaa, Amazon Logistik GMbH: [100–200] miljoonaa euroa, Amazon.de GmbH: [90–100] miljoonaa euroa, Amazon.fr Logistique SAS: [100–200] miljoonaa euroa, ja Amazon.fr SARL: [50–60] miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(115)

EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden LuxOpColle tarjoamat palvelut tarjottiin tytäryhtiöiden ja LuxOpCon välillä 1 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn ”Palvelusopimusten” mukaisesti (59). EU:ssa toimivat tytäryhtiöt toimivat omissa nimissään toimittaessaan näitä palveluja LuxOpColle, mutta ne eivät ottaneet vastuuta myyntiä tai varastoa koskevista riskeistä (60). Palvelusopimuksen mukaisesti LuxOpCo maksoi korvauksen EU:ssa toimiville tytäryhtiöille kustannusvoittolisäperusteisesti (61), mikä kuvastaa EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden suhdetta LuxOpCoon (62). Käytännössä EU:ssa toimiville tytäryhtiöille niiden LuxOpColle suoritetuista palveluista aiheutuneet kustannukset laskutettiin LuxOpColle lisäprosentilla, joka vaihteli 3 prosentista 8 prosenttiin. Vuonna 2013 EU:ssa toimivat tytäryhtiöt kirjasivat seuraavat liikevaihdot: Amazon.co.uk Ltd: [400–500] miljoonaa Englannin puntaa, Amazon Logistik GMbH: [100–200] miljoonaa euroa, Amazon.de GmbH: [90–100] miljoonaa euroa, Amazon.fr Logistique SAS: [100–200] miljoonaa euroa, ja Amazon.fr SARL: [50–60] miljoonaa euroa.

59

60

61

62

2.1.2.3   
  Lisenssisopimus

Lisenssisopimus

| (116) | LuxOpColla oli LuxSCS:n kanssa lisenssisopimus 30 päivästä huhtikuuta 2006 alkaen. Kyseisen sopimuksen mukaisesti LuxSCS sai peruuttamattomasti yksinoikeudellisen oikeuden kehittää, parantaa ja hyödyntää aineettomia hyödykkeitä toimiakseen eurooppalaisilla verkkosivustoilla ja mihin tahansa muuhun tarkoitukseen Euroopan maan (63) maantieteellisellä alueella (64) rojaltimaksuja (”lisenssimaksu”) vastaan (65). Mikä tahansa aineeton hyödyke (66), jonka LuxOpCo on luonut tai edelleen kehittänyt saatavuuden perusteella tai sen seurauksena, on osoitettu LuxSCS:lle (67). LuxOpCon oli toimittava omasta aloitteestaan ja omalla riskillään suojatakseen ja ylläpitääkseen aineettomia hyödykkeitä (68). Lisenssisopimuksessa määrättiin, että LuxOpCon oli tarjottava yrityspalveluita LuxSCS:lle ilman erillistä korvausta LuxOpColle (69). LuxOpCo suostui ottamaan vastuulleen kaikki riskit, jotka liittyvät sen lisenssisopimuksen nojalla suorittamiin toimiin (70). Jos LuxOpCo hankki henkistä omaisuutta, jota käytetään samaan tarkoitukseen kuin kolmansilta osapuolilta peräisin olevia aineettomia hyödykkeitä, LuxOpCon oli lisensoitava tämä henkinen omaisuus LuxSCS:lle ilman rojaltimaksua (71). |
| --- | --- |

(116)

LuxOpColla oli LuxSCS:n kanssa lisenssisopimus 30 päivästä huhtikuuta 2006 alkaen. Kyseisen sopimuksen mukaisesti LuxSCS sai peruuttamattomasti yksinoikeudellisen oikeuden kehittää, parantaa ja hyödyntää aineettomia hyödykkeitä toimiakseen eurooppalaisilla verkkosivustoilla ja mihin tahansa muuhun tarkoitukseen Euroopan maan (63) maantieteellisellä alueella (64) rojaltimaksuja (”lisenssimaksu”) vastaan (65). Mikä tahansa aineeton hyödyke (66), jonka LuxOpCo on luonut tai edelleen kehittänyt saatavuuden perusteella tai sen seurauksena, on osoitettu LuxSCS:lle (67). LuxOpCon oli toimittava omasta aloitteestaan ja omalla riskillään suojatakseen ja ylläpitääkseen aineettomia hyödykkeitä (68). Lisenssisopimuksessa määrättiin, että LuxOpCon oli tarjottava yrityspalveluita LuxSCS:lle ilman erillistä korvausta LuxOpColle (69). LuxOpCo suostui ottamaan vastuulleen kaikki riskit, jotka liittyvät sen lisenssisopimuksen nojalla suorittamiin toimiin (70). Jos LuxOpCo hankki henkistä omaisuutta, jota käytetään samaan tarkoitukseen kuin kolmansilta osapuolilta peräisin olevia aineettomia hyödykkeitä, LuxOpCon oli lisensoitava tämä henkinen omaisuus LuxSCS:lle ilman rojaltimaksua (71).

63

64

65

66

67

68

69

70

71

| (117) | LuxOpCo, ASE, AMEU ja EU:ssa toimivat tytäryhtiöt käyttivät aineettomia hyödykkeitä liiketoimintansa harjoittamiseen (72). |
| --- | --- |

(117)

LuxOpCo, ASE, AMEU ja EU:ssa toimivat tytäryhtiöt käyttivät aineettomia hyödykkeitä liiketoimintansa harjoittamiseen (72).

72

| (118) | Lisenssisopimuksen nojalla LuxOpColla oli oikeus alilisensoida aineettomat hyödykkeet tytäryhtiöille (73). 30 päivänä huhtikuuta 2006 LuxOpCo teki ”henkistä omaisuutta koskevan lisenssisopimuksen” sekä ASE:n että AMEU:n kanssa, jonka nojalla molemmille myönnettiin peruuttamattomasti aineettomia hyödykkeitä koskevat lisenssit, jotka eivät olleet yksinomaisia. Molemmat kyseisistä sopimuksista kuvasivat LuxOpCon ja LuxSCS:n välistä lisenssisopimusta erittäin paljon. Kyseisten sopimusten nojalla ASE:n ja AMEU:n LuxOpColle maksettavat rojaltit määriteltiin täsmälleen samalla tavalla kuin LuxOpCon LuxSCS:lle lisenssisopimuksen nojalla maksamat rojaltit. |
| --- | --- |

(118)

Lisenssisopimuksen nojalla LuxOpColla oli oikeus alilisensoida aineettomat hyödykkeet tytäryhtiöille (73). 30 päivänä huhtikuuta 2006 LuxOpCo teki ”henkistä omaisuutta koskevan lisenssisopimuksen” sekä ASE:n että AMEU:n kanssa, jonka nojalla molemmille myönnettiin peruuttamattomasti aineettomia hyödykkeitä koskevat lisenssit, jotka eivät olleet yksinomaisia. Molemmat kyseisistä sopimuksista kuvasivat LuxOpCon ja LuxSCS:n välistä lisenssisopimusta erittäin paljon. Kyseisten sopimusten nojalla ASE:n ja AMEU:n LuxOpColle maksettavat rojaltit määriteltiin täsmälleen samalla tavalla kuin LuxOpCon LuxSCS:lle lisenssisopimuksen nojalla maksamat rojaltit.

73

| (119) | Palvelusopimusten mukaisesti EU:ssa toimivat tytäryhtiöt olivat oikeutettuja käyttämään aineettomia hyödykkeitä ja muuta aineetonta omaisuutta, jonka LuxOpCo omistaa tai muuten pitää hallussaan siinä määrin kuin se on välttämätöntä palvelujen tarjoamiseksi LuxOpColle. Kaikki kyseisestä käytöstä kertynyt liikearvo kertyi LuxOpCon hyväksi (74). Kaikki EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden kehittämät tai hankkimat immateriaalioikeudet ja niiden jälkiperäisteokset säilyivät näiden palvelujen tarjoamisen aikana LuxOpCon omistuksessa (75). |
| --- | --- |

(119)

Palvelusopimusten mukaisesti EU:ssa toimivat tytäryhtiöt olivat oikeutettuja käyttämään aineettomia hyödykkeitä ja muuta aineetonta omaisuutta, jonka LuxOpCo omistaa tai muuten pitää hallussaan siinä määrin kuin se on välttämätöntä palvelujen tarjoamiseksi LuxOpColle. Kaikki kyseisestä käytöstä kertynyt liikearvo kertyi LuxOpCon hyväksi (74). Kaikki EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden kehittämät tai hankkimat immateriaalioikeudet ja niiden jälkiperäisteokset säilyivät näiden palvelujen tarjoamisen aikana LuxOpCon omistuksessa (75).

74

75

| (120) | Lisenssisopimus oli voimassa kaikkien lisensoitujen aineettomien hyödykkeiden käyttöiän ajan (76), ja kyseinen sopimus voitiin irtisanoa vain seuraavissa tapauksissa: määräysvallan muutos tai merkittävä rasite (77) tai jos toinen sopimusosapuoli ei pystyisi oikaisemaan sopimusvelvoitteen rikkomistaan (78). Näin ollen LuxSCS:llä ei ollut mahdollisuutta irtisanoa lisenssisopimusta yksipuolisesti. Lisenssisopimusta muutettiin tammikuussa 2010, ja se tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009 (79). Muutos koski ”EU:n toiminnan voiton” määritelmää lisenssimaksun laskemista varten (80). |
| --- | --- |

(120)

Lisenssisopimus oli voimassa kaikkien lisensoitujen aineettomien hyödykkeiden käyttöiän ajan (76), ja kyseinen sopimus voitiin irtisanoa vain seuraavissa tapauksissa: määräysvallan muutos tai merkittävä rasite (77) tai jos toinen sopimusosapuoli ei pystyisi oikaisemaan sopimusvelvoitteen rikkomistaan (78). Näin ollen LuxSCS:llä ei ollut mahdollisuutta irtisanoa lisenssisopimusta yksipuolisesti. Lisenssisopimusta muutettiin tammikuussa 2010, ja se tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009 (79). Muutos koski ”EU:n toiminnan voiton” määritelmää lisenssimaksun laskemista varten (80).

76

77

78

79

80

2.2   KIISTANALAINEN TOIMENPIDE

KIISTANALAINEN TOIMENPIDE

2.2.1   KIISTANALAINEN VEROPÄÄTÖS

| (121) | Kiistanalainen veropäätös on Luxemburgin verohallinnon 6 päivänä marraskuuta 2003 Amazon.com, Inc:lle lähettämä yhden lauseen kirje, jossa todetaan seuraavaa:

  ”Tutustuttuani 31 päivänä lokakuuta [sic] 2003 päivättyyn kirjeeseen, jonka [neuvonantaja 1] osoitti minulle, samoin kuin teidän 23 päivänä lokakuuta [sic] 2003 päivättyyn kirjeeseenne ja käsiteltyäni Luxemburgin verokohtelua koskevaa kantaanne tulevan toimintanne puitteissa, minulla oli ilo kertoa teille, että hyväksyn näiden kahden kirjeen sisällön.” |
| --- | --- |

(121)

Kiistanalainen veropäätös on Luxemburgin verohallinnon 6 päivänä marraskuuta 2003 Amazon.com, Inc:lle lähettämä yhden lauseen kirje, jossa todetaan seuraavaa:

”Tutustuttuani 31 päivänä lokakuuta [sic] 2003 päivättyyn kirjeeseen, jonka [neuvonantaja 1] osoitti minulle, samoin kuin teidän 23 päivänä lokakuuta [sic] 2003 päivättyyn kirjeeseenne ja käsiteltyäni Luxemburgin verokohtelua koskevaa kantaanne tulevan toimintanne puitteissa, minulla oli ilo kertoa teille, että hyväksyn näiden kahden kirjeen sisällön.”

| (122) | Amazonin Euroopan-toimintojen uudelleenjärjestelyn täytäntöönpanon viivästymisen myötä Amazon pyysi Luxemburgin verohallitusta vahvistamaan kiistanalaisen veropäätöksen voimassaolon jatkumisen 5 päivänä joulukuuta 2004 päivätyllä kirjeellä. Verohallitus vahvisti tämän 23 päivänä joulukuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (81). Kiistanalaista veropäätöstä, joka tehtiin alun perin viideksi vuodeksi, jatkettiin vuonna 2010 ja käytettiin tehokkaasti kesäkuuhun 2014 asti (82). |
| --- | --- |

(122)

Amazonin Euroopan-toimintojen uudelleenjärjestelyn täytäntöönpanon viivästymisen myötä Amazon pyysi Luxemburgin verohallitusta vahvistamaan kiistanalaisen veropäätöksen voimassaolon jatkumisen 5 päivänä joulukuuta 2004 päivätyllä kirjeellä. Verohallitus vahvisti tämän 23 päivänä joulukuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (81). Kiistanalaista veropäätöstä, joka tehtiin alun perin viideksi vuodeksi, jatkettiin vuonna 2010 ja käytettiin tehokkaasti kesäkuuhun 2014 asti (82).

81

82

2.2.2   31 PÄIVÄNÄ LOKAKUUTA 2003 PÄIVÄTTY KIRJE

| (123) | Amazon pyysi 31 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä kirjeellään Luxemburgin verohallinnon vahvistusta LuxSCS:n, sen yhdysvaltalaisten kumppaneiden verokohtelusta ja LuxOpCon kyseisen rakenteen nojalla saamista osingoista. Kyseisessä kirjeessä todetaan, että koska LuxSCS on kommandiittiyhtiö (Société en Commandite Simple), sen ei katsota olevan verotuksellisesti erillinen kumppaneistaan. Tämän vuoksi LuxSCS ei ole Luxemburgissa yhteisöveron tai nettovarallisuusveron alainen. |
| --- | --- |

(123)

Amazon pyysi 31 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä kirjeellään Luxemburgin verohallinnon vahvistusta LuxSCS:n, sen yhdysvaltalaisten kumppaneiden verokohtelusta ja LuxOpCon kyseisen rakenteen nojalla saamista osingoista. Kyseisessä kirjeessä todetaan, että koska LuxSCS on kommandiittiyhtiö (Société en Commandite Simple), sen ei katsota olevan verotuksellisesti erillinen kumppaneistaan. Tämän vuoksi LuxSCS ei ole Luxemburgissa yhteisöveron tai nettovarallisuusveron alainen.

Société en Commandite Simple

| (124) | LuxSCS:n verotuksen avoimuudesta huolimatta LuxSCS:tä tai sen yhdysvaltalaisia kumppaneita voitaisiin edelleen verottaa Luxemburgissa, jos niiden toiminnan katsottaisiin tapahtuvan Luxemburgissa sijaitsevassa kiinteässä toimipaikassa. Kirjeessä selitetään lisäksi, ettei LuxSCS:n eikä sen kumppaneiden voida katsoa olevan konkreettisesti läsnä Luxemburgissa (toimistot, työntekijät jne.), joten kiinteän toimipaikan puuttuessa LuxSCS:n ei katsottaisi olevan sen kumppaneista erillinen verovelvollinen tai harjoittavan kaupallista toimintaa Luxemburgissa (83). Myöskään sen kumppaneilla ei voitaisi katsoa olevan kiinteää toimipaikkaa Luxemburgissa. |
| --- | --- |

(124)

LuxSCS:n verotuksen avoimuudesta huolimatta LuxSCS:tä tai sen yhdysvaltalaisia kumppaneita voitaisiin edelleen verottaa Luxemburgissa, jos niiden toiminnan katsottaisiin tapahtuvan Luxemburgissa sijaitsevassa kiinteässä toimipaikassa. Kirjeessä selitetään lisäksi, ettei LuxSCS:n eikä sen kumppaneiden voida katsoa olevan konkreettisesti läsnä Luxemburgissa (toimistot, työntekijät jne.), joten kiinteän toimipaikan puuttuessa LuxSCS:n ei katsottaisi olevan sen kumppaneista erillinen verovelvollinen tai harjoittavan kaupallista toimintaa Luxemburgissa (83). Myöskään sen kumppaneilla ei voitaisi katsoa olevan kiinteää toimipaikkaa Luxemburgissa.

83

2.2.3   23 PÄIVÄNÄ LOKAKUUTA 2003 PÄIVÄTTY KIRJE

| (125) | Amazon pyysi 23 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä kirjeellään (”Amazonin 23. lokakuuta 2003 päivätty kirje”) Luxemburgin verohallinnolta veropäätöstä, joka vahvistaisi LuxOpCon verokohtelun Luxemburgin yhteisöverotukseen liittyviin tarkoituksiin (84). Kyseisessä kirjeessä selitetään Amazonin suunnitellun liiketoiminnan rakennetta Euroopassa ja haetaan vahvistusta sille, että siirtohinnoittelujärjestely lisenssisopimusta varten johtaa sopimuksessa kuvatusti LuxOpColle ”sopivaan ja hyväksyttävään voittoon””siirtohinnoittelupolitiikan osalta ja Luxemburgin tuloverolain 56 ja 164 artiklan 3 kohdan mukaisesti”. |
| --- | --- |

(125)

Amazon pyysi 23 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä kirjeellään (”Amazonin 23. lokakuuta 2003 päivätty kirje”) Luxemburgin verohallinnolta veropäätöstä, joka vahvistaisi LuxOpCon verokohtelun Luxemburgin yhteisöverotukseen liittyviin tarkoituksiin (84). Kyseisessä kirjeessä selitetään Amazonin suunnitellun liiketoiminnan rakennetta Euroopassa ja haetaan vahvistusta sille, että siirtohinnoittelujärjestely lisenssisopimusta varten johtaa sopimuksessa kuvatusti LuxOpColle ”sopivaan ja hyväksyttävään voittoon””siirtohinnoittelupolitiikan osalta ja Luxemburgin tuloverolain 56 ja 164 artiklan 3 kohdan mukaisesti”.

84

| (126) | Kyseisessä kirjeessä viitataan siihen liitettyyn ”taloudelliseen analyysiin”, jossa esitetään ”toiminnot, jotka LuxOpCon oli tarkoitus toteuttaa ja riskit, joista sen oli vastattava sekä sellaisten aineettomien hyödykkeiden luonne ja laajuus, joiden ennakoidaan olevan aineettomien hyödykkeiden lisenssin kohteena” LuxSCS:n ja LuxOpCon välillä. Tämän analyysin perusteella ehdotettiin siirtohinnoittelujärjestelyä, jonka mukaan sovittiin vuosittaisen rojaltimaksun taso (jota kutsutaan kirjeessä ”lisenssimaksuksi”), joka LuxOpCon on maksettava LuxSCS:lle aineettomien hyödykkeiden käytöstä. |
| --- | --- |

(126)

Kyseisessä kirjeessä viitataan siihen liitettyyn ”taloudelliseen analyysiin”, jossa esitetään ”toiminnot, jotka LuxOpCon oli tarkoitus toteuttaa ja riskit, joista sen oli vastattava sekä sellaisten aineettomien hyödykkeiden luonne ja laajuus, joiden ennakoidaan olevan aineettomien hyödykkeiden lisenssin kohteena” LuxSCS:n ja LuxOpCon välillä. Tämän analyysin perusteella ehdotettiin siirtohinnoittelujärjestelyä, jonka mukaan sovittiin vuosittaisen rojaltimaksun taso (jota kutsutaan kirjeessä ”lisenssimaksuksi”), joka LuxOpCon on maksettava LuxSCS:lle aineettomien hyödykkeiden käytöstä.

| (127) | Tämän järjestelyn mukaan vuotuinen rojalti olisi sama kuin prosenttiosuus kaikista LuxOpCon EU:n verkkosivujen toiminnasta saamista tuloista (”rojaltitaso”). Kuten kyseisessä kirjeessä esitetään, lisenssimaksu ja rojaltimaksu lasketaan seuraavan menetelmän mukaisesti (85):






  ”1. | Lasketaan ja kohdennetaan LuxOpColle ”LuxOpCon tuotto”, joka on a) [4–6] prosenttia LuxOpCon EU:n vuoden toiminnan kokonaiskuluista ja b) eurooppalaisista verkkosivustoista saatavista EU:n toiminnan voitosta tällaiselle vuodelle, |
| --- | --- | --- |

(127)

Tämän järjestelyn mukaan vuotuinen rojalti olisi sama kuin prosenttiosuus kaikista LuxOpCon EU:n verkkosivujen toiminnasta saamista tuloista (”rojaltitaso”). Kuten kyseisessä kirjeessä esitetään, lisenssimaksu ja rojaltimaksu lasketaan seuraavan menetelmän mukaisesti (85):

85

”1.

Lasketaan ja kohdennetaan LuxOpColle ”LuxOpCon tuotto”, joka on a) [4–6] prosenttia LuxOpCon EU:n vuoden toiminnan kokonaiskuluista ja b) eurooppalaisista verkkosivustoista saatavista EU:n toiminnan voitosta tällaiselle vuodelle,

| 2. | Lisenssimaksu on EU:ssa tapahtuvan toiminnan voitto vähennettynä LuxOpCon tuotolla, mutta lisenssimaksu ei voi olla vähemmän kuin nolla, |
| --- | --- |

2.

Lisenssimaksu on EU:ssa tapahtuvan toiminnan voitto vähennettynä LuxOpCon tuotolla, mutta lisenssimaksu ei voi olla vähemmän kuin nolla,

| 3. | Vuoden rojaltitason on oltava sama kuin lisenssimaksu jaettuna EU:n vuoden kokonaistuotoilla, |
| --- | --- |

3.

Vuoden rojaltitason on oltava sama kuin lisenssimaksu jaettuna EU:n vuoden kokonaistuotoilla,

| 4. | Edellä mainituista syistä LuxOpCon vuosittainen tuotto ei saa olla alle 0,45 prosenttia EU:n tuloista eikä yli 0,55 prosenttia EU:n tuloista, |
| --- | --- |

4.

Edellä mainituista syistä LuxOpCon vuosittainen tuotto ei saa olla alle 0,45 prosenttia EU:n tuloista eikä yli 0,55 prosenttia EU:n tuloista,

| 5. | a) | Siinä tapauksessa, että LuxOpCon 1) vaiheessa määritelty tuotto on alle 0,45 prosenttia EU:n tuloista, LuxOpCon tuottoa tulisi mukauttaa siten, että se on joko i) 0,45 prosenttia tuloista tai ii) EU:n toiminnan voitoista sen mukaan kumpi näistä on pienempi, |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Siinä tapauksessa, että LuxOpCon 1) vaiheessa määritelty tuotto on alle 0,45 prosenttia EU:n tuloista, LuxOpCon tuottoa tulisi mukauttaa siten, että se on joko i) 0,45 prosenttia tuloista tai ii) EU:n toiminnan voitoista sen mukaan kumpi näistä on pienempi,

| 6. | b) | Siinä tapauksessa, että LuxOpCon 1) vaiheessa määritelty tuotto on yli 0,55 prosenttia EU:n tuloista, LuxOpCon tuottoa tulisi mukauttaa siten, että se on joko i) 0,55 prosenttia EU:n tuloista tai ii) EU:n toiminnan voitoista sen mukaan kumpi näistä on pienempi” |
| --- | --- | --- |

6.

b)

Siinä tapauksessa, että LuxOpCon 1) vaiheessa määritelty tuotto on yli 0,55 prosenttia EU:n tuloista, LuxOpCon tuottoa tulisi mukauttaa siten, että se on joko i) 0,55 prosenttia EU:n tuloista tai ii) EU:n toiminnan voitoista sen mukaan kumpi näistä on pienempi”

| (128) | Rojaltitason laskentaa varten käytetään seuraavia määritelmiä (86): | ”EU:n valmistus- ja hankintakuluilla” tarkoitetaan myytyjen hyödykkeiden valmistus-ja hankintakuluja, jotka johtuvat LuxOpCon eurooppalaisten verkkosivustojen toiminnasta. Nämä lasketaan Yhdysvaltojen yleisesti hyväksyttyjen kirjanpidon käytänteiden mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

(128)

Rojaltitason laskentaa varten käytetään seuraavia määritelmiä (86):

86

”EU:n valmistus- ja hankintakuluilla” tarkoitetaan myytyjen hyödykkeiden valmistus-ja hankintakuluja, jotka johtuvat LuxOpCon eurooppalaisten verkkosivustojen toiminnasta. Nämä lasketaan Yhdysvaltojen yleisesti hyväksyttyjen kirjanpidon käytänteiden mukaisesti.

| | ”EU:n toimintakuluilla” tarkoitetaan LuxOpCon kokonaiskustannuksia, mukaan lukien konsernin sisäiset kulut, mutta pois lukien seuraavat: EU:n valmistus- ja hankintakulut, lisenssimaksu, kurssivoitot ja -tappiot sekä korkokulut, jotka lasketaan Yhdysvaltojen yleisesti hyväksyttyjen kirjanpidon käytänteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

”EU:n toimintakuluilla” tarkoitetaan LuxOpCon kokonaiskustannuksia, mukaan lukien konsernin sisäiset kulut, mutta pois lukien seuraavat: EU:n valmistus- ja hankintakulut, lisenssimaksu, kurssivoitot ja -tappiot sekä korkokulut, jotka lasketaan Yhdysvaltojen yleisesti hyväksyttyjen kirjanpidon käytänteiden mukaisesti.

| | ”EU:n tuloilla” tarkoitetaan kokonaisnettomyyntituloja, jotka LuxOpCo on ansainnut EU:n verkkosivustojen kautta ja joiden on vastattava a) LuxOpCon myymien tuotteiden kokonaismyyntihintojen summaa asiakkaille annettujen laskujen mukaisesti, mukaan lukien lahjojen paketoinnista, toimituksesta ja käsittelystä johtuvat tuotot, joista vähennetään arvonlisävero, palautukset ja muut vähennykset, ja b) LuxOpCon palveluiden kokonaistuoton summaa, joka liittyy ulkopuolisten osapuolten tuotteiden tai palveluiden myyntiin EU:n verkkosivujen kautta, vähennettynä arvolisävero. |
| --- | --- |

”EU:n tuloilla” tarkoitetaan kokonaisnettomyyntituloja, jotka LuxOpCo on ansainnut EU:n verkkosivustojen kautta ja joiden on vastattava a) LuxOpCon myymien tuotteiden kokonaismyyntihintojen summaa asiakkaille annettujen laskujen mukaisesti, mukaan lukien lahjojen paketoinnista, toimituksesta ja käsittelystä johtuvat tuotot, joista vähennetään arvonlisävero, palautukset ja muut vähennykset, ja b) LuxOpCon palveluiden kokonaistuoton summaa, joka liittyy ulkopuolisten osapuolten tuotteiden tai palveluiden myyntiin EU:n verkkosivujen kautta, vähennettynä arvolisävero.

| | ”EU:n toiminnan voitto” tarkoittaa EU:n tulot vähennettynä: EU:n valmistus- ja hankintakulut ja EU:n toimintakustannukset.” |
| --- | --- |

”EU:n toiminnan voitto” tarkoittaa EU:n tulot vähennettynä: EU:n valmistus- ja hankintakulut ja EU:n toimintakustannukset.”

2.2.4   SIIRTOHINNOITTELURAPORTTI

| (129) | Luxemburg toimitti siirtohinnoitteluraportin vastauksena menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (87). Luxemburg väittää, että siirtohinnoitteluraportti on ”taloudellinen analyysi”, johon viitataan Amazonin 23 päivänä lokakuuta 2003 päivätyssä kirjeessä. Siirtohinnoitteluraportti laadittiin viittaamalla siirtohinnoittelua koskeviin taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön toimintaohjeisiin monikansallisia yhtiöitä ja verohallintoja varten (”OECD:n siirtohinnoitteluohjeet”) (88). |
| --- | --- |

(129)

Luxemburg toimitti siirtohinnoitteluraportin vastauksena menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (87). Luxemburg väittää, että siirtohinnoitteluraportti on ”taloudellinen analyysi”, johon viitataan Amazonin 23 päivänä lokakuuta 2003 päivätyssä kirjeessä. Siirtohinnoitteluraportti laadittiin viittaamalla siirtohinnoittelua koskeviin taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön toimintaohjeisiin monikansallisia yhtiöitä ja verohallintoja varten (”OECD:n siirtohinnoitteluohjeet”) (88).

87

88

2.2.4.1   
  Toiminta-analyysi

Toiminta-analyysi

| (130) | Siirtohinnoitteluraportin 3 kohdassa annetaan LuxSCS:n ja LuxOpCon toiminta-analyysi. |
| --- | --- |

(130)

Siirtohinnoitteluraportin 3 kohdassa annetaan LuxSCS:n ja LuxOpCon toiminta-analyysi.

| (131) | Toiminta-analyysin mukaan LuxSCS:n pääasialliset toiminnot rajoittuvat aineettomien hyödykkeiden hallintayhtiön toimiin ja aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen osallistujan toimiin kustannustenjakosopimuksen kautta (89). LuxSCS lisensoi aineettomat hyödykkeet LuxOpColle, joka on lisenssisopimuksen alainen, ja saa tämän lisenssin mukaiset rojaltimaksut. |
| --- | --- |

(131)

Toiminta-analyysin mukaan LuxSCS:n pääasialliset toiminnot rajoittuvat aineettomien hyödykkeiden hallintayhtiön toimiin ja aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen osallistujan toimiin kustannustenjakosopimuksen kautta (89). LuxSCS lisensoi aineettomat hyödykkeet LuxOpColle, joka on lisenssisopimuksen alainen, ja saa tämän lisenssin mukaiset rojaltimaksut.

89

| (132) | LuxOpCon tapauksessa siirtohinnoitteluraportissa todetaan, että ”[L]uxOpCo hallinnoi kokoaikaisen johtohenkilöstön kautta EU:n sivustojen vähittäismyynti- ja palveluliiketoiminnan strategista päätöksentekoa sekä vähittäismyyntiliiketoiminnan keskeisiä fyysisiä osia” (90). Amazonin 23 päivänä lokakuuta 2003 päivätyn kirjeen mukaan LuxOpColla odotettiin olevan ”yhteensä vähintään 25–30 kokoaikaista työntekijää, mukaan lukien tietty keskeinen yleiseurooppalainen johto, joka vastaa EU:n verkkosivustoihin liittyvästä strategisesta päätöksenteosta” (91). Jäljellä olevien kokoaikaisten työntekijöiden (noin 20) odotettiin toimivan markkinoinnin, teknologian ja velkojen aloilla. |
| --- | --- |

(132)

LuxOpCon tapauksessa siirtohinnoitteluraportissa todetaan, että ”[L]uxOpCo hallinnoi kokoaikaisen johtohenkilöstön kautta EU:n sivustojen vähittäismyynti- ja palveluliiketoiminnan strategista päätöksentekoa sekä vähittäismyyntiliiketoiminnan keskeisiä fyysisiä osia” (90). Amazonin 23 päivänä lokakuuta 2003 päivätyn kirjeen mukaan LuxOpColla odotettiin olevan ”yhteensä vähintään 25–30 kokoaikaista työntekijää, mukaan lukien tietty keskeinen yleiseurooppalainen johto, joka vastaa EU:n verkkosivustoihin liittyvästä strategisesta päätöksenteosta” (91). Jäljellä olevien kokoaikaisten työntekijöiden (noin 20) odotettiin toimivan markkinoinnin, teknologian ja velkojen aloilla.

90

91

| (133) | Siirtohinnoitteluraportissa selitetään lisäksi, että ”[uudelleenjärjestelyn jälkeen on odotettavissa, että LuxOpCon pääasiallisissa toiminnoissa keskitytään Amazonin ohjelmistoalustan hyödyntämiseen, jonka tavoitteena on kehittää ja parantaa jatkuvasti ohjelmistopohjaista liiketoimintamallia, joka on EU:n verkkosivustojen kautta tarjottavan vähittäismyynti- ja palveluliiketoiminnan taustalla. [...] (*2). Osana tätä tavoitetta LuxOpCon johto pyrkii tunnistamaan kehitys- ja parannusmahdollisuudet vähittäismyynti- ja palveluliiketoiminnassaan hyödyntämällä uusia ja parempia alustan ominaisuuksia ja toimintoja sitä mukaa, kun niitä kehitetään. LuxOpCo pyrkii, sekä vähittäismyyjänä että palveluntarjoajana, tarjoamaan optimaalisen asiakaskokemuksen kaikilla aloilla, mukaan lukien huolinta, maksaminen, prosessointi, markkinointipäätökset ja myyjänä toimivan kolmannen osapuolen suorituksen seuranta [...]]” (92). |
| --- | --- |

(133)

Siirtohinnoitteluraportissa selitetään lisäksi, että ”[uudelleenjärjestelyn jälkeen on odotettavissa, että LuxOpCon pääasiallisissa toiminnoissa keskitytään Amazonin ohjelmistoalustan hyödyntämiseen, jonka tavoitteena on kehittää ja parantaa jatkuvasti ohjelmistopohjaista liiketoimintamallia, joka on EU:n verkkosivustojen kautta tarjottavan vähittäismyynti- ja palveluliiketoiminnan taustalla. [...] (*2). Osana tätä tavoitetta LuxOpCon johto pyrkii tunnistamaan kehitys- ja parannusmahdollisuudet vähittäismyynti- ja palveluliiketoiminnassaan hyödyntämällä uusia ja parempia alustan ominaisuuksia ja toimintoja sitä mukaa, kun niitä kehitetään. LuxOpCo pyrkii, sekä vähittäismyyjänä että palveluntarjoajana, tarjoamaan optimaalisen asiakaskokemuksen kaikilla aloilla, mukaan lukien huolinta, maksaminen, prosessointi, markkinointipäätökset ja myyjänä toimivan kolmannen osapuolen suorituksen seuranta [...]]” (92).

*2

92

| (134) | Vähittäismyyjänä LuxOpCon odotettiin tekevän myyntiä ja hinnoittelua koskevia päätöksiä ja hallinnoivan kaikkia huolintaprosessin osa-alueita (93). Palveluliiketoiminnan hoitajana LuxOpCo olisi myös ”vastuussa strategisista päätöksistä, jotka koskevat kauppiaana toimivien kolmansien osapuolten sekä tuoteryhmien valintaa, ja markkinoinnista sekä neuvotteluista tällaisten kolmansien osapuolten kanssa” (94). Voidakseen toimia EU:n verkkosivustoilla LuxOpCon piti käyttää aineettomia hyödykkeitä LuxSCS:ltä saamallaan lisenssillä. Kaikkien varastojen piti olla LuxOpCon omistuksessa (95). LuxOpCon piti ottaa vastuu kaikista varaston omistamiseen ja tuotteiden myymiseen EU:n verkkosivustojen kautta liittyvistä riskeistä (96). Amazonin 23 päivänä lokakuuta 2003 päivätyn kirjeen mukaan LuxOpCon piti omistaa ja käyttää Luxemburgissa sijaitsevia transaktiopalvelimia asiakkaiden ja myyjinä toimivien kolmansien osapuolten liiketapahtumien käsittelyyn ja niihin liittyvien maksujen hyväksymiseen (mukaan lukien kauppiaina toimiville kolmansille osapuolille suoritettavat maksut) (97). |
| --- | --- |

(134)

Vähittäismyyjänä LuxOpCon odotettiin tekevän myyntiä ja hinnoittelua koskevia päätöksiä ja hallinnoivan kaikkia huolintaprosessin osa-alueita (93). Palveluliiketoiminnan hoitajana LuxOpCo olisi myös ”vastuussa strategisista päätöksistä, jotka koskevat kauppiaana toimivien kolmansien osapuolten sekä tuoteryhmien valintaa, ja markkinoinnista sekä neuvotteluista tällaisten kolmansien osapuolten kanssa” (94). Voidakseen toimia EU:n verkkosivustoilla LuxOpCon piti käyttää aineettomia hyödykkeitä LuxSCS:ltä saamallaan lisenssillä. Kaikkien varastojen piti olla LuxOpCon omistuksessa (95). LuxOpCon piti ottaa vastuu kaikista varaston omistamiseen ja tuotteiden myymiseen EU:n verkkosivustojen kautta liittyvistä riskeistä (96). Amazonin 23 päivänä lokakuuta 2003 päivätyn kirjeen mukaan LuxOpCon piti omistaa ja käyttää Luxemburgissa sijaitsevia transaktiopalvelimia asiakkaiden ja myyjinä toimivien kolmansien osapuolten liiketapahtumien käsittelyyn ja niihin liittyvien maksujen hyväksymiseen (mukaan lukien kauppiaina toimiville kolmansille osapuolille suoritettavat maksut) (97).

93

vastuussa strategisista päätöksistä, jotka koskevat kauppiaana toimivien kolmansien osapuolten sekä tuoteryhmien valintaa, ja markkinoinnista sekä neuvotteluista tällaisten kolmansien osapuolten kanssa

94

95

96

97

| (135) | LuxOpCon tuli tehdä sopimus ASE:n kanssa, joka toimi komissionäärinä omalla nimellään mutta LuxOpCon eduksi Amazonin Euroopassa toteuttamissa ohjelmissa, joissa myyjänä oli kolmas osapuoli. ASE:n palvelut olivat pääasiassa palvelutoimintaan liittyviä tilausten käsittelypalveluja. |
| --- | --- |

(135)

LuxOpCon tuli tehdä sopimus ASE:n kanssa, joka toimi komissionäärinä omalla nimellään mutta LuxOpCon eduksi Amazonin Euroopassa toteuttamissa ohjelmissa, joissa myyjänä oli kolmas osapuoli. ASE:n palvelut olivat pääasiassa palvelutoimintaan liittyviä tilausten käsittelypalveluja.

| (136) | Saksassa, Ranskassa ja Isossa-Britanniassa sijaitsevien EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden oli tarjottava erilaisia palveluita EU:n verkkosivustojen osalta, mukaan lukien tietyt asiakkaiden neuvonta-, tuki-, markkinointi- ja huolintapalvelut (98). |
| --- | --- |

(136)

Saksassa, Ranskassa ja Isossa-Britanniassa sijaitsevien EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden oli tarjottava erilaisia palveluita EU:n verkkosivustojen osalta, mukaan lukien tietyt asiakkaiden neuvonta-, tuki-, markkinointi- ja huolintapalvelut (98).

98

| (137) | Amazonin johdon mukaan siirtohinnoitteluraporttia varten toimitettujen ennusteiden perusteella LuxOpCon odotettiin laajentavan toimintansa aikana liikevaihtoaan noin 3,2 miljardista eurosta vuonna 2005 noin 8,3 miljardiin euroon vuonna 2010, ja sen odotettiin aiheuttavan seuraavat kustannukset: hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulujen arvioitiin olevan noin 77,5 prosenttia tuloista, mikä johti noin 22,5 prosentin bruttokatteeseen. Vuoden 2006 uudelleenjärjestelyn jälkeen LuxOpCo otti vastatakseen Amazon Euroopan alustan hallinnointiin ja toimintaan liittyvistä juoksevista kustannuksista, mukaan lukien maksu- ja maksujen välityskulut, luottotappiot, tietyt järjestelmän tukikulut sekä johdon, teknologiahenkilöstön ja muun Amazonin alustan toimintaa alueella tukevan henkilöstön palkkakustannukset (99). Johdon ennusteen taustalla olevia olettamuksia ei julkistettu eikä tarkasteltu siirtohinnoitteluraportissa (100). |
| --- | --- |

(137)

Amazonin johdon mukaan siirtohinnoitteluraporttia varten toimitettujen ennusteiden perusteella LuxOpCon odotettiin laajentavan toimintansa aikana liikevaihtoaan noin 3,2 miljardista eurosta vuonna 2005 noin 8,3 miljardiin euroon vuonna 2010, ja sen odotettiin aiheuttavan seuraavat kustannukset: hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulujen arvioitiin olevan noin 77,5 prosenttia tuloista, mikä johti noin 22,5 prosentin bruttokatteeseen. Vuoden 2006 uudelleenjärjestelyn jälkeen LuxOpCo otti vastatakseen Amazon Euroopan alustan hallinnointiin ja toimintaan liittyvistä juoksevista kustannuksista, mukaan lukien maksu- ja maksujen välityskulut, luottotappiot, tietyt järjestelmän tukikulut sekä johdon, teknologiahenkilöstön ja muun Amazonin alustan toimintaa alueella tukevan henkilöstön palkkakustannukset (99). Johdon ennusteen taustalla olevia olettamuksia ei julkistettu eikä tarkasteltu siirtohinnoitteluraportissa (100).

99

100

2.2.4.2   
  Sopivimman siirtohinnoittelumenetelmän valinta

Sopivimman siirtohinnoittelumenetelmän valinta

| (138) | Siirtohinnoitteluraportin 5 jaksossa käsitellään sopivimman siirtohinnoittelumenetelmän valintaa, jonka avulla määritetään rojaltitason markkinaehtoinen luonne. |
| --- | --- |

(138)

Siirtohinnoitteluraportin 5 jaksossa käsitellään sopivimman siirtohinnoittelumenetelmän valintaa, jonka avulla määritetään rojaltitason markkinaehtoinen luonne.

| (139) | Jotta voitaisiin määrittää LuxOpColle kuuluva korvaus ja LuxOpCon LuxSCS:lle maksaman rojaltin markkinaehtoinen taso, siirtohinnoitteluraportissa ehdotetaan seuraavia vaihtoehtoisia siirtohinnoittelujärjestelyjä: yksi perustuu markkinahintavertailumenetelmään ja toinen jäännösvoitonjakamismenetelmään (101). |
| --- | --- |

(139)

Jotta voitaisiin määrittää LuxOpColle kuuluva korvaus ja LuxOpCon LuxSCS:lle maksaman rojaltin markkinaehtoinen taso, siirtohinnoitteluraportissa ehdotetaan seuraavia vaihtoehtoisia siirtohinnoittelujärjestelyjä: yksi perustuu markkinahintavertailumenetelmään ja toinen jäännösvoitonjakamismenetelmään (101).

101

2.2.4.3   
  Markkinahintavertailumenetelmään perustuva siirtohinnoitteluarviointi

Markkinahintavertailumenetelmään perustuva siirtohinnoitteluarviointi

| (140) | Siirtohinnoitteluraportin 6.1 jaksossa lasketaan rojaltin markkinaehtoinen vaihteluväli markkinahintavertailumenetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(140)

Siirtohinnoitteluraportin 6.1 jaksossa lasketaan rojaltin markkinaehtoinen vaihteluväli markkinahintavertailumenetelmän mukaisesti.

| (141) | Ensinnäkin haut suoritettiin verrattavista liiketoimista Amazonin omassa lisenssisopimusten sisäisessä tietokannassa, ja ulkopuolinen virasto sai tehtäväkseen etsiä lisenssisopimuksia, jotka koskivat Amazonin aineettomien hyödykkeiden kaltaisia hyödykkeitä. Hakujen tuloksena löydettyjä liiketoimia ei pidetty riittävän vertailukelpoisina, joten ne hylättiin markkinahintavertailuanalyysin yhteydessä. |
| --- | --- |

(141)

Ensinnäkin haut suoritettiin verrattavista liiketoimista Amazonin omassa lisenssisopimusten sisäisessä tietokannassa, ja ulkopuolinen virasto sai tehtäväkseen etsiä lisenssisopimuksia, jotka koskivat Amazonin aineettomien hyödykkeiden kaltaisia hyödykkeitä. Hakujen tuloksena löydettyjä liiketoimia ei pidetty riittävän vertailukelpoisina, joten ne hylättiin markkinahintavertailuanalyysin yhteydessä.

| (142) | Seuraavaksi siirtohinnoitteluraportissa todettiin merkityksellisiksi seuraavat Amazonin vuodesta 2000 lähtien vähittäismyyjinä toimivien kolmansien osapuolten kanssa tekemät sopimukset, joiden mukaan Amazon on antanut näille vähittäismyyjille pääsyn teknologia-alustalleen: strateginen liittoumasopimus Rocket.zeta, Inc:n, Amazon.com, Inc:n, target.direct LLC:n ja TARGET Corporationin välillä, jäljempänä ’Target-sopimus’ (102), strateginen liittoumasopimus Rock-Bound, Inc:n ja ToysRUs.com LLC:n välillä, jäljempänä ’ToysRUs-sopimus’, tuotelistaussopimus Amazon.com Payments, Inc:n ja Circuit City Stores, Inc:n välillä, jäljempänä ’Circuit City –sopimus’, toisiosivuston vastaanottosopimus Frontier.zeta, Inc:n ja Borders Online LLC:n välillä, jäljempänä ’Borders-sopimus’, ja toisiosivuston vastaanottosopimus Amazon.com International Sales, Inc:n ja Waterstone's Bookseller Ltd:n välillä, jäljempänä ’Waterstones-sopimus’. Amazon kutsuu näitä sopimuksia ’M.com-sopimuksiksi’. Näiden sopimusten tarkastelun myötä siirtohinnoitteluraportissa tullaan siihen päätelmään, että [A]-sopimus tarjoaa vastaavan järjestelyn siltä osin, niin että muut sopimukset ”eivät sisältäneet verkkokaupan teknologia-alustan tarjoamista” (103). |
| --- | --- |

(142)

Seuraavaksi siirtohinnoitteluraportissa todettiin merkityksellisiksi seuraavat Amazonin vuodesta 2000 lähtien vähittäismyyjinä toimivien kolmansien osapuolten kanssa tekemät sopimukset, joiden mukaan Amazon on antanut näille vähittäismyyjille pääsyn teknologia-alustalleen: strateginen liittoumasopimus Rocket.zeta, Inc:n, Amazon.com, Inc:n, target.direct LLC:n ja TARGET Corporationin välillä, jäljempänä ’Target-sopimus’ (102), strateginen liittoumasopimus Rock-Bound, Inc:n ja ToysRUs.com LLC:n välillä, jäljempänä ’ToysRUs-sopimus’, tuotelistaussopimus Amazon.com Payments, Inc:n ja Circuit City Stores, Inc:n välillä, jäljempänä ’Circuit City –sopimus’, toisiosivuston vastaanottosopimus Frontier.zeta, Inc:n ja Borders Online LLC:n välillä, jäljempänä ’Borders-sopimus’, ja toisiosivuston vastaanottosopimus Amazon.com International Sales, Inc:n ja Waterstone's Bookseller Ltd:n välillä, jäljempänä ’Waterstones-sopimus’. Amazon kutsuu näitä sopimuksia ’M.com-sopimuksiksi’. Näiden sopimusten tarkastelun myötä siirtohinnoitteluraportissa tullaan siihen päätelmään, että [A]-sopimus tarjoaa vastaavan järjestelyn siltä osin, niin että muut sopimukset ”eivät sisältäneet verkkokaupan teknologia-alustan tarjoamista” (103).

102

103

| (143) | [A]-sopimuksen mukaisesti Amazon suostui luomaan, kehittämään, hallitsemaan ja ylläpitämään uutta [A]:n verkkosivustoa ja [A]:n kauppaa Amazonin verkkosivustoilla, joka korvasi [A]:n olemassa olevan verkkokaupan. [A]:n verkkosivustolle sisällytettävät toiminnot olisivat käytännöllisesti katsoen samat kuin yleisesti Amazonin verkkosivustoille sisällytetyt toiminnot. Vastineeksi [A]:n oli maksettava Amazonille korvaus, johon kuuluivat muun muassa avausmaksu (104), perusmaksu (105) ja myyntipalkkiot (106). |
| --- | --- |

(143)

[A]-sopimuksen mukaisesti Amazon suostui luomaan, kehittämään, hallitsemaan ja ylläpitämään uutta [A]:n verkkosivustoa ja [A]:n kauppaa Amazonin verkkosivustoilla, joka korvasi [A]:n olemassa olevan verkkokaupan. [A]:n verkkosivustolle sisällytettävät toiminnot olisivat käytännöllisesti katsoen samat kuin yleisesti Amazonin verkkosivustoille sisällytetyt toiminnot. Vastineeksi [A]:n oli maksettava Amazonille korvaus, johon kuuluivat muun muassa avausmaksu (104), perusmaksu (105) ja myyntipalkkiot (106).

104

105

106

| (144) | Jotta kyseinen korvaus olisi verrattavissa lisenssimaksuun (siirtohinnoitteluraportissa ”rojaltitaso”), avausmaksut jaksotettiin ja kohdennettiin kullekin sopimuksessa tarkoitetulle neljälle kaudelle, ja ne muutettiin yhdessä vuosittaisen perusmaksun kanssa myynnin prosenttiosuudeksi (3,4 prosentista 7,2 prosenttiin). Koska [A]-sopimukseen sisältyvä välityspalkkio oli 4–5 prosenttia myynnistä, siirtohinnoitteluraportissa annettu ensimmäinen päätelmä oli, että [A] -sopimuksessa oleva viitteellinen rojaltimaksu vaihteli 8,4 prosentista 11,7 prosenttiin myynnistä. Kuitenkin [A] oli myös sitoutunut maksamaan Amazonille tiettyjä maksuja korvatakseen sekä ylimääräisen tilausvalmiuden että ylimääräisen varastotason. Kyseiset sopimuksessa mainitut palkkiot muunnettiin myös myynnin prosenttiosuudeksi, joka vaihteli 1,2 prosentista 0,7 prosenttiin. Rojaltitason markkinaehtoisen vaihteluvälin laskettiin olevan 9,6–12,6 prosenttia myynnistä. |
| --- | --- |

(144)

Jotta kyseinen korvaus olisi verrattavissa lisenssimaksuun (siirtohinnoitteluraportissa ”rojaltitaso”), avausmaksut jaksotettiin ja kohdennettiin kullekin sopimuksessa tarkoitetulle neljälle kaudelle, ja ne muutettiin yhdessä vuosittaisen perusmaksun kanssa myynnin prosenttiosuudeksi (3,4 prosentista 7,2 prosenttiin). Koska [A]-sopimukseen sisältyvä välityspalkkio oli 4–5 prosenttia myynnistä, siirtohinnoitteluraportissa annettu ensimmäinen päätelmä oli, että [A] -sopimuksessa oleva viitteellinen rojaltimaksu vaihteli 8,4 prosentista 11,7 prosenttiin myynnistä. Kuitenkin [A] oli myös sitoutunut maksamaan Amazonille tiettyjä maksuja korvatakseen sekä ylimääräisen tilausvalmiuden että ylimääräisen varastotason. Kyseiset sopimuksessa mainitut palkkiot muunnettiin myös myynnin prosenttiosuudeksi, joka vaihteli 1,2 prosentista 0,7 prosenttiin. Rojaltitason markkinaehtoisen vaihteluvälin laskettiin olevan 9,6–12,6 prosenttia myynnistä.

| (145) | Lopuksi, koska [A]-sopimus ei sallinut [A]:n käyttää Amazonin asiakastietoja, siirtohinnoitteluraportti sisälsi oikaisun markkinahintavertailun yhdenmukaistamiseksi, niin että LuxSCS myönsi LuxOpColle Amazonin asiakastietojen käytön. Näin ollen [B]-sopimuksessa olevien tietojen perusteella ehdotettiin 1 prosentin korotusta ylöspäin, mikä johti siihen, että rojaltitason markkinaehtoinen vaihteluväli oli 10,6–13,6 prosenttia LuxOpCon myynnistä. |
| --- | --- |

(145)

Lopuksi, koska [A]-sopimus ei sallinut [A]:n käyttää Amazonin asiakastietoja, siirtohinnoitteluraportti sisälsi oikaisun markkinahintavertailun yhdenmukaistamiseksi, niin että LuxSCS myönsi LuxOpColle Amazonin asiakastietojen käytön. Näin ollen [B]-sopimuksessa olevien tietojen perusteella ehdotettiin 1 prosentin korotusta ylöspäin, mikä johti siihen, että rojaltitason markkinaehtoinen vaihteluväli oli 10,6–13,6 prosenttia LuxOpCon myynnistä.

2.2.4.4   
  Jäännösvoitonjakamismenetelmään perustuva siirtohinnoitteluarviointi

Jäännösvoitonjakamismenetelmään perustuva siirtohinnoitteluarviointi

| (146) | Siirtohinnoitteluraportin 6.2 jaksossa lisenssimaksun (siirtohinnoitteluraportissa ”rojaltimaksu”) markkinaperustainen vaihteluväli lasketaan jäännösvoitonjakamismenetelmällä. Tämän menetelmän soveltamisen yhteydessä siirtohinnoitteluraportissa arvioitiin LuxOpCon ”Euroopassa toimivan yrityksen rutiinitehtäviin” (107) liittyvä tuotto LuxOpColle syntyneiden kustannusten perusteella (108). |
| --- | --- |

(146)

Siirtohinnoitteluraportin 6.2 jaksossa lisenssimaksun (siirtohinnoitteluraportissa ”rojaltimaksu”) markkinaperustainen vaihteluväli lasketaan jäännösvoitonjakamismenetelmällä. Tämän menetelmän soveltamisen yhteydessä siirtohinnoitteluraportissa arvioitiin LuxOpCon ”Euroopassa toimivan yrityksen rutiinitehtäviin” (107) liittyvä tuotto LuxOpColle syntyneiden kustannusten perusteella (108).

107

108

| (147) | Jotta markkinaehtoinen vaihteluväli voitaisiin määritellä kyseiselle voittoindikaattorille, siirtohinnoitteluraportissa suoritettiin haku sellaisten vertailukelpoisten yritysten löytämiseksi, jotka määrittivät toimivansa ohjelmistopohjaisen liiketoiminnan hallinnassa tai käytössä. Amadeus-tietokannasta haettiin vertailukelpoisia yrityksiä (109) käyttämällä maantieteelliseen alueeseen (110) liittyviä valintakriteerejä, liiketoiminnan kuvausten avainsanahakua (111) ja toimialan luokittelua yhdistettynä seitsemän Amazoniin verrattavissa olevan yrityksen manuaaliseen seurantaan (112). |
| --- | --- |

(147)

Jotta markkinaehtoinen vaihteluväli voitaisiin määritellä kyseiselle voittoindikaattorille, siirtohinnoitteluraportissa suoritettiin haku sellaisten vertailukelpoisten yritysten löytämiseksi, jotka määrittivät toimivansa ohjelmistopohjaisen liiketoiminnan hallinnassa tai käytössä. Amadeus-tietokannasta haettiin vertailukelpoisia yrityksiä (109) käyttämällä maantieteelliseen alueeseen (110) liittyviä valintakriteerejä, liiketoiminnan kuvausten avainsanahakua (111) ja toimialan luokittelua yhdistettynä seitsemän Amazoniin verrattavissa olevan yrityksen manuaaliseen seurantaan (112).

109

110

111

112

| (148) | Tämän perusteella siirtohinnoitteluraportissa määriteltiin ”nettokustannus plus voittomarginaali” voittoindikaattoriksi LuxOpCon ennakoiduista toiminnoista johtuvan markkinaehtoisen korvauksen testaamiseksi, joka määriteltiin liikevoitoksi jaettuna valmistus- ja hankintakulujen ja toimintakulujen summalla (113). Seitsemän vertailukohdan tietojen perusteella esitettiin seuraavien kolmen vuoden (1999–2001) keskimääräinen kvartiiliväli: alakvartiili oli 2,3 prosenttia, mediaani oli 4,2 prosenttia ja yläkvartiili oli 6,7 prosenttia. Tuloksia esittävä taulukko osoittaa, että luvut ovat prosenttiosuuksia nettomyynnistä (114). |
| --- | --- |

(148)

Tämän perusteella siirtohinnoitteluraportissa määriteltiin ”nettokustannus plus voittomarginaali” voittoindikaattoriksi LuxOpCon ennakoiduista toiminnoista johtuvan markkinaehtoisen korvauksen testaamiseksi, joka määriteltiin liikevoitoksi jaettuna valmistus- ja hankintakulujen ja toimintakulujen summalla (113). Seitsemän vertailukohdan tietojen perusteella esitettiin seuraavien kolmen vuoden (1999–2001) keskimääräinen kvartiiliväli: alakvartiili oli 2,3 prosenttia, mediaani oli 4,2 prosenttia ja yläkvartiili oli 6,7 prosenttia. Tuloksia esittävä taulukko osoittaa, että luvut ovat prosenttiosuuksia nettomyynnistä (114).

113

114

| (149) | Tämän seurauksena LuxOpCon toimintakuluihin valittiin ja lisättiin 4–6 prosentin korotus, jolla voitaisiin määrittää ”LuxOpCon toimintoihin liittyvä asianmukainen rutiininomainen tuotto” (115). Tämä tuotto vähennettiin myöhemmin LuxOpCon liikevoitosta. Kyseisen tuoton ja LuxOpCon kirjatun tuoton erotuksen, eli jäännösvoiton, todettiin siirtohinnoitteluraportissa johtuvan täysin LuxSCS:ltä lisensoitujen aineettomien hyödykkeiden käytöstä. |
| --- | --- |

(149)

Tämän seurauksena LuxOpCon toimintakuluihin valittiin ja lisättiin 4–6 prosentin korotus, jolla voitaisiin määrittää ”LuxOpCon toimintoihin liittyvä asianmukainen rutiininomainen tuotto” (115). Tämä tuotto vähennettiin myöhemmin LuxOpCon liikevoitosta. Kyseisen tuoton ja LuxOpCon kirjatun tuoton erotuksen, eli jäännösvoiton, todettiin siirtohinnoitteluraportissa johtuvan täysin LuxSCS:ltä lisensoitujen aineettomien hyödykkeiden käytöstä.

115

| (150) | Lopuksi siirtohinnoitteluraportissa jaettiin kukin arvioitu vuosittainen jäännösvoitto LuxOpCon arvioidulla nettovoitolla, jotta saataisiin selvitys rojaltitasosta. Tämän perusteella siirtohinnoitteluraportissa todettiin, että ”LuxSCS:n LuxOpColta veloittama rojaltitaso, joka oli 10,1–12,3 prosenttia nettotuloista, olisi markkinaehtoisen standardin mukainen OECD:n ohjeiden nojalla” (116). |
| --- | --- |

(150)

Lopuksi siirtohinnoitteluraportissa jaettiin kukin arvioitu vuosittainen jäännösvoitto LuxOpCon arvioidulla nettovoitolla, jotta saataisiin selvitys rojaltitasosta. Tämän perusteella siirtohinnoitteluraportissa todettiin, että ”LuxSCS:n LuxOpColta veloittama rojaltitaso, joka oli 10,1–12,3 prosenttia nettotuloista, olisi markkinaehtoisen standardin mukainen OECD:n ohjeiden nojalla” (116).

116

| (151) | Siirtohinnoitteluraportissa tehdyt laskennat on esitetty lyhyesti ja kuvattu taulukossa 1 (117). Komissio lisäsi 1 ja 3 sarakkeet selittääkseen laskennat:

  Taulukko 1


  Laskenta siirtohinnoitteluraportissa, ks. siirtohinnoitteluraportin s. 32 (komissio on lisännyt 1 ja 3 sarakkeet)














  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| | | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| a | Tulot | | 3 154,2 | 4 299,9 | 5 073,9 | 5 987,1 | 7 064,7 | 8 336,3 |
| b | Myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulut | | 2 446,9 | 3 332,7 | 3 932,6 | 4 640,5 | 5 475,8 | 6 461,4 |
| c | Bruttokate | a – b | 707,3 | 967,2 | 1 141,3 | 1 346,6 | 1 588,9 | 1 874,9 |
| d | Toimintakulut | | 89,9 | 106,0 | 121,7 | 143,7 | 171,2 | 204,2 |
| e | Konsernin sisäiset (.co.uk, .de, .fr) | | 279,4 | 338,4 | 395,6 | 456,2 | 524,1 | 602,7 |
| f | LUX-edustajakulut | | 2,8 | 3,4 | 4,1 | 4,9 | 5,9 | 7,0 |
| g | Toimintakulut (mukaan lukien konsernin sisäiset) | d + e + f | 372,1 | 447,8 | 521,4 | 604,8 | 701,2 | 813,9 |
| h | Arvioitu liiketoiminnan nettotulos ennen rutiininomaista tuottoa | c – g | 335,2 | 519,4 | 619,9 | 741,8 | 887,7 | 1 061,0 |
| i | Rutiininomainen tuotto LuxASE:lle | | 0,14 | 0,17 | 0,20 | 0,24 | 0,29 | 0,35 |
| j | Rutiininomainen tuotto LuxOpCo:lle | [4 – 6] % × g | 16,8 | 20,2 | 23,5 | 27,2 | 31,6 | 36,6 |
| k | Arvioitu LuxSCS:lle maksettava jäännösvoitto | h – i – j | 318,3 | 499,1 | 596,2 | 714,3 | 855,8 | 1 024,0 |
| l | Voimassa oleva rojaltimaksu (prosentteina tuloista) | k/a | 10,1 % | 11,6 % | 11,8 % | 11,9 % | 12,1 % | 12,3 % |

(151)

Siirtohinnoitteluraportissa tehdyt laskennat on esitetty lyhyesti ja kuvattu taulukossa 1 (117). Komissio lisäsi 1 ja 3 sarakkeet selittääkseen laskennat:

117

Taulukko 1

Taulukko 1

Laskenta siirtohinnoitteluraportissa, ks. siirtohinnoitteluraportin s. 32 (komissio on lisännyt 1 ja 3 sarakkeet)

Laskenta siirtohinnoitteluraportissa, ks. siirtohinnoitteluraportin s. 32 (komissio on lisännyt 1 ja 3 sarakkeet)

(miljoonaa euroa)

1

2

3

4

5

6

7

8

9

2005

2006

2007

2008

2009

2010

a

Tulot

3 154,2

4 299,9

5 073,9

5 987,1

7 064,7

8 336,3

b

Myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulut

2 446,9

3 332,7

3 932,6

4 640,5

5 475,8

6 461,4

c

Bruttokate

a – b

707,3

967,2

1 141,3

1 346,6

1 588,9

1 874,9

d

Toimintakulut

89,9

106,0

121,7

143,7

171,2

204,2

e

Konsernin sisäiset (.co.uk, .de, .fr)

279,4

338,4

395,6

456,2

524,1

602,7

f

LUX-edustajakulut

2,8

3,4

4,1

4,9

5,9

7,0

g

Toimintakulut (mukaan lukien konsernin sisäiset)

d + e + f

372,1

447,8

521,4

604,8

701,2

813,9

h

Arvioitu liiketoiminnan nettotulos ennen rutiininomaista tuottoa

c – g

335,2

519,4

619,9

741,8

887,7

1 061,0

i

Rutiininomainen tuotto LuxASE:lle

0,14

0,17

0,20

0,24

0,29

0,35

j

Rutiininomainen tuotto LuxOpCo:lle

[4 – 6] % × g

16,8

20,2

23,5

27,2

31,6

36,6

k

Arvioitu LuxSCS:lle maksettava jäännösvoitto

h – i – j

318,3

499,1

596,2

714,3

855,8

1 024,0

l

Voimassa oleva rojaltimaksu (prosentteina tuloista)

k/a

10,1 %

11,6 %

11,8 %

11,9 %

12,1 %

12,3 %

2.2.4.5   
  Kahden siirtohinnoittelujärjestelyn sovittaminen

Kahden siirtohinnoittelujärjestelyn sovittaminen

| (152) | Kun lisenssisopimuksen siirtohinnoitteluanalyyseista oli tehty yhteenveto markkinahintavertailumenetelmällä ja jäännösvoitonjakamismenetelmällä, siirtohinnoitteluraportissa katsottiin, että tulokset yhdistyivät ja osoittivat, että LuxOpCon LuxSCS:lle kyseisen sopimuksen mukaisesti maksaman rojaltitason markkinaehtoinen vaihteluväli on 10,1–12,3 prosenttia LuxOpCon myynnistä. |
| --- | --- |

(152)

Kun lisenssisopimuksen siirtohinnoitteluanalyyseista oli tehty yhteenveto markkinahintavertailumenetelmällä ja jäännösvoitonjakamismenetelmällä, siirtohinnoitteluraportissa katsottiin, että tulokset yhdistyivät ja osoittivat, että LuxOpCon LuxSCS:lle kyseisen sopimuksen mukaisesti maksaman rojaltitason markkinaehtoinen vaihteluväli on 10,1–12,3 prosenttia LuxOpCon myynnistä.

| (153) | Siirtohinnoitteluraportissa tullaan siihen päätelmään, että ”vaikka on järkevää päätellä, että molempien menetelmien mukaan lasketuista rojaltitasoista valittu rojaltitaso olisi yhdenmukainen markkinaehtoperiaatteen kanssa, [A]-sopimuksen nojalla lähitulevaisuudessa siirretyissä aineettomissa hyödykkeissä saattaa olla pieniä eroja, mikä selittäisi kahdella menetelmällä saatujen tulosten vähäiset erot. [...] on aiheellista päätellä [...], että jäännösvoitonjakoanalyysillä on pienempi todennäköisyys saada puolueellisia arvioita, joten sitä voidaan pitää luotettavampana menetelmänä markkinaehtoisen rojaltitason mittaamiseen” (118). |
| --- | --- |

(153)

Siirtohinnoitteluraportissa tullaan siihen päätelmään, että ”vaikka on järkevää päätellä, että molempien menetelmien mukaan lasketuista rojaltitasoista valittu rojaltitaso olisi yhdenmukainen markkinaehtoperiaatteen kanssa, [A]-sopimuksen nojalla lähitulevaisuudessa siirretyissä aineettomissa hyödykkeissä saattaa olla pieniä eroja, mikä selittäisi kahdella menetelmällä saatujen tulosten vähäiset erot. [...] on aiheellista päätellä [...], että jäännösvoitonjakoanalyysillä on pienempi todennäköisyys saada puolueellisia arvioita, joten sitä voidaan pitää luotettavampana menetelmänä markkinaehtoisen rojaltitason mittaamiseen” (118).

118

2.2.5   KIISTANALAISEN VEROPÄÄTÖKSEN SEURAUKSET

| (154) | Luxemburgin verohallinto hyväksyi kiistanalaisella veropäätöksellä Amazonin 23 päivänä ja 31 päivänä lokakuuta 2003 päivättyjen kirjeiden sisällön. Erityisesti se hyväksyi, että LuxOpCon LuxSCS:lle lisenssisopimuksen mukaisesti maksamien vuosittaisten rojaltimaksujen suuruuden määrittämiseksi käytetty siirtohinnoittelujärjestely oli markkinaehtoinen. Rojaltimaksun suuruus puolestaan määrää LuxOpCon vuosittaisen verotettavan tulon suuruuden. Kyseinen järjestely on esitetty lyhyesti kohdassa Figure 2:

  Kuva 2


  Amazonin Euroopan-yksiköiden rakenne vuosina 2006–2014, mukaan lukien rojaltimaksujärjestely




  LuxOpCo maksaa LuxSCS:lle kiistanalaisessa ennakkoratkaisussa hyväksytyn verotettavan tulon ylittävän kirjatun tulon rojaltimaksun muodossa
  Lisenssimaksu
  EU:ssa toimivat tytäryhtiöt
  0,45 prosenttia myynnistä
  [4-6] prosenttia OpExista
  0,55 prosenttia myynnistä
  Kiistanalaisessa ennakkoratkaisussa hyväksytty LuxOpCo:n verotettava tulo
  Amazon.com, Inc.
  Yhdysvallat
  LUX
  LuxSCS
  Amazon EU Sàrl LuxOpCo
  EU:ssa laskutettu myynti ja kirjattu Luxemburgissa
  Amazon.co.uk
  Amazon.fr
  Amazon.de |
| --- | --- |

(154)

Luxemburgin verohallinto hyväksyi kiistanalaisella veropäätöksellä Amazonin 23 päivänä ja 31 päivänä lokakuuta 2003 päivättyjen kirjeiden sisällön. Erityisesti se hyväksyi, että LuxOpCon LuxSCS:lle lisenssisopimuksen mukaisesti maksamien vuosittaisten rojaltimaksujen suuruuden määrittämiseksi käytetty siirtohinnoittelujärjestely oli markkinaehtoinen. Rojaltimaksun suuruus puolestaan määrää LuxOpCon vuosittaisen verotettavan tulon suuruuden. Kyseinen järjestely on esitetty lyhyesti kohdassa Figure 2:

Kuva 2

Kuva 2

Amazonin Euroopan-yksiköiden rakenne vuosina 2006–2014, mukaan lukien rojaltimaksujärjestely

Amazonin Euroopan-yksiköiden rakenne vuosina 2006–2014, mukaan lukien rojaltimaksujärjestely

LuxOpCo maksaa LuxSCS:lle kiistanalaisessa ennakkoratkaisussa hyväksytyn verotettavan tulon ylittävän kirjatun tulon rojaltimaksun muodossa

Lisenssimaksu

EU:ssa toimivat tytäryhtiöt

0,45 prosenttia myynnistä

[4-6] prosenttia OpExista

0,55 prosenttia myynnistä

Kiistanalaisessa ennakkoratkaisussa hyväksytty LuxOpCo:n verotettava tulo

Amazon.com, Inc.

Yhdysvallat

LUX

LuxSCS

Amazon EU Sàrl LuxOpCo

EU:ssa laskutettu myynti ja kirjattu Luxemburgissa

Amazon.co.uk

Amazon.fr

Amazon.de

| (155) | LuxOpCo käytti kiistanalaista veropäätöstä tarkastelujakson aikana määritelläkseen vuotuisen yhteisöverovelvollisuutensa Luxemburgissa vuosittaisen veroilmoituksen täyttämistä varten. LuxSCS ja sen yhdysvaltalaiset kumppanit käyttivät kiistanalaista veropäätöstä, koska se vahvistaa, etteivät LuxSCS ja sen kumppanit ole Luxemburgin yhteisöverotuksen tai kunnallisen yritysveron alaisia, ja ettei kumppaneita veroteta niiden yhtymäosuudesta LuxSCS:ään (119). |
| --- | --- |

(155)

LuxOpCo käytti kiistanalaista veropäätöstä tarkastelujakson aikana määritelläkseen vuotuisen yhteisöverovelvollisuutensa Luxemburgissa vuosittaisen veroilmoituksen täyttämistä varten. LuxSCS ja sen yhdysvaltalaiset kumppanit käyttivät kiistanalaista veropäätöstä, koska se vahvistaa, etteivät LuxSCS ja sen kumppanit ole Luxemburgin yhteisöverotuksen tai kunnallisen yritysveron alaisia, ja ettei kumppaneita veroteta niiden yhtymäosuudesta LuxSCS:ään (119).

119

| (156) | Taulukko 2 kuvastaa kiistanalaisen veropäätöksen vaikutuksia LuxOpCon Luxemburgin verotusperustan ja LuxSCS:lle maksettavan rojaltimaksun (lisenssimaksun) tason laskemiseen vuodesta 2006 lähtien. Komissio muistuttaa, että LuxOpCo toimii ASE:n ja AMEU:n kanssa muodostamansa yhteisverotusjärjestelmän emoyhteisönä, ja että kyseisiä yhtiöitä kohdellaan siten yhtenä ainoana veronmaksajana Luxemburgin verotuksessa. Tästä syystä taulukko 2 on laadittu konsernin lukujen perusteella, eikä LuxOpCoa, ASE:a ja AMEU:ta eritellä toisistaan tämän päätöksen seuraavissa osissa.

  Taulukko 2


  LuxOpCon vuosien 2006–2013 veroperusteen ja rojaltimaksujen laskeminen














  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| Luxemburgilainen yhteisverotusjärjestelmä | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Tulot yhteensä | 1 979,4 | 3 545,7 | 4 298,6 | 5 605,4 | 7 628,8 | 10 086,3 | 13 312,1 | [15 000 –15 500 ] |
| Myytyjen hyödykkeiden nettovalmistus- ja hankintakulut | 1 610,8 | 2 828,3 | 3 406,1 | 4 421,6 | 6 084,4 | 8 078,0 | 10 486,6 | [11 500 –12 000 ] |
| Toimintakulut yhteensä | 262,5 | 476,8 | 530,0 | 637,6 | 918,3 | 1 461,7 | 2 252,9 | [3 000 –3 500 ] |
| Siitä |
| Voittomarginaaliin sovellettavat kulut | 262,5 | 439,9 | 493,6 | 597,0 | 801,9 | 1 313,1 | 2 041,7 | [2 500 –3 000 ] |
| Siitä |
| LuxOpCo - OpEx | 78,6 | 162,6 | 203,6 | 258,4 | 317,7 | 483,1 | 662,7 | [800–900] |
| LuxOpCo - konsernin sisäiset | 183,8 | 277,3 | 290,0 | 338,6 | 484,1 | 830,1 | 1 379,0 | [1 500 –2 000 ] |
| Voittomarginaalin ulkopuolelle jätetyt kulut (hallinto ja rajoitettu osakeyksikkö) | 0,0 | 36,9 | 36,4 | 40,6 | 116,4 | 148,5 | 211,2 | [200–300] |
| Saatu liikevoitto | 106,1 | 240,5 | 362,6 | 546,2 | 626,1 | 546,6 | 572,7 | [600–700] |
| Arvioitu kokonaistuotto Luxemburgin yhteisverotusjärjestelmälle [4–6] prosenttia oikaistuista toimintakuluista | 11,8 | 19,8 | 22,2 | 26,9 | 36,1 | 59,1 | 91,9 | [100–200] |
| Ylärajan/alarajan analyysi |
| Tuottokatto (0,55 prosenttia tuloista) | 10,9 | 19,5 | 23,6 | 30,8 | 42,0 | 55,5 | 73,2 | [80–90] |
| Tuottopohja (0,45 prosenttia tuloista) | 8,9 | 16,0 | 19,3 | 25,2 | 34,3 | 45,4 | 59,9 | [60–70] |
| Luxemburgin konsernin tulos - ylärajaa/alarajaa kohden ja tuotto | 10,9 | 19,5 | 22,2 | 26,9 | 36,1 | 55,5 | 73,2 | [80–90] |
| Rojaltimaksut (Luxemburgin yhteisverotusjärjestelmän konsernilta LuxSCS:lle) | 95,2 | 221,0 | 340,4 | 519,3 | 590,0 | 491,1 | 499,4 | [500–600] |

(156)

Taulukko 2 kuvastaa kiistanalaisen veropäätöksen vaikutuksia LuxOpCon Luxemburgin verotusperustan ja LuxSCS:lle maksettavan rojaltimaksun (lisenssimaksun) tason laskemiseen vuodesta 2006 lähtien. Komissio muistuttaa, että LuxOpCo toimii ASE:n ja AMEU:n kanssa muodostamansa yhteisverotusjärjestelmän emoyhteisönä, ja että kyseisiä yhtiöitä kohdellaan siten yhtenä ainoana veronmaksajana Luxemburgin verotuksessa. Tästä syystä taulukko 2 on laadittu konsernin lukujen perusteella, eikä LuxOpCoa, ASE:a ja AMEU:ta eritellä toisistaan tämän päätöksen seuraavissa osissa.

Taulukko 2

Taulukko 2

LuxOpCon vuosien 2006–2013 veroperusteen ja rojaltimaksujen laskeminen

LuxOpCon vuosien 2006–2013 veroperusteen ja rojaltimaksujen laskeminen

(miljoonaa euroa)

Luxemburgilainen yhteisverotusjärjestelmä

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Tulot yhteensä

1 979,4

3 545,7

4 298,6

5 605,4

7 628,8

10 086,3

13 312,1

[15 000 –15 500 ]

Myytyjen hyödykkeiden nettovalmistus- ja hankintakulut

1 610,8

2 828,3

3 406,1

4 421,6

6 084,4

8 078,0

10 486,6

[11 500 –12 000 ]

Toimintakulut yhteensä

262,5

476,8

530,0

637,6

918,3

1 461,7

2 252,9

[3 000 –3 500 ]

Siitä

Voittomarginaaliin sovellettavat kulut

Voittomarginaaliin sovellettavat kulut

262,5

262,5

439,9

439,9

493,6

493,6

597,0

597,0

801,9

801,9

1 313,1

1 313,1

2 041,7

2 041,7

[2 500 –3 000 ]

[2 500 –3 000 ]

Siitä

LuxOpCo - OpEx

LuxOpCo - OpEx

78,6

78,6

162,6

162,6

203,6

203,6

258,4

258,4

317,7

317,7

483,1

483,1

662,7

662,7

[800–900]

[800–900]

LuxOpCo - konsernin sisäiset

LuxOpCo - konsernin sisäiset

183,8

183,8

277,3

277,3

290,0

290,0

338,6

338,6

484,1

484,1

830,1

830,1

1 379,0

1 379,0

[1 500 –2 000 ]

[1 500 –2 000 ]

Voittomarginaalin ulkopuolelle jätetyt kulut (hallinto ja rajoitettu osakeyksikkö)

Voittomarginaalin ulkopuolelle jätetyt kulut (hallinto ja rajoitettu osakeyksikkö)

0,0

0,0

36,9

36,9

36,4

36,4

40,6

40,6

116,4

116,4

148,5

148,5

211,2

211,2

[200–300]

[200–300]

Saatu liikevoitto

106,1

240,5

362,6

546,2

626,1

546,6

572,7

[600–700]

Arvioitu kokonaistuotto Luxemburgin yhteisverotusjärjestelmälle [4–6] prosenttia oikaistuista toimintakuluista

11,8

19,8

22,2

26,9

36,1

59,1

91,9

[100–200]

Ylärajan/alarajan analyysi

Ylärajan/alarajan analyysi

Tuottokatto (0,55 prosenttia tuloista)

10,9

19,5

23,6

30,8

42,0

55,5

73,2

[80–90]

Tuottopohja (0,45 prosenttia tuloista)

8,9

16,0

19,3

25,2

34,3

45,4

59,9

[60–70]

Luxemburgin konsernin tulos - ylärajaa/alarajaa kohden ja tuotto

Luxemburgin konsernin tulos - ylärajaa/alarajaa kohden ja tuotto

10,9

10,9

19,5

19,5

22,2

22,2

26,9

26,9

36,1

36,1

55,5

55,5

73,2

73,2

[80–90]

[80–90]

Rojaltimaksut (Luxemburgin yhteisverotusjärjestelmän konsernilta LuxSCS:lle)

Rojaltimaksut (Luxemburgin yhteisverotusjärjestelmän konsernilta LuxSCS:lle)

95,2

95,2

221,0

221,0

340,4

340,4

519,3

519,3

590,0

590,0

491,1

491,1

499,4

499,4

[500–600]

[500–600]

| (157) | LuxSCS:lle (120) maksettavan lisenssimaksun laskennan mukaan kustannusperusta, jolla LuxOpCon veroperusta määritettiin Luxemburgin verotusta varten, ovat sen toimintakulut ja EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden kustannukset, jotka LuxOpCo myöhemmin korvaa (määritetty taulukossa 2 ”LuxOpCo – konsernin sisäinen”). Myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulut ja tietyt muut kulut, joita kutsutaan taulukossa 2 ”voittomarginaalin ulkopuolelle jätetyiksi kuluiksi (hallinto ja rajoitettu osakeyksikkö)”, jätetään LuxOpCon verotettavan tulon laskennan ulkopuolelle. Jälkimmäinen kululuokka koostuu seuraavista kuluista: i) vuodesta 2008 alkaen Amazon.com, Inc:n yhdysvaltalaisten tytäryhtiöiden tukipalveluista perimät maksut (121), joita ei ollut ennakoitu kiistanalaisen veropäätöksen aikana, ii) vuodesta 2010 alkaen Amazon.com, Inc. veloitti LuxOpColta osakkeista, jotka myönnettiin osakepalkkiona LuxOpCon ja joidenkin sen suorien ja epäsuorien Euroopan tytäryhtiöiden työntekijöille (122). Amazon väittää, että nämä maksut eivät muuttaneet LuxOpCon toimintoja ja riskejä. |
| --- | --- |

(157)

LuxSCS:lle (120) maksettavan lisenssimaksun laskennan mukaan kustannusperusta, jolla LuxOpCon veroperusta määritettiin Luxemburgin verotusta varten, ovat sen toimintakulut ja EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden kustannukset, jotka LuxOpCo myöhemmin korvaa (määritetty taulukossa 2 ”LuxOpCo – konsernin sisäinen”). Myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulut ja tietyt muut kulut, joita kutsutaan taulukossa 2 ”voittomarginaalin ulkopuolelle jätetyiksi kuluiksi (hallinto ja rajoitettu osakeyksikkö)”, jätetään LuxOpCon verotettavan tulon laskennan ulkopuolelle. Jälkimmäinen kululuokka koostuu seuraavista kuluista: i) vuodesta 2008 alkaen Amazon.com, Inc:n yhdysvaltalaisten tytäryhtiöiden tukipalveluista perimät maksut (121), joita ei ollut ennakoitu kiistanalaisen veropäätöksen aikana, ii) vuodesta 2010 alkaen Amazon.com, Inc. veloitti LuxOpColta osakkeista, jotka myönnettiin osakepalkkiona LuxOpCon ja joidenkin sen suorien ja epäsuorien Euroopan tytäryhtiöiden työntekijöille (122). Amazon väittää, että nämä maksut eivät muuttaneet LuxOpCon toimintoja ja riskejä.

120

121

122

| (158) | LuxOpCon toimintakuluihin ja konsernin sisäisiin kuluihin [4–6] prosentin voittomarginaalin lisääminen tuottaa arvioidun kokonaistuoton Luxemburgin yhteisverotusjärjestelmälle. Tämän jälkeen testataan täyttääkö tulos ylä- ja alarajan kriteerit (0,55 prosenttia ja 0,45 prosenttia tuloista). Tapauksissa, joissa arvioitu kokonaistuotto oli yli 0,55 prosenttia tuloista (kuten vuosina 2006, 2007, 2011, 2012 ja 2013), ylärajan soveltaminen oli ratkaiseva LuxOpCon Luxemburgissa verotettavan tulon arvioimiseksi, joka on taulukossa 2 ”Luxemburgin konsernin tulos – per ylä-/alaraja ja tuotto”. |
| --- | --- |

(158)

LuxOpCon toimintakuluihin ja konsernin sisäisiin kuluihin [4–6] prosentin voittomarginaalin lisääminen tuottaa arvioidun kokonaistuoton Luxemburgin yhteisverotusjärjestelmälle. Tämän jälkeen testataan täyttääkö tulos ylä- ja alarajan kriteerit (0,55 prosenttia ja 0,45 prosenttia tuloista). Tapauksissa, joissa arvioitu kokonaistuotto oli yli 0,55 prosenttia tuloista (kuten vuosina 2006, 2007, 2011, 2012 ja 2013), ylärajan soveltaminen oli ratkaiseva LuxOpCon Luxemburgissa verotettavan tulon arvioimiseksi, joka on taulukossa 2 ”Luxemburgin konsernin tulos – per ylä-/alaraja ja tuotto”.

| (159) | Luxemburgin konsernin tulos (jota kutsutaan LuxOpCon tuotoksi veropäätöshakemuksessa) vähennetään liikevoitosta (kutsutaan ”EU:n toiminnan voitoksi” veropäätöshakemuksessa), jotta voidaan määrittää LuxSCS:llä maksettava lisenssimaksu. |
| --- | --- |

(159)

Luxemburgin konsernin tulos (jota kutsutaan LuxOpCon tuotoksi veropäätöshakemuksessa) vähennetään liikevoitosta (kutsutaan ”EU:n toiminnan voitoksi” veropäätöshakemuksessa), jotta voidaan määrittää LuxSCS:llä maksettava lisenssimaksu.

2.3   VIRALLISEN TUTKIMUKSEN AIKANA TOIMITETUT LISÄTIEDOT

VIRALLISEN TUTKIMUKSEN AIKANA TOIMITETUT LISÄTIEDOT

| (160) | Tutkimuksen aikana Amazon toimitti tietoja Euroopan verkkokauppamarkkinoista, Amazonin liiketoimintamallista yleisesti ja erityisesti sen Euroopan toiminnasta, ulkopuolisten yritysten kanssa tekemistä henkisen omaisuuden lisensointia koskevista sopimuksista ja sen uudesta konserni- ja verotusrakenteesta Luxemburgissa, joka tuli voimaan kesäkuussa 2014. Tämä tieto täydentää 2.1 ja 2.2 jaksoissa esitettyjä tietoja. |
| --- | --- |

(160)

Tutkimuksen aikana Amazon toimitti tietoja Euroopan verkkokauppamarkkinoista, Amazonin liiketoimintamallista yleisesti ja erityisesti sen Euroopan toiminnasta, ulkopuolisten yritysten kanssa tekemistä henkisen omaisuuden lisensointia koskevista sopimuksista ja sen uudesta konserni- ja verotusrakenteesta Luxemburgissa, joka tuli voimaan kesäkuussa 2014. Tämä tieto täydentää 2.1 ja 2.2 jaksoissa esitettyjä tietoja.

2.3.1   TIETOA EUROOPAN VERKKOKAUPPAMARKKINOISTA

| (161) | Euroopan verkkokauppamarkkinat olivat Amazonin konsultointiyritykseltä [Neuvonantaja 3] tilaaman raportin aiheena. Raportti sisältää Euroopan verkkokaupan alan suhdannekehityksen analyysin (”Raportti [Neuvonantaja 3]”) (123). Raportissa [Neuvonantaja 3] verkkokauppa määritellään verkkokauppiaiden fyysisten hyödykkeiden verkkomyynniksi, ts. toimijat ostavat hyödykkeitä, säilyttävät niitä varastossaan ja myyvät ne verkossa (124). |
| --- | --- |

(161)

Euroopan verkkokauppamarkkinat olivat Amazonin konsultointiyritykseltä [Neuvonantaja 3] tilaaman raportin aiheena. Raportti sisältää Euroopan verkkokaupan alan suhdannekehityksen analyysin (”Raportti [Neuvonantaja 3]”) (123). Raportissa [Neuvonantaja 3] verkkokauppa määritellään verkkokauppiaiden fyysisten hyödykkeiden verkkomyynniksi, ts. toimijat ostavat hyödykkeitä, säilyttävät niitä varastossaan ja myyvät ne verkossa (124).

123

124

| (162) | Raportin mukaan verkkokauppiaiden toiminta on pikemminkin verrattavissa myymälävähittäiskauppiaiden toimintaan kuin digitaalisten palveluntarjoajien toimintaan (125). Tärkein ero myymälävähittäiskauppiaiden ja verkkokauppiaiden välillä on käytetty tuotteen jakelukanava (126). Tutkimus osoittaa myös, että verkkokauppiaiden toiminta on rakenteellisesti vähemmän kannattavaa kuin digitaalisten palveluntarjoajien, koska verkkokauppiailla on olennaisesti vaihtelevat kustannukset. Digitaalisten palveluntarjoajien kustannusrakenne on kiinteämpi kuin vähittäiskauppiaiden, mikä mahdollistaa mittakaavaedut ja korkeammat marginaalit, kun yritys on saavuttanut kriittisen koon (127). Vähittäiskauppiaille, sekä myymälä- että verkkokaupassa, mittakaavaedun vaikutus tuottavuuteen on rajallinen, sillä suurin osa kuluista on vaihtelevia. Muutokset myytävien hyödykkeiden valmistus- ja hankintakuluissa, alennuksissa ja logistiikkakuluissa, jotka muodostavat merkittävän osan kokonaiskustannuksista, ovat vahvasti sidoksissa liiketoiminnan määrään (128). Tämä tekijä yhdessä verkkokauppa-alaan liittyvän voimakkaan kilpailun kanssa johti negatiivisiin keskimääräisiin EBIT-marginaaleihin (tulos ennen korkoja ja veroja) eurooppalaisilla verkkokauppamarkkinoilla. Ajanjaksolla 2006–2013 keskimääräisen EBIT-marginaalin suhde myyntiin oli -0,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(162)

Raportin mukaan verkkokauppiaiden toiminta on pikemminkin verrattavissa myymälävähittäiskauppiaiden toimintaan kuin digitaalisten palveluntarjoajien toimintaan (125). Tärkein ero myymälävähittäiskauppiaiden ja verkkokauppiaiden välillä on käytetty tuotteen jakelukanava (126). Tutkimus osoittaa myös, että verkkokauppiaiden toiminta on rakenteellisesti vähemmän kannattavaa kuin digitaalisten palveluntarjoajien, koska verkkokauppiailla on olennaisesti vaihtelevat kustannukset. Digitaalisten palveluntarjoajien kustannusrakenne on kiinteämpi kuin vähittäiskauppiaiden, mikä mahdollistaa mittakaavaedut ja korkeammat marginaalit, kun yritys on saavuttanut kriittisen koon (127). Vähittäiskauppiaille, sekä myymälä- että verkkokaupassa, mittakaavaedun vaikutus tuottavuuteen on rajallinen, sillä suurin osa kuluista on vaihtelevia. Muutokset myytävien hyödykkeiden valmistus- ja hankintakuluissa, alennuksissa ja logistiikkakuluissa, jotka muodostavat merkittävän osan kokonaiskustannuksista, ovat vahvasti sidoksissa liiketoiminnan määrään (128). Tämä tekijä yhdessä verkkokauppa-alaan liittyvän voimakkaan kilpailun kanssa johti negatiivisiin keskimääräisiin EBIT-marginaaleihin (tulos ennen korkoja ja veroja) eurooppalaisilla verkkokauppamarkkinoilla. Ajanjaksolla 2006–2013 keskimääräisen EBIT-marginaalin suhde myyntiin oli -0,5 prosenttia.

125

126

127

128

| (163) | Raportin [Neuvonantaja 3] markkinadynamiikka-analyysi viidessä Euroopan väkiluvultaan suurimmassa maassa (129) osoittaa, että ”verkkokauppa-ala kasvoi voimakkaasti ja oli altis voimakkaalle kilpailulle vuosien 2006 ja 2013 välillä” (130). Erityisesti ”[k]ilpailun voimakkuus edellytti verkkokauppiailta voimakasta investointia ylläpitääkseen markkinasegmentin kasvua ja pysyäkseen mukana kilpailussa, painaen näin voittomarginaaleja alaspäin, jopa miinukselle. Verkkokauppiaat olivat halukkaita uhraamaan lyhyen aikavälin kannattavuuden siinä toivossa, että toteutetut investoinnit tuottaisivat voittoa pitkällä aikavälillä.” (131) Raportissa tullaan siihen päätelmään, että on välttämätöntä tarkastella kyseessä olevien paikallisten markkinoiden ominaispiirteitä, jotta kilpailluilla Euroopan markkinoilla menestyminen olisi mahdollista (132). |
| --- | --- |

(163)

Raportin [Neuvonantaja 3] markkinadynamiikka-analyysi viidessä Euroopan väkiluvultaan suurimmassa maassa (129) osoittaa, että ”verkkokauppa-ala kasvoi voimakkaasti ja oli altis voimakkaalle kilpailulle vuosien 2006 ja 2013 välillä” (130). Erityisesti ”[k]ilpailun voimakkuus edellytti verkkokauppiailta voimakasta investointia ylläpitääkseen markkinasegmentin kasvua ja pysyäkseen mukana kilpailussa, painaen näin voittomarginaaleja alaspäin, jopa miinukselle. Verkkokauppiaat olivat halukkaita uhraamaan lyhyen aikavälin kannattavuuden siinä toivossa, että toteutetut investoinnit tuottaisivat voittoa pitkällä aikavälillä.” (131) Raportissa tullaan siihen päätelmään, että on välttämätöntä tarkastella kyseessä olevien paikallisten markkinoiden ominaispiirteitä, jotta kilpailluilla Euroopan markkinoilla menestyminen olisi mahdollista (132).

129

130

131

132

2.3.2   TIETOA AMAZONIN LIIKETOIMINTAMALLISTA

2.3.2.1   
  Amazonin vähittäiskaupan liiketoimintamallin ”kolme pilaria”

Amazonin vähittäiskaupan liiketoimintamallin ”kolme pilaria”

| (164) | Amazonin mukaan (133) sen vähittäiskaupan liiketoiminnan keskeisiä tekijöitä ovat valikoima (tarjottavat tuotteet/hyödykkeet (134)), hinta ja kätevyys (helppokäyttöisyys, nopea ja luotettava huolinta, nopea asiakaspalvelu, monipuolinen ja virallinen sisältö sekä turvallinen maksuympäristö) (135). Tärkein näistä tekijöistä oli valikoima, seuraavaksi tärkein hinta ja kolmanneksi tärkein kätevyys. (136) Amazon kutsuu näitä keskeisiä tekijöitä, jotka ovat vähittäiskaupan perinteisiä tavoitteita, ”kolmeksi pilariksi” (137) (138). Amazonin mukaan kolmen pilarin toteuttaminen on ratkaisevan tärkeää, ja se vaatii tarjottavilta tuotteilta, teknologialta, liiketoiminnalta, sijainnilta jne. (139). pääasiassa ihmisen toimintaan perustuvaa ainutlaatuisuutta ja innovatiivisuutta. Kolme pilaria on mukautettava kaikille paikallisille markkinoille, joilla Amazon toimii (140). |
| --- | --- |

(164)

Amazonin mukaan (133) sen vähittäiskaupan liiketoiminnan keskeisiä tekijöitä ovat valikoima (tarjottavat tuotteet/hyödykkeet (134)), hinta ja kätevyys (helppokäyttöisyys, nopea ja luotettava huolinta, nopea asiakaspalvelu, monipuolinen ja virallinen sisältö sekä turvallinen maksuympäristö) (135). Tärkein näistä tekijöistä oli valikoima, seuraavaksi tärkein hinta ja kolmanneksi tärkein kätevyys. (136) Amazon kutsuu näitä keskeisiä tekijöitä, jotka ovat vähittäiskaupan perinteisiä tavoitteita, ”kolmeksi pilariksi” (137) (138). Amazonin mukaan kolmen pilarin toteuttaminen on ratkaisevan tärkeää, ja se vaatii tarjottavilta tuotteilta, teknologialta, liiketoiminnalta, sijainnilta jne. (139). pääasiassa ihmisen toimintaan perustuvaa ainutlaatuisuutta ja innovatiivisuutta. Kolme pilaria on mukautettava kaikille paikallisille markkinoille, joilla Amazon toimii (140).

133

134

135

136

137

138

139

140

| (165) | Valikoima: Amazonin mukaan valikoima on yksi sen menestyksen keskeisistä tekijöistä. Amazonin työntekijät määrittelevät tämän sillä, että he tarjoavat asiakkailleen kaiken, mitä nämä haluavat ostaa, mikä edellyttää asiakkaiden makujen tunnistamista ja etujen hankkimista tietyillä markkinoilla, tärkeiden toimittajien rekrytointia ja sen varmistamista, että tuotteet ovat varastossa (141). Amazonin mukaan valikoiman ja tuoton välillä on vahva yhteys (142). Amazon pyrkii omaamaan mahdollisimman laajan valikoiman ja kasvattamaan jatkuvasti tarjottujen tuotteiden määrää (143). Amazon laajentaa jatkuvasti valikoimaansa, koska mitä laajempi valikoima, sitä parempi asiakaskokemus (144). |
| --- | --- |

(165)

Valikoima: Amazonin mukaan valikoima on yksi sen menestyksen keskeisistä tekijöistä. Amazonin työntekijät määrittelevät tämän sillä, että he tarjoavat asiakkailleen kaiken, mitä nämä haluavat ostaa, mikä edellyttää asiakkaiden makujen tunnistamista ja etujen hankkimista tietyillä markkinoilla, tärkeiden toimittajien rekrytointia ja sen varmistamista, että tuotteet ovat varastossa (141). Amazonin mukaan valikoiman ja tuoton välillä on vahva yhteys (142). Amazon pyrkii omaamaan mahdollisimman laajan valikoiman ja kasvattamaan jatkuvasti tarjottujen tuotteiden määrää (143). Amazon laajentaa jatkuvasti valikoimaansa, koska mitä laajempi valikoima, sitä parempi asiakaskokemus (144).

141

142

143

144

| (166) | Koska mieltymykset ovat paikallisia sekä luokka- ja myyjämieltymykset eroavat maantieteellisesti (145), valikoima on myös paikallista, sillä maut ja kulttuurit eroavat paikallisesti (146). Tämä selviää vertaamalla Amazonin suosituimpia tuotteita, jotka ovat kussakin maassa erilaisia (147). Maakohtainen tavoite ja päävastuu on rakentaa lähinnä myymälävähittäiskauppaan keskittyvä liiketoiminta ja luoda asiakkaalle merkittävä valikoima (148). Tällaisen valikoiman luominen tapahtuu henkilökohtaisten neuvottelujen kautta (ihmiset ihmisten kanssa) (149). |
| --- | --- |

(166)

Koska mieltymykset ovat paikallisia sekä luokka- ja myyjämieltymykset eroavat maantieteellisesti (145), valikoima on myös paikallista, sillä maut ja kulttuurit eroavat paikallisesti (146). Tämä selviää vertaamalla Amazonin suosituimpia tuotteita, jotka ovat kussakin maassa erilaisia (147). Maakohtainen tavoite ja päävastuu on rakentaa lähinnä myymälävähittäiskauppaan keskittyvä liiketoiminta ja luoda asiakkaalle merkittävä valikoima (148). Tällaisen valikoiman luominen tapahtuu henkilökohtaisten neuvottelujen kautta (ihmiset ihmisten kanssa) (149).

145

146

147

148

149

| (167) | Amazonilla valikoima luodaan kolmella tavalla: i) yritysten ostamisen, ii) kumppanuuden tavarantoimittajien kanssa ja iii) kolmannen osapuolen ohjelmien, kuten Marketplacen, kautta. Esimerkiksi Amazon aloitti työkaluliiketoimintansa Yhdysvalloissa hankkimalla olemassa olevan yrityksen, joka myi ennestään työkaluja, päästäkseen olemassa oleviin myyjäyhteyksiin ja valikoimalla, jonka Amazon halusi lisätä vähittäiskaupan liiketoimintaansa (150). Yhteistyö tavarantoimittajien kanssa edellyttää erityistä markkinoiden tietotaitoa ja luottamuksen rakentamista heidän kanssaan (151). Kun kumppanuus on perustettu tavarantoimittajan kanssa, paikallisten myyntipäälliköiden on ylläpidettävä kyseistä suhdetta noudattamalla näiden ehtoja ja tuntemalla paikalliset markkinat. Amazonin Marketplace tarjoaa muille vähittäismyyjille mahdollisuuden käyttää Amazonin alustaa verkkokauppaliiketoimintaansa varten, vaikka ne olisivatkin Amazonin kilpailijoita. Amazon loi teknisen tilinhallinnan, joka on yhteyspiste Marketplace-myyjien teknisiä kysymyksiä varten, kun ne julkaistaan Amazonin verkkosivustoilla. Amazon kehitti myös teknologian, jonka avulla Marketplaceen haluavat myyjät voivat rekisteröityä itsepalveluun. Vuoteen 2010/2012 mennessä itsepalveluun rekisteröinti tuli entistä tärkeämmäksi Amazonin Marketplace-liiketoiminnalle (152). |
| --- | --- |

(167)

Amazonilla valikoima luodaan kolmella tavalla: i) yritysten ostamisen, ii) kumppanuuden tavarantoimittajien kanssa ja iii) kolmannen osapuolen ohjelmien, kuten Marketplacen, kautta. Esimerkiksi Amazon aloitti työkaluliiketoimintansa Yhdysvalloissa hankkimalla olemassa olevan yrityksen, joka myi ennestään työkaluja, päästäkseen olemassa oleviin myyjäyhteyksiin ja valikoimalla, jonka Amazon halusi lisätä vähittäiskaupan liiketoimintaansa (150). Yhteistyö tavarantoimittajien kanssa edellyttää erityistä markkinoiden tietotaitoa ja luottamuksen rakentamista heidän kanssaan (151). Kun kumppanuus on perustettu tavarantoimittajan kanssa, paikallisten myyntipäälliköiden on ylläpidettävä kyseistä suhdetta noudattamalla näiden ehtoja ja tuntemalla paikalliset markkinat. Amazonin Marketplace tarjoaa muille vähittäismyyjille mahdollisuuden käyttää Amazonin alustaa verkkokauppaliiketoimintaansa varten, vaikka ne olisivatkin Amazonin kilpailijoita. Amazon loi teknisen tilinhallinnan, joka on yhteyspiste Marketplace-myyjien teknisiä kysymyksiä varten, kun ne julkaistaan Amazonin verkkosivustoilla. Amazon kehitti myös teknologian, jonka avulla Marketplaceen haluavat myyjät voivat rekisteröityä itsepalveluun. Vuoteen 2010/2012 mennessä itsepalveluun rekisteröinti tuli entistä tärkeämmäksi Amazonin Marketplace-liiketoiminnalle (152).

150

151

152

| (168) | Hinta: Amazonin mukaan hinta on sen toiseksi tärkein liiketoiminnan edistäjä. Amazon pyrkii pitämään hinnat mahdollisimman alhaisina (153). Amazon käytti pääasiassa manuaalista hinnoittelua vuoteen 2009 asti (154), josta lähtien hinnat on määritelty algoritmin avulla. |
| --- | --- |

(168)

Hinta: Amazonin mukaan hinta on sen toiseksi tärkein liiketoiminnan edistäjä. Amazon pyrkii pitämään hinnat mahdollisimman alhaisina (153). Amazon käytti pääasiassa manuaalista hinnoittelua vuoteen 2009 asti (154), josta lähtien hinnat on määritelty algoritmin avulla.

153

154

| (169) | Kätevyys: Amazonin mukaan sen kolmas liiketoiminnan edistäjä on kätevyys. Kätevyys koostuu useista tavoitteista, joilla pyritään helpottamaan ja parantamaan asiakaskokemusta, esimerkiksi i) auttaa asiakkaita löytämään etsimänsä tarjoamalla heille täydelliset tuotetiedot, ja ii) toimittaa ostetut tuotteet mahdollisimman nopeasti ja virheettömästi (155). |
| --- | --- |

(169)

Kätevyys: Amazonin mukaan sen kolmas liiketoiminnan edistäjä on kätevyys. Kätevyys koostuu useista tavoitteista, joilla pyritään helpottamaan ja parantamaan asiakaskokemusta, esimerkiksi i) auttaa asiakkaita löytämään etsimänsä tarjoamalla heille täydelliset tuotetiedot, ja ii) toimittaa ostetut tuotteet mahdollisimman nopeasti ja virheettömästi (155).

155

2.3.2.2   
  Verkkomarkkinoinnin keinot

Verkkomarkkinoinnin keinot

| (170) | Valikoiman, hinnan ja kätevyyden lisäksi Amazonin verkkomarkkinoinnin keinot ovat avainasemassa liikenteen kasvattamisessa Amazonin verkkosivuilla ja vähittäismyynnin lisäämisessä (156). |
| --- | --- |

(170)

Valikoiman, hinnan ja kätevyyden lisäksi Amazonin verkkomarkkinoinnin keinot ovat avainasemassa liikenteen kasvattamisessa Amazonin verkkosivuilla ja vähittäismyynnin lisäämisessä (156).

156

| (171) | Ennen vuotta 2003 Amazon tuki markkinointitoimintaansa tekemällä yhteistyötä kansainvälisten mainostoimistojen kanssa. Tämä muuttui vuonna 2003, kun Amazon alkoi harjoittaa omaa verkkomarkkinointitoimintaansa. Yksi Amazonin tärkeimmistä verkkomarkkinoinnin työkaluista on sen ”Kumppaniohjelma” (157), joka on keskeinen aloite asiakasliikenteen kasvattamisessa (158). Amazon kehitti kumppaniohjelman tehdäkseen markkinointiin liittyvää yhteistyötä nk. ”kumppaniverkkosivustojen” kanssa, jotka mainostavat Amazonia ja sen tuotteita suuntaamalla internetliikennettä Amazonin verkkosivustoille (159). |
| --- | --- |

(171)

Ennen vuotta 2003 Amazon tuki markkinointitoimintaansa tekemällä yhteistyötä kansainvälisten mainostoimistojen kanssa. Tämä muuttui vuonna 2003, kun Amazon alkoi harjoittaa omaa verkkomarkkinointitoimintaansa. Yksi Amazonin tärkeimmistä verkkomarkkinoinnin työkaluista on sen ”Kumppaniohjelma” (157), joka on keskeinen aloite asiakasliikenteen kasvattamisessa (158). Amazon kehitti kumppaniohjelman tehdäkseen markkinointiin liittyvää yhteistyötä nk. ”kumppaniverkkosivustojen” kanssa, jotka mainostavat Amazonia ja sen tuotteita suuntaamalla internetliikennettä Amazonin verkkosivustoille (159).

157

158

159

| (172) | Kun kumppaniohjelman teknologia oli kehitetty, se oli liitettävä jokaisen maan paikallisiin kumppaniverkkosivustoihin. Näin ollen kumppaniohjelman toteutus voitiin tehdä vain paikallisesti (160). Siksi Amazonin kumppaniohjelman tiimi jakautui ”ohjelmistotiimiin” ja ”rekrytointitiimiin” (eli liiketoiminnan kehitystiimiin). Ohjelmistotiimi toimi Seattlessa, kun taas rekrytointitiimit perustettiin paikallisesti maihin, joissa Amazonilla oli verkkosivustot (161), kuten Saksaan, Isoon-Britanniaan ja Japaniin (162). |
| --- | --- |

(172)

Kun kumppaniohjelman teknologia oli kehitetty, se oli liitettävä jokaisen maan paikallisiin kumppaniverkkosivustoihin. Näin ollen kumppaniohjelman toteutus voitiin tehdä vain paikallisesti (160). Siksi Amazonin kumppaniohjelman tiimi jakautui ”ohjelmistotiimiin” ja ”rekrytointitiimiin” (eli liiketoiminnan kehitystiimiin). Ohjelmistotiimi toimi Seattlessa, kun taas rekrytointitiimit perustettiin paikallisesti maihin, joissa Amazonilla oli verkkosivustot (161), kuten Saksaan, Isoon-Britanniaan ja Japaniin (162).

160

161

162

| (173) | Valinta kumppaniohjelman tärkeimmiksi paikallisiksi kumppanisivustoiksi (Amazonin tuotteita mainostavat verkkosivustot), jotka kasvattavat liikennettä Amazonin verkkosivustoille, edellyttää taitotietoa paikallisista markkinoista (163). Siksi kumppanisivustojen verkosto luodaan Amazonin paikallisissa tiimeissä. Tähän sisältyy paikallisten verkkosivustojen (myös EU:n verkkosivustojen) rekrytointi, yhteistyömaksun määrittäminen ja petostapausten valvonta. Tämä prosessi alkaa suurista toimijoista, kuten Googlesta, ja jatkuu teemasivustoille, joilla on vähän kävijöitä. Kaikki sopimukset neuvotellaan paikallisesti, sillä paikalliset ehdot on otettava huomioon hakukoneoptimointia varten jopa maailmanlaajuisten verkkosivustojen, kuten Googlen, kanssa (164). |
| --- | --- |

(173)

Valinta kumppaniohjelman tärkeimmiksi paikallisiksi kumppanisivustoiksi (Amazonin tuotteita mainostavat verkkosivustot), jotka kasvattavat liikennettä Amazonin verkkosivustoille, edellyttää taitotietoa paikallisista markkinoista (163). Siksi kumppanisivustojen verkosto luodaan Amazonin paikallisissa tiimeissä. Tähän sisältyy paikallisten verkkosivustojen (myös EU:n verkkosivustojen) rekrytointi, yhteistyömaksun määrittäminen ja petostapausten valvonta. Tämä prosessi alkaa suurista toimijoista, kuten Googlesta, ja jatkuu teemasivustoille, joilla on vähän kävijöitä. Kaikki sopimukset neuvotellaan paikallisesti, sillä paikalliset ehdot on otettava huomioon hakukoneoptimointia varten jopa maailmanlaajuisten verkkosivustojen, kuten Googlen, kanssa (164).

163

164

2.3.2.3   
  Teknologia

Teknologia

| (174) | Amazon pitää itseään teknologiayrityksenä, joka ”lähestyy vähittäiskauppaa teknisenä ongelmana” (165). Tästä syystä teknologia on tärkeä osa Amazonin liiketoimintaa. Teknologian avulla Amazon voi tarjota kilpailukykyisiä hintoja, kohdistaa tuote-ehdotuksia tietyille asiakkaille, käsitellä maksuja, hallita varastoja ja toimittaa tuotteita asiakkaille. Teknologia on myös välttämätöntä liiketoiminnan laajuuden tukemisessa, koska Amazonin liiketoimintastrategian lähtökohtana on jatkuva laajentuminen (166). |
| --- | --- |

(174)

Amazon pitää itseään teknologiayrityksenä, joka ”lähestyy vähittäiskauppaa teknisenä ongelmana” (165). Tästä syystä teknologia on tärkeä osa Amazonin liiketoimintaa. Teknologian avulla Amazon voi tarjota kilpailukykyisiä hintoja, kohdistaa tuote-ehdotuksia tietyille asiakkaille, käsitellä maksuja, hallita varastoja ja toimittaa tuotteita asiakkaille. Teknologia on myös välttämätöntä liiketoiminnan laajuuden tukemisessa, koska Amazonin liiketoimintastrategian lähtökohtana on jatkuva laajentuminen (166).

165

166

| (175) | Amazonin teknologia ei ole muuttumatonta, vaan sitä kehitetään ja parannetaan jatkuvasti. Jos Amazon ei päivittäisi ja ylläpitäisi teknologiaansa, se ei pystyisi tarjoamaan ”kattavaa verkkokauppakokemusta, joka vahvistaa sen kaupallista menestystä.” (167) Nykyisen teknologian ylläpitämisen ja parantamisen lisäksi Amazonin tiimi kehittää ohjelmistoja, jotka tukevat uusia toimintoja, joita lisätään vuosien saatossa (168). Kuten Amazon on todennut, tämä on elintärkeää sen liiketoiminnalle, sillä ”[...] jatkuva ohjelmistokehitys ja innovaatio ovat välttämättömiä, sillä niillä estetään Amazonin teknologian vanhentuminen ja liiketoiminnan epäonnistuminen.” (169) Amazon pyrkii olemaan toiminnassaan luotettava, tavoitettavissa, nopea ja joustava (170). |
| --- | --- |

(175)

Amazonin teknologia ei ole muuttumatonta, vaan sitä kehitetään ja parannetaan jatkuvasti. Jos Amazon ei päivittäisi ja ylläpitäisi teknologiaansa, se ei pystyisi tarjoamaan ”kattavaa verkkokauppakokemusta, joka vahvistaa sen kaupallista menestystä.” (167) Nykyisen teknologian ylläpitämisen ja parantamisen lisäksi Amazonin tiimi kehittää ohjelmistoja, jotka tukevat uusia toimintoja, joita lisätään vuosien saatossa (168). Kuten Amazon on todennut, tämä on elintärkeää sen liiketoiminnalle, sillä ”[...] jatkuva ohjelmistokehitys ja innovaatio ovat välttämättömiä, sillä niillä estetään Amazonin teknologian vanhentuminen ja liiketoiminnan epäonnistuminen.” (169) Amazon pyrkii olemaan toiminnassaan luotettava, tavoitettavissa, nopea ja joustava (170).

167

168

169

170

| (176) | Amazon on riippuvainen sekä ohjelmisto- että laitteistoteknologiasta (171). Amazonin ohjelmistoinfrastruktuuri perustuu niin sanottuun ”palvelukeskeiseen arkkitehtuuriin”, joka on pohjimmiltaan kokoelma toimintoja (”palvelut”), jotka pystyvät kommunikoimaan keskenään. Amazonin palvelukeskeisen arkkitehtuurin yksittäiset palvelut toimivat yhdessä, jolloin ne voivat tarjota erilaisia vähittäismyyntitoimintoja sekä sisäisiin prosesseihin että asiakkaille (172). Tämä muun muassa helpottaa yksittäisten ohjelmistokomponenttien ylläpitoa ja parantaa innovaatioastetta. |
| --- | --- |

(176)

Amazon on riippuvainen sekä ohjelmisto- että laitteistoteknologiasta (171). Amazonin ohjelmistoinfrastruktuuri perustuu niin sanottuun ”palvelukeskeiseen arkkitehtuuriin”, joka on pohjimmiltaan kokoelma toimintoja (”palvelut”), jotka pystyvät kommunikoimaan keskenään. Amazonin palvelukeskeisen arkkitehtuurin yksittäiset palvelut toimivat yhdessä, jolloin ne voivat tarjota erilaisia vähittäismyyntitoimintoja sekä sisäisiin prosesseihin että asiakkaille (172). Tämä muun muassa helpottaa yksittäisten ohjelmistokomponenttien ylläpitoa ja parantaa innovaatioastetta.

171

172

| (177) | Amazonin ohjelmistoteknologian pääosat kuvataan seuraavasti:






  a) | Ohjelmistoalusta: Amazonin kehittämä ohjelmistokoodi, jolla se pitää yllä verkkosivustojaan, koostuu monimutkaisista ohjelmistotyökaluista, jotka pyörittävät verkkosivustojen eri ominaisuuksia, kuten hakua ja navigointia, tilausten käsittelyä ja personalisointia. Alustan ytimessä olevat ohjelmistotyökalut muodostavat yhdennetyn järjestelmän, jota parannetaan, vahvistetaan ja muutetaan jatkuvasti. Tärkeimpiin ominaisuuksiin kuuluvat toimintanopeus, toimintojen laajuus ja joustavuus käyttäjien tarpeiden mukaan. |
| --- | --- | --- |

(177)

Amazonin ohjelmistoteknologian pääosat kuvataan seuraavasti:

a)

Ohjelmistoalusta: Amazonin kehittämä ohjelmistokoodi, jolla se pitää yllä verkkosivustojaan, koostuu monimutkaisista ohjelmistotyökaluista, jotka pyörittävät verkkosivustojen eri ominaisuuksia, kuten hakua ja navigointia, tilausten käsittelyä ja personalisointia. Alustan ytimessä olevat ohjelmistotyökalut muodostavat yhdennetyn järjestelmän, jota parannetaan, vahvistetaan ja muutetaan jatkuvasti. Tärkeimpiin ominaisuuksiin kuuluvat toimintanopeus, toimintojen laajuus ja joustavuus käyttäjien tarpeiden mukaan.

| b) | Verkkosivuston ulkoasu: muotoilulla luodaan ainutlaatuinen ”esittely” verkkosivustosta. |
| --- | --- |

b)

Verkkosivuston ulkoasu: muotoilulla luodaan ainutlaatuinen ”esittely” verkkosivustosta.

| c) | Myyntiluettelo-ohjelmisto: Myyntiluettelo sisältää kaikki tiedot tuotteista, joita Amazon myy verkkosivustoillaan. Amazonin myyntiluettelo on merkittävä, sillä se sisältää laajat tiedot tuotteista, jotka saadaan tiedustelemalla muista palveluista, kuten saatavuus- ja hinnoittelutiedot. |
| --- | --- |

c)

Myyntiluettelo-ohjelmisto: Myyntiluettelo sisältää kaikki tiedot tuotteista, joita Amazon myy verkkosivustoillaan. Amazonin myyntiluettelo on merkittävä, sillä se sisältää laajat tiedot tuotteista, jotka saadaan tiedustelemalla muista palveluista, kuten saatavuus- ja hinnoittelutiedot.

| d) | Haku- ja navigointiohjelmisto: Verkkosivustojen haku- ja navigointitoimintoja tukevat ohjelmistotyökalut järjestävät ja lajittelevat tuoteluettelon sisältämän suuren tietomäärän joustavasti ja loogisesti. Sivuston navigoinnin kehittäjät järjestävät näillä työkaluilla tietoja, jolloin todennäköisyys, että asiakkaat löytävät etsimänsä, voidaan maksimoida. |
| --- | --- |

d)

Haku- ja navigointiohjelmisto: Verkkosivustojen haku- ja navigointitoimintoja tukevat ohjelmistotyökalut järjestävät ja lajittelevat tuoteluettelon sisältämän suuren tietomäärän joustavasti ja loogisesti. Sivuston navigoinnin kehittäjät järjestävät näillä työkaluilla tietoja, jolloin todennäköisyys, että asiakkaat löytävät etsimänsä, voidaan maksimoida.

| e) | Logistiikkaohjelmisto: logistiikkaprosessissa käytetään Amazonin kehittämää ohjelmistoa myyntiluettelon, toimitusketjun, logistiikan ja varaston täydennyksen hallintaan. |
| --- | --- |

e)

Logistiikkaohjelmisto: logistiikkaprosessissa käytetään Amazonin kehittämää ohjelmistoa myyntiluettelon, toimitusketjun, logistiikan ja varaston täydennyksen hallintaan.

| f) | Tilausten käsittelyohjelmisto: tilausprosessissa käytetään Amazonin kehittämää ohjelmistoa tiettyjen toimintojen suorittamiseen, erityisesti viestintään Amazonin tilausten hallintakeskusten kanssa tuotteen saatavuuden vahvistamiseksi, lähetyksen vahvistamiseksi, toimituspäivän arvioimiseksi ja lahjapakkausvaatimusten ja muiden asiakkaan mieltymysten ilmoittamiseksi. |
| --- | --- |

f)

Tilausten käsittelyohjelmisto: tilausprosessissa käytetään Amazonin kehittämää ohjelmistoa tiettyjen toimintojen suorittamiseen, erityisesti viestintään Amazonin tilausten hallintakeskusten kanssa tuotteen saatavuuden vahvistamiseksi, lähetyksen vahvistamiseksi, toimituspäivän arvioimiseksi ja lahjapakkausvaatimusten ja muiden asiakkaan mieltymysten ilmoittamiseksi.

| g) | Asiakaspalveluohjelmisto: asiakaspalvelussa käytetään Amazonin kehittämää ohjelmistoa asiakkaiden tilausten seurantaan ja monien niistä nopeaan vastaamiseen. |
| --- | --- |

g)

Asiakaspalveluohjelmisto: asiakaspalvelussa käytetään Amazonin kehittämää ohjelmistoa asiakkaiden tilausten seurantaan ja monien niistä nopeaan vastaamiseen.

| h) | Personalisointiohjelmisto: Amazon on kehittänyt ja kehittää edelleen ohjelmistotyökaluja, joiden avulla Amazonin tietokannat voivat tallentaa, järjestää ja hakea suuren määrän tietoja yksittäisten asiakkaiden mieltymyksistä ja ostohistoriasta. Tämä toiminto johtaa käyttäjälähtöisempiin kokemuksiin ja todennäköisemmin toistuviin ostoihin. |
| --- | --- |

h)

Personalisointiohjelmisto: Amazon on kehittänyt ja kehittää edelleen ohjelmistotyökaluja, joiden avulla Amazonin tietokannat voivat tallentaa, järjestää ja hakea suuren määrän tietoja yksittäisten asiakkaiden mieltymyksistä ja ostohistoriasta. Tämä toiminto johtaa käyttäjälähtöisempiin kokemuksiin ja todennäköisemmin toistuviin ostoihin.

2.3.3   LISÄTIETOJA LUXOPCOSTA

2.3.3.1   
  LuxOpCon organisaatiorakenne

LuxOpCon organisaatiorakenne

| (178) | Amazon esitteli 18 päivänä joulukuuta 2015 ja 15 päivänä tammikuuta 2016 päivätyissä huomautuksissaan LuxOpCon organisaatiorakenteen ja yrityksen osastot, kuten ne olivat vuoden 2013 lopussa. |
| --- | --- |

(178)

Amazon esitteli 18 päivänä joulukuuta 2015 ja 15 päivänä tammikuuta 2016 päivätyissä huomautuksissaan LuxOpCon organisaatiorakenteen ja yrityksen osastot, kuten ne olivat vuoden 2013 lopussa.

| (179) | LuxOpCon organisaatiorakenne on kuvattu organisaatiokaaviossa Figure 3. Kussakin LuxOpCon tiimissä työskentelevien työntekijöiden määrä (kokoaikavastaava (173)) on ilmoitettu suluissa. Esimerkiksi lokalisointi- ja käännöstiimi, joka siirrettiin myöhemmin [muu Amazon-yritys]-yritykseen ja nimettiin uudelleen ”ohjelmistokehitys- ja käännöstiimiksi”, työllisti [60–70] kokoaikavastaavaa vuoden 2013 lopussa.

  Kuva 3


  LuxOpCon organisaatiokaavio vuoden 2013 lopussa

  (...) |
| --- | --- |

(179)

LuxOpCon organisaatiorakenne on kuvattu organisaatiokaaviossa Figure 3. Kussakin LuxOpCon tiimissä työskentelevien työntekijöiden määrä (kokoaikavastaava (173)) on ilmoitettu suluissa. Esimerkiksi lokalisointi- ja käännöstiimi, joka siirrettiin myöhemmin [muu Amazon-yritys]-yritykseen ja nimettiin uudelleen ”ohjelmistokehitys- ja käännöstiimiksi”, työllisti [60–70] kokoaikavastaavaa vuoden 2013 lopussa.

173

Kuva 3

Kuva 3

LuxOpCon organisaatiokaavio vuoden 2013 lopussa

LuxOpCon organisaatiokaavio vuoden 2013 lopussa

(...)

| (180) | EU:n toimintatapa- ja menettelyoppaaseen sisältyvän Luxemburgin henkilöstöpolitiikan mukaan (174) kaikilla toimilla, joilla on yleiseurooppalainen vastuu, eli vastuu yli kahdessa Euroopan maassa, on oltava päätoimipaikkana Luxemburg, erityisesti tietyn työtason yläpuolella olevat toimet. Näin ollen kaikilla Luxemburgissa toimivilla yhteisöillä (LuxOpCo, ASE ja AMEU) on oltava Luxemburgissa toimivat johtajat, eikä niillä saa olla johtajia muualla Euroopassa tai Yhdysvalloissa. LuxOpCon on käytettävä Luxemburgissa olevia työntekijöitä vähittäismyynnissä, toiminnoissa, kumppaniohjelmassa ja pääkonttoritoiminnoissa, kuten oikeusasioissa, rahoituksessa, kirjanpidossa, verotuksessa, kassanhallinnassa, henkilöstöhallinnossa ja suhdetoiminnassa. ASE työllistää Euroopan myynnin varapääjohtajan ja kaikki Marketplace-, Merchants@- ja yritysratkaisuliiketoiminnassa työskentelevät työntekijät (esim. tekninen asiakkuuspäällikkö, yritysratkaisuliiketoiminnan suhdepäällikkö). Yritysratkaisuliiketoiminnan suhdepäälliköllä on yleiseurooppalainen toimi Luxemburgissa. Tekniset asiakkuuspäälliköt, joilla on yleiseurooppalaiset tehtävät, työskentelevät Luxemburgissa ja tekniset asiakkuuspäälliköt, jotka ovat vastuussa paikallisen maan kauppiaista, työskentelevät kyseisessä maassa. |
| --- | --- |

(180)

EU:n toimintatapa- ja menettelyoppaaseen sisältyvän Luxemburgin henkilöstöpolitiikan mukaan (174) kaikilla toimilla, joilla on yleiseurooppalainen vastuu, eli vastuu yli kahdessa Euroopan maassa, on oltava päätoimipaikkana Luxemburg, erityisesti tietyn työtason yläpuolella olevat toimet. Näin ollen kaikilla Luxemburgissa toimivilla yhteisöillä (LuxOpCo, ASE ja AMEU) on oltava Luxemburgissa toimivat johtajat, eikä niillä saa olla johtajia muualla Euroopassa tai Yhdysvalloissa. LuxOpCon on käytettävä Luxemburgissa olevia työntekijöitä vähittäismyynnissä, toiminnoissa, kumppaniohjelmassa ja pääkonttoritoiminnoissa, kuten oikeusasioissa, rahoituksessa, kirjanpidossa, verotuksessa, kassanhallinnassa, henkilöstöhallinnossa ja suhdetoiminnassa. ASE työllistää Euroopan myynnin varapääjohtajan ja kaikki Marketplace-, Merchants@- ja yritysratkaisuliiketoiminnassa työskentelevät työntekijät (esim. tekninen asiakkuuspäällikkö, yritysratkaisuliiketoiminnan suhdepäällikkö). Yritysratkaisuliiketoiminnan suhdepäälliköllä on yleiseurooppalainen toimi Luxemburgissa. Tekniset asiakkuuspäälliköt, joilla on yleiseurooppalaiset tehtävät, työskentelevät Luxemburgissa ja tekniset asiakkuuspäälliköt, jotka ovat vastuussa paikallisen maan kauppiaista, työskentelevät kyseisessä maassa.

174

| (181) | Edellä mainittu toimintatapa näkyy toimien ja työnhaltijoiden jakautumisessa Amazonin Euroopan-yksiköissä, mitä Amazonin työntekijöiden luettelo kuvaa vuodesta 1997 lähtien (175). Amazonin työntekijät, jotka hoitavat johtajan tai varapääjohtajan tehtäviä ja joilla on yleiseurooppalainen vastuu, työskentelevät LuxOpCossa [...] tai ASE:ssa [...], kun taas EU:ssa toimivat tytäryhtiöt palkkaavat alemman tason työpaikkojen työntekijät tai ne, jotka ovat vastuussa vain yhdestä maasta. |
| --- | --- |

(181)

Edellä mainittu toimintatapa näkyy toimien ja työnhaltijoiden jakautumisessa Amazonin Euroopan-yksiköissä, mitä Amazonin työntekijöiden luettelo kuvaa vuodesta 1997 lähtien (175). Amazonin työntekijät, jotka hoitavat johtajan tai varapääjohtajan tehtäviä ja joilla on yleiseurooppalainen vastuu, työskentelevät LuxOpCossa [...] tai ASE:ssa [...], kun taas EU:ssa toimivat tytäryhtiöt palkkaavat alemman tason työpaikkojen työntekijät tai ne, jotka ovat vastuussa vain yhdestä maasta.

175

2.3.3.2   
  LuxOpCon taloudelliset tiedot

LuxOpCon taloudelliset tiedot

| (182) | LuxOpCon vuosien 2006–2013 tilinpäätöksessä esitetyt tuloslaskelmat ja taseet on esitetty taulukossa 3.

  Taulukko 3


  LuxOpCon taloudelliset tiedot vuosina 2006–2013














  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| LuxOpCo:n tulos | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Liikevaihto | ei saatavilla | ei saatavilla | ei saatavilla | ei saatavilla | ei saatavilla | 9 130,1 | 11 892,9 | [13 500 –14 000 ] |
| Myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulut | ei saatavilla | ei saatavilla | ei saatavilla | ei saatavilla | ei saatavilla | 7 078,4 | 9 171,9 | [10 000 –10 500 ] |
| Nettoliikevaihto | 1 930,1 | 3 426,7 | 4 031,6 | 5 191,1 | 7 042,1 | 2 051,7 | 2 721,0 | [3 000 –3 500 ] |
| Henkilöstökulut | 2,2 | 5,1 | 7,5 | 11,4 | 14,0 | 23,4 | 40,7 | [60–70] |
| Omaisuuserien arvonoikaisut | 4,0 | 14,9 | 16,1 | 15,9 | 31,8 | 81,8 | 254,4 | [200–300] |
| Muu liikevoitto | 91,3 | 128,6 | 211,7 | 286,6 | 451,0 | 724,6 | 1 183,1 | [1 500 –2 000 ] |
| Siitä |
| ASE:lta saadut rojaltit | 78,6 | 126,1 | 196,2 | 285,6 | 449,8 | 694,3 | 1 072,3 | [1 500 –2 000 ] |
| AMEU:lta saadut rojaltit | | 2,5 | 7,5 | 0,0 | 0,0 | 21,9 | 95,9 | [100–200] |
| Muut liiketoiminnan (ulkoiset) kulut | 1 979,5 | 3 546,8 | 4 188,5 | 5 416,5 | 7 418,2 | 2 647,3 | 3 726,2 | [4 500 –5 000 ] |
| Siitä |
| Myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulut | | 2 608,4 | 3 058,4 | 3 952,6 | 5 458,1 | | | |
| LuxSCS:lle maksetut rojaltit | 95,2 | 257,9 | 341,4 | 519,3 | 590,0 | 491,1 | 499,4 | [500–600] |
| Korkotuotot ja muut vastaavat tuotot | 10,9 | 22,7 | 29,7 | 19,2 | 23,8 | 65,4 | 131,1 | [40–50] |
| Korkokulut ja muut vastaavat kulut | 30,4 | 16,5 | 35,5 | 38,3 | 33,1 | 60,5 | 80,0 | [70–80] |
| | (19,5) | 6,2 | (5,7) | (19,1) | (9,3) | 4,9 | 51,1 | [30–40] |
| Liikevoiton verotus ja muut vastaavat kulut | 4,6 | (1,6) | 6,7 | 4,2 | 5,5 | 8,2 | 2,2 | [0–10] |
| Tilivuoden tulos | 11,6 | (3,7) | 18,8 | 10,6 | 14,4 | 20,4 | (68,3) | [20–30] |

(182)

LuxOpCon vuosien 2006–2013 tilinpäätöksessä esitetyt tuloslaskelmat ja taseet on esitetty taulukossa 3.

Taulukko 3

Taulukko 3

LuxOpCon taloudelliset tiedot vuosina 2006–2013

LuxOpCon taloudelliset tiedot vuosina 2006–2013

(miljoonaa euroa)

LuxOpCo:n tulos

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Liikevaihto

ei saatavilla

ei saatavilla

ei saatavilla

ei saatavilla

ei saatavilla

9 130,1

11 892,9

[13 500 –14 000 ]

Myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulut

ei saatavilla

ei saatavilla

ei saatavilla

ei saatavilla

ei saatavilla

7 078,4

9 171,9

[10 000 –10 500 ]

Nettoliikevaihto

1 930,1

3 426,7

4 031,6

5 191,1

7 042,1

2 051,7

2 721,0

[3 000 –3 500 ]

Henkilöstökulut

2,2

5,1

7,5

11,4

14,0

23,4

40,7

[60–70]

Omaisuuserien arvonoikaisut

4,0

14,9

16,1

15,9

31,8

81,8

254,4

[200–300]

Muu liikevoitto

91,3

128,6

211,7

286,6

451,0

724,6

1 183,1

[1 500 –2 000 ]

Siitä

ASE:lta saadut rojaltit

ASE:lta saadut rojaltit

78,6

78,6

126,1

126,1

196,2

196,2

285,6

285,6

449,8

449,8

694,3

694,3

1 072,3

1 072,3

[1 500 –2 000 ]

[1 500 –2 000 ]

AMEU:lta saadut rojaltit

AMEU:lta saadut rojaltit

2,5

2,5

7,5

7,5

0,0

0,0

0,0

0,0

21,9

21,9

95,9

95,9

[100–200]

[100–200]

Muut liiketoiminnan (ulkoiset) kulut

1 979,5

3 546,8

4 188,5

5 416,5

7 418,2

2 647,3

3 726,2

[4 500 –5 000 ]

Siitä

Myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulut

Myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulut

2 608,4

3 058,4

3 952,6

5 458,1

LuxSCS:lle maksetut rojaltit

LuxSCS:lle maksetut rojaltit

95,2

95,2

257,9

257,9

341,4

341,4

519,3

519,3

590,0

590,0

491,1

491,1

499,4

499,4

[500–600]

[500–600]

Korkotuotot ja muut vastaavat tuotot

10,9

22,7

29,7

19,2

23,8

65,4

131,1

[40–50]

Korkokulut ja muut vastaavat kulut

30,4

16,5

35,5

38,3

33,1

60,5

80,0

[70–80]

(19,5)

6,2

(5,7)

(19,1)

(9,3)

4,9

51,1

[30–40]

Liikevoiton verotus ja muut vastaavat kulut

4,6

(1,6)

6,7

4,2

5,5

8,2

2,2

[0–10]

Tilivuoden tulos

11,6

(3,7)

18,8

10,6

14,4

20,4

(68,3)

[20–30]

| LuxOpCo:n tase | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varat |
| Kiinteät varat | 190 | 209 | 275 | 304 | 547 | 915 | 1 361 | [1 500 –2 000 ] |
| Aineettomat kiinteät varat | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 121 | [100–200] |
| Aineelliset kiinteät varat | 6 | 5 | 1 | 1 | 3 | 5 | 8 | [0-10] |
| Pitkäaikainen rahoitusomaisuus | 184 | 203 | 274 | 303 | 544 | 908 | 1 232 | [1 500 -2 000 ] |
| Toistuvat saamiset | 887 | 1 171 | 1 518 | 2 396 | 3 255 | 4 113 | 4 851 | [5 000 –5 500 ] |
| Varastot | 185 | 227 | 245 | 384 | 591 | 990 | 1 350 | [1 500 –2 000 ] |
| Saatavat | 152 | 255 | 266 | 320 | 511 | 798 | 916 | [1 000 –1 500 ] |
| Siirtokelpoiset arvopaperit | 99 | 112 | 376 | 1 049 | 1 348 | 1 182 | 924 | [800–900] |
| Pankkisaamiset, postishekkitilin saamiset, shekit ja käteisvarat | 451 | 577 | 632 | 644 | 805 | 1 143 | 1 661 | [1 500 –2 000 ] |
| Ennakkomaksut | 0 | 0 | 1 | 1 | 5 | 3 | 16 | [10-20] |
| Varat yhteensä | 1 077 | 1 380 | 1 794 | 2 702 | 3 807 | 5 031 | 6 228 | [7 000 –7 500 ] |
| Velat |
| Oma pääoma ja varaukset | 35 | 41 | 73 | 89 | 117 | 185 | 109 | [100–200] |
| Muu kuin etuoikeudeltaan huonompi velka | 1 011 | 1 302 | 1 676 | 2 521 | 3 553 | 4 636 | 5 817 | [6 500 –7 000 ] |
| Ostovelat | 397 | 597 | 779 | 1 136 | 1 661 | 2 187 | 2 910 | [3 000 –3 500 ] |
| Velat tytäryhtiöille | 550 | 632 | 833 | 1 285 | 1 712 | 2 109 | 2 460 | [2 500 –3 000 ] |
| Vero- ja sosiaaliturvavelat | 2 | 6 | 5 | 3 | 1 | 116 | 121 | [100–200] |
| Muut lainanantajat ja menojäämät | 61 | 68 | 59 | 96 | 179 | 224 | 327 | [100–200] |
| Siirtovelat | 31 | 37 | 46 | 92 | 137 | 210 | 301 | [300–400] |
| Velat yhteensä | 1 077 | 1 380 | 1 794 | 2 702 | 3 807 | 5 031 | 6 228 | [7 000 –7 500 ] |

LuxOpCo:n tase

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Varat

Kiinteät varat

190

209

275

304

547

915

1 361

[1 500 –2 000 ]

Aineettomat kiinteät varat

0

0

0

0

0

2

121

[100–200]

Aineelliset kiinteät varat

6

5

1

1

3

5

8

[0-10]

Pitkäaikainen rahoitusomaisuus

184

203

274

303

544

908

1 232

[1 500 -2 000 ]

Toistuvat saamiset

887

1 171

1 518

2 396

3 255

4 113

4 851

[5 000 –5 500 ]

Varastot

185

227

245

384

591

990

1 350

[1 500 –2 000 ]

Saatavat

152

255

266

320

511

798

916

[1 000 –1 500 ]

Siirtokelpoiset arvopaperit

99

112

376

1 049

1 348

1 182

924

[800–900]

Pankkisaamiset, postishekkitilin saamiset, shekit ja käteisvarat

451

577

632

644

805

1 143

1 661

[1 500 –2 000 ]

Ennakkomaksut

0

0

1

1

5

3

16

[10-20]

Varat yhteensä

1 077

1 380

1 794

2 702

3 807

5 031

6 228

[7 000 –7 500 ]

Velat

Oma pääoma ja varaukset

35

41

73

89

117

185

109

[100–200]

Muu kuin etuoikeudeltaan huonompi velka

1 011

1 302

1 676

2 521

3 553

4 636

5 817

[6 500 –7 000 ]

Ostovelat

397

597

779

1 136

1 661

2 187

2 910

[3 000 –3 500 ]

Velat tytäryhtiöille

550

632

833

1 285

1 712

2 109

2 460

[2 500 –3 000 ]

Vero- ja sosiaaliturvavelat

2

6

5

3

1

116

121

[100–200]

Muut lainanantajat ja menojäämät

61

68

59

96

179

224

327

[100–200]

Siirtovelat

31

37

46

92

137

210

301

[300–400]

Velat yhteensä

1 077

1 380

1 794

2 702

3 807

5 031

6 228

[7 000 –7 500 ]

| (183) | LuxOpCo oli vastuussa konsernin likviditeetin hallinnasta Euroopassa (176). Velat tytäryhtiöille sisältävät LuxSCS:n LuxOpColle myöntämän lainan luottojärjestelysopimuksen mukaisesti (177). Amazon kuvasi luottojärjestelysopimusta ”back-to-back-sopimukseksi” (178). Vuosien 2006 ja 2016 välillä LuxOpCo käytti luottojärjestelyn tarjoamia varoja hankintoihin (esim. [hankinta Q, R, S ja T]) tai antaakseen tytäryhtiöilleen lainan tai pääoman lisäyksen, jolla rahoittaa niiden pääomamenot ([esimerkkejä LuxOpCon tytäryhtiöiden lainojen käytöstä]) (179). LuxOpCon velka LuxSCS:lle nousi 387 miljoonasta eurosta vuonna 2006 [2 000–2 500] miljoonaan euroon vuonna 2013 (180). |
| --- | --- |

(183)

LuxOpCo oli vastuussa konsernin likviditeetin hallinnasta Euroopassa (176). Velat tytäryhtiöille sisältävät LuxSCS:n LuxOpColle myöntämän lainan luottojärjestelysopimuksen mukaisesti (177). Amazon kuvasi luottojärjestelysopimusta ”back-to-back-sopimukseksi” (178). Vuosien 2006 ja 2016 välillä LuxOpCo käytti luottojärjestelyn tarjoamia varoja hankintoihin (esim. [hankinta Q, R, S ja T]) tai antaakseen tytäryhtiöilleen lainan tai pääoman lisäyksen, jolla rahoittaa niiden pääomamenot ([esimerkkejä LuxOpCon tytäryhtiöiden lainojen käytöstä]) (179). LuxOpCon velka LuxSCS:lle nousi 387 miljoonasta eurosta vuonna 2006 [2 000–2 500] miljoonaan euroon vuonna 2013 (180).

176

177

back-to-back-sopimukseksi

178

179

180

| (184) | Toistuvien saamisten arvonmuutoksia ja varauksia koskevat yksityiskohdat on annettu taulukossa 4.

  Taulukko 4


  LuxOpCon toistuvien saamisten arvonmuutokset ja varaukset















  (tuhatta euroa) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| Toistuviin saamisiin liittyvät arvonoikaisut | ei saatavilla | 8 043 | 12 556 | 15 343 | 170 176 | 54 908 | 80 858 | [70 000 –80 000 ] | [40 000 –50 000 ] |
| Siitä: |
| Varastot | | | | | 12 694 | 45 664 | 68 251 | [60 000 –70 000 ] | |
| Myyntisaatavat | | | | | 4 382 | 9 244 | 12 607 | [10 000 –20 000 ] | |
| Varaukset arvonoikaisuja varten: |
| Varastoa varten | 16 525 | 19 340 | 25 127 | 35 482 | 48 320 | 91 060 | 152 543 | [200 000 –300 000 ] | [200 000 –300 000 ] |
| Myyntisaatavat - epävarmat saamiset | 6 022 | 11 019 | 13 739 | 9 019 | 11 739 | 1 653 | 16 042 | [10 000 –20 000 ] | [20 000 –30 000 ] |

(184)

Toistuvien saamisten arvonmuutoksia ja varauksia koskevat yksityiskohdat on annettu taulukossa 4.

Taulukko 4

Taulukko 4

LuxOpCon toistuvien saamisten arvonmuutokset ja varaukset

LuxOpCon toistuvien saamisten arvonmuutokset ja varaukset

(tuhatta euroa)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Toistuviin saamisiin liittyvät arvonoikaisut

ei saatavilla

8 043

12 556

15 343

170 176

54 908

80 858

[70 000 –80 000 ]

[40 000 –50 000 ]

Siitä:

Varastot

12 694

45 664

68 251

[60 000 –70 000 ]

Myyntisaatavat

4 382

9 244

12 607

[10 000 –20 000 ]

Varaukset arvonoikaisuja varten:

Varastoa varten

16 525

19 340

25 127

35 482

48 320

91 060

152 543

[200 000 –300 000 ]

[200 000 –300 000 ]

Myyntisaatavat - epävarmat saamiset

6 022

11 019

13 739

9 019

11 739

1 653

16 042

[10 000 –20 000 ]

[20 000 –30 000 ]

| (185) | Amazon toimitti LuxOpCon liikevaihtoa koskevan yksityiskohtaisen yleiskatsauksen, joka on esitetty taulukossa 5.

  Taulukko 5


  LuxOpCon liikevaihdon osa-alueet














  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Nettomyyntitulot | 1 798,9 | 3 152,7 | 3 849,4 | 5 019,6 | 6 751,5 | 8 741,0 | 11 166,3 | [12 000 –12 500 ] |
| Marketplace | 71,0 | 158,1 | 216,2 | 302,5 | 467,0 | 721,9 | 1 105,8 | [1 500 –2 000 ] |
| Digital | 0,0 | 23,2 | 28,7 | 26,6 | 58,9 | 146,2 | 369,5 | [500–600] |
| Fulfillment by Amazon (Amazonin huolintapalvelu) | 0,0 | 0,1 | 0,4 | 4,2 | 53,6 | 80,5 | 175,6 | [400–500] |
| Prime-tilaus | 0,0 | 0,4 | 5,8 | 25,8 | 60,4 | 77,3 | 113,2 | [100–200] |
| Kuljetuskustannusten veloittaminen | 74,8 | 135,1 | 125,9 | 124,9 | 117,8 | 160,2 | 208,9 | [100–200] |
| Lahjapakkaukset | 2,9 | 4,4 | 4,6 | 5,4 | 11,7 | 14,6 | 24,4 | [20–30] |
| Liitännäistulot | 30,1 | 71,7 | 67,6 | 96,4 | 107,9 | 144,5 | 148,5 | [100–200] |
| | 1 977,7 | 3 545,7 | 4 298,7 | 5 605,4 | 7 628,8 | 10 086,3 | 13 312,1 | [15 000 –15 500 ] |

(185)

Amazon toimitti LuxOpCon liikevaihtoa koskevan yksityiskohtaisen yleiskatsauksen, joka on esitetty taulukossa 5.

Taulukko 5

Taulukko 5

LuxOpCon liikevaihdon osa-alueet

LuxOpCon liikevaihdon osa-alueet

(miljoonaa euroa)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Nettomyyntitulot

1 798,9

3 152,7

3 849,4

5 019,6

6 751,5

8 741,0

11 166,3

[12 000 –12 500 ]

Marketplace

71,0

158,1

216,2

302,5

467,0

721,9

1 105,8

[1 500 –2 000 ]

Digital

0,0

23,2

28,7

26,6

58,9

146,2

369,5

[500–600]

Fulfillment by Amazon (Amazonin huolintapalvelu)

0,0

0,1

0,4

4,2

53,6

80,5

175,6

[400–500]

Prime-tilaus

0,0

0,4

5,8

25,8

60,4

77,3

113,2

[100–200]

Kuljetuskustannusten veloittaminen

74,8

135,1

125,9

124,9

117,8

160,2

208,9

[100–200]

Lahjapakkaukset

2,9

4,4

4,6

5,4

11,7

14,6

24,4

[20–30]

Liitännäistulot

30,1

71,7

67,6

96,4

107,9

144,5

148,5

[100–200]

1 977,7

3 545,7

4 298,7

5 605,4

7 628,8

10 086,3

13 312,1

[15 000 –15 500 ]

| (186) | Amazon toimitti tarkan erittelyn LuxOpCon toimintakuluista, jotka on esitetty taulukossa 6.

  Taulukko 6


  LuxOpCOn toimintakulujen tarkka erittely














  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| LuxOpCo:n ulkoiset toimintakulut | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Rakennuskulut | 1,2 | 2,4 | 4,3 | 3,6 | 3,9 | 8,0 | 8,9 | [10–20] |
| Myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulut | 1 486,6 | 2 608,4 | 3 058,4 | 3 952,6 | 5 458,1 | 0,0 | 0,0 | [20–30] |
| Konsultointi, lakiasiat ja muut | 1,5 | 4,3 | 5,6 | 4,9 | 8,8 | 16,2 | 21,2 | [30–40] |
| Työntekijä | 2,5 | 2,4 | 3,2 | 3,3 | 4,7 | 11,7 | 25,2 | [20–30] |
| Huolinta | 3,1 | 6,0 | 8,1 | 10,1 | 15,2 | 25,2 | 42,9 | [60–70] |
| Konsernin sisäiset | 267,2 | 544,3 | 665,3 | 870,6 | 1 127,4 | 976,3 | 1 591,3 | [2 000 –2 500 ] |
| Markkinointi | 47,3 | 63,7 | 85,6 | 123,9 | 155,0 | 259,5 | 386,6 | [400–500] |
| Muut | 0,6 | – 0,3 | 11,3 | 2,0 | – 7,4 | – 4,6 | – 6,6 | – [0–10] |
| Saatavat ja luottokorttimaksut | 24,7 | 46,0 | 47,5 | 49,0 | 60,4 | 57,6 | 55,9 | [60–70] |
| Lisenssimaksu | 0,0 | 0,3 | 2,0 | 29,9 | 66,1 | 0,0 | 0,5 | [0–10] |
| Kuljetus | 145,0 | 269,2 | 297,2 | 366,6 | 525,9 | 794,3 | 1 065,9 | [1 000 –1 500 ] |
| Yhteensä | 1 979,5 | 3 546,8 | 4 188,5 | 5 416,5 | 7 418,2 | 2 144,1 | 3 191,8 | [4 000 –4 500 ] |

(186)

Amazon toimitti tarkan erittelyn LuxOpCon toimintakuluista, jotka on esitetty taulukossa 6.

Taulukko 6

Taulukko 6

LuxOpCOn toimintakulujen tarkka erittely

LuxOpCOn toimintakulujen tarkka erittely

(miljoonaa euroa)

LuxOpCo:n ulkoiset toimintakulut

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Rakennuskulut

1,2

2,4

4,3

3,6

3,9

8,0

8,9

[10–20]

Myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulut

1 486,6

2 608,4

3 058,4

3 952,6

5 458,1

0,0

0,0

[20–30]

Konsultointi, lakiasiat ja muut

1,5

4,3

5,6

4,9

8,8

16,2

21,2

[30–40]

Työntekijä

2,5

2,4

3,2

3,3

4,7

11,7

25,2

[20–30]

Huolinta

3,1

6,0

8,1

10,1

15,2

25,2

42,9

[60–70]

Konsernin sisäiset

267,2

544,3

665,3

870,6

1 127,4

976,3

1 591,3

[2 000 –2 500 ]

Markkinointi

47,3

63,7

85,6

123,9

155,0

259,5

386,6

[400–500]

Muut

0,6

– 0,3

11,3

2,0

– 7,4

– 4,6

– 6,6

– [0–10]

Saatavat ja luottokorttimaksut

24,7

46,0

47,5

49,0

60,4

57,6

55,9

[60–70]

Lisenssimaksu

0,0

0,3

2,0

29,9

66,1

0,0

0,5

[0–10]

Kuljetus

145,0

269,2

297,2

366,6

525,9

794,3

1 065,9

[1 000 –1 500 ]

Yhteensä

1 979,5

3 546,8

4 188,5

5 416,5

7 418,2

2 144,1

3 191,8

[4 000 –4 500 ]

| (187) | Markkinointikustannuksien osalta Amazon toimitti erittelyn LuxOpCon tähän luokkaan kuuluvista toimintakuluista, jotka on esitetty taulukossa 7.

  Table 7


  Detailed overview of LuxOpCo's marketing expenses














  (EUR million) |
| --- | --- |
| LuxOpCo:n markkinointikulut | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Mainossijoittelu | 0,0 | 0,9 | – 0,1 | 0,0 | 0,0 | 19,7 | 57,5 | [60–70] |
| Yhteistyökumppanit | 29,7 | 42,9 | 57,1 | 71,0 | 77,7 | 101,8 | 136,1 | [100–200] |
| Yhteistoiminnallinen toimittaja | – 0,4 | 0,0 | 0,0 | – 2,3 | – 4,5 | – 8,9 | – 14,4 | – [20–30] |
| DVD:iden myynti | 3,8 | 0,5 | – 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [0–10] |
| DVD:iden lupamaksut | 0,4 | 0,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [0–10] |
| DVD:iden verot | | 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [0–10] |
| Toimituksellinen sisältö | 1,1 | 1,1 | 1,1 | 1,4 | 1,2 | 1,4 | 2,1 | [0–10] |
| Ilmainen näyte | | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [0–10] |
| Verkkomainokset | | 0,0 | 0,0 | 0,1 | 0,2 | 2,6 | 9,4 | [20–30] |
| Mainostus | 0,1 | 0,2 | 0,1 | 0,2 | 0,2 | 10,2 | 18,6 | [10–20] |
| Tutkimus | 0,0 | 0,2 | 0,5 | 0,5 | 0,7 | 2,3 | 0,7 | [0–10] |
| Sponsorilinkit | 12,6 | 17,2 | 26,9 | 52,9 | 79,5 | 130,4 | 176,2 | [200–300] |
| Syndikoidut mainoskulut | | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | [0–10] |
| Syndikoitu kauppa | | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [0–10] |
| Muut | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [0–10] |
| Yhteensä | 47,3 | 63,7 | 85,6 | 123,9 | 155,0 | 259,5 | 386,6 | [400–500] |

(187)

Markkinointikustannuksien osalta Amazon toimitti erittelyn LuxOpCon tähän luokkaan kuuluvista toimintakuluista, jotka on esitetty taulukossa 7.

Table 7

Table 7

Detailed overview of LuxOpCo's marketing expenses

Detailed overview of LuxOpCo's marketing expenses

(EUR million)

LuxOpCo:n markkinointikulut

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Mainossijoittelu

0,0

0,9

– 0,1

0,0

0,0

19,7

57,5

[60–70]

Yhteistyökumppanit

29,7

42,9

57,1

71,0

77,7

101,8

136,1

[100–200]

Yhteistoiminnallinen toimittaja

– 0,4

0,0

0,0

– 2,3

– 4,5

– 8,9

– 14,4

– [20–30]

DVD:iden myynti

3,8

0,5

– 0,1

0,0

0,0

0,0

0,0

[0–10]

DVD:iden lupamaksut

0,4

0,2

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

[0–10]

DVD:iden verot

0,3

0,1

0,0

0,0

0,0

0,0

[0–10]

Toimituksellinen sisältö

1,1

1,1

1,1

1,4

1,2

1,4

2,1

[0–10]

Ilmainen näyte

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

[0–10]

Verkkomainokset

0,0

0,0

0,1

0,2

2,6

9,4

[20–30]

Mainostus

0,1

0,2

0,1

0,2

0,2

10,2

18,6

[10–20]

Tutkimus

0,0

0,2

0,5

0,5

0,7

2,3

0,7

[0–10]

Sponsorilinkit

12,6

17,2

26,9

52,9

79,5

130,4

176,2

[200–300]

Syndikoidut mainoskulut

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,3

[0–10]

Syndikoitu kauppa

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

[0–10]

Muut

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

[0–10]

Yhteensä

47,3

63,7

85,6

123,9

155,0

259,5

386,6

[400–500]

| (188) | Amazon toimitti erittelyn konsernin sisäisistä kuluista, joka on esitelty lyhyesti taulukossa 8.

  Taulukko 8


  Konsernin sisäisten kulujen erittely














  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Mainonta | 0,1 | 0,1 | | – 0,1 | – 0,9 | 25,8 | 39,6 | [30–40] |
| Sovelluksen kehittämiskulut | | | | | | | 1,4 | [0–10] |
| Asiakaspalvelu | 10,9 | 18,5 | 17,7 | 22,2 | 54,7 | 47,7 | 74,6 | [100–200] |
| Tietokeskus | 14,0 | 24,4 | 27,8 | 27,7 | 35,1 | 67,7 | 107,4 | [100–200] |
| Huolintayritys | 106,6 | 175,0 | 188,3 | 228,1 | 313,1 | 576,3 | 973,0 | [1 000 –1 500 ] |
| Markkinointi | 27,9 | 50,1 | 24,2 | 28,3 | | | | |
| Toiminnat | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | [0–10] |
| Yhteinen palvelukeskus | | | | | | 2,0 | 6,2 | [10–20] |
| Tukipalvelu | 0,2 | – 0,2 | 31,9 | 32,1 | 80,9 | 107,9 | 172,3 | [200–300] |
| | 159,8 | 268,0 | 289,9 | 338,4 | 483,1 | 827,6 | 1 374,7 | [1 500 –2 000 ] |

(188)

Amazon toimitti erittelyn konsernin sisäisistä kuluista, joka on esitelty lyhyesti taulukossa 8.

Taulukko 8

Taulukko 8

Konsernin sisäisten kulujen erittely

Konsernin sisäisten kulujen erittely

(miljoonaa euroa)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Mainonta

0,1

0,1

– 0,1

– 0,9

25,8

39,6

[30–40]

Sovelluksen kehittämiskulut

1,4

[0–10]

Asiakaspalvelu

10,9

18,5

17,7

22,2

54,7

47,7

74,6

[100–200]

Tietokeskus

14,0

24,4

27,8

27,7

35,1

67,7

107,4

[100–200]

Huolintayritys

106,6

175,0

188,3

228,1

313,1

576,3

973,0

[1 000 –1 500 ]

Markkinointi

27,9

50,1

24,2

28,3

Toiminnat

0,1

0,0

0,0

0,2

0,2

0,2

0,2

[0–10]

Yhteinen palvelukeskus

2,0

6,2

[10–20]

Tukipalvelu

0,2

– 0,2

31,9

32,1

80,9

107,9

172,3

[200–300]

159,8

268,0

289,9

338,4

483,1

827,6

1 374,7

[1 500 –2 000 ]

2.3.3.3   
  LuxOpCon ja EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden välinen suhde

LuxOpCon ja EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden välinen suhde

| (189) | Kuten selitetty johdanto-osan 114 ja 115 kappaleissa, EU:ssa toimivat tytäryhtiöt toimittavat tiettyjä konsernin sisäisiä palveluja LuxOpColle vastineeksi sovellettavien kulujen ja voittomarginaalin korvauksesta. Lukuun ottamatta joitain eroavaisuuksia EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden tarjoamien palveluiden ominaisuuksiin ja sovellettaviin kuluihin (181) sovellettavan voittomarginaalin osalta, palvelusopimukset ovat suurelta osin samanlaiset (182). |
| --- | --- |

(189)

Kuten selitetty johdanto-osan 114 ja 115 kappaleissa, EU:ssa toimivat tytäryhtiöt toimittavat tiettyjä konsernin sisäisiä palveluja LuxOpColle vastineeksi sovellettavien kulujen ja voittomarginaalin korvauksesta. Lukuun ottamatta joitain eroavaisuuksia EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden tarjoamien palveluiden ominaisuuksiin ja sovellettaviin kuluihin (181) sovellettavan voittomarginaalin osalta, palvelusopimukset ovat suurelta osin samanlaiset (182).

181

182

| (190) | Palvelusopimusten mukaisesti EU:ssa toimivat tytäryhtiöt voivat mahdollisuuksien mukaan toimittaa ajoittain yleisiä palveluja LuxOpColle LuxOpCon pyynnöstä. Nämä palvelut on toimitettava LuxOpCon toimittamien palvelustandardien ja toimintaohjeiden mukaisesti (183). Yleisien palveluiden lisäksi viisi EU:ssa toimivaa tytäryhtiöitä Ranskassa, Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimittavat erilaisia palveluja: Amazon.fr SARL (184) ja Amazon.de GmbH (185) toimittavat asiakas- ja kauppiaspalveluja sekä tukipalveluja, Amazon.fr Logistique SAS (186) ja Amazon Logistik GmbH (187) toimittavat huolintapalveluja ja Amazon.co.uk Ltd (188) toimittaa huolintapalveluja, asiakas- ja kauppiaspalveluja sekä tukipalveluja. Nämä palvelut toimitetaan myös LuxOpCon pyynnöstä. |
| --- | --- |

(190)

Palvelusopimusten mukaisesti EU:ssa toimivat tytäryhtiöt voivat mahdollisuuksien mukaan toimittaa ajoittain yleisiä palveluja LuxOpColle LuxOpCon pyynnöstä. Nämä palvelut on toimitettava LuxOpCon toimittamien palvelustandardien ja toimintaohjeiden mukaisesti (183). Yleisien palveluiden lisäksi viisi EU:ssa toimivaa tytäryhtiöitä Ranskassa, Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimittavat erilaisia palveluja: Amazon.fr SARL (184) ja Amazon.de GmbH (185) toimittavat asiakas- ja kauppiaspalveluja sekä tukipalveluja, Amazon.fr Logistique SAS (186) ja Amazon Logistik GmbH (187) toimittavat huolintapalveluja ja Amazon.co.uk Ltd (188) toimittaa huolintapalveluja, asiakas- ja kauppiaspalveluja sekä tukipalveluja. Nämä palvelut toimitetaan myös LuxOpCon pyynnöstä.

183

184

185

186

187

188

| (191) | EU:ssa toimivat tytäryhtiöt toimivat itsenäisinä urakoitsijoina (189) ja ovat vastuussa sellaisen pätevän henkilöstöorganisaation ylläpitämisestä, joka kykenee täyttämään palvelujen kaupalliset ja tekniset vaatimukset sekä ylläpitämään näiden palvelujen suorittamiseen käytettäviä tarvittavia tiloja ja laitteita (190). EU:ssa toimivat tytäryhtiöt eivät ota vastuuta myynnistä eivätkä varastoista (191). Kuten johdanto-osan 108 ja 109 kappaleissa selitetään, LuxOpCo toteuttaa strategiset päätökset, jotka koskevat kauppatavaraa ja hinnoittelua (jotka ovat LuxOpCon liiketoiminnan (192) menestymisen kannalta ratkaisevia), kirjaa myynnin sekä niihin liittyvät kustannukset (ks. taulukko 3) ja vastaa varastoriskeistä. |
| --- | --- |

(191)

EU:ssa toimivat tytäryhtiöt toimivat itsenäisinä urakoitsijoina (189) ja ovat vastuussa sellaisen pätevän henkilöstöorganisaation ylläpitämisestä, joka kykenee täyttämään palvelujen kaupalliset ja tekniset vaatimukset sekä ylläpitämään näiden palvelujen suorittamiseen käytettäviä tarvittavia tiloja ja laitteita (190). EU:ssa toimivat tytäryhtiöt eivät ota vastuuta myynnistä eivätkä varastoista (191). Kuten johdanto-osan 108 ja 109 kappaleissa selitetään, LuxOpCo toteuttaa strategiset päätökset, jotka koskevat kauppatavaraa ja hinnoittelua (jotka ovat LuxOpCon liiketoiminnan (192) menestymisen kannalta ratkaisevia), kirjaa myynnin sekä niihin liittyvät kustannukset (ks. taulukko 3) ja vastaa varastoriskeistä.

189

190

191

192

| (192) | EU:ssa toimivat tytäryhtiöt saavat erilaisen voittomarginaalin sovellettaville kuluilleen tarjoamistaan palveluista. Voittomarginaali määritetään palvelusopimuksissa, liitteessä 1, sovellettavaksi voittomarginaaliksi (193). |
| --- | --- |

(192)

EU:ssa toimivat tytäryhtiöt saavat erilaisen voittomarginaalin sovellettaville kuluilleen tarjoamistaan palveluista. Voittomarginaali määritetään palvelusopimuksissa, liitteessä 1, sovellettavaksi voittomarginaaliksi (193).

193

2.3.4   LISÄTIETOA LUXSCS:stä

2.3.4.1   
  LuxSCS:n taloudelliset tiedot

LuxSCS:n taloudelliset tiedot

| (193) | LuxSCS:n vuosien 2005–2013 tase ja tuloslaskelmat on esitetty taulukossa 9.

  Taulukko 9


  LuxSCS:n tase ja tulos















  (tuhatta euroa) |
| --- | --- |
| LuxSCS:n tase |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| PÄÄOMA |
| Merkitty pääoma | 1 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | [0–10] |
| Ylikurssi | 116 204 | 417 587 | 417 587 | 417 587 | 417 587 | 417 587 | 464 363 | 549 035 | [500 000 –600 000 ] |
| Arvonkorotusrahasto | | | | | | | | 690 | [400–500] |
| Edellisen tilivuoden tulos | – 149 362 | – 191 242 | – 26 127 | 275 480 | 684 473 | 1 125 172 | 1 426 951 | 1 544 845 | [1 500 000 –2 000 000 ] |
| LAINANANTAJAT |
| Velat tytäryhtiöille | 33 185 | 171 406 | 25 525 | 26 292 | 28 013 | 37 549 | 65 931 | 138 006 | [100 000 –200 000 ] |
| Muut lainanantajat ja menojäämät | 0 | 13 540 | 49 | 1 095 | 208 | 629 | 327 | 515 | [1 000 –10 000 ] |
| Velat yhteensä | 28 | 411 294 | 417 037 | 720 457 | 1 130 285 | 1 580 941 | 1 957 577 | 2 233 094 | [2 000 000 –2 500 000 ] |
| VARAT |
| Osakkeet sidosyrityksissä | 25 | 24 184 | 24 184 | 24 184 | 25 909 | 42 176 | 104 652 | 130 152 | [100 000 –200 000 ] |
| Aineeton varallisuus (hankittu) ja liikearvo | | | | | | | 18 978 | 116 101 | [90 000 –100 000 ] |
| Saamiset tytäryhtiöiltä | 0 | 387 053 | 392 810 | 696 227 | 1 104 283 | 1 538 640 | 1 833 863 | 1 986 763 | [2 000 000 –2 500 000 ] |
| Muut saatavat ja käteisvarat | 3 | 57 | 42 | 47 | 93 | 125 | 84 | 79 | [300–400] |
| Varat yhteensä | 28 | 411 294 | 417 037 | 720 457 | 1 130 285 | 1 580 941 | 1 957 577 | 2 233 094 | [2 000 000 –2 500 000 ] |

(193)

LuxSCS:n vuosien 2005–2013 tase ja tuloslaskelmat on esitetty taulukossa 9.

Taulukko 9

Taulukko 9

LuxSCS:n tase ja tulos

LuxSCS:n tase ja tulos

(tuhatta euroa)

LuxSCS:n tase

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

PÄÄOMA

Merkitty pääoma

1

4

4

4

4

4

4

4

[0–10]

Ylikurssi

116 204

417 587

417 587

417 587

417 587

417 587

464 363

549 035

[500 000 –600 000 ]

Arvonkorotusrahasto

690

[400–500]

Edellisen tilivuoden tulos

– 149 362

– 191 242

– 26 127

275 480

684 473

1 125 172

1 426 951

1 544 845

[1 500 000 –2 000 000 ]

LAINANANTAJAT

Velat tytäryhtiöille

33 185

171 406

25 525

26 292

28 013

37 549

65 931

138 006

[100 000 –200 000 ]

Muut lainanantajat ja menojäämät

0

13 540

49

1 095

208

629

327

515

[1 000 –10 000 ]

Velat yhteensä

28

411 294

417 037

720 457

1 130 285

1 580 941

1 957 577

2 233 094

[2 000 000 –2 500 000 ]

VARAT

Osakkeet sidosyrityksissä

25

24 184

24 184

24 184

25 909

42 176

104 652

130 152

[100 000 –200 000 ]

Aineeton varallisuus (hankittu) ja liikearvo

18 978

116 101

[90 000 –100 000 ]

Saamiset tytäryhtiöiltä

0

387 053

392 810

696 227

1 104 283

1 538 640

1 833 863

1 986 763

[2 000 000 –2 500 000 ]

Muut saatavat ja käteisvarat

3

57

42

47

93

125

84

79

[300–400]

Varat yhteensä

28

411 294

417 037

720 457

1 130 285

1 580 941

1 957 577

2 233 094

[2 000 000 –2 500 000 ]

| (tuhatta euroa) |
| --- |
| LuxSCS:n tulos |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| TUOTOT |
| Muu liikevoitto | 0 | 78 598 | 274 558 | 390 593 | 519 316 | 582 731 | 491 107 | 493 317 | [500 000 –600 000 ] |
| Korkotuotot ja muut vastaavat tuotot | 681 | 25 178 | 27 312 | 30 035 | 32 373 | 28 282 | 44 064 | 56 026 | [40 000 –50 000 ] |
| KULUT |
| Muut kulut ja toimintakulut | 147 259 | 135 211 | 132 461 | 114 338 | 105 133 | 166 143 | 230 355 | 409 977 | [400 000 –500 000 ] |
| Arvonoikaisut | | | | | | | 1 826 | 18 557 | [20 000 30 000 ] |
| Korkokulut ja muut vastaavat kulut | 524 | 10 445 | 4 294 | 4 683 | 2 363 | 4 171 | 1 211 | 2 915 | [600–700] |
| Tilivuoden voitto | – 147 101 | – 41 881 | 165 115 | 301 607 | 444 193 | 440 699 | 301 779 | 117 894 | [100 000 –200 000 ] |

(tuhatta euroa)

LuxSCS:n tulos

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

TUOTOT

Muu liikevoitto

0

78 598

274 558

390 593

519 316

582 731

491 107

493 317

[500 000 –600 000 ]

Korkotuotot ja muut vastaavat tuotot

681

25 178

27 312

30 035

32 373

28 282

44 064

56 026

[40 000 –50 000 ]

KULUT

Muut kulut ja toimintakulut

147 259

135 211

132 461

114 338

105 133

166 143

230 355

409 977

[400 000 –500 000 ]

Arvonoikaisut

1 826

18 557

[20 000 30 000 ]

Korkokulut ja muut vastaavat kulut

524

10 445

4 294

4 683

2 363

4 171

1 211

2 915

[600–700]

Tilivuoden voitto

– 147 101

– 41 881

165 115

301 607

444 193

440 699

301 779

117 894

[100 000 –200 000 ]

| (194) | Taulukossa 10 annetaan erittely LuxOpCon ”muista kuluista ja muista toimintakuluista” tarkastelujakson aikana.

  Taulukko 10


  LuxSCS:n vuosina 2006–2013 kerryttämät muut kulut ja muut toimintakulut















  (tuhatta euroa) |
| --- | --- |
| | | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Kuvaus | Vastapuoli | | | | | | | | |
| Kirjanpitomaksut | Ulkoinen | 2 | 3 | | | | | | |
| Pankkikulut | Ulkoinen | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | [0–10] |
| Kuriirikulut | Ulkoinen | | 0 | | | | | | |
| Verkkoalueen lisenssi | Ulkoinen | | | | | | 285 | | |
| Lakiasiain maksut - yrityksen yleiset | Ulkoinen | 111 | 232 | 537 | 617 | 875 | | | |
| Ulkopuoliset palvelut | Ulkoinen | | | | | 0 | | | |
| Sekalaiset voitot/tappiot | Useita | 0 | 0 | – 2 | 0 | | | | |
| Konsernin sisäinen - varaston myynti | Amazon.de GmbH | 1 468 | | | | | | | |
| | LuxOpCo | 2 205 | | | | | | | |
| | Amazon.co.uk Ltd | 522 | | | | | | | |
| Korvausostomaks ut | Amazon Technologies, A9.com ja Audible | 68 271 | 42 274 | 27 209 | 9 439 | 39 957 | 26 803 | 56 975 | [1 000 –10 000 ] |
| Kustannustenjako sopimus | Amazon Technologies, A9.com ja Audible | 62 630 | 89 956 | 86 593 | 95 076 | 12 561 | 202 286 | 351 497 | [400 000 –500 000 ] |

(194)

Taulukossa 10 annetaan erittely LuxOpCon ”muista kuluista ja muista toimintakuluista” tarkastelujakson aikana.

Taulukko 10

Taulukko 10

LuxSCS:n vuosina 2006–2013 kerryttämät muut kulut ja muut toimintakulut

LuxSCS:n vuosina 2006–2013 kerryttämät muut kulut ja muut toimintakulut

(tuhatta euroa)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Kuvaus

Vastapuoli

Kirjanpitomaksut

Ulkoinen

2

3

Pankkikulut

Ulkoinen

1

2

1

1

1

0

0

[0–10]

Kuriirikulut

Ulkoinen

0

Verkkoalueen lisenssi

Ulkoinen

285

Lakiasiain maksut - yrityksen yleiset

Ulkoinen

111

232

537

617

875

Ulkopuoliset palvelut

Ulkoinen

0

Sekalaiset voitot/tappiot

Useita

0

0

– 2

0

Konsernin sisäinen - varaston myynti

Amazon.de GmbH

1 468

LuxOpCo

2 205

Amazon.co.uk Ltd

522

Korvausostomaks ut

Amazon Technologies, A9.com ja Audible

68 271

42 274

27 209

9 439

39 957

26 803

56 975

[1 000 –10 000 ]

Kustannustenjako sopimus

Amazon Technologies, A9.com ja Audible

62 630

89 956

86 593

95 076

12 561

202 286

351 497

[400 000 –500 000 ]

| (195) | Kuten taulukossa 10 on kuvattu, LuxSCS:n ulkoiset kulut ovat pääasiassa konsernin sisäisiä kuluja buy-in-sopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen nojalla. Buy-in-maksujen lisäksi, ks. taulukko 11, ja kustannustenjakosopimusmaksujen lisäksi, ks. taulukko 12, LuxSCS:n oli suoritettava buy-in-maksuja, jotka johtuivat siitä, että Amazon USA hankki kolmansien osapuolten henkistä omaisuutta, jonka käyttämiseen nämä kolmannet osapuolet myönsivät LuxSCS:lle lisenssin kustannusjakosopimuksen nojalla. Näitä kuluja sekä buy-in- ja kustannustenjakomaksuja kutsutaan jäljempänä yhteisesti ’buy-in- ja kustannustenjakosopimuskuluiksi’ (Buy-In and CSA Costs). LuxSCS:lle aiheutui kuluja myös konsernin sisäisestä varaston ostosta vuoden 2006 Amazonin Euroopan-toimintojen uudelleenjärjestelyn seurauksena. LuxSCS:lle aiheutui ulkoisia kuluja verkkoalueen lisensseistä, lakiasiain maksuista, kirjanpitomaksuista ja pankkikuluista (194). |
| --- | --- |

(195)

Kuten taulukossa 10 on kuvattu, LuxSCS:n ulkoiset kulut ovat pääasiassa konsernin sisäisiä kuluja buy-in-sopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen nojalla. Buy-in-maksujen lisäksi, ks. taulukko 11, ja kustannustenjakosopimusmaksujen lisäksi, ks. taulukko 12, LuxSCS:n oli suoritettava buy-in-maksuja, jotka johtuivat siitä, että Amazon USA hankki kolmansien osapuolten henkistä omaisuutta, jonka käyttämiseen nämä kolmannet osapuolet myönsivät LuxSCS:lle lisenssin kustannusjakosopimuksen nojalla. Näitä kuluja sekä buy-in- ja kustannustenjakomaksuja kutsutaan jäljempänä yhteisesti ’buy-in- ja kustannustenjakosopimuskuluiksi’ (Buy-In and CSA Costs). LuxSCS:lle aiheutui kuluja myös konsernin sisäisestä varaston ostosta vuoden 2006 Amazonin Euroopan-toimintojen uudelleenjärjestelyn seurauksena. LuxSCS:lle aiheutui ulkoisia kuluja verkkoalueen lisensseistä, lakiasiain maksuista, kirjanpitomaksuista ja pankkikuluista (194).

Buy-In and CSA Costs

194

| (196) | Kuten taulukosta 10 käy ilmi, LuxSCS:n kustannukset eivät sisällä LuxOpCon aiheuttamia kustannuksia, jotka liittyvät immateriaalioikeuksien kehittämiseen, parantamiseen tai hallinnointiin tai LuxOpCon maksamiin kustannuksiin, jotka johtuvat EU:n verkkokauppa- tai palveluliiketoiminnasta, kuten luottotappiot, varaston arvonalennukset, markkinointikustannukset jne. LuxSCS:lle ei myöskään aiheutunut ainoan johtajan korvaukseen liittyviä kuluja. |
| --- | --- |

(196)

Kuten taulukosta 10 käy ilmi, LuxSCS:n kustannukset eivät sisällä LuxOpCon aiheuttamia kustannuksia, jotka liittyvät immateriaalioikeuksien kehittämiseen, parantamiseen tai hallinnointiin tai LuxOpCon maksamiin kustannuksiin, jotka johtuvat EU:n verkkokauppa- tai palveluliiketoiminnasta, kuten luottotappiot, varaston arvonalennukset, markkinointikustannukset jne. LuxSCS:lle ei myöskään aiheutunut ainoan johtajan korvaukseen liittyviä kuluja.

2.3.4.2   
  Lisätietoa buy-in-sopimuksesta ja kustannustenjakosopimuksesta

Lisätietoa buy-in-sopimuksesta ja kustannustenjakosopimuksesta

| (197) | Vastineeksi buy-in-sopimuksen nojalla hankituista aineettomista hyödykkeistä LuxSCS suostui suorittamaan vuosittaisia buy-in-maksuja ATI:lle. LuxSCS teki seuraavat ostomaksut ATI:lle tarkastelujakson aikana (katso alla oleva taulukko 11) (195):

  Taulukko 11


  Buy-in-maksut












  (miljoonaa) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Buy-in-maksu (Yhdysvaltain dollareina) | 82,68 | 54,95 | 28,26 | 11,04 | 2,28 | 1,08 |
| Buy-in-maksu (euroina) | 68,34 | 42,27 | 19,15 | 8,45 | 2,40 | 0,79 |

(197)

Vastineeksi buy-in-sopimuksen nojalla hankituista aineettomista hyödykkeistä LuxSCS suostui suorittamaan vuosittaisia buy-in-maksuja ATI:lle. LuxSCS teki seuraavat ostomaksut ATI:lle tarkastelujakson aikana (katso alla oleva taulukko 11) (195):

195

Taulukko 11

Taulukko 11

Buy-in-maksut

Buy-in-maksut

(miljoonaa)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Buy-in-maksu (Yhdysvaltain dollareina)

82,68

54,95

28,26

11,04

2,28

1,08

Buy-in-maksu (euroina)

68,34

42,27

19,15

8,45

2,40

0,79

| (198) | Vastineeksi kustannustenjakosopimuksen nojalla hankituista aineettomien hyödykkeiden oikeuksista LuxSCS suostui jakamaan tiettyjä tuotekehityskuluja, jotka aiheutuivat kehitysohjelmasta (196), eli ”kehittämiskustannukset” (197) (joihin sisältyvät myös ”alihankkijan kehittämiskustannukset”) (198). Amazonin mukaan nämä kulut sisältävät tuotteiden, teknologian, huolinnan ja aineettomien hyödykkeiden (199) markkinoinnin kehitykseen liittyvät kulut, sekä kohdennetut yleiset ja hallinnolliset kulut ja kustannukset, jotka aiheutuivat A9:n ja ATI:n henkisen omaisuuden hankkimisesta (200). |
| --- | --- |

(198)

Vastineeksi kustannustenjakosopimuksen nojalla hankituista aineettomien hyödykkeiden oikeuksista LuxSCS suostui jakamaan tiettyjä tuotekehityskuluja, jotka aiheutuivat kehitysohjelmasta (196), eli ”kehittämiskustannukset” (197) (joihin sisältyvät myös ”alihankkijan kehittämiskustannukset”) (198). Amazonin mukaan nämä kulut sisältävät tuotteiden, teknologian, huolinnan ja aineettomien hyödykkeiden (199) markkinoinnin kehitykseen liittyvät kulut, sekä kohdennetut yleiset ja hallinnolliset kulut ja kustannukset, jotka aiheutuivat A9:n ja ATI:n henkisen omaisuuden hankkimisesta (200).

196

197

198

199

200

| (199) | LuxSCS:n kustannustenjakosopimuksen mukaisten kehittämiskustannusten osuus määräytyi Amazonin Euroopassa tuottamien tulojen osuuteen suhteessa maailmanlaajuisen konsernin maailmanlaajuisiin tuloihin kyseisenä vuonna (201). Esimerkiksi vuonna 2012 Amazonin maailmanlaajuisista tuloista 28,6 prosenttia saatiin Euroopasta. Näin ollen 28,6 prosenttia vuonna 2012 syntyneistä aineettomien hyödykkeiden kehittämiskustannuksista kohdennettiin LuxSCS:lle (202). |
| --- | --- |

(199)

LuxSCS:n kustannustenjakosopimuksen mukaisten kehittämiskustannusten osuus määräytyi Amazonin Euroopassa tuottamien tulojen osuuteen suhteessa maailmanlaajuisen konsernin maailmanlaajuisiin tuloihin kyseisenä vuonna (201). Esimerkiksi vuonna 2012 Amazonin maailmanlaajuisista tuloista 28,6 prosenttia saatiin Euroopasta. Näin ollen 28,6 prosenttia vuonna 2012 syntyneistä aineettomien hyödykkeiden kehittämiskustannuksista kohdennettiin LuxSCS:lle (202).

201

202

| (200) | Kustannustenjakosopimuksen vuotuisten yhteenvetoraporttien (203) tietojen mukaan LuxSCS:lle itselleen ei aiheutunut yhtään kehittämiskustannuksia tarkastelujakson aikana. Sen sijaan LuxSCS ainoastaan osallistui kustannustenjakosopimuksen piiriin kuuluvien aineettomien hyödykkeiden rahoittamiseen sen vuotuisten kustannustenjakomaksujen avulla. Taulukossa 12 esitetään LuxSCS:n maksamat rahoitusosuudet jaettavien kustannusten ryhmään kustannustenjakosopimuksen nojalla (”kustannustenjakosopimusmaksut”) (204).

  Taulukko 12


  LucSCS:n kustannustenjakosopimusmaksut















  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Yhteensä |
| LucSCS:n kustannustenjakosopimusmaksut | 63 | 90 | 87 | 95 | 125 | 202 | 351 | [400–500] | [1 000 –1 500 ] |

(200)

Kustannustenjakosopimuksen vuotuisten yhteenvetoraporttien (203) tietojen mukaan LuxSCS:lle itselleen ei aiheutunut yhtään kehittämiskustannuksia tarkastelujakson aikana. Sen sijaan LuxSCS ainoastaan osallistui kustannustenjakosopimuksen piiriin kuuluvien aineettomien hyödykkeiden rahoittamiseen sen vuotuisten kustannustenjakomaksujen avulla. Taulukossa 12 esitetään LuxSCS:n maksamat rahoitusosuudet jaettavien kustannusten ryhmään kustannustenjakosopimuksen nojalla (”kustannustenjakosopimusmaksut”) (204).

203

204

Taulukko 12

Taulukko 12

LucSCS:n kustannustenjakosopimusmaksut

LucSCS:n kustannustenjakosopimusmaksut

(miljoonaa euroa)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Yhteensä

LucSCS:n kustannustenjakosopimusmaksut

63

90

87

95

125

202

351

[400–500]

[1 000 –1 500 ]

| (201) | Lisäksi kustannustenjakosopimuksen vuotuiset yhteenvetoraportit (205) sisältävät kulut, jotka ovat aiheutuneet Amazonin kehityskeskuksista, joita on ympäri maailman, mukaan lukien Euroopassa. Nämä kehityskeskukset harjoittavat kehitystä alihankkijoina A9:lle ja ATI:lle, jotka maksavat keskuksille + [5–10] prosentin palkkion (206). |
| --- | --- |

(201)

Lisäksi kustannustenjakosopimuksen vuotuiset yhteenvetoraportit (205) sisältävät kulut, jotka ovat aiheutuneet Amazonin kehityskeskuksista, joita on ympäri maailman, mukaan lukien Euroopassa. Nämä kehityskeskukset harjoittavat kehitystä alihankkijoina A9:lle ja ATI:lle, jotka maksavat keskuksille + [5–10] prosentin palkkion (206).

205

206

| (202) | Kustannustenjakosopimus oli voimassa kaikkien lisensoitujen aineettomien hyödykkeiden käyttöiän ajan, ja kyseinen sopimus voitiin muuttaa tai irtisanoa vain osapuolten (207) yhteisellä sopimuksella ja vain seuraavissa tapauksissa: hallinnan muutos tai merkittävä rasite (208) tai jos jompikumpi sopimusosapuoli ei oikaise sopimusvelvoiterikkomustaan kustannustenjakosopimuksen nojalla (209). Näin ollen LuxSCS:llä ei ollut mahdollisuutta irtisanoa kustannustenjakosopimusta yksipuolisesti. |
| --- | --- |

(202)

Kustannustenjakosopimus oli voimassa kaikkien lisensoitujen aineettomien hyödykkeiden käyttöiän ajan, ja kyseinen sopimus voitiin muuttaa tai irtisanoa vain osapuolten (207) yhteisellä sopimuksella ja vain seuraavissa tapauksissa: hallinnan muutos tai merkittävä rasite (208) tai jos jompikumpi sopimusosapuoli ei oikaise sopimusvelvoiterikkomustaan kustannustenjakosopimuksen nojalla (209). Näin ollen LuxSCS:llä ei ollut mahdollisuutta irtisanoa kustannustenjakosopimusta yksipuolisesti.

207

208

209

| (203) | Kustannustenjakosopimusta muutettiin kaksi kertaa tarkastelujakson aikana (210). Ensimmäisen muutoksen, joka allekirjoitettiin heinäkuussa 2009 ja tuli voimaan 5 päivänä tammikuuta 2009, tavoitteena oli sovittaa sopimus Yhdysvaltojen valtiovarainministeriön asetuksessa (Treasury Regulation) säädettyihin kustannustenjakojärjestelyjä koskeviin vaatimuksiin. Tästä syystä kyseisessä sopimuksessa (211) määriteltiin toiminnot ja riskit, joihin kustannustenjakosopimuksen osapuolet olivat sitoutuneet (212). Luettelo on esitetty taulukossa 13.

  Taulukko 13


  LuxSCS:n toiminnot ja riskit kustannustenjakosopimuksen yhteydessä








  Nro | LuxSCS:n toiminnot | LuxSCS:n ottamat riskit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | [LuxSCS] suorittaa kehitysohjelman joko suoraan tai epäsuorasti tytäryhtiöidensä kautta Euroopan alueella ja jakaa toimintansa tulokset [A9:n ja ATI:n] kanssa. | Kaikki Euroopan alueeseen liittyvät liiketoiminnan riskit, mukaan lukien luottoriski, perintäriski, markkinariski, tappioriski, sellaisten työntekijöiden ylläpitoon liittyvät riskit, jotka pystyvät tehokkaasti ja oikea-aikaisesti myymään tavaroita ja tarjoamaan palveluja Euroopan alueella. |
| 2 | [LuxSCS] harjoittaa myynti- ja markkinointitoimintaa Euroopan alueella (213) | Kehitysohjelman riskeihin liittyvät riskit, mukaan lukien konkurssiriski tai huonosti ajoitetun tuotteiden kehittämisen tai palvelujen tarjoamisen riski Euroopan alueelle. |
| 3 | [LuxSCS]:n on suoritettava kehitysohjelmaan liittyvää strategista suunnittelutoimintaa sen asiakkaiden tarpeiden ja tuotevaatimusten mukaisesti LuxSCS:n alueella. | Tuotteisiin liittyvät markkinariskit Euroopan alueella ja vaikutukset tutkimusohjelman onnistumiseen (214), mukaan lukien seuraavat:






  — | työntekijöiden onnistuneen rekrytoinnin, säilyttämisen ja motivaation riskit, |

(203)

Kustannustenjakosopimusta muutettiin kaksi kertaa tarkastelujakson aikana (210). Ensimmäisen muutoksen, joka allekirjoitettiin heinäkuussa 2009 ja tuli voimaan 5 päivänä tammikuuta 2009, tavoitteena oli sovittaa sopimus Yhdysvaltojen valtiovarainministeriön asetuksessa (Treasury Regulation) säädettyihin kustannustenjakojärjestelyjä koskeviin vaatimuksiin. Tästä syystä kyseisessä sopimuksessa (211) määriteltiin toiminnot ja riskit, joihin kustannustenjakosopimuksen osapuolet olivat sitoutuneet (212). Luettelo on esitetty taulukossa 13.

210

211

212

Taulukko 13

Taulukko 13

LuxSCS:n toiminnot ja riskit kustannustenjakosopimuksen yhteydessä

LuxSCS:n toiminnot ja riskit kustannustenjakosopimuksen yhteydessä

Nro

LuxSCS:n toiminnot

LuxSCS:n ottamat riskit

1

[LuxSCS] suorittaa kehitysohjelman joko suoraan tai epäsuorasti tytäryhtiöidensä kautta Euroopan alueella ja jakaa toimintansa tulokset [A9:n ja ATI:n] kanssa.

Kaikki Euroopan alueeseen liittyvät liiketoiminnan riskit, mukaan lukien luottoriski, perintäriski, markkinariski, tappioriski, sellaisten työntekijöiden ylläpitoon liittyvät riskit, jotka pystyvät tehokkaasti ja oikea-aikaisesti myymään tavaroita ja tarjoamaan palveluja Euroopan alueella.

2

[LuxSCS] harjoittaa myynti- ja markkinointitoimintaa Euroopan alueella (213)

213

Kehitysohjelman riskeihin liittyvät riskit, mukaan lukien konkurssiriski tai huonosti ajoitetun tuotteiden kehittämisen tai palvelujen tarjoamisen riski Euroopan alueelle.

3

[LuxSCS]:n on suoritettava kehitysohjelmaan liittyvää strategista suunnittelutoimintaa sen asiakkaiden tarpeiden ja tuotevaatimusten mukaisesti LuxSCS:n alueella.

Tuotteisiin liittyvät markkinariskit Euroopan alueella ja vaikutukset tutkimusohjelman onnistumiseen (214), mukaan lukien seuraavat:

214

—

työntekijöiden onnistuneen rekrytoinnin, säilyttämisen ja motivaation riskit,

| — | markkinoiden vaatimusten ja kehittyvien alan standardien oikea-aikainen ja tarkka ennustaminen, |
| --- | --- |

—

markkinoiden vaatimusten ja kehittyvien alan standardien oikea-aikainen ja tarkka ennustaminen,

| — | uusien tuotteiden ja palveluiden tarkka määritteleminen, |
| --- | --- |

—

uusien tuotteiden ja palveluiden tarkka määritteleminen,

| — | oikea-aikainen tuotteiden täydentäminen ja uusien tuotteiden käyttöönotto tai mallien tarjoaminen. |
| --- | --- |

—

oikea-aikainen tuotteiden täydentäminen ja uusien tuotteiden käyttöönotto tai mallien tarjoaminen.

4

[LuxSCS] suorittaa kehitysohjelmaan liittyvän budjetoinnin ja suunnittelutoiminnan.

Verkkoliiketoimintaan liittyvät oikeudelliset riskit ja sääntelyriskit.

5

[LuxSCS] hallinnoi kehitysohjelman soveltamisalaan kuuluvia strategisia teknologiahankintoja.

Tuotenimen kehittämiseen ja tunnistamiseen liittyvät riskit Euroopan alueella.

6

[LuxSCS]:n on suoritettava laadunvalvonta ja -varmistustoimintoja.

Avainhenkilöstön riskit, laadunvalvontariskit sekä tuoteturvallisuus- ja vastuuriskit (mukaan lukien takuu- ja vastuuriskit) Euroopan alueella.

7

[LuxSCS] valitsee, palkkaa työntekijöitä, yhteistyökumppaneita ja alihankkijoita edellä mainittujen toimien suorittamiseen ja valvoo kyseisten toimien toteuttamista.

Hankintariskit, mukaan lukien kyky sisällyttää hankittu teknologia oikea-aikaisesti ja onnistuneesti.

| (204) | Toisella muutoksella, joka allekirjoitettiin helmikuussa 2014 ja tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014, muutettiin menetelmää, jolla määritetään LuxSCS:n kustannustenjakosopimuksen mukainen kehittämiskustannusten osuus. Tämän seurauksena LuxSCS:n kustannusosuuden prosenttiosuus määräytyy Amazonin Euroopan bruttotuloksen osuudella konsernin maailmanlaajuisesta bruttotuloksesta tiettynä vuotena. |
| --- | --- |

(204)

Toisella muutoksella, joka allekirjoitettiin helmikuussa 2014 ja tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014, muutettiin menetelmää, jolla määritetään LuxSCS:n kustannustenjakosopimuksen mukainen kehittämiskustannusten osuus. Tämän seurauksena LuxSCS:n kustannusosuuden prosenttiosuus määräytyy Amazonin Euroopan bruttotuloksen osuudella konsernin maailmanlaajuisesta bruttotuloksesta tiettynä vuotena.

2.3.4.3   
  LuxSCS:n muut aineettomiin hyödykkeisiin liittyvät kustannukset

LuxSCS:n muut aineettomiin hyödykkeisiin liittyvät kustannukset

| (205) | Amazonin Euroopan vähittäiskaupan liiketoiminnassa LuxOpCon käyttämien aineettomien markkinointihyödykkeiden osalta Amazon selitti, että ne ”sisälsivät oikeudet Amazonin paikallisiin Euroopan aineettomiin markkinointihyödykkeisiin ja maailmanlaajuisiin aineettomiin markkinointihyödykkeisiin. LuxSCS:lle kertyi markkinointikustannuksia kahdella tavalla. Ensinnäkin se korvasi Euroopassa toimiville yrityksille aiheutuneet markkinointikustannukset joko suoraan tai välillisesti. Toiseksi kustannustenjakomaksuihin sisältyi markkinointikulujen kohdentaminen globaalien aineettomien markkinointihyödykkeiden kehittämiseen, joita LuxSCS:llä oli oikeus hyödyntää Euroopassa. Ensimmäisten markkinointikustannusten osalta LuxSCS ei tehnyt eroa globaaleita aineettomia markkinointihyödykkeitä hyödyttävien kustannusten ja vain paikallisia aineettomia markkinointihyödykkeitä hyödyttävien välillä, koska kaikki tällaiset kulut aiheutuivat LuxSCS:stä.” (215) |
| --- | --- |

(205)

Amazonin Euroopan vähittäiskaupan liiketoiminnassa LuxOpCon käyttämien aineettomien markkinointihyödykkeiden osalta Amazon selitti, että ne ”sisälsivät oikeudet Amazonin paikallisiin Euroopan aineettomiin markkinointihyödykkeisiin ja maailmanlaajuisiin aineettomiin markkinointihyödykkeisiin. LuxSCS:lle kertyi markkinointikustannuksia kahdella tavalla. Ensinnäkin se korvasi Euroopassa toimiville yrityksille aiheutuneet markkinointikustannukset joko suoraan tai välillisesti. Toiseksi kustannustenjakomaksuihin sisältyi markkinointikulujen kohdentaminen globaalien aineettomien markkinointihyödykkeiden kehittämiseen, joita LuxSCS:llä oli oikeus hyödyntää Euroopassa. Ensimmäisten markkinointikustannusten osalta LuxSCS ei tehnyt eroa globaaleita aineettomia markkinointihyödykkeitä hyödyttävien kustannusten ja vain paikallisia aineettomia markkinointihyödykkeitä hyödyttävien välillä, koska kaikki tällaiset kulut aiheutuivat LuxSCS:stä.” (215)

215

| (206) | Komission selvennyspyynnön johdosta Amazon täsmensi kuitenkin, että ”[LuxSCS:n] rahoitustilit eivät sisällä erää, joka suoraan kuvastaa markkinointikustannusten korvaamista. Sen sijaan [...] markkinointikulujen korvaaminen tapahtuu LuxSCS:lle maksettujen rojaltien vähennyksistä, mutta tällainen vähennys ei muuten ole suoraan tunnistettavissa rahoitustileillä” (216). |
| --- | --- |

(206)

Komission selvennyspyynnön johdosta Amazon täsmensi kuitenkin, että ”[LuxSCS:n] rahoitustilit eivät sisällä erää, joka suoraan kuvastaa markkinointikustannusten korvaamista. Sen sijaan [...] markkinointikulujen korvaaminen tapahtuu LuxSCS:lle maksettujen rojaltien vähennyksistä, mutta tällainen vähennys ei muuten ole suoraan tunnistettavissa rahoitustileillä” (216).

216

2.3.4.4   
  Tietoa yhdysvaltalaisen verotuomioistuimen oikeudenkäynnistä

Tietoa yhdysvaltalaisen verotuomioistuimen oikeudenkäynnistä

| (207) | Yhdysvaltain verohallinto (Internal Revenue Service), jäljempänä ’IRS’, antoi marraskuussa 2012 Amazon USA:lle lakisääteisen ilmoituksen (Statutory Notice of Deficiency) Amazonin maksamatta jääneistä liittovaltion tuloveroista (217) verovuosilta 2005 ja 2006. Erityisesti IRS kyseenalaisti arvon, jolla olemassa olevat aineettomat erät oli siirretty. Nämä erät olivat LuxSCS:n buy-in-maksut ATI:lta ja LuxSCS:n kustannustenjakosopimuksen nojalla maksamat kehittämiskustannukset (218). Amazonin ja IRS:n välinen oikeudenkäyntimenettely aloitettiin Yhdysvaltain verotuomioistuimessa (219). Tämän lisäksi IRS haastoi oikeuteen useita Amazonin työntekijöitä ja otti heiltä valaehtoisen lausunnon (220). |
| --- | --- |

(207)

Yhdysvaltain verohallinto (Internal Revenue Service), jäljempänä ’IRS’, antoi marraskuussa 2012 Amazon USA:lle lakisääteisen ilmoituksen (Statutory Notice of Deficiency) Amazonin maksamatta jääneistä liittovaltion tuloveroista (217) verovuosilta 2005 ja 2006. Erityisesti IRS kyseenalaisti arvon, jolla olemassa olevat aineettomat erät oli siirretty. Nämä erät olivat LuxSCS:n buy-in-maksut ATI:lta ja LuxSCS:n kustannustenjakosopimuksen nojalla maksamat kehittämiskustannukset (218). Amazonin ja IRS:n välinen oikeudenkäyntimenettely aloitettiin Yhdysvaltain verotuomioistuimessa (219). Tämän lisäksi IRS haastoi oikeuteen useita Amazonin työntekijöitä ja otti heiltä valaehtoisen lausunnon (220).

217

218

219

220

| (208) | Tarkemmin sanottuna Amazon ilmoitti USA:n veroilmoituksessaan LuxSCS:ltä buy-in-sopimuksen nojalla saamistaan maksuista saadakseen oikeuden käyttää jo olemassa olevaa henkistä omaisuutta noin 217 miljoonan Yhdysvaltain dollarin arvosta ja LuxSXS:ltä kustannustenjakosopimuksen nojalla saamistaan maksuista 116 miljoonan Yhdysvaltain dollarin arvosta vuonna 2005 ja 77 miljoonan Yhdysvaltain dollarin arvosta vuonna 2006. IRS väitti buy-in- ja kustannustenjakomaksujen määriä vääriksi. Vuoden 2011 asiantuntijaraportin perusteella IRS katsoi, että henkisen omaisuuden buy-in-maksujen oikea määrä oli 3,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria. IRS korjasi tämän arvion 3,468 miljardiin Yhdysvaltain dollariin oikeudenkäyntimenettelyn yhteydessä. IRS:n asiantuntija käytti laskelmissaan diskontatun kassavirran menetelmää, jota sovellettiin Euroopan-liiketoiminnan odotettavissa oleviin kassavirtoihin. Olettamukset, joihin tämä arvo perustui, poikkeavat merkittävästi Amazonin olettamuksista. Erityisesti IRS:n asiantuntijat katsoivat Amazonin henkisellä omaisuudella olevan rajoittamaton käyttöikä, kun taas Amazon katsoi sen olevan lyhytikäistä. Kustannustenjakosopimusmaksujen osalta IRS katsoi, että 100 prosenttia kustannuspaikkaan ”teknologia ja sisältö” kirjatuista kustannuksista olisi pitänyt sisällyttää kustannustenjakosopimuksen nojalla jaettaviin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(208)

Tarkemmin sanottuna Amazon ilmoitti USA:n veroilmoituksessaan LuxSCS:ltä buy-in-sopimuksen nojalla saamistaan maksuista saadakseen oikeuden käyttää jo olemassa olevaa henkistä omaisuutta noin 217 miljoonan Yhdysvaltain dollarin arvosta ja LuxSXS:ltä kustannustenjakosopimuksen nojalla saamistaan maksuista 116 miljoonan Yhdysvaltain dollarin arvosta vuonna 2005 ja 77 miljoonan Yhdysvaltain dollarin arvosta vuonna 2006. IRS väitti buy-in- ja kustannustenjakomaksujen määriä vääriksi. Vuoden 2011 asiantuntijaraportin perusteella IRS katsoi, että henkisen omaisuuden buy-in-maksujen oikea määrä oli 3,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria. IRS korjasi tämän arvion 3,468 miljardiin Yhdysvaltain dollariin oikeudenkäyntimenettelyn yhteydessä. IRS:n asiantuntija käytti laskelmissaan diskontatun kassavirran menetelmää, jota sovellettiin Euroopan-liiketoiminnan odotettavissa oleviin kassavirtoihin. Olettamukset, joihin tämä arvo perustui, poikkeavat merkittävästi Amazonin olettamuksista. Erityisesti IRS:n asiantuntijat katsoivat Amazonin henkisellä omaisuudella olevan rajoittamaton käyttöikä, kun taas Amazon katsoi sen olevan lyhytikäistä. Kustannustenjakosopimusmaksujen osalta IRS katsoi, että 100 prosenttia kustannuspaikkaan ”teknologia ja sisältö” kirjatuista kustannuksista olisi pitänyt sisällyttää kustannustenjakosopimuksen nojalla jaettaviin kustannuksiin.

| (209) | Yhdysvaltain verotuomioistuin antoi 23. maaliskuuta 2017 lausuntonsa, jossa se hylkäsi lähes kaikki IRS:n korjaukset. Erityisesti Yhdysvaltain verotuomioistuin hylkäsi IRS:n arvioinnin ja tunnusti, että Amazonin aineettoman käyttöomaisuuden käyttöikä oli rajallinen. Yhdysvaltain verotuomioistuin totesi myös, että IRS ei noudattanut tuloverolakia koskevia säädöksiä, jotka edellyttävät jo buy-in-sopimuksen tekemisen aikana olemassa olleen henkisen omaisuuden arvostuksen rajoittamista ja tunnustettujen arvostusmenetelmien käyttöä. Yhdysvaltain verotuomioistuin hyväksyi Amazonin päätelmän siitä, että kustannuspaikassa ”teknologia ja sisältö” sisäisesti kirjatut kustannukset eivät ole kokonaan kehittämiskustannuksia. Sen sijaan ne ovat sekalaisia kustannuksia, koska ne sisältävät merkittävän osan kustannuksia, jotka eivät liity henkisen omaisuuden kehittämistoimiin. Lopuksi Yhdysvaltain verotuomioistuin totesi, että IRS:n vaatimat buy-in- ja kustannustenjakomaksujen oikaisut olivat mielivaltaisia ja kohtuuttomia, ja että IRS:n käyttämät menetelmät kyseisten oikaisujen määrittämiseksi eivät olleet asianmukaisia. Samalla Yhdysvaltain verotuomioistuin vahvisti tietyin muutoksin, että Amazonin menetelmä buy-in-maksun arvostamiseksi ja teknologia- ja sisältökustannusten kirjaamiseksi jaettaviin kustannuksiin oli asianmukainen (221). |
| --- | --- |

(209)

Yhdysvaltain verotuomioistuin antoi 23. maaliskuuta 2017 lausuntonsa, jossa se hylkäsi lähes kaikki IRS:n korjaukset. Erityisesti Yhdysvaltain verotuomioistuin hylkäsi IRS:n arvioinnin ja tunnusti, että Amazonin aineettoman käyttöomaisuuden käyttöikä oli rajallinen. Yhdysvaltain verotuomioistuin totesi myös, että IRS ei noudattanut tuloverolakia koskevia säädöksiä, jotka edellyttävät jo buy-in-sopimuksen tekemisen aikana olemassa olleen henkisen omaisuuden arvostuksen rajoittamista ja tunnustettujen arvostusmenetelmien käyttöä. Yhdysvaltain verotuomioistuin hyväksyi Amazonin päätelmän siitä, että kustannuspaikassa ”teknologia ja sisältö” sisäisesti kirjatut kustannukset eivät ole kokonaan kehittämiskustannuksia. Sen sijaan ne ovat sekalaisia kustannuksia, koska ne sisältävät merkittävän osan kustannuksia, jotka eivät liity henkisen omaisuuden kehittämistoimiin. Lopuksi Yhdysvaltain verotuomioistuin totesi, että IRS:n vaatimat buy-in- ja kustannustenjakomaksujen oikaisut olivat mielivaltaisia ja kohtuuttomia, ja että IRS:n käyttämät menetelmät kyseisten oikaisujen määrittämiseksi eivät olleet asianmukaisia. Samalla Yhdysvaltain verotuomioistuin vahvisti tietyin muutoksin, että Amazonin menetelmä buy-in-maksun arvostamiseksi ja teknologia- ja sisältökustannusten kirjaamiseksi jaettaviin kustannuksiin oli asianmukainen (221).

221

| (210) | Asianmukaisten buy-in-maksujen määrittämisen yhteydessä Yhdysvaltain verotuomioistuin totesi, että Amazon ja IRS olivat samaa mieltä siitä, että vertailukelpoisten valvomattomien liiketoimien menetelmää (222) voidaan soveltaa ja että Amazonin [A]:n kanssa tekemä M.com-sopimus on liiketoimi, joka on lähimmin verrattavissa Amazonin olemassa olevan henkisen omaisuuden lisensoimiseen LuxSCS:lle. Yhdysvaltain verotuomioistuin myönsi kuitenkin, että Amazon tarjosi [A]-sopimuksella [A]:lle useita oheispalveluita, joita Amazon USA ei tarjonnut LuxSCS:lle. Lisäksi se totesi, että sopimuksessa hinnoittelu määritettiin ”holistisesti” ilman, että yksittäisten palvelujen tai henkisen omaisuuden muotojen tarjoamiselle olisi määritetty erikseen korvaus. Tämä esti soveltamasta [A]-sopimuksen provisioiden tasoa vertailuarvona Amazon USA:n LuxSCS:n käyttöön antaman henkisen omaisuuden rojaltitasoon nähden. [A]-sopimuksen yksityiskohtainen taloudellinen katsaus oli saatavilla vain [A]-sopimuksen heinäkuun 2006 muutoksessa. Koska [A]-sopimuksesta ei ollut saatavilla koko asiakirja-aineistoa, käytiin läpi loput 15 M.com-sopimusta ja yksityiskohtainen taloudellinen analyysi maksurakenteesta (jos sellainen oli saatavilla). Tulokseksi saatiin teknologianperusrojaltitaso, joka oli [3–3,5] prosenttia myynnistä. Lisäksi todettiin, että [kuvaus provisiotason ja myyntimäärän välisestä korrelaatiosta] (223) teknologian rojaltitason [3–3,5] prosenttia määrittämiseksi myyntimäärää korjattiin alaspäin. Lisäksi neljän Amazonin ja kolmansien osapuolten välisen lisenssisopimuksen vertailun perusteella olemassa olevien Amazonin aineettomien markkinointihyödykkeiden rojaltitason arvioitiin olevan [1–1,5] prosenttia. Markkinaehtoisen asiakastietoja koskevan buy-in-maksun arvioitiin olevan [100–200] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. |
| --- | --- |

(210)

Asianmukaisten buy-in-maksujen määrittämisen yhteydessä Yhdysvaltain verotuomioistuin totesi, että Amazon ja IRS olivat samaa mieltä siitä, että vertailukelpoisten valvomattomien liiketoimien menetelmää (222) voidaan soveltaa ja että Amazonin [A]:n kanssa tekemä M.com-sopimus on liiketoimi, joka on lähimmin verrattavissa Amazonin olemassa olevan henkisen omaisuuden lisensoimiseen LuxSCS:lle. Yhdysvaltain verotuomioistuin myönsi kuitenkin, että Amazon tarjosi [A]-sopimuksella [A]:lle useita oheispalveluita, joita Amazon USA ei tarjonnut LuxSCS:lle. Lisäksi se totesi, että sopimuksessa hinnoittelu määritettiin ”holistisesti” ilman, että yksittäisten palvelujen tai henkisen omaisuuden muotojen tarjoamiselle olisi määritetty erikseen korvaus. Tämä esti soveltamasta [A]-sopimuksen provisioiden tasoa vertailuarvona Amazon USA:n LuxSCS:n käyttöön antaman henkisen omaisuuden rojaltitasoon nähden. [A]-sopimuksen yksityiskohtainen taloudellinen katsaus oli saatavilla vain [A]-sopimuksen heinäkuun 2006 muutoksessa. Koska [A]-sopimuksesta ei ollut saatavilla koko asiakirja-aineistoa, käytiin läpi loput 15 M.com-sopimusta ja yksityiskohtainen taloudellinen analyysi maksurakenteesta (jos sellainen oli saatavilla). Tulokseksi saatiin teknologianperusrojaltitaso, joka oli [3–3,5] prosenttia myynnistä. Lisäksi todettiin, että [kuvaus provisiotason ja myyntimäärän välisestä korrelaatiosta] (223) teknologian rojaltitason [3–3,5] prosenttia määrittämiseksi myyntimäärää korjattiin alaspäin. Lisäksi neljän Amazonin ja kolmansien osapuolten välisen lisenssisopimuksen vertailun perusteella olemassa olevien Amazonin aineettomien markkinointihyödykkeiden rojaltitason arvioitiin olevan [1–1,5] prosenttia. Markkinaehtoisen asiakastietoja koskevan buy-in-maksun arvioitiin olevan [100–200] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.

222

223

| (211) | Ymmärtääkseen paremmin LuxSCS:n ja sen Euroopan tytäryhtiöiden toimintoja, jotka koskevat aineettomien hyödykkeiden kehittämistä, parantamista, hallinnoimista ja hyödyntämistä, komissio pyysi Yhdysvaltain verotuomioistuimen oikeudenkäynnin yhteydessä tuotettuja tietoja LuxSCS:n buy-in-sopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen nojalla suorittamista maksuista. Amazon toimitti kaikki Yhdysvaltain verotuomioistuimen oikeudenkäyntiä varten käytetyt ja tuotetut tiedot komissiolle. |
| --- | --- |

(211)

Ymmärtääkseen paremmin LuxSCS:n ja sen Euroopan tytäryhtiöiden toimintoja, jotka koskevat aineettomien hyödykkeiden kehittämistä, parantamista, hallinnoimista ja hyödyntämistä, komissio pyysi Yhdysvaltain verotuomioistuimen oikeudenkäynnin yhteydessä tuotettuja tietoja LuxSCS:n buy-in-sopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen nojalla suorittamista maksuista. Amazon toimitti kaikki Yhdysvaltain verotuomioistuimen oikeudenkäyntiä varten käytetyt ja tuotetut tiedot komissiolle.

2.3.4.5   
  LuxSCS:n muista immateriaalioikeuksista saamat buy-in-maksut

LuxSCS:n muista immateriaalioikeuksista saamat buy-in-maksut

| (212) | Tarkastelujakson aikana LuxSCS sai useaan otteeseen henkistä omaisuutta tytäryhtiöiltä ja kolmansilta osapuolilta. Se ei kuitenkaan koskaan hankkinut henkistä omaisuutta omasta aloitteestaan. |
| --- | --- |

(212)

Tarkastelujakson aikana LuxSCS sai useaan otteeseen henkistä omaisuutta tytäryhtiöiltä ja kolmansilta osapuolilta. Se ei kuitenkaan koskaan hankkinut henkistä omaisuutta omasta aloitteestaan.

| (213) | Joissakin tapauksissa Amazon.com, Inc. osti henkistä omaisuutta tai yrityksen, joka omistaa henkistä omaisuutta ja Amazon.com, Inc siirsi henkisen omaisuuden Amazon Technologies, Inc:lle. Tällainen immateriaalioikeus koostui kustannustenjakosopimuksesta, johon sisältyi kaikki kolmannen osapuolen (224) ATI:lle siirtämä tai osoittama henkinen omaisuus, ja tällaisten hankintojen kustannukset sisällytettäisiin kustannusten ryhmään buy-in-maksuina (225). Tämän seurauksena useita LuxSCS:n henkistä omaisuutta koskevia buy-in-maksuja ei tueta tietyllä sopimuksella, vaan maksut suoritetaan kustannustenjakosopimuksen perusteella. Näistä esimerkkejä ovat [hankinta U:ta ja R:ää] (226) ja [hankinta T:tä] koskevat buy-in-maksut. |
| --- | --- |

(213)

Joissakin tapauksissa Amazon.com, Inc. osti henkistä omaisuutta tai yrityksen, joka omistaa henkistä omaisuutta ja Amazon.com, Inc siirsi henkisen omaisuuden Amazon Technologies, Inc:lle. Tällainen immateriaalioikeus koostui kustannustenjakosopimuksesta, johon sisältyi kaikki kolmannen osapuolen (224) ATI:lle siirtämä tai osoittama henkinen omaisuus, ja tällaisten hankintojen kustannukset sisällytettäisiin kustannusten ryhmään buy-in-maksuina (225). Tämän seurauksena useita LuxSCS:n henkistä omaisuutta koskevia buy-in-maksuja ei tueta tietyllä sopimuksella, vaan maksut suoritetaan kustannustenjakosopimuksen perusteella. Näistä esimerkkejä ovat [hankinta U:ta ja R:ää] (226) ja [hankinta T:tä] koskevat buy-in-maksut.

224

225

226

| (214) | Muissa tapauksissa jokin toinen Amazonin yksikkö hankki yrityksen, joka omisti henkisen omaisuuden, ja sen henkinen omaisuus siirrettiin sitten ATI:lle. Näin kävi, kun LuxOpCo osti [hankinta Q]-ryhmän, jolla oli sekä digitaalisen sisällön oikeuksista että teknologiasta koostuvaa henkistä omaisuutta. [Hankinta Q]:n henkisen omaisuuden teknologinen komponentti myytiin ATI:lle, minkä jälkeen ATI toimitti sen vastineeksi LuxSCS:ltä saamastaan buy-in-maksusta. |
| --- | --- |

(214)

Muissa tapauksissa jokin toinen Amazonin yksikkö hankki yrityksen, joka omisti henkisen omaisuuden, ja sen henkinen omaisuus siirrettiin sitten ATI:lle. Näin kävi, kun LuxOpCo osti [hankinta Q]-ryhmän, jolla oli sekä digitaalisen sisällön oikeuksista että teknologiasta koostuvaa henkistä omaisuutta. [Hankinta Q]:n henkisen omaisuuden teknologinen komponentti myytiin ATI:lle, minkä jälkeen ATI toimitti sen vastineeksi LuxSCS:ltä saamastaan buy-in-maksusta.

| (215) | Alun perin kaikki buy-in-maksut sisältyivät tilivuoden kuluihin. Vuonna 2011 LuxSCS alkoi pääomittaa joitain hankintojaan joko kirjaamalla ne aineettomaksi omaisuudeksi (esim. [hankinta Q] (227), [hankinta T] (228) vuonna 2011, [hankinta U] vuonna 2012 (229)) tai kiinteiksi varoiksi (esim. [hankinta V] (230) vuonna 2013) (231). |
| --- | --- |

(215)

Alun perin kaikki buy-in-maksut sisältyivät tilivuoden kuluihin. Vuonna 2011 LuxSCS alkoi pääomittaa joitain hankintojaan joko kirjaamalla ne aineettomaksi omaisuudeksi (esim. [hankinta Q] (227), [hankinta T] (228) vuonna 2011, [hankinta U] vuonna 2012 (229)) tai kiinteiksi varoiksi (esim. [hankinta V] (230) vuonna 2013) (231).

227

228

229

230

231

2.3.4.6   
  LuxSCS:n ainoan johtajan kirjalliset päätöslauselmat ja LuxSCS:n yhtiökokouksen pöytäkirjat

LuxSCS:n ainoan johtajan kirjalliset päätöslauselmat ja LuxSCS:n yhtiökokouksen pöytäkirjat

| (216) | Amazon vahvisti, että Amazon-konsernin työntekijät, jotka osallistuvat aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen ja ylläpitoon, eivät ole LuxSCS:n palveluksessa eivätkä LuxSCS:ssa osallisten yhteisöjen palveluksessa (232). Ymmärtääkseen paremmin LuxSCS:n toteuttamia toimia komissio pyysi Amazonia toimittamaan LuxSCS:n ainoan johtajan kirjalliset päätöslauselmat sekä LuxSCS:n yhtiökokousten pöytäkirjat. Yhteenveto LuxSCS:n ainoan johtajan (ts. Amazon Europe Holding, Inc.) kirjallisista päätöslauselmista ja LuxSCS:n ja sen kumppaneiden välisten vuosien 2004–2013 yhtiökokousten pöytäkirjoista on annettu taulukossa 14.

  Taulukko 14


  LuxSCS:n vuosien 2004–2013 pöytäkirjat | Päivämäärä | Päätöksen luonne | Tiivistelmä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | 7.6.2004 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] asiamiehenä) | Perustamisen jälkeisiä vaiheita koskevien kaikkien tarvittavien toimien hyväksyminen, pankkitilin avaamisen vahvistaminen [pankissa]; [palveluyrityksen] kanssa tehdyn maksupalvelusopimuksen hyväksyminen, LuxOpCon liittäminen. |
| | 14.1.2005 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] varapääjohtajana) | Kahden kustannustenjakosopimuksen ja buy-in-sopimuksen vahvistaminen; LuxSCS:n yhtiöjärjestyksen muutosten hyväksyminen, jotta voidaan päättää osinkoja ja muita jakamisia koskevien tiettyjen oikeuksien hyväksyminen sekä erityisten ylikurssirahastojen hyväksyminen; LuxSCS:n osakepääoman korottaminen, siten että ACI Holdings Limited, Gibraltarilainen yhtiö (”ACI”), sitoutuu kaikkien varojen ja velkojen siirtoon; [...]:n hyväksyminen LuxOpCon ylimääräiseksi johtajaksi ja LuxOpCon toimialan muuttamisen hyväksyminen; saamavekselin myöntäminen Amazon.com International Sales, Inc:lle; lainan myöntäminen LuxOpColle. |
| | 17.1.2005 | Ylimääräisen yhtiökokouksen pöytäkirjat ([...] pääjohtajana, [...] sihteerinä, [...] valvojana) | Uuden yhtiöjärjestyksen hyväksyminen, jotta voidaan päättää osinkoja ja muita jakamisia koskevien tiettyjen oikeuksien hyväksyminen; osakepääoman korotus |
| | 7.6.2005 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] varapääjohtajana) | LuxSCS:n rekisteröidyn osoitteen siirtäminen. |
| | 22.6.2005 | Yhtiökokouksen pöytäkirjat ([...] pääjohtajana, [...] sihteerinä, [...] valvojana) | Ilmoitus oikeuksista luopumisesta; 31. joulukuuta 2004 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen; vastuuvapauden myöntäminen Amazon Europe Holding, Inc:n ainoalle johtoon kuuluvalle henkilölle 31. joulukuuta 2004 päättyneen tilivuoden osalta. |
| | 22.6.2005 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] varapääjohtajana) | LuxSCS:n tiliselvitys 31. joulukuuta 2004 ja päätös tilinpäätöksen esittämisestä LuxSCS:n osakkeenomistajien hyväksyttäväksi; vastuuvapauden myöntäminen LuxSCS:n ainoalle johtoon kuuluvalle henkilölle 31. joulukuuta 2004 päättyneen tilivuoden osalta. |
| | 6.2.2006 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] toimii puolesta) | Hyväksytään LuxSCS:n osakepääoman korottaminen Amazon.com, Inc:n Amazon.com Holdings SAS:ssa omistamien osakkeiden apporttina, joiden arvo on 1 017 240 Yhdysvaltain dollaria, korvauksena LuxSCS:n myöntämistä rajoitetuista osakkeista; hyväksytään yhden tai useamman osakkeiden siirtosopimuksen tekeminen, jotta saadaan 100 prosenttia Amazon.com, Inc:n omistamista Amazon.co.uk Ltd:n ja Amazon.de GmbH:n osakkeista ja 95,8 prosenttia Amazon.com, Inc:in omistamista Amazon.fr Holdings SAS:n osakkeista korvaukseksi 194 672 760,00 Yhdysvaltain dollarin suuruisesta velkakirjasta; LuxSCS:n osakepääoman korottamisen hyväksyminen, siten että ACI Holdings Limited sitoutuu kaikkien varojen ja velkojen siirtoon korvaukseksi LuxSCS:n rajoitetuista osakkeista. |
| | 6.2.2006 | LuxSCS:n ylimääräisen yhtiökokouksen pöytäkirjat ([...] pääjohtajana, [...] sihteerinä, [...] valvojana) | LuxSCS:n osakepääoman korottaminen; päätös hyväksyä Amazon.com, Inc:n uusien rajoitettujen osakkeiden merkitseminen ja maksaminen apporttina; LuxSCS:n osakepääoman korotus; ACI Holdings Limitedin uusien rajoitettujen osakkeiden merkitseminen ja maksaminen apporttina; LuxSCS:n 900 rajoitetun osakkeen peruuttaminen; LuxSCS:n uusi osakeomistusrakenne. |
| | 7.2.2006 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] toimii puolesta) | Osakkeiden siirtosopimuksen tekemisen hyväksyminen, jossa myydään 100 prosenttia Amazon.de GmbH:n osakkeista ja 8 724 191 (eli 93,1471 prosenttia) Amazon.co.uk Ltd.:n osakkeista, vastineeksi 136 828 362 euron joukkolainasta; ehdotus antaa 6,8529 prosenttia Amazon.co.uk Ltd:n osakkeista ja 100 prosenttia Amazon.fr Holdings SAS:n osakkeista LuxOpColle; lainan myöntäminen LuxOpColle. |
| | 18.4.2006 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] toimii puolesta) | Päätös jakaa LuxSCS:n 6 päivänä helmikuuta 2006 Amazon.com, Inc:ille antama 194 672 760 Yhdysvaltain dollarin suuruinen velkakirja kolmeksi eri velkakirjaksi. LuxSCS:n osakepääoman korottaminen apportteina Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Saksassa toimivan ACI:n lainan avulla korvaukseksi LuxSCS:n rajoitettujen osakkeiden myöntämisestä. |
| | 19.4.2006 | LuxSCS:n ylimääräisen yhtiökokouksen pöytäkirjat ([...] pääjohtajana, [...] sihteerinä, [...] valvojana) | LuxSCS:n osakepääoman korottaminen; päätös hyväksyä Amazon.com, Inc:n uusien rajoitettujen osakkeiden merkitseminen ja maksaminen apportteina luontoissuorituksen muodossa; LuxSCS:n uusi rakenne; yhtiöjärjestyksen muuttaminen. |
| | 28.4.2006 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] varapääjohtajana) | [...]:n eroamisen myöntäminen LuxOpCon johdosta ja [...]:n ja [...]:n nimittäminen LuxOpCon johtajiksi; LuxSCS:n osakepääoman korottamisen hyväksyminen siten, että ACI Holdings Limited, Gibraltarilainen yhtiö (”ACI”), sitoutuu kaikkien varojen ja velkojen siirtoon; hyväksytään tiettyjen henkistä omaisuutta koskevien oikeuksien luovuttaminen Amazon.co.uk Ltd:lta., Amazon.fr Holdings SAS:ltä ja Amazon.de GmbH:lta; Amazon.com Int'l Sales, Inc.:n EU-vähittäiskaupan oston hyväksyminen ja sitä seuraava siirto LuxOpColle; hyväksytään henkistä omaisuutta koskevat lisenssisopimukset LuxOpCon kanssa; LuxSCS:n tiettyjen rajallisten osakkeenomistajien fuusio; laina LuxOpColle. |
| | 28.4.2006 | LuxSCS:n ylimääräisen yhtiökokouksen pöytäkirjat ([...] pääjohtajana, [...] sihteerinä, [...] valvojana) | Osakepääoman korottaminen; päätös hyväksyä ACI Holdings Limitedin kaikkien 3 750 rajoitetun osakkeen merkitseminen ja maksaminen; 1 993 osakkeen peruuttaminen; LuxSCS:n uusi osakeomistusrakenne; yhtiöjärjestyksen muuttaminen. |
| | 9.5.2006 | LuxSCS:n yhtiökokouksen pöytäkirjat ([...] pääjohtajana, [...] sihteerinä, [...] valvojana) | Ilmoitus luopua oikeuksista; hyväksytään Amazon.com Int'l Marketplace, Inc:in fuusiosta Amazon Int'l Salesiin seuraavat muutokset LuxSCS:n yhtiöjärjestykseen. |
| | 27.6.2006 | LuxSCS:n ylimääräisen yhtiökokouksen pöytäkirjat ([...] pääjohtajana, [...] sihteerinä, [...] valvojana) | ACI Holdings Limitedin henkilökohtaisen ylikurssirahaston vähentäminen 28. huhtikuuta 2006 maksettavan osuuden lopulliseen arvostukseen. |
| | 22.5.2007 | LuxSCS:n osakkeenomistajien kirjallinen ratkaisu ([...] varapääjohtajana, [...] varapääjohtajana, [...] rahastonhoitajana ja johtajana) | LuxSCS:n 31. joulukuuta 2005 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen ja päätös tilinpäätöksen esittämisestä LuxSCS:n ainoalle osakkeenomistajalle ja vastuuvapauden myöntämisestä LuxSCS:n ainoalle johtoon kuuluvalle henkilölle 31. joulukuuta 2005 päättyneen tilivuoden osalta. |
| | 22.5.2007 | LuxSCS:n osakkeenomistajien kirjallinen ratkaisu ([...] varapääjohtajana, [...] varapääjohtajana, [...] varapääjohtajana, rahastonhoitajana ja johtaja) | 31. joulukuuta 2005 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen ja tuloksen jakaminen; johtajien vastuuvapaus 31 päivänä joulukuuta 2005 päättyneen tilivuoden osalta. |
| | 25.4.2008 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] varapääjohtajana) | LuxSCS:n 31. joulukuuta 2006 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen ja päätös tilinpäätöksen esittämisestä LuxSCS:n osakkeenomistajille hyväksyttäväksi; Ratkaisu vastuuvapauden myöntämisestä LuxSCS:n ainoalle johtajalle 31. joulukuuta 2006 päättyneen tilivuoden osalta. |
| | 25.4.2008 | LuxSCS:n osakkeenomistajien kirjallinen ratkaisu ([...] varapääjohtajana, [...] varapääjohtajana, [...] varapääjohtajana, rahastonhoitajana ja johtaja) | 31. joulukuuta 2006 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen ja tuloksen jakaminen ja päätös esittää tilinpäätös LuxSCS:n osakkeenomistajille; ainoan johtoon kuuluvan henkilön vastuuvapaus 31. joulukuuta 2006 päättyneen tilivuoden osalta. |
| | 18.6.2008 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] varapääjohtajana) | LuxOpCon 31. joulukuuta 2006 annetun tilinpäätöksen hyväksyminen ja allekirjoituksen valtuutuskäytäntöjen muuttaminen ja hyväksyminen; Amazon Eurasia Holdings Sarlin (”AEH”) tilinpäätöksen hyväksyminen 31. joulukuuta 2006 ja allekirjoituksen valtuutuskäytäntöjen muuttaminen ja hyväksyminen. |
| | 23.3.2009 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] varapääjohtajana) | Päätös maksaa AEH:lle 25 000 euron kokonaissumma AEH korvaukseksi AEH:n uusien osakkeiden myöntämisestä. |
| | 25.6.2009 | LuxSCS:n osakkeenomistajien kirjallinen ratkaisu ([...] varapääjohtajana, [...] pääjohtajana, [...] varapääjohtajana, rahastonhoitajana ja johtaja) | 31. joulukuuta 2008 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen ja tuloksen jakaminen; ainoan johtoon kuuluvan henkilön johtajan vastuuvapaus 31. joulukuuta 2008 päättyneen tilivuoden osalta. |
| | 25.6.2009 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana) | LuxSCS:n 31. joulukuuta 2009 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen ja päätös tilinpäätöksen esittämisestä LuxSCS:n osakkeenomistajille hyväksyttäväksi; ehdotus vastuuvapauden myöntämisestä LuxSCS:n ainoalle johtajalle 31. joulukuuta 2008 päättyneen tilivuoden osalta; LuxOpCon tilinpäätöksen hyväksyminen 31. joulukuuta 2008; AEH:n tilinpäätöksen hyväksyminen 31. joulukuuta 2008; ehdotus AEH:n osakepääoman korottamiseksi käteisvaroina. |
| | 6.7.2009 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana, [...] varapääjohtajana, [...] varapääjohtajana, rahastonhoitajana ja johtaja) | 31. joulukuuta 2008 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen ja tuloksen jakaminen; ainoan johtoon kuuluvan henkilön johtajan vastuuvapaus 31. joulukuuta 2008 päättyneen tilivuoden osalta. |
| | 31.8.2009 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana) | LuxSCS:n ylimääräisen yhtiökokouksen kutsuminen 1. syyskuuta 2009 seuraavaa koskien: Ilmoitus luopua oikeuksista; LuxSCS:n yhtiöjärjestyksen muuttaminen ACI Holdings Limitedin selvitystilan seurauksena ja sen siihen liittyvien LuxSCS:n hallussa olevien 3 750 rajoitetun osakkeen siirtäminen emoyhtiölle Amazon.com Int'l Sales, Inc:ille. |
| | 11.9.2009 | LuxSCS:n yhtiökokouksen pöytäkirjat ([...] pääjohtajana, [...] sihteerinä, [...] valvojana) | Ilmoitus luopua oikeuksista; LuxSCS:n yhtiöjärjestyksen muuttaminen ACI Holdings Limitedin selvitystilan seurauksena ja sen siihen liittyvien LuxSCS:n hallussa olevien 3 750 rajoitetun osakkeen siirtäminen emoyhtiölle Amazon.com Int'l Sales, Inc:ille. |
| | 7.12.2009 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana) | Päätös AEH:n osakepääoman korottamiseksi käteisvaroin. |
| | 22.12.2009 | LuxSCS:n osakkeenomistajien kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana, [...] varapääjohtajana, [...] varapääjohtajana ja rahastonhoitajana) | LuxSCS:n väliosingon jakamisen hyväksyminen. |
| | 22.12.2009 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana) | Väliosingon jakaminen LuxSCS:n osakkeenomistajille. |
| | 30.4.2010 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana) | LuxOpCon tilinpäätöksen hyväksyminen 31. joulukuuta 2009; AEH:n tilinpäätöksen hyväksyminen 31. joulukuuta 2009. |
| | 28.5.2010 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana) | LuxSCS:n 31. joulukuuta 2009 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen ja päätös sen luovuttamisesta LuxSCS:n osakkeenomistajille ja vastuuvapauden myöntäminen LuxSCS:n ainoalle johtoon kuuluvalle henkilölle 31. joulukuuta 2009 päättyneen tilivuoden osalta; LuxSCS:n osakkeenomistajien ja ainoan johtoon kuuluvan henkilön rekisteröidyn toimipaikan muutoksen vahvistaminen. |
| | 14.6.2010 | LuxSCS:n osakkeenomistajien kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana, [...] varapääjohtajana, [...] varapääjohtajana ja rahastonhoitajana) | 31. joulukuuta 2009 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen ja tuloksen jakaminen; ainoan johtoon kuuluvan vastuuvapaus 31 päivänä joulukuuta 2009 päättyneen tilivuoden osalta. |
| | 5.7.2010 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana) | LuxSCS:n AEH:lle käteisvaroina maksaman osakkeenomistajan ennakkomaksun vahvistaminen; AEH:n osakepääoman korottamisen hyväksyminen apporttina. |
| | 13.12.2010 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana) | LuxSCS:n AEH:lle käteisvaroina maksaman osakkeenomistajan ennakkomaksun vahvistaminen; ehdotus AEH:n osakepääoman korottamiseksi apporttina; valtakirjat [...]:lle, [...]:lle ja [...]:lle, jotta ne voivat toimia LuxSCS:n puolesta tässä asiassa. |
| | 7.4.2011 | LuxSCS:n osakkeenomistajien kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana, [...] varapääjohtajana) | 41 miljoonaa Englannin puntaa vastaavan euromääräisen rahamäärän allokointi LuxSCS:n erityisvarantoon Amazon.com Int'l Sales, Inc:n maksaman 3 115 osakkeen lisäksi, jotka se omistaa Video Island Entertainment Ltd:ssä. |
| | 7.4.2011 | LuxSCS:n osakkeenomistajien kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana) | Päätös ehdottaa LuxSCS:n osakkeenomistajille 41 miljoonaa Englannin puntaa vastaavan euromääräisen rahamäärän allokointia LuxSCS:n erityisvarantoon Amazon.com Int'l Sales, Inc:n maksaman 3 115 osakkeen lisäksi, jotka se omistaa Video Island Entertainment Ltd:ssä; LuxSCS:n kokonaan omistamalleen tytäryhtiölle LuxOpColle myöntämän rahoitusosuuden hyväksyminen 3 115 osakkeella, jotka ovat Video Island Entertainment Limitedissä. |
| | 23.5.2011 | LuxSCS:n osakkeenomistajien kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana, [...] varapääjohtajana, [...] varapääjohtajana ja rahastonhoitajana) | 31. joulukuuta 2010 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen ja tuloksen jakaminen; ainoan johtoon kuuluvan vastuuvapaus 31. joulukuuta 2010 päättyneen tilivuoden osalta. |
| | 23.5.2011 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana) | LuxSCS:n 31. joulukuuta 2010 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen ja päätös tilinpäätöksen esittämisestä LuxSCS:n osakkeenomistajien hyväksyttäväksi; Ehdotus vastuuvapauden myöntämisestä LuxSCS:n ainoalle johtajalle 31. joulukuuta 2010 päättyneen tilivuoden osalta. |
| | 1.7.2011 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana) | LuxsCS:n AEH:lle tekemän osakkeenomistajan ennakkomaksun vahvistaminen; AEH:n osakepääoman korottamisen hyväksyminen apporttina ainoan osakkeenomistajan toimesta. |
| | 25.1.2012 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana) | [...]:n eroamisen myöntäminen LuxOpCon johdosta ja AEH:n vastuuvapauden myöntämisen hyväksyminen; [...]:n nimittämisen tunnustaminen LuxOpCon ja AEH:n uudeksi johtajaksi; LuxOpCon ja AEH:n allekirjoitusten valtuutuskäytännön muuttamisen hyväksyminen; LuxSCS:lle tehdyn osakkeenomistajan ennakkomaksun vahvistaminen; AEH:n osakepääoman korottamisen hyväksyminen apporttina; LuxSCS:n tekemän muutetun ja oikaistun luottojärjestelysopimuksen ratifioiminen; LuxSCS:n tekemän 28. maaliskuuta 2011 kirjatun henkisen omaisuuden luovutussopimuksen sekä [hankinta Q]:n ratifioiminen. |
| | 23.4.2012 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana) | LuxSCS:n 31. joulukuuta 2011 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen ja vastuuvapauden myöntäminen LuxSCS:n ainoalle johtoon kuuluvalle henkilölle 31. joulukuuta 2011 päättynen tilivuoden osalta; LuxOpCon 31. joulukuuta 2011 annetun tilinpäätöksen hyväksyminen osakkeenomistajana; AEH:n 31. joulukuuta 2011 annetun tilinpäätöksen hyväksyminen osakkeenomistajana. |
| | 27.4.2012 | LuxSCS:n osakkeenomistajien kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana, [...] varapääjohtajana, [...] varapääjohtajana ja rahastonhoitajana) | 31. joulukuuta 2011 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen ja tuloksen jakaminen; ainoan johtoon kuuluvan vastuuvapauden myöntäminen 31 päivänä joulukuuta 2011 päättyneen tilivuoden osalta. |
| | 27.8.2012 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana) | [...]:n eroamisen hyväksyminen LuxOpCon ja AEH:n johdosta; [...] ja [...]: n nimittäminen LuxOpCon ja AEH:n uusiksi johtajiksi ja LuxOpCon ja AEH:n allekirjoittavan valtuuskäytännön muuttaminen; LuxSCS:n AEH:lle käteisvaroina maksaman osakkeenomistajan ennakkomaksun vahvistaminen; AEH:n osakepääoman korottamisen hyväksyminen apporttina. |
| | 12.12.2012 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan kirjallinen ratkaisu (LuxSCS:tä edustaa [...] toimivallan delegoinnin nojalla) | [...]:n nimittämisen hyväksyminen LuxOpCon ja AEH:n uudeksi johtajaksi, LuxOpCon ja AEH:n allekirjoittavan valtuuskäytännön muuttamisen hyväksyminen; [...]:n eroamisen hyväksyminen LuxOpCon ja AEH:n johdosta. |
| | 2.4.2013 | LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan kirjallinen ratkaisu (LuxSCS:tä edustaa [...] toimivallan delegoinnin nojalla) | LuxSCS:n tilinpäätöksen vahvistaminen 31. joulukuuta 2012 ja vastuuvapauden myöntäminen LuxSCS:n ainoalle johtoon kuuluvalle henkilölle; AEH:n tilinpäätöksen hyväksyminen 31. joulukuuta 2012 osakkeenomistajana; LuxOpCon tilinpäätöksen hyväksyminen 31. joulukuuta 2012 osakkeenomistajana; LuxSCS:n tekemän omaisuuden ostosopimuksen tekeminen tietyn omaisuuden hankkimista varten [hankinta W1]:ltä ja [hankinta W2]:lta; LuxSCS:n Elkotob.com LLC:n kanssa tekemän henkisen omaisuuden luovutussopimusta koskevan muutoksen hyväksyminen. |
| | 8.4.2013 | LuxSCS:n osakkeenomistajien kirjallinen ratkaisu (LuxSCS:stä edustaa [...] toimivallan delegoinnin nojalla, [...] varapuheenjohtajana, [...] varatoimitusjohtajana ja rahastonhoitajana) | Tilinpäätöksen vahvistaminen 31. joulukuuta 2012 ja tuloksen jakaminen; ainoan johtoon kuuluvan vastuuvapaus 31. joulukuuta 2012 päättyneelle tilivuodelle. |

(216)

Amazon vahvisti, että Amazon-konsernin työntekijät, jotka osallistuvat aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen ja ylläpitoon, eivät ole LuxSCS:n palveluksessa eivätkä LuxSCS:ssa osallisten yhteisöjen palveluksessa (232). Ymmärtääkseen paremmin LuxSCS:n toteuttamia toimia komissio pyysi Amazonia toimittamaan LuxSCS:n ainoan johtajan kirjalliset päätöslauselmat sekä LuxSCS:n yhtiökokousten pöytäkirjat. Yhteenveto LuxSCS:n ainoan johtajan (ts. Amazon Europe Holding, Inc.) kirjallisista päätöslauselmista ja LuxSCS:n ja sen kumppaneiden välisten vuosien 2004–2013 yhtiökokousten pöytäkirjoista on annettu taulukossa 14.

232

Taulukko 14

Taulukko 14

LuxSCS:n vuosien 2004–2013 pöytäkirjat

LuxSCS:n vuosien 2004–2013 pöytäkirjat

Päivämäärä

Päätöksen luonne

Tiivistelmä

7.6.2004

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] asiamiehenä)

Perustamisen jälkeisiä vaiheita koskevien kaikkien tarvittavien toimien hyväksyminen, pankkitilin avaamisen vahvistaminen [pankissa]; [palveluyrityksen] kanssa tehdyn maksupalvelusopimuksen hyväksyminen, LuxOpCon liittäminen.

14.1.2005

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] varapääjohtajana)

Kahden kustannustenjakosopimuksen ja buy-in-sopimuksen vahvistaminen; LuxSCS:n yhtiöjärjestyksen muutosten hyväksyminen, jotta voidaan päättää osinkoja ja muita jakamisia koskevien tiettyjen oikeuksien hyväksyminen sekä erityisten ylikurssirahastojen hyväksyminen; LuxSCS:n osakepääoman korottaminen, siten että ACI Holdings Limited, Gibraltarilainen yhtiö (”ACI”), sitoutuu kaikkien varojen ja velkojen siirtoon; [...]:n hyväksyminen LuxOpCon ylimääräiseksi johtajaksi ja LuxOpCon toimialan muuttamisen hyväksyminen; saamavekselin myöntäminen Amazon.com International Sales, Inc:lle; lainan myöntäminen LuxOpColle.

17.1.2005

Ylimääräisen yhtiökokouksen pöytäkirjat ([...] pääjohtajana, [...] sihteerinä, [...] valvojana)

Uuden yhtiöjärjestyksen hyväksyminen, jotta voidaan päättää osinkoja ja muita jakamisia koskevien tiettyjen oikeuksien hyväksyminen; osakepääoman korotus

7.6.2005

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] varapääjohtajana)

LuxSCS:n rekisteröidyn osoitteen siirtäminen.

22.6.2005

Yhtiökokouksen pöytäkirjat ([...] pääjohtajana, [...] sihteerinä, [...] valvojana)

Ilmoitus oikeuksista luopumisesta; 31. joulukuuta 2004 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen; vastuuvapauden myöntäminen Amazon Europe Holding, Inc:n ainoalle johtoon kuuluvalle henkilölle 31. joulukuuta 2004 päättyneen tilivuoden osalta.

22.6.2005

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] varapääjohtajana)

LuxSCS:n tiliselvitys 31. joulukuuta 2004 ja päätös tilinpäätöksen esittämisestä LuxSCS:n osakkeenomistajien hyväksyttäväksi; vastuuvapauden myöntäminen LuxSCS:n ainoalle johtoon kuuluvalle henkilölle 31. joulukuuta 2004 päättyneen tilivuoden osalta.

6.2.2006

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] toimii puolesta)

Hyväksytään LuxSCS:n osakepääoman korottaminen Amazon.com, Inc:n Amazon.com Holdings SAS:ssa omistamien osakkeiden apporttina, joiden arvo on 1 017 240 Yhdysvaltain dollaria, korvauksena LuxSCS:n myöntämistä rajoitetuista osakkeista; hyväksytään yhden tai useamman osakkeiden siirtosopimuksen tekeminen, jotta saadaan 100 prosenttia Amazon.com, Inc:n omistamista Amazon.co.uk Ltd:n ja Amazon.de GmbH:n osakkeista ja 95,8 prosenttia Amazon.com, Inc:in omistamista Amazon.fr Holdings SAS:n osakkeista korvaukseksi 194 672 760,00 Yhdysvaltain dollarin suuruisesta velkakirjasta; LuxSCS:n osakepääoman korottamisen hyväksyminen, siten että ACI Holdings Limited sitoutuu kaikkien varojen ja velkojen siirtoon korvaukseksi LuxSCS:n rajoitetuista osakkeista.

6.2.2006

LuxSCS:n ylimääräisen yhtiökokouksen pöytäkirjat ([...] pääjohtajana, [...] sihteerinä, [...] valvojana)

LuxSCS:n osakepääoman korottaminen; päätös hyväksyä Amazon.com, Inc:n uusien rajoitettujen osakkeiden merkitseminen ja maksaminen apporttina; LuxSCS:n osakepääoman korotus; ACI Holdings Limitedin uusien rajoitettujen osakkeiden merkitseminen ja maksaminen apporttina; LuxSCS:n 900 rajoitetun osakkeen peruuttaminen; LuxSCS:n uusi osakeomistusrakenne.

7.2.2006

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] toimii puolesta)

Osakkeiden siirtosopimuksen tekemisen hyväksyminen, jossa myydään 100 prosenttia Amazon.de GmbH:n osakkeista ja 8 724 191 (eli 93,1471 prosenttia) Amazon.co.uk Ltd.:n osakkeista, vastineeksi 136 828 362 euron joukkolainasta; ehdotus antaa 6,8529 prosenttia Amazon.co.uk Ltd:n osakkeista ja 100 prosenttia Amazon.fr Holdings SAS:n osakkeista LuxOpColle; lainan myöntäminen LuxOpColle.

18.4.2006

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] toimii puolesta)

Päätös jakaa LuxSCS:n 6 päivänä helmikuuta 2006 Amazon.com, Inc:ille antama 194 672 760 Yhdysvaltain dollarin suuruinen velkakirja kolmeksi eri velkakirjaksi. LuxSCS:n osakepääoman korottaminen apportteina Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Saksassa toimivan ACI:n lainan avulla korvaukseksi LuxSCS:n rajoitettujen osakkeiden myöntämisestä.

19.4.2006

LuxSCS:n ylimääräisen yhtiökokouksen pöytäkirjat ([...] pääjohtajana, [...] sihteerinä, [...] valvojana)

LuxSCS:n osakepääoman korottaminen; päätös hyväksyä Amazon.com, Inc:n uusien rajoitettujen osakkeiden merkitseminen ja maksaminen apportteina luontoissuorituksen muodossa; LuxSCS:n uusi rakenne; yhtiöjärjestyksen muuttaminen.

28.4.2006

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] varapääjohtajana)

[...]:n eroamisen myöntäminen LuxOpCon johdosta ja [...]:n ja [...]:n nimittäminen LuxOpCon johtajiksi; LuxSCS:n osakepääoman korottamisen hyväksyminen siten, että ACI Holdings Limited, Gibraltarilainen yhtiö (”ACI”), sitoutuu kaikkien varojen ja velkojen siirtoon; hyväksytään tiettyjen henkistä omaisuutta koskevien oikeuksien luovuttaminen Amazon.co.uk Ltd:lta., Amazon.fr Holdings SAS:ltä ja Amazon.de GmbH:lta; Amazon.com Int'l Sales, Inc.:n EU-vähittäiskaupan oston hyväksyminen ja sitä seuraava siirto LuxOpColle; hyväksytään henkistä omaisuutta koskevat lisenssisopimukset LuxOpCon kanssa; LuxSCS:n tiettyjen rajallisten osakkeenomistajien fuusio; laina LuxOpColle.

28.4.2006

LuxSCS:n ylimääräisen yhtiökokouksen pöytäkirjat ([...] pääjohtajana, [...] sihteerinä, [...] valvojana)

Osakepääoman korottaminen; päätös hyväksyä ACI Holdings Limitedin kaikkien 3 750 rajoitetun osakkeen merkitseminen ja maksaminen; 1 993 osakkeen peruuttaminen; LuxSCS:n uusi osakeomistusrakenne; yhtiöjärjestyksen muuttaminen.

9.5.2006

LuxSCS:n yhtiökokouksen pöytäkirjat ([...] pääjohtajana, [...] sihteerinä, [...] valvojana)

Ilmoitus luopua oikeuksista; hyväksytään Amazon.com Int'l Marketplace, Inc:in fuusiosta Amazon Int'l Salesiin seuraavat muutokset LuxSCS:n yhtiöjärjestykseen.

27.6.2006

LuxSCS:n ylimääräisen yhtiökokouksen pöytäkirjat ([...] pääjohtajana, [...] sihteerinä, [...] valvojana)

ACI Holdings Limitedin henkilökohtaisen ylikurssirahaston vähentäminen 28. huhtikuuta 2006 maksettavan osuuden lopulliseen arvostukseen.

22.5.2007

LuxSCS:n osakkeenomistajien kirjallinen ratkaisu ([...] varapääjohtajana, [...] varapääjohtajana, [...] rahastonhoitajana ja johtajana)

LuxSCS:n 31. joulukuuta 2005 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen ja päätös tilinpäätöksen esittämisestä LuxSCS:n ainoalle osakkeenomistajalle ja vastuuvapauden myöntämisestä LuxSCS:n ainoalle johtoon kuuluvalle henkilölle 31. joulukuuta 2005 päättyneen tilivuoden osalta.

22.5.2007

LuxSCS:n osakkeenomistajien kirjallinen ratkaisu ([...] varapääjohtajana, [...] varapääjohtajana, [...] varapääjohtajana, rahastonhoitajana ja johtaja)

31. joulukuuta 2005 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen ja tuloksen jakaminen; johtajien vastuuvapaus 31 päivänä joulukuuta 2005 päättyneen tilivuoden osalta.

25.4.2008

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] varapääjohtajana)

LuxSCS:n 31. joulukuuta 2006 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen ja päätös tilinpäätöksen esittämisestä LuxSCS:n osakkeenomistajille hyväksyttäväksi; Ratkaisu vastuuvapauden myöntämisestä LuxSCS:n ainoalle johtajalle 31. joulukuuta 2006 päättyneen tilivuoden osalta.

25.4.2008

LuxSCS:n osakkeenomistajien kirjallinen ratkaisu ([...] varapääjohtajana, [...] varapääjohtajana, [...] varapääjohtajana, rahastonhoitajana ja johtaja)

31. joulukuuta 2006 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen ja tuloksen jakaminen ja päätös esittää tilinpäätös LuxSCS:n osakkeenomistajille; ainoan johtoon kuuluvan henkilön vastuuvapaus 31. joulukuuta 2006 päättyneen tilivuoden osalta.

18.6.2008

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] varapääjohtajana)

LuxOpCon 31. joulukuuta 2006 annetun tilinpäätöksen hyväksyminen ja allekirjoituksen valtuutuskäytäntöjen muuttaminen ja hyväksyminen; Amazon Eurasia Holdings Sarlin (”AEH”) tilinpäätöksen hyväksyminen 31. joulukuuta 2006 ja allekirjoituksen valtuutuskäytäntöjen muuttaminen ja hyväksyminen.

23.3.2009

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] varapääjohtajana)

Päätös maksaa AEH:lle 25 000 euron kokonaissumma AEH korvaukseksi AEH:n uusien osakkeiden myöntämisestä.

25.6.2009

LuxSCS:n osakkeenomistajien kirjallinen ratkaisu ([...] varapääjohtajana, [...] pääjohtajana, [...] varapääjohtajana, rahastonhoitajana ja johtaja)

31. joulukuuta 2008 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen ja tuloksen jakaminen; ainoan johtoon kuuluvan henkilön johtajan vastuuvapaus 31. joulukuuta 2008 päättyneen tilivuoden osalta.

25.6.2009

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana)

LuxSCS:n 31. joulukuuta 2009 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen ja päätös tilinpäätöksen esittämisestä LuxSCS:n osakkeenomistajille hyväksyttäväksi; ehdotus vastuuvapauden myöntämisestä LuxSCS:n ainoalle johtajalle 31. joulukuuta 2008 päättyneen tilivuoden osalta; LuxOpCon tilinpäätöksen hyväksyminen 31. joulukuuta 2008; AEH:n tilinpäätöksen hyväksyminen 31. joulukuuta 2008; ehdotus AEH:n osakepääoman korottamiseksi käteisvaroina.

6.7.2009

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana, [...] varapääjohtajana, [...] varapääjohtajana, rahastonhoitajana ja johtaja)

31. joulukuuta 2008 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen ja tuloksen jakaminen; ainoan johtoon kuuluvan henkilön johtajan vastuuvapaus 31. joulukuuta 2008 päättyneen tilivuoden osalta.

31.8.2009

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana)

LuxSCS:n ylimääräisen yhtiökokouksen kutsuminen 1. syyskuuta 2009 seuraavaa koskien: Ilmoitus luopua oikeuksista; LuxSCS:n yhtiöjärjestyksen muuttaminen ACI Holdings Limitedin selvitystilan seurauksena ja sen siihen liittyvien LuxSCS:n hallussa olevien 3 750 rajoitetun osakkeen siirtäminen emoyhtiölle Amazon.com Int'l Sales, Inc:ille.

11.9.2009

LuxSCS:n yhtiökokouksen pöytäkirjat ([...] pääjohtajana, [...] sihteerinä, [...] valvojana)

Ilmoitus luopua oikeuksista; LuxSCS:n yhtiöjärjestyksen muuttaminen ACI Holdings Limitedin selvitystilan seurauksena ja sen siihen liittyvien LuxSCS:n hallussa olevien 3 750 rajoitetun osakkeen siirtäminen emoyhtiölle Amazon.com Int'l Sales, Inc:ille.

7.12.2009

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana)

Päätös AEH:n osakepääoman korottamiseksi käteisvaroin.

22.12.2009

LuxSCS:n osakkeenomistajien kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana, [...] varapääjohtajana, [...] varapääjohtajana ja rahastonhoitajana)

LuxSCS:n väliosingon jakamisen hyväksyminen.

22.12.2009

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana)

Väliosingon jakaminen LuxSCS:n osakkeenomistajille.

30.4.2010

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana)

LuxOpCon tilinpäätöksen hyväksyminen 31. joulukuuta 2009; AEH:n tilinpäätöksen hyväksyminen 31. joulukuuta 2009.

28.5.2010

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana)

LuxSCS:n 31. joulukuuta 2009 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen ja päätös sen luovuttamisesta LuxSCS:n osakkeenomistajille ja vastuuvapauden myöntäminen LuxSCS:n ainoalle johtoon kuuluvalle henkilölle 31. joulukuuta 2009 päättyneen tilivuoden osalta; LuxSCS:n osakkeenomistajien ja ainoan johtoon kuuluvan henkilön rekisteröidyn toimipaikan muutoksen vahvistaminen.

14.6.2010

LuxSCS:n osakkeenomistajien kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana, [...] varapääjohtajana, [...] varapääjohtajana ja rahastonhoitajana)

31. joulukuuta 2009 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen ja tuloksen jakaminen; ainoan johtoon kuuluvan vastuuvapaus 31 päivänä joulukuuta 2009 päättyneen tilivuoden osalta.

5.7.2010

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana)

LuxSCS:n AEH:lle käteisvaroina maksaman osakkeenomistajan ennakkomaksun vahvistaminen; AEH:n osakepääoman korottamisen hyväksyminen apporttina.

13.12.2010

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana)

LuxSCS:n AEH:lle käteisvaroina maksaman osakkeenomistajan ennakkomaksun vahvistaminen; ehdotus AEH:n osakepääoman korottamiseksi apporttina; valtakirjat [...]:lle, [...]:lle ja [...]:lle, jotta ne voivat toimia LuxSCS:n puolesta tässä asiassa.

7.4.2011

LuxSCS:n osakkeenomistajien kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana, [...] varapääjohtajana)

41 miljoonaa Englannin puntaa vastaavan euromääräisen rahamäärän allokointi LuxSCS:n erityisvarantoon Amazon.com Int'l Sales, Inc:n maksaman 3 115 osakkeen lisäksi, jotka se omistaa Video Island Entertainment Ltd:ssä.

7.4.2011

LuxSCS:n osakkeenomistajien kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana)

Päätös ehdottaa LuxSCS:n osakkeenomistajille 41 miljoonaa Englannin puntaa vastaavan euromääräisen rahamäärän allokointia LuxSCS:n erityisvarantoon Amazon.com Int'l Sales, Inc:n maksaman 3 115 osakkeen lisäksi, jotka se omistaa Video Island Entertainment Ltd:ssä; LuxSCS:n kokonaan omistamalleen tytäryhtiölle LuxOpColle myöntämän rahoitusosuuden hyväksyminen 3 115 osakkeella, jotka ovat Video Island Entertainment Limitedissä.

23.5.2011

LuxSCS:n osakkeenomistajien kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana, [...] varapääjohtajana, [...] varapääjohtajana ja rahastonhoitajana)

31. joulukuuta 2010 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen ja tuloksen jakaminen; ainoan johtoon kuuluvan vastuuvapaus 31. joulukuuta 2010 päättyneen tilivuoden osalta.

23.5.2011

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana)

LuxSCS:n 31. joulukuuta 2010 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen ja päätös tilinpäätöksen esittämisestä LuxSCS:n osakkeenomistajien hyväksyttäväksi; Ehdotus vastuuvapauden myöntämisestä LuxSCS:n ainoalle johtajalle 31. joulukuuta 2010 päättyneen tilivuoden osalta.

1.7.2011

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana)

LuxsCS:n AEH:lle tekemän osakkeenomistajan ennakkomaksun vahvistaminen; AEH:n osakepääoman korottamisen hyväksyminen apporttina ainoan osakkeenomistajan toimesta.

25.1.2012

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana)

[...]:n eroamisen myöntäminen LuxOpCon johdosta ja AEH:n vastuuvapauden myöntämisen hyväksyminen; [...]:n nimittämisen tunnustaminen LuxOpCon ja AEH:n uudeksi johtajaksi; LuxOpCon ja AEH:n allekirjoitusten valtuutuskäytännön muuttamisen hyväksyminen; LuxSCS:lle tehdyn osakkeenomistajan ennakkomaksun vahvistaminen; AEH:n osakepääoman korottamisen hyväksyminen apporttina; LuxSCS:n tekemän muutetun ja oikaistun luottojärjestelysopimuksen ratifioiminen; LuxSCS:n tekemän 28. maaliskuuta 2011 kirjatun henkisen omaisuuden luovutussopimuksen sekä [hankinta Q]:n ratifioiminen.

23.4.2012

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana)

LuxSCS:n 31. joulukuuta 2011 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen ja vastuuvapauden myöntäminen LuxSCS:n ainoalle johtoon kuuluvalle henkilölle 31. joulukuuta 2011 päättynen tilivuoden osalta; LuxOpCon 31. joulukuuta 2011 annetun tilinpäätöksen hyväksyminen osakkeenomistajana; AEH:n 31. joulukuuta 2011 annetun tilinpäätöksen hyväksyminen osakkeenomistajana.

27.4.2012

LuxSCS:n osakkeenomistajien kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana, [...] varapääjohtajana, [...] varapääjohtajana ja rahastonhoitajana)

31. joulukuuta 2011 annetun tilinpäätöksen vahvistaminen ja tuloksen jakaminen; ainoan johtoon kuuluvan vastuuvapauden myöntäminen 31 päivänä joulukuuta 2011 päättyneen tilivuoden osalta.

27.8.2012

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu ([...] pääjohtajana)

[...]:n eroamisen hyväksyminen LuxOpCon ja AEH:n johdosta; [...] ja [...]: n nimittäminen LuxOpCon ja AEH:n uusiksi johtajiksi ja LuxOpCon ja AEH:n allekirjoittavan valtuuskäytännön muuttaminen; LuxSCS:n AEH:lle käteisvaroina maksaman osakkeenomistajan ennakkomaksun vahvistaminen; AEH:n osakepääoman korottamisen hyväksyminen apporttina.

12.12.2012

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan kirjallinen ratkaisu (LuxSCS:tä edustaa [...] toimivallan delegoinnin nojalla)

[...]:n nimittämisen hyväksyminen LuxOpCon ja AEH:n uudeksi johtajaksi, LuxOpCon ja AEH:n allekirjoittavan valtuuskäytännön muuttamisen hyväksyminen; [...]:n eroamisen hyväksyminen LuxOpCon ja AEH:n johdosta.

2.4.2013

LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan kirjallinen ratkaisu (LuxSCS:tä edustaa [...] toimivallan delegoinnin nojalla)

LuxSCS:n tilinpäätöksen vahvistaminen 31. joulukuuta 2012 ja vastuuvapauden myöntäminen LuxSCS:n ainoalle johtoon kuuluvalle henkilölle; AEH:n tilinpäätöksen hyväksyminen 31. joulukuuta 2012 osakkeenomistajana; LuxOpCon tilinpäätöksen hyväksyminen 31. joulukuuta 2012 osakkeenomistajana; LuxSCS:n tekemän omaisuuden ostosopimuksen tekeminen tietyn omaisuuden hankkimista varten [hankinta W1]:ltä ja [hankinta W2]:lta; LuxSCS:n Elkotob.com LLC:n kanssa tekemän henkisen omaisuuden luovutussopimusta koskevan muutoksen hyväksyminen.

8.4.2013

LuxSCS:n osakkeenomistajien kirjallinen ratkaisu (LuxSCS:stä edustaa [...] toimivallan delegoinnin nojalla, [...] varapuheenjohtajana, [...] varatoimitusjohtajana ja rahastonhoitajana)

Tilinpäätöksen vahvistaminen 31. joulukuuta 2012 ja tuloksen jakaminen; ainoan johtoon kuuluvan vastuuvapaus 31. joulukuuta 2012 päättyneelle tilivuodelle.

| (217) | Kuten taulukosta 14 ilmenee, ainoan johtajan kirjalliset päätöslauselmat ja LuxSCS:n vuosien 2004 ja 2013 välisenä aikana pidettyjen yhtiökokousten pöytäkirjat osoittavat, että ainoa johtaja ja LuxSCS:n kumppanit käsittelivät pääasiassa vain aiheita, jotka liittyivät heidän sijoitustensa valvontaan LuxSCS:n kumppaneina, kuten osakepääoman muutokset, pääomapanokset, lainojen myöntäminen tytäryhtiöille sekä muut LuxSCS:ään ja sen tytäryhtiöihin liittyvät rahoituspäätökset. Kirjallisissa päätöslauselmissa ja pöytäkirjoissa esitetyt päätökset koskivat myös tytäryhtiöiden johtajien nimittämistä, erottamista ja irtisanoutumista, yhtiöjärjestyksen muuttamista ja tilinpäätöksen hyväksymistä. |
| --- | --- |

(217)

Kuten taulukosta 14 ilmenee, ainoan johtajan kirjalliset päätöslauselmat ja LuxSCS:n vuosien 2004 ja 2013 välisenä aikana pidettyjen yhtiökokousten pöytäkirjat osoittavat, että ainoa johtaja ja LuxSCS:n kumppanit käsittelivät pääasiassa vain aiheita, jotka liittyivät heidän sijoitustensa valvontaan LuxSCS:n kumppaneina, kuten osakepääoman muutokset, pääomapanokset, lainojen myöntäminen tytäryhtiöille sekä muut LuxSCS:ään ja sen tytäryhtiöihin liittyvät rahoituspäätökset. Kirjallisissa päätöslauselmissa ja pöytäkirjoissa esitetyt päätökset koskivat myös tytäryhtiöiden johtajien nimittämistä, erottamista ja irtisanoutumista, yhtiöjärjestyksen muuttamista ja tilinpäätöksen hyväksymistä.

| (218) | Taulukossa 14 esitetyistä 46 kirjallisesta päätöslauselmasta ja pöytäkirjasta vain seuraavat neljä liittyvät aineettomiin hyödykkeisiin.






  — | LuxSCS:n ainoa johtaja hyväksyi ja vahvisti 14 päivänä tammikuuta 2005, että LuxSCS oli jo solminut buy-in-sopimuksen ja kaksi kustannustenjakosopimusta joulukuussa 2004 ja tammikuussa 2005. |
| --- | --- | --- |

(218)

Taulukossa 14 esitetyistä 46 kirjallisesta päätöslauselmasta ja pöytäkirjasta vain seuraavat neljä liittyvät aineettomiin hyödykkeisiin.

—

LuxSCS:n ainoa johtaja hyväksyi ja vahvisti 14 päivänä tammikuuta 2005, että LuxSCS oli jo solminut buy-in-sopimuksen ja kaksi kustannustenjakosopimusta joulukuussa 2004 ja tammikuussa 2005.

| — | LuxSCS:n ainoa johtaja hyväksyi 28 päivänä huhtikuuta 2006 Euroopassa tapahtuvan vähittäiskauppatoiminnan uudelleenorganisoinnin yhteydessä toimituksellisen sisällön, tavaramerkkien ja verkkotunnusten toimeksiantamisen Amazon.co.uk Ltd:ltä, Amazon.fr Holding SAS:ltä ja Amazon.de GmbH:lta LuxSCS:lle sekä LuxOpCon kanssa tehdyn lisenssisopimuksen tekemisen. Ainoalle johtajalle annettiin lupa panna toimeen kyseiset sopimukset. |
| --- | --- |

—

LuxSCS:n ainoa johtaja hyväksyi 28 päivänä huhtikuuta 2006 Euroopassa tapahtuvan vähittäiskauppatoiminnan uudelleenorganisoinnin yhteydessä toimituksellisen sisällön, tavaramerkkien ja verkkotunnusten toimeksiantamisen Amazon.co.uk Ltd:ltä, Amazon.fr Holding SAS:ltä ja Amazon.de GmbH:lta LuxSCS:lle sekä LuxOpCon kanssa tehdyn lisenssisopimuksen tekemisen. Ainoalle johtajalle annettiin lupa panna toimeen kyseiset sopimukset.

| — | LuxSCS:n ainoa johtaja hyväksyi ja ratifioi 25 päivänä tammikuuta 2012 LuxSCS:n ja [hankinta Q]:n välisen henkisen omaisuuden luovutussopimuksen sellaisena kuin LuxSCS on sen solminut, ja sopimus tuli voimaan 29 päivänä maaliskuuta 2011. Ainoalle johtajalle annettiin lupa panna toimeen henkisen omaisuuden luovutussopimus. |
| --- | --- |

—

LuxSCS:n ainoa johtaja hyväksyi ja ratifioi 25 päivänä tammikuuta 2012 LuxSCS:n ja [hankinta Q]:n välisen henkisen omaisuuden luovutussopimuksen sellaisena kuin LuxSCS on sen solminut, ja sopimus tuli voimaan 29 päivänä maaliskuuta 2011. Ainoalle johtajalle annettiin lupa panna toimeen henkisen omaisuuden luovutussopimus.

| — | 2 päivänä huhtikuuta 2013 ilmoitettiin, että LuxSCS ja ATI olivat solmineet 1 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyn omaisuuden ostosopimuksen hankkiakseen kolmannelta osapuolelta tiettyä omaisuutta, joka koostuu ohjelmistokoodeista ja kaikista niihin liittyvistä immateriaalioikeuksista. LuxSCS:n ainoa johtaja ratifioi omaisuuden ostosopimuksen ja lisenssin LuxOpColle. |
| --- | --- |

—

2 päivänä huhtikuuta 2013 ilmoitettiin, että LuxSCS ja ATI olivat solmineet 1 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyn omaisuuden ostosopimuksen hankkiakseen kolmannelta osapuolelta tiettyä omaisuutta, joka koostuu ohjelmistokoodeista ja kaikista niihin liittyvistä immateriaalioikeuksista. LuxSCS:n ainoa johtaja ratifioi omaisuuden ostosopimuksen ja lisenssin LuxOpColle.

2.3.5   TIETOA AMAZON-KONSERNIIN KUULUVIEN YRITYSTEN JA ULKOPUOLISTEN YRITYSTEN VÄLISISTÄ HENKISEN OMAISUUDEN LISENSOINTIA KOSKEVISTA SOPIMUKSISTA

2.3.5.1   
  M.com-sopimukset

M.com-sopimukset

| (219) | Johdanto-osan (142) kappaleessa lueteltujen M.com-sopimusten lisäksi Amazon teki 11 muuta M.com-sopimusta vuosien 2004 ja 2006 välillä Bombay Companyn, DVF:n, Beben, Marks & Spencerin, Sears Canadan, Hobby Hubin, Benefit Cosmeticin, Timex.comin, Mothercare UK:n ja Devanlay US:n kanssa (233). |
| --- | --- |

(219)

Johdanto-osan (142) kappaleessa lueteltujen M.com-sopimusten lisäksi Amazon teki 11 muuta M.com-sopimusta vuosien 2004 ja 2006 välillä Bombay Companyn, DVF:n, Beben, Marks & Spencerin, Sears Canadan, Hobby Hubin, Benefit Cosmeticin, Timex.comin, Mothercare UK:n ja Devanlay US:n kanssa (233).

233

| (220) | Amazon selitti, että M.com-kumppanit eivät saaneet käyttöönsä Amazonin teknologiaa sellaisenaan. Amazon pikemminkin käytti teknologiaansa toimittaakseen tietotekniikka- ja verkkokauppapalveluita kumppaneilleen (234). Kuten Amazon selitti, M.com-sopimuksen mukaisesti ”Amazon sopi toimittavansa verkkokauppateknologian, jonka avulla kolmannet osapuolet voivat käyttää omia vähittäismyyntiverkkosivustojaan. M.com-asiakkaat, kuten [A], saivat käyttöönsä vain teknologian, mutta eivät käyttäneet tai saaneet oikeuksia Amazonin tavaramerkkeihin, tuotenimiin, asiakastietoihin tai muuhun Amazonin aineettomaan omaisuuteen (235).” Amazon selitti lisäksi, että jokaisen Amazonin tarjouksen osan erikseen hinnoittelun sijasta se käytti holistista lähestymistapaa M.com-sopimusten hinnoittelussa (236). Kiistanalaisen veropäätöksen jälkeiset M.com-sopimukset sisältävät määräyksiä, joissa täsmennetään, että kumpikin osapuoli saa vain rajoitetun, yleisen lisenssin kumppaninsa henkiseen omaisuuteen ja vain sopimuksen täytäntöönpanotarkoitukseen. |
| --- | --- |

(220)

Amazon selitti, että M.com-kumppanit eivät saaneet käyttöönsä Amazonin teknologiaa sellaisenaan. Amazon pikemminkin käytti teknologiaansa toimittaakseen tietotekniikka- ja verkkokauppapalveluita kumppaneilleen (234). Kuten Amazon selitti, M.com-sopimuksen mukaisesti ”Amazon sopi toimittavansa verkkokauppateknologian, jonka avulla kolmannet osapuolet voivat käyttää omia vähittäismyyntiverkkosivustojaan. M.com-asiakkaat, kuten [A], saivat käyttöönsä vain teknologian, mutta eivät käyttäneet tai saaneet oikeuksia Amazonin tavaramerkkeihin, tuotenimiin, asiakastietoihin tai muuhun Amazonin aineettomaan omaisuuteen (235).” Amazon selitti lisäksi, että jokaisen Amazonin tarjouksen osan erikseen hinnoittelun sijasta se käytti holistista lähestymistapaa M.com-sopimusten hinnoittelussa (236). Kiistanalaisen veropäätöksen jälkeiset M.com-sopimukset sisältävät määräyksiä, joissa täsmennetään, että kumpikin osapuoli saa vain rajoitetun, yleisen lisenssin kumppaninsa henkiseen omaisuuteen ja vain sopimuksen täytäntöönpanotarkoitukseen.

234

235

236

| (221) | Amazon korosti, että M.com-sopimusten ja LuxSCS:n ja LuxOpCon välisen lisenssisopimuksen välillä on merkittäviä eroja, koska ”LuxOpCon ja LuxSCS:n välisen sopimuksen mukaan LuxOpCo pääsi rajoituksetta miljoonien asiakkaiden tietoihin. Tällaista tietoihin pääsyä ei sisälly muihin M.com-sopimuksiin. Toiseksi LuxOpCon ja LuxSCS:n väliseen sopimukseen sisältyvät tavaramerkit ja verkkotunnukset, jotka eivät sisälly M.com-sopimuksiin.” (237) Amazon selitti, että se ei koskaan luovuta asiakastietoja kolmansille osapuolille (238). |
| --- | --- |

(221)

Amazon korosti, että M.com-sopimusten ja LuxSCS:n ja LuxOpCon välisen lisenssisopimuksen välillä on merkittäviä eroja, koska ”LuxOpCon ja LuxSCS:n välisen sopimuksen mukaan LuxOpCo pääsi rajoituksetta miljoonien asiakkaiden tietoihin. Tällaista tietoihin pääsyä ei sisälly muihin M.com-sopimuksiin. Toiseksi LuxOpCon ja LuxSCS:n väliseen sopimukseen sisältyvät tavaramerkit ja verkkotunnukset, jotka eivät sisälly M.com-sopimuksiin.” (237) Amazon selitti, että se ei koskaan luovuta asiakastietoja kolmansille osapuolille (238).

237

238

| (222) | Siirtohinnoitteluraportissa viitatut M.com-sopimukset on kuvattu tarkemmin johdanto-osan 223–229 kappaleissa. |
| --- | --- |

(222)

Siirtohinnoitteluraportissa viitatut M.com-sopimukset on kuvattu tarkemmin johdanto-osan 223–229 kappaleissa.

| (223) | [A]:n kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti Amazon suostui luomaan, kehittämään, isännöimään ja ylläpitämään uutta [A]:n verkkosivustoa ja [A]:n kauppaa Amazonin verkkosivustoilla, joka korvasi [A]:n olemassa olevan verkkokaupan. [A] päätti myytäväksi tarjottavien tuotteiden hinnan sekä [A]:n verkkosivustolla että [A]:n myymälässä toimien siten tuotteiden myyjänä (239). Amazon oli vastuussa kaikkien pakettien postituksesta ja käsittelystä loppukäyttäjille sekä asiakaspalvelun tarjoamisesta. [A] ja Amazon eivät vaihtaneet omistusoikeuksia tai henkiseen omaisuuteen liittyviä oikeuksia, ellei niitä mainittu erikseen sopimuksessa. Amazon lisensoi [A]:lle yleiset, rajoitetut ja siirtämättömät oikeudet käyttää Amazonin henkistä omaisuutta, mitä pidettiin melko välttämättömänä sopimuspuolten velvoitteiden täyttämisessä (240). Amazon myönsi [A]:lle samanlaiset hyödyntämislisenssit (241). Aloituspäivästä alkaen molempien verkkokauppojen kautta saadut asiakastiedot olivat osapuolten yhteisomistuksessa. Ennen aloituspäivää osapuolten keräämät tiedot pysyivät kyseisen osapuolen yksinomaisena omaisuutena (242). |
| --- | --- |

(223)

[A]:n kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti Amazon suostui luomaan, kehittämään, isännöimään ja ylläpitämään uutta [A]:n verkkosivustoa ja [A]:n kauppaa Amazonin verkkosivustoilla, joka korvasi [A]:n olemassa olevan verkkokaupan. [A] päätti myytäväksi tarjottavien tuotteiden hinnan sekä [A]:n verkkosivustolla että [A]:n myymälässä toimien siten tuotteiden myyjänä (239). Amazon oli vastuussa kaikkien pakettien postituksesta ja käsittelystä loppukäyttäjille sekä asiakaspalvelun tarjoamisesta. [A] ja Amazon eivät vaihtaneet omistusoikeuksia tai henkiseen omaisuuteen liittyviä oikeuksia, ellei niitä mainittu erikseen sopimuksessa. Amazon lisensoi [A]:lle yleiset, rajoitetut ja siirtämättömät oikeudet käyttää Amazonin henkistä omaisuutta, mitä pidettiin melko välttämättömänä sopimuspuolten velvoitteiden täyttämisessä (240). Amazon myönsi [A]:lle samanlaiset hyödyntämislisenssit (241). Aloituspäivästä alkaen molempien verkkokauppojen kautta saadut asiakastiedot olivat osapuolten yhteisomistuksessa. Ennen aloituspäivää osapuolten keräämät tiedot pysyivät kyseisen osapuolen yksinomaisena omaisuutena (242).

239

240

241

242

| (224) | Sovitun korvausrakenteen mukaisesti [A]:n oli maksettava perustamismaksu (15 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) ja pohjamaksut (jotka vaihtelivat 7 miljoonan ja 35 miljoonan Yhdysvaltain dollarin välillä vuosina 2001–2006). Lisäksi [A]:n oli maksettava yksikköä kohti vaihtelevia maksuja, jotka on eritelty taulukossa 15, ja maksuja, joita kutsutaan lisämaksuiksi (jotka vaihtelivat 0,05–13,75 Yhdysvaltain dollarin välillä myytyä yksikköä kohti) myytyjen tuotteiden pakkaamisesta ja liian suuresta koosta johtuen. [A]:n oli maksettava Amazonille komissiomaksu prosenttiosuutena myynnistä, joka on eritelty taulukossa 16.

  Taulukko 15


  [A]:n maksamat vaihtelevat maksut
   (243)












  (Yhdysvaltain dollaria) |
| --- | --- |
| Vaihtelevat yksikköhinnat (Yhdysvaltain dollaria /yksikkö) | Vuosi 1 | Vuosi 2 | Vuosi 3 | Vuosi 4 | Vuosi 5 | Vuosi 6 |
| Lajiteltavissa oleva | 2,36 | 2,36 | 2,10 | 1,87 | 1,78 | 1,78 |
| Luovutettavissa oleva | 3,83 | 3,83 | 3,57 | 3,27 | 3,13 | 3,13 |
| Ei-lajiteltavissa oleva tai ei-luovutettavissa oleva | 4,83 | 4,83 | 4,81 | 4,48 | 4,28 | 4,28 |
| Suoratoimitusyksiköt | 0,75 | 0,75 | 0,75 | 0,75 | 0,75 | 0,75 |
| [...] Lahjakortti
  Suoratoimitusyksiköt | 0,75 | Ilmainen lahjakortti |
| Asiakaspalautuksen käsittely | Sama kuin Amazonille tai sen tytäryhtiölle palautetun [...] tuotteen yksikkömaksu |
| Toimittajapalautuksen käsittely | 1,00 | 1,00 | 1,00 | 1,00 | 1,00 | 1,00 |

(224)

Sovitun korvausrakenteen mukaisesti [A]:n oli maksettava perustamismaksu (15 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) ja pohjamaksut (jotka vaihtelivat 7 miljoonan ja 35 miljoonan Yhdysvaltain dollarin välillä vuosina 2001–2006). Lisäksi [A]:n oli maksettava yksikköä kohti vaihtelevia maksuja, jotka on eritelty taulukossa 15, ja maksuja, joita kutsutaan lisämaksuiksi (jotka vaihtelivat 0,05–13,75 Yhdysvaltain dollarin välillä myytyä yksikköä kohti) myytyjen tuotteiden pakkaamisesta ja liian suuresta koosta johtuen. [A]:n oli maksettava Amazonille komissiomaksu prosenttiosuutena myynnistä, joka on eritelty taulukossa 16.

Taulukko 15

Taulukko 15

[A]:n maksamat vaihtelevat maksut
   (243)

[A]:n maksamat vaihtelevat maksut

243

(Yhdysvaltain dollaria)

Vaihtelevat yksikköhinnat (Yhdysvaltain dollaria /yksikkö)

Vuosi 1

Vuosi 2

Vuosi 3

Vuosi 4

Vuosi 5

Vuosi 6

Lajiteltavissa oleva

2,36

2,36

2,10

1,87

1,78

1,78

Luovutettavissa oleva

3,83

3,83

3,57

3,27

3,13

3,13

Ei-lajiteltavissa oleva tai ei-luovutettavissa oleva

4,83

4,83

4,81

4,48

4,28

4,28

Suoratoimitusyksiköt

0,75

0,75

0,75

0,75

0,75

0,75

[...] Lahjakortti

Suoratoimitusyksiköt

0,75

Ilmainen lahjakortti

Asiakaspalautuksen käsittely

Sama kuin Amazonille tai sen tytäryhtiölle palautetun [...] tuotteen yksikkömaksu

Toimittajapalautuksen käsittely

1,00

1,00

1,00

1,00

1,00

1,00

Taulukko 16

Taulukko 16

[A]:n maksamat myyntikomissiot

[A]:n maksamat myyntikomissiot

| (%) |
| --- |
| | Vuosi 1 | Vuosi 2 | Vuosi 3 | Vuosi 4 | Vuosi 5 | Vuosi 6 |
| Tuotemyyntikomissio (muut kuin luetteloon merkityt [...] tuotteet) | 5,0 | 5,0 | 4,5 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| Vaatetuotteiden lisämyyntikomissio | 2,5 | 2,5 | 3,0 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |
| Tuotemyyntikomissiot (luetteloon merkityt [...] tuotteet) | 2,0 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 3,0 | 3,0 |

(%)

Vuosi 1

Vuosi 2

Vuosi 3

Vuosi 4

Vuosi 5

Vuosi 6

Tuotemyyntikomissio (muut kuin luetteloon merkityt [...] tuotteet)

5,0

5,0

4,5

4,0

4,0

4,0

Vaatetuotteiden lisämyyntikomissio

2,5

2,5

3,0

3,5

3,5

3,5

Tuotemyyntikomissiot (luetteloon merkityt [...] tuotteet)

2,0

2,5

2,5

2,5

3,0

3,0

| (225) | Amazonin oli osaltaan maksettava [A]:lle vireillepanomaksu Amazonin tuotteista, jotka olivat myynnissä [A]:n verkkosivustolla. Maksu oli 5 prosenttia myynnistä vuosina 2001 ja 2002 ja 4,5 prosenttia vuonna 2003 ja 4 prosenttia vuodesta 2004 vuoteen 2006. |
| --- | --- |

(225)

Amazonin oli osaltaan maksettava [A]:lle vireillepanomaksu Amazonin tuotteista, jotka olivat myynnissä [A]:n verkkosivustolla. Maksu oli 5 prosenttia myynnistä vuosina 2001 ja 2002 ja 4,5 prosenttia vuonna 2003 ja 4 prosenttia vuodesta 2004 vuoteen 2006.

| (226) | [A]-sopimuksen alkuperäistä viiden vuoden voimassaoloaikaa pidennettiin 31 päivään elokuuta 2011 asti, kun Amazonin kauppasuhde [A]:n kanssa päättyi (244). |
| --- | --- |

(226)

[A]-sopimuksen alkuperäistä viiden vuoden voimassaoloaikaa pidennettiin 31 päivään elokuuta 2011 asti, kun Amazonin kauppasuhde [A]:n kanssa päättyi (244).

244

| (227) | [G]-sopimus kattoi muun muassa Amazonin verkkosivuston yhteistyötuotemerkkien osuuden kehittämisen, isännöinnin ja ylläpidon [G]:n valitsemien ja tarjoamien tuotteiden myymiseksi. Kun yhteistyötuotemerkkien kauppa tuotiin markkinoille, [G] sitoutui lopettamaan [G]-verkkosivuston toiminnan ja ohjaamaan kaiken liikenteen verkkosivustoltaan yhteistyötuotemerkkien kauppaan. Amazon päätti yhteistyötuotemerkkien kaupassa myytyjen tuotteiden hinnan. Amazon osti tuotteet [G]:ltä ja myi ne loppukäyttäjille (245). [G] omisti kaikki Amazonin jakelukeskuksissa varastoidut yksiköt ja otti riskin varastoon liittyvästä tappiosta. [G] ja Amazon eivät vaihtaneet omistusoikeuksia tai henkiseen omaisuuteen liittyviä oikeuksia, ellei niitä mainittu erikseen sopimuksessa. Amazon lisensoi [G]:lle ja [G] lisensoi Amazonille yleiset ja siirtämättömät oikeudet henkiseen omaisuuteen, jota pidettiin melko välttämättömänä sopimuspuolten velvoitteiden täyttämiseksi (246). [G]:n oli maksettava (247) ensimmäisenä vuonna 19,5 miljoonan Yhdysvaltain dollarin perustamismaksu, 70 miljoonan Yhdysvaltain dollarin vuosittainen perusmaksu vuonna 2004, 1,7–4,5 Yhdysvaltain dollarin huolintamaksu yksikköä kohti ja komissiomaksu, joka oli aluksi 4 prosenttia myynnistä ja jota korotettiin asteittain 6 prosenttiin vuosien saatossa. |
| --- | --- |

(227)

[G]-sopimus kattoi muun muassa Amazonin verkkosivuston yhteistyötuotemerkkien osuuden kehittämisen, isännöinnin ja ylläpidon [G]:n valitsemien ja tarjoamien tuotteiden myymiseksi. Kun yhteistyötuotemerkkien kauppa tuotiin markkinoille, [G] sitoutui lopettamaan [G]-verkkosivuston toiminnan ja ohjaamaan kaiken liikenteen verkkosivustoltaan yhteistyötuotemerkkien kauppaan. Amazon päätti yhteistyötuotemerkkien kaupassa myytyjen tuotteiden hinnan. Amazon osti tuotteet [G]:ltä ja myi ne loppukäyttäjille (245). [G] omisti kaikki Amazonin jakelukeskuksissa varastoidut yksiköt ja otti riskin varastoon liittyvästä tappiosta. [G] ja Amazon eivät vaihtaneet omistusoikeuksia tai henkiseen omaisuuteen liittyviä oikeuksia, ellei niitä mainittu erikseen sopimuksessa. Amazon lisensoi [G]:lle ja [G] lisensoi Amazonille yleiset ja siirtämättömät oikeudet henkiseen omaisuuteen, jota pidettiin melko välttämättömänä sopimuspuolten velvoitteiden täyttämiseksi (246). [G]:n oli maksettava (247) ensimmäisenä vuonna 19,5 miljoonan Yhdysvaltain dollarin perustamismaksu, 70 miljoonan Yhdysvaltain dollarin vuosittainen perusmaksu vuonna 2004, 1,7–4,5 Yhdysvaltain dollarin huolintamaksu yksikköä kohti ja komissiomaksu, joka oli aluksi 4 prosenttia myynnistä ja jota korotettiin asteittain 6 prosenttiin vuosien saatossa.

muun muassa

245

246

247

| (228) | [H]- ja [B]-sopimusten nojalla Amazon suostui luomaan uudet verkkokauppasivustot (toisiosivustot), jotka korvaisivat olemassa olevat [H]- ja [G]-sivustot. Amazon vastasi verkkokauppasivuston luomisesta, isännöinnistä ja ylläpidosta (248). Amazon sitoutui myös varmistamaan, että käytettävissä olevat tiedot ja toisiosivustojen suorituskyky vastaavat olennaisesti Amazonin verkkosivustoa. Vastineeksi Amazon sai [B]:n ja [H]:n olemassa olevat asiakastiedot sekä mahdollisuuden luetteloida Amazonin tuotteita toisiosivustoille. Amazon maksoi sopimuksen vastapuolille vireillepanomaksuja, jotka vaihtelivat 5 prosentista 6 prosenttiin myynnin arvosta. [H] ja [B] jakoivat kaikki olemassa olevat asiakastiedot Amazonin kanssa ennen kuin toisiosivustot tuotiin markkinoille (249). Sovitusta päivämäärästä lähtien molemmat osapuolet omistivat yhdessä toisiosivustojen kautta saadut asiakastiedot. Sopimuksissa määrättiin, että kukin osapuoli myönsi toiselle rojaltivapaan, yleisen, siirtämättömän lisenssin henkisen omaisuuden käyttöön, mikä on määritelty tarpeelliseksi sopimuksen mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi (250). |
| --- | --- |

(228)

[H]- ja [B]-sopimusten nojalla Amazon suostui luomaan uudet verkkokauppasivustot (toisiosivustot), jotka korvaisivat olemassa olevat [H]- ja [G]-sivustot. Amazon vastasi verkkokauppasivuston luomisesta, isännöinnistä ja ylläpidosta (248). Amazon sitoutui myös varmistamaan, että käytettävissä olevat tiedot ja toisiosivustojen suorituskyky vastaavat olennaisesti Amazonin verkkosivustoa. Vastineeksi Amazon sai [B]:n ja [H]:n olemassa olevat asiakastiedot sekä mahdollisuuden luetteloida Amazonin tuotteita toisiosivustoille. Amazon maksoi sopimuksen vastapuolille vireillepanomaksuja, jotka vaihtelivat 5 prosentista 6 prosenttiin myynnin arvosta. [H] ja [B] jakoivat kaikki olemassa olevat asiakastiedot Amazonin kanssa ennen kuin toisiosivustot tuotiin markkinoille (249). Sovitusta päivämäärästä lähtien molemmat osapuolet omistivat yhdessä toisiosivustojen kautta saadut asiakastiedot. Sopimuksissa määrättiin, että kukin osapuoli myönsi toiselle rojaltivapaan, yleisen, siirtämättömän lisenssin henkisen omaisuuden käyttöön, mikä on määritelty tarpeelliseksi sopimuksen mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi (250).

toisiosivustot

248

249

250

| (229) | [I]-sopimuksen mukaisesti Amazon ei tarjonnut verkkokauppa-alustaa [I]:lle, mutta suostui siihen, että [I]:n tuotteet listattaisiin myyntiin ja liitettäisiin Amazonin verkkosivuston haku- ja selausominaisuuksiin. [I]:n oli maksettava korvaus, joka oli 8–9 prosenttia Amazonin verkkosivustolla luodusta myynnistä. |
| --- | --- |

(229)

[I]-sopimuksen mukaisesti Amazon ei tarjonnut verkkokauppa-alustaa [I]:lle, mutta suostui siihen, että [I]:n tuotteet listattaisiin myyntiin ja liitettäisiin Amazonin verkkosivuston haku- ja selausominaisuuksiin. [I]:n oli maksettava korvaus, joka oli 8–9 prosenttia Amazonin verkkosivustolla luodusta myynnistä.

2.3.5.2   
  Muut henkistä omaisuutta koskevat lisenssisopimukset Amazon-konsernin ja asiaankuulumattomien yhteisöjen välillä

Muut henkistä omaisuutta koskevat lisenssisopimukset Amazon-konsernin ja asiaankuulumattomien yhteisöjen välillä

| (230) | Amazon toimitti kaikki kolmansien osapuolten kanssa tekemät henkistä omaisuutta koskevat lisenssisopimukset vuodesta 2000 lähtien. Mikään näistä sopimuksista ei koskenut henkisen omaisuuden siirtämistä, joka olisi verrattavissa lisenssisopimuksessa sovittuun siirtämiseen. Toimitetut sopimukset eivät kattaneet Amazonin tavaramerkin, verkkoalustan teknologian tai asiakastietokannan siirtoa. Ne koskivat joko rekisteröidyn patentin tai digitaalisen sisällön lisensointia. |
| --- | --- |

(230)

Amazon toimitti kaikki kolmansien osapuolten kanssa tekemät henkistä omaisuutta koskevat lisenssisopimukset vuodesta 2000 lähtien. Mikään näistä sopimuksista ei koskenut henkisen omaisuuden siirtämistä, joka olisi verrattavissa lisenssisopimuksessa sovittuun siirtämiseen. Toimitetut sopimukset eivät kattaneet Amazonin tavaramerkin, verkkoalustan teknologian tai asiakastietokannan siirtoa. Ne koskivat joko rekisteröidyn patentin tai digitaalisen sisällön lisensointia.

| (231) | Amazonin mielestä näillä sopimuksilla ”ei ole mitään merkitystä 2003 ATC:n valtiontuen arvioinnissa: [a)] Näitä sopimuksia voitaisiin käyttää vain markkinahintavertailuanalyysiin, kun taas 2003 ATC perusti analyysinsä oikeutetusti jäännösvoitonjakamiseen. [b)] Joka tapauksessa useimmat 2003 ATC:n soveltamiskaudella (vuodesta 2006 vuoden 2014 puoliväliin) tehdyt sopimukset eivät sisällä kaikkia henkisen omaisuuden osuuksia, jotka ovat verrattavissa LuxSCS:n ja LuxOpCon välisessä lisenssisopimuksessa olevaan henkiseen omaisuuteen (”aineettomat hyödykkeet”). [c)] Lisäksi ainoat LuxOpCon ja LuxSCS:n välisten sopimusten kaltaiset sopimukset on myönnetty 2003 ATC:n jälkeen, mikä tekee niistä merkityksettömiä 2003 ATC:n valtiontuen arvioinnille, koska niitä ei olisi voitu käyttää siirtohinnoitteluanalyysin suorittamiseen tänä aikana” (251). |
| --- | --- |

(231)

Amazonin mielestä näillä sopimuksilla ”ei ole mitään merkitystä 2003 ATC:n valtiontuen arvioinnissa: [a)] Näitä sopimuksia voitaisiin käyttää vain markkinahintavertailuanalyysiin, kun taas 2003 ATC perusti analyysinsä oikeutetusti jäännösvoitonjakamiseen. [b)] Joka tapauksessa useimmat 2003 ATC:n soveltamiskaudella (vuodesta 2006 vuoden 2014 puoliväliin) tehdyt sopimukset eivät sisällä kaikkia henkisen omaisuuden osuuksia, jotka ovat verrattavissa LuxSCS:n ja LuxOpCon välisessä lisenssisopimuksessa olevaan henkiseen omaisuuteen (”aineettomat hyödykkeet”). [c)] Lisäksi ainoat LuxOpCon ja LuxSCS:n välisten sopimusten kaltaiset sopimukset on myönnetty 2003 ATC:n jälkeen, mikä tekee niistä merkityksettömiä 2003 ATC:n valtiontuen arvioinnille, koska niitä ei olisi voitu käyttää siirtohinnoitteluanalyysin suorittamiseen tänä aikana” (251).

251

2.3.6   KUVAUS AMAZONIN UUDESTA YRITYS- JA VERORAKENTEESTA LUXEMBURGISSA VUODEN 2014 VEROPÄÄTÖKSELLÄ VAHVISTETTUNA

| (232) | Toukokuussa 2014 Amazon sai Luxemburgin veroviranomaiselta uuden veropäätöksen, joka koski Amazonin yritys- ja verorakenteen muutoksia Luxemburgissa. LuxSCS:n rooli uudessa yritysrakenteessa [...]. Tärkein muutos tähän rakenteeseen oli uuden [...] yrityksen [...] perustaminen, joka lisättiin olemassa olevaan rakenteeseen [...]. |
| --- | --- |

(232)

Toukokuussa 2014 Amazon sai Luxemburgin veroviranomaiselta uuden veropäätöksen, joka koski Amazonin yritys- ja verorakenteen muutoksia Luxemburgissa. LuxSCS:n rooli uudessa yritysrakenteessa [...]. Tärkein muutos tähän rakenteeseen oli uuden [...] yrityksen [...] perustaminen, joka lisättiin olemassa olevaan rakenteeseen [...].

| (233) | Uuden yritysrakenteen mukaan LuxOpCon nykyinen alustaorganisaatio [...] (252). Tämän seurauksena [60–70] henkilöä, jotka työskentelivät aikaisemmin LuxOpCon lokalisointi- ja käännöstiimissä, liitettiin ohjelmistokehitys- ja käännöstiimiin [...] (253). Lisenssisopimuksen osalta [...] maksaa LuxSCS:lle (254) korvauksen vastineeksi oikeudesta hyödyntää aineettomia hyödykkeitä verkkokauppa-alustan käytössä Euroopassa (255). |
| --- | --- |

(233)

Uuden yritysrakenteen mukaan LuxOpCon nykyinen alustaorganisaatio [...] (252). Tämän seurauksena [60–70] henkilöä, jotka työskentelivät aikaisemmin LuxOpCon lokalisointi- ja käännöstiimissä, liitettiin ohjelmistokehitys- ja käännöstiimiin [...] (253). Lisenssisopimuksen osalta [...] maksaa LuxSCS:lle (254) korvauksen vastineeksi oikeudesta hyödyntää aineettomia hyödykkeitä verkkokauppa-alustan käytössä Euroopassa (255).

252

253

254

255

| (234) | [...]:n päätoiminta on [...]. [...]:n tarjoama pääpalvelu on [...]. [...] hallinnoi myös [...]. [...] toimittaa [...] ja on vastuussa [...]. [...] saa vastineeksi [...] (256), [...] (257) ja [...] maksuja (258) [...]. |
| --- | --- |

(234)

[...]:n päätoiminta on [...]. [...]:n tarjoama pääpalvelu on [...]. [...] hallinnoi myös [...]. [...] toimittaa [...] ja on vastuussa [...]. [...] saa vastineeksi [...] (256), [...] (257) ja [...] maksuja (258) [...].

256

257

258

| (235) | 14 päivänä toukokuuta 2014 päivätyssä veropäätöspyynnössä LuxOpColta perittävän listausmaksun katsottiin olevan hyvin alhainen verrattuna kolmansien osapuolten kauppiailta perittäviin keskimääräisiin listausmaksuihin (259). Seuraavat syyt esitettiin perusteluksi siitä, miksi [...] oli halukas myöntämään LuxOpColle alennuksen listausmaksusta:






  (1) | Alempi listauspalkkio ”kuvaa [...] taloudellista tilannetta ja näkymiä [kuvaus vähittäiskaupan markkinoiden tilasta ja Amazonin strategiasta].” (260) |
| --- | --- | --- |

(235)

14 päivänä toukokuuta 2014 päivätyssä veropäätöspyynnössä LuxOpColta perittävän listausmaksun katsottiin olevan hyvin alhainen verrattuna kolmansien osapuolten kauppiailta perittäviin keskimääräisiin listausmaksuihin (259). Seuraavat syyt esitettiin perusteluksi siitä, miksi [...] oli halukas myöntämään LuxOpColle alennuksen listausmaksusta:

259

(1)

Alempi listauspalkkio ”kuvaa [...] taloudellista tilannetta ja näkymiä [kuvaus vähittäiskaupan markkinoiden tilasta ja Amazonin strategiasta].” (260)

260

| (2) | [Amazonin kaupallisen strategian kuvaus]. Jos [...] veloittaisi [4–6] prosentin suuruisen listausmaksun, joka kattaisi alustapalvelun [Amazonin arviot) kustannukset, molemmat vahingoittaisivat [...]. Toisaalta alennus, joka [...] on myönnettävä, rajoittuu [...]. Koska teknologian ja alustan kustannusten jako on noin [4–6] prosenttia LuxOpCon suunnitellusta vähittäismyynnistä vuonna 2014, se on [...]. Niinpä alle [4–6] prosentin listausmaksu näyttäisi olevan LuxOpColle parempi vaihtoehto kuin se, että LuxOpCo investoisi itse teknologiaan ja alustaan (261). |
| --- | --- |

(2)

[Amazonin kaupallisen strategian kuvaus]. Jos [...] veloittaisi [4–6] prosentin suuruisen listausmaksun, joka kattaisi alustapalvelun [Amazonin arviot) kustannukset, molemmat vahingoittaisivat [...]. Toisaalta alennus, joka [...] on myönnettävä, rajoittuu [...]. Koska teknologian ja alustan kustannusten jako on noin [4–6] prosenttia LuxOpCon suunnitellusta vähittäismyynnistä vuonna 2014, se on [...]. Niinpä alle [4–6] prosentin listausmaksu näyttäisi olevan LuxOpColle parempi vaihtoehto kuin se, että LuxOpCo investoisi itse teknologiaan ja alustaan (261).

261

| (236) | Uudessa yritysrakenteessa ASE:n rooli pysyy muuttumattomana. Se jatkaa Euroopan Marketplace-liiketoiminnan harjoittamista ja hallintaa. Sen sijaan, että se maksaisi LuxOpColle rojaltin alilisensoiduista aineettomista hyödykkeistä kokonaisuudessaan, se maksaa nyt [...] maksun [...]. |
| --- | --- |

(236)

Uudessa yritysrakenteessa ASE:n rooli pysyy muuttumattomana. Se jatkaa Euroopan Marketplace-liiketoiminnan harjoittamista ja hallintaa. Sen sijaan, että se maksaisi LuxOpColle rojaltin alilisensoiduista aineettomista hyödykkeistä kokonaisuudessaan, se maksaa nyt [...] maksun [...].

| (237) | Myös EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden rooli pysyi muuttumattomana uudessa yritysrakenteessa. |
| --- | --- |

(237)

Myös EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden rooli pysyi muuttumattomana uudessa yritysrakenteessa.

2.4   ASIASSA OLENNAISEN KANSALLISEN OIKEUSKEHYKSEN KUVAUS

ASIASSA OLENNAISEN KANSALLISEN OIKEUSKEHYKSEN KUVAUS

| (238) | Luxemburgin yhteisöverotuksen yleiset säännöt löytyvät Luxemburgin yritystuloverolaista (loi modifiée du 4 décembre 1967 concernant l'impôt sur le revenu, ”LIR” = Luxemburgin tuloverolaki). |
| --- | --- |

(238)

Luxemburgin yhteisöverotuksen yleiset säännöt löytyvät Luxemburgin yritystuloverolaista (loi modifiée du 4 décembre 1967 concernant l'impôt sur le revenu, ”LIR” = Luxemburgin tuloverolaki).

| (239) | Luxemburgin tuloverolain 18 artiklan 1 kohdassa määrätään menetelmä, jolla yhteisöverovelvollisen vuotuinen voitto määritellään: ”Voitto määräytyy raportointikauden alussa olevan nettovarallisuuden ja lopussa olevan nettovarallisuuden erotuksena, johon lisätään verovelvollisen henkilökohtaiseen käyttötarkoitukseen tai muuhun käyttötarkoitukseen käteisen tai muun omaisuuden nostot, joita ei ole tarkoitettu yhtiön eduksi, ja josta vähennetään raportointikauden aikana suoritetut lisämaksut.” |
| --- | --- |

(239)

Luxemburgin tuloverolain 18 artiklan 1 kohdassa määrätään menetelmä, jolla yhteisöverovelvollisen vuotuinen voitto määritellään: ”Voitto määräytyy raportointikauden alussa olevan nettovarallisuuden ja lopussa olevan nettovarallisuuden erotuksena, johon lisätään verovelvollisen henkilökohtaiseen käyttötarkoitukseen tai muuhun käyttötarkoitukseen käteisen tai muun omaisuuden nostot, joita ei ole tarkoitettu yhtiön eduksi, ja josta vähennetään raportointikauden aikana suoritetut lisämaksut.”

| (240) | Luxemburgin tuloverolain 159 artiklassa säädetään, että kotimaisten verovelvollisten yhtiöiden kaikki voitot ovat veronalaisia (262). Luxemburgin tuloverolain 160 artiklassa säädetään, että kotipaikkaansa muualla pitäviä yrityksiä verotetaan tulolähteistään (263), jotka on määritelty saman asetuksen 156 artiklassa (264). Vuodesta 2011 lähtien kaikkia Luxemburgissa verovelvollisia yrityksiä verotetaan veronalaisesta voitostaan tavanomaisella verokannalla, joka on 28,80 prosenttia (265). |
| --- | --- |

(240)

Luxemburgin tuloverolain 159 artiklassa säädetään, että kotimaisten verovelvollisten yhtiöiden kaikki voitot ovat veronalaisia (262). Luxemburgin tuloverolain 160 artiklassa säädetään, että kotipaikkaansa muualla pitäviä yrityksiä verotetaan tulolähteistään (263), jotka on määritelty saman asetuksen 156 artiklassa (264). Vuodesta 2011 lähtien kaikkia Luxemburgissa verovelvollisia yrityksiä verotetaan veronalaisesta voitostaan tavanomaisella verokannalla, joka on 28,80 prosenttia (265).

262

263

264

265

| (241) | Ennen Luxemburgin tuloverolain 56bis artiklan voimaantuloa tammikuussa 2017, kyseisen lain 164 artiklan 3 kohdan katsottiin määrittävän markkinaehtoperiaatteen Luxemburgin verolainsäädännössä. Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohdassa todetaan: ”Verotettavaan tuloon sisältyy piilotettu voitonjako. Piilotettu voitonjako on kyseessä erityisesti silloin, kun osakas, osakkeenomistaja tai asianomainen osapuoli saa suoraan tai välillisesti sellaista etua yritykseltä tai yhteisöltä, jota se ei normaalisti saisi, ellei olisi osakas, osakkeenomistaja tai asianomainen osapuoli.” (266) Vuodesta 1967 voimassa olleen Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohdan tulkinnan mukaan konsernin sisäiset liiketapahtumat olisi maksettava samalla tavalla kuin, jos riippumattomat yritykset sopisivat keskenään vertailukelpoisissa olosuhteissa markkinaehtoisesti. Tämä vahvistettiin Luxemburgin esittämässä selityksessä menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 64 kohdassa: ”Luxemburgin suurherttuakuntaan sijoittautuneiden yhteisöveronmaksajien markkinaehtoperiaate on määritelty tuloverolain 4 päivänä joulukuuta 1967 annetun muutetun lain (Loi concernant l'impôt sur le revenu) 164 artiklan 3 ja 18 kohdissa, vaikka termiä ”markkinaehtoperiaate” ei ole nimenomaisesti käytetty näissä artikloissa. Se on kuitenkin ehdottomasti se periaate, joka luo perustan näille säännöksille.” Luxemburg selitti lisäksi, että Luxemburgin tuloverolain 18 artiklassa tai 164 artiklan 3 kohdassa ei tehdä eroa kansainvälisten ja kansallisten liiketoimien tai monikansallisten ja kotimaisten konsernien välillä. Tästä seuraa, että Luxemburgin siirtohinnoittelua koskevat säännöt ja käytännöt vastaavat OECD:n siirtohinnoitteluohjeita, vaikka Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohdassa ei viitata näihin suuntaviivoihin (267). |
| --- | --- |

(241)

Ennen Luxemburgin tuloverolain 56bis artiklan voimaantuloa tammikuussa 2017, kyseisen lain 164 artiklan 3 kohdan katsottiin määrittävän markkinaehtoperiaatteen Luxemburgin verolainsäädännössä. Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohdassa todetaan: ”Verotettavaan tuloon sisältyy piilotettu voitonjako. Piilotettu voitonjako on kyseessä erityisesti silloin, kun osakas, osakkeenomistaja tai asianomainen osapuoli saa suoraan tai välillisesti sellaista etua yritykseltä tai yhteisöltä, jota se ei normaalisti saisi, ellei olisi osakas, osakkeenomistaja tai asianomainen osapuoli.” (266) Vuodesta 1967 voimassa olleen Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohdan tulkinnan mukaan konsernin sisäiset liiketapahtumat olisi maksettava samalla tavalla kuin, jos riippumattomat yritykset sopisivat keskenään vertailukelpoisissa olosuhteissa markkinaehtoisesti. Tämä vahvistettiin Luxemburgin esittämässä selityksessä menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 64 kohdassa: ”Luxemburgin suurherttuakuntaan sijoittautuneiden yhteisöveronmaksajien markkinaehtoperiaate on määritelty tuloverolain 4 päivänä joulukuuta 1967 annetun muutetun lain (Loi concernant l'impôt sur le revenu) 164 artiklan 3 ja 18 kohdissa, vaikka termiä ”markkinaehtoperiaate” ei ole nimenomaisesti käytetty näissä artikloissa. Se on kuitenkin ehdottomasti se periaate, joka luo perustan näille säännöksille.” Luxemburg selitti lisäksi, että Luxemburgin tuloverolain 18 artiklassa tai 164 artiklan 3 kohdassa ei tehdä eroa kansainvälisten ja kansallisten liiketoimien tai monikansallisten ja kotimaisten konsernien välillä. Tästä seuraa, että Luxemburgin siirtohinnoittelua koskevat säännöt ja käytännöt vastaavat OECD:n siirtohinnoitteluohjeita, vaikka Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohdassa ei viitata näihin suuntaviivoihin (267).

266

267

| (242) | Luxemburgin veroviranomaisen kodifioima Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohdan pitkäaikainen tulkinta useissa yleiskirjeissä, erityisesti Luxemburgin tuloverolain 28 päivänä tammikuuta 2011 päivätty N:o 164/2 ja 8 päivänä huhtikuuta 2011 päivätty N:o 164/2bis (jäljempänä ”yleiskirjeet”), jotka koskevat markkinaehtoperiaatteen soveltamista konsernin sisäisiin rahoitustoimiin. Tämäntyyppisiin liiketoimiin sovellettavan markkinaehtoperiaatteen soveltamista koskevien erityisten ohjeiden lisäksi yleiskirjeissä oli yleinen kuvaus OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa määritellystä markkinaehtoperiaatteesta, jonka se saattoi osaksi kansallista lainsäädäntöä. Erityisesti yleiskirjeissä annettiin seuraavat yleiset ohjeet konsernin sisäisten palvelujen tarjoamisesta: ”Konsernin sisäinen palvelu [...] on tehty, jos itsenäinen yritys olisi verrattavissa olosuhteissa ollut halukas maksamaan toiselle itsenäiselle yritykselle tämän toiminnan toteuttamisesta tai jos se olisi suorittanut kyseisen toiminnan itse.” (268) Yleiskirjeessä täsmennettiin lisäksi, että pääsääntöisesti veropäätös on yleensä voimassa enintään viisi vuotta, paitsi jos tosiasiat ja olosuhteet muuttuvat, tai jos muutoksenhaun perustana olevat oikeudelliset säännökset ovat muuttuneet tai jos yhtä liiketoiminnan tärkeimmistä ominaisuuksista muutetaan. |
| --- | --- |

(242)

Luxemburgin veroviranomaisen kodifioima Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohdan pitkäaikainen tulkinta useissa yleiskirjeissä, erityisesti Luxemburgin tuloverolain 28 päivänä tammikuuta 2011 päivätty N:o 164/2 ja 8 päivänä huhtikuuta 2011 päivätty N:o 164/2bis (jäljempänä ”yleiskirjeet”), jotka koskevat markkinaehtoperiaatteen soveltamista konsernin sisäisiin rahoitustoimiin. Tämäntyyppisiin liiketoimiin sovellettavan markkinaehtoperiaatteen soveltamista koskevien erityisten ohjeiden lisäksi yleiskirjeissä oli yleinen kuvaus OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa määritellystä markkinaehtoperiaatteesta, jonka se saattoi osaksi kansallista lainsäädäntöä. Erityisesti yleiskirjeissä annettiin seuraavat yleiset ohjeet konsernin sisäisten palvelujen tarjoamisesta: ”Konsernin sisäinen palvelu [...] on tehty, jos itsenäinen yritys olisi verrattavissa olosuhteissa ollut halukas maksamaan toiselle itsenäiselle yritykselle tämän toiminnan toteuttamisesta tai jos se olisi suorittanut kyseisen toiminnan itse.” (268) Yleiskirjeessä täsmennettiin lisäksi, että pääsääntöisesti veropäätös on yleensä voimassa enintään viisi vuotta, paitsi jos tosiasiat ja olosuhteet muuttuvat, tai jos muutoksenhaun perustana olevat oikeudelliset säännökset ovat muuttuneet tai jos yhtä liiketoiminnan tärkeimmistä ominaisuuksista muutetaan.

268

| (243) | Tammikuun 1 päivästä 2017 lähtien Luxemburgin tuloverolain uusi 56bis artikla virallistaa nimenomaisesti markkinaehtoperiaatteen soveltamisen Luxemburgin verolainsäädännössä. Edellä mainitut yleiskirjeet korvattiin samalla voimaantulopäivällä yleiskirjeellä Circulaire du directeur des contributions LIR no 56/1–56bis/1 du 27 décembre 2016. |
| --- | --- |

(243)

Tammikuun 1 päivästä 2017 lähtien Luxemburgin tuloverolain uusi 56bis artikla virallistaa nimenomaisesti markkinaehtoperiaatteen soveltamisen Luxemburgin verolainsäädännössä. Edellä mainitut yleiskirjeet korvattiin samalla voimaantulopäivällä yleiskirjeellä Circulaire du directeur des contributions LIR no 56/1–56bis/1 du 27 décembre 2016.

o

2.5   SIIRTOHINNOITTELUA KOSKEVAT OHJEET

SIIRTOHINNOITTELUA KOSKEVAT OHJEET

2.5.1   OECD:n SIIRTOHINNOITTELUA KOSKEVA KEHYS

| (244) | Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) on tuottanut useita kansainvälistä verotusta koskevia asiakirjoja, jotka eivät ole sitovia. Koska ne eivät ole luonteeltaan sitovia, OECD:n jäsenvaltioiden, kuten Luxemburgin (269), veroviranomaisia kehotetaan yksinkertaisesti noudattamaan OECD:n kehystä (270). OECD:n kehys toimii kuitenkin yleisenä esikuvana ja vaikuttaa selvästi OECD:n jäsenmaiden (ja muidenkin maiden) verotuskäytäntöihin. Lisäksi monissa OECD:n jäsenvaltioissa tähän kehykseen kuuluvat ohjeasiakirjat on tehty lainvoimaisiksi tai niitä käytetään viittauskohteena kansallisen verolainsäädännön tulkinnassa. Komission viitatessa tässä päätöksessä OECD:n kehykseen, johtuu siitä, että kyseinen kehys on asiantuntijoiden OECD:n puitteissa käymien keskustelujen tulos, ja siinä käsitellään tekniikoita, joilla pyritään ratkaisemaan kansainvälisen verotuksen yhteisiä haasteita. |
| --- | --- |

(244)

Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) on tuottanut useita kansainvälistä verotusta koskevia asiakirjoja, jotka eivät ole sitovia. Koska ne eivät ole luonteeltaan sitovia, OECD:n jäsenvaltioiden, kuten Luxemburgin (269), veroviranomaisia kehotetaan yksinkertaisesti noudattamaan OECD:n kehystä (270). OECD:n kehys toimii kuitenkin yleisenä esikuvana ja vaikuttaa selvästi OECD:n jäsenmaiden (ja muidenkin maiden) verotuskäytäntöihin. Lisäksi monissa OECD:n jäsenvaltioissa tähän kehykseen kuuluvat ohjeasiakirjat on tehty lainvoimaisiksi tai niitä käytetään viittauskohteena kansallisen verolainsäädännön tulkinnassa. Komission viitatessa tässä päätöksessä OECD:n kehykseen, johtuu siitä, että kyseinen kehys on asiantuntijoiden OECD:n puitteissa käymien keskustelujen tulos, ja siinä käsitellään tekniikoita, joilla pyritään ratkaisemaan kansainvälisen verotuksen yhteisiä haasteita.

269

270

2.5.2   KANSAINVÄLISTÄ VEROTUSTA VARTEN KÄYTETTÄVÄ MARKKINAEHTOPERIAATE

| (245) | Kun riippumattomat yhtiöt tekevät keskenään kauppaa markkinoilla, kyseisen liiketoimen ehdot, mukaan lukien siirrettyjen tavaroiden tai tarjottavien palvelujen hinnat, määräytyvät yleensä ulkoisten markkinavoimien perusteella. Kun monikansalliseen yrityskonserniin liittyvät yritykset toimivat samaan konserniin kuuluvien yritysten (”konserniyritykset”) kanssa, ulkoiset markkinavoimat eivät voi määrittää niiden kaupallisia ja taloudellisia suhteita, mutta joissakin tapauksissa ne voivat vaikuttaa yhteiseen etuun konsernin verovelkojen minimoimisessa. |
| --- | --- |

(245)

Kun riippumattomat yhtiöt tekevät keskenään kauppaa markkinoilla, kyseisen liiketoimen ehdot, mukaan lukien siirrettyjen tavaroiden tai tarjottavien palvelujen hinnat, määräytyvät yleensä ulkoisten markkinavoimien perusteella. Kun monikansalliseen yrityskonserniin liittyvät yritykset toimivat samaan konserniin kuuluvien yritysten (”konserniyritykset”) kanssa, ulkoiset markkinavoimat eivät voi määrittää niiden kaupallisia ja taloudellisia suhteita, mutta joissakin tapauksissa ne voivat vaikuttaa yhteiseen etuun konsernin verovelkojen minimoimisessa.

| (246) | OECD:n tuloihin ja pääomaan sovellettava malliverosopimus (”OECD:n malliverosopimus”) (271), joka on monien kahdenvälisten verosopimusten perusta OECD:n jäsenmaiden ja yhä useampien kolmansien maiden välillä, sisältää säännöksiä asianmukaisesta voitonjaosta monikansallisissa konserneissa toimivien yritysten välillä. Tätä koskien OECD:n malliverosopimuksen 9 artiklan 1 kohdassa todetaan seuraavaa: ”[Jos] [etuyhteydessä olevien] yritysten välillä kauppa- tai rahoitussuhteissa sovitaan ehdoista tai määrätään ehtoja, jotka poikkeavat siitä, mistä riippumattomien yritysten välillä olisi sovittu, voidaan kaikki tulo, joka ilman näitä ehtoja olisi kertynyt toiselle näistä yrityksistä, mutta näiden ehtojen vuoksi ei ole kertynyt yritykselle, lukea tämän yrityksen tuloon ja verottaa siitä tämän mukaisesti.” Kyseisen säädöksen katsotaan muodostavan virallisen lausunnon kansainvälisessä verotuksessa käytettävästä ”markkinaehtoperiaatteesta”. |
| --- | --- |

(246)

OECD:n tuloihin ja pääomaan sovellettava malliverosopimus (”OECD:n malliverosopimus”) (271), joka on monien kahdenvälisten verosopimusten perusta OECD:n jäsenmaiden ja yhä useampien kolmansien maiden välillä, sisältää säännöksiä asianmukaisesta voitonjaosta monikansallisissa konserneissa toimivien yritysten välillä. Tätä koskien OECD:n malliverosopimuksen 9 artiklan 1 kohdassa todetaan seuraavaa: ”[Jos] [etuyhteydessä olevien] yritysten välillä kauppa- tai rahoitussuhteissa sovitaan ehdoista tai määrätään ehtoja, jotka poikkeavat siitä, mistä riippumattomien yritysten välillä olisi sovittu, voidaan kaikki tulo, joka ilman näitä ehtoja olisi kertynyt toiselle näistä yrityksistä, mutta näiden ehtojen vuoksi ei ole kertynyt yritykselle, lukea tämän yrityksen tuloon ja verottaa siitä tämän mukaisesti.” Kyseisen säädöksen katsotaan muodostavan virallisen lausunnon kansainvälisessä verotuksessa käytettävästä ”markkinaehtoperiaatteesta”.

271

| (247) | Kansallisten veroviranomaisten olisi hyväksyttävä markkinaehtoperiaatteen mukaan vain sellaisten konserniyritysten väliset siirtohinnat (272), jotka on sovittu konsernin sisäisistä liiketoimista, jos nämä hinnat heijastavat sitä, mikä olisi sovittu valvomattomista liiketoimista eli sellaisten riippumattomien yritysten välisistä liiketoimista, joista on sovittu vertailukelpoisissa olosuhteissa markkinaehtoisesti. Kuten OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa on selitetty: ”[m]arkkinaehtoperiaate on teoriassa luotettava, koska se tarjoaa lähimmän arvion avointen markkinoiden toiminnasta tilanteissa, joissa tavaroita ja palveluja siirretään etuyhteydessä olevien yritysten välillä. Vaikka käytännössä sitä ei aina ole helppoa soveltaa, se tuottaa yleensä asianmukaisia veroviranomaisten hyväksymiä tulotasoja monikansallisia yrityksiä edustavien konsernien jäsenten välillä. Tämä kuvaa valvonnan kohteena olevan veronmaksajan tosiseikkojen ja olosuhteiden taloudellista todellisuutta ja käyttää vertailukohtana markkinoiden tavanomaista toimintaa.” (273) Tämä on markkinaehtoperiaatteen ydin. Tämän vuoksi OECD:n jäsenmaat ovat sopineet, että verotuksessa etuyhteysyritysten voittoja voidaan tarvittaessa oikaista sen varmistamiseksi, että markkinaehtoperiaatetta noudatetaan. Toisin sanoen OECD:n jäsenmaat katsovat, että siirtohintojen mukauttaminen on tarkoituksenmukaista, kun kauppa- ja rahoitussuhteiden olosuhteet konsernin sisäisessä liiketoimessa poikkeavat niistä, joita he odottavat löytävän vertailukelpoisista valvomattomista liiketoimista. |
| --- | --- |

(247)

Kansallisten veroviranomaisten olisi hyväksyttävä markkinaehtoperiaatteen mukaan vain sellaisten konserniyritysten väliset siirtohinnat (272), jotka on sovittu konsernin sisäisistä liiketoimista, jos nämä hinnat heijastavat sitä, mikä olisi sovittu valvomattomista liiketoimista eli sellaisten riippumattomien yritysten välisistä liiketoimista, joista on sovittu vertailukelpoisissa olosuhteissa markkinaehtoisesti. Kuten OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa on selitetty: ”[m]arkkinaehtoperiaate on teoriassa luotettava, koska se tarjoaa lähimmän arvion avointen markkinoiden toiminnasta tilanteissa, joissa tavaroita ja palveluja siirretään etuyhteydessä olevien yritysten välillä. Vaikka käytännössä sitä ei aina ole helppoa soveltaa, se tuottaa yleensä asianmukaisia veroviranomaisten hyväksymiä tulotasoja monikansallisia yrityksiä edustavien konsernien jäsenten välillä. Tämä kuvaa valvonnan kohteena olevan veronmaksajan tosiseikkojen ja olosuhteiden taloudellista todellisuutta ja käyttää vertailukohtana markkinoiden tavanomaista toimintaa.” (273) Tämä on markkinaehtoperiaatteen ydin. Tämän vuoksi OECD:n jäsenmaat ovat sopineet, että verotuksessa etuyhteysyritysten voittoja voidaan tarvittaessa oikaista sen varmistamiseksi, että markkinaehtoperiaatetta noudatetaan. Toisin sanoen OECD:n jäsenmaat katsovat, että siirtohintojen mukauttaminen on tarkoituksenmukaista, kun kauppa- ja rahoitussuhteiden olosuhteet konsernin sisäisessä liiketoimessa poikkeavat niistä, joita he odottavat löytävän vertailukelpoisista valvomattomista liiketoimista.

272

273

| (248) | Kun pyritään sovittamaan voittoja vertailukelpoisten, valvomattomien liiketoimien yhteydessä saatujen kaupallisten tai rahoituksellisten ehtojen perusteella, markkinaehtoperiaatetta koskeva periaate takaa OECD:n suositteleman lähestymistavan, jonka mukaan yrityskonsernin jäseniä pidetään verotarkoituksissa erillisinä yrityksinä (”erillisen yrityksen lähestymistapa”), eikä yhtenäisen liiketoiminnan erottamattomina osina (274). |
| --- | --- |

(248)

Kun pyritään sovittamaan voittoja vertailukelpoisten, valvomattomien liiketoimien yhteydessä saatujen kaupallisten tai rahoituksellisten ehtojen perusteella, markkinaehtoperiaatetta koskeva periaate takaa OECD:n suositteleman lähestymistavan, jonka mukaan yrityskonsernin jäseniä pidetään verotarkoituksissa erillisinä yrityksinä (”erillisen yrityksen lähestymistapa”), eikä yhtenäisen liiketoiminnan erottamattomina osina (274).

274

| (249) | OECD antaa veroviranomaisille ja monikansallisille yrityksille ohjeita markkinaehtoperiaatteen soveltamisesta siirtohinnoitteluohjeissaan, joiden viimeisimmät muutokset julkaistiin vuonna 2017 (”OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeet”) (275). OECD:n neuvosto hyväksyi ohjeiden aikaisemmat versiot 22 päivänä heinäkuuta 2010 (”OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeet”) (276) ja 13 päivänä heinäkuuta 1995 (”OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeet”) (277). Vuoden 2017 OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa esitetyt OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden uusimmat tarkistukset ja selvennykset perustuvat muun muassa (278) OECD:n loppuraportissa toimenpiteisiin 8–10 Aligning Transfer Pricing Outcomes with Value Creation (”BEPS-toimenpiteiden 8–10 loppuraportti”) (279), sellaisina kuin ne on julkaistu toimintasuunnitelman ”veropohjan rapautuminen ja voitonsiirrot” (”BEPS-hanke”) mukaisesti. BEPS-toimenpiteiden 8–10 loppuraportti sisältää OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden tarkennuksia ja selvennyksiä yleisesti ja aineettomiin hyödykkeisiin liittyen (280) sekä erityisesti kustannustenjakosopimuksia (281). |
| --- | --- |

(249)

OECD antaa veroviranomaisille ja monikansallisille yrityksille ohjeita markkinaehtoperiaatteen soveltamisesta siirtohinnoitteluohjeissaan, joiden viimeisimmät muutokset julkaistiin vuonna 2017 (”OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeet”) (275). OECD:n neuvosto hyväksyi ohjeiden aikaisemmat versiot 22 päivänä heinäkuuta 2010 (”OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeet”) (276) ja 13 päivänä heinäkuuta 1995 (”OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeet”) (277). Vuoden 2017 OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa esitetyt OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden uusimmat tarkistukset ja selvennykset perustuvat muun muassa (278) OECD:n loppuraportissa toimenpiteisiin 8–10 Aligning Transfer Pricing Outcomes with Value Creation (”BEPS-toimenpiteiden 8–10 loppuraportti”) (279), sellaisina kuin ne on julkaistu toimintasuunnitelman ”veropohjan rapautuminen ja voitonsiirrot” (”BEPS-hanke”) mukaisesti. BEPS-toimenpiteiden 8–10 loppuraportti sisältää OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden tarkennuksia ja selvennyksiä yleisesti ja aineettomiin hyödykkeisiin liittyen (280) sekä erityisesti kustannustenjakosopimuksia (281).

275

276

277

278

279

280

281

2.5.3   OECD:N SIIRTOHINNOITTELUMENETELMÄT

| (250) | OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa kuvataan viisi menetelmää, joilla määritellään konsernin sisäisten liiketoimien markkinaehtoinen hinta: i) markkinahintavertailumenetelmä, ii) kustannusvoittolisämenetelmä, iii) resale minus -menetelmä, iv) liiketoiminettomarginaalimenetelmä (”TNMM”) ja v) voitonjakamismenetelmä. Yleisesti sopivinta siirtohinnoittelumenetelmää on sovellettava asiaan liittyvien olosuhteiden perusteella (282). Kuitenkin vaikeissa tapauksissa, joissa vain yksi menettelytapa ei ole ratkaiseva, joustava lähestymistapa antaa mahdollisuuden käyttää useampaa kuin yhtä menetelmää yhdessä (283). Monikansalliset konsernit voivat soveltaa siirtohintojen määrittämisessä vapaasti muita kuin ohjeissa kuvattuja menetelmiä, kunhan niiden tuloksena saadaan markkinaehtoinen siirtohinta (284). |
| --- | --- |

(250)

OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa kuvataan viisi menetelmää, joilla määritellään konsernin sisäisten liiketoimien markkinaehtoinen hinta: i) markkinahintavertailumenetelmä, ii) kustannusvoittolisämenetelmä, iii) resale minus -menetelmä, iv) liiketoiminettomarginaalimenetelmä (”TNMM”) ja v) voitonjakamismenetelmä. Yleisesti sopivinta siirtohinnoittelumenetelmää on sovellettava asiaan liittyvien olosuhteiden perusteella (282). Kuitenkin vaikeissa tapauksissa, joissa vain yksi menettelytapa ei ole ratkaiseva, joustava lähestymistapa antaa mahdollisuuden käyttää useampaa kuin yhtä menetelmää yhdessä (283). Monikansalliset konsernit voivat soveltaa siirtohintojen määrittämisessä vapaasti muita kuin ohjeissa kuvattuja menetelmiä, kunhan niiden tuloksena saadaan markkinaehtoinen siirtohinta (284).

282

283

284

| (251) | Ero tehdään perinteisten liiketoimimenetelmien (kolme ensimmäistä menetelmää) ja liiketoimivoittomenetelmien (viimeiset kaksi menetelmää) välille (285). Perinteisiä liiketoimimenetelmiä pidetään suorimpana tapana selvittää kaupallisten tai rahoituksellisten olosuhteiden markkinaehtoisuus etuyhteysyritysten välisessä liiketoimessa. Tämän perusteella OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa suositaan perinteisiä liiketoimimenetelmiä, kuten markkinahintavertailumenetelmää, liiketoimivoittomenetelmien, kuten liiketoiminettomarginaalimenetelmän ja voitonjakamismenetelmän sijaan (286). |
| --- | --- |

(251)

Ero tehdään perinteisten liiketoimimenetelmien (kolme ensimmäistä menetelmää) ja liiketoimivoittomenetelmien (viimeiset kaksi menetelmää) välille (285). Perinteisiä liiketoimimenetelmiä pidetään suorimpana tapana selvittää kaupallisten tai rahoituksellisten olosuhteiden markkinaehtoisuus etuyhteysyritysten välisessä liiketoimessa. Tämän perusteella OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa suositaan perinteisiä liiketoimimenetelmiä, kuten markkinahintavertailumenetelmää, liiketoimivoittomenetelmien, kuten liiketoiminettomarginaalimenetelmän ja voitonjakamismenetelmän sijaan (286).

285

286

| (252) | Markkinahintavertailumenetelmä, liiketoiminettomarginaalimenetelmä ja voitonjakamismenetelmä ovat merkityksellisiä tässä päätöksessä, ja niitä on sen vuoksi kuvattu yksityiskohtaisemmin johdanto-osan (253) ja (256) kappaleissa. |
| --- | --- |

(252)

Markkinahintavertailumenetelmä, liiketoiminettomarginaalimenetelmä ja voitonjakamismenetelmä ovat merkityksellisiä tässä päätöksessä, ja niitä on sen vuoksi kuvattu yksityiskohtaisemmin johdanto-osan (253) ja (256) kappaleissa.

| (253) | Markkinahintavertailumenetelmää kutsutaan suoraksi siirtohinnoittelumenetelmäksi (287). Se vertaa hintoja ja muita ehtoja, jotka on sovittu tavaroiden tai palveluiden luovuttamisesta konsernin sisäisessä kaupassa, vertailukelpoisten valvomattomien liiketoimien (ts. riippumattomien yritysten väliset liiketoimet) hintaan ja muihin ehtoihin, jotka on sovittu tavaroiden tai palveluiden luovuttamisesta verrattavissa olosuhteissa (288). |
| --- | --- |

(253)

Markkinahintavertailumenetelmää kutsutaan suoraksi siirtohinnoittelumenetelmäksi (287). Se vertaa hintoja ja muita ehtoja, jotka on sovittu tavaroiden tai palveluiden luovuttamisesta konsernin sisäisessä kaupassa, vertailukelpoisten valvomattomien liiketoimien (ts. riippumattomien yritysten väliset liiketoimet) hintaan ja muihin ehtoihin, jotka on sovittu tavaroiden tai palveluiden luovuttamisesta verrattavissa olosuhteissa (288).

287

288

| (254) | Liiketoiminettomarginaalimenetelmää ja voitonjakamismenetelmää kuvataan usein ”epäsuoriksi menetelmiksi”. Näillä menetelmillä hinnoitellaan konsernin sisäisiä liiketoimia määrittämällä, mikä olisi tietyn toiminnan markkinaehtoinen nettotulos (eli liikevoitto), arvioimalla sellainen nettotulos, jonka samaa tai samankaltaista toimintaa harjoittavan yrityksen odotetaan tuottavan kyseisestä toiminnasta (289). |
| --- | --- |

(254)

Liiketoiminettomarginaalimenetelmää ja voitonjakamismenetelmää kuvataan usein ”epäsuoriksi menetelmiksi”. Näillä menetelmillä hinnoitellaan konsernin sisäisiä liiketoimia määrittämällä, mikä olisi tietyn toiminnan markkinaehtoinen nettotulos (eli liikevoitto), arvioimalla sellainen nettotulos, jonka samaa tai samankaltaista toimintaa harjoittavan yrityksen odotetaan tuottavan kyseisestä toiminnasta (289).

289

| (255) | Liiketoiminettomarginaalimenetelmä tutkii nettotuloksen (290) suhdetta sopivaan pohjaan (esim. kustannukset, myynti, varat) (291), jota kutsutaan ”nettovoittoindikaattoriksi” tai ”voittoindikaattoriksi” ja joka liittyy tarkasteltavana olevaan konsernin sisäiseen liiketoimeen (tai liiketoimiin, joita on asianmukaista yhdistää). Nettovoittoindikaattori olisi määritettävä vertaamalla sitä nettovoittoindikaattoriin, jonka riippumattomat osapuolet ansaitsevat vertailukelpoisissa valvomattomissa liiketoimissa. Liiketoiminettomarginaalimenetelmää sovellettaessa valvottuun liiketoimeen on valittava testattu osapuoli eli liiketoimen osapuoli, joka on testattu voittoindikaattorilla. Tämän valinnan on oltava johdonmukainen toiminnallisen analyysin (mukaan lukien otetut riskit ja käytetty omaisuus) kanssa, jonka kumpikin osapuoli on suorittanut tarkastelun kohteena olevasta konsernin sisäisestä liiketoimesta. Liiketoiminettomarginaalimenetelmää sovellettaessa yleensä testataan se osapuoli, johon menetelmää voidaan soveltaa luotettavimmin ja jota varten on löydettävissä luotettavimmat vertailukohdat. Liiketoiminettomarginaalimenetelmän käyttö liittyy usein OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 3.18 kohtaan, jonka mukaan ”testatun osapuolen” olisi periaatteessa oltava se yritys, jonka toiminta on vähiten monimutkaista suhteessa tarkasteltavaan konsernin sisäiseen liiketoimeen (292). Liiketoiminettomarginaalimenetelmää pidetään sopivana menetelmänä, kun testataan ainutlaatuisella ja arvokkaalla tavalla tarkasteltavan konsernin sisäisen liiketoimen markkinahintainen korvaus (293). |
| --- | --- |

(255)

Liiketoiminettomarginaalimenetelmä tutkii nettotuloksen (290) suhdetta sopivaan pohjaan (esim. kustannukset, myynti, varat) (291), jota kutsutaan ”nettovoittoindikaattoriksi” tai ”voittoindikaattoriksi” ja joka liittyy tarkasteltavana olevaan konsernin sisäiseen liiketoimeen (tai liiketoimiin, joita on asianmukaista yhdistää). Nettovoittoindikaattori olisi määritettävä vertaamalla sitä nettovoittoindikaattoriin, jonka riippumattomat osapuolet ansaitsevat vertailukelpoisissa valvomattomissa liiketoimissa. Liiketoiminettomarginaalimenetelmää sovellettaessa valvottuun liiketoimeen on valittava testattu osapuoli eli liiketoimen osapuoli, joka on testattu voittoindikaattorilla. Tämän valinnan on oltava johdonmukainen toiminnallisen analyysin (mukaan lukien otetut riskit ja käytetty omaisuus) kanssa, jonka kumpikin osapuoli on suorittanut tarkastelun kohteena olevasta konsernin sisäisestä liiketoimesta. Liiketoiminettomarginaalimenetelmää sovellettaessa yleensä testataan se osapuoli, johon menetelmää voidaan soveltaa luotettavimmin ja jota varten on löydettävissä luotettavimmat vertailukohdat. Liiketoiminettomarginaalimenetelmän käyttö liittyy usein OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 3.18 kohtaan, jonka mukaan ”testatun osapuolen” olisi periaatteessa oltava se yritys, jonka toiminta on vähiten monimutkaista suhteessa tarkasteltavaan konsernin sisäiseen liiketoimeen (292). Liiketoiminettomarginaalimenetelmää pidetään sopivana menetelmänä, kun testataan ainutlaatuisella ja arvokkaalla tavalla tarkasteltavan konsernin sisäisen liiketoimen markkinahintainen korvaus (293).

290

291

292

293

| (256) | Voitonjakamismenetelmä on toinen ”epäsuora menetelmä”, jolla arvioidaan konsernin sisäisten liiketoimien markkinaehtoisia hintoja. Tässä menetelmässä määritellään yhdistetty voitto (tai tappio), joka jaetaan etuyhteysyritysten välillä, jotka osallistuvat hinnoiteltuihin konsernin sisäisiin liiketoimiin. Voitot jaetaan sitten etuyhteysyritysten kesken taloudellisesti pätevällä perusteella, jolla arvioidaan odotettavissa olevaa voitonjakoa ja joka näkyy markkinaehtoisesti tehdyssä sopimuksessa (294). OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa kuvataan kaksi lähestymistapaa, joilla yhteiset voitot voidaan jakaa etuyhteysyritysten kesken: kontribuutioanalyysi ja jäännösanalyysi. Kontribuutioanalyysissa yhdistetyt voitot jaetaan kunkin konsernin sisäiseen liiketoimeen osallistuneen osapuolen välillä niiden suorittamien toimintojen suhteellisen arvon perusteella (ottaen huomioon käytetyt varat ja otetut riskit). Jäännösanalyysissä voitot jaetaan kaksivaiheisella menetelmällä. Ensimmäisessä vaiheessa jokaiselle yritykselle myönnetään perusvoitto (tai rutiinivoitto), joka vastaa sen suorittamia toimintoja, sen käyttämää omaisuutta ja sen ottamia riskejä, ja joka perustuu riippumattomien yritysten samanlaisten liiketoimien markkinatuottoon. Toisin sanoen ensimmäinen vaihe vastaa liiketoiminettomarginaalimenetelmän soveltamista. Toisessa vaiheessa ensimmäisen vaiheen jäljelle jäävä voitto jaetaan osapuolten kesken tavalla, jolla arvioidaan sitä, miten riippumattomat osapuolet olisivat jakaneet tämän voiton markkinaehtoisesti. Voitonjakamismenetelmää pidetään tavallisesti soveltuvana menetelmänä silloin, kun molemmat konsernin sisäisen liiketoimen osapuolet antavat liiketoimeen ainutlaatuisen ja arvokkaan panoksen, koska tällaisessa tapauksessa riippumattomien osapuolten odotettaisiin jakavan liiketoimen voitot niiden panoksen mukaisessa suhteessa (295). |
| --- | --- |

(256)

Voitonjakamismenetelmä on toinen ”epäsuora menetelmä”, jolla arvioidaan konsernin sisäisten liiketoimien markkinaehtoisia hintoja. Tässä menetelmässä määritellään yhdistetty voitto (tai tappio), joka jaetaan etuyhteysyritysten välillä, jotka osallistuvat hinnoiteltuihin konsernin sisäisiin liiketoimiin. Voitot jaetaan sitten etuyhteysyritysten kesken taloudellisesti pätevällä perusteella, jolla arvioidaan odotettavissa olevaa voitonjakoa ja joka näkyy markkinaehtoisesti tehdyssä sopimuksessa (294). OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa kuvataan kaksi lähestymistapaa, joilla yhteiset voitot voidaan jakaa etuyhteysyritysten kesken: kontribuutioanalyysi ja jäännösanalyysi. Kontribuutioanalyysissa yhdistetyt voitot jaetaan kunkin konsernin sisäiseen liiketoimeen osallistuneen osapuolen välillä niiden suorittamien toimintojen suhteellisen arvon perusteella (ottaen huomioon käytetyt varat ja otetut riskit). Jäännösanalyysissä voitot jaetaan kaksivaiheisella menetelmällä. Ensimmäisessä vaiheessa jokaiselle yritykselle myönnetään perusvoitto (tai rutiinivoitto), joka vastaa sen suorittamia toimintoja, sen käyttämää omaisuutta ja sen ottamia riskejä, ja joka perustuu riippumattomien yritysten samanlaisten liiketoimien markkinatuottoon. Toisin sanoen ensimmäinen vaihe vastaa liiketoiminettomarginaalimenetelmän soveltamista. Toisessa vaiheessa ensimmäisen vaiheen jäljelle jäävä voitto jaetaan osapuolten kesken tavalla, jolla arvioidaan sitä, miten riippumattomat osapuolet olisivat jakaneet tämän voiton markkinaehtoisesti. Voitonjakamismenetelmää pidetään tavallisesti soveltuvana menetelmänä silloin, kun molemmat konsernin sisäisen liiketoimen osapuolet antavat liiketoimeen ainutlaatuisen ja arvokkaan panoksen, koska tällaisessa tapauksessa riippumattomien osapuolten odotettaisiin jakavan liiketoimen voitot niiden panoksen mukaisessa suhteessa (295).

294

295

2.5.3.1   
  Markkinaehtoinen vaihteluväli

Markkinaehtoinen vaihteluväli

| (257) | OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa kuvataan vertailuanalyysin tuloksena saatavaa hyväksyttävää markkinaehtoperiaatteen mukaista vaihteluväliä, joka koostuu yhden tietyn tuloksen sijasta useiden tulosten muodostamasta vaihteluvälistä (296). Käytännössä sitä, jota kutsutaan ”vaihteluväliksi”, on kvartiiliväli (297). |
| --- | --- |

(257)

OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa kuvataan vertailuanalyysin tuloksena saatavaa hyväksyttävää markkinaehtoperiaatteen mukaista vaihteluväliä, joka koostuu yhden tietyn tuloksen sijasta useiden tulosten muodostamasta vaihteluvälistä (296). Käytännössä sitä, jota kutsutaan ”vaihteluväliksi”, on kvartiiliväli (297).

296

297

| (258) | OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa kuitenkin korostetaan, että tämä on mahdollista vain silloin, kun vaihteluväli sisältää suhteellisen samanlaisia ja luotettavia tuloksia, kun taas vertailukelpoisuusvirheiden esiintyessä on asianmukaista käyttää keskilukua (kuten mediaania, keskiarvoa tai painotettua keskiarvoa), jolla valitaan vaihteluvälin sopivin kohta (298). |
| --- | --- |

(258)

OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa kuitenkin korostetaan, että tämä on mahdollista vain silloin, kun vaihteluväli sisältää suhteellisen samanlaisia ja luotettavia tuloksia, kun taas vertailukelpoisuusvirheiden esiintyessä on asianmukaista käyttää keskilukua (kuten mediaania, keskiarvoa tai painotettua keskiarvoa), jolla valitaan vaihteluvälin sopivin kohta (298).

298

2.5.3.2   
  Erityiset näkökohdat markkinaehtoperiaatteen soveltamisesta aineettomaan omaisuuteen

Erityiset näkökohdat markkinaehtoperiaatteen soveltamisesta aineettomaan omaisuuteen

| (259) | OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden VI luvussa annetaan erityisiä ohjeita markkinaehtoperiaatteen soveltamisesta aineettomaan omaisuuteen. VI luku otettiin käyttöön OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeissa, ja se päivitettiin viimeksi OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeissa BEPS-toimenpiteiden 8–10 loppuraportin perusteella (299). |
| --- | --- |

(259)

OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden VI luvussa annetaan erityisiä ohjeita markkinaehtoperiaatteen soveltamisesta aineettomaan omaisuuteen. VI luku otettiin käyttöön OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeissa, ja se päivitettiin viimeksi OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeissa BEPS-toimenpiteiden 8–10 loppuraportin perusteella (299).

299

| (260) | Luvun mukaan markkinaehtoperiaatteen soveltamisessa aineettomaan omaisuuteen on huomioitava sekä omaisuuden siirtäjän että siirronsaajan näkökulma. Siirtäjän näkökulmasta olisi tarkasteltava hintaa, jolla vertailukelpoinen riippumaton yritys olisi halukas siirtämään omaisuutta vertailukelpoisissa olosuhteissa. Siirronsaajan näkökulmasta olisi tarkasteltava, olisiko vertailukelpoinen riippumaton yritys halukas maksamaan kyseisen hinnan (300). |
| --- | --- |

(260)

Luvun mukaan markkinaehtoperiaatteen soveltamisessa aineettomaan omaisuuteen on huomioitava sekä omaisuuden siirtäjän että siirronsaajan näkökulma. Siirtäjän näkökulmasta olisi tarkasteltava hintaa, jolla vertailukelpoinen riippumaton yritys olisi halukas siirtämään omaisuutta vertailukelpoisissa olosuhteissa. Siirronsaajan näkökulmasta olisi tarkasteltava, olisiko vertailukelpoinen riippumaton yritys halukas maksamaan kyseisen hinnan (300).

300

| (261) | Riippumaton siirronsaaja suostuisi maksamaan kyseisen hinnan, jos sen on kohtuullista odottaa saavansa tyydyttävät hyödyt aineettoman omaisuuden käytöstä, kun otetaan huomioon muut realistisesti olemassa olevat vaihtoehdot. Aineetonta omaisuutta koskeviin konsernin sisäisiin liiketoimiin osallistuvan yhteisön tai yhteisöjen tunnistaminen, jotka ovat oikeutettuja säilyttämään (osittain tai kokonaan) kyseisestä omaisuudesta saadut voitot, on ratkaisevan tärkeää saavuttaa markkinaehtoinen tulos. Aineettoman omaisuuden oikeudellinen omistus ei kuitenkaan ole ratkaiseva, kun analysoidaan korvauksen markkinaehtoista luonnetta (301). |
| --- | --- |

(261)

Riippumaton siirronsaaja suostuisi maksamaan kyseisen hinnan, jos sen on kohtuullista odottaa saavansa tyydyttävät hyödyt aineettoman omaisuuden käytöstä, kun otetaan huomioon muut realistisesti olemassa olevat vaihtoehdot. Aineetonta omaisuutta koskeviin konsernin sisäisiin liiketoimiin osallistuvan yhteisön tai yhteisöjen tunnistaminen, jotka ovat oikeutettuja säilyttämään (osittain tai kokonaan) kyseisestä omaisuudesta saadut voitot, on ratkaisevan tärkeää saavuttaa markkinaehtoinen tulos. Aineettoman omaisuuden oikeudellinen omistus ei kuitenkaan ole ratkaiseva, kun analysoidaan korvauksen markkinaehtoista luonnetta (301).

301

2.5.3.3   
  Erityiset näkökohdat markkinaehtoperiaatteen soveltamisesta sidosryhmien toimintaan ja konsernin sisäisiin pienen lisäarvon palveluihin

Erityiset näkökohdat markkinaehtoperiaatteen soveltamisesta sidosryhmien toimintaan ja konsernin sisäisiin pienen lisäarvon palveluihin

| (262) | OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden VII luvussa annetaan erityisiä ohjeita markkinaehtoperiaatteen soveltamisesta konsernin sisäisiin palveluihin. VII luku otettiin käyttöön OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeissa, ja se päivitettiin viimeksi OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeissa BEPS-toimenpiteiden 8–10 loppuraportin perusteella (302). |
| --- | --- |

(262)

OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden VII luvussa annetaan erityisiä ohjeita markkinaehtoperiaatteen soveltamisesta konsernin sisäisiin palveluihin. VII luku otettiin käyttöön OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeissa, ja se päivitettiin viimeksi OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeissa BEPS-toimenpiteiden 8–10 loppuraportin perusteella (302).

302

| (263) | Monikansallinen konserni voi järjestää tiettyjä konsernin sisäisiä palveluja, esimerkiksi taloudellisia tai hallinnollisia palveluja, ryhmän jäsenille. Kyseiset palvelut voi toimittaa emoyritys tai muu konsernin jäsen, joka voi alun perin maksaa niiden tarjoamisesta johtuvat kustannukset. Jos konsernin sisäisiä palveluja pidetään toimitettuina, on määritettävä, ovatko vastaanottavan yrityksen mahdollisesti tällaisista palveluista maksamat palkkiot sopusoinnussa markkinaehtoperiaatteen kanssa (303). Kuten OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa on selitetty, ”[k]un yritetään määrittää konsernin sisäisten palveluiden markkinaehtoista hintaa, asiaa olisi harkittava sekä palveluntarjoajan että palvelun vastaanottajan näkökulmasta. Tältä osin merkityksellisiä näkökohtia ovat palvelun arvo vastaanottajalle ja kuinka paljon vastaava riippumaton yritys olisi valmis maksamaan kyseisestä palvelusta vastaavissa olosuhteissa, sekä kustannukset palveluntarjoajalle” (304). |
| --- | --- |

(263)

Monikansallinen konserni voi järjestää tiettyjä konsernin sisäisiä palveluja, esimerkiksi taloudellisia tai hallinnollisia palveluja, ryhmän jäsenille. Kyseiset palvelut voi toimittaa emoyritys tai muu konsernin jäsen, joka voi alun perin maksaa niiden tarjoamisesta johtuvat kustannukset. Jos konsernin sisäisiä palveluja pidetään toimitettuina, on määritettävä, ovatko vastaanottavan yrityksen mahdollisesti tällaisista palveluista maksamat palkkiot sopusoinnussa markkinaehtoperiaatteen kanssa (303). Kuten OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa on selitetty, ”[k]un yritetään määrittää konsernin sisäisten palveluiden markkinaehtoista hintaa, asiaa olisi harkittava sekä palveluntarjoajan että palvelun vastaanottajan näkökulmasta. Tältä osin merkityksellisiä näkökohtia ovat palvelun arvo vastaanottajalle ja kuinka paljon vastaava riippumaton yritys olisi valmis maksamaan kyseisestä palvelusta vastaavissa olosuhteissa, sekä kustannukset palveluntarjoajalle” (304).

303

304

| (264) | Kaikki konsernin sisäiset toimet eivät kuitenkaan oikeuta vastaanottajan maksamaan korvaukseen. Konsernin sisäisestä toiminnasta, jonka yritys suorittaa osakkaana ja yksinomaan sen vuoksi, että kyseinen yhtiö omistaa yhden tai useamman muun konsernin jäsenen (”osakas toiminta”), ei pitäisi periä maksua tytäryhtiöiltä (305). |
| --- | --- |

(264)

Kaikki konsernin sisäiset toimet eivät kuitenkaan oikeuta vastaanottajan maksamaan korvaukseen. Konsernin sisäisestä toiminnasta, jonka yritys suorittaa osakkaana ja yksinomaan sen vuoksi, että kyseinen yhtiö omistaa yhden tai useamman muun konsernin jäsenen (”osakas toiminta”), ei pitäisi periä maksua tytäryhtiöiltä (305).

305

| (265) | EU:n yhteinen siirtohinnoittelufoorumi (”JTPF”) on komission lokakuussa 2002 kokoama asiantuntijaryhmä, joka auttaa ja neuvoo komissiota siirtohinnoitteluasioissa. Siirtohinnoittelufoorumi koostuu hallitus- ja muun kuin hallitussektorin siirtohinnoittelualalla toimivista asiantuntijoista. Helmikuussa 2010 julkaistiin raportti siirtohinnoittelufoorumin arvioimasta OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden mukaisesta markkinaehtoperiaatteen soveltamisesta, joka koskee etuyhteysyritysten kesken tarjottavien palvelujen tiettyä luokkaa, jota kuvataan ”konsernin sisäisiksi vähäisen lisäarvon palveluiksi” (”vuoden 2010 siirtohinnoittelufoorumin raportti”) (306). |
| --- | --- |

(265)

EU:n yhteinen siirtohinnoittelufoorumi (”JTPF”) on komission lokakuussa 2002 kokoama asiantuntijaryhmä, joka auttaa ja neuvoo komissiota siirtohinnoitteluasioissa. Siirtohinnoittelufoorumi koostuu hallitus- ja muun kuin hallitussektorin siirtohinnoittelualalla toimivista asiantuntijoista. Helmikuussa 2010 julkaistiin raportti siirtohinnoittelufoorumin arvioimasta OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden mukaisesta markkinaehtoperiaatteen soveltamisesta, joka koskee etuyhteysyritysten kesken tarjottavien palvelujen tiettyä luokkaa, jota kuvataan ”konsernin sisäisiksi vähäisen lisäarvon palveluiksi” (”vuoden 2010 siirtohinnoittelufoorumin raportti”) (306).

306

| (266) | Kuten vuoden 2010 siirtohinnoitteluraportin liitteessä 1 selitettiin, vähäisen lisäarvon palvelut voivat muun muassa olla oikeudellisia palveluja ja kirjanpitopalveluja. Jos katsotaan, että tällaisia vähäisen lisäarvon palveluja on toimitettu, vuoden 2010 siirtohinnoitteluraportti pitää markkinahintavertailumenetelmää sopivimpana tapana määrittää näiden palvelujen markkinaehtoinen hinta. Jos sopivia vertailukelpoisia valvomattomia liiketoimia ei kuitenkaan ole, kustannuslähtöistä siirtohinnoittelumenetelmää käytetään yleisimmin tällaisten palvelujen markkinaehtoisen hinnan määrittämiseksi (307). |
| --- | --- |

(266)

Kuten vuoden 2010 siirtohinnoitteluraportin liitteessä 1 selitettiin, vähäisen lisäarvon palvelut voivat muun muassa olla oikeudellisia palveluja ja kirjanpitopalveluja. Jos katsotaan, että tällaisia vähäisen lisäarvon palveluja on toimitettu, vuoden 2010 siirtohinnoitteluraportti pitää markkinahintavertailumenetelmää sopivimpana tapana määrittää näiden palvelujen markkinaehtoinen hinta. Jos sopivia vertailukelpoisia valvomattomia liiketoimia ei kuitenkaan ole, kustannuslähtöistä siirtohinnoittelumenetelmää käytetään yleisimmin tällaisten palvelujen markkinaehtoisen hinnan määrittämiseksi (307).

307

| (267) | Kustannuksiin perustuvaa menetelmää käytettäessä tietyn palvelun asianmukainen kustannusperusta on tunnistettava. Sitten olisi harkittava, mitä mahdollista voittomarginaalia olisi sovellettava näihin kustannuksiin. Tässä suhteessa vuoden 2010 siirtohinnoitteluraportissa viitataan ensiksi OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 7.33 ja 7.36 kohtiin, joissa todetaan, että voittomarginaalia ei aina sovelleta kustannusperustaan (308). |
| --- | --- |

(267)

Kustannuksiin perustuvaa menetelmää käytettäessä tietyn palvelun asianmukainen kustannusperusta on tunnistettava. Sitten olisi harkittava, mitä mahdollista voittomarginaalia olisi sovellettava näihin kustannuksiin. Tässä suhteessa vuoden 2010 siirtohinnoitteluraportissa viitataan ensiksi OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 7.33 ja 7.36 kohtiin, joissa todetaan, että voittomarginaalia ei aina sovelleta kustannusperustaan (308).

308

| (268) | Vuoden 2010 siirtohinnoittelufoorumin raportissa todettiin lisäksi, että kansallisten veroviranomaisten kokemusten perusteella sopiva voittomarginaali vähäisen lisäarvon palveluille on tyypillisesti 3–10 prosentin tasolla ja usein noin 5 prosenttia. Kuitenkin, jos tietyn liiketoimen tosiseikat ja olosuhteet tukevat erilaista voittomarginaalia, se on otettava huomioon. |
| --- | --- |

(268)

Vuoden 2010 siirtohinnoittelufoorumin raportissa todettiin lisäksi, että kansallisten veroviranomaisten kokemusten perusteella sopiva voittomarginaali vähäisen lisäarvon palveluille on tyypillisesti 3–10 prosentin tasolla ja usein noin 5 prosenttia. Kuitenkin, jos tietyn liiketoimen tosiseikat ja olosuhteet tukevat erilaista voittomarginaalia, se on otettava huomioon.

2.6   PÄÄTÖKSESSÄ KÄYTETTYJEN TÄRKEIMPIEN KIRJANPIDON JA TALOUDELLISTEN TERMIEN KUVAUS

PÄÄTÖKSESSÄ KÄYTETTYJEN TÄRKEIMPIEN KIRJANPIDON JA TALOUDELLISTEN TERMIEN KUVAUS

| (269) | Seuraavassa on lyhyt yleiskatsaus tässä päätöksessä usein käytettävistä rahoitusindikaattoreista ja kirjanpitokäytännöistä. |
| --- | --- |

(269)

Seuraavassa on lyhyt yleiskatsaus tässä päätöksessä usein käytettävistä rahoitusindikaattoreista ja kirjanpitokäytännöistä.

| (270) | Tyypilliseen tuloslaskelmaan kirjataan ensinnäkin tulot, jotka yritys saa sen normaalista liiketoiminnasta, yleensä tavaroiden ja palveluiden myynnistä asiakkaille. Tätä kirjanpitoerää kutsutaan nimillä ”myynti”, ”liikevaihto” tai ”tuotot”. |
| --- | --- |

(270)

Tyypilliseen tuloslaskelmaan kirjataan ensinnäkin tulot, jotka yritys saa sen normaalista liiketoiminnasta, yleensä tavaroiden ja palveluiden myynnistä asiakkaille. Tätä kirjanpitoerää kutsutaan nimillä ”myynti”, ”liikevaihto” tai ”tuotot”.

| (271) | Myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakuluilla (COGS, cost of goods sold) tarkoitetaan pääasiassa hyödykkeiden tuotantoon käytetyn materiaalin (raaka-aineiden) arvoa tai sellaisten hyödykkeiden ostohintaa, jotka on myyty eteenpäin, ellei yritys prosessoi ostettuja hyödykkeitä. Nämä valmistus- ja hankintakulut vähennetään myyntituloista bruttokatetta laskettaessa. |
| --- | --- |

(271)

Myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakuluilla (COGS, cost of goods sold) tarkoitetaan pääasiassa hyödykkeiden tuotantoon käytetyn materiaalin (raaka-aineiden) arvoa tai sellaisten hyödykkeiden ostohintaa, jotka on myyty eteenpäin, ellei yritys prosessoi ostettuja hyödykkeitä. Nämä valmistus- ja hankintakulut vähennetään myyntituloista bruttokatetta laskettaessa.

cost of goods sold

| (272) | Toimintamenot kattavat pääasiassa palkkakulut (309), energiakulut sekä muut hallinto- ja myyntikulut. LuxOpCon tapauksessa LuxSCS:lle maksetut rojaltit luokitellaan ”muiksi liiketoiminnan kuluiksi”, mutta ne jätetään pois liiketoiminnan kuluista, joita käytetään toiminnan liikevoiton laskemiseksi kiistanalaisen veropäätöksen mukaan (310). |
| --- | --- |

(272)

Toimintamenot kattavat pääasiassa palkkakulut (309), energiakulut sekä muut hallinto- ja myyntikulut. LuxOpCon tapauksessa LuxSCS:lle maksetut rojaltit luokitellaan ”muiksi liiketoiminnan kuluiksi”, mutta ne jätetään pois liiketoiminnan kuluista, joita käytetään toiminnan liikevoiton laskemiseksi kiistanalaisen veropäätöksen mukaan (310).

309

310

| (273) | Taulukossa 17 on yksinkertaistettu yhteenveto tuloslaskelmasta (311).

  Taulukko 17


  Yksinkertaistettu tuloslaskelma


  Myynti
  (tai liikevaihto tai tuotot)







  — | myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulut (COGS) |
| --- | --- | --- |

(273)

Taulukossa 17 on yksinkertaistettu yhteenveto tuloslaskelmasta (311).

311

Taulukko 17

Taulukko 17

Yksinkertaistettu tuloslaskelma

Yksinkertaistettu tuloslaskelma

Myynti
  (tai liikevaihto tai tuotot)

Myynti

(tai liikevaihto tai tuotot)

—

myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulut (COGS)

myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulut (COGS)

Bruttokate

Bruttokate

| — | Toimintakustannukset (OpEx) |
| --- | --- |

—

Toimintakustannukset (OpEx)

Toimintakustannukset (OpEx)

Liikevoitto käyttökate (EBITDA)

Liikevoitto käyttökate (EBITDA)

Tulos ennen korkoja ja veroja (EBIT) tai liikevoitto

Tulos ennen korkoja ja veroja (EBIT) tai liikevoitto

| — | korot ja poikkeukselliset tulot |
| --- | --- |

—

korot ja poikkeukselliset tulot

korot ja poikkeukselliset tulot

Verotettava tulo

Verotettava tulo

| — | verot |
| --- | --- |

—

verot

verot

Nettotulos

Nettotulos

| (274) | Tuloksellisuutta ja kannattavuutta mitataan usein suhdeluvuilla, jotka esitetään ”marginaaleina” tai ”voittolisinä”. Marginaaleja käytetään myös siirtohinnoittelun vertaisarvioinneissa. |
| --- | --- |

(274)

Tuloksellisuutta ja kannattavuutta mitataan usein suhdeluvuilla, jotka esitetään ”marginaaleina” tai ”voittolisinä”. Marginaaleja käytetään myös siirtohinnoittelun vertaisarvioinneissa.

| (275) | Siirtohinnoittelussa bruttokate voidaan laskea bruttotulos jaettuna myynnillä (tai valmistus- ja hankintakuluilla) ja nettokate voidaan lasketa liikevoitto jaettuna myynnillä (tai kokonaiskustannuksilla, eli valmistus- ja hankintakulujen ja liiketoiminnan kulujen summalla) erityisesti silloin, kun käytetään liiketoimintamarginaalimenetelmää. Näin ollen, kun käytetään ”nettomarginaalimenetelmää”, voittoindikaattorin osoittaja olisi liikevoitto. |
| --- | --- |

(275)

Siirtohinnoittelussa bruttokate voidaan laskea bruttotulos jaettuna myynnillä (tai valmistus- ja hankintakuluilla) ja nettokate voidaan lasketa liikevoitto jaettuna myynnillä (tai kokonaiskustannuksilla, eli valmistus- ja hankintakulujen ja liiketoiminnan kulujen summalla) erityisesti silloin, kun käytetään liiketoimintamarginaalimenetelmää. Näin ollen, kun käytetään ”nettomarginaalimenetelmää”, voittoindikaattorin osoittaja olisi liikevoitto.

3.   MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (276) | Komissio selitti aloittamista koskevassa päätöksessään (312), että se piti kiistanalaisen veropäätöksen soveltuvuutta sisämarkkinoille kyseenalaisena. Erityisesti se ilmaisi useita epäilyjä siitä, että kiistanalaisessa veropäätöksessä hyväksytty siirtohinnoittelujärjestelmä johti markkinaehtoiseen rojaltien maksamiseen LuxSCS:lle ja markkinaehtoiseen korvaukseen LuxOpColle. |
| --- | --- |

(276)

Komissio selitti aloittamista koskevassa päätöksessään (312), että se piti kiistanalaisen veropäätöksen soveltuvuutta sisämarkkinoille kyseenalaisena. Erityisesti se ilmaisi useita epäilyjä siitä, että kiistanalaisessa veropäätöksessä hyväksytty siirtohinnoittelujärjestelmä johti markkinaehtoiseen rojaltien maksamiseen LuxSCS:lle ja markkinaehtoiseen korvaukseen LuxOpColle.

312

| (277) | Ensinnäkin komissio arvosteli sitä, että kiistanalainen veropäätös näytti tulleen myönnetyksi siirtohinnoitteluraportin puuttuessa. Se totesi lisäksi, että ratkaisu oli annettu 11 arkipäivän kuluessa siitä, kun ensimmäinen ratkaisupyyntöä koskeva kirje oli saapunut. |
| --- | --- |

(277)

Ensinnäkin komissio arvosteli sitä, että kiistanalainen veropäätös näytti tulleen myönnetyksi siirtohinnoitteluraportin puuttuessa. Se totesi lisäksi, että ratkaisu oli annettu 11 arkipäivän kuluessa siitä, kun ensimmäinen ratkaisupyyntöä koskeva kirje oli saapunut.

| (278) | Toiseksi komissio arvosteli sitä, että kiistanalaisessa veropäätöksessä vahvistettu siirtohinnoittelujärjestelmä ei näyttäisi perustuvan mihinkään yleisesti hyväksyttyihin siirtohinnoittelumenetelmiin, jotka on esitetty OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa. |
| --- | --- |

(278)

Toiseksi komissio arvosteli sitä, että kiistanalaisessa veropäätöksessä vahvistettu siirtohinnoittelujärjestelmä ei näyttäisi perustuvan mihinkään yleisesti hyväksyttyihin siirtohinnoittelumenetelmiin, jotka on esitetty OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa.

| (279) | Kolmanneksi komissio arvosteli sitä, että kiistanalaisessa veropäätöksessä hyväksytty rojaltimaksu ei liittynyt tuottoon, myyntiin tai voittoon toisin kuin OECD:n vuoden 1995 ja 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 6.16 kohdassa esitetyissä suosituksissa. Sen sijaan rojalti laskettiin LuxOpCon konsernin sisäisten liiketoimien jäännösvoiton perusteella, joka määritettiin vähentämällä LuxOpCon toimintoihin liittyvä asianmukainen rutiininomainen tuotto LuxOpCon tosiasiallisesti kirjatusta voitosta. |
| --- | --- |

(279)

Kolmanneksi komissio arvosteli sitä, että kiistanalaisessa veropäätöksessä hyväksytty rojaltimaksu ei liittynyt tuottoon, myyntiin tai voittoon toisin kuin OECD:n vuoden 1995 ja 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 6.16 kohdassa esitetyissä suosituksissa. Sen sijaan rojalti laskettiin LuxOpCon konsernin sisäisten liiketoimien jäännösvoiton perusteella, joka määritettiin vähentämällä LuxOpCon toimintoihin liittyvä asianmukainen rutiininomainen tuotto LuxOpCon tosiasiallisesti kirjatusta voitosta.

| (280) | Neljänneksi komissio kyseenalaisti, onko oikein katsoa, että LuxOpCon toiminnot ovat yksinkertaisempia verrattuna LuxSCS:n toimintoihin. LuxOpCon suorittamien toimintojen ja sen ottamien riskien kuvauksen perusteella nämä toiminnot ja riskit näyttivät olevan monimutkaisempia kuin LuxSCS:n suorittamat toiminnot. Aineettomiin hyödykkeisiin liittyviä erityispiirteitä, joista LuxSCS:lle oletetaan maksettavan korvausta, ei kuvattu ratkaisupyynnössä eikä Luxemburgin veroviranomaisen kiistanalaisessa ennakkopäätöksessä. Lisäksi, vaikka LuxSCS:n väitettiin ottavan vastuun kaikista kyseisen henkisen omaisuuden omistukseen liittyvistä riskeistä ratkaisupyynnössä, LuxSCS:n aineettomien hyödykkeiden omistajana ottamia riskejä ei määritelty, eikä varsinkaan LuxOpCon vastaamiin yritystoiminnanriskeihin verrattaessa. |
| --- | --- |

(280)

Neljänneksi komissio kyseenalaisti, onko oikein katsoa, että LuxOpCon toiminnot ovat yksinkertaisempia verrattuna LuxSCS:n toimintoihin. LuxOpCon suorittamien toimintojen ja sen ottamien riskien kuvauksen perusteella nämä toiminnot ja riskit näyttivät olevan monimutkaisempia kuin LuxSCS:n suorittamat toiminnot. Aineettomiin hyödykkeisiin liittyviä erityispiirteitä, joista LuxSCS:lle oletetaan maksettavan korvausta, ei kuvattu ratkaisupyynnössä eikä Luxemburgin veroviranomaisen kiistanalaisessa ennakkopäätöksessä. Lisäksi, vaikka LuxSCS:n väitettiin ottavan vastuun kaikista kyseisen henkisen omaisuuden omistukseen liittyvistä riskeistä ratkaisupyynnössä, LuxSCS:n aineettomien hyödykkeiden omistajana ottamia riskejä ei määritelty, eikä varsinkaan LuxOpCon vastaamiin yritystoiminnanriskeihin verrattaessa.

| (281) | Viidenneksi komissio katsoi, että LuxOpCon suorittamien tehtävien osalta kiistanalaisessa veropäätöksessä vahvistettu korvaus on suhteellisen vähäinen, kun otetaan huomioon liiketulojen [4–6] prosentin voittomarginaali, ja varsinkin, kun LuxOpCon tehtävät esiteltiin keskeiseksi ja strategiseksi kaupalliseksi päätöksenteoksi, johon koko Euroopan markkinoiden liiketoiminnan riskit keskittyvät. Lisäksi ei selitetä alarajan ja ylärajan (313) soveltamista LuxOpCon markkinaehtoisen korvauksen määrittämiseen, joka tosiasiallisesti kumoaa toimintakustannuksiin perustuvan siirtohinnoittelujärjestelmän. Lopuksi komissio kyseenalaisti, oliko perusteltua valita epäsuora siirtohinnoittelumenetelmä LuxOpCon korvauksen määrittämiseen. |
| --- | --- |

(281)

Viidenneksi komissio katsoi, että LuxOpCon suorittamien tehtävien osalta kiistanalaisessa veropäätöksessä vahvistettu korvaus on suhteellisen vähäinen, kun otetaan huomioon liiketulojen [4–6] prosentin voittomarginaali, ja varsinkin, kun LuxOpCon tehtävät esiteltiin keskeiseksi ja strategiseksi kaupalliseksi päätöksenteoksi, johon koko Euroopan markkinoiden liiketoiminnan riskit keskittyvät. Lisäksi ei selitetä alarajan ja ylärajan (313) soveltamista LuxOpCon markkinaehtoisen korvauksen määrittämiseen, joka tosiasiallisesti kumoaa toimintakustannuksiin perustuvan siirtohinnoittelujärjestelmän. Lopuksi komissio kyseenalaisti, oliko perusteltua valita epäsuora siirtohinnoittelumenetelmä LuxOpCon korvauksen määrittämiseen.

313

| (282) | Kuudenneksi komissio totesi, että vaikka kiistanalainen veropäätös annettiin vuonna 2003, se näytti olevan edelleen voimassa vuonna 2014. Komissio epäili, onko oikein pitää päätöksessä hyväksyttyä korvausta edelleen voimassa yli kymmenen vuotta myöhemmin tarkistamatta sitä tai ilmoittamatta siitä viranomaisille, mikäli ratkaisevat olosuhteet ovat muuttuneet tällä välin. |
| --- | --- |

(282)

Kuudenneksi komissio totesi, että vaikka kiistanalainen veropäätös annettiin vuonna 2003, se näytti olevan edelleen voimassa vuonna 2014. Komissio epäili, onko oikein pitää päätöksessä hyväksyttyä korvausta edelleen voimassa yli kymmenen vuotta myöhemmin tarkistamatta sitä tai ilmoittamatta siitä viranomaisille, mikäli ratkaisevat olosuhteet ovat muuttuneet tällä välin.

| (283) | Näiden arvostelujen valossa komissio tuli alustavaan päätelmään, jonka mukaan kiistanalainen veropäätös toi valikoivan edun Amazonille, sillä veropäätös johti siihen, että LuxSCS sai rojaltimaksun ja LuxOpCo sai korvauksen, jotka poikkesivat markkinaehtoisesta tuloksesta. Koska kaikki muut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset täyttyivät eikä muita SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 tai 3 kohtien mukaisia ilmeisiä soveltuvuuden perusteita ollut olemassa, komissio päätteli alustavasti, että kiistanalaiset veropäätökset ovat valtiontukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(283)

Näiden arvostelujen valossa komissio tuli alustavaan päätelmään, jonka mukaan kiistanalainen veropäätös toi valikoivan edun Amazonille, sillä veropäätös johti siihen, että LuxSCS sai rojaltimaksun ja LuxOpCo sai korvauksen, jotka poikkesivat markkinaehtoisesta tuloksesta. Koska kaikki muut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset täyttyivät eikä muita SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 tai 3 kohtien mukaisia ilmeisiä soveltuvuuden perusteita ollut olemassa, komissio päätteli alustavasti, että kiistanalaiset veropäätökset ovat valtiontukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille.

4.   LUXEMBURGIN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

LUXEMBURGIN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (284) | Luxemburgin esittämissä huomautuksissa, jotka liittyvät aloittamista koskevaan päätökseen, keskityttiin ensinnäkin komission alustavaan tutkintaan liittyviin väitettyihin menetelmällisiin puutteisiin, toiseksi väitettyihin oikeudellisiin virheisiin aloittamista koskevassa päätöksessä ja kolmanneksi komission esittämiä epäilyjä aloittamista koskevan päätöksen suhteen. |
| --- | --- |

(284)

Luxemburgin esittämissä huomautuksissa, jotka liittyvät aloittamista koskevaan päätökseen, keskityttiin ensinnäkin komission alustavaan tutkintaan liittyviin väitettyihin menetelmällisiin puutteisiin, toiseksi väitettyihin oikeudellisiin virheisiin aloittamista koskevassa päätöksessä ja kolmanneksi komission esittämiä epäilyjä aloittamista koskevan päätöksen suhteen.

4.1   LUXEMBURGIN HUOMAUTUKSET VÄITETYISTÄ MENETELMÄLLISISTÄ PUUTTEISTA

LUXEMBURGIN HUOMAUTUKSET VÄITETYISTÄ MENETELMÄLLISISTÄ PUUTTEISTA

| (285) | Luxemburg väitti, että aloittamista koskeva päätös tehtiin erittäin lyhyessä ajassa ja riittämättömien tietojen perusteella. Luxemburg katsoi, että komissio ei kerännyt tarvittavia tietoja mahdollisimman perusteellisesti toimenpiteen arvioimiseksi alustavan tutkinnan aikana. |
| --- | --- |

(285)

Luxemburg väitti, että aloittamista koskeva päätös tehtiin erittäin lyhyessä ajassa ja riittämättömien tietojen perusteella. Luxemburg katsoi, että komissio ei kerännyt tarvittavia tietoja mahdollisimman perusteellisesti toimenpiteen arvioimiseksi alustavan tutkinnan aikana.

| (286) | Ensinnäkin Luxemburg katsoi, että komissio loukkasi vilpittömän yhteistyön ja puolueettomuuden periaatteita erityisesti jättämällä vastaamatta Luxemburgin tapaamistarjouksiin, jolloin Luxemburg olisi voinut keskustella toimitetuista tiedoista ennen kuin komissio teki päätöksen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta. |
| --- | --- |

(286)

Ensinnäkin Luxemburg katsoi, että komissio loukkasi vilpittömän yhteistyön ja puolueettomuuden periaatteita erityisesti jättämällä vastaamatta Luxemburgin tapaamistarjouksiin, jolloin Luxemburg olisi voinut keskustella toimitetuista tiedoista ennen kuin komissio teki päätöksen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta.

| (287) | Toiseksi Luxemburg väitti, että komissio ei ollut soveltanut kirjaimellisesti tai sisällöllisesti asetuksen (EU) 2015/1589 (314) 12 artiklan 2 kohtaa, jossa määrätään, että jos komissio katsoo vastauksen tietopyyntöönsä olevan riittämättömän tai puutteellisen, sen tulee toistaa pyyntönsä tai jopa velvoittaa antamaan tietoja. |
| --- | --- |

(287)

Toiseksi Luxemburg väitti, että komissio ei ollut soveltanut kirjaimellisesti tai sisällöllisesti asetuksen (EU) 2015/1589 (314) 12 artiklan 2 kohtaa, jossa määrätään, että jos komissio katsoo vastauksen tietopyyntöönsä olevan riittämättömän tai puutteellisen, sen tulee toistaa pyyntönsä tai jopa velvoittaa antamaan tietoja.

314

| (288) | Luxemburg viittasi myös asetuksen (EU) 2015/1589 5 artiklan 2 kohtaan ja 12 artiklan 3 kohtaan. Se totesi, että käsiteltävässä tapauksessa Luxemburgille ei lähetetty muistutusta tai velvoitetta tietojen antamisesta. |
| --- | --- |

(288)

Luxemburg viittasi myös asetuksen (EU) 2015/1589 5 artiklan 2 kohtaan ja 12 artiklan 3 kohtaan. Se totesi, että käsiteltävässä tapauksessa Luxemburgille ei lähetetty muistutusta tai velvoitetta tietojen antamisesta.

4.2   LUXEMBURGIN HUOMAUTUKSET VÄITETYISTÄ OIKEUDELLISISTA VIRHEISTÄ MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVASSA PÄÄTÖKSESSÄ

LUXEMBURGIN HUOMAUTUKSET VÄITETYISTÄ OIKEUDELLISISTA VIRHEISTÄ MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVASSA PÄÄTÖKSESSÄ

| (289) | Luxemburg katsoi, että aloittamista koskeva päätös oli mitätön useiden oikeudellisten virheiden takia. |
| --- | --- |

(289)

Luxemburg katsoi, että aloittamista koskeva päätös oli mitätön useiden oikeudellisten virheiden takia.

| (290) | Ensinnäkin Luxemburg katsoi, että päätös kajosi sen itsemääräämisoikeuteen välittömässä verotuksessa. Erityisesti Luxemburg katsoi, että komissio oli ylittänyt valtuutensa valtiontuen alalla kehittämällä ja asettamalla omia tulkintojaan markkinaehtoperiaatteesta. Tällä tavoin komissio pyrkii yhdenmukaistamaan välitöntä verotusta koskevat säännöt perustamissopimuksen 113 ja 115 artiklojen vastaisesti, koska unioni voi yhdenmukaistaa verotusta koskevan aineellisen lainsäädännön ainoastaan yksimielisesti hyväksytyillä lainsäädäntötoimilla. |
| --- | --- |

(290)

Ensinnäkin Luxemburg katsoi, että päätös kajosi sen itsemääräämisoikeuteen välittömässä verotuksessa. Erityisesti Luxemburg katsoi, että komissio oli ylittänyt valtuutensa valtiontuen alalla kehittämällä ja asettamalla omia tulkintojaan markkinaehtoperiaatteesta. Tällä tavoin komissio pyrkii yhdenmukaistamaan välitöntä verotusta koskevat säännöt perustamissopimuksen 113 ja 115 artiklojen vastaisesti, koska unioni voi yhdenmukaistaa verotusta koskevan aineellisen lainsäädännön ainoastaan yksimielisesti hyväksytyillä lainsäädäntötoimilla.

| (291) | Luxemburg kiinnitti erityistä huomiota siirtohinnoittelun erityiseen luonteeseen ja monimutkaisuuteen. OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden mukaan kansalliset veroviranomaiset tarvitsevat tiettyä harkintavaltaa voidakseen tulkita verosääntöjä yksittäistapauksessa ja päättää, johtaako käytetty siirtohinnoittelumenetelmä hyväksyttävään siirtohintaan. Luxemburg väitti, että varmistaakseen oikeusvarmuuden veropäätösten avulla kansalliset veroviranomaiset tarvitsevat tiettyä harkintavaltaa ilman välitöntä uhkailua siitä, että heidän tuomionsa myöhemmin julistetaan valtiontukisääntöjen vastaiseksi. Luxemburg väitti saaneensa vahvistuksen siitä, että sen veropäätöskäytäntö on tarkoituksenmukainen ja että se noudattaa yritysverotukseen sovellettavia menettelysääntöjä (315) ja OECD:n siirtohinnoitteluohjeita (316). |
| --- | --- |

(291)

Luxemburg kiinnitti erityistä huomiota siirtohinnoittelun erityiseen luonteeseen ja monimutkaisuuteen. OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden mukaan kansalliset veroviranomaiset tarvitsevat tiettyä harkintavaltaa voidakseen tulkita verosääntöjä yksittäistapauksessa ja päättää, johtaako käytetty siirtohinnoittelumenetelmä hyväksyttävään siirtohintaan. Luxemburg väitti, että varmistaakseen oikeusvarmuuden veropäätösten avulla kansalliset veroviranomaiset tarvitsevat tiettyä harkintavaltaa ilman välitöntä uhkailua siitä, että heidän tuomionsa myöhemmin julistetaan valtiontukisääntöjen vastaiseksi. Luxemburg väitti saaneensa vahvistuksen siitä, että sen veropäätöskäytäntö on tarkoituksenmukainen ja että se noudattaa yritysverotukseen sovellettavia menettelysääntöjä (315) ja OECD:n siirtohinnoitteluohjeita (316).

315

316

| (292) | Toiseksi Luxemburg katsoi, että ennakkopäätelmät, joita komissio käytti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, eroavat kiistanalaisesta veropäätöksestä sillä perusteella, että ne koskivat järjestelmiä, jotka sisälsivät etuihin johtavia seikkoja riippumatta verovelvollisten yksittäisistä olosuhteista. Näiden järjestelmien nojalla tarjotut edut olivat vain tiettyjen yritysryhmien käytettävissä, kun taas kiistanalainen veropäätös ei koske koko verojärjestelmää vaan sen soveltamista Amazonin yksittäiseen tapaukseen. |
| --- | --- |

(292)

Toiseksi Luxemburg katsoi, että ennakkopäätelmät, joita komissio käytti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, eroavat kiistanalaisesta veropäätöksestä sillä perusteella, että ne koskivat järjestelmiä, jotka sisälsivät etuihin johtavia seikkoja riippumatta verovelvollisten yksittäisistä olosuhteista. Näiden järjestelmien nojalla tarjotut edut olivat vain tiettyjen yritysryhmien käytettävissä, kun taas kiistanalainen veropäätös ei koske koko verojärjestelmää vaan sen soveltamista Amazonin yksittäiseen tapaukseen.

| (293) | Kolmanneksi Luxemburg väitti, että menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä puuttuu valikoivuusanalyysi, ja tarkemmin sanottuna siinä ei yksilöidä viiteverojärjestelmää tai veronmaksajien vertailuryhmää, johon Amazonin verokohtelua olisi verrattava. Näin ollen Amazoniin sovelletusta viiteverojärjestelmästä ja edusta ei tunnistettu poikkeuksia. |
| --- | --- |

(293)

Kolmanneksi Luxemburg väitti, että menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä puuttuu valikoivuusanalyysi, ja tarkemmin sanottuna siinä ei yksilöidä viiteverojärjestelmää tai veronmaksajien vertailuryhmää, johon Amazonin verokohtelua olisi verrattava. Näin ollen Amazoniin sovelletusta viiteverojärjestelmästä ja edusta ei tunnistettu poikkeuksia.

| (294) | Luxemburg katsoi, että oikea viitekehys on kansallinen verolainsäädäntö ja erityisesti Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohta ja 18 artikla. Luxemburgin siirtohinnoittelua koskevat säännöt ja käytännöt kuvastavat OECD:n siirtohinnoitteluohjeita, vaikka Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohdassa ei viitata näihin suuntaviivoihin. Luxemburg katsoi, että kansallisilla siirtohinnoittelusäännöillä varmistetaan konsernien ja riippumattomien yritysten samanlainen kohtelu. Luxemburg huomautti lisäksi, että Luxemburgin tuloverolain 18 artiklassa tai 164 artiklan 3 kohdassa ei tehdä eroa kansainvälisten ja kansallisten liiketoimien tai monikansallisten ja kotimaisten konsernien välillä. Luxemburg vaati, että kiistanalaista veropäätöstä on arvioitava voimassa olevan sääntelykehyksen ja toimenpiteen myöntämishetkellä, eli vuonna 2003, vallitsevan taloudellisen tilanteen perusteella (317). Luxemburg totesi, että vuonna 2003 ei ollut OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeita, eikä Luxemburgin laissa viitattu OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeisiin. |
| --- | --- |

(294)

Luxemburg katsoi, että oikea viitekehys on kansallinen verolainsäädäntö ja erityisesti Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohta ja 18 artikla. Luxemburgin siirtohinnoittelua koskevat säännöt ja käytännöt kuvastavat OECD:n siirtohinnoitteluohjeita, vaikka Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohdassa ei viitata näihin suuntaviivoihin. Luxemburg katsoi, että kansallisilla siirtohinnoittelusäännöillä varmistetaan konsernien ja riippumattomien yritysten samanlainen kohtelu. Luxemburg huomautti lisäksi, että Luxemburgin tuloverolain 18 artiklassa tai 164 artiklan 3 kohdassa ei tehdä eroa kansainvälisten ja kansallisten liiketoimien tai monikansallisten ja kotimaisten konsernien välillä. Luxemburg vaati, että kiistanalaista veropäätöstä on arvioitava voimassa olevan sääntelykehyksen ja toimenpiteen myöntämishetkellä, eli vuonna 2003, vallitsevan taloudellisen tilanteen perusteella (317). Luxemburg totesi, että vuonna 2003 ei ollut OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeita, eikä Luxemburgin laissa viitattu OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeisiin.

317

| (295) | Neljänneksi luxemburg katsoi, että komissio ei ole tunnistanut yhtään yritysluokkaa, joka olisi hyötynyt toimenpiteestä. Autogrill -tapaukseen viitaten (318) luxemburg totesi, että perustettaessa yrityksiä valikoiva luokka, joka määrittää ketkä ainoastaan hyötyvät kyseisestä toimenpiteestä, täytyy ensin tunnistaa. Veronmaksajien vertailuryhmän osalta Luxemburg katsoi, että vain veronmaksajat, jotka ovat siirtohinnoittelusääntöjen ja Luxemburgin verokohtelun alaisia, ovat tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. |
| --- | --- |

(295)

Neljänneksi luxemburg katsoi, että komissio ei ole tunnistanut yhtään yritysluokkaa, joka olisi hyötynyt toimenpiteestä. Autogrill -tapaukseen viitaten (318) luxemburg totesi, että perustettaessa yrityksiä valikoiva luokka, joka määrittää ketkä ainoastaan hyötyvät kyseisestä toimenpiteestä, täytyy ensin tunnistaa. Veronmaksajien vertailuryhmän osalta Luxemburg katsoi, että vain veronmaksajat, jotka ovat siirtohinnoittelusääntöjen ja Luxemburgin verokohtelun alaisia, ovat tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa.

-tapaukseen

318

4.3   LUXEMBURGIN HUOMAUTUKSET ESITETYISTÄ EPÄILYKSISTÄ MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVASSA PÄÄTÖKSESSÄ

LUXEMBURGIN HUOMAUTUKSET ESITETYISTÄ EPÄILYKSISTÄ MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVASSA PÄÄTÖKSESSÄ

| (296) | Lisäksi Luxemburg käsitteli erikseen menettelyn aloittamispäätöksessä komission esittämiä epäilyjä, jotka koskivat markkinaehtoperiaatteen noudattamista kiistanalaisessa veropäätöksessä. |
| --- | --- |

(296)

Lisäksi Luxemburg käsitteli erikseen menettelyn aloittamispäätöksessä komission esittämiä epäilyjä, jotka koskivat markkinaehtoperiaatteen noudattamista kiistanalaisessa veropäätöksessä.

| (297) | Vastauksena komission arvosteluun siitä, että kiistanalainen veropäätös hyväksyttiin jo 11 työpäivän kuluttua, Luxemburg katsoi, että prosessi kesti huomattavasti kauemmin ja sisälsi kokouksia Amazonin edustajien kanssa 9 ja 11 päivänä syyskuuta 2003 sekä veroviranomaisten tarkasti suorittaman tutkimuksen lähestymistavasta, Amazonin 23 ja 31 päivänä lokakuuta 2003 päivätyistä kirjeistä sekä Amazonin veroneuvojan toimittamasta siirtohinnoitteluraportista. |
| --- | --- |

(297)

Vastauksena komission arvosteluun siitä, että kiistanalainen veropäätös hyväksyttiin jo 11 työpäivän kuluttua, Luxemburg katsoi, että prosessi kesti huomattavasti kauemmin ja sisälsi kokouksia Amazonin edustajien kanssa 9 ja 11 päivänä syyskuuta 2003 sekä veroviranomaisten tarkasti suorittaman tutkimuksen lähestymistavasta, Amazonin 23 ja 31 päivänä lokakuuta 2003 päivätyistä kirjeistä sekä Amazonin veroneuvojan toimittamasta siirtohinnoitteluraportista.

| (298) | Toiseksi Luxemburg katsoi, että komission huoli siitä, että kiistanalainen veropäätös on myönnetty ilman vaadittua taloudellista analyysia, on perusteeton. Siirtohinnoitteluraportti valmisteltiin tukeakseen ratkaisupyynnössä ehdotettua siirtohinnoittelujärjestelyä. Raportti sisältää sellaisia keskeisiä osia, kuten liiketoimen molempien osapuolten (LuxOpCo ja LuxSCS) toiminnallisen analyysin, taustalla olevan liiketoimen ja asiaankuuluvan henkisen omaisuuden kuvauksen sekä siirtohinnoittelumenetelmien valinnan ja markkinaehtoisen hinnan arvioinnin. |
| --- | --- |

(298)

Toiseksi Luxemburg katsoi, että komission huoli siitä, että kiistanalainen veropäätös on myönnetty ilman vaadittua taloudellista analyysia, on perusteeton. Siirtohinnoitteluraportti valmisteltiin tukeakseen ratkaisupyynnössä ehdotettua siirtohinnoittelujärjestelyä. Raportti sisältää sellaisia keskeisiä osia, kuten liiketoimen molempien osapuolten (LuxOpCo ja LuxSCS) toiminnallisen analyysin, taustalla olevan liiketoimen ja asiaankuuluvan henkisen omaisuuden kuvauksen sekä siirtohinnoittelumenetelmien valinnan ja markkinaehtoisen hinnan arvioinnin.

| (299) | Luxemburg selitti, että kun kiistanalainen veropäätös hyväksyttiin vuonna 2003, Amazonin toiminta oli uutta ja kasvoi nopeasti, ja pitkän aikavälin investoinnit asetettiin etusijalle lyhytaikaisen kannattavuuden sijaan. Vuonna 2003 Amazon teki tappiota, ja Amazonin voimakasta investoimista lähitulevaisuuden teknologiaan oli suunniteltu jatkettavan. Koska verkkokauppamyynti on toimintaa, jonka marginaalit ovat pieniä ja kilpailu ankaraa, amazonin strategia oli erottua muista teknologisen innovaation avulla. Tämän seurauksena aineettomia hyödykkeitä pidettiin Amazonin toiminnan olennaisena arvon lähteenä. Prosesseissa tarvittava teknologia on pitkälle kehittynyttä, ja sitä parannetaan jatkuvasti LuxSCS:n huomattavien investointien avulla. |
| --- | --- |

(299)

Luxemburg selitti, että kun kiistanalainen veropäätös hyväksyttiin vuonna 2003, Amazonin toiminta oli uutta ja kasvoi nopeasti, ja pitkän aikavälin investoinnit asetettiin etusijalle lyhytaikaisen kannattavuuden sijaan. Vuonna 2003 Amazon teki tappiota, ja Amazonin voimakasta investoimista lähitulevaisuuden teknologiaan oli suunniteltu jatkettavan. Koska verkkokauppamyynti on toimintaa, jonka marginaalit ovat pieniä ja kilpailu ankaraa, amazonin strategia oli erottua muista teknologisen innovaation avulla. Tämän seurauksena aineettomia hyödykkeitä pidettiin Amazonin toiminnan olennaisena arvon lähteenä. Prosesseissa tarvittava teknologia on pitkälle kehittynyttä, ja sitä parannetaan jatkuvasti LuxSCS:n huomattavien investointien avulla.

| (300) | Siirtohinnoitteluraportissa esitetyn toiminnallisen analyysin mukaan LuxSCS vastaa aineettomien hyödykkeiden ylläpidosta ja jatkuvasta kehittämisestä. LuxOpCo hallinnoi, ylläpitää ja kehittää vähittäiskauppa- ja palvelutoimintaa EU:n verkkosivustoilla käyttämällä LuxSCS:ltä lisensoituja aineettomia hyödykkeitä. Luxemburgin mukaan aineettomien hyödykkeiden taloudellinen käyttöikä oli rajallinen ja edellytti jatkuvaa parantamista ja merkittäviä investointeja. Luxemburg lisäsi, että LuxOpCo ei ole omistanut eikä omista tällä hetkellä mitään omaa aineetonta varallisuutta. Henkistä omaisuutta koskevan lisenssisopimuksen ehtojen mukaan kaikki LuxOpCon kehittämä aineeton varallisuus on oikeudellisesti LuxSCS:n tekemää ja omistamaa. |
| --- | --- |

(300)

Siirtohinnoitteluraportissa esitetyn toiminnallisen analyysin mukaan LuxSCS vastaa aineettomien hyödykkeiden ylläpidosta ja jatkuvasta kehittämisestä. LuxOpCo hallinnoi, ylläpitää ja kehittää vähittäiskauppa- ja palvelutoimintaa EU:n verkkosivustoilla käyttämällä LuxSCS:ltä lisensoituja aineettomia hyödykkeitä. Luxemburgin mukaan aineettomien hyödykkeiden taloudellinen käyttöikä oli rajallinen ja edellytti jatkuvaa parantamista ja merkittäviä investointeja. Luxemburg lisäsi, että LuxOpCo ei ole omistanut eikä omista tällä hetkellä mitään omaa aineetonta varallisuutta. Henkistä omaisuutta koskevan lisenssisopimuksen ehtojen mukaan kaikki LuxOpCon kehittämä aineeton varallisuus on oikeudellisesti LuxSCS:n tekemää ja omistamaa.

| (301) | Luxemburg väitti, että kiistanalaisessa veropäätöksessä vahvistetaan liiketoiminettomarginaalimenetelmään perustuva siirtohinnoittelujärjestely, jonka avulla määritetään LuxOpCon LuxSCS:lle maksaman rojaltin markkinaehtoisuus. Liiketoiminettomarginaalimenetelmä on siirtohinnoittelumenetelmä, joka on Luxemburgin siirtohinnoittelua koskevien sääntöjen ja hallinnollisten käytäntöjen mukainen. Menetelmää käytetään yleisesti Luxemburgin veropäätöksissä, ja se hyväksytään OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeissa. Luxemburgin veroviranomaisen liiketoiminettomarginaalimenetelmän hyväksyntä näkyy siirtohinnoitteluraporttiin sisältyvässä toiminta-analyysissä: LuxSCS omistaa, ylläpitää ja kehittää liiketoiminnan keskeisimpiä osia, eli aineettomia hyödykkeitä, joita on vaikea arvostaa. Luxemburg katsoo lisäksi, että lisenssisopimuksen mukaan LuxOpColla on vain rajoitetut oikeudet ja velvollisuudet aineettomien hyödykkeiden osalta, eikä se omista minkäänlaista henkistä omaisuutta. Tämän seurauksena luxscs käyttää kannattavia aineettomiin hyödykkeisiin liittyviä vaihtoehtoja, joilla voidaan luoda menestyvä liiketoiminta. Luxopcolla taas ei ole tällaisia vaihtoehtoja. Tästä syystä luxopcoa pidetään yksinkertaisempana yrityksenä luxscs:ään verrattuna ja siksi se on asianmukaisesti valittu testattavaksi osapuoleksi. Luxemburg väitti lisäksi, että koska verkkokaupan marginaalit ovat pieniä, muiden menetelmien valinta olisi voinut altistaa LuxOpCon tappioiden riskille. Liiketoiminettomarginaalimenetelmän valinta varmisti, että LuxOpCon tulevat voitot olisivat vakaampia ja sen profiilin mukaisia. Se myös takasi, että LuxOpCon tulokset paranisivat sen Luxemburgin ja EU:n toiminnan mukaisesti, ja mahdollisti LuxOpCon korvauksen perustellun ennustettavuuden. Muut menetelmät olisivat tuottaneet epävakaampia tuloksia. Näiden seikkojen valossa Luxemburg väitti, että kiistanalaisen veropäätöksen ei voida katsoa hyväksyvän luxopcon ”mahdollisimman alhaista tulosta”. |
| --- | --- |

(301)

Luxemburg väitti, että kiistanalaisessa veropäätöksessä vahvistetaan liiketoiminettomarginaalimenetelmään perustuva siirtohinnoittelujärjestely, jonka avulla määritetään LuxOpCon LuxSCS:lle maksaman rojaltin markkinaehtoisuus. Liiketoiminettomarginaalimenetelmä on siirtohinnoittelumenetelmä, joka on Luxemburgin siirtohinnoittelua koskevien sääntöjen ja hallinnollisten käytäntöjen mukainen. Menetelmää käytetään yleisesti Luxemburgin veropäätöksissä, ja se hyväksytään OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeissa. Luxemburgin veroviranomaisen liiketoiminettomarginaalimenetelmän hyväksyntä näkyy siirtohinnoitteluraporttiin sisältyvässä toiminta-analyysissä: LuxSCS omistaa, ylläpitää ja kehittää liiketoiminnan keskeisimpiä osia, eli aineettomia hyödykkeitä, joita on vaikea arvostaa. Luxemburg katsoo lisäksi, että lisenssisopimuksen mukaan LuxOpColla on vain rajoitetut oikeudet ja velvollisuudet aineettomien hyödykkeiden osalta, eikä se omista minkäänlaista henkistä omaisuutta. Tämän seurauksena luxscs käyttää kannattavia aineettomiin hyödykkeisiin liittyviä vaihtoehtoja, joilla voidaan luoda menestyvä liiketoiminta. Luxopcolla taas ei ole tällaisia vaihtoehtoja. Tästä syystä luxopcoa pidetään yksinkertaisempana yrityksenä luxscs:ään verrattuna ja siksi se on asianmukaisesti valittu testattavaksi osapuoleksi. Luxemburg väitti lisäksi, että koska verkkokaupan marginaalit ovat pieniä, muiden menetelmien valinta olisi voinut altistaa LuxOpCon tappioiden riskille. Liiketoiminettomarginaalimenetelmän valinta varmisti, että LuxOpCon tulevat voitot olisivat vakaampia ja sen profiilin mukaisia. Se myös takasi, että LuxOpCon tulokset paranisivat sen Luxemburgin ja EU:n toiminnan mukaisesti, ja mahdollisti LuxOpCon korvauksen perustellun ennustettavuuden. Muut menetelmät olisivat tuottaneet epävakaampia tuloksia. Näiden seikkojen valossa Luxemburg väitti, että kiistanalaisen veropäätöksen ei voida katsoa hyväksyvän luxopcon ”mahdollisimman alhaista tulosta”.

se hyväksytään OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeissa

| (302) | Kolmanneksi vastauksena komission esittämään epäilykseen siitä, että LuxOpCon LuxSCS:lle maksama rojalti ei liity tuottoon, myyntiin tai voittoon, Luxemburg vahvisti, että rojalti lasketaan jäännösvoitoksi. Luxemburg kuitenkin katsoi, että tällainen tulos liittyy olennaisesti liiketoiminettomarginaalimenetelmän soveltamiseen ja että se on toiminta- ja riskianalyysien mukainen. |
| --- | --- |

(302)

Kolmanneksi vastauksena komission esittämään epäilykseen siitä, että LuxOpCon LuxSCS:lle maksama rojalti ei liity tuottoon, myyntiin tai voittoon, Luxemburg vahvisti, että rojalti lasketaan jäännösvoitoksi. Luxemburg kuitenkin katsoi, että tällainen tulos liittyy olennaisesti liiketoiminettomarginaalimenetelmän soveltamiseen ja että se on toiminta- ja riskianalyysien mukainen.

| (303) | Neljänneksi Luxemburg väitti, että LuxOpCon todellinen taloudellinen tuottavuus tarkastelujaksolla noudattaa täysin markkinaehtoperiaatetta. LuxOpCon markkinaehtoisen korvauksen katsottiin olevan [2–2,5] prosentin ja [5–10] prosentin välillä kvartiilivälillä, ja mediaaniarvo oli [4–4,5] prosenttia, kuten siirtohinnoitteluraportin vertailevassa analyysissä todettiin. |
| --- | --- |

(303)

Neljänneksi Luxemburg väitti, että LuxOpCon todellinen taloudellinen tuottavuus tarkastelujaksolla noudattaa täysin markkinaehtoperiaatetta. LuxOpCon markkinaehtoisen korvauksen katsottiin olevan [2–2,5] prosentin ja [5–10] prosentin välillä kvartiilivälillä, ja mediaaniarvo oli [4–4,5] prosenttia, kuten siirtohinnoitteluraportin vertailevassa analyysissä todettiin.

| (304) | Viidenneksi LuxOpCon korvauksen ala- ja ylärajaan liittyvän epäilyn osalta luxemburg katsoi, että koska amazon teki tappiota vuonna 2003 ja vertailuanalyysin yritykset tekivät myös tappiota, alarajan avulla varmistettiin positiivinen korvaus, joka kasvoi laajenevan liiketoiminnan mukaisesti. Lisäksi alaraja ja yläraja kannustivat luxopcoa hallinnoimaan toimintaansa tehokkaasti. Ilman ala- ja ylärajaa luxopco voisi yksinkertaisesti nostaa kustannuksiaan parantaakseen tulostaan. Koska LuxOpCon vuosina 2006–2013 saama marginaali oli keskimäärin [3,5–4] prosenttia ja vuosittain kvartiilivälin rajoissa, Luxemburg toteaa, että ala- ja ylärajoilla ei ollut todellista eikä käytännöllistä vaikutusta. |
| --- | --- |

(304)

Viidenneksi LuxOpCon korvauksen ala- ja ylärajaan liittyvän epäilyn osalta luxemburg katsoi, että koska amazon teki tappiota vuonna 2003 ja vertailuanalyysin yritykset tekivät myös tappiota, alarajan avulla varmistettiin positiivinen korvaus, joka kasvoi laajenevan liiketoiminnan mukaisesti. Lisäksi alaraja ja yläraja kannustivat luxopcoa hallinnoimaan toimintaansa tehokkaasti. Ilman ala- ja ylärajaa luxopco voisi yksinkertaisesti nostaa kustannuksiaan parantaakseen tulostaan. Koska LuxOpCon vuosina 2006–2013 saama marginaali oli keskimäärin [3,5–4] prosenttia ja vuosittain kvartiilivälin rajoissa, Luxemburg toteaa, että ala- ja ylärajoilla ei ollut todellista eikä käytännöllistä vaikutusta.

| (305) | Luxemburg katsoi lisäksi, että veroperustalla ei ole ylärajaa, ja se on kasvanut Amazonin laajentumisen ja EU:n investointien myötä. Korvausmarginaalia sovellettiin kaikkiin luxopcon toimintakustannuksiin, ei ainoastaan luxemburgissa syntyviin toimintakustannuksiin. Näin ollen marginaalia sovellettiin laajemmin kuin pelkästään luxopcon toimintakustannuksiin luxemburgissa, koska se sisälsi myös muiden eu:ssa toimivien tytäryhtiöiden toimintakustannukset, jotka laskutettiin myöhemmin luxopcolle. Jos luxopcon saama korvaus olisi laskettu ainoastaan sen Luxemburgin toimintakustannusten perusteella, sen keskimääräinen marginaali olisi ollut [10–15] prosenttia. Luxemburgin esittämät luvut tämän väitteen tueksi esitettiin taulukossa 18.

  Taulukko 18


  LuxOpCon verotettava tulo suhteessa LuxOpCon toimintakustannuksiin Luxemburgissa (lukuun ottamatta EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden laskuttamia kustannuksia) a) ja LuxOpCon toimintakustannuksiin mukaan luettuina EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden laskuttamat kustannukset b)















  (%) |
| --- | --- |
| Vuosi | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Yhteensä
  (2006–2013) |
| a) | 13,8 | 12,0 | 10,9 | 10,4 | 11,4 | 11,5 | 11,0 | [10–15] | [10–15] |
| b) | 4,1 | 4,4 | 4,2 | 4,2 | 3,9 | 3,8 | 3,2 | [2,5–3] | [3,5–4] |

(305)

Luxemburg katsoi lisäksi, että veroperustalla ei ole ylärajaa, ja se on kasvanut Amazonin laajentumisen ja EU:n investointien myötä. Korvausmarginaalia sovellettiin kaikkiin luxopcon toimintakustannuksiin, ei ainoastaan luxemburgissa syntyviin toimintakustannuksiin. Näin ollen marginaalia sovellettiin laajemmin kuin pelkästään luxopcon toimintakustannuksiin luxemburgissa, koska se sisälsi myös muiden eu:ssa toimivien tytäryhtiöiden toimintakustannukset, jotka laskutettiin myöhemmin luxopcolle. Jos luxopcon saama korvaus olisi laskettu ainoastaan sen Luxemburgin toimintakustannusten perusteella, sen keskimääräinen marginaali olisi ollut [10–15] prosenttia. Luxemburgin esittämät luvut tämän väitteen tueksi esitettiin taulukossa 18.

Taulukko 18

Taulukko 18

LuxOpCon verotettava tulo suhteessa LuxOpCon toimintakustannuksiin Luxemburgissa (lukuun ottamatta EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden laskuttamia kustannuksia) a) ja LuxOpCon toimintakustannuksiin mukaan luettuina EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden laskuttamat kustannukset b)

LuxOpCon verotettava tulo suhteessa LuxOpCon toimintakustannuksiin Luxemburgissa (lukuun ottamatta EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden laskuttamia kustannuksia) a) ja LuxOpCon toimintakustannuksiin mukaan luettuina EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden laskuttamat kustannukset b)

(%)

Vuosi

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Yhteensä

(2006–2013)

a)

13,8

12,0

10,9

10,4

11,4

11,5

11,0

[10–15]

[10–15]

b)

4,1

4,4

4,2

4,2

3,9

3,8

3,2

[2,5–3]

[3,5–4]

| (306) | Kuudenneksi kiistanalaisen veropäätöksen keston osalta Luxemburg selitti, että sen alun perin oli tarkoitus olla voimassa viisi tilikautta alkaen Amazonin Luxemburgissa harjoittamasta toiminnasta, joka alkoi vuonna 2006 (319). Tästä syystä kiistanalaista veropäätöstä sovellettiin alun perin vuoteen 2011 asti. Luxemburg selittää lisäksi, että sen silloisen hallinnollisten käytäntöjen mukaan siirtohinnoittelua koskevia päätöksiä muutettiin yleensä vain, jos toimintamalli tai markkinaolosuhteet muuttuivat merkittävästi. Vuoteen 2011 mennessä LuxOpCon toiminta ja toimintamalli olivat pysyneet muuttumattomina, joten siirtohinnoittelujärjestelyä pidettiin edelleen tarkoituksenmukaisena ja kiistanalaista veropäätöstä jatkettiin vuonna 2011 viideksi vuodeksi. Luxemburg selittää lisäksi, että vuoden 2008 talouskriisin jälkeen vertailukelpoisten toimintojen (verkkokaupan myynnin) korvaus oli huomattavan paineen alaisena ja Amazonin toimintamarginaalit pienenivät entisestään. Tässä yhteydessä Luxemburg katsoi, että hinnoittelujärjestelyn tarkastelu olisi voinut johtaa LuxOpCon korvauksen pienenemiseen. |
| --- | --- |

(306)

Kuudenneksi kiistanalaisen veropäätöksen keston osalta Luxemburg selitti, että sen alun perin oli tarkoitus olla voimassa viisi tilikautta alkaen Amazonin Luxemburgissa harjoittamasta toiminnasta, joka alkoi vuonna 2006 (319). Tästä syystä kiistanalaista veropäätöstä sovellettiin alun perin vuoteen 2011 asti. Luxemburg selittää lisäksi, että sen silloisen hallinnollisten käytäntöjen mukaan siirtohinnoittelua koskevia päätöksiä muutettiin yleensä vain, jos toimintamalli tai markkinaolosuhteet muuttuivat merkittävästi. Vuoteen 2011 mennessä LuxOpCon toiminta ja toimintamalli olivat pysyneet muuttumattomina, joten siirtohinnoittelujärjestelyä pidettiin edelleen tarkoituksenmukaisena ja kiistanalaista veropäätöstä jatkettiin vuonna 2011 viideksi vuodeksi. Luxemburg selittää lisäksi, että vuoden 2008 talouskriisin jälkeen vertailukelpoisten toimintojen (verkkokaupan myynnin) korvaus oli huomattavan paineen alaisena ja Amazonin toimintamarginaalit pienenivät entisestään. Tässä yhteydessä Luxemburg katsoi, että hinnoittelujärjestelyn tarkastelu olisi voinut johtaa LuxOpCon korvauksen pienenemiseen.

319

4.4   LUXEMBURGIN HUOMAUTUKSET M.COM-SOPIMUKSISTA, KONSERNIN SISÄISISTÄ LISENSSISOPIMUKSISTA, HENKISTÄ OMAISUUTTA KOSKEVISTA LISENSSISOPIMUKSISTA JA MUISTA TIEDOISTA

LUXEMBURGIN HUOMAUTUKSET M.COM-SOPIMUKSISTA, KONSERNIN SISÄISISTÄ LISENSSISOPIMUKSISTA, HENKISTÄ OMAISUUTTA KOSKEVISTA LISENSSISOPIMUKSISTA JA MUISTA TIEDOISTA

| (307) | Luxemburg toimitti huomautuksensa M.com-sopimuksista, konsernin sisäisistä lisenssisopimuksista, henkistä omaisuutta koskevista lisenssisopimuksista Amazon-konsernin yhteisöjen ja kolmansien osapuolten välillä sekä LuxOpCon, LuxSCS:n, AMEU:n ja ASE:n muista sisäisistä taloudellisista ja oikeudellisista tiedoista, kuten ulkoiset arvostusraportit tai henkisen omaisuuden hankkimistoimia koskevat siirtohinnoitteluraportit, LuxOpCon osakkeenomistajien johtokunnan kokousten ja yhtiökokousten kokouspöytäkirjat. |
| --- | --- |

(307)

Luxemburg toimitti huomautuksensa M.com-sopimuksista, konsernin sisäisistä lisenssisopimuksista, henkistä omaisuutta koskevista lisenssisopimuksista Amazon-konsernin yhteisöjen ja kolmansien osapuolten välillä sekä LuxOpCon, LuxSCS:n, AMEU:n ja ASE:n muista sisäisistä taloudellisista ja oikeudellisista tiedoista, kuten ulkoiset arvostusraportit tai henkisen omaisuuden hankkimistoimia koskevat siirtohinnoitteluraportit, LuxOpCon osakkeenomistajien johtokunnan kokousten ja yhtiökokousten kokouspöytäkirjat.

| (308) | Luxemburg totesi, että sen siirtohinnoittelusääntöjä sovelletaan erotuksetta kaikkiin kotimaisiin tai kansainvälisiin yritysryhmiin, eikä Amazonille ole myönnetty suotuista kohtelua muihin yrityksiin verrattuna, koska Luxemburg soveltaa siirtohinnoittelua koskevia sääntöjään johdonmukaisesti. |
| --- | --- |

(308)

Luxemburg totesi, että sen siirtohinnoittelusääntöjä sovelletaan erotuksetta kaikkiin kotimaisiin tai kansainvälisiin yritysryhmiin, eikä Amazonille ole myönnetty suotuista kohtelua muihin yrityksiin verrattuna, koska Luxemburg soveltaa siirtohinnoittelua koskevia sääntöjään johdonmukaisesti.

| (309) | Luxemburg kyseenalaisti M.com-sopimusten asiaankuuluvuuden käsiteltävänä olevan asian osalta. TARGET-sopimusta lukuun ottamatta sopimukset on tehty sen jälkeen, kun Luxemburg antoi veropäätöksensä. Tarkasteltuaan M.com-sopimuksia Luxemburg totesi, että se jakaa Amazonin näkemyksen siitä, että M.com-sopimuksissa edustetaan liiketoimintamallia, joka poikkeaa LuxSCS:n ja LuxOpCon välisestä mallista. Siksi näitä sopimuksia, mukaan lukien Amazonin ja Bordersin, Circuit Cityn, TARGETin, ToysRUsin ja Waterstonesin välisiä sopimuksia, ei voida käyttää markkinahintavertailuanalyysiä varten. |
| --- | --- |

(309)

Luxemburg kyseenalaisti M.com-sopimusten asiaankuuluvuuden käsiteltävänä olevan asian osalta. TARGET-sopimusta lukuun ottamatta sopimukset on tehty sen jälkeen, kun Luxemburg antoi veropäätöksensä. Tarkasteltuaan M.com-sopimuksia Luxemburg totesi, että se jakaa Amazonin näkemyksen siitä, että M.com-sopimuksissa edustetaan liiketoimintamallia, joka poikkeaa LuxSCS:n ja LuxOpCon välisestä mallista. Siksi näitä sopimuksia, mukaan lukien Amazonin ja Bordersin, Circuit Cityn, TARGETin, ToysRUsin ja Waterstonesin välisiä sopimuksia, ei voida käyttää markkinahintavertailuanalyysiä varten.

| (310) | Luxemburg väitti lisäksi, että Amazonin sisäiset sopimukset eivät myöskään kelpaa markkinahintavertailuanalyysiin, koska nämä konsernin sisäiset sopimukset eivät ole itsessään valvomattomia. |
| --- | --- |

(310)

Luxemburg väitti lisäksi, että Amazonin sisäiset sopimukset eivät myöskään kelpaa markkinahintavertailuanalyysiin, koska nämä konsernin sisäiset sopimukset eivät ole itsessään valvomattomia.

4.5   LUXEMBURGIN HUOMAUTUKSET AMAZONIN TOIMITTAMISTA ASIAKIRJOISTA YHDYSVALTAIN VEROTUOMIOISTUIMEN MENETTELYSSÄ

LUXEMBURGIN HUOMAUTUKSET AMAZONIN TOIMITTAMISTA ASIAKIRJOISTA YHDYSVALTAIN VEROTUOMIOISTUIMEN MENETTELYSSÄ

| (311) | Luxemburg toimitti 6 päivänä heinäkuuta 2017 huomautuksensa Amazonin komissiolle esittämistä huomautuksista koskien asiakirjoja, joita käytettiin Yhdysvaltojen verotuomioistuimessa käytävissä oikeudenkäynneissä. |
| --- | --- |

(311)

Luxemburg toimitti 6 päivänä heinäkuuta 2017 huomautuksensa Amazonin komissiolle esittämistä huomautuksista koskien asiakirjoja, joita käytettiin Yhdysvaltojen verotuomioistuimessa käytävissä oikeudenkäynneissä.

| (312) | Luxemburg tukee huomautuksissaan Amazonin huomautuksia ja johtopäätöksiä sekä korostaa, että LuxSCS:n ostomenettely arvostaa vain aineettomia hyödykkeitä, jotka eroavat kaikista muista Amazonin liiketoimintaan liittyvistä varoista, toiminnoista ja riskeistä. |
| --- | --- |

(312)

Luxemburg tukee huomautuksissaan Amazonin huomautuksia ja johtopäätöksiä sekä korostaa, että LuxSCS:n ostomenettely arvostaa vain aineettomia hyödykkeitä, jotka eroavat kaikista muista Amazonin liiketoimintaan liittyvistä varoista, toiminnoista ja riskeistä.

| (313) | Luxemburgin mukaan Yhdysvaltain verotuomioistuimen analyysi osoitti, että [4,5–5] prosenttia kauppatavaroiden bruttomyynnistä olisi asianmukainen markkinaehtoinen rojaltitaso Amazonin Euroopan liiketoiminnassa käyttämille aineettomille hyödykkeille. Kyseinen arvio perustuu tärkeimpiin vertailukohtiin. |
| --- | --- |

(313)

Luxemburgin mukaan Yhdysvaltain verotuomioistuimen analyysi osoitti, että [4,5–5] prosenttia kauppatavaroiden bruttomyynnistä olisi asianmukainen markkinaehtoinen rojaltitaso Amazonin Euroopan liiketoiminnassa käyttämille aineettomille hyödykkeille. Kyseinen arvio perustuu tärkeimpiin vertailukohtiin.

| (314) | Luxemburg huomauttaa, että LuxSCS sai LuxOpColta rojalteja, jotka vastaavat [3–3,5] prosenttia kauppatavaroiden bruttomyynnistä, mikä on Yhdysvaltain verotuomioistuimen määrittämän markkinaehtoisen rojaltitason alapuolella. Näin ollen, jos sovellettaisiin Yhdysvaltain verotuomioistuimen tasoa, LuxOpCo olisi LuxSCS:lle velkaa rojaltimaksuja, mikä alentaisi sen verotettavaa tuloa Luxemburgissa. |
| --- | --- |

(314)

Luxemburg huomauttaa, että LuxSCS sai LuxOpColta rojalteja, jotka vastaavat [3–3,5] prosenttia kauppatavaroiden bruttomyynnistä, mikä on Yhdysvaltain verotuomioistuimen määrittämän markkinaehtoisen rojaltitason alapuolella. Näin ollen, jos sovellettaisiin Yhdysvaltain verotuomioistuimen tasoa, LuxOpCo olisi LuxSCS:lle velkaa rojaltimaksuja, mikä alentaisi sen verotettavaa tuloa Luxemburgissa.

| (315) | Luxemburg katsoo näin ollen, että LuxOpCon veroperustaa ei pienennetty aiheettomasti, kuten komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, joten kiistanalainen veropäätös ei antanut valikoivaa etua LuxOpColle. |
| --- | --- |

(315)

Luxemburg katsoo näin ollen, että LuxOpCon veroperustaa ei pienennetty aiheettomasti, kuten komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, joten kiistanalainen veropäätös ei antanut valikoivaa etua LuxOpColle.

5.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

5.1   AMAZONIN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

AMAZONIN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

5.1.1   AMAZONIN HUOMAUTUKSET VÄITETYISTÄ OIKEUDELLISISTA VIRHEISTÄ

| (316) | Amazon katsoi, että komissio ei määritellyt viitekehystä oikein, eikä osoittanut toimenpiteen valikoivuutta menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään. Amazonin mukaan kiistanalaista veropäätöstä olisi tarkasteltava uudelleen kansallisen oikeuden ja/tai hallinnollisten käytäntöjen pohjalta eikä koko yhteisöverojärjestelmän pohjalta (320). Tästä syystä kiistanalaisen veropäätöksen arvioinnin oikea viitekehys on Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohdassa ja 18 artiklassa säädetty markkinaehtoperiaate sekä asian kannalta merkityksellisiin säännöksiin liittyvät hallinnolliset käytännöt (321). |
| --- | --- |

(316)

Amazon katsoi, että komissio ei määritellyt viitekehystä oikein, eikä osoittanut toimenpiteen valikoivuutta menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään. Amazonin mukaan kiistanalaista veropäätöstä olisi tarkasteltava uudelleen kansallisen oikeuden ja/tai hallinnollisten käytäntöjen pohjalta eikä koko yhteisöverojärjestelmän pohjalta (320). Tästä syystä kiistanalaisen veropäätöksen arvioinnin oikea viitekehys on Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohdassa ja 18 artiklassa säädetty markkinaehtoperiaate sekä asian kannalta merkityksellisiin säännöksiin liittyvät hallinnolliset käytännöt (321).

320

321

| (317) | Amazonin mukaan valtiontuesta olisi aihetta olla huolissaan vain, jos kiistanalaisessa veropäätöksessä poikettaisiin Luxemburgin markkinaehtoperiaatteen tavanomaisesta tulkinnasta ja soveltamisesta. Amazon katsoi, että tutkivien journalistien kansainvälisen yhteenliittymän (ICIJ) LuxLeaks-tietokannassa paljastama jäännösvoitonjakamismenetelmän laaja käyttö osoittaa, että kiistanalainen veropäätös ei poikennut Luxemburgin veroviranomaisten hallinnollisista käytännöistä (322). |
| --- | --- |

(317)

Amazonin mukaan valtiontuesta olisi aihetta olla huolissaan vain, jos kiistanalaisessa veropäätöksessä poikettaisiin Luxemburgin markkinaehtoperiaatteen tavanomaisesta tulkinnasta ja soveltamisesta. Amazon katsoi, että tutkivien journalistien kansainvälisen yhteenliittymän (ICIJ) LuxLeaks-tietokannassa paljastama jäännösvoitonjakamismenetelmän laaja käyttö osoittaa, että kiistanalainen veropäätös ei poikennut Luxemburgin veroviranomaisten hallinnollisista käytännöistä (322).

322

| (318) | Amazon katsoi myös, että komissio ei osoittanut toimenpiteen valikoivuutta ja viittasi tapauksiin, joissa määriteltiin valikoimattomien toimenpiteiden ominaisuudet (323). |
| --- | --- |

(318)

Amazon katsoi myös, että komissio ei osoittanut toimenpiteen valikoivuutta ja viittasi tapauksiin, joissa määriteltiin valikoimattomien toimenpiteiden ominaisuudet (323).

323

5.1.2   AMAZONIN HUOMAUTUKSET ESITETYISTÄ EPÄILYKSISTÄ MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVASSA PÄÄTÖKSESSÄ

| (319) | Amazonin huomautukset menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyistä epäilyistä ovat suurelta osin samat kuin Luxemburgin huomautukset, koska se myös väitti, että ratkaisupyynnössä oli mukana siirtohinnoitteluraportti ja että pyyntöä tarkasteltiin ankarasti. |
| --- | --- |

(319)

Amazonin huomautukset menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyistä epäilyistä ovat suurelta osin samat kuin Luxemburgin huomautukset, koska se myös väitti, että ratkaisupyynnössä oli mukana siirtohinnoitteluraportti ja että pyyntöä tarkasteltiin ankarasti.

| (320) | Amazon katsoi lisäksi, että valittu siirtohinnoittelumenetelmä, eli jäännösvoitonjakamismenetelmä, ei ainoastaan ole OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden mukainen, vaan myös Luxemburgin siirtohinnoittelusääntöjen ja hallinnollisten käytäntöjen mukainen (324). Amazon selitti, että LuxSCS:n lisenssisopimuksen nojalla LuxOpColle toimittamat aineettomat hyödykkeet koostuvat täysin henkisestä omaisuudesta, omistusoikeuksista ja muista LuxSCS:n omistamista ja kehittämistä aineettomista hyödykkeistä Amazonin tytäryhtiöiden kanssa tehdyn sopimuksen perusteella tai että ne ovat Amazonin tytäryhtiöiden tai muuten LuxSCS:ään liittyvien yhteisöjen lisensoimia (325). Amazon vertaili LuxSCS:n ja LuxOpCon rooleja toisiinsa ja katsoi, että koska LuxOpCo on toimiva yritys, jolla ei ole omia ainutlaatuisia resursseja, kun taas LuxSCS omistaa, ylläpitää ja kehittää ainutlaatuisia ja vaikeasti arvotettavia arvoa luovia avaintekijöitä, LuxOpCo on yksinkertaisempi yritys kyseisessä suhteessa. Näin jäännösvoitonjakamismenetelmän mukaisesti liiketoiminettomarginaalimenetelmää käytetään ensimmäisessä vaiheessa, jotta voidaan määrittää ”testattavaksi osapuoleksi” nimetyn LuxOpCon tavanomaisen panoksen tuotto. Jäännösvoitto osoitetaan sitten LuxSCS:lle täysimääräisesti sen vuoksi, että sen panos on olennaisen tärkeä Euroopan liiketoiminnalle (326). |
| --- | --- |

(320)

Amazon katsoi lisäksi, että valittu siirtohinnoittelumenetelmä, eli jäännösvoitonjakamismenetelmä, ei ainoastaan ole OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden mukainen, vaan myös Luxemburgin siirtohinnoittelusääntöjen ja hallinnollisten käytäntöjen mukainen (324). Amazon selitti, että LuxSCS:n lisenssisopimuksen nojalla LuxOpColle toimittamat aineettomat hyödykkeet koostuvat täysin henkisestä omaisuudesta, omistusoikeuksista ja muista LuxSCS:n omistamista ja kehittämistä aineettomista hyödykkeistä Amazonin tytäryhtiöiden kanssa tehdyn sopimuksen perusteella tai että ne ovat Amazonin tytäryhtiöiden tai muuten LuxSCS:ään liittyvien yhteisöjen lisensoimia (325). Amazon vertaili LuxSCS:n ja LuxOpCon rooleja toisiinsa ja katsoi, että koska LuxOpCo on toimiva yritys, jolla ei ole omia ainutlaatuisia resursseja, kun taas LuxSCS omistaa, ylläpitää ja kehittää ainutlaatuisia ja vaikeasti arvotettavia arvoa luovia avaintekijöitä, LuxOpCo on yksinkertaisempi yritys kyseisessä suhteessa. Näin jäännösvoitonjakamismenetelmän mukaisesti liiketoiminettomarginaalimenetelmää käytetään ensimmäisessä vaiheessa, jotta voidaan määrittää ”testattavaksi osapuoleksi” nimetyn LuxOpCon tavanomaisen panoksen tuotto. Jäännösvoitto osoitetaan sitten LuxSCS:lle täysimääräisesti sen vuoksi, että sen panos on olennaisen tärkeä Euroopan liiketoiminnalle (326).

324

325

326

| (321) | Amazon lisäsi, että LuxSCS:n panokset, joista sille maksetaan korvausta kiistanalaisessa veropäätöksessä hyväksytyn siirtohinnoittelujärjestelyn seurauksena, eivät käsitä pelkästään aineettomien hyödykkeiden alilisensointia vaan myös LuxOpCon toimintaan liittyvien riskien kantamista (327). Omistamalla aineettomia hyödykkeitä ja rahoittamalla niiden kehittämistä LuxSCS otti merkittäviä riskejä, koska se joutui hoitamaan maksut kustannustenjakosopimuksen mukaisesti. LuxSCS:n riskit johtuvat tuotekehityksen rahoitukseen liittyvästä epävarmuudesta. Jos tuotekehitystoiminta ei olisi johtanut aineettomien hyödykkeiden menestyksekkääseen hyödyntämiseen, kustannustenjakosopimuksen osapuolille olisi aiheutunut merkittäviä tappioita. LuxSCS pystyy hallitsemaan liiketoiminnan riskejä aineettomien hyödykkeiden osalta, koska se harjoittaa aineettomien hyödykkeiden valvontaa ja kehittämistä osallistumalla kustannustenjakosopimukseen. Tästä syystä LuxSCS ei tarvitse omia työntekijöitä. Lisäksi tilanteessa, jossa LuxSCS kärsisi tappioita, aineettomat hyödykkeet voitaisiin lisensoida toiselle yritykselle ja täten aineettomien hyödykkeiden hyödyntämisen valvonta olisi tosiasiallisesti LuxSCS:n vastuulla. LuxSCS:llä on erittäin arvokkaiden aineettomien hyödykkeiden omistajana taloudelliset valmiudet vaimentaa mahdolliset riskit. LuxSCS voisi myös luottaa odotettujen rojaltitulojen kassavirtaan rahoittaakseen tulevia investointeja, joilla pyritään ylläpitämään ja parantamaan aineettomia hyödykkeitä. |
| --- | --- |

(321)

Amazon lisäsi, että LuxSCS:n panokset, joista sille maksetaan korvausta kiistanalaisessa veropäätöksessä hyväksytyn siirtohinnoittelujärjestelyn seurauksena, eivät käsitä pelkästään aineettomien hyödykkeiden alilisensointia vaan myös LuxOpCon toimintaan liittyvien riskien kantamista (327). Omistamalla aineettomia hyödykkeitä ja rahoittamalla niiden kehittämistä LuxSCS otti merkittäviä riskejä, koska se joutui hoitamaan maksut kustannustenjakosopimuksen mukaisesti. LuxSCS:n riskit johtuvat tuotekehityksen rahoitukseen liittyvästä epävarmuudesta. Jos tuotekehitystoiminta ei olisi johtanut aineettomien hyödykkeiden menestyksekkääseen hyödyntämiseen, kustannustenjakosopimuksen osapuolille olisi aiheutunut merkittäviä tappioita. LuxSCS pystyy hallitsemaan liiketoiminnan riskejä aineettomien hyödykkeiden osalta, koska se harjoittaa aineettomien hyödykkeiden valvontaa ja kehittämistä osallistumalla kustannustenjakosopimukseen. Tästä syystä LuxSCS ei tarvitse omia työntekijöitä. Lisäksi tilanteessa, jossa LuxSCS kärsisi tappioita, aineettomat hyödykkeet voitaisiin lisensoida toiselle yritykselle ja täten aineettomien hyödykkeiden hyödyntämisen valvonta olisi tosiasiallisesti LuxSCS:n vastuulla. LuxSCS:llä on erittäin arvokkaiden aineettomien hyödykkeiden omistajana taloudelliset valmiudet vaimentaa mahdolliset riskit. LuxSCS voisi myös luottaa odotettujen rojaltitulojen kassavirtaan rahoittaakseen tulevia investointeja, joilla pyritään ylläpitämään ja parantamaan aineettomia hyödykkeitä.

327

| (322) | Amazon myös katsoi, että markkinahintavertailumenetelmän soveltaminen kiinteätasoisen rojaltin määrittämiseksi olisi tuottanut epävakaampia tuloksia, mikä altisti LuxOpCon tappion tekemisen riskille, ja siksi kyseinen menetelmä hylättiin. Luxemburgin veroviranomaisen on joka tapauksessa aloitettava siirtohinnoitteluanalyysi verovelvollisen valitseman menetelmän pohjalta. |
| --- | --- |

(322)

Amazon myös katsoi, että markkinahintavertailumenetelmän soveltaminen kiinteätasoisen rojaltin määrittämiseksi olisi tuottanut epävakaampia tuloksia, mikä altisti LuxOpCon tappion tekemisen riskille, ja siksi kyseinen menetelmä hylättiin. Luxemburgin veroviranomaisen on joka tapauksessa aloitettava siirtohinnoitteluanalyysi verovelvollisen valitseman menetelmän pohjalta.

| (323) | Amazon muistutti, että minkä tahansa siirtohinnoittelumenetelmän soveltaminen tuottaa yleensä joukon lukuja, jotka kaikki ovat yhtä luotettavia. Siirtohinnoittelu ei ole tarkka tieteenala, ja mikä tahansa siirtohinnoitteluanalyysi johtaa luonnostaan vaihteleviin markkinaehtoisiin tuloksiin ja johtopäätökseen yhdestä markkinaehtoisesta hinnasta, ei tietystä markkinaehtoisesta hinnasta. Lisäksi viittaamalla OECD:n siirtohinnoitteluohjeisiin Amazon katsoi, että siirtohinnoittelu vaatii harkintaa. Siksi on välttämätöntä omistaa tietty harkintavalta, jotta yritysverojärjestelmää voidaan hallita helposti. |
| --- | --- |

(323)

Amazon muistutti, että minkä tahansa siirtohinnoittelumenetelmän soveltaminen tuottaa yleensä joukon lukuja, jotka kaikki ovat yhtä luotettavia. Siirtohinnoittelu ei ole tarkka tieteenala, ja mikä tahansa siirtohinnoitteluanalyysi johtaa luonnostaan vaihteleviin markkinaehtoisiin tuloksiin ja johtopäätökseen yhdestä markkinaehtoisesta hinnasta, ei tietystä markkinaehtoisesta hinnasta. Lisäksi viittaamalla OECD:n siirtohinnoitteluohjeisiin Amazon katsoi, että siirtohinnoittelu vaatii harkintaa. Siksi on välttämätöntä omistaa tietty harkintavalta, jotta yritysverojärjestelmää voidaan hallita helposti.

yhdestä

tietystä

| (324) | Amazon toimitti vuonna 2014 hallintapalveluista tilaamansa jälkitutkimuksen, jossa verrataan eurooppalaisia yrityksiä, jotka harjoittavat samanlaisia toimintoja kuin Amazonin yrityksen sisäinen hallintapalvelu (”vuoden 2014 tutkimus”) (328). Vuoden 2014 tutkimuksessa tehtiin haku vertailukelpoisista yrityksistä, joiden katsotaan yleisesti osallistuvan pääkonttorin toimintaan ja hallinnon konsultointitoimintaan. Amadeus-tietokannasta haettiin vertailukelpoisia yrityksiä käyttämällä maantieteelliseen alueeseen (329), yrityksen riippumattomuuteen, riittämättömiin taloudellisiin tietoihin liittyviä valintakriteerejä ja liiketoiminnan kuvausten avainsanahakua (330), ja näillä kriteereillä löydettiin yksitoista yritystä (331), joita veroneuvonantajan mukaan voitiin verrata LuxOpCoon riittävässä määrin. Valittujen yritysten taloudellisten tietojen analysointi vuosina 2010–2012 johti seuraaviin voittoindikaattorin kvartiiliväleihin, jotka määriteltiin toiminnan tulot (332) jaettuna kokonaiskustannuksilla: 1,8–12,0 prosenttia ja mediaani 7,0 prosenttia. Amazonin mukaan vuoden 2014 tutkimuksessa vahvistetaan kiistanalaisessa veropäätöksessä vahvistetun korvauksen markkinaehtoinen luonne, koska LuxOpCon voittomarginaali prosentteina Luxemburgin yksinomaisista toimintakustannuksista pysyi kyseisellä välillä koko tarkastelujakson ajan (333). |
| --- | --- |

(324)

Amazon toimitti vuonna 2014 hallintapalveluista tilaamansa jälkitutkimuksen, jossa verrataan eurooppalaisia yrityksiä, jotka harjoittavat samanlaisia toimintoja kuin Amazonin yrityksen sisäinen hallintapalvelu (”vuoden 2014 tutkimus”) (328). Vuoden 2014 tutkimuksessa tehtiin haku vertailukelpoisista yrityksistä, joiden katsotaan yleisesti osallistuvan pääkonttorin toimintaan ja hallinnon konsultointitoimintaan. Amadeus-tietokannasta haettiin vertailukelpoisia yrityksiä käyttämällä maantieteelliseen alueeseen (329), yrityksen riippumattomuuteen, riittämättömiin taloudellisiin tietoihin liittyviä valintakriteerejä ja liiketoiminnan kuvausten avainsanahakua (330), ja näillä kriteereillä löydettiin yksitoista yritystä (331), joita veroneuvonantajan mukaan voitiin verrata LuxOpCoon riittävässä määrin. Valittujen yritysten taloudellisten tietojen analysointi vuosina 2010–2012 johti seuraaviin voittoindikaattorin kvartiiliväleihin, jotka määriteltiin toiminnan tulot (332) jaettuna kokonaiskustannuksilla: 1,8–12,0 prosenttia ja mediaani 7,0 prosenttia. Amazonin mukaan vuoden 2014 tutkimuksessa vahvistetaan kiistanalaisessa veropäätöksessä vahvistetun korvauksen markkinaehtoinen luonne, koska LuxOpCon voittomarginaali prosentteina Luxemburgin yksinomaisista toimintakustannuksista pysyi kyseisellä välillä koko tarkastelujakson ajan (333).

jälkitutkimuksen

328

329

330

331

332

333

| (325) | Amazon myös puolusti kiistanalaisen veropäätöksen kestoa. Perusteluna väitteelle, jonka mukaan vuoden 2008 talouskriisin seurauksena veropäätöksen uudelleentarkastelu olisi todennäköisesti johtanut LuxOpCon korvauksen alentamiseen, Amazon toimitti vuonna 2012 siirtohinnoittelua koskevan jälkiraportin (”vuoden 2012 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti”) (334), jossa esitellään siirtohinnoitteluraportin vertailukelpoisten yritysten hakuun käytettyjen yritysten taloudelliset tulokset. Siirtohinnoitteluraportissa käytettyjen vertailukelpoisten yritysten alkuperäisestä joukosta kolmea ei enää ollut olemassa myöhempinä vuosina, ja kolmea muuta ei katsottu vertailukelpoisiksi tai niiden tiedot olivat riittämättömät. Kaksi uutta yritysjoukkoa valmisteltiin: yksi perustui vuosien 2004–2006 tietoihin ja toinen vuosien 2008–2010 tietoihin. Eri tilikausien analyysin tuloksena muodostettiin kustannusten tuoton alakvartiili (määritelty kokonaiskustannusten liikevoitoksi), joka vaihtelee 1,1 prosentista 4,2 prosenttiin, mediaani: 3,1 prosentista 5,5 prosenttiin ja yläkvartiili: 4,6 prosentista 8,5 prosenttiin. Näiden tulosten perusteella Amazon väitti, että LuxOpCon korvaukset pysyivät markkinaehtoisina koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(325)

Amazon myös puolusti kiistanalaisen veropäätöksen kestoa. Perusteluna väitteelle, jonka mukaan vuoden 2008 talouskriisin seurauksena veropäätöksen uudelleentarkastelu olisi todennäköisesti johtanut LuxOpCon korvauksen alentamiseen, Amazon toimitti vuonna 2012 siirtohinnoittelua koskevan jälkiraportin (”vuoden 2012 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti”) (334), jossa esitellään siirtohinnoitteluraportin vertailukelpoisten yritysten hakuun käytettyjen yritysten taloudelliset tulokset. Siirtohinnoitteluraportissa käytettyjen vertailukelpoisten yritysten alkuperäisestä joukosta kolmea ei enää ollut olemassa myöhempinä vuosina, ja kolmea muuta ei katsottu vertailukelpoisiksi tai niiden tiedot olivat riittämättömät. Kaksi uutta yritysjoukkoa valmisteltiin: yksi perustui vuosien 2004–2006 tietoihin ja toinen vuosien 2008–2010 tietoihin. Eri tilikausien analyysin tuloksena muodostettiin kustannusten tuoton alakvartiili (määritelty kokonaiskustannusten liikevoitoksi), joka vaihtelee 1,1 prosentista 4,2 prosenttiin, mediaani: 3,1 prosentista 5,5 prosenttiin ja yläkvartiili: 4,6 prosentista 8,5 prosenttiin. Näiden tulosten perusteella Amazon väitti, että LuxOpCon korvaukset pysyivät markkinaehtoisina koko tarkastelujakson ajan.

334

| (326) | Lopuksi Amazon väitti, että vaikka komissio olisi tullut siihen tulokseen, että kiistanalainen veropäätös on valtiontukea, sillä ei olisi oikeudellista perustaa periä takaisin Amazonin väitettyä tukea. Ensinnäkin Amazon katsoo, että tällainen takaisinperintä merkitsisi eriarvoista kohtelua, sillä Amazon olisi ainoa yritys, joka maksaisi takaisin laittomaksi väitettyä tukea, vaikka Amazonin mukaan monet verovelvolliset kuuluisivat samaan kohteluun Luxemburgin verojärjestelmän mukaisesti. Toiseksi Amazon väittää, että se oikeutetusti oletti kiistanalaisen veropäätöksen olevan laillinen ja luotettava. Erityisesti Amazon ei olisi voinut odottaa, että komissio katsoisi ennennäkemättömän ja uudenlaisen lähestymistavan jälkeen (335) kiistanalaisen veropäätöksen olevan valtiontukea. Lopuksi Amazon huomauttaa, että kymmenvuotinen vanhentumisaika väitetyn tuen myöntämisestä on rauennut. Amazon väittää, että kiistanalainen veropäätös on yksittäinen toimenpide. Näin ollen oikeudellisesti sitovan säädöksen antamispäivämäärä, jonka mukaan kansalliset viranomaiset sitoutuivat myöntämään tuen, on ratkaiseva myöntämispäivän määrittämisessä. Amazonin mukaan kiistanalainen veropäätös annettiin 6 päivänä marraskuuta 2003, ja koska yli 10 vuotta oli kulunut siitä, kun komissio oli antanut ensimmäisen tietopyyntönsä 24 päivänä kesäkuuta 2014, komissio ei voisi vaatia takaisinmaksua. |
| --- | --- |

(326)

Lopuksi Amazon väitti, että vaikka komissio olisi tullut siihen tulokseen, että kiistanalainen veropäätös on valtiontukea, sillä ei olisi oikeudellista perustaa periä takaisin Amazonin väitettyä tukea. Ensinnäkin Amazon katsoo, että tällainen takaisinperintä merkitsisi eriarvoista kohtelua, sillä Amazon olisi ainoa yritys, joka maksaisi takaisin laittomaksi väitettyä tukea, vaikka Amazonin mukaan monet verovelvolliset kuuluisivat samaan kohteluun Luxemburgin verojärjestelmän mukaisesti. Toiseksi Amazon väittää, että se oikeutetusti oletti kiistanalaisen veropäätöksen olevan laillinen ja luotettava. Erityisesti Amazon ei olisi voinut odottaa, että komissio katsoisi ennennäkemättömän ja uudenlaisen lähestymistavan jälkeen (335) kiistanalaisen veropäätöksen olevan valtiontukea. Lopuksi Amazon huomauttaa, että kymmenvuotinen vanhentumisaika väitetyn tuen myöntämisestä on rauennut. Amazon väittää, että kiistanalainen veropäätös on yksittäinen toimenpide. Näin ollen oikeudellisesti sitovan säädöksen antamispäivämäärä, jonka mukaan kansalliset viranomaiset sitoutuivat myöntämään tuen, on ratkaiseva myöntämispäivän määrittämisessä. Amazonin mukaan kiistanalainen veropäätös annettiin 6 päivänä marraskuuta 2003, ja koska yli 10 vuotta oli kulunut siitä, kun komissio oli antanut ensimmäisen tietopyyntönsä 24 päivänä kesäkuuta 2014, komissio ei voisi vaatia takaisinmaksua.

335

5.2   EPICENTER

EPICENTER

| (327) | EPICENTER (336) katsoi, että menetelmän aloittamista koskevassa päätöksessä ei oteta huomioon siirtohinnoittelukäytäntöön liittyvää asianmukaista harkintavaltaa. EPICENTER katsoi, että komissio ylittää lailliset toimivaltansa välittömän verotuksen alalla käyttämällä valtiontukisääntöjä haitallisen verokilpailun torjumiseen. Tältä kannalta se vähättelee oikeudellisen ja sääntelyvarmuuden tarvetta. EPICENTERin mukaan komission roolin tulisi olla vähemmän suositellun lähestymistavan määrittämisessä ja enemmän sen varmistamisessa, että yksittäiset veropäätökset ovat OECD:n tai kansallisten suuntaviivojen mukaisia. Näin ollen kaikkien sopimusten valikoivuuden arvioinnin vertailuarvo on kussakin jäsenvaltiossa sovellettava yleinen sääntely. |
| --- | --- |

(327)

EPICENTER (336) katsoi, että menetelmän aloittamista koskevassa päätöksessä ei oteta huomioon siirtohinnoittelukäytäntöön liittyvää asianmukaista harkintavaltaa. EPICENTER katsoi, että komissio ylittää lailliset toimivaltansa välittömän verotuksen alalla käyttämällä valtiontukisääntöjä haitallisen verokilpailun torjumiseen. Tältä kannalta se vähättelee oikeudellisen ja sääntelyvarmuuden tarvetta. EPICENTERin mukaan komission roolin tulisi olla vähemmän suositellun lähestymistavan määrittämisessä ja enemmän sen varmistamisessa, että yksittäiset veropäätökset ovat OECD:n tai kansallisten suuntaviivojen mukaisia. Näin ollen kaikkien sopimusten valikoivuuden arvioinnin vertailuarvo on kussakin jäsenvaltiossa sovellettava yleinen sääntely.

336

5.3   COMPUTER & COMMUNICATIONS INDUSTRY ASSOCIATION

COMPUTER & COMMUNICATIONS INDUSTRY ASSOCIATION

| (328) | CCIA kannustaa tehokkaaseen valtiontuen valvontaan, ja sen mukaan nykyiset tutkimukset kohdistuvat poliittisesti sopiviin kohteisiin. CCIA katsoi, että valtiontukisääntöjen käyttäminen käsiteltävässä asiassa luo oikeudellista ja liiketoiminnan epävarmuutta Eurooppaan. CCIA ilmaisee huolensa järkevästi toimivan riippumattoman markkinatoimijan testin soveltamisesta ja kehottaa soveltamaan tiukasti kansallisia siirtohinnoitteluohjeita valikoivuuden arvioinnin vertailukohteena. Se väittää myös, että markkinaehtoperiaatteen soveltaminen johtaa yleensä markkinaehtoisuuden vaihteluvälin määrittämiseen yksittäisen markkinaehtoisen hinnan sijasta. |
| --- | --- |

(328)

CCIA kannustaa tehokkaaseen valtiontuen valvontaan, ja sen mukaan nykyiset tutkimukset kohdistuvat poliittisesti sopiviin kohteisiin. CCIA katsoi, että valtiontukisääntöjen käyttäminen käsiteltävässä asiassa luo oikeudellista ja liiketoiminnan epävarmuutta Eurooppaan. CCIA ilmaisee huolensa järkevästi toimivan riippumattoman markkinatoimijan testin soveltamisesta ja kehottaa soveltamaan tiukasti kansallisia siirtohinnoitteluohjeita valikoivuuden arvioinnin vertailukohteena. Se väittää myös, että markkinaehtoperiaatteen soveltaminen johtaa yleensä markkinaehtoisuuden vaihteluvälin määrittämiseen yksittäisen markkinaehtoisen hinnan sijasta.

5.4   ATOZ

ATOZ

| (329) | ATOZin pääargumentti koskee komission arvion oikeusperustaa. ATOZin mukaan Luxemburgin verolainsäädäntöön ei sisältynyt mitään säännöstä, jossa täsmennettäisiin markkinaehtoisuusperiaatteen soveltamisesta, kun veropäätös hyväksyttiin. Siksi ATOZ väitti, että ei ole oikein luulla, jotta OECD:n siirtohinnoittelusäännöt olisivat sisältyneet Luxemburgin lainsäädäntöön tuona aikana. ATOZ katsoo, että komission lähestymistapa luo muun muassa oikeudellista epävarmuutta monikansallisten yritysten keskuuteen. |
| --- | --- |

(329)

ATOZin pääargumentti koskee komission arvion oikeusperustaa. ATOZin mukaan Luxemburgin verolainsäädäntöön ei sisältynyt mitään säännöstä, jossa täsmennettäisiin markkinaehtoisuusperiaatteen soveltamisesta, kun veropäätös hyväksyttiin. Siksi ATOZ väitti, että ei ole oikein luulla, jotta OECD:n siirtohinnoittelusäännöt olisivat sisältyneet Luxemburgin lainsäädäntöön tuona aikana. ATOZ katsoo, että komission lähestymistapa luo muun muassa oikeudellista epävarmuutta monikansallisten yritysten keskuuteen.

5.5   FEDIL

FEDIL

| (330) | Fedilin mukaan valtiontukea koskevat tutkimukset saattavat heikentää oikeusvarmuutta, jota veroviranomaisten olisi tarjottava veronmaksajille. Fedilin mielestä toimenpiteen arvioinnin olisi perustuttava Luxemburgin lainsäädäntöön ja hallinnollisiin käytäntöihin, jotka eivät tuolloin sisältäneet yleistä viittausta OECD:n siirtohinnoitteluohjeisiin. Fedil väitti, että komission mukaan siirtohinnoittelussa on yksi totuus, minkä vuoksi yritysten on mahdotonta saada ennakkoon oikeusvarmuutta. |
| --- | --- |

(330)

Fedilin mukaan valtiontukea koskevat tutkimukset saattavat heikentää oikeusvarmuutta, jota veroviranomaisten olisi tarjottava veronmaksajille. Fedilin mielestä toimenpiteen arvioinnin olisi perustuttava Luxemburgin lainsäädäntöön ja hallinnollisiin käytäntöihin, jotka eivät tuolloin sisältäneet yleistä viittausta OECD:n siirtohinnoitteluohjeisiin. Fedil väitti, että komission mukaan siirtohinnoittelussa on yksi totuus, minkä vuoksi yritysten on mahdotonta saada ennakkoon oikeusvarmuutta.

5.6   OXFAM

OXFAM

| (331) | Oxfam ilmaisi tukensa komission tutkinnalle ja kehotti komissiota lisäämään tutkintavalmiuksiaan myös sen perusteella, että se voi olla kansallisia tahoja paremmassa asemassa arvioitaessa rakenteellisesti jäsenvaltioiden verotuspäätöskäytäntöjä. Se kehotti komissiota varmistamaan, että tapauksissa, joissa todetaan annetun valikoivia etuja, määrätään asianmukaisia seuraamuksia ja että haitalliset verotuskäytännöt lakkautetaan nopeasti. |
| --- | --- |

(331)

Oxfam ilmaisi tukensa komission tutkinnalle ja kehotti komissiota lisäämään tutkintavalmiuksiaan myös sen perusteella, että se voi olla kansallisia tahoja paremmassa asemassa arvioitaessa rakenteellisesti jäsenvaltioiden verotuspäätöskäytäntöjä. Se kehotti komissiota varmistamaan, että tapauksissa, joissa todetaan annetun valikoivia etuja, määrätään asianmukaisia seuraamuksia ja että haitalliset verotuskäytännöt lakkautetaan nopeasti.

5.7   THE BOOKSELLERS ASSOCIATION OF THE UNITED KINGDOM & IRELAND LTD.

THE BOOKSELLERS ASSOCIATION OF THE UNITED KINGDOM & IRELAND LTD.

| (332) | BA:n mukaan Amazonin verotusjärjestelyt Luxemburgin kanssa antavat epäoikeudenmukaisen edun, jota riippumattomilla kirjakaupoilla ei ole Yhdistyneessä kuningaskunnassa. BA korosti, että Amazon hyötyy huomattavasti alhaisemmasta verotaakasta sekä arvonlisäverotuksessa että yhteisöverotuksessa, kun kaikki sen Euroopan myynti on reititetty Luxemburgin pääkonttorin kautta. Tämän vuoksi BA kehottaa komissiota riitauttamaan ne verosopimukset, jotka vääristävät tervettä kilpailua. |
| --- | --- |

(332)

BA:n mukaan Amazonin verotusjärjestelyt Luxemburgin kanssa antavat epäoikeudenmukaisen edun, jota riippumattomilla kirjakaupoilla ei ole Yhdistyneessä kuningaskunnassa. BA korosti, että Amazon hyötyy huomattavasti alhaisemmasta verotaakasta sekä arvonlisäverotuksessa että yhteisöverotuksessa, kun kaikki sen Euroopan myynti on reititetty Luxemburgin pääkonttorin kautta. Tämän vuoksi BA kehottaa komissiota riitauttamaan ne verosopimukset, jotka vääristävät tervettä kilpailua.

5.8   THE EUROPEAN AND INTERNATIONAL BOOKSELLER FEDERATION, LE SYNDICAT DE LA LIBRAIRIE FRANÇAISE, THE FEDERATION OF EUROPEAN PUBLISHERS JA LE SYNDICAT DES DISTRIBUTEURS DE LOISIRS CULTURELS

THE EUROPEAN AND INTERNATIONAL BOOKSELLER FEDERATION, LE SYNDICAT DE LA LIBRAIRIE FRANÇAISE, THE FEDERATION OF EUROPEAN PUBLISHERS JA LE SYNDICAT DES DISTRIBUTEURS DE LOISIRS CULTURELS

| (333) | EIBF kannattaa tasapuolisia toimintaedellytyksiä kaikille kirjakauppiaille ja suhtautuu siksi myönteisesti Amazonin verotuskäytäntöjä koskevaan komission tutkimukseen. EIBF toisti puolustavansa vapaata ja avointa markkinatilaa, joka hyödyttää kuluttajia. |
| --- | --- |

(333)

EIBF kannattaa tasapuolisia toimintaedellytyksiä kaikille kirjakauppiaille ja suhtautuu siksi myönteisesti Amazonin verotuskäytäntöjä koskevaan komission tutkimukseen. EIBF toisti puolustavansa vapaata ja avointa markkinatilaa, joka hyödyttää kuluttajia.

| (334) | SLF, FEP ja SDLC ilmaisivat olevansa yhtä mieltä EIBF:n kommentista menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen. |
| --- | --- |

(334)

SLF, FEP ja SDLC ilmaisivat olevansa yhtä mieltä EIBF:n kommentista menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen.

5.9   BUNDESARBEITSKAMMER

BUNDESARBEITSKAMMER

| (335) | Itävallan Bundesarbeitskammer tukee komission perusteita menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä ja katsoo, että yleisesti ottaen tällaiset sopimukset ja oikeudelliset rakenteet alentavat maailmanlaajuisesti maksettuja veroja. |
| --- | --- |

(335)

Itävallan Bundesarbeitskammer tukee komission perusteita menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä ja katsoo, että yleisesti ottaen tällaiset sopimukset ja oikeudelliset rakenteet alentavat maailmanlaajuisesti maksettuja veroja.

6.   YRITYKSEN X TOIMITTAMAT TIEDOT

YRITYKSEN X TOIMITTAMAT TIEDOT

| (336) | Yritys X, joka on Amazonin kilpailija EU:n markkinoiden verkkokaupassa ja joka ei halua paljastaa identiteettiään, toimitti komissiolle tutkimukseen liittyviä markkinatietoja. |
| --- | --- |

(336)

Yritys X, joka on Amazonin kilpailija EU:n markkinoiden verkkokaupassa ja joka ei halua paljastaa identiteettiään, toimitti komissiolle tutkimukseen liittyviä markkinatietoja.

| (337) | Yrityksen X mukaan yleisarviot eri kustannusasemien suhteellisesta merkityksestä verkkokauppaliiketoiminnassa ovat 50 prosenttia asiakastyytyväisyys, 30 prosenttia teknologia ja 20 prosenttia fyysinen rakenne ja logistiikka. Vaikka verkkokauppaliiketoiminnan käynnistämisen ensimmäisessä vaiheessa vankka tietotekniikka-alusta on välttämätön, menestyksekkään ja kestävän verkkokaupan tärkeimmät tekijät ovat asiakkaat ja markkinointi. Tästä syystä keskeiset vahvuudet markkinoiden kasvun varmistamiseksi ovat vankka asiakastietokanta ja taloudellinen kyky toteuttaa huomattavia investointeja markkinoinnissa. Näiden tekijöiden yhdistelmällä saavutetaan sellaiset mittakaavaedut, jotka ovat välttämättömiä verkkokauppatoiminnan harjoittamiseen tarvittavan kiinteän kustannusrakenteen hyvittämiseksi. |
| --- | --- |

(337)

Yrityksen X mukaan yleisarviot eri kustannusasemien suhteellisesta merkityksestä verkkokauppaliiketoiminnassa ovat 50 prosenttia asiakastyytyväisyys, 30 prosenttia teknologia ja 20 prosenttia fyysinen rakenne ja logistiikka. Vaikka verkkokauppaliiketoiminnan käynnistämisen ensimmäisessä vaiheessa vankka tietotekniikka-alusta on välttämätön, menestyksekkään ja kestävän verkkokaupan tärkeimmät tekijät ovat asiakkaat ja markkinointi. Tästä syystä keskeiset vahvuudet markkinoiden kasvun varmistamiseksi ovat vankka asiakastietokanta ja taloudellinen kyky toteuttaa huomattavia investointeja markkinoinnissa. Näiden tekijöiden yhdistelmällä saavutetaan sellaiset mittakaavaedut, jotka ovat välttämättömiä verkkokauppatoiminnan harjoittamiseen tarvittavan kiinteän kustannusrakenteen hyvittämiseksi.

| (338) | Yrityksen X mukaan verkkokaupan toimijan teknologiainvestoinnit koostuvat noin 4–5 prosentista liikevaihtoa huoltotilanteessa ja 5–8 prosentista, kun toimija on innovatiivisessa vaiheessa. Amazon hyötyy olemassa olevasta teknologiastaan, joka antoi sille etuaseman kilpailijoihin nähden Euroopassa. Teknologiaa kehitetään jatkuvasti ja mukautetaan asiakkaiden tarpeisiin. Amazon on investoinut tehokkaasti teknologiaan. Suurilla investoinneillaan se pystyy kehittämään alustaansa, mikä on nykyään vaikeasti saavutettava kilpailuetu. Yhtiö X on tähän mennessä investoinut yhteensä 30–35 miljoonaa euroa alustansa kehittämiseen. Yritys on kuitenkin mittakaavassaan pienempi kuin Amazon sen kansallisilla markkinoilla: vertailu koon mukaan on noin 1:6. |
| --- | --- |

(338)

Yrityksen X mukaan verkkokaupan toimijan teknologiainvestoinnit koostuvat noin 4–5 prosentista liikevaihtoa huoltotilanteessa ja 5–8 prosentista, kun toimija on innovatiivisessa vaiheessa. Amazon hyötyy olemassa olevasta teknologiastaan, joka antoi sille etuaseman kilpailijoihin nähden Euroopassa. Teknologiaa kehitetään jatkuvasti ja mukautetaan asiakkaiden tarpeisiin. Amazon on investoinut tehokkaasti teknologiaan. Suurilla investoinneillaan se pystyy kehittämään alustaansa, mikä on nykyään vaikeasti saavutettava kilpailuetu. Yhtiö X on tähän mennessä investoinut yhteensä 30–35 miljoonaa euroa alustansa kehittämiseen. Yritys on kuitenkin mittakaavassaan pienempi kuin Amazon sen kansallisilla markkinoilla: vertailu koon mukaan on noin 1:6.

| (339) | Vaikka Amazon investoi logistiikkaan huomattavasti yrityksen X markkinoilla, kyky investoida merkittävästi markkinointiin, kuten ilmaiseen toimitukseen ja alihinnoitteluun, vaikuttavat merkittävästi Amazonin menestykseen. |
| --- | --- |

(339)

Vaikka Amazon investoi logistiikkaan huomattavasti yrityksen X markkinoilla, kyky investoida merkittävästi markkinointiin, kuten ilmaiseen toimitukseen ja alihinnoitteluun, vaikuttavat merkittävästi Amazonin menestykseen.

| (340) | Jos yritykset haluavat saavuttaa mittakaavaetuja ja kilpailla verkkokauppaliiketoiminnassa, niiden olisi kehitettävä suora kanava asiakaspohjan omistamiseen, jota tarvitaan markkinaosuuden rakentamiseen ja kilpailemiseen kyseisessä liiketoiminnassa. Amazonista riippuminen ei ole johdonmukaista sellaisen yrityksen strategian kanssa, joka aikoo verkkokaupan markkinajohtavaksi. Kilpailu Amazonin kanssa edellyttää kuitenkin merkittäviä investointeja asiakaspohjaan, ja useimmiten, tukiteknologian ja -prosessien rakentamiseen. |
| --- | --- |

(340)

Jos yritykset haluavat saavuttaa mittakaavaetuja ja kilpailla verkkokauppaliiketoiminnassa, niiden olisi kehitettävä suora kanava asiakaspohjan omistamiseen, jota tarvitaan markkinaosuuden rakentamiseen ja kilpailemiseen kyseisessä liiketoiminnassa. Amazonista riippuminen ei ole johdonmukaista sellaisen yrityksen strategian kanssa, joka aikoo verkkokaupan markkinajohtavaksi. Kilpailu Amazonin kanssa edellyttää kuitenkin merkittäviä investointeja asiakaspohjaan, ja useimmiten, tukiteknologian ja -prosessien rakentamiseen.

| (341) | Pienet vähittäiskauppiaat (kauppiaat), jotka myyvät tuotteita Amazonin kolmannen osapuolen Marketplace-alustalla, eivät omista asiakkaan henkilö-/ostotietoja Amazonin sopimusehtojen vuoksi. Amazon kerää tietoja asiakkaistaan ja omistaa ne. Kauppiailta on erityisesti kielletty asiakkaiden tavoitteleminen uusilla tarjouksilla tai mainoksilla (esim. jäsenkirjeet). |
| --- | --- |

(341)

Pienet vähittäiskauppiaat (kauppiaat), jotka myyvät tuotteita Amazonin kolmannen osapuolen Marketplace-alustalla, eivät omista asiakkaan henkilö-/ostotietoja Amazonin sopimusehtojen vuoksi. Amazon kerää tietoja asiakkaistaan ja omistaa ne. Kauppiailta on erityisesti kielletty asiakkaiden tavoitteleminen uusilla tarjouksilla tai mainoksilla (esim. jäsenkirjeet).

| (342) | Useimpien vähittäiskauppiaiden, jotka haluavat saavuttaa jonkin verran merkitystä ja rakentaa ainutlaatuisia arvolupauksia, on tehtävä merkittäviä investointeja teknologiaan ja toimintoihin. Tämä ei kuitenkaan ole aina välttämätöntä. Ne voivat käyttää Amazonin alustaa, mutta ne eivät omista arvoketjun arvokasta osaa ja ovat riippuvaisia suorasta kilpailijasta. |
| --- | --- |

(342)

Useimpien vähittäiskauppiaiden, jotka haluavat saavuttaa jonkin verran merkitystä ja rakentaa ainutlaatuisia arvolupauksia, on tehtävä merkittäviä investointeja teknologiaan ja toimintoihin. Tämä ei kuitenkaan ole aina välttämätöntä. Ne voivat käyttää Amazonin alustaa, mutta ne eivät omista arvoketjun arvokasta osaa ja ovat riippuvaisia suorasta kilpailijasta.

| (343) | Verkkokaupan markkinointi vaatii huomattavia investointeja. Verkkokauppayritykset sijoittavat yleensä noin 30–35 prosenttia bruttotuloksestaan markkinointiin, riippuen siitä, minkä mittakaavan ne voisivat saavuttaa markkinoilla (tietenkin, mitä isommaksi yritys kasvaa, sitä pienempi prosenttiosuus sen on kohdistettava markkinointiin). Aggressiivisempi markkinointistrategia lisää yrityksen huomattavia tappioita 2–3-kertaisiksi, mikä vaatii merkittävää taloudellista tukea. Kaupallinen ohjelma Amazon Prime on yksi Amazonin päämarkkinointityökaluista, joka tarjoaa ilmaisen toimituksen suurimmalle osalle Amazonin kautta ostetuista tuotteista. |
| --- | --- |

(343)

Verkkokaupan markkinointi vaatii huomattavia investointeja. Verkkokauppayritykset sijoittavat yleensä noin 30–35 prosenttia bruttotuloksestaan markkinointiin, riippuen siitä, minkä mittakaavan ne voisivat saavuttaa markkinoilla (tietenkin, mitä isommaksi yritys kasvaa, sitä pienempi prosenttiosuus sen on kohdistettava markkinointiin). Aggressiivisempi markkinointistrategia lisää yrityksen huomattavia tappioita 2–3-kertaisiksi, mikä vaatii merkittävää taloudellista tukea. Kaupallinen ohjelma Amazon Prime on yksi Amazonin päämarkkinointityökaluista, joka tarjoaa ilmaisen toimituksen suurimmalle osalle Amazonin kautta ostetuista tuotteista.

7.   LUXEMBURGIN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSISTA JA YRITYKSEN X TOIMITTAMISTA TIEDOISTA

LUXEMBURGIN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSISTA JA YRITYKSEN X TOIMITTAMISTA TIEDOISTA

7.1   LUXEMBURGIN HUOMAUTUKSET KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSISTA

LUXEMBURGIN HUOMAUTUKSET KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSISTA

| (344) | Luxemburg ilmaisi hyväksyvänsä 20 päivänä huhtikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä Amazonin, FEDILin, CCIAn, ATOZin ja EPICENTERin esittämät huomautukset, mutta se katsoi, että muut menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen liittyneet huomautukset eivät olleet asian kannalta merkityksellisiä. |
| --- | --- |

(344)

Luxemburg ilmaisi hyväksyvänsä 20 päivänä huhtikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä Amazonin, FEDILin, CCIAn, ATOZin ja EPICENTERin esittämät huomautukset, mutta se katsoi, että muut menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen liittyneet huomautukset eivät olleet asian kannalta merkityksellisiä.

| (345) | Luxemburg totesi nimenomaan, että Oxfamin huomautukset eivät viitanneet erityisesti Amazonin tapaukseen, vaan ne on muotoiltu yleisesti. Luxemburg katsoi, että BA ei ole kommentoinut menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen sisältyviä tietoja, vaan kysymyksiin, jotka eivät kuulu tämän tutkimuksen soveltamisalaan. Luxemburg ei pidä EIBF:n ja sen jäsenten esittämien kommenttien antavan asiaan liittyvää uutta tietoa. Lopuksi Luxemburg katsoi, että Bundesarbeitskammerin huomautukset olivat perusteettomia ja epätarkkoja. |
| --- | --- |

(345)

Luxemburg totesi nimenomaan, että Oxfamin huomautukset eivät viitanneet erityisesti Amazonin tapaukseen, vaan ne on muotoiltu yleisesti. Luxemburg katsoi, että BA ei ole kommentoinut menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen sisältyviä tietoja, vaan kysymyksiin, jotka eivät kuulu tämän tutkimuksen soveltamisalaan. Luxemburg ei pidä EIBF:n ja sen jäsenten esittämien kommenttien antavan asiaan liittyvää uutta tietoa. Lopuksi Luxemburg katsoi, että Bundesarbeitskammerin huomautukset olivat perusteettomia ja epätarkkoja.

7.2   LUXEMBURGIN HUOMAUTUKSET YRITYKSEN X HUOMAUTUKSISTA

LUXEMBURGIN HUOMAUTUKSET YRITYKSEN X HUOMAUTUKSISTA

| (346) | Luxemburg toimitti 2 päivänä toukokuuta 2016 huomautuksensa yrityksen X huomautuksista. Luxemburg totesi, että Amazon, joka on markkinoiden ylläpitäjä, pystyy paremmin esittämään huomautuksia yrityksen X huomautuksesta. Tästä syystä Luxemburg on jakanut yrityksen X toimittaman, ei-luottamuksellisen version Amazonin version kanssa ja uskoo, että Amazon antaa omat kommenttinsa. |
| --- | --- |

(346)

Luxemburg toimitti 2 päivänä toukokuuta 2016 huomautuksensa yrityksen X huomautuksista. Luxemburg totesi, että Amazon, joka on markkinoiden ylläpitäjä, pystyy paremmin esittämään huomautuksia yrityksen X huomautuksesta. Tästä syystä Luxemburg on jakanut yrityksen X toimittaman, ei-luottamuksellisen version Amazonin version kanssa ja uskoo, että Amazon antaa omat kommenttinsa.

8.   AMAZONIN TOIMITTAMAT MUUT HUOMAUTUKSET

AMAZONIN TOIMITTAMAT MUUT HUOMAUTUKSET

8.1   LUXSCS:N JA LUXOPCON KORVAUSTEN MARKKINAEHTOISUUTEEN LIITTYVÄT HUOMAUTUKSET

LUXSCS:N JA LUXOPCON KORVAUSTEN MARKKINAEHTOISUUTEEN LIITTYVÄT HUOMAUTUKSET

| (347) | Amazon toimitti 18 päivänä tammikuuta 2016 päivätyssä huomautuksessaan täydentäviä tietoja, jotka todistavat kiistanalaisen veropäätöksen hyväksymän korvauksen LuxSCS:lle ja LuxOpColle olleen markkinaehtoinen. |
| --- | --- |

(347)

Amazon toimitti 18 päivänä tammikuuta 2016 päivätyssä huomautuksessaan täydentäviä tietoja, jotka todistavat kiistanalaisen veropäätöksen hyväksymän korvauksen LuxSCS:lle ja LuxOpColle olleen markkinaehtoinen.

| (348) | Ensinnäkin LuxSCS:n ja LuxOpCon korvausten määrittämiseen käytetystä siirtohinnoittelumenetelmästä Amazon selitti, että jäännösvoitonjakamismenetelmä valittiin, koska markkinahintavertailumenetelmän soveltamiseksi ei löydetty tarpeeksi luotettavaa vertailukelpoista valvomatonta liiketoimea. Jos olisi käytetty vähemmän luotettavia markkinahintavertailumenetelmiä, se olisi johtanut korkeampiin vuotuisiin rojaltimaksuihin. Amazon selitti lisäksi, että jäännösvoitonjakamismenetelmän ensimmäisessä vaiheessa siirtohinnoitteluraportissa sovellettiin liiketoiminettomarginaalimenetelmää, jolla määritettiin LuxOpCon markkinaehtoinen korvaus testattavana osapuolena. Syynä LuxOpCon valintaan testattavaksi osapuoleksi on se, että LuxOpCo suorittaa tavanomaisia toimintoja suhteessa LuxSCS:ään, joka omistaa eurooppalaisen liiketoiminnan ainutlaatuiset avaintekijät. Jäännösvoitonjakamismenetelmän toisessa vaiheessa kaikki jäännösvoitto tai -tappio jakautuu osapuolten kesken niiden tehtävien ja riskien mukaisesti. Mitä enemmän osapuolella on toimintoja ja riskejä, sitä suurempi on korvaus, joka sen on perusteltua saada jäännösvoitonjakamismenetelmän mukaan. Siirtohinnoitteluraportissa LuxSCS:lle osoitettiin jäännösvoitto, kun otetaan huomioon sen ainutlaatuiset toiminnot ja merkittävät riskit verrattuna LuxOpCoon. |
| --- | --- |

(348)

Ensinnäkin LuxSCS:n ja LuxOpCon korvausten määrittämiseen käytetystä siirtohinnoittelumenetelmästä Amazon selitti, että jäännösvoitonjakamismenetelmä valittiin, koska markkinahintavertailumenetelmän soveltamiseksi ei löydetty tarpeeksi luotettavaa vertailukelpoista valvomatonta liiketoimea. Jos olisi käytetty vähemmän luotettavia markkinahintavertailumenetelmiä, se olisi johtanut korkeampiin vuotuisiin rojaltimaksuihin. Amazon selitti lisäksi, että jäännösvoitonjakamismenetelmän ensimmäisessä vaiheessa siirtohinnoitteluraportissa sovellettiin liiketoiminettomarginaalimenetelmää, jolla määritettiin LuxOpCon markkinaehtoinen korvaus testattavana osapuolena. Syynä LuxOpCon valintaan testattavaksi osapuoleksi on se, että LuxOpCo suorittaa tavanomaisia toimintoja suhteessa LuxSCS:ään, joka omistaa eurooppalaisen liiketoiminnan ainutlaatuiset avaintekijät. Jäännösvoitonjakamismenetelmän toisessa vaiheessa kaikki jäännösvoitto tai -tappio jakautuu osapuolten kesken niiden tehtävien ja riskien mukaisesti. Mitä enemmän osapuolella on toimintoja ja riskejä, sitä suurempi on korvaus, joka sen on perusteltua saada jäännösvoitonjakamismenetelmän mukaan. Siirtohinnoitteluraportissa LuxSCS:lle osoitettiin jäännösvoitto, kun otetaan huomioon sen ainutlaatuiset toiminnot ja merkittävät riskit verrattuna LuxOpCoon.

| (349) | Toiseksi siirtohinnoittelumenetelmän taustalla olevista taloudellisista perusteluista Amazon selitti, että LuxSCS haluaa kannustaa yhteistyökumppaneitaan toimimaan tavalla, joka edesauttaa Amazonin globaalin strategian menestymistä. Jos Amazon olisi tehnyt lisenssisopimuksen kolmannen osapuolen kanssa, olisi ollut järkevää ja välttämätöntä antaa lisenssinsaajalle mahdollisuus ja kannustimet ryhtyä kaikkiin tarvittaviin investointeihin, sekä varmistaa, että lisenssinsaajalla on oikeat kannustimet noudattaa Amazonin strategiaa valikoima- ja hintajohtajuuden maksimoimisessa. |
| --- | --- |

(349)

Toiseksi siirtohinnoittelumenetelmän taustalla olevista taloudellisista perusteluista Amazon selitti, että LuxSCS haluaa kannustaa yhteistyökumppaneitaan toimimaan tavalla, joka edesauttaa Amazonin globaalin strategian menestymistä. Jos Amazon olisi tehnyt lisenssisopimuksen kolmannen osapuolen kanssa, olisi ollut järkevää ja välttämätöntä antaa lisenssinsaajalle mahdollisuus ja kannustimet ryhtyä kaikkiin tarvittaviin investointeihin, sekä varmistaa, että lisenssinsaajalla on oikeat kannustimet noudattaa Amazonin strategiaa valikoima- ja hintajohtajuuden maksimoimisessa.

| (350) | Amazonin mukaan rojaltien määrittelyn tapa takaa, että LuxOpCo on kannattava eikä sillä ole riskiä tulla tappiolliseksi. Tämä oli todellinen riski, koska silloin kun kiistanalaista veropäätöstä pyydettiin, verkkokauppamarkkinat eivät olleet vielä kehittyneitä, verkkokaupat tekivät tappiota ja LuxOpCo toimi markkinoilla, joilla oli voimakas kilpailu ja alhaiset marginaalit. Tässä suhteessa lisenssinsaajan palaaminen kustannusperustaansa kannustaa kasvuun pikemminkin kuin keskittyminen lyhyen aikavälin voittoon. |
| --- | --- |

(350)

Amazonin mukaan rojaltien määrittelyn tapa takaa, että LuxOpCo on kannattava eikä sillä ole riskiä tulla tappiolliseksi. Tämä oli todellinen riski, koska silloin kun kiistanalaista veropäätöstä pyydettiin, verkkokauppamarkkinat eivät olleet vielä kehittyneitä, verkkokaupat tekivät tappiota ja LuxOpCo toimi markkinoilla, joilla oli voimakas kilpailu ja alhaiset marginaalit. Tässä suhteessa lisenssinsaajan palaaminen kustannusperustaansa kannustaa kasvuun pikemminkin kuin keskittyminen lyhyen aikavälin voittoon.

| (351) | LuxSCS:n korvausrakenne hyväksyttiin, koska Euroopan liiketoiminnassa odotettiin volatiliteettia. Jos olisi sovittu rojaltien kiinteästä prosenttiosuudesta myynnistä, LuxOpCo olisi tehnyt tappiota useiden vuosien ajan (337). Amazon viittasi tältä osin arvioituihin rojaltitasoihin siirtohinnoitteluraportissa (338). Amazonin mukaan tämä olisi vaarantanut LuxOpCon kyvyn tehdä voittoa pitkällä aikavälillä. Amazon totesi myös, että LuxOpColla ei ollut taloudellisia valmiuksia vastata tällaisista tappioista (339). |
| --- | --- |

(351)

LuxSCS:n korvausrakenne hyväksyttiin, koska Euroopan liiketoiminnassa odotettiin volatiliteettia. Jos olisi sovittu rojaltien kiinteästä prosenttiosuudesta myynnistä, LuxOpCo olisi tehnyt tappiota useiden vuosien ajan (337). Amazon viittasi tältä osin arvioituihin rojaltitasoihin siirtohinnoitteluraportissa (338). Amazonin mukaan tämä olisi vaarantanut LuxOpCon kyvyn tehdä voittoa pitkällä aikavälillä. Amazon totesi myös, että LuxOpColla ei ollut taloudellisia valmiuksia vastata tällaisista tappioista (339).

337

338

339

| (352) | Kolmanneksi, kun komissio oli voittoindikaattoria valitessaan tarkastellut uudelleen siirtohinnoitteluraporttia, jonka Luxemburg oli toimittanut vastauksena menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, komissio pyysi Luxemburgia ja Amazonia selvittämään, onko LuxOpCon markkinaehtoisen korvauksen määrittämiseen sovellettava voittomarginaali laskettu hyödykkeiden valmistus- ja hankintakuluista sekä toimintakustannuksista, kuten siirtohinnoitteluraportin rahoitusanalyysissä selitetään, vai ”vuotuisesta nettomyynnistä” (340). Amazon selitti, että LuxOpCon ansaitsema tuotto perustui [4–6] prosentin kustannusvoittolisään, kun toimintakustannuksista vähennetään myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulut (341). Amazon vahvisti, että siirtohinnoitteluraportissa annettu vaihteluväli, 2,3–6,7 prosenttia, jonka mediaani oli 4,3 prosenttia, sisälsi vertailukelpoisten yritysten myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulut. Vertaisarvioinnin tuloksia esittelevään taulukkoon sisällytettiin viittaus prosenttimääräiseen vuotuiseen nettotuottoon sen korostamiseksi, että määrät oli esitetty vuosimyynnistä riippuvana painotettuna keskiarvona. |
| --- | --- |

(352)

Kolmanneksi, kun komissio oli voittoindikaattoria valitessaan tarkastellut uudelleen siirtohinnoitteluraporttia, jonka Luxemburg oli toimittanut vastauksena menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, komissio pyysi Luxemburgia ja Amazonia selvittämään, onko LuxOpCon markkinaehtoisen korvauksen määrittämiseen sovellettava voittomarginaali laskettu hyödykkeiden valmistus- ja hankintakuluista sekä toimintakustannuksista, kuten siirtohinnoitteluraportin rahoitusanalyysissä selitetään, vai ”vuotuisesta nettomyynnistä” (340). Amazon selitti, että LuxOpCon ansaitsema tuotto perustui [4–6] prosentin kustannusvoittolisään, kun toimintakustannuksista vähennetään myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulut (341). Amazon vahvisti, että siirtohinnoitteluraportissa annettu vaihteluväli, 2,3–6,7 prosenttia, jonka mediaani oli 4,3 prosenttia, sisälsi vertailukelpoisten yritysten myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulut. Vertaisarvioinnin tuloksia esittelevään taulukkoon sisällytettiin viittaus prosenttimääräiseen vuotuiseen nettotuottoon sen korostamiseksi, että määrät oli esitetty vuosimyynnistä riippuvana painotettuna keskiarvona.

340

341

| (353) | Mitä tulee myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulujen poissulkemiseen LuxOpCon kustannusperustasta Amazon selitti, että vertailukelpoisilla yrityksillä olivat suppeat valmistus- ja hankintakulut, kun taas LuxOpCon valmistus- ja hankintakulujen oletettiin olevan merkittävät. Jos ne olisi sisällytetty voittomarginaaliin, se olisi johtanut vääristyneeseen tulokseen (342). Joka tapauksessa Amazon oli sitä mieltä, että jos myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulut olisi jätetty pois siirtohinnoitteluraportissa esitettyjen vertailukelpoisten yritysten voittoindikaattorin laskemisesta, se olisi johtanut vaihteluväliin 3,7 prosentista 7,6 prosenttiin, jonka mediaani on 4,9 prosenttia. Amazon toimitti taulukon siirtohinnoitteluraportissa käytetyistä seitsemästä yrityksestä, joiden osalta käyttökustannusten voittomarginaali laskettiin lisäksi ilman myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakuluja. Tiedot ilmoitettiin vain viiden yrityksen osalta. Toimintakulujen voittomarginaali ei ollut merkittävästi suurempi kuin kokonaiskulujen voittomarginaali neljässä yrityksessä viidestä, joiden osalta tiedot oli toimitettu (343). Yhden yrityksen osalta toimintakulujen voittomarginaali oli noin viisi kertaa suurempi kuin kokonaiskustannusten voittomarginaali (344). Tämän perusteella siirtohinnoitteluraportissa Amazonin toimittamiin taloudellisiin ennusteisiin sovellettiin [4–6] prosentin voittomarginaalia LuxOpCon rutiininomaisen tuoton määrittämiseksi. Tarkemmin sanottuna LuxOpCon tuotto laskettiin kertomalla LuxOpCon toimintakustannusten ja eurooppalaisten tytäryhtiöiden aiheuttavien kustannusten summa, kun taas myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulut eivät sisälly laskentaperustaan (viitataan tämän päätöksen taulukkoon 2, jossa tämä laskelma toistetaan sellaisena kuin se sisältyy siirtohinnoitteluraporttiin (345)). |
| --- | --- |

(353)

Mitä tulee myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulujen poissulkemiseen LuxOpCon kustannusperustasta Amazon selitti, että vertailukelpoisilla yrityksillä olivat suppeat valmistus- ja hankintakulut, kun taas LuxOpCon valmistus- ja hankintakulujen oletettiin olevan merkittävät. Jos ne olisi sisällytetty voittomarginaaliin, se olisi johtanut vääristyneeseen tulokseen (342). Joka tapauksessa Amazon oli sitä mieltä, että jos myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulut olisi jätetty pois siirtohinnoitteluraportissa esitettyjen vertailukelpoisten yritysten voittoindikaattorin laskemisesta, se olisi johtanut vaihteluväliin 3,7 prosentista 7,6 prosenttiin, jonka mediaani on 4,9 prosenttia. Amazon toimitti taulukon siirtohinnoitteluraportissa käytetyistä seitsemästä yrityksestä, joiden osalta käyttökustannusten voittomarginaali laskettiin lisäksi ilman myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakuluja. Tiedot ilmoitettiin vain viiden yrityksen osalta. Toimintakulujen voittomarginaali ei ollut merkittävästi suurempi kuin kokonaiskulujen voittomarginaali neljässä yrityksessä viidestä, joiden osalta tiedot oli toimitettu (343). Yhden yrityksen osalta toimintakulujen voittomarginaali oli noin viisi kertaa suurempi kuin kokonaiskustannusten voittomarginaali (344). Tämän perusteella siirtohinnoitteluraportissa Amazonin toimittamiin taloudellisiin ennusteisiin sovellettiin [4–6] prosentin voittomarginaalia LuxOpCon rutiininomaisen tuoton määrittämiseksi. Tarkemmin sanottuna LuxOpCon tuotto laskettiin kertomalla LuxOpCon toimintakustannusten ja eurooppalaisten tytäryhtiöiden aiheuttavien kustannusten summa, kun taas myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulut eivät sisälly laskentaperustaan (viitataan tämän päätöksen taulukkoon 2, jossa tämä laskelma toistetaan sellaisena kuin se sisältyy siirtohinnoitteluraporttiin (345)).

342

343

344

345

| (354) | Lopuksi komissio totesi, että siirtohinnoitteluraporttiin ei sisälly mitään viittausta ratkaisupyynnössä kuvattuun ylä- ja alarajamekanismiin. Komissio pyysi 28. lokakuuta 2015 pitämässään kokouksessa poisjätön syytä, johon Amazon vastasi, että yläraja ja alaraja eivät johtaneet siihen, että LuxOpCon korvaus on markkinaehtoisen vaihteluvälin ulkopuolella. LuxOpCon ansaitsema voittomarginaali oli keskimäärin [3,5–4] prosenttia ja joka vuosi 2,3–6,7 prosentin kvartiilivälillä (346). Amazon korosti lisäksi kyseisessä kokouksessa, että markkinahintavertailumenetelmässä yhden tekniikan käytön odotettiin antavan puolueettomia ja epävakaita tuloksia. |
| --- | --- |

(354)

Lopuksi komissio totesi, että siirtohinnoitteluraporttiin ei sisälly mitään viittausta ratkaisupyynnössä kuvattuun ylä- ja alarajamekanismiin. Komissio pyysi 28. lokakuuta 2015 pitämässään kokouksessa poisjätön syytä, johon Amazon vastasi, että yläraja ja alaraja eivät johtaneet siihen, että LuxOpCon korvaus on markkinaehtoisen vaihteluvälin ulkopuolella. LuxOpCon ansaitsema voittomarginaali oli keskimäärin [3,5–4] prosenttia ja joka vuosi 2,3–6,7 prosentin kvartiilivälillä (346). Amazon korosti lisäksi kyseisessä kokouksessa, että markkinahintavertailumenetelmässä yhden tekniikan käytön odotettiin antavan puolueettomia ja epävakaita tuloksia.

346

8.2   YRITYKSEN X TOIMITTAMIIN TIETOIHIN LIITTYVÄT HUOMAUTUKSET

YRITYKSEN X TOIMITTAMIIN TIETOIHIN LIITTYVÄT HUOMAUTUKSET

| (355) | Amazon epäilee, voidaanko yritys X:ää todella verrata LuxOpCoon. Lisäksi Amazon väittää, että yritys X:n toimittamia tietoja ei pitäisi ottaa huomioon kiistanalaisen veropäätöksen arvioinnissa, koska Amazonin ja Luxemburgin viranomaisilla ei ollut näitä tietoja vuoden 2003 verotuspyynnön esittämishetkellä tai sen uusimisen yhteydessä vuonna 2011. |
| --- | --- |

(355)

Amazon epäilee, voidaanko yritys X:ää todella verrata LuxOpCoon. Lisäksi Amazon väittää, että yritys X:n toimittamia tietoja ei pitäisi ottaa huomioon kiistanalaisen veropäätöksen arvioinnissa, koska Amazonin ja Luxemburgin viranomaisilla ei ollut näitä tietoja vuoden 2003 verotuspyynnön esittämishetkellä tai sen uusimisen yhteydessä vuonna 2011.

| (356) | Joka tapauksessa Amazon katsoo, että yritys X:n toimittamat tiedot eivät tue sitä, että kiistanalainen veropäätös olisi johtanut valtiontuen myöntämiseen LuxOpColle. Erityisesti LuxOpCo on yritys X:n kanssa samaa mieltä siitä, että verkkokaupankäynti on kapeiden marginaalien liiketoimintaa. LuxOpCo ei olisi voinut selviytyä eikä kasvaa markkinoilla ilman LuxSCS:ltä lisensoituja aineettomia hyödykkeitä. |
| --- | --- |

(356)

Joka tapauksessa Amazon katsoo, että yritys X:n toimittamat tiedot eivät tue sitä, että kiistanalainen veropäätös olisi johtanut valtiontuen myöntämiseen LuxOpColle. Erityisesti LuxOpCo on yritys X:n kanssa samaa mieltä siitä, että verkkokaupankäynti on kapeiden marginaalien liiketoimintaa. LuxOpCo ei olisi voinut selviytyä eikä kasvaa markkinoilla ilman LuxSCS:ltä lisensoituja aineettomia hyödykkeitä.

| (357) | Amazon toteaa, että sen liiketoimintamalli kehittyy teknologisten innovaatioiden, kuten haku- ja selaustyökalujen, tilausten käsittelyn ja täyttämisen, luettelointitoimintojen, asiakaspalvelutietojen ja tietojen hallinta- ja analysointityökalujen myötä. |
| --- | --- |

(357)

Amazon toteaa, että sen liiketoimintamalli kehittyy teknologisten innovaatioiden, kuten haku- ja selaustyökalujen, tilausten käsittelyn ja täyttämisen, luettelointitoimintojen, asiakaspalvelutietojen ja tietojen hallinta- ja analysointityökalujen myötä.

| (358) | Amazon katsoo, että LuxSCS:n LuxOpColle lisensoimat asiakastiedot ovat markkinoinnin avaintekijä, ja Amazon Prime -ohjelman soveltamisala kattaa paljon muutakin kuin ilmaisen toimituksen, sillä se sisältää monenlaisia palveluja ja vaatii monimutkaista taustateknologiaa. |
| --- | --- |

(358)

Amazon katsoo, että LuxSCS:n LuxOpColle lisensoimat asiakastiedot ovat markkinoinnin avaintekijä, ja Amazon Prime -ohjelman soveltamisala kattaa paljon muutakin kuin ilmaisen toimituksen, sillä se sisältää monenlaisia palveluja ja vaatii monimutkaista taustateknologiaa.

| (359) | Amazonilla asiakastyytyväisyys perustuu etupäässä teknologiaan ja asiakastietoihin, jotka molemmat ovat LuxOpCon saatavilla osana aineettomia hyödykkeitä. |
| --- | --- |

(359)

Amazonilla asiakastyytyväisyys perustuu etupäässä teknologiaan ja asiakastietoihin, jotka molemmat ovat LuxOpCon saatavilla osana aineettomia hyödykkeitä.

| (360) | Asiakaskunnan ja brändin vakauttaminen ja kehittäminen perustuvat olennaisesti aineettomiin hyödykkeisiin. Amazon katsoo, että yritys X vakuutti jatkuvasti kehitettyjen ja parannettujen aineettomien hyödykkeiden olevan avainasemassa onnistuneessa verkkokauppatoiminnassa, kuten LuxOpCon toiminnassa, mikä tukee sitä, että LuxOpCo on testattu osapuoli, koska LuxSCS:n panos on tärkeämpi. |
| --- | --- |

(360)

Asiakaskunnan ja brändin vakauttaminen ja kehittäminen perustuvat olennaisesti aineettomiin hyödykkeisiin. Amazon katsoo, että yritys X vakuutti jatkuvasti kehitettyjen ja parannettujen aineettomien hyödykkeiden olevan avainasemassa onnistuneessa verkkokauppatoiminnassa, kuten LuxOpCon toiminnassa, mikä tukee sitä, että LuxOpCo on testattu osapuoli, koska LuxSCS:n panos on tärkeämpi.

| (361) | Amazon katsoo, että kiistanalaisen veropäätöksen vahvistama rojaltien laskentamenetelmä säilyttää LuxOpCon pitkän aikavälin elinkelpoisuuden, koska rojaltitaso ei ole liian korkea mahdollistaen LuxOpCon ansaita kustannuksistaan tuottoa. Lisäksi menetelmä kannustaa LuxOpCoa luomaan arvoa aineettomien hyödykkeiden käytöstä kasvattamalla liiketoimintaa mahdollisimman paljon, maksimoimalla valikoimaa ja pitämällä yllä hintajohtajuutta, ja rojaltitulon laskentamenetelmä kannustaa LuxSCS:ää jatkamaan pitkäaikaista investointiaan aineettomiin hyödykkeisiin. |
| --- | --- |

(361)

Amazon katsoo, että kiistanalaisen veropäätöksen vahvistama rojaltien laskentamenetelmä säilyttää LuxOpCon pitkän aikavälin elinkelpoisuuden, koska rojaltitaso ei ole liian korkea mahdollistaen LuxOpCon ansaita kustannuksistaan tuottoa. Lisäksi menetelmä kannustaa LuxOpCoa luomaan arvoa aineettomien hyödykkeiden käytöstä kasvattamalla liiketoimintaa mahdollisimman paljon, maksimoimalla valikoimaa ja pitämällä yllä hintajohtajuutta, ja rojaltitulon laskentamenetelmä kannustaa LuxSCS:ää jatkamaan pitkäaikaista investointiaan aineettomiin hyödykkeisiin.

| (362) | Amazon toteaa lopuksi, että yritys X:n lausunnot liikevaihdon osuuksista, jotka olisi investoitava verkkokauppaan liittyvään teknologiaan, jonka osuus on 4–8 prosenttia myynnistä, vahvistavat, että LuxOpCon LuxSCS:lle maksama rojaltitaso oli keskimäärin [5–10] prosenttia LuxOpCon liikevaihdosta vuosina 2006–2014 tai [3–3,5] prosenttia kauppatavaroiden bruttomyynnistä ja että se sisältää kattavan nipun aineettomia hyödykkeitä. Tämä osoittaa, että LuxOpCon maksamaa rojaltimaksua voidaan pitää markkinaehtoisena tasona, eikä se eroa selkeästi markkinapohjaisen tuloksen luotettavasta arviosta. |
| --- | --- |

(362)

Amazon toteaa lopuksi, että yritys X:n lausunnot liikevaihdon osuuksista, jotka olisi investoitava verkkokauppaan liittyvään teknologiaan, jonka osuus on 4–8 prosenttia myynnistä, vahvistavat, että LuxOpCon LuxSCS:lle maksama rojaltitaso oli keskimäärin [5–10] prosenttia LuxOpCon liikevaihdosta vuosina 2006–2014 tai [3–3,5] prosenttia kauppatavaroiden bruttomyynnistä ja että se sisältää kattavan nipun aineettomia hyödykkeitä. Tämä osoittaa, että LuxOpCon maksamaa rojaltimaksua voidaan pitää markkinaehtoisena tasona, eikä se eroa selkeästi markkinapohjaisen tuloksen luotettavasta arviosta.

8.3   AMAZONIN TEKNOLOGIAKESKEISEEN VERKKOLIIKETOIMINTAAN LIITTYVÄT HUOMAUTUKSET

AMAZONIN TEKNOLOGIAKESKEISEEN VERKKOLIIKETOIMINTAAN LIITTYVÄT HUOMAUTUKSET

| (363) | Amazon toteaa, että sen tehtävänä on olla ”maailman asiakaslähtöisin yritys, josta asiakkaat löytävät kaiken sen, jonka he haluavat ostaa verkosta, ja joka pyrkii tarjoamaan asiakkailleen mahdollisimman alhaiset hinnat.” (347) Tavoite tarjota laajin tuotevalikoima mahdollisimman alhaisilla hinnoilla kaikkein kätevimmällä tavalla on Amazonin liiketoiminnan ydin, jonka toteutus perustuu kriittisesti teknologiaan. |
| --- | --- |

(363)

Amazon toteaa, että sen tehtävänä on olla ”maailman asiakaslähtöisin yritys, josta asiakkaat löytävät kaiken sen, jonka he haluavat ostaa verkosta, ja joka pyrkii tarjoamaan asiakkailleen mahdollisimman alhaiset hinnat.” (347) Tavoite tarjota laajin tuotevalikoima mahdollisimman alhaisilla hinnoilla kaikkein kätevimmällä tavalla on Amazonin liiketoiminnan ydin, jonka toteutus perustuu kriittisesti teknologiaan.

347

| (364) | Amazonin mukaan se on ”[...] teknologiayritys, joka lähestyy vähittäiskauppaa teknisenä ongelmana” (348), ja teknologia ei ainoastaan tarjoa käyttöliittymää Amazonin ja sen asiakkaiden välillä, vaan se on keskeinen osa jokaista liiketoimintaprosessia. Amazonin teknologia mahdollistaa kilpailukykyisten hintojen tarjoamisen, kiinnostavien tuotteiden ehdottamisen potentiaalisille asiakkaille, maksujen käsittelyn, varastojen hallinnan ja tuotteiden toimittamisen asiakkaille. Amazonin toiminnan laajuus edellyttää, että varastonhallinta, hinnoittelu ja tilausten käsittely on suuressa määrin automatisoitu. Amazon ei voisi työllistää riittävää määrää henkilöitä, jotka määrittäisivät miljoonien yksittäisten tuotteiden hinnat tai varastotasot. |
| --- | --- |

(364)

Amazonin mukaan se on ”[...] teknologiayritys, joka lähestyy vähittäiskauppaa teknisenä ongelmana” (348), ja teknologia ei ainoastaan tarjoa käyttöliittymää Amazonin ja sen asiakkaiden välillä, vaan se on keskeinen osa jokaista liiketoimintaprosessia. Amazonin teknologia mahdollistaa kilpailukykyisten hintojen tarjoamisen, kiinnostavien tuotteiden ehdottamisen potentiaalisille asiakkaille, maksujen käsittelyn, varastojen hallinnan ja tuotteiden toimittamisen asiakkaille. Amazonin toiminnan laajuus edellyttää, että varastonhallinta, hinnoittelu ja tilausten käsittely on suuressa määrin automatisoitu. Amazon ei voisi työllistää riittävää määrää henkilöitä, jotka määrittäisivät miljoonien yksittäisten tuotteiden hinnat tai varastotasot.

348

| (365) | Amazon toteaa, että sen verkkokauppaliiketoiminnan on oltava aina käytettävissä nopealla vastausajalla, jolloin asiakastyytymättömyys voidaan välttää. Amazonin verkkokauppaliiketoiminnan laajentuessa jatkuvasti sen teknologiainfrastruktuurin on oltava laajennettavissa ja joustava. Siksi Amazonin ohjelmistolla on palveluhenkinen arkkitehtuuri. Amazonin liiketoiminnan edellyttämät toiminnot on kehitetty osiksi, jotka voidaan yhdistää vuorovaikutukseen ja yhteistyöhön. Tällaisella arkkitehtuurilla on monia etuja, kuten yksilöllinen optimointi ja tietyn ohjelmiston ylläpidon mahdollisuus. Kyseinen arkkitehtuuri helpottaa myös uusien palvelujen ja parannusten lanseeraamista. Jos Amazon ei ylläpitäisi ja päivittäisi sen taustalla olevaa teknologiaa, asiakkaat huomaisivat, että Amazonin kaupallista menestystä kantava verkkokauppakokemus muuttuisi ja Amazonin liiketoiminta epäonnistuisi. |
| --- | --- |

(365)

Amazon toteaa, että sen verkkokauppaliiketoiminnan on oltava aina käytettävissä nopealla vastausajalla, jolloin asiakastyytymättömyys voidaan välttää. Amazonin verkkokauppaliiketoiminnan laajentuessa jatkuvasti sen teknologiainfrastruktuurin on oltava laajennettavissa ja joustava. Siksi Amazonin ohjelmistolla on palveluhenkinen arkkitehtuuri. Amazonin liiketoiminnan edellyttämät toiminnot on kehitetty osiksi, jotka voidaan yhdistää vuorovaikutukseen ja yhteistyöhön. Tällaisella arkkitehtuurilla on monia etuja, kuten yksilöllinen optimointi ja tietyn ohjelmiston ylläpidon mahdollisuus. Kyseinen arkkitehtuuri helpottaa myös uusien palvelujen ja parannusten lanseeraamista. Jos Amazon ei ylläpitäisi ja päivittäisi sen taustalla olevaa teknologiaa, asiakkaat huomaisivat, että Amazonin kaupallista menestystä kantava verkkokauppakokemus muuttuisi ja Amazonin liiketoiminta epäonnistuisi.

| (366) | Amazonin verkkosivustoilla ja mobiilisovelluksilla on useita toimintoja, kuten asiakastietojen hankkiminen ja ylläpito, luettelon luominen ja ylläpito, verkkosovellusten ja mobiilisovellusten luominen ja näyttäminen, hakujen tekeminen ja selailu, tilausten rakentaminen ja tekeminen, maksujen käsittely, vuorovaikutus huolintakeskusten kanssa, asiakkaiden arvostelut, personointi ja yhteisöominaisuudet. |
| --- | --- |

(366)

Amazonin verkkosivustoilla ja mobiilisovelluksilla on useita toimintoja, kuten asiakastietojen hankkiminen ja ylläpito, luettelon luominen ja ylläpito, verkkosovellusten ja mobiilisovellusten luominen ja näyttäminen, hakujen tekeminen ja selailu, tilausten rakentaminen ja tekeminen, maksujen käsittely, vuorovaikutus huolintakeskusten kanssa, asiakkaiden arvostelut, personointi ja yhteisöominaisuudet.

| (367) | Muita teknologiatyökaluja ovat verkkosivustojen hallintatyökalut, määritystietokanta, verkkosivuston toimintaa ja analytiikkaa koskevat työkalut, kauppiaan ja myyjän hallintaohjelmistot, varastonhallintaohjelmistot, luettelo-ohjelmistot ja hinnoitteluohjelmistot. Viimeksi mainitun osalta Amazonin mukaan 99 prosenttia hinnoista asetetaan automaattisesti, mutta myös manuaalinen hinnoittelu on mahdollista, vaikkakin poikkeuksellista. LuxOpCon hinnoittelujohtajan on hyväksyttävä kaikki manuaaliset hinnanmuutokset Euroopassa. |
| --- | --- |

(367)

Muita teknologiatyökaluja ovat verkkosivustojen hallintatyökalut, määritystietokanta, verkkosivuston toimintaa ja analytiikkaa koskevat työkalut, kauppiaan ja myyjän hallintaohjelmistot, varastonhallintaohjelmistot, luettelo-ohjelmistot ja hinnoitteluohjelmistot. Viimeksi mainitun osalta Amazonin mukaan 99 prosenttia hinnoista asetetaan automaattisesti, mutta myös manuaalinen hinnoittelu on mahdollista, vaikkakin poikkeuksellista. LuxOpCon hinnoittelujohtajan on hyväksyttävä kaikki manuaaliset hinnanmuutokset Euroopassa.

| (368) | Amazonilla on myös markkinointiohjelmistoja, joilla pyritään luomaan liikennettä sen verkkosivustoille, sisäisiä ja ulkoisia markkinointitekniikoita, kuten hakumarkkinointia (yhteistyössä hakukoneiden kuten Googlen kanssa), hakukoneoptimointityökaluja, maksullisia hakumainonnan työkaluja ja sähköpostin markkinointityökaluja. |
| --- | --- |

(368)

Amazonilla on myös markkinointiohjelmistoja, joilla pyritään luomaan liikennettä sen verkkosivustoille, sisäisiä ja ulkoisia markkinointitekniikoita, kuten hakumarkkinointia (yhteistyössä hakukoneiden kuten Googlen kanssa), hakukoneoptimointityökaluja, maksullisia hakumainonnan työkaluja ja sähköpostin markkinointityökaluja.

| (369) | Muuhun teknologiaan sisältyy huolintaohjelmistot, kuten Euroopan huolintaverkosto (”EFN”), poiminta- ja pakkausohjelmistot sekä asiakaspalveluohjelmistot. |
| --- | --- |

(369)

Muuhun teknologiaan sisältyy huolintaohjelmistot, kuten Euroopan huolintaverkosto (”EFN”), poiminta- ja pakkausohjelmistot sekä asiakaspalveluohjelmistot.

| (370) | Amazon kehittää verkkoliiketoimintansa tärkeimmät ohjelmistot yrityksen sisällä. Amazon toteaa, että teknologian kehittämistoimintaa valvovat tiimit Yhdysvalloissa. Verkkosivustojen ja ohjelmistotyökalujen testaaminen ja viankorjaaminen tapahtuu kokonaan Yhdysvalloissa. Yli [60–65] prosenttia sen [30 000–40 000] tuotekehityksen työntekijöistä työskentelee Yhdysvalloissa. Euroopassa toimivista [1 000–10 000] tuotekehityksen työntekijöistä [100–200] työskentelee Luxemburgissa. |
| --- | --- |

(370)

Amazon kehittää verkkoliiketoimintansa tärkeimmät ohjelmistot yrityksen sisällä. Amazon toteaa, että teknologian kehittämistoimintaa valvovat tiimit Yhdysvalloissa. Verkkosivustojen ja ohjelmistotyökalujen testaaminen ja viankorjaaminen tapahtuu kokonaan Yhdysvalloissa. Yli [60–65] prosenttia sen [30 000–40 000] tuotekehityksen työntekijöistä työskentelee Yhdysvalloissa. Euroopassa toimivista [1 000–10 000] tuotekehityksen työntekijöistä [100–200] työskentelee Luxemburgissa.

| (371) | Amazon toteaa, että kaikki perinteisen vähittäiskaupan näkökohdat on ajateltu uudelleen, jotta ne olisivat tehokkaampia, edullisempia ja etenkin asiakkaiden tarpeita paremmin vastaavia. Laajan verkkokauppatoiminnan ympäröimänä Amazonin teknologian luoma asiakaskokemus erottaa Amazonin kilpailijoistaan ja vahvistaa sen tuotemerkkejä. Jopa lyhyet viiveet tilausten tekemisessä tai pienet ongelmat tilausten täyttämisessä heikentävät asiakaskokemusta, vahingoittavat Amazonin tuotemerkkiä ja johtavat myynnin menettämiseen, koska asiakkaat siirtyvät muualle. |
| --- | --- |

(371)

Amazon toteaa, että kaikki perinteisen vähittäiskaupan näkökohdat on ajateltu uudelleen, jotta ne olisivat tehokkaampia, edullisempia ja etenkin asiakkaiden tarpeita paremmin vastaavia. Laajan verkkokauppatoiminnan ympäröimänä Amazonin teknologian luoma asiakaskokemus erottaa Amazonin kilpailijoistaan ja vahvistaa sen tuotemerkkejä. Jopa lyhyet viiveet tilausten tekemisessä tai pienet ongelmat tilausten täyttämisessä heikentävät asiakaskokemusta, vahingoittavat Amazonin tuotemerkkiä ja johtavat myynnin menettämiseen, koska asiakkaat siirtyvät muualle.

| (372) | Amazon toteaa, että tavaramerkkiin liittyvien aineettomien hyödykkeiden käyttöikä oli 10–15 vuotta 1 päivästä tammikuuta 2005 lähtien. Asiakastietokannan arvioitu käyttöikä oli 6–10 vuotta ja teknologian käyttöikä 2–5 vuotta 1 päivästä tammikuuta 2005 lähtien. |
| --- | --- |

(372)

Amazon toteaa, että tavaramerkkiin liittyvien aineettomien hyödykkeiden käyttöikä oli 10–15 vuotta 1 päivästä tammikuuta 2005 lähtien. Asiakastietokannan arvioitu käyttöikä oli 6–10 vuotta ja teknologian käyttöikä 2–5 vuotta 1 päivästä tammikuuta 2005 lähtien.

8.4   AMAZONIN EUROOPAN-TOIMINNAN KRIITTISIIN UHKIIN LIITTYVÄT HUOMAUTUKSET

AMAZONIN EUROOPAN-TOIMINNAN KRIITTISIIN UHKIIN LIITTYVÄT HUOMAUTUKSET

| (373) | Amazon esitti 27 päivänä helmikuuta 2017 seuraavat kolme kriittistä uhkaa sen Euroopan liiketoiminnalle: |
| --- | --- |

(373)

Amazon esitti 27 päivänä helmikuuta 2017 seuraavat kolme kriittistä uhkaa sen Euroopan liiketoiminnalle:

| (374) | Kilpailu: Amazonin suurin uhka on liiketoiminnan menettäminen kilpailulle, koska verkkokauppa on erittäin kilpailukykyistä. Kilpailua ohjaa suurelta osin innovaatio, ja kilpailijat, jotka eivät innovoineet, joutuivat poistumaan markkinoilta. Amazon kohtaa erilaisia paineita ja kilpailijoita eri markkinoilla, ja kilpailuihin liittyy paikallisia erityispiirteitä. |
| --- | --- |

(374)

Kilpailu: Amazonin suurin uhka on liiketoiminnan menettäminen kilpailulle, koska verkkokauppa on erittäin kilpailukykyistä. Kilpailua ohjaa suurelta osin innovaatio, ja kilpailijat, jotka eivät innovoineet, joutuivat poistumaan markkinoilta. Amazon kohtaa erilaisia paineita ja kilpailijoita eri markkinoilla, ja kilpailuihin liittyy paikallisia erityispiirteitä.

| (375) | Asiakkaan uusien tuotteiden, palveluiden ja teknologioiden käyttöönotto: Amazonin kasvu ja sen laajentuminen uusiin luokkiin ja maantieteellisille alueille johtavat siihen, että asiakkaat eivät omaksu uusia tarjouksia tai tuotteita. Samoin Amazon kantaa riskin verkkosivujen katkoksista, joilla voi olla huomattavia kustannuksia sen liiketoiminnalle. |
| --- | --- |

(375)

Asiakkaan uusien tuotteiden, palveluiden ja teknologioiden käyttöönotto: Amazonin kasvu ja sen laajentuminen uusiin luokkiin ja maantieteellisille alueille johtavat siihen, että asiakkaat eivät omaksu uusia tarjouksia tai tuotteita. Samoin Amazon kantaa riskin verkkosivujen katkoksista, joilla voi olla huomattavia kustannuksia sen liiketoiminnalle.

| (376) | Lopuksi paikalliset taloudelliset ja poliittiset olosuhteet ja oikeudellisen kehyksen muutokset muodostavat riskin tai voivat olla uhka Amazonin eurooppalaiselle liiketoiminnalle. Alhainen internetin ja luottokorttien käyttö aiheuttavat Amazonille merkittäviä haasteita, mikä tekee kasvavan liiketoiminnan luomisesta mahdotonta. Valtion säädökset voivat tehdä Amazonin liiketoimintamallin epäkäytännölliseksi. |
| --- | --- |

(376)

Lopuksi paikalliset taloudelliset ja poliittiset olosuhteet ja oikeudellisen kehyksen muutokset muodostavat riskin tai voivat olla uhka Amazonin eurooppalaiselle liiketoiminnalle. Alhainen internetin ja luottokorttien käyttö aiheuttavat Amazonille merkittäviä haasteita, mikä tekee kasvavan liiketoiminnan luomisesta mahdotonta. Valtion säädökset voivat tehdä Amazonin liiketoimintamallin epäkäytännölliseksi.

8.5   AMAZONIN 29 PÄIVÄNÄ TOUKOKUUTA 2017 PÄIVÄTYT HUOMAUTUKSET

AMAZONIN 29 PÄIVÄNÄ TOUKOKUUTA 2017 PÄIVÄTYT HUOMAUTUKSET

| (377) | Amazon toimitti 29 päivänä toukokuuta 2017 lausunnon Yhdysvaltain verotuomioistuimen menettelyyn ja hiljattain tilatun siirtohinnoitteluraportin. |
| --- | --- |

(377)

Amazon toimitti 29 päivänä toukokuuta 2017 lausunnon Yhdysvaltain verotuomioistuimen menettelyyn ja hiljattain tilatun siirtohinnoitteluraportin.

| (378) | Amazonin mukaan Yhdysvaltain verotuomioistuimen päätös markkinahintavertailumenetelmän soveltamisesta johti siihen, että aineettomien hyödykkeiden markkinaehtoinen rojaltimaksu oli [4,5–5] prosenttia kauppatavaroiden bruttomyynnistä (349). |
| --- | --- |

(378)

Amazonin mukaan Yhdysvaltain verotuomioistuimen päätös markkinahintavertailumenetelmän soveltamisesta johti siihen, että aineettomien hyödykkeiden markkinaehtoinen rojaltimaksu oli [4,5–5] prosenttia kauppatavaroiden bruttomyynnistä (349).

349

| (379) | Amazon totesi, että kaikki Yhdysvaltojen oikeudenkäyntimenettelyn osapuolet tunnustivat LuxSCS:n oikeuksien hankkimisen teknologiaan, brändiin ja asiakastietoihin. Siksi Amazon viittaa [4,5–5] prosentin rojaltimaksuun kauppatavaroiden bruttomyynnistä, joka toimii vertailuarvona LuxSCS:n vastaanottamalle sopivalle markkinaehtoiselle rojaltille. Lisäksi Amazonin mukaan vertailuarvoa olisi pidettävä vähimmäisarvona ottaen huomioon, että tässä rojaltimaksussa ei huomioida kustannustenjakosopimuksen nojalla vuosien 2005/2006 tehtyä liikearvoa eikä LuxOpCon saamien aineettomien hyödykkeiden parannuksia. |
| --- | --- |

(379)

Amazon totesi, että kaikki Yhdysvaltojen oikeudenkäyntimenettelyn osapuolet tunnustivat LuxSCS:n oikeuksien hankkimisen teknologiaan, brändiin ja asiakastietoihin. Siksi Amazon viittaa [4,5–5] prosentin rojaltimaksuun kauppatavaroiden bruttomyynnistä, joka toimii vertailuarvona LuxSCS:n vastaanottamalle sopivalle markkinaehtoiselle rojaltille. Lisäksi Amazonin mukaan vertailuarvoa olisi pidettävä vähimmäisarvona ottaen huomioon, että tässä rojaltimaksussa ei huomioida kustannustenjakosopimuksen nojalla vuosien 2005/2006 tehtyä liikearvoa eikä LuxOpCon saamien aineettomien hyödykkeiden parannuksia.

| (380) | Amazon väittää näin ollen, että LuxSCS:n koko ajanjaksolla 2006–2014 saama kokonaisrojaltitaso oli tosiasiassa alhaisempi kuin Yhdysvaltojen verotuomioistuimen määräämä rojaltitaso, joka on [3–3,5] prosenttia kauppatavaroiden bruttomyynnistä. Amazonin Yhdysvaltojen verotuomioistuimen tuomiota koskevien kommenttien perusteella LuxSCS sai LuxOpColta liian alhaisen rojaltimaksun, joten Amazon katsoo, että vuoden 2003 veropäätöksestä ei voisi olla hyötyä LuxOpColle. |
| --- | --- |

(380)

Amazon väittää näin ollen, että LuxSCS:n koko ajanjaksolla 2006–2014 saama kokonaisrojaltitaso oli tosiasiassa alhaisempi kuin Yhdysvaltojen verotuomioistuimen määräämä rojaltitaso, joka on [3–3,5] prosenttia kauppatavaroiden bruttomyynnistä. Amazonin Yhdysvaltojen verotuomioistuimen tuomiota koskevien kommenttien perusteella LuxSCS sai LuxOpColta liian alhaisen rojaltimaksun, joten Amazon katsoo, että vuoden 2003 veropäätöksestä ei voisi olla hyötyä LuxOpColle.

| (381) | Amazon katsoi, että Yhdysvaltojen oikeudenkäyntimenettelyn aikana oikeudenkäynnissä arvioitiin testatut tosiseikat, mukaan lukien asiantuntijatodisteet. Yhdysvaltain verotuomioistuimen päätöksessä vahvistettiin Amazonin aiemmat huomautukset ja erityisesti se, että teknologia on Amazonin liiketoiminnan avaintekijä, joka vaatii investointeja ja jatkuvaa innovaatiota ja että Amazonin eurooppalaisten toimintojen liittäminen vastaa yritysten tarpeita ja lopuksi, että eurooppalaiseen verkkokauppaympäristöön kohdistuu voimakasta kilpailua ja sille on ominaista alhaiset marginaalit tarkastelujaksona. |
| --- | --- |

(381)

Amazon katsoi, että Yhdysvaltojen oikeudenkäyntimenettelyn aikana oikeudenkäynnissä arvioitiin testatut tosiseikat, mukaan lukien asiantuntijatodisteet. Yhdysvaltain verotuomioistuimen päätöksessä vahvistettiin Amazonin aiemmat huomautukset ja erityisesti se, että teknologia on Amazonin liiketoiminnan avaintekijä, joka vaatii investointeja ja jatkuvaa innovaatiota ja että Amazonin eurooppalaisten toimintojen liittäminen vastaa yritysten tarpeita ja lopuksi, että eurooppalaiseen verkkokauppaympäristöön kohdistuu voimakasta kilpailua ja sille on ominaista alhaiset marginaalit tarkastelujaksona.

| (382) | Amazon tilasi [Neuvonantaja 1]:lta uuden siirtohinnoitteluraportin, jonka tarkoituksena oli varmistaa jälkikäteen, onko LuxOpCon LuxSCS:lle maksama rojalti kiistanalaisen veropäätöksen mukaisesti markkinaehtoinen (”vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti”) (350). Raportissa tarkastellaan rojaltitasoa kahden siirtohinnoittelumenetelmän näkökulmasta: markkinahintavertailumenetelmä ja liiketoiminettomarginaalimenetelmä. |
| --- | --- |

(382)

Amazon tilasi [Neuvonantaja 1]:lta uuden siirtohinnoitteluraportin, jonka tarkoituksena oli varmistaa jälkikäteen, onko LuxOpCon LuxSCS:lle maksama rojalti kiistanalaisen veropäätöksen mukaisesti markkinaehtoinen (”vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti”) (350). Raportissa tarkastellaan rojaltitasoa kahden siirtohinnoittelumenetelmän näkökulmasta: markkinahintavertailumenetelmä ja liiketoiminettomarginaalimenetelmä.

350

| (383) | Markkinahintavertailuanalyysissä LuxOpCon tarkasteluajanjaksona maksamia rojaltimaksuja LuxSCS:lle verrattiin siirtohinnoitteluraportissa ja Yhdysvaltojen verotuomioistuimen lausunnossa määriteltyyn rojaltiin. Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevassa jälkiraportissa todetaan, että LuxOpCon LuxSCS:lle tosiasiallisesti maksamat rojaltimaksut olivat alle siirtohinnoitteluraportin [A]-sopimuksen nojalla määritetyt rojaltimaksut (351). Lisäksi raportissa väitetään, että LuxOpCon LuxSCS:lle maksama rojalti on alle [4,5–5] prosentin rojaltimaksun, jonka Yhdysvaltojen verotuomioistuin määritti lausunnossaan käyttämällä markkinahintavertailumenetelmää (352). Tältä osin siinä selvennetään, että Yhdysvaltain verotuomioistuimen lausunnossa esitetään kauppatavaroiden bruttomyynnin yhteinen rojaltimaksu ”alkuperäiset (tai aloittavat) markkinaehtoiset rojaltimaksut aineettomille hyödykkeille 1 päivästä toukokuuta 2006 alkaen” (353). |
| --- | --- |

(383)

Markkinahintavertailuanalyysissä LuxOpCon tarkasteluajanjaksona maksamia rojaltimaksuja LuxSCS:lle verrattiin siirtohinnoitteluraportissa ja Yhdysvaltojen verotuomioistuimen lausunnossa määriteltyyn rojaltiin. Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevassa jälkiraportissa todetaan, että LuxOpCon LuxSCS:lle tosiasiallisesti maksamat rojaltimaksut olivat alle siirtohinnoitteluraportin [A]-sopimuksen nojalla määritetyt rojaltimaksut (351). Lisäksi raportissa väitetään, että LuxOpCon LuxSCS:lle maksama rojalti on alle [4,5–5] prosentin rojaltimaksun, jonka Yhdysvaltojen verotuomioistuin määritti lausunnossaan käyttämällä markkinahintavertailumenetelmää (352). Tältä osin siinä selvennetään, että Yhdysvaltain verotuomioistuimen lausunnossa esitetään kauppatavaroiden bruttomyynnin yhteinen rojaltimaksu ”alkuperäiset (tai aloittavat) markkinaehtoiset rojaltimaksut aineettomille hyödykkeille 1 päivästä toukokuuta 2006 alkaen” (353).

351

352

353

| (384) | Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevassa jälkiraportissa väitetään lisäksi, että LuxOpCon LuxSCS:lle suorittamaan rojaltimaksuun olisi tehtävä ylimääräisiä oikaisuja lisenssisopimuksen ja alkuperäisen buy-in-sopimuksen erojen vuoksi. Tältä osin raportissa todetaan, että ”yhdysvaltalaisten vastapuolien ja LuxSCS:n välisten olemassa olevien aineettomien hyödykkeiden kertaluovutus” eroaa lisenssisopimuksesta, sillä LuxOpCon olisi maksettava rojalti paitsi henkisen omaisuuden arvosta lisenssisopimuksen solmimishetkellä myös ”kaikista parannuksista ja kehityksistä, joiden kustannukset kattaa ainoastaan LuxSCS.” (354) Korottavia oikaisuja olisi tehtävä myös LuxOpCon käyttöön annetuille erilaisille aineettomille hyödykkeille, jotka eivät olleet Yhdysvaltain verotuomioistuimen lausunnon kohteena ajallisten erojen sekä ylä- ja alarajan vuoksi, joita sovellettiin LuxSCS:n maksamaan rojaltiin, joka ”toimi riskien lieventämiseksi ja mahdollisti LuxOpColle vakaan tulovirran sen toiminnan ja riskiprofiilin mukaisesti” (355). Alentavia oikaisuja ei pidetty tarpeellisina, koska LuxOpCon osuutta aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen ja ylläpitoon ei otettu huomioon (356). |
| --- | --- |

(384)

Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevassa jälkiraportissa väitetään lisäksi, että LuxOpCon LuxSCS:lle suorittamaan rojaltimaksuun olisi tehtävä ylimääräisiä oikaisuja lisenssisopimuksen ja alkuperäisen buy-in-sopimuksen erojen vuoksi. Tältä osin raportissa todetaan, että ”yhdysvaltalaisten vastapuolien ja LuxSCS:n välisten olemassa olevien aineettomien hyödykkeiden kertaluovutus” eroaa lisenssisopimuksesta, sillä LuxOpCon olisi maksettava rojalti paitsi henkisen omaisuuden arvosta lisenssisopimuksen solmimishetkellä myös ”kaikista parannuksista ja kehityksistä, joiden kustannukset kattaa ainoastaan LuxSCS.” (354) Korottavia oikaisuja olisi tehtävä myös LuxOpCon käyttöön annetuille erilaisille aineettomille hyödykkeille, jotka eivät olleet Yhdysvaltain verotuomioistuimen lausunnon kohteena ajallisten erojen sekä ylä- ja alarajan vuoksi, joita sovellettiin LuxSCS:n maksamaan rojaltiin, joka ”toimi riskien lieventämiseksi ja mahdollisti LuxOpColle vakaan tulovirran sen toiminnan ja riskiprofiilin mukaisesti” (355). Alentavia oikaisuja ei pidetty tarpeellisina, koska LuxOpCon osuutta aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen ja ylläpitoon ei otettu huomioon (356).

354

355

356

| (385) | Markkinahintavertailuanalyysin päätelmänä vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevassa jälkiraportissa on, että LuxOpCon LuxSCS:lle tarkastelujaksona yhteensä maksamat rojaltit olivat ”kohtuulliset ja talouselämän todellisuutta vastaavat”. |
| --- | --- |

(385)

Markkinahintavertailuanalyysin päätelmänä vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevassa jälkiraportissa on, että LuxOpCon LuxSCS:lle tarkastelujaksona yhteensä maksamat rojaltit olivat ”kohtuulliset ja talouselämän todellisuutta vastaavat”.

| (386) | Liiketoiminettomarginaalianalyysin osalta vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti alkaa toiminnallisella analyysillä (357), jonka avulla määritellään, mikä lisenssisopimuksen osapuoli olisi testattu osapuoli, eli osapuoli, joka suorittaa vähemmän monimutkaisia tehtäviä. |
| --- | --- |

(386)

Liiketoiminettomarginaalianalyysin osalta vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti alkaa toiminnallisella analyysillä (357), jonka avulla määritellään, mikä lisenssisopimuksen osapuoli olisi testattu osapuoli, eli osapuoli, joka suorittaa vähemmän monimutkaisia tehtäviä.

357

| (387) | LuxOpCon toiminta-analyysiä tehtiin sen roolin pohjalta Euroopan arvoketjussa kesäkuusta 2014 lähtien, koska katsottiin, että LuxOpCon henkilökunnan asteittaisen lisääntymisen takia sen toimintaprofiili kesäkuusta 2014 esittäisi LuxOpCon arvonmuodostuksen enimmäismäärää kyseisenä ajanjaksona. Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevan jälkiraportin mukaan LuxOpCo turvautui voimakkaasti työkaluihin ja teknologiaan hallitakseen liiketoimintaan liittyviä riskejä, eikä itse hallinnut tai omaksunut merkittäviä riskejä. Se ei myöskään tarvinnut käyttöpääomaa toiminta-alansa ulkopuolella rahastoyhtiönä. LuxOpCon päätoimialana oli johdon valvonta tuotteiden hankinnassa, myynnissä, markkinoinnissa ja jakelussa kolmansien osapuolten asiakkaille eurooppalaisten verkkosivustojen kautta. Nämä toiminnot olivat voimakkaasti riippuvaisia aineettomista hyödykkeistä, jotka liittyivät muun muassa tavaroiden hinnoitteluun, varastonhallintaan, huolintakeskuksen toiminnan tukemiseen, verkkomaksujen käsittelyyn, petosten havaitsemiseen, asiakaspalvelutoimintaan, logistiikkaan ja LuxOpColle lisensoituun mainostukseen. LuxOpCo ei omistanut eikä kehittänyt tai investoinut minkään aineettoman hyödykkeen kehittämiseen tarkastelujakson aikana. Sen sijaan LuxOpColla oli vain vakioliiketoimintaan kuuluva omaisuus ja varasto Amazonin eurooppalaiseen vähittäiskauppaan liittyen. Tarkastelujaksona LuxOpCo joutui kohtaamaan erilaisia strategisia, taloudellisia, operatiivisia ym. riskejä päivittäisessä toiminnassaan. Suurin osa riskeistä liittyy suoraan tai epäsuorasti teknologiaan, jolla Amazonin tarjontaa tai globaalia strategiaa tuetaan uusiin tuoteryhmiin ja palveluihin laajentamisessa. Näiden riskien hallitsemiseksi ja valvomiseksi Amazon toteutti tiukkoja hallintotapoja konsernin tasolla. Lopuksi, LuxOpCo ei itsenäisesti omaksunut tai hallinnoinut merkittäviä liiketoiminnan riskejä, vaan tukeutui sen sijaan teknologiaan hallitakseen tai omaksuakseen vastaavat liiketoiminnan riskit. |
| --- | --- |

(387)

LuxOpCon toiminta-analyysiä tehtiin sen roolin pohjalta Euroopan arvoketjussa kesäkuusta 2014 lähtien, koska katsottiin, että LuxOpCon henkilökunnan asteittaisen lisääntymisen takia sen toimintaprofiili kesäkuusta 2014 esittäisi LuxOpCon arvonmuodostuksen enimmäismäärää kyseisenä ajanjaksona. Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevan jälkiraportin mukaan LuxOpCo turvautui voimakkaasti työkaluihin ja teknologiaan hallitakseen liiketoimintaan liittyviä riskejä, eikä itse hallinnut tai omaksunut merkittäviä riskejä. Se ei myöskään tarvinnut käyttöpääomaa toiminta-alansa ulkopuolella rahastoyhtiönä. LuxOpCon päätoimialana oli johdon valvonta tuotteiden hankinnassa, myynnissä, markkinoinnissa ja jakelussa kolmansien osapuolten asiakkaille eurooppalaisten verkkosivustojen kautta. Nämä toiminnot olivat voimakkaasti riippuvaisia aineettomista hyödykkeistä, jotka liittyivät muun muassa tavaroiden hinnoitteluun, varastonhallintaan, huolintakeskuksen toiminnan tukemiseen, verkkomaksujen käsittelyyn, petosten havaitsemiseen, asiakaspalvelutoimintaan, logistiikkaan ja LuxOpColle lisensoituun mainostukseen. LuxOpCo ei omistanut eikä kehittänyt tai investoinut minkään aineettoman hyödykkeen kehittämiseen tarkastelujakson aikana. Sen sijaan LuxOpColla oli vain vakioliiketoimintaan kuuluva omaisuus ja varasto Amazonin eurooppalaiseen vähittäiskauppaan liittyen. Tarkastelujaksona LuxOpCo joutui kohtaamaan erilaisia strategisia, taloudellisia, operatiivisia ym. riskejä päivittäisessä toiminnassaan. Suurin osa riskeistä liittyy suoraan tai epäsuorasti teknologiaan, jolla Amazonin tarjontaa tai globaalia strategiaa tuetaan uusiin tuoteryhmiin ja palveluihin laajentamisessa. Näiden riskien hallitsemiseksi ja valvomiseksi Amazon toteutti tiukkoja hallintotapoja konsernin tasolla. Lopuksi, LuxOpCo ei itsenäisesti omaksunut tai hallinnoinut merkittäviä liiketoiminnan riskejä, vaan tukeutui sen sijaan teknologiaan hallitakseen tai omaksuakseen vastaavat liiketoiminnan riskit.

muun muassa

| (388) | LuxSCS:n osalta vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevassa jälkiraportissa viitataan siihen, että LuxSCS omistaa aineettomat hyödykkeet, koska se osallistuu kustannustenjakosopimukseen. |
| --- | --- |

(388)

LuxSCS:n osalta vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevassa jälkiraportissa viitataan siihen, että LuxSCS omistaa aineettomat hyödykkeet, koska se osallistuu kustannustenjakosopimukseen.

| (389) | Tämän toiminta-analyysin perusteella vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevassa jälkiraportissa tullaan siihen päätelmään, että LuxOpCo on esimerkki arvoketjusegmentistä, joka ei omista, hallitse tai valvo mitään immateriaalioikeuksia, mutta jolla on ”rahastoyhtiötä” vastaava vertailukelpoinen toiminnallinen profiili ja joka valvoo logistiikkaan, huolintaan ja varastoon liittyvää eurooppalaista verkkokauppatoimintaa sekä vastaa vain rajallisista riskeistä ja omistaa vain rutiininomaisia aineellisia varoja (358). Näin ollen LuxSCS:llä katsotaan olevan monimutkaisempi tehtävä, koska se omistaa aineettomia hyödykkeitä kustannustenjakosopimukseen osallistumisen nojalla. Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevassa jälkiraportissa selvitetään tältä osin, että ”[t]oiminta-analyysi ja tosiasiallinen tausta ovat osoittaneet, että LuxOpCon toiminta oli erittäin riippuvainen taloudellisesti merkittävistä aineettomista hyödykkeistä, joita se ei omista, mutta sai lisenssisopimuksen nojalla käyttöoikeuden LuxSCS:n aineettomiin hyödykkeisiin, jotka johtuivat sen osallistumisesta kustannustenjakosopimukseen tiettyjen konserniyhtiöiden kanssa ennen tarkastelukautta ja sen aikana.” (359) |
| --- | --- |

(389)

Tämän toiminta-analyysin perusteella vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevassa jälkiraportissa tullaan siihen päätelmään, että LuxOpCo on esimerkki arvoketjusegmentistä, joka ei omista, hallitse tai valvo mitään immateriaalioikeuksia, mutta jolla on ”rahastoyhtiötä” vastaava vertailukelpoinen toiminnallinen profiili ja joka valvoo logistiikkaan, huolintaan ja varastoon liittyvää eurooppalaista verkkokauppatoimintaa sekä vastaa vain rajallisista riskeistä ja omistaa vain rutiininomaisia aineellisia varoja (358). Näin ollen LuxSCS:llä katsotaan olevan monimutkaisempi tehtävä, koska se omistaa aineettomia hyödykkeitä kustannustenjakosopimukseen osallistumisen nojalla. Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevassa jälkiraportissa selvitetään tältä osin, että ”[t]oiminta-analyysi ja tosiasiallinen tausta ovat osoittaneet, että LuxOpCon toiminta oli erittäin riippuvainen taloudellisesti merkittävistä aineettomista hyödykkeistä, joita se ei omista, mutta sai lisenssisopimuksen nojalla käyttöoikeuden LuxSCS:n aineettomiin hyödykkeisiin, jotka johtuivat sen osallistumisesta kustannustenjakosopimukseen tiettyjen konserniyhtiöiden kanssa ennen tarkastelukautta ja sen aikana.” (359)

358

359

| (390) | Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevan jälkiraportin mukaan luotettavan taloudellisen indikaattorin tulisi kuvastaa LuxOpCon panosta kokonaisarvoketjuun. Koska LuxOpCo on esitetty raportissa osapuolena, joka ”[...] ei itse päättänyt, mitä tuotteita myydä, miten hinnoitella tuotteet tai miten mainostaa tuotteita, koska nämä toiminnot on sijoitettu teknologisiin työkaluihin, jotka se sai lisenssisopimuksen kautta” (360), ei ole tarkoituksenmukaista soveltaa liikevaihtoon perustuvaa nettotulosindikaattoria (361). Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevassa jälkiraportissa todetaan, että toimintakustannukset ovat luotettavin voittoindikaattori LuxOpCon toteuttamien toimintojen, vastaamien riskien ja käyttämän omaisuuden arvosta. Raportissa käytetään voittoindikaattoria, joka lasketaan liikevoitto (tappiot) jaettuna toimintakuluilla (362). |
| --- | --- |

(390)

Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevan jälkiraportin mukaan luotettavan taloudellisen indikaattorin tulisi kuvastaa LuxOpCon panosta kokonaisarvoketjuun. Koska LuxOpCo on esitetty raportissa osapuolena, joka ”[...] ei itse päättänyt, mitä tuotteita myydä, miten hinnoitella tuotteet tai miten mainostaa tuotteita, koska nämä toiminnot on sijoitettu teknologisiin työkaluihin, jotka se sai lisenssisopimuksen kautta” (360), ei ole tarkoituksenmukaista soveltaa liikevaihtoon perustuvaa nettotulosindikaattoria (361). Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevassa jälkiraportissa todetaan, että toimintakustannukset ovat luotettavin voittoindikaattori LuxOpCon toteuttamien toimintojen, vastaamien riskien ja käyttämän omaisuuden arvosta. Raportissa käytetään voittoindikaattoria, joka lasketaan liikevoitto (tappiot) jaettuna toimintakuluilla (362).

360

361

362

| (391) | Raportissa jatketaan päivitystä vuosien 2003 ja 2014 taloudellisista analyyseistä, jotka määrittelevät LuxOpCon vertailukelpoisten toimintojen vertailuarvot ja suorittavat uuden analyysin vertailuindeksien määrittämiseksi. Näiden analyysien perusteella todettiin, että LuxOpCon korvaukset olivat kvartiilivälillä kaikkina vuosina vuodesta 2006 kesäkuuhun 2014 asti, mikä johtui LuxOpCon vertailukelpoisista toiminnoista saaduista vertailuarvoista. Siksi vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevassa jälkiraportissa tullaan siihen tulokseen, että LuxOpCon palkkio oli markkinaehtoinen. |
| --- | --- |

(391)

Raportissa jatketaan päivitystä vuosien 2003 ja 2014 taloudellisista analyyseistä, jotka määrittelevät LuxOpCon vertailukelpoisten toimintojen vertailuarvot ja suorittavat uuden analyysin vertailuindeksien määrittämiseksi. Näiden analyysien perusteella todettiin, että LuxOpCon korvaukset olivat kvartiilivälillä kaikkina vuosina vuodesta 2006 kesäkuuhun 2014 asti, mikä johtui LuxOpCon vertailukelpoisista toiminnoista saaduista vertailuarvoista. Siksi vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevassa jälkiraportissa tullaan siihen tulokseen, että LuxOpCon palkkio oli markkinaehtoinen.

9.   KIISTANALAISEN TOIMENPITEEN ARVIOINTI

KIISTANALAISEN TOIMENPITEEN ARVIOINTI

9.1   TUEN OLEMASSAOLO

TUEN OLEMASSAOLO

| (392) | Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(392)

Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (393) | Vakiintuneesta oikeuskäytännöstä käy ilmi, että toimenpiteen luokitteleminen perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi edellyttää, että kaikki kyseisessä määräyksessä tarkoitetut edellytykset täyttyvät. Ensinnäkin kyseessä on oltava valtion toimenpide tai valtion varoilla toteutettu toimenpide. Toiseksi kyseisen toimenpiteen on oltava omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kolmanneksi toimenpiteellä on annettava valikoivaa etua sille, joka on toimenpiteen kohteena. Neljänneksi toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua (363). |
| --- | --- |

(393)

Vakiintuneesta oikeuskäytännöstä käy ilmi, että toimenpiteen luokitteleminen perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi edellyttää, että kaikki kyseisessä määräyksessä tarkoitetut edellytykset täyttyvät. Ensinnäkin kyseessä on oltava valtion toimenpide tai valtion varoilla toteutettu toimenpide. Toiseksi kyseisen toimenpiteen on oltava omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kolmanneksi toimenpiteellä on annettava valikoivaa etua sille, joka on toimenpiteen kohteena. Neljänneksi toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua (363).

363

| (394) | Ensimmäisen edellytyksen osalta kiistanalaisen veropäätöksen on antanut Luxemburgin veroviranomainen, joka on Luxemburgin valtion elin. Kyseisessä ratkaisussa edellytettiin, että viranomainen hyväksyi siirtohinnoittelua koskevan järjestelyn, joka mahdollisti sen, että LuxOpCo saattoi arvioida Luxemburgin yhteisöverotusvelvoitetta vuosittain tarkastelujakson aikana. LuxOpCo jätti tämän jälkeen vuosittaisen yhteisöveroilmoituksensa tämän järjestelyn perusteella, jonka Luxemburgin veroviranomainen puolestaan hyväksyi, sillä se vastasi sen yhteisöverovelvoitetta Luxemburgissa. Kiistanalainen toimenpide on siis Luxemburgin antama. |
| --- | --- |

(394)

Ensimmäisen edellytyksen osalta kiistanalaisen veropäätöksen on antanut Luxemburgin veroviranomainen, joka on Luxemburgin valtion elin. Kyseisessä ratkaisussa edellytettiin, että viranomainen hyväksyi siirtohinnoittelua koskevan järjestelyn, joka mahdollisti sen, että LuxOpCo saattoi arvioida Luxemburgin yhteisöverotusvelvoitetta vuosittain tarkastelujakson aikana. LuxOpCo jätti tämän jälkeen vuosittaisen yhteisöveroilmoituksensa tämän järjestelyn perusteella, jonka Luxemburgin veroviranomainen puolestaan hyväksyi, sillä se vastasi sen yhteisöverovelvoitetta Luxemburgissa. Kiistanalainen toimenpide on siis Luxemburgin antama.

| (395) | Toimenpiteen myöntämisestä valtion varoista unionin tuomioistuin on johdonmukaisesti katsonut, että toimenpidettä, jolla viranomaiset myöntävät tietyille yrityksille suotuisan verokohtelun ja jolla ei tosin siirretä valtion varoja mutta asetetaan yritykset taloudellisesti edullisempaan asemaan kuin muut verovelvolliset, voidaan pitää valtiontukena (364). Kuten jäljempänä olevasta 9.2 ja 9.3 jaksosta käy ilmi, kiistanalainen veropäätös johtaa LuxOpCon yhteisöverovelvollisuuden alentamiseen Luxemburgissa vastaavassa tilanteessa oleviin yhteisöverovelvollisiin verrattuna. Luopumalla verotuloista, jotka Luxemburg olisi muutoin ollut oikeutettu keräämään LuxOpColta, kiistanalaisen veropäätöksen olisi katsottava aiheuttaneen valtion varojen menetyksen. |
| --- | --- |

(395)

Toimenpiteen myöntämisestä valtion varoista unionin tuomioistuin on johdonmukaisesti katsonut, että toimenpidettä, jolla viranomaiset myöntävät tietyille yrityksille suotuisan verokohtelun ja jolla ei tosin siirretä valtion varoja mutta asetetaan yritykset taloudellisesti edullisempaan asemaan kuin muut verovelvolliset, voidaan pitää valtiontukena (364). Kuten jäljempänä olevasta 9.2 ja 9.3 jaksosta käy ilmi, kiistanalainen veropäätös johtaa LuxOpCon yhteisöverovelvollisuuden alentamiseen Luxemburgissa vastaavassa tilanteessa oleviin yhteisöverovelvollisiin verrattuna. Luopumalla verotuloista, jotka Luxemburg olisi muutoin ollut oikeutettu keräämään LuxOpColta, kiistanalaisen veropäätöksen olisi katsottava aiheuttaneen valtion varojen menetyksen.

364

| (396) | Tuen havaitsemista koskevan toisen edellytyksen osalta LuxOpCo kuuluu Amazon-konserniin, joka toimii monikansallisessa konsernissa useissa jäsenvaltioissa. LuxOpCo toimii Amazonin eurooppalaisessa verkkokauppa- ja palveluliiketoiminnassa EU:n verkkosivustojen kautta. Kyseisen liiketoiminnan kohteena olevat tuotteet ja palvelut kuuluvat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, joten sen edustamat valtion toimenpiteet voivat vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan (365). Lisäksi tarjoamalla Amazonille suotuisan verokohtelun, Luxemburg on mahdollisesti vetänyt sijoituksia pois jäsenvaltioista, jotka eivät voi tai eivät tarjoa yhtä edullista verokohtelua monikansallisiin konserneihin kuuluville yrityksille. Koska kiistanalainen veropäätös vahvistaa sen edunsaajan kilpailuasemaa verrattuna muihin EU:n sisäisessä kaupankäynnissä kilpaileviin yrityksiin, on katsottava, että se vaikuttaa tällaiseen kauppaan (366). |
| --- | --- |

(396)

Tuen havaitsemista koskevan toisen edellytyksen osalta LuxOpCo kuuluu Amazon-konserniin, joka toimii monikansallisessa konsernissa useissa jäsenvaltioissa. LuxOpCo toimii Amazonin eurooppalaisessa verkkokauppa- ja palveluliiketoiminnassa EU:n verkkosivustojen kautta. Kyseisen liiketoiminnan kohteena olevat tuotteet ja palvelut kuuluvat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, joten sen edustamat valtion toimenpiteet voivat vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan (365). Lisäksi tarjoamalla Amazonille suotuisan verokohtelun, Luxemburg on mahdollisesti vetänyt sijoituksia pois jäsenvaltioista, jotka eivät voi tai eivät tarjoa yhtä edullista verokohtelua monikansallisiin konserneihin kuuluville yrityksille. Koska kiistanalainen veropäätös vahvistaa sen edunsaajan kilpailuasemaa verrattuna muihin EU:n sisäisessä kaupankäynnissä kilpaileviin yrityksiin, on katsottava, että se vaikuttaa tällaiseen kauppaan (366).

365

366

| (397) | Vastaavasti valtion myöntämän toimenpiteen katsotaan vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua, jos se on omiaan parantamaan yrityksen kilpailuasemaa verrattuna muihin yrityksiin, joiden kanssa se kilpailee (367). Mikäli kiistanalainen veropäätös vapauttaa LuxOpCon yhteisöverotuksesta, jota se olisi muutoin ollut velvollinen maksamaan, kyseisen ratkaisun perusteella myönnetty tuki on toimintatukea, koska se vapauttaa LuxOpCon maksusta, jonka se olisi normaalisti joutunut maksamaan päivittäisessä hallinnossaan tai normaalissa toiminnassaan. Unionin tuomioistuin on johdonmukaisesti todennut, että toimintatuki vääristää kilpailua (368), joten minkä tahansa Amazonille myönnetyn tuen olisi katsottava vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua vahvistamalla Amazonin taloudellista asemaa markkinoilla, joilla se toimii. Amazon harjoittaa verkkokauppatoimintaa, joka kilpailee sekä muiden verkkokauppojen kanssa että Luxemburgissa ja koko Euroopan unionissa fyysisissä liiketiloissa toimivien vähittäismyyjien kanssa. Amazonin toimittamassa [Neuvonantaja 3] raportissa verkkokauppaa kuvataan liiketoiminnaksi, jolle on ominaista voimakas kilpailu ja kapeat kannattavuusmarginaalit. Vapauttamalla Amazonin verovelvoitteesta, joka sen olisi muuten pitänyt kantaa ja jonka kilpailevat yritykset joutuvat kantamaan, kiistanalainen veropäätös vapauttaa Amazonille taloudellisia resursseja, joita se voi sijoittaa liiketoimintaansa, mikä puolestaan vaikuttaa olosuhteisiin, joissa se voi tarjota tuotteitaan ja palvelujaan kuluttajille vääristäen kilpailua markkinoilla. Näin ollen täyttyy myös neljäs edellytys, joka koskee tuen olemassaoloa. |
| --- | --- |

(397)

Vastaavasti valtion myöntämän toimenpiteen katsotaan vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua, jos se on omiaan parantamaan yrityksen kilpailuasemaa verrattuna muihin yrityksiin, joiden kanssa se kilpailee (367). Mikäli kiistanalainen veropäätös vapauttaa LuxOpCon yhteisöverotuksesta, jota se olisi muutoin ollut velvollinen maksamaan, kyseisen ratkaisun perusteella myönnetty tuki on toimintatukea, koska se vapauttaa LuxOpCon maksusta, jonka se olisi normaalisti joutunut maksamaan päivittäisessä hallinnossaan tai normaalissa toiminnassaan. Unionin tuomioistuin on johdonmukaisesti todennut, että toimintatuki vääristää kilpailua (368), joten minkä tahansa Amazonille myönnetyn tuen olisi katsottava vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua vahvistamalla Amazonin taloudellista asemaa markkinoilla, joilla se toimii. Amazon harjoittaa verkkokauppatoimintaa, joka kilpailee sekä muiden verkkokauppojen kanssa että Luxemburgissa ja koko Euroopan unionissa fyysisissä liiketiloissa toimivien vähittäismyyjien kanssa. Amazonin toimittamassa [Neuvonantaja 3] raportissa verkkokauppaa kuvataan liiketoiminnaksi, jolle on ominaista voimakas kilpailu ja kapeat kannattavuusmarginaalit. Vapauttamalla Amazonin verovelvoitteesta, joka sen olisi muuten pitänyt kantaa ja jonka kilpailevat yritykset joutuvat kantamaan, kiistanalainen veropäätös vapauttaa Amazonille taloudellisia resursseja, joita se voi sijoittaa liiketoimintaansa, mikä puolestaan vaikuttaa olosuhteisiin, joissa se voi tarjota tuotteitaan ja palvelujaan kuluttajille vääristäen kilpailua markkinoilla. Näin ollen täyttyy myös neljäs edellytys, joka koskee tuen olemassaoloa.

367

368

| (398) | Tuen havaitsemista koskevan kolmannen edellytyksen osalta verotuspäätöksen tehtävänä on määrittää etukäteen tavanomaisen verojärjestelmän soveltaminen tiettyyn tapaukseen ottaen huomioon sen erityiset tosiseikat ja olosuhteet. Kuitenkin, kuten minkä tahansa muun verotuksellisen toimenpiteen yhteydessä, veropäätöksen myöntämisessä on noudatettava valtiontukisääntöjä. Jos veropäätöksessä hyväksytään tulos, joka ei heijasta luotettavalla tavalla tavanomaisen verojärjestelmän tavanomaista soveltamista ilman perusteluja, päätös antaa valikoivan edun sen vastaanottajalle siltä osin kuin tämä valikoiva kohtelu johtaa verovelvollisen verovelvollisuuden alentamiseen jäsenvaltiossa verrattuna samanlaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa oleviin yrityksiin. Kuten komissio esittää 9.2 ja 9.3 jaksoissa, kiistanalainen veropäätös tuottaa Amazonille valikoivan edun Luxemburgin yhteisöverotuksellisen verovelvollisuuden alentamisessa vastaavissa tosiasiallisissa ja oikeudellisissa tilanteissa oleviin verovelvollisiin verrattuna. |
| --- | --- |

(398)

Tuen havaitsemista koskevan kolmannen edellytyksen osalta verotuspäätöksen tehtävänä on määrittää etukäteen tavanomaisen verojärjestelmän soveltaminen tiettyyn tapaukseen ottaen huomioon sen erityiset tosiseikat ja olosuhteet. Kuitenkin, kuten minkä tahansa muun verotuksellisen toimenpiteen yhteydessä, veropäätöksen myöntämisessä on noudatettava valtiontukisääntöjä. Jos veropäätöksessä hyväksytään tulos, joka ei heijasta luotettavalla tavalla tavanomaisen verojärjestelmän tavanomaista soveltamista ilman perusteluja, päätös antaa valikoivan edun sen vastaanottajalle siltä osin kuin tämä valikoiva kohtelu johtaa verovelvollisen verovelvollisuuden alentamiseen jäsenvaltiossa verrattuna samanlaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa oleviin yrityksiin. Kuten komissio esittää 9.2 ja 9.3 jaksoissa, kiistanalainen veropäätös tuottaa Amazonille valikoivan edun Luxemburgin yhteisöverotuksellisen verovelvollisuuden alentamisessa vastaavissa tosiasiallisissa ja oikeudellisissa tilanteissa oleviin verovelvollisiin verrattuna.

| (399) | Komissio osoittaa 9.2 jaksossa, että kiistanalainen veropäätös antaa Amazonille taloudellisen edun. Se tukee tällaista siirtohinnoittelua koskevaa järjestelyä tuottaen tuloksen, joka poikkeaa markkinaperusteisen tuloksen luotettavasta arviosta, minkä seurauksena LuxOpCon verotuksellinen perusta alennetaan tuloverovelvollisuuden määrittämiseksi. 9.3.1 jaksossa komissio päättelee, että koska kyseinen etu myönnetään ainoastaan Amazonille, se on luonteeltaan valikoiva. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yksittäisen tukitoimen osalta, kuten kiistanalaisessa veropäätöksessä, ”taloudellisen edun toteaminen riittää periaatteessa tukemaan olettamusta, että toimenpide oletetaan valikoivaksi” (369) ilman, että olisi tarpeen analysoida toimenpiteen valikoivuus unionin tuomioistuimen laatimassa valtiontukijärjestelmässä esittämän kolmen vaiheen valikoivuusanalyysin mukaisesti (370). |
| --- | --- |

(399)

Komissio osoittaa 9.2 jaksossa, että kiistanalainen veropäätös antaa Amazonille taloudellisen edun. Se tukee tällaista siirtohinnoittelua koskevaa järjestelyä tuottaen tuloksen, joka poikkeaa markkinaperusteisen tuloksen luotettavasta arviosta, minkä seurauksena LuxOpCon verotuksellinen perusta alennetaan tuloverovelvollisuuden määrittämiseksi. 9.3.1 jaksossa komissio päättelee, että koska kyseinen etu myönnetään ainoastaan Amazonille, se on luonteeltaan valikoiva. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yksittäisen tukitoimen osalta, kuten kiistanalaisessa veropäätöksessä, ”taloudellisen edun toteaminen riittää periaatteessa tukemaan olettamusta, että toimenpide oletetaan valikoivaksi” (369) ilman, että olisi tarpeen analysoida toimenpiteen valikoivuus unionin tuomioistuimen laatimassa valtiontukijärjestelmässä esittämän kolmen vaiheen valikoivuusanalyysin mukaisesti (370).

369

370

| (400) | Kuitenkin täydellisyyden vuoksi komissio tutkii kiistanalaista veropäätöstä myös kolmivaiheista valikoitavuusanalyysia vasten osoittaakseen, että se on valikoiva myös tässä analyysissä. Se osoittaa 9.3.2.1 jaksossa, että kiistanalaisen veropäätöksen myöntämä etu on luoteeltaan valikoiva, koska se suosii Amazonia verrattuna muihin yhteisöverovelvollisiin, jotka ovat Luxemburgin yhteisöveron alaisia, joiden verollinen voitto kuvastaa markkinoilla vallitsevia hintoja. Lisäksi se osoittaa 9.3.2.2 jaksossa, että kiistanalaisen veropäätöksen perusteella myönnetty etu on valikoiva, koska se suosii Amazonia monikansallisten konsernien sisäisiin liiketoimiin osallistuviin muihin yhteisöverovelvollisiin verrattuna ja että Luxemburgin tuloveroasetuksen 164 artiklan 3 kohdan nojalla on arvioitava niiden konsernin sisäisten liiketoimien hintoja tavalla, joka heijastaa riippumattomien osapuolten markkinaehtoisesti neuvottelemia hintoja markkinoilla. |
| --- | --- |

(400)

Kuitenkin täydellisyyden vuoksi komissio tutkii kiistanalaista veropäätöstä myös kolmivaiheista valikoitavuusanalyysia vasten osoittaakseen, että se on valikoiva myös tässä analyysissä. Se osoittaa 9.3.2.1 jaksossa, että kiistanalaisen veropäätöksen myöntämä etu on luoteeltaan valikoiva, koska se suosii Amazonia verrattuna muihin yhteisöverovelvollisiin, jotka ovat Luxemburgin yhteisöveron alaisia, joiden verollinen voitto kuvastaa markkinoilla vallitsevia hintoja. Lisäksi se osoittaa 9.3.2.2 jaksossa, että kiistanalaisen veropäätöksen perusteella myönnetty etu on valikoiva, koska se suosii Amazonia monikansallisten konsernien sisäisiin liiketoimiin osallistuviin muihin yhteisöverovelvollisiin verrattuna ja että Luxemburgin tuloveroasetuksen 164 artiklan 3 kohdan nojalla on arvioitava niiden konsernin sisäisten liiketoimien hintoja tavalla, joka heijastaa riippumattomien osapuolten markkinaehtoisesti neuvottelemia hintoja markkinoilla.

9.2   ETU

ETU

| (401) | Jos valtion hyväksymä toimenpide parantaa yrityksen nettorahoitusasemaa, etu on olemassa perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla (371). Edun olemassaolon osoittamiseksi on viitattava itse toimenpiteen vaikutukseen (372). Verotuksellisten toimenpiteiden osalta etu voidaan myöntää alentamalla yritysten verotaakkaa eri tavoin ja erityisesti vähentämällä veroperustetta tai maksettavan veron määrää (373). |
| --- | --- |

(401)

Jos valtion hyväksymä toimenpide parantaa yrityksen nettorahoitusasemaa, etu on olemassa perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla (371). Edun olemassaolon osoittamiseksi on viitattava itse toimenpiteen vaikutukseen (372). Verotuksellisten toimenpiteiden osalta etu voidaan myöntää alentamalla yritysten verotaakkaa eri tavoin ja erityisesti vähentämällä veroperustetta tai maksettavan veron määrää (373).

371

372

373

| (402) | Kiistanalainen veropäätös tukee siirtohinnoittelua koskevaa järjestelyä, joka mahdollisti LuxOpCon arvioivan verotettavan tuloksensa yhteisöverotustarkoituksessa vuosittain, mikä puolestaan määritteli sen yhteisöverovelvollisuuden Luxemburgissa tarkastelujaksona. Unionin tuomioistuin on aikaisemmin katsonut, että ”[j]otta voidaan päättää, onko verotettavaa tuloa koskeva [...] arviointimenetelmä edullinen [sen edunsaajan] kannalta, on välttämätöntä [...] verrata sitä [menetelmää] tavanomaiseen verojärjestelmään, joka perustuu vapaaseen kilpailuun perustuvassa toiminnassaan harjoittavan yrityksen voittojen ja tulojen väliseen eroon” (374). Näin ollen veropäätös, jonka mukaan verovelvollinen voi käyttää siirtohintoja konsernin sisäisissä liiketoimissaan, jotka eivät muistuta hintoja, jotka veloitettaisiin sellaisten riippumattomien yritysten välisen vapaan kilpailun edellytyksin, jotka neuvottelevat keskenään verrattavissa olosuhteissa, antavat etua kyseiselle verovelvolliselle, siltä osin kuin se johtaa yhtiön verotettavan tulon ja siten veroperusteen laskemiseen tavanomaisen yhtiöverotusjärjestelmän puitteissa. Periaate, jonka mukaan konsernin sisäisistä liiketoimista olisi maksettava korvaus, niin kuin ne olisi sovittu riippumattomien yritysten kanssa, jotka neuvottelevat vertailukelpoisissa olosuhteissa, kutsutaan ”markkinaehtoperiaatteeksi”. |
| --- | --- |

(402)

Kiistanalainen veropäätös tukee siirtohinnoittelua koskevaa järjestelyä, joka mahdollisti LuxOpCon arvioivan verotettavan tuloksensa yhteisöverotustarkoituksessa vuosittain, mikä puolestaan määritteli sen yhteisöverovelvollisuuden Luxemburgissa tarkastelujaksona. Unionin tuomioistuin on aikaisemmin katsonut, että ”[j]otta voidaan päättää, onko verotettavaa tuloa koskeva [...] arviointimenetelmä edullinen [sen edunsaajan] kannalta, on välttämätöntä [...] verrata sitä [menetelmää] tavanomaiseen verojärjestelmään, joka perustuu vapaaseen kilpailuun perustuvassa toiminnassaan harjoittavan yrityksen voittojen ja tulojen väliseen eroon” (374). Näin ollen veropäätös, jonka mukaan verovelvollinen voi käyttää siirtohintoja konsernin sisäisissä liiketoimissaan, jotka eivät muistuta hintoja, jotka veloitettaisiin sellaisten riippumattomien yritysten välisen vapaan kilpailun edellytyksin, jotka neuvottelevat keskenään verrattavissa olosuhteissa, antavat etua kyseiselle verovelvolliselle, siltä osin kuin se johtaa yhtiön verotettavan tulon ja siten veroperusteen laskemiseen tavanomaisen yhtiöverotusjärjestelmän puitteissa. Periaate, jonka mukaan konsernin sisäisistä liiketoimista olisi maksettava korvaus, niin kuin ne olisi sovittu riippumattomien yritysten kanssa, jotka neuvottelevat vertailukelpoisissa olosuhteissa, kutsutaan ”markkinaehtoperiaatteeksi”.

374

| (403) | Markkinaehtoperiaatteen päätarkoituksena on varmistaa, että konserniyritysten väliset liiketoimet (valvotut liiketoimet) verotetaan samoin edellytyksin kuin riippumattomien yritysten väliset, toisistaan riippumattomat liiketoimet (valvomattomat liiketoimet). Jos kahden konserniyrityksen välillä on ehtoja tai määräyksiä niiden sisäisistä liiketoimista, jotka poikkeavat muista riippumattomien yritysten välisistä valvotuista vertailukelpoisista liiketoimista, markkinaehtoperiaate edellyttää asianmukaisia siirtohinnoitteluja näiden erien neutralisoimiseksi varmistaen samalla, että integroituneita (konserni) yrityksiä ei kohdella verotuksellisesti edullisemmin kuin integroitumattomia (erilliset) yhtiöitä (375). Tällä tavoin voitto, jonka konserniyritykset saavat konsernin sisäisistä liiketoimista, määritetään ja sitä ei lopulta käsitellä edullisemmin kuin riippumattomien yritysten markkinoilta saatavien liiketoimien voittoja. Itse asiassa riippumattomien yritysten markkinoilla veloittamat hinnat tai, kuten unionin tuomioistuin on todennut, ”vapaaseen kilpailuun perustuvassa toiminnassaan harjoittavan yrityksen voittojen ja tulojen välinen ero” (376), joka määrittää niiden verotettavan tulon. Jos veroviranomainen sallii konserniyritysten veloittavan konsernin sisäisistä liiketoimistaan markkinahintoja alhaisemman hinnan, näille yrityksille myönnetään taloudellista etua veroperusteen alennuksena. |
| --- | --- |

(403)

Markkinaehtoperiaatteen päätarkoituksena on varmistaa, että konserniyritysten väliset liiketoimet (valvotut liiketoimet) verotetaan samoin edellytyksin kuin riippumattomien yritysten väliset, toisistaan riippumattomat liiketoimet (valvomattomat liiketoimet). Jos kahden konserniyrityksen välillä on ehtoja tai määräyksiä niiden sisäisistä liiketoimista, jotka poikkeavat muista riippumattomien yritysten välisistä valvotuista vertailukelpoisista liiketoimista, markkinaehtoperiaate edellyttää asianmukaisia siirtohinnoitteluja näiden erien neutralisoimiseksi varmistaen samalla, että integroituneita (konserni) yrityksiä ei kohdella verotuksellisesti edullisemmin kuin integroitumattomia (erilliset) yhtiöitä (375). Tällä tavoin voitto, jonka konserniyritykset saavat konsernin sisäisistä liiketoimista, määritetään ja sitä ei lopulta käsitellä edullisemmin kuin riippumattomien yritysten markkinoilta saatavien liiketoimien voittoja. Itse asiassa riippumattomien yritysten markkinoilla veloittamat hinnat tai, kuten unionin tuomioistuin on todennut, ”vapaaseen kilpailuun perustuvassa toiminnassaan harjoittavan yrityksen voittojen ja tulojen välinen ero” (376), joka määrittää niiden verotettavan tulon. Jos veroviranomainen sallii konserniyritysten veloittavan konsernin sisäisistä liiketoimistaan markkinahintoja alhaisemman hinnan, näille yrityksille myönnetään taloudellista etua veroperusteen alennuksena.

375

376

| (404) | Vastauksena Luxemburgin ja Amazonin väitteeseen, että koska siirtohinnoittelu ei ole eksaktia tiedettä (377), komission arvio kiistanalaisella veropäätöksellä hyväksytystä siirtohinnoittelun ennakkosopimuksesta on väistämättä rajallinen. Komissio muistuttaa tältä osin, että siirtohintoihin liittyvää epätarkkuutta on tarkasteltava kyseisen tavoitteen kannalta. Siirtohinnoittelun tavoitteena on löytää kohtuullinen arvio markkinaehtoisesta tuloksesta luotettavien tietojen perusteella (378). Tämän tavoitteen toteuttaminen olisi mahdotonta, jos siirtohinnoitteluanalyysin likimääräistä luonnetta voitaisiin käyttää perusteltaessa siirtohinnoittelujärjestelmää, joka tuottaa markkinapohjaisen tuloksen luotettavasta arviosta poikkeavan tuloksen. |
| --- | --- |

(404)

Vastauksena Luxemburgin ja Amazonin väitteeseen, että koska siirtohinnoittelu ei ole eksaktia tiedettä (377), komission arvio kiistanalaisella veropäätöksellä hyväksytystä siirtohinnoittelun ennakkosopimuksesta on väistämättä rajallinen. Komissio muistuttaa tältä osin, että siirtohintoihin liittyvää epätarkkuutta on tarkasteltava kyseisen tavoitteen kannalta. Siirtohinnoittelun tavoitteena on löytää kohtuullinen arvio markkinaehtoisesta tuloksesta luotettavien tietojen perusteella (378). Tämän tavoitteen toteuttaminen olisi mahdotonta, jos siirtohinnoitteluanalyysin likimääräistä luonnetta voitaisiin käyttää perusteltaessa siirtohinnoittelujärjestelmää, joka tuottaa markkinapohjaisen tuloksen luotettavasta arviosta poikkeavan tuloksen.

377

378

| (405) | Samalla tavoin Luxemburgin väite, että komissio tällaiseen arviointiin ryhtyessään korvaa väärin Luxemburgin veroviranomaisen kansallisen verolainsäädännön tulkinnan (379), ja jos se hyväksytään, poistaisi verotukselliset toimenpiteet yleensä ja erityisesti siirtohinnoittelupäätökset valtiontukisääntöjen tarkastelusta. Unionin tuomioistuin on jo pitkään vahvistanut, että välittömän verotuksen toimenpiteiden, jotka asettavat tiettyjä yrityksiä edullisempaan taloudelliseen asemaan kuin verrattavissa olevat tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa olevat yritykset, voidaan antaa valtiontukea samalla tavalla kuin suoria tukia (380). Unionin tuomioistuimen mukaan kaikkien toimenpiteiden, joita jäsenvaltiot käyttävät välittömän verotuksen alalla, on noudatettava perustamissopimuksessa määrättyjä valtiontukea koskevia säännöksiä, jotka sitovat niitä ja joiden valta ylittää kansallisen lainsäädännön (381). Tämä koskee varmasti siirtohinnoittelua koskevia päätöksiä hinnoittelujärjestelyjen muodossa, koska ne tukevat riippumattomien yritysten veroperusteen ja siten veronalaisten tulojen arviointimenetelmiä. Tällaisen toimenpiteen soveltamisesta johtuva veroperusteen alentaminen saa aikaan taloudellista etua. |
| --- | --- |

(405)

Samalla tavoin Luxemburgin väite, että komissio tällaiseen arviointiin ryhtyessään korvaa väärin Luxemburgin veroviranomaisen kansallisen verolainsäädännön tulkinnan (379), ja jos se hyväksytään, poistaisi verotukselliset toimenpiteet yleensä ja erityisesti siirtohinnoittelupäätökset valtiontukisääntöjen tarkastelusta. Unionin tuomioistuin on jo pitkään vahvistanut, että välittömän verotuksen toimenpiteiden, jotka asettavat tiettyjä yrityksiä edullisempaan taloudelliseen asemaan kuin verrattavissa olevat tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa olevat yritykset, voidaan antaa valtiontukea samalla tavalla kuin suoria tukia (380). Unionin tuomioistuimen mukaan kaikkien toimenpiteiden, joita jäsenvaltiot käyttävät välittömän verotuksen alalla, on noudatettava perustamissopimuksessa määrättyjä valtiontukea koskevia säännöksiä, jotka sitovat niitä ja joiden valta ylittää kansallisen lainsäädännön (381). Tämä koskee varmasti siirtohinnoittelua koskevia päätöksiä hinnoittelujärjestelyjen muodossa, koska ne tukevat riippumattomien yritysten veroperusteen ja siten veronalaisten tulojen arviointimenetelmiä. Tällaisen toimenpiteen soveltamisesta johtuva veroperusteen alentaminen saa aikaan taloudellista etua.

379

380

381

| (406) | Jotta voidaan määrittää, että kiistanalainen veropäätös luo taloudellisen edun, komission on osoitettava, että sen vahvistamat siirtohinnoittelujärjestelyt johtavat tulokseen, joka poikkeaa luotettavasta markkinaperusteisen tuloksen arviosta ja johtavat yhteisöverotuksessa LuxOpColle alempaan veroperustaan. Komission näkemyksen mukaan kiistanalainen veropäätös johtaa tällaiseen lopputulokseen. |
| --- | --- |

(406)

Jotta voidaan määrittää, että kiistanalainen veropäätös luo taloudellisen edun, komission on osoitettava, että sen vahvistamat siirtohinnoittelujärjestelyt johtavat tulokseen, joka poikkeaa luotettavasta markkinaperusteisen tuloksen arviosta ja johtavat yhteisöverotuksessa LuxOpColle alempaan veroperustaan. Komission näkemyksen mukaan kiistanalainen veropäätös johtaa tällaiseen lopputulokseen.

| (407) | Ennen kaikkea komissio arvioi siirtohinnoittelujärjestelyn perustuvan virheelliseen ja perusteettomaan oletukseen, että LuxSCS suorittaisi ainutlaatuisia ja arvokkaita toimintoja aineettomiin hyödykkeisiin liittyen, kun taas LuxOpCon toiminnot olisivat ainoastaan rutiininomaisia hallintotehtäviä. Komission saamien tietojen mukaan LuxOpCo suoritti ainutlaatuiset ja arvokkaat toiminnot, käytti omaisuutta ja vastasi merkittävissä määrin kaikista riskeistä, jotka liittyivät aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, hallintaan ja hyödyntämiseen. LuxOpCo suoritti myös toiminnot, käytti omaisuutta ja vastasi merkittävissä määrin kaikista strategisista ja merkittävän tärkeistä riskeistä liittyen Amazonin Euroopan verkkokaupan ja palveluliiketoiminnan tuottamaan voittoon. LuxSCS sen sijaan ei suorittanut mitään aineettomiin hyödykkeisiin tai Amazonin Euroopan-toimintaan liittyviä ainutlaatuisia ja arvokkaita toimintoja, vaan suoritti pääasiassa tiettyjä rajattuja yleisiä hallinnollisia tehtäviä säilyttääkseen laillisen omistusoikeutensa aineettomiin hyödykkeisiin (382). Kun kiistanalaisessa veropäätöksessä vahvistetaan siirtohinnoittelujärjestely, jonka mukaisesti LuxOpCo saa palkkion ainoastaan suorittamiensa, rutiinitoimiksi väitettyjen toimintojen perusteella ja LuxOpCon toiminnan koko tuotto kyseistä palkkiota lukuun ottamatta maksetaan LuxSCS:lle rojaltimaksuina, syntyy tulos, joka poikkeaa luotettavasta markkinaperusteisen tuloksen arviosta ja luo näin LuxOpColle taloudellisen hyödyn sen yhteisöveron veroperustaa alentamalla. Tätä perustelua laajennetaan jaksossa 9.2.1. |
| --- | --- |

(407)

Ennen kaikkea komissio arvioi siirtohinnoittelujärjestelyn perustuvan virheelliseen ja perusteettomaan oletukseen, että LuxSCS suorittaisi ainutlaatuisia ja arvokkaita toimintoja aineettomiin hyödykkeisiin liittyen, kun taas LuxOpCon toiminnot olisivat ainoastaan rutiininomaisia hallintotehtäviä. Komission saamien tietojen mukaan LuxOpCo suoritti ainutlaatuiset ja arvokkaat toiminnot, käytti omaisuutta ja vastasi merkittävissä määrin kaikista riskeistä, jotka liittyivät aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, hallintaan ja hyödyntämiseen. LuxOpCo suoritti myös toiminnot, käytti omaisuutta ja vastasi merkittävissä määrin kaikista strategisista ja merkittävän tärkeistä riskeistä liittyen Amazonin Euroopan verkkokaupan ja palveluliiketoiminnan tuottamaan voittoon. LuxSCS sen sijaan ei suorittanut mitään aineettomiin hyödykkeisiin tai Amazonin Euroopan-toimintaan liittyviä ainutlaatuisia ja arvokkaita toimintoja, vaan suoritti pääasiassa tiettyjä rajattuja yleisiä hallinnollisia tehtäviä säilyttääkseen laillisen omistusoikeutensa aineettomiin hyödykkeisiin (382). Kun kiistanalaisessa veropäätöksessä vahvistetaan siirtohinnoittelujärjestely, jonka mukaisesti LuxOpCo saa palkkion ainoastaan suorittamiensa, rutiinitoimiksi väitettyjen toimintojen perusteella ja LuxOpCon toiminnan koko tuotto kyseistä palkkiota lukuun ottamatta maksetaan LuxSCS:lle rojaltimaksuina, syntyy tulos, joka poikkeaa luotettavasta markkinaperusteisen tuloksen arviosta ja luo näin LuxOpColle taloudellisen hyödyn sen yhteisöveron veroperustaa alentamalla. Tätä perustelua laajennetaan jaksossa 9.2.1.

382

| (408) | Toissijaisena perusteluna ja edellisen johdanto-osan kappaleen johtopäätelmiin puuttumatta komissio myös katsoo, että siinäkin tilanteessa, jossa Luxemburgin veroviranomaiset olivat oikeassa hyväksyessään virheellisen ja perusteettoman väitteen LuxSCS:n suorittamista ainutlaatuisista ja arvokkaista toiminnoista aineettomiin hyödykkeisiin liittyen, minkä komissio kiistää, kiistanalaisen ennakkopäätöksen esittämä siirtohinnoittelujärjestely perustuu joka tapauksessa epäasianmukaisesti valittuihin menetelmiin ja niiden lopputulos poikkeaa luotettavasta markkinaperusteisen tuloksen arviosta ja luo LuxOpColle taloudellisen hyödyn sen yhteisöveron veroperustaa alentamalla. Toissijaista perustelua laajennetaan jaksossa 9.2.2. |
| --- | --- |

(408)

Toissijaisena perusteluna ja edellisen johdanto-osan kappaleen johtopäätelmiin puuttumatta komissio myös katsoo, että siinäkin tilanteessa, jossa Luxemburgin veroviranomaiset olivat oikeassa hyväksyessään virheellisen ja perusteettoman väitteen LuxSCS:n suorittamista ainutlaatuisista ja arvokkaista toiminnoista aineettomiin hyödykkeisiin liittyen, minkä komissio kiistää, kiistanalaisen ennakkopäätöksen esittämä siirtohinnoittelujärjestely perustuu joka tapauksessa epäasianmukaisesti valittuihin menetelmiin ja niiden lopputulos poikkeaa luotettavasta markkinaperusteisen tuloksen arviosta ja luo LuxOpColle taloudellisen hyödyn sen yhteisöveron veroperustaa alentamalla. Toissijaista perustelua laajennetaan jaksossa 9.2.2.

9.2.1   TALOUDELLISEN HYÖDYN ENSISIJAINEN PERUSTE

| (409) | Markkinaehtoperiaate kuvastaa pohjimmiltaan valvonnan kohteena olevan verovelvollisen taloudellisen todellisuuden nimenomaisia olosuhteita ja toimia mittapuuna ehdoista, joita noudatetaan itsenäisten osapuolten välisissä, vertailukelpoisissa liiketoimissa. Näin ensimmäinen vaihe siirtohinnoittelun arvioinnissa on tunnistaa kaupalliset ja taloudelliset edellytykset, jotka koskevat siirtohinnoittelupäätöstä pyytävää verovelvollista ja sen tytäryhtiöitä tarkasteltavan liiketoimen (tai liiketoimien) osalta. Kuten siirtohinnoitteluraportissa on todettu, LuxSCS:n ja LuxOpCon välinen lisenssisopimus on kiistanalaisessa veropäätöksessä hinnoiteltava konsernin sisäinen liiketoimi. |
| --- | --- |

(409)

Markkinaehtoperiaate kuvastaa pohjimmiltaan valvonnan kohteena olevan verovelvollisen taloudellisen todellisuuden nimenomaisia olosuhteita ja toimia mittapuuna ehdoista, joita noudatetaan itsenäisten osapuolten välisissä, vertailukelpoisissa liiketoimissa. Näin ensimmäinen vaihe siirtohinnoittelun arvioinnissa on tunnistaa kaupalliset ja taloudelliset edellytykset, jotka koskevat siirtohinnoittelupäätöstä pyytävää verovelvollista ja sen tytäryhtiöitä tarkasteltavan liiketoimen (tai liiketoimien) osalta. Kuten siirtohinnoitteluraportissa on todettu, LuxSCS:n ja LuxOpCon välinen lisenssisopimus on kiistanalaisessa veropäätöksessä hinnoiteltava konsernin sisäinen liiketoimi.

| (410) | Kun tarkasteleva konsernin sisäisen liiketoimi on tunnistettu, siirtohinnoitteluanalyysin seuraava vaihe on vertailla kyseisten liiketoimien ehtoja vertailukelpoisten, itsenäisten yritysten välisten liiketoimien ehtoihin (ts. vertailtavuusanalyysi), jotta konsernin sisäinen liiketoimi voidaan hinnoitella. Kahden itsenäisen yrityksen välisissä liiketoimissa hinta heijastaa molempien yritysten suorittamia toimintoja (mukaan lukien käytettävä omaisuus ja vastattavat riskit). Siksi tarvitaankin toiminta-analyysia, kun pyritään määrittämään, ovatko etupiiritoimet ja vapailla markkinoilla tapahtuneet liiketoimet tai yritykset vertailukelpoisia. Toiminta-analyysilla pyritään tunnistamaan ja vertailemaan osapuolten taloudellisesti merkittäviä toimia ja vastuita, käyttämäänsä omaisuutta ja ottamiaan riskejä niiden liiketoimien osalta, joita ollaan hinnoittelemassa (383). |
| --- | --- |

(410)

Kun tarkasteleva konsernin sisäisen liiketoimi on tunnistettu, siirtohinnoitteluanalyysin seuraava vaihe on vertailla kyseisten liiketoimien ehtoja vertailukelpoisten, itsenäisten yritysten välisten liiketoimien ehtoihin (ts. vertailtavuusanalyysi), jotta konsernin sisäinen liiketoimi voidaan hinnoitella. Kahden itsenäisen yrityksen välisissä liiketoimissa hinta heijastaa molempien yritysten suorittamia toimintoja (mukaan lukien käytettävä omaisuus ja vastattavat riskit). Siksi tarvitaankin toiminta-analyysia, kun pyritään määrittämään, ovatko etupiiritoimet ja vapailla markkinoilla tapahtuneet liiketoimet tai yritykset vertailukelpoisia. Toiminta-analyysilla pyritään tunnistamaan ja vertailemaan osapuolten taloudellisesti merkittäviä toimia ja vastuita, käyttämäänsä omaisuutta ja ottamiaan riskejä niiden liiketoimien osalta, joita ollaan hinnoittelemassa (383).

383

| (411) | Komission näkemyksen mukaan kiistanalaisessa veropäätöksessä vahvistettu siirtohinnoittelujärjestely ei johda markkinaperusteisen tuloksen luotettavaan arvioon, koska se perustuu virheelliseen toiminta-analyysiin. Kiistanalainen veropäätös vahvistaa siirtohinnoittelujärjestelmän, jonka myötä lisenssisopimuksen siirtohinnaksi – rojaltimaksu, jonka LuxOpCo maksaa vuosittain LuxSCS:lle aineettomien hyödykkeiden lisenssistä – määritellään LuxOpCon tuottama jäännösvoitto, joka jää, kun markkinalähtöisesti määritetty palkkio vähennetään yrityksen suorittamista, ”rutiinitehtäviksi” väitetyistä toiminnoista. Siirtohinnoittelujärjestelyn pohjana ollut siirtohinnoitteluraportti ei kuitenkaan arvioinut, kuinka LuxSCS:n suorittamat toiminnot, käyttämä omaisuus ja ottamat riskit oikeuttavat sen saamaan itselleen rojaltimaksuina kaiken LuxOpCon tuottaman jäännösvoiton (384). Siksi kiistanalainen veropäätös perustuu virheelliseen ja perusteettomaan oletukseen, että LuxSCS suorittaisi ainutlaatuisia ja arvokkaita toimintoja aineettomiin hyödykkeisiin liittyen, kun taas LuxOpCo suorittaisi ainoastaan rutiininomaisia hallinnollisia toimintoja Amazonin Euroopan verkkokauppaliiketoimintaan liittyen. |
| --- | --- |

(411)

Komission näkemyksen mukaan kiistanalaisessa veropäätöksessä vahvistettu siirtohinnoittelujärjestely ei johda markkinaperusteisen tuloksen luotettavaan arvioon, koska se perustuu virheelliseen toiminta-analyysiin. Kiistanalainen veropäätös vahvistaa siirtohinnoittelujärjestelmän, jonka myötä lisenssisopimuksen siirtohinnaksi – rojaltimaksu, jonka LuxOpCo maksaa vuosittain LuxSCS:lle aineettomien hyödykkeiden lisenssistä – määritellään LuxOpCon tuottama jäännösvoitto, joka jää, kun markkinalähtöisesti määritetty palkkio vähennetään yrityksen suorittamista, ”rutiinitehtäviksi” väitetyistä toiminnoista. Siirtohinnoittelujärjestelyn pohjana ollut siirtohinnoitteluraportti ei kuitenkaan arvioinut, kuinka LuxSCS:n suorittamat toiminnot, käyttämä omaisuus ja ottamat riskit oikeuttavat sen saamaan itselleen rojaltimaksuina kaiken LuxOpCon tuottaman jäännösvoiton (384). Siksi kiistanalainen veropäätös perustuu virheelliseen ja perusteettomaan oletukseen, että LuxSCS suorittaisi ainutlaatuisia ja arvokkaita toimintoja aineettomiin hyödykkeisiin liittyen, kun taas LuxOpCo suorittaisi ainoastaan rutiininomaisia hallinnollisia toimintoja Amazonin Euroopan verkkokauppaliiketoimintaan liittyen.

384

| (412) | Amazonin mukaan LuxSCS omistaa, ylläpitää ja kehittää ainutlaatuisia ja vaikeasti arvotettavia, arvoa luovia avaintekijöitä aineettomiin hyödykkeisiin liittyen, ja niillä on olennainen merkitys Euroopan vähittäiskaupan liiketoimintaan. Sitä vastoin LuxOpCo ei omista, johda tai hallitse mitään teollis- ja tekijänoikeuksia, vaan sen toiminnallinen profiili vertautuu johtoyritykseen, joka valvoo tuotteiden hankintaa, myyntiä, markkinointia ja jakelua asiakkaille EU-verkkosivujen kautta (385). Raporttiin [Neuvonantaja 3] nojaten Amazon myös väitti, että verkkokaupan liiketoiminta on samankaltaista kuin myymälävähittäiskauppa ja suurin osa vähittäiskauppiaiden kustannuksista, sekä verkko- että myymälätoiminnassa, vaihtelee. Siksi mittakaavaedun vaikutus tuottavuuteen on rajallinen. Näiden tekijöiden sekä verkkokaupalle ominaisen ankaran kilpailun vuoksi olisi ollut perusteltua, että LuxOpColle osoitetaan rajoitettu osa voitoista, kuten kiistanalaisessa veropäätöksessä on vahvistettu. |
| --- | --- |

(412)

Amazonin mukaan LuxSCS omistaa, ylläpitää ja kehittää ainutlaatuisia ja vaikeasti arvotettavia, arvoa luovia avaintekijöitä aineettomiin hyödykkeisiin liittyen, ja niillä on olennainen merkitys Euroopan vähittäiskaupan liiketoimintaan. Sitä vastoin LuxOpCo ei omista, johda tai hallitse mitään teollis- ja tekijänoikeuksia, vaan sen toiminnallinen profiili vertautuu johtoyritykseen, joka valvoo tuotteiden hankintaa, myyntiä, markkinointia ja jakelua asiakkaille EU-verkkosivujen kautta (385). Raporttiin [Neuvonantaja 3] nojaten Amazon myös väitti, että verkkokaupan liiketoiminta on samankaltaista kuin myymälävähittäiskauppa ja suurin osa vähittäiskauppiaiden kustannuksista, sekä verkko- että myymälätoiminnassa, vaihtelee. Siksi mittakaavaedun vaikutus tuottavuuteen on rajallinen. Näiden tekijöiden sekä verkkokaupalle ominaisen ankaran kilpailun vuoksi olisi ollut perusteltua, että LuxOpColle osoitetaan rajoitettu osa voitoista, kuten kiistanalaisessa veropäätöksessä on vahvistettu.

385

| (413) | Komissio ei ole samaa mieltä toiminta-analyysista, kuten jaksoissa 9.2.1.1 ja 9.2.1.2 perustellaan. |
| --- | --- |

(413)

Komissio ei ole samaa mieltä toiminta-analyysista, kuten jaksoissa 9.2.1.1 ja 9.2.1.2 perustellaan.

| (414) | Jos kiistanalaisen veropäätöksen osana olisi suoritettu asianmukainen toiminta-analyysi, Luxemburgin veroviranomaisten olisi pitänyt tulla johtopäätökseen, että LuxSCS:n toiminnot aineettomiin hyödykkeisiin liittyen eivät ole ainutlaatuisia ja arvokkaita, vaan sillä on niihin ainoastaan lakisääteinen oikeus buy-in-sopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen perusteella. Erityisesti on huomioitava, että LuxSCS ei suorita tai valvo mitään toimintoja, jotka liittyvät aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, hallintaan, suojeluun tai hyödyntämiseen, vaan siirtää tällaiset tehtävät lisenssisopimuksen nojalla LuxOpColle varaamatta LuxSCS:lle oikeutta valvoa LuxOpCon toimia tässä suhteessa. LuxSCS:n palveluksessa ei ole työntekijöitä, jotka voisivat valvoa näitä toimintoja, eikä LuxSCS:lle aiheudu kustannuksia näiden toimintojen johdosta. |
| --- | --- |

(414)

Jos kiistanalaisen veropäätöksen osana olisi suoritettu asianmukainen toiminta-analyysi, Luxemburgin veroviranomaisten olisi pitänyt tulla johtopäätökseen, että LuxSCS:n toiminnot aineettomiin hyödykkeisiin liittyen eivät ole ainutlaatuisia ja arvokkaita, vaan sillä on niihin ainoastaan lakisääteinen oikeus buy-in-sopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen perusteella. Erityisesti on huomioitava, että LuxSCS ei suorita tai valvo mitään toimintoja, jotka liittyvät aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, hallintaan, suojeluun tai hyödyntämiseen, vaan siirtää tällaiset tehtävät lisenssisopimuksen nojalla LuxOpColle varaamatta LuxSCS:lle oikeutta valvoa LuxOpCon toimia tässä suhteessa. LuxSCS:n palveluksessa ei ole työntekijöitä, jotka voisivat valvoa näitä toimintoja, eikä LuxSCS:lle aiheudu kustannuksia näiden toimintojen johdosta.

| (415) | Sen sijaan LuxOpCo suorittaa ainutlaatuisia ja arvokkaita aineettomiin hyödykkeisiin liittyviä toimintoja, käyttää näihin toimintoihin liittyvää omaisuutta ja ottaa olennaisesti vastuulleen niihin liittyvät riskit. Lisäksi nimenomaan LuxOpCo, EU-tytäryritysten tukemana, suorittaa Amazonin Euroopan verkkokauppa- ja palveluliiketoiminnassa ainutlaatuisia ja arvokkaita toimintoja, jotka ovat strategisia ja olennaisia tästä liiketoiminnasta syntyville tuotoille, käyttää kaikkia näihin toimintoihin liittyvää omaisuutta ja vastaa merkittävissä määrin niihin liittyvistä riskeistä. |
| --- | --- |

(415)

Sen sijaan LuxOpCo suorittaa ainutlaatuisia ja arvokkaita aineettomiin hyödykkeisiin liittyviä toimintoja, käyttää näihin toimintoihin liittyvää omaisuutta ja ottaa olennaisesti vastuulleen niihin liittyvät riskit. Lisäksi nimenomaan LuxOpCo, EU-tytäryritysten tukemana, suorittaa Amazonin Euroopan verkkokauppa- ja palveluliiketoiminnassa ainutlaatuisia ja arvokkaita toimintoja, jotka ovat strategisia ja olennaisia tästä liiketoiminnasta syntyville tuotoille, käyttää kaikkia näihin toimintoihin liittyvää omaisuutta ja vastaa merkittävissä määrin niihin liittyvistä riskeistä.

9.2.1.1   
  LuxSCS:n toiminta-analyysi

LuxSCS:n toiminta-analyysi

| (416) | Amazon väittää, että ”LuxSCS:lla oli toimivalta tehdä päätöksiä ja osallistua kustannustenjakosopimukseen, sille oli suotu omat taloudelliset välineet ja se kykeni vastaamaan riskeistä. Pitämällä hallussaan aineettomia hyödykkeitä ja rahoittamalla niiden kehitystä (ja toisinaan myös niiden hankintaa) LuxSCS:lla oli olennainen rooli niiden kehityksen hallinnassa, aineettomien hyödykkeiden ylläpidossa ja suojaamisessa [...].” (386) |
| --- | --- |

(416)

Amazon väittää, että ”LuxSCS:lla oli toimivalta tehdä päätöksiä ja osallistua kustannustenjakosopimukseen, sille oli suotu omat taloudelliset välineet ja se kykeni vastaamaan riskeistä. Pitämällä hallussaan aineettomia hyödykkeitä ja rahoittamalla niiden kehitystä (ja toisinaan myös niiden hankintaa) LuxSCS:lla oli olennainen rooli niiden kehityksen hallinnassa, aineettomien hyödykkeiden ylläpidossa ja suojaamisessa [...].” (386)

386

| (417) | Komissio ei kiistä, että buy-in-sopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen osapuolena LuxSCS omistaa lailliset oikeudet hyödyntää, kehittää ja parantaa aineettomia hyödykkeitä Amazonin Euroopan kauppa- ja palveluliiketoimintaa varten. Se ei myöskään kiistä, että A9- ja ATI-yritykset olivat osoittaneet LuxSCS:lle kustannustenjakosopimuksessa useita aineettomaan omaisuuteen liittyviä toimintoja ja riskejä. Nämä toiminnot ja riskit oli kuitenkin siirretty lisenssisopimuksen nojalla yksinoikeudella ja peruuttamattomasti LuxOpColle, joka tosiasiallisesti suoritti toiminnot ja vastasi riskeistä aineettomien hyödykkeiden koko elinkaaren ajan (387). |
| --- | --- |

(417)

Komissio ei kiistä, että buy-in-sopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen osapuolena LuxSCS omistaa lailliset oikeudet hyödyntää, kehittää ja parantaa aineettomia hyödykkeitä Amazonin Euroopan kauppa- ja palveluliiketoimintaa varten. Se ei myöskään kiistä, että A9- ja ATI-yritykset olivat osoittaneet LuxSCS:lle kustannustenjakosopimuksessa useita aineettomaan omaisuuteen liittyviä toimintoja ja riskejä. Nämä toiminnot ja riskit oli kuitenkin siirretty lisenssisopimuksen nojalla yksinoikeudella ja peruuttamattomasti LuxOpColle, joka tosiasiallisesti suoritti toiminnot ja vastasi riskeistä aineettomien hyödykkeiden koko elinkaaren ajan (387).

387

| (418) | Mitkään komissiolle toimitetuista tiedoista eivät osoita LuxSCS:n suorittaneen tai omanneen valmiuksia suorittaa niitä aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, hallintaan tai hyödyntämiseen liittyviä aktiivisia tai ratkaisevan tärkeitä toimintoja, jotka oikeuttaisivat lähes kaikkien LuxOpCon Amazonin Euroopan verkkokaupan ja palveluliiketoiminnan toiminnoissa tuottamien voittojen osoittamisen sille (johdanto-osan 419–429 kappaleet). LuxSCS:n ei voida myöskään katsoa ulkoistaneen näitä toimintoja toiselle osapuolelle, eikä sillä ollut valmiuksia hallita tai valvoa ulkoistuksen toteutusta (johdanto-osan 427–428 kappaleet.) LuxSCS ei myöskään käyttänyt merkittävää omaisuutta kyseiseen liiketoimintaan liittyen, vaan oli ainoastaan aineettomien hyödykkeiden passiivinen laillinen omistaja (johdanto-osan 431–435 kappaleet.) LuxSCS ei myöskään vastannut, eikä sillä ollut valmiuksia ottaa ja hallita vastuuta asiaan liittyvistä riskeistä (johdanto-osan 436–445 kappaleet.) |
| --- | --- |

(418)

Mitkään komissiolle toimitetuista tiedoista eivät osoita LuxSCS:n suorittaneen tai omanneen valmiuksia suorittaa niitä aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, hallintaan tai hyödyntämiseen liittyviä aktiivisia tai ratkaisevan tärkeitä toimintoja, jotka oikeuttaisivat lähes kaikkien LuxOpCon Amazonin Euroopan verkkokaupan ja palveluliiketoiminnan toiminnoissa tuottamien voittojen osoittamisen sille (johdanto-osan 419–429 kappaleet). LuxSCS:n ei voida myöskään katsoa ulkoistaneen näitä toimintoja toiselle osapuolelle, eikä sillä ollut valmiuksia hallita tai valvoa ulkoistuksen toteutusta (johdanto-osan 427–428 kappaleet.) LuxSCS ei myöskään käyttänyt merkittävää omaisuutta kyseiseen liiketoimintaan liittyen, vaan oli ainoastaan aineettomien hyödykkeiden passiivinen laillinen omistaja (johdanto-osan 431–435 kappaleet.) LuxSCS ei myöskään vastannut, eikä sillä ollut valmiuksia ottaa ja hallita vastuuta asiaan liittyvistä riskeistä (johdanto-osan 436–445 kappaleet.)

9.2.1.1.1   LuxSCS:n suorittamat toiminnot

LuxSCS:n suorittamat toiminnot

| (419) | LuxSCS on aineettomien hyödykkeiden laillinen haltija ja lisenssinantaja. On kuitenkin huomioitava, että LuxSCS antoi LuxOpColle lisenssisopimuksen nojalla yksinoikeudellisen ja peruuttamattoman lisenssin hyödyntää taloudellisesti aineettomia hyödykkeitä Euroopassa ja oikeuden kehittää aineettomia hyödykkeitä edelleen sekä parantaa ja hallita niitä niiden koko elinkaaren ajan (388) varaamatta LuxSCS:lle oikeutta hallita tai valvoa LuxOpCon toimia tässä suhteessa. LuxOpCo sai sopimuksen nojalla myös vastuulleen alilisenssisopimusten solmimisen ja niiden hallinnan konserniin kuuluvien yritysten kanssa (389) sekä kaikki oikeudet ehkäistä aineettomien hyödykkeiden teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksia (390). Lopuksi LuxOpCo vastasi myös lainsäädännön, säädösten ja määräysten noudattamisesta, mukaan lukien vientiä ja tietosuojaa koskevat lait ja määräykset, jotka voivat koskea sen aineettomien hyödykkeiden käyttöä (391). |
| --- | --- |

(419)

LuxSCS on aineettomien hyödykkeiden laillinen haltija ja lisenssinantaja. On kuitenkin huomioitava, että LuxSCS antoi LuxOpColle lisenssisopimuksen nojalla yksinoikeudellisen ja peruuttamattoman lisenssin hyödyntää taloudellisesti aineettomia hyödykkeitä Euroopassa ja oikeuden kehittää aineettomia hyödykkeitä edelleen sekä parantaa ja hallita niitä niiden koko elinkaaren ajan (388) varaamatta LuxSCS:lle oikeutta hallita tai valvoa LuxOpCon toimia tässä suhteessa. LuxOpCo sai sopimuksen nojalla myös vastuulleen alilisenssisopimusten solmimisen ja niiden hallinnan konserniin kuuluvien yritysten kanssa (389) sekä kaikki oikeudet ehkäistä aineettomien hyödykkeiden teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksia (390). Lopuksi LuxOpCo vastasi myös lainsäädännön, säädösten ja määräysten noudattamisesta, mukaan lukien vientiä ja tietosuojaa koskevat lait ja määräykset, jotka voivat koskea sen aineettomien hyödykkeiden käyttöä (391).

388

389

390

391

| (420) | Yksinomaisen lisenssin seurauksena LuxSCS ei ollut enää oikeutettu hyödyntämään taloudellisesti Amazonin Euroopan-toimintojen aineettomia hyödykkeitä, eikä voinut siksi suorittaa aktiivisia ja ratkaisevan tärkeitä toimintoja niiden kehittämiseen, parantamiseen, johtamiseen tai hyödyntämiseen liittyen (392). Vaikka aineettomien hyödykkeiden ja mahdollisten jälkiperäisteosten laillinen omistusoikeus säilyi LuxSCS:n hallussa tarkastelujakson aikana (393), LuxOpCo suoritti edellä mainitut, aineettomiin hyödykkeisiin liittyvät aktiiviset ja ratkaisevan tärkeät toiminnot. |
| --- | --- |

(420)

Yksinomaisen lisenssin seurauksena LuxSCS ei ollut enää oikeutettu hyödyntämään taloudellisesti Amazonin Euroopan-toimintojen aineettomia hyödykkeitä, eikä voinut siksi suorittaa aktiivisia ja ratkaisevan tärkeitä toimintoja niiden kehittämiseen, parantamiseen, johtamiseen tai hyödyntämiseen liittyen (392). Vaikka aineettomien hyödykkeiden ja mahdollisten jälkiperäisteosten laillinen omistusoikeus säilyi LuxSCS:n hallussa tarkastelujakson aikana (393), LuxOpCo suoritti edellä mainitut, aineettomiin hyödykkeisiin liittyvät aktiiviset ja ratkaisevan tärkeät toiminnot.

392

393

| (421) | Vaikka LuxSCS:lla olisi ollut oikeus suorittaa tällaisia toimintoja, sillä ei ollut valmiuksia suorittaa, hallita tai valvoa niitä tarkastelujakson aikana. Sillä ei ollut työntekijöitä, minkä myös kiistanalainen veropäätös vahvistaa, ja tämä tuki Amazonin 31. lokakuuta 2003 päivätyn kirjeen johtopäätelmää siitä, että LuxSCS:n hyvin rajoitetut toiminnot tarkoittaisivat, että sillä ei ole ”kaupallista toimintaa” (394) tai veronalaista toimintaa Luxemburgissa (395). Itse asiassa, kuten siirtohinnoitteluraportti ja Amazonin 20. huhtikuuta 2006 päivätty kirje Luxemburgin veroviranomaisille vahvistavat, LuxSCS:n ei ollut tarkoitus suorittaa tarkastelujakson aikana muita toimia kuin ”pelkästään pitää hallussa” aineettomia hyödykkeitä ja osakkeita tytäryhtiöissään (396) sekä vastaanottaa passiivisesti tuloa rojaltimaksujen ja korkojen muodossa näiltä tytäryhtiöiltä (397). |
| --- | --- |

(421)

Vaikka LuxSCS:lla olisi ollut oikeus suorittaa tällaisia toimintoja, sillä ei ollut valmiuksia suorittaa, hallita tai valvoa niitä tarkastelujakson aikana. Sillä ei ollut työntekijöitä, minkä myös kiistanalainen veropäätös vahvistaa, ja tämä tuki Amazonin 31. lokakuuta 2003 päivätyn kirjeen johtopäätelmää siitä, että LuxSCS:n hyvin rajoitetut toiminnot tarkoittaisivat, että sillä ei ole ”kaupallista toimintaa” (394) tai veronalaista toimintaa Luxemburgissa (395). Itse asiassa, kuten siirtohinnoitteluraportti ja Amazonin 20. huhtikuuta 2006 päivätty kirje Luxemburgin veroviranomaisille vahvistavat, LuxSCS:n ei ollut tarkoitus suorittaa tarkastelujakson aikana muita toimia kuin ”pelkästään pitää hallussa” aineettomia hyödykkeitä ja osakkeita tytäryhtiöissään (396) sekä vastaanottaa passiivisesti tuloa rojaltimaksujen ja korkojen muodossa näiltä tytäryhtiöiltä (397).

394

395

396

397

| (422) | Koska LuxSCS:llä ei ollut työntekijöitä, se olisi voinut suorittaa nämä toiminnot itse ainoastaan siten, että sen ainoa johtaja tai varsinainen yhtiökokous olisi hoitanut ne. Ainoan johtajan ratkaisuista tai yhtiökokouksen pöytäkirjoista, joista esitetään yhteenveto taulukossa 14, ei kuitenkaan käy ilmi, että LuxSCS olisi aktiivisesti tai kriittisen tärkeissä asioissa tehnyt päätöksiä edellä mainituista toiminnoista aineettomien hyödykkeiden osalta tai että tällaisia toimintoja olisi valvottu tehokkaasti tarkastelujakson aikana. Pikemminkin tehdyt ratkaisut ja päätökset liittyivät pääasiassa johdon ja osakkaiden tehtävien hoitamiseen, esimerkiksi tilinpäätöksen vahvistamiseen, osinkojen vastaanottamiseen, pääomalisäysten ja tytäryhtiöiden rahoituksen hyväksymiseen ja muutamissa tapauksissa LuxOpCon ja LuxSCS:n muiden tytäryhtiöiden johtajanimitysten hyväksymiseen. Myös se, ettei LuxSCS:lla ollut lainkaan edustajia teollis- ja tekijänoikeuksien johtoryhmässä, joka on aineettomien hyödykkeiden hallintaa käsittelevä ensisijainen eurooppalainen keskustelufoorumi (398), vahvistaa käsitystä, jonka mukaan LuxSCS ei aktiivisesti hoitanut edellä mainittuja toimintoja eikä vastannut niihin liittyvistä riskeistä tarkastelujakson aikana (399). |
| --- | --- |

(422)

Koska LuxSCS:llä ei ollut työntekijöitä, se olisi voinut suorittaa nämä toiminnot itse ainoastaan siten, että sen ainoa johtaja tai varsinainen yhtiökokous olisi hoitanut ne. Ainoan johtajan ratkaisuista tai yhtiökokouksen pöytäkirjoista, joista esitetään yhteenveto taulukossa 14, ei kuitenkaan käy ilmi, että LuxSCS olisi aktiivisesti tai kriittisen tärkeissä asioissa tehnyt päätöksiä edellä mainituista toiminnoista aineettomien hyödykkeiden osalta tai että tällaisia toimintoja olisi valvottu tehokkaasti tarkastelujakson aikana. Pikemminkin tehdyt ratkaisut ja päätökset liittyivät pääasiassa johdon ja osakkaiden tehtävien hoitamiseen, esimerkiksi tilinpäätöksen vahvistamiseen, osinkojen vastaanottamiseen, pääomalisäysten ja tytäryhtiöiden rahoituksen hyväksymiseen ja muutamissa tapauksissa LuxOpCon ja LuxSCS:n muiden tytäryhtiöiden johtajanimitysten hyväksymiseen. Myös se, ettei LuxSCS:lla ollut lainkaan edustajia teollis- ja tekijänoikeuksien johtoryhmässä, joka on aineettomien hyödykkeiden hallintaa käsittelevä ensisijainen eurooppalainen keskustelufoorumi (398), vahvistaa käsitystä, jonka mukaan LuxSCS ei aktiivisesti hoitanut edellä mainittuja toimintoja eikä vastannut niihin liittyvistä riskeistä tarkastelujakson aikana (399).

398

399

| (423) | Edes päätökset solmia buy-in-sopimus ja kustannustenjakosopimus eivät vaikuta LuxSCS:n tekemiltä, vaan ne ovat ainoastaan ainoan johtajan vahvistus päätökselle, jonka ovat tehneet Amazon-konsernin yhtiöt Yhdysvalloissa. Samaa voidaan sanoa päätöksestä solmia lisenssisopimus LuxOpCon kanssa, niin kuin se näkyy ratkaisussa, jossa ainoa johtoon kuuluva henkilö teki päätöksen hyväksyä ja panna toimeen tämä sopimus LuxSCS:n puolesta vuonna 2006 Amazonin Euroopan- toimintojen uudelleenorganisoinnin yhteydessä (400) Amazon-konsernin päätöksen mukaisesti. Joka tapauksessa tällaiset päätökset eivät ole aktiivisia aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, johtoon ja hyödyntämiseen liittyviä päätöksiä, vaan päätöksiä, joilla toimeenpannaan ”rajattu määrä oikeudellisia sopimuksia, jotka tarvitaan Luxemburgin rakenteen toimintaan” (401). |
| --- | --- |

(423)

Edes päätökset solmia buy-in-sopimus ja kustannustenjakosopimus eivät vaikuta LuxSCS:n tekemiltä, vaan ne ovat ainoastaan ainoan johtajan vahvistus päätökselle, jonka ovat tehneet Amazon-konsernin yhtiöt Yhdysvalloissa. Samaa voidaan sanoa päätöksestä solmia lisenssisopimus LuxOpCon kanssa, niin kuin se näkyy ratkaisussa, jossa ainoa johtoon kuuluva henkilö teki päätöksen hyväksyä ja panna toimeen tämä sopimus LuxSCS:n puolesta vuonna 2006 Amazonin Euroopan- toimintojen uudelleenorganisoinnin yhteydessä (400) Amazon-konsernin päätöksen mukaisesti. Joka tapauksessa tällaiset päätökset eivät ole aktiivisia aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, johtoon ja hyödyntämiseen liittyviä päätöksiä, vaan päätöksiä, joilla toimeenpannaan ”rajattu määrä oikeudellisia sopimuksia, jotka tarvitaan Luxemburgin rakenteen toimintaan” (401).

400

401

| (424) | LuxSCS:lla ei ollut laillista oikeutta suorittaa tällaisia toimintoja lisenssisopimuksen nojalla eikä myöskään siihen tarvittavia valmiuksia, mikä tarkoittaa myös, että se ei tosiasiallisesti suorittanut mitään niitä toimintoja, jotka sille oli kustannustenjakosopimuksen perusteella määritetty tarkastelujakson aikana (402). Toisin sanoen LuxSCS ei ollut mukana aineettomien hyödykkeiden kehittämisessä, eikä niihin liittyvissä budjetointi- tai suunnittelutoimissa (toiminnot 1 ja 4, mainittu taulukossa 13, toiminnot lueteltu myös kustannustenjakosopimuksen liitteessä B). Se ei myöskään osallistunut myynti- tai markkinointitoimiin, strategiseen suunnitteluun tai laadunhallintaan ja -varmistukseen (taulukossa 13 luetellut toiminnot 2, 3 ja 6). |
| --- | --- |

(424)

LuxSCS:lla ei ollut laillista oikeutta suorittaa tällaisia toimintoja lisenssisopimuksen nojalla eikä myöskään siihen tarvittavia valmiuksia, mikä tarkoittaa myös, että se ei tosiasiallisesti suorittanut mitään niitä toimintoja, jotka sille oli kustannustenjakosopimuksen perusteella määritetty tarkastelujakson aikana (402). Toisin sanoen LuxSCS ei ollut mukana aineettomien hyödykkeiden kehittämisessä, eikä niihin liittyvissä budjetointi- tai suunnittelutoimissa (toiminnot 1 ja 4, mainittu taulukossa 13, toiminnot lueteltu myös kustannustenjakosopimuksen liitteessä B). Se ei myöskään osallistunut myynti- tai markkinointitoimiin, strategiseen suunnitteluun tai laadunhallintaan ja -varmistukseen (taulukossa 13 luetellut toiminnot 2, 3 ja 6).

402

| (425) | LuxSCS ei myöskään osallistunut aktiivisesti strategisiin teknologiahankintoihin (toiminto 5, taulukossa 13) (403), vaikka useat näistä hankinnoista tehtiin kustannustenjakosopimuksen perusteella. Itse asiassa Amazonin toimittamat tiedot muihin buy-in-transaktioihin liittyvistä LuxSCS:n päätöksistä vuodesta 2005 alkaen kertovat, että sen ainoa johtoon kuuluva henkilö ainoastaan hyväksyi teknologisten hankintojen vastineena tehdyt maksusuoritukset (404). Näissä päätöksissä oli kyse pelkästään toiminnan hallinnollisista uudelleenjärjestelyistä, ei hankitun teknologian aktiivisista ja arvoa lisäävistä johtamistoimista. |
| --- | --- |

(425)

LuxSCS ei myöskään osallistunut aktiivisesti strategisiin teknologiahankintoihin (toiminto 5, taulukossa 13) (403), vaikka useat näistä hankinnoista tehtiin kustannustenjakosopimuksen perusteella. Itse asiassa Amazonin toimittamat tiedot muihin buy-in-transaktioihin liittyvistä LuxSCS:n päätöksistä vuodesta 2005 alkaen kertovat, että sen ainoa johtoon kuuluva henkilö ainoastaan hyväksyi teknologisten hankintojen vastineena tehdyt maksusuoritukset (404). Näissä päätöksissä oli kyse pelkästään toiminnan hallinnollisista uudelleenjärjestelyistä, ei hankitun teknologian aktiivisista ja arvoa lisäävistä johtamistoimista.

403

404

| (426) | Vaikka kustannustenjakosopimuksen liitteessä B on mainittu viimeisenä toimintona kyky ”valita ja palkata työntekijöitä, yhteistyökumppaneita ja alihankkijoita edellä mainittuihin tehtäviin ja valvoa heidän toimiaan” (taulukkoon 13 kirjattu toiminto 7), ei ole mitään viitteitä siitä, että LuxSCS:n olisi voitu katsoa tehneen tosiasiallisia toimeksiantoja ainoastakaan sille kustannustenjakosopimuksen perusteella kuuluneesta toiminnosta toiselle osapuolelle, joka olisi toiminut LuxSCS:n ohjeistuksen ja valvonnan alaisena (ts. sen alihankkijana) (405). Aktiivinen päätöksenteko tässä asiassa ei käy ilmi myöskään ainoan johtoon kuuluvan henkilön ratkaisuista tai yhtiökokouksen pöytäkirjoista. Lisäksi kustannustenjakosopimuksen vuotuisissa yhteenvetoraporteissa ei mainita kuluja, joita olisi aiheutunut suoraan LuxSCS:n aineettomien hyödykkeiden kehittämistyöstä niin, että ne voitaisiin laittaa jaettavien kustannusten ryhmään (406), esimerkiksi ulkoistetuista tehtävistä maksetut palkkiot. Ainoastaan A9- ja ATI-yhteisöt sekä ATI:n ja A9:n hallitsemat alihankkijana toimineet kehityskeskukset raportoivat kehittämisestä syntyneistä kustannuksista (407). Nämä kehittämiskustannukset kertovat näiden yhtiöiden toimesta tai niiden toimeksiannosta suoritetuista toiminnoista (sekä näiden yhtiöiden vastuulleen ottamista riskeistä) tarkastelujakson aikana. Ei siis voida katsoa, että LuxSCS olisi suorittanut kyseiset toiminnot (408). |
| --- | --- |

(426)

Vaikka kustannustenjakosopimuksen liitteessä B on mainittu viimeisenä toimintona kyky ”valita ja palkata työntekijöitä, yhteistyökumppaneita ja alihankkijoita edellä mainittuihin tehtäviin ja valvoa heidän toimiaan” (taulukkoon 13 kirjattu toiminto 7), ei ole mitään viitteitä siitä, että LuxSCS:n olisi voitu katsoa tehneen tosiasiallisia toimeksiantoja ainoastakaan sille kustannustenjakosopimuksen perusteella kuuluneesta toiminnosta toiselle osapuolelle, joka olisi toiminut LuxSCS:n ohjeistuksen ja valvonnan alaisena (ts. sen alihankkijana) (405). Aktiivinen päätöksenteko tässä asiassa ei käy ilmi myöskään ainoan johtoon kuuluvan henkilön ratkaisuista tai yhtiökokouksen pöytäkirjoista. Lisäksi kustannustenjakosopimuksen vuotuisissa yhteenvetoraporteissa ei mainita kuluja, joita olisi aiheutunut suoraan LuxSCS:n aineettomien hyödykkeiden kehittämistyöstä niin, että ne voitaisiin laittaa jaettavien kustannusten ryhmään (406), esimerkiksi ulkoistetuista tehtävistä maksetut palkkiot. Ainoastaan A9- ja ATI-yhteisöt sekä ATI:n ja A9:n hallitsemat alihankkijana toimineet kehityskeskukset raportoivat kehittämisestä syntyneistä kustannuksista (407). Nämä kehittämiskustannukset kertovat näiden yhtiöiden toimesta tai niiden toimeksiannosta suoritetuista toiminnoista (sekä näiden yhtiöiden vastuulleen ottamista riskeistä) tarkastelujakson aikana. Ei siis voida katsoa, että LuxSCS olisi suorittanut kyseiset toiminnot (408).

405

406

407

408

| (427) | Mitään ostosopimuksessa tai kustannustenjakosopimuksessa mainittuja aineettomiin hyödykkeisiin liittyviä kehittämistoimintoja tai muita toimintoja, joita A9, ATI ja niiden alihankkijat suorittivat (tai näihin toimintoihin liittyviä riskejä) ei siis voi pitää LuxSCS:n osallistumisena LuxSCS:n ja LuxOpCon välisen lisenssisopimuksen toimeenpanoon. Näitä toimintoja tulee ennemmin pitää A9:n ja ATI:n osallistumisena ostosopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen toimeenpanoon (409). Nämä sopimukset, joista Yhdysvaltain verotuomioistuimen mukaan maksettiin palkinto markkinaehtoisen hinnan mukaan ostosopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen perusteella, eivät ole tämän päätöksen kohteena, sillä kiistanalainen veropäätös ei koske niitä. A9:n, ATI:n ja niiden alihankkijoiden suorittamat toiminnot eivät siksi ole oleellisia, kun arvioidaan kiistanalaisen veropäätöksen kohdetta, eli sitä palkkiota, joka LuxOpCon tulisi maksaa LuxSCS:lle lisenssisopimuksen perusteella. |
| --- | --- |

(427)

Mitään ostosopimuksessa tai kustannustenjakosopimuksessa mainittuja aineettomiin hyödykkeisiin liittyviä kehittämistoimintoja tai muita toimintoja, joita A9, ATI ja niiden alihankkijat suorittivat (tai näihin toimintoihin liittyviä riskejä) ei siis voi pitää LuxSCS:n osallistumisena LuxSCS:n ja LuxOpCon välisen lisenssisopimuksen toimeenpanoon. Näitä toimintoja tulee ennemmin pitää A9:n ja ATI:n osallistumisena ostosopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen toimeenpanoon (409). Nämä sopimukset, joista Yhdysvaltain verotuomioistuimen mukaan maksettiin palkinto markkinaehtoisen hinnan mukaan ostosopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen perusteella, eivät ole tämän päätöksen kohteena, sillä kiistanalainen veropäätös ei koske niitä. A9:n, ATI:n ja niiden alihankkijoiden suorittamat toiminnot eivät siksi ole oleellisia, kun arvioidaan kiistanalaisen veropäätöksen kohdetta, eli sitä palkkiota, joka LuxOpCon tulisi maksaa LuxSCS:lle lisenssisopimuksen perusteella.

409

| (428) | Joka tapauksessa myös siinä tilanteessa, että LuxSCS:n voitaisiin katsoa ulkoistaneen kehittämistoimintonsa ja riskinsä alihankkijalle kustannustenjakosopimuksen perusteella ja sen tarkoituksen mukaisesti (410), minkä ei voida katsoa toteutuneen, sillä ei olisi ollut valmiuksia valvoa kyseisten toimintojen toteuttamista saati valvoa toimintojen suorittamista ja niihin liittyviä riskejä, koska sen palveluksessa ei ollut työntekijöitä (411). Tyypillisessä markkinalähtöisessä, itsenäisten osapuolten välillä solmittavassa liiketoimessa voitaisiin olettaa, että lisenssinantaja, joka ulkoistaa tiettyjä teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyviä toimintoja, turvaa lisenssisopimuksen toimeenpanoa tiiviin valvonnan avulla (412). Silloinkin, jos katsottaisiin, että LuxSCS:n kustannustenjakosopimuksen mukaiset toiminnot olisi ulkoistettu lähiyhtiölle, tässä nimenomaisesti LuxOpColle, tällainen yhtiö olisi ollut oikeutettu markkinalähtöiseen palkkioon tarjoamistaan palveluista, joko palvelumaksun muodossa tai, LuxOpCon tapauksessa, alennettuina rojaltimaksuina (413). Amazonin väitteistä huolimatta (414) kiistanalaisessa veropäätöksessä vahvistettua lisenssimaksua ei alennettu LuxOpCon aineettomiin hyödykkeisiin liittyen suorittamien toimintojen mukaisesti, sillä LuxSCS:lle ei aiheutunut suoria kustannuksia näihin toimiin liittyen lukuun ottamatta joitain ulkoisia kustannuksia, jotka vaikuttavat liittyvän sen laillisten aineettomien hyödykkeiden omistuksen hallintaan, mikä suoritettiin LuxOpCon valvonnassa (415). |
| --- | --- |

(428)

Joka tapauksessa myös siinä tilanteessa, että LuxSCS:n voitaisiin katsoa ulkoistaneen kehittämistoimintonsa ja riskinsä alihankkijalle kustannustenjakosopimuksen perusteella ja sen tarkoituksen mukaisesti (410), minkä ei voida katsoa toteutuneen, sillä ei olisi ollut valmiuksia valvoa kyseisten toimintojen toteuttamista saati valvoa toimintojen suorittamista ja niihin liittyviä riskejä, koska sen palveluksessa ei ollut työntekijöitä (411). Tyypillisessä markkinalähtöisessä, itsenäisten osapuolten välillä solmittavassa liiketoimessa voitaisiin olettaa, että lisenssinantaja, joka ulkoistaa tiettyjä teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyviä toimintoja, turvaa lisenssisopimuksen toimeenpanoa tiiviin valvonnan avulla (412). Silloinkin, jos katsottaisiin, että LuxSCS:n kustannustenjakosopimuksen mukaiset toiminnot olisi ulkoistettu lähiyhtiölle, tässä nimenomaisesti LuxOpColle, tällainen yhtiö olisi ollut oikeutettu markkinalähtöiseen palkkioon tarjoamistaan palveluista, joko palvelumaksun muodossa tai, LuxOpCon tapauksessa, alennettuina rojaltimaksuina (413). Amazonin väitteistä huolimatta (414) kiistanalaisessa veropäätöksessä vahvistettua lisenssimaksua ei alennettu LuxOpCon aineettomiin hyödykkeisiin liittyen suorittamien toimintojen mukaisesti, sillä LuxSCS:lle ei aiheutunut suoria kustannuksia näihin toimiin liittyen lukuun ottamatta joitain ulkoisia kustannuksia, jotka vaikuttavat liittyvän sen laillisten aineettomien hyödykkeiden omistuksen hallintaan, mikä suoritettiin LuxOpCon valvonnassa (415).

410

411

412

413

414

415

| (429) | Ainoat toiminnot, jotka LuxSCS:n voidaan sanoa suorittaneen tarkastelujakson aikana, liittyivät sen aineettomien hyödykkeiden lailliseen omistusoikeuteen, vaikka myös nämä suoritettiin LuxOpCon valvonnassa (416). LuxSCS:n muiden toimintamaksujen tarkempi erittely paljastaa (kuvattu taulukossa 10), että LuxSCS:lle aiheutui tiettyjä ulkoisia kustannuksia verkkotunnus-, kirjanpito- ja lakiasiain maksuista, jotka ovat yleisluontoisia yritystoiminnan kuluja (417). Amazonin mukaan nämä maksut liittyvät seuraaviin asioihin: i) LuxSCS:lle kohdennettu osuus Luxemburgin kustannuksista ii) LuxSCS:n omistamien aineettomien hyödykkeiden lailliseen suojaukseen liittyvät suoritukset, kuten patenttihakemusmaksut ja niihin liittyvät suoritukset, tavaramerkkihakemusten maksut ja niihin liittyvät suoritukset iii) verkkotunnuksiin ja IP-hakuihin liittyvät maksut ja suoritukset (418). Ainoastaan näiden kulujen voitiin katsoa liittyvän LuxSCS:n palkkioon lisenssisopimuksen puitteissa, sillä nämä kulut vaikuttavat kuvastavan toimintoja, jotka LuxSCS on itse asiassa voinut tarkastelujakson aikana suorittaa. |
| --- | --- |

(429)

Ainoat toiminnot, jotka LuxSCS:n voidaan sanoa suorittaneen tarkastelujakson aikana, liittyivät sen aineettomien hyödykkeiden lailliseen omistusoikeuteen, vaikka myös nämä suoritettiin LuxOpCon valvonnassa (416). LuxSCS:n muiden toimintamaksujen tarkempi erittely paljastaa (kuvattu taulukossa 10), että LuxSCS:lle aiheutui tiettyjä ulkoisia kustannuksia verkkotunnus-, kirjanpito- ja lakiasiain maksuista, jotka ovat yleisluontoisia yritystoiminnan kuluja (417). Amazonin mukaan nämä maksut liittyvät seuraaviin asioihin: i) LuxSCS:lle kohdennettu osuus Luxemburgin kustannuksista ii) LuxSCS:n omistamien aineettomien hyödykkeiden lailliseen suojaukseen liittyvät suoritukset, kuten patenttihakemusmaksut ja niihin liittyvät suoritukset, tavaramerkkihakemusten maksut ja niihin liittyvät suoritukset iii) verkkotunnuksiin ja IP-hakuihin liittyvät maksut ja suoritukset (418). Ainoastaan näiden kulujen voitiin katsoa liittyvän LuxSCS:n palkkioon lisenssisopimuksen puitteissa, sillä nämä kulut vaikuttavat kuvastavan toimintoja, jotka LuxSCS on itse asiassa voinut tarkastelujakson aikana suorittaa.

416

417

418

9.2.1.1.2   LuxSCS:n käyttämä omaisuus

LuxSCS:n käyttämä omaisuus

| (430) | Konsernin sisäisen liiketoimen osapuoli voi siirtohinnoittelutarkoituksessa saada voittoa omaisuudesta vain siltä osin kuin sillä on valtaa sen käytöstä ja vastuuta tähän käyttöön liittyvistä riskeistä. Täten omaisuuden haltijan tulee käyttää kyseistä omaisuutta tehokkaasti. Jokaisessa toiminta-analyysissa määrittävä tekijä onkin tosiasiallisesti käytetty omaisuus, ei konsernin sisäisen liiketoimen osapuolen passiivisesti hallussaan pitämä omaisuus (419). Pelkkä omaisuuteen kohdistuva laillinen omistusoikeus, ilman että suorittaa toimintoja tai vastaa riskeistä, ei oikeuta sen arvon ylittävään palkitsemiseen (420). Pelkkä omaisuuteen kohdistuva laillinen omistusoikeus tai lisenssi ei itsessään tarkoita, että omistaja todellakin kehittäisi, parantaisi, hallitsisi tai hyödyntäisi kyseistä omaisuutta. |
| --- | --- |

(430)

Konsernin sisäisen liiketoimen osapuoli voi siirtohinnoittelutarkoituksessa saada voittoa omaisuudesta vain siltä osin kuin sillä on valtaa sen käytöstä ja vastuuta tähän käyttöön liittyvistä riskeistä. Täten omaisuuden haltijan tulee käyttää kyseistä omaisuutta tehokkaasti. Jokaisessa toiminta-analyysissa määrittävä tekijä onkin tosiasiallisesti käytetty omaisuus, ei konsernin sisäisen liiketoimen osapuolen passiivisesti hallussaan pitämä omaisuus (419). Pelkkä omaisuuteen kohdistuva laillinen omistusoikeus, ilman että suorittaa toimintoja tai vastaa riskeistä, ei oikeuta sen arvon ylittävään palkitsemiseen (420). Pelkkä omaisuuteen kohdistuva laillinen omistusoikeus tai lisenssi ei itsessään tarkoita, että omistaja todellakin kehittäisi, parantaisi, hallitsisi tai hyödyntäisi kyseistä omaisuutta.

419

420

| (431) | Aineettomiin hyödykkeisiin liittyen Amazon väittää, että LuxSCS ”käyttää” omaisuutta lisensoimalla ne LuxOpColle. LuxSCS antoi kuitenkin lisenssisopimuksen nojalla LuxOpColle yksinoikeudellisen ja peruuttamattoman lisenssin aineettomien hyödykkeiden taloudelliseen hyödyntämiseen Euroopassa ja oikeuden kehittää aineettomia hyödykkeitä edelleen sekä johtaa ja hyödyntää niitä niiden koko elinkaaren ajan tarkoituksena harjoittaa Amazonin vähittäismyynti- ja liikepalvelutoimintaa Euroopassa varaamatta LuxSCS:lle oikeutta edelleen käyttää aineettomia hyödykkeitä tai johtaa tai hallita niiden käyttöä. |
| --- | --- |

(431)

Aineettomiin hyödykkeisiin liittyen Amazon väittää, että LuxSCS ”käyttää” omaisuutta lisensoimalla ne LuxOpColle. LuxSCS antoi kuitenkin lisenssisopimuksen nojalla LuxOpColle yksinoikeudellisen ja peruuttamattoman lisenssin aineettomien hyödykkeiden taloudelliseen hyödyntämiseen Euroopassa ja oikeuden kehittää aineettomia hyödykkeitä edelleen sekä johtaa ja hyödyntää niitä niiden koko elinkaaren ajan tarkoituksena harjoittaa Amazonin vähittäismyynti- ja liikepalvelutoimintaa Euroopassa varaamatta LuxSCS:lle oikeutta edelleen käyttää aineettomia hyödykkeitä tai johtaa tai hallita niiden käyttöä.

| (432) | Koska LuxSCS ei kuitenkaan tosiasiallisesti käyttänyt, eikä sillä ollut valmiuksia käyttää aineettomia hyödykkeitä, kuten johdanto-osan 421–427 kappaleissa on kuvattu, LuxSCS:n ei voida sanoa käyttäneen aineettomia hyödykkeitä siirtohinnoittelutarkoituksessa lisenssisopimuksen toimeenpanossa. |
| --- | --- |

(432)

Koska LuxSCS ei kuitenkaan tosiasiallisesti käyttänyt, eikä sillä ollut valmiuksia käyttää aineettomia hyödykkeitä, kuten johdanto-osan 421–427 kappaleissa on kuvattu, LuxSCS:n ei voida sanoa käyttäneen aineettomia hyödykkeitä siirtohinnoittelutarkoituksessa lisenssisopimuksen toimeenpanossa.

| (433) | Ei voida myöskään sanoa, että LuxSCS:lle olisi aiheutunut minkäänlaisia kuluja aineettomien hyödykkeiden kehittämisestä, parantamisesta, hallinnasta tai hyödyntämisestä (421). Kuten taulukossa 10 on kuvattu, LuxSCS:lle ei aiheutunut mitään kuluja tarkastelujakson aikana – lukuun ottamatta johdanto-osan 429 kappaleessa kuvattuja ulkoisia maksuja ja suorituksia, jotka vaikuttavat liittyvän sen aineettomien hyödykkeiden lailliseen omistusoikeuteen sekä joitain yksittäisiä kuluja yritysten välisistä varaston kaupoista koskien vuoden 2006 uudelleenjärjestelyjä – muuta kuin buy-in- ja kustannustenjakosopimukseen liittyvät kulut. Lisäksi kaikki LuxSCS:lle aiheutuneet kustannukset rahoitettiin sen ensisijaisesta tulolähteestä, eli sen LuxOpColta saamista rojaltimaksuista (422). |
| --- | --- |

(433)

Ei voida myöskään sanoa, että LuxSCS:lle olisi aiheutunut minkäänlaisia kuluja aineettomien hyödykkeiden kehittämisestä, parantamisesta, hallinnasta tai hyödyntämisestä (421). Kuten taulukossa 10 on kuvattu, LuxSCS:lle ei aiheutunut mitään kuluja tarkastelujakson aikana – lukuun ottamatta johdanto-osan 429 kappaleessa kuvattuja ulkoisia maksuja ja suorituksia, jotka vaikuttavat liittyvän sen aineettomien hyödykkeiden lailliseen omistusoikeuteen sekä joitain yksittäisiä kuluja yritysten välisistä varaston kaupoista koskien vuoden 2006 uudelleenjärjestelyjä – muuta kuin buy-in- ja kustannustenjakosopimukseen liittyvät kulut. Lisäksi kaikki LuxSCS:lle aiheutuneet kustannukset rahoitettiin sen ensisijaisesta tulolähteestä, eli sen LuxOpColta saamista rojaltimaksuista (422).

421

422

| (434) | LuxSCS ei myöskään omista mitään muuta omaisuutta, jonka voitaisiin sanoa edistävän aineettomien hyödykkeiden kehittämistä, parantamista, hallintaa tai hyödyntämistä (423). Teollis- ja tekijänoikeuksien ostamisesta syntyneet aineettomiin hyödykkeisiin liittyvä omaisuus on muutettu rahaksi LuxSCS:n taseessa vuodesta 2011 alkaen, mutta LuxSCS:n asemasta hankintoja ovat hallinneet Amazonin yhdysvaltalaiset yhtiöt ja LuxOpCo, kuten johdanto-osan (424) 425 kappaleessa on selvitetty. Muita sen taseeseen merkittyä omaisuutta se pitää hallussaan ensisijaisesti LuxOpCon ja toisen konsernin yhteisön, luxemburgilaisen Amazon Eurasia Holdings S.a.r.l.:n, ainoan omistajan ominaisuudessa. Ne eivät liity lisenssisopimukseen, joka on kiistanalaisen veropäätöksen ja tämän päätöksen kohteena. |
| --- | --- |

(434)

LuxSCS ei myöskään omista mitään muuta omaisuutta, jonka voitaisiin sanoa edistävän aineettomien hyödykkeiden kehittämistä, parantamista, hallintaa tai hyödyntämistä (423). Teollis- ja tekijänoikeuksien ostamisesta syntyneet aineettomiin hyödykkeisiin liittyvä omaisuus on muutettu rahaksi LuxSCS:n taseessa vuodesta 2011 alkaen, mutta LuxSCS:n asemasta hankintoja ovat hallinneet Amazonin yhdysvaltalaiset yhtiöt ja LuxOpCo, kuten johdanto-osan (424) 425 kappaleessa on selvitetty. Muita sen taseeseen merkittyä omaisuutta se pitää hallussaan ensisijaisesti LuxOpCon ja toisen konsernin yhteisön, luxemburgilaisen Amazon Eurasia Holdings S.a.r.l.:n, ainoan omistajan ominaisuudessa. Ne eivät liity lisenssisopimukseen, joka on kiistanalaisen veropäätöksen ja tämän päätöksen kohteena.

423

424

| (435) | Lopuksi todetaan, että vaikka LuxSCS on antanut LuxOpColle lainaa voitoista, jotka ovat kertyneet jälkimmäisen ensimmäiselle lisenssisopimuksen perusteella maksamista rojaltimaksuista (425), lainojen myöntäminen ei muodosta arvokasta osallistumista aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, hallintaan ja hyödyntämiseen. Kuten johdanto-osan 183 kappaleessa ja alaviitteissä 177–179 todetaan, lainojen määrä näyttää itse asiassa kasvaneen samassa suhteessa rojaltimaksujen ylijäämäosan kanssa (426), sillä LuxOpCo pidätti rojaltimaksuista osan, jota ei käytetty buy-in- ja kustannustenjakokuluihin, joita maksettiin A9:lle ja ATI:lle kustannustenjakosopimusten perusteella (427). |
| --- | --- |

(435)

Lopuksi todetaan, että vaikka LuxSCS on antanut LuxOpColle lainaa voitoista, jotka ovat kertyneet jälkimmäisen ensimmäiselle lisenssisopimuksen perusteella maksamista rojaltimaksuista (425), lainojen myöntäminen ei muodosta arvokasta osallistumista aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, hallintaan ja hyödyntämiseen. Kuten johdanto-osan 183 kappaleessa ja alaviitteissä 177–179 todetaan, lainojen määrä näyttää itse asiassa kasvaneen samassa suhteessa rojaltimaksujen ylijäämäosan kanssa (426), sillä LuxOpCo pidätti rojaltimaksuista osan, jota ei käytetty buy-in- ja kustannustenjakokuluihin, joita maksettiin A9:lle ja ATI:lle kustannustenjakosopimusten perusteella (427).

425

426

427

9.2.1.1.3   LuxSCS:n ottamat riskit

LuxSCS:n ottamat riskit

| (436) | Sopimusperusteinen riskien jaon määritelmä on lähtökohtana, kun määritetään, onko konsernin sisäisen liiketoimen osapuoli kantanut vastuuta taloudellisesti merkittävistä riskeistä. Tällaisista riskeistä sopimusperusteisesti vastaavan osapuolen tulisi kuitenkin yhtäältä kyetä hallitsemaan näitä riskejä (toiminnalliset valmiudet) (428) ja toisaalta ottaa näistä riskeistä taloudellinen vastuu (taloudelliset valmiudet) (429). Tässä yhteydessä hallitseminen tulisi ymmärtää valmiutena tehdä päätöksiä riskinotosta ja hallita riskiä (430). Siksi on erittäin tärkeää määrittää, kuinka liiketoimen osapuolet toimivat suhteessa riskinhallintaan sekä erityisesti se, mitkä osapuolet suorittavat hallintatoimia ja riskinhallinnan lievennystoimia, mitkä osapuolet kokevat riskien seurauksena aiheutuvat hyödyt tai haitat ja mitkä osapuolet omaavat taloudelliset valmiudet vastata tällaisista riskeistä (431). Kun konsernin sisäisin sopimusjärjestelyin sovittu riskinjako ei kuvasta taloudellista todellisuutta, siirtohinnoittelutarkoituksissa tulee ottaa huomioon osapuolten tosiasiallinen toiminta, ei sopimusperusteisia järjestelyjä (432). |
| --- | --- |

(436)

Sopimusperusteinen riskien jaon määritelmä on lähtökohtana, kun määritetään, onko konsernin sisäisen liiketoimen osapuoli kantanut vastuuta taloudellisesti merkittävistä riskeistä. Tällaisista riskeistä sopimusperusteisesti vastaavan osapuolen tulisi kuitenkin yhtäältä kyetä hallitsemaan näitä riskejä (toiminnalliset valmiudet) (428) ja toisaalta ottaa näistä riskeistä taloudellinen vastuu (taloudelliset valmiudet) (429). Tässä yhteydessä hallitseminen tulisi ymmärtää valmiutena tehdä päätöksiä riskinotosta ja hallita riskiä (430). Siksi on erittäin tärkeää määrittää, kuinka liiketoimen osapuolet toimivat suhteessa riskinhallintaan sekä erityisesti se, mitkä osapuolet suorittavat hallintatoimia ja riskinhallinnan lievennystoimia, mitkä osapuolet kokevat riskien seurauksena aiheutuvat hyödyt tai haitat ja mitkä osapuolet omaavat taloudelliset valmiudet vastata tällaisista riskeistä (431). Kun konsernin sisäisin sopimusjärjestelyin sovittu riskinjako ei kuvasta taloudellista todellisuutta, siirtohinnoittelutarkoituksissa tulee ottaa huomioon osapuolten tosiasiallinen toiminta, ei sopimusperusteisia järjestelyjä (432).

428

429

430

431

432

| (437) | Amazon väittää, että aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, hallintaan ja hyödyntämiseen liittyvät riskit ovat LuxSCS:n vastuulla sen muiden konserniyhtiöiden kanssa solmimien sopimusten perusteella, erityisesti buy-in-sopimuksen, kustannustenjakosopimuksen ja lisenssisopimuksen sekä sen aineettomien hyödykkeiden omistussuhteen perusteella (433). Väite tulee hylätä useiden syiden perusteella. |
| --- | --- |

(437)

Amazon väittää, että aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, hallintaan ja hyödyntämiseen liittyvät riskit ovat LuxSCS:n vastuulla sen muiden konserniyhtiöiden kanssa solmimien sopimusten perusteella, erityisesti buy-in-sopimuksen, kustannustenjakosopimuksen ja lisenssisopimuksen sekä sen aineettomien hyödykkeiden omistussuhteen perusteella (433). Väite tulee hylätä useiden syiden perusteella.

433

| (438) | Ensinnäkin, LuxSCS itse asiassa siirsi edellä mainittuihin toimintoihin liittyvät riskit LuxOpColle. Lisenssisopimuksen nojalla LuxSCS antoi LuxOpColle ensinnäkin yksinoikeudellisen ja peruuttamattoman lisenssin aineettomien hyödykkeiden taloudelliseen hyödyntämiseen Euroopassa ja oikeuden kehittää aineettomia hyödykkeitä edelleen sekä johtaa ja hyödyntää niitä niiden koko elinkaaren ajan tarkoituksena harjoittaa Amazonin myynti- ja liikepalvelutoimintaa Euroopassa (434), ja lisäksi LuxOpCo otti sopimuksen perusteella vastuulleen kaikki riskit, jotka kustannustenjakosopimuksessa oli osoitettu LuxSCS:lle (435). |
| --- | --- |

(438)

Ensinnäkin, LuxSCS itse asiassa siirsi edellä mainittuihin toimintoihin liittyvät riskit LuxOpColle. Lisenssisopimuksen nojalla LuxSCS antoi LuxOpColle ensinnäkin yksinoikeudellisen ja peruuttamattoman lisenssin aineettomien hyödykkeiden taloudelliseen hyödyntämiseen Euroopassa ja oikeuden kehittää aineettomia hyödykkeitä edelleen sekä johtaa ja hyödyntää niitä niiden koko elinkaaren ajan tarkoituksena harjoittaa Amazonin myynti- ja liikepalvelutoimintaa Euroopassa (434), ja lisäksi LuxOpCo otti sopimuksen perusteella vastuulleen kaikki riskit, jotka kustannustenjakosopimuksessa oli osoitettu LuxSCS:lle (435).

434

435

| (439) | Toiseksi kustannustenjakosopimuksen suhteen, vaikka sen liitteessä B on lueteltu useita LuxSCS:lle osoitettuja riskejä (taulukko 13), nämä riskit sisältyvät olennaisesti toimintojen suorittamiseen, ja nämä toiminnot on osoitettu sille samaisen liitteen mukaisesti. Koska LuxSCS ei tosiasiallisesti suorita mitään näistä sille kustannustenjakosopimuksessa määritetyistä toiminnoista, kuten johdanto-osan 424–427 kappaleissa on kuvattu, ei voida myöskään todeta, että se olisi ottanut vastuulleen mitään näihin toimintoihin liittyviä riskejä. Ei ole myöskään mitään todisteita tällaisen riskienjaon liiketoiminnallisista perusteista. Koska LuxOpCo otti vastuulleen kaikki toiminnot, jotka liittyivät aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, hallintaan ja hyödyntämiseen Euroopan alueella yksinomaisen lisenssinsä perusteella, LuxSCS ei voisi hallita ja valvoa näihin toimiin liittyviä riskejä (436). |
| --- | --- |

(439)

Toiseksi kustannustenjakosopimuksen suhteen, vaikka sen liitteessä B on lueteltu useita LuxSCS:lle osoitettuja riskejä (taulukko 13), nämä riskit sisältyvät olennaisesti toimintojen suorittamiseen, ja nämä toiminnot on osoitettu sille samaisen liitteen mukaisesti. Koska LuxSCS ei tosiasiallisesti suorita mitään näistä sille kustannustenjakosopimuksessa määritetyistä toiminnoista, kuten johdanto-osan 424–427 kappaleissa on kuvattu, ei voida myöskään todeta, että se olisi ottanut vastuulleen mitään näihin toimintoihin liittyviä riskejä. Ei ole myöskään mitään todisteita tällaisen riskienjaon liiketoiminnallisista perusteista. Koska LuxOpCo otti vastuulleen kaikki toiminnot, jotka liittyivät aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, hallintaan ja hyödyntämiseen Euroopan alueella yksinomaisen lisenssinsä perusteella, LuxSCS ei voisi hallita ja valvoa näihin toimiin liittyviä riskejä (436).

436

| (440) | Kolmanneksi ei myöskään ole olemassa todisteita, joiden mukaan LuxSCS olisi tehnyt aktiivisesti päätöksiä ulkoistaakseen riskienhallintatoimet kustannustenjakosopimuksen puitteissa tai että LuxSCS olisi pystynyt hallitsemaan tai valvomaan tällaisia ulkoistettuja toimia, jos se olisi niin tehnyt (437). Samoin mitään aineettomiin hyödykkeisiin liittyviä riskejä, joihin A9, ATI ja niiden alihankkijat olivat sitoutuneet kustannustenjakosopimukseen liittyen, ei voitu ottaa huomioon riskeinä, joista LuxSCS olisi vastannut LuxSCS:n ja LuxOpCon välisen lisenssisopimuksen perusteella. Kuten johdanto-osan 426 ja 427 kappaleissa on kuvattu, muut kustannustenjakosopimuksen osapuolet eivät toimi LuxSCS:n edustajina, vaan omasta puolestaan saavuttaakseen kustannustenjakosopimuksesta odotettavissa olevat hyödyt. Näitä riskejä tulee pitää näiden osapuolten osallistumisena kustannustenjakosopimuksen toimeenpanoon, sillä ne eivät voi vaikuttaa LuxOpCon LuxSCS:lle lisenssisopimuksen perusteella maksamaan palkkioon. |
| --- | --- |

(440)

Kolmanneksi ei myöskään ole olemassa todisteita, joiden mukaan LuxSCS olisi tehnyt aktiivisesti päätöksiä ulkoistaakseen riskienhallintatoimet kustannustenjakosopimuksen puitteissa tai että LuxSCS olisi pystynyt hallitsemaan tai valvomaan tällaisia ulkoistettuja toimia, jos se olisi niin tehnyt (437). Samoin mitään aineettomiin hyödykkeisiin liittyviä riskejä, joihin A9, ATI ja niiden alihankkijat olivat sitoutuneet kustannustenjakosopimukseen liittyen, ei voitu ottaa huomioon riskeinä, joista LuxSCS olisi vastannut LuxSCS:n ja LuxOpCon välisen lisenssisopimuksen perusteella. Kuten johdanto-osan 426 ja 427 kappaleissa on kuvattu, muut kustannustenjakosopimuksen osapuolet eivät toimi LuxSCS:n edustajina, vaan omasta puolestaan saavuttaakseen kustannustenjakosopimuksesta odotettavissa olevat hyödyt. Näitä riskejä tulee pitää näiden osapuolten osallistumisena kustannustenjakosopimuksen toimeenpanoon, sillä ne eivät voi vaikuttaa LuxOpCon LuxSCS:lle lisenssisopimuksen perusteella maksamaan palkkioon.

437

| (441) | Neljänneksi se, että LuxSCS ei ottanut vastuulleen aineettomia hyödykkeitä koskevia riskejä, tukee myös tieto, että sen paremmin LuxSCS:n ainoan johdossa olevan henkilön päätökset kuin yhtiökokouksen pöytäkirjatkaan eivät osoita LuxSCS:n tehneen mitään tärkeitä, riskinhallintaan liittyviä päätöksiä aineettomien hyödykkeiden kehittämisestä, parantamisesta, hallinnasta tai hyödyntämisestä (438). LuxSCS:lla ei myöskään ollut työntekijöitä, jotka olisivat voineet suorittaa nämä riskinhallintatoimet tarkastelujakson aikana. Siksi LuxSCS:lla ei ollut toiminnallisia valmiuksia vastata sille sopimuksen perusteella osoitetuista riskeistä (439). |
| --- | --- |

(441)

Neljänneksi se, että LuxSCS ei ottanut vastuulleen aineettomia hyödykkeitä koskevia riskejä, tukee myös tieto, että sen paremmin LuxSCS:n ainoan johdossa olevan henkilön päätökset kuin yhtiökokouksen pöytäkirjatkaan eivät osoita LuxSCS:n tehneen mitään tärkeitä, riskinhallintaan liittyviä päätöksiä aineettomien hyödykkeiden kehittämisestä, parantamisesta, hallinnasta tai hyödyntämisestä (438). LuxSCS:lla ei myöskään ollut työntekijöitä, jotka olisivat voineet suorittaa nämä riskinhallintatoimet tarkastelujakson aikana. Siksi LuxSCS:lla ei ollut toiminnallisia valmiuksia vastata sille sopimuksen perusteella osoitetuista riskeistä (439).

438

439

| (442) | Amazon väittää edelleen, että LuxSCS vastasi Amazonin Euroopan vähittäiskaupan toimintojen riskeistä sillä perusteella, että verkkokauppa on teknologiaan (ts. aineettoman hyödykkeen osatekijään) perustuvaa ja siitä riippuvaista (440) ja LuxSCS tarjoaa teknologian LuxOpCon käyttöön lisenssisopimuksen perusteella. Väitettä ei tue lisenssisopimukseen perustuva riskinjako, jonka perusteella LuxSCS ei ota vastuulleen aineettomien hyödykkeiden hyödyntämiseen liittyviä riskejä. LuxOpCo, jolle aineettomat hyödykkeet on yksinoikeudella ja peruuttamattomasti lisensoitu, on sen sijaan vastuussa Amazonin Euroopan vähittäiskaupan liiketoiminnan strategisesta päätöksenteosta ja tekee tosiasiallisesti kyseisiä päätöksiä sopimuksen riskinjaon perusteella (441). Siksi ei voida sanoa, että LuxSCS olisi vastannut aineettomien hyödykkeiden hyödyntämiseen liittyvistä merkittävistä toiminnallisista riskeistä liiketoiminnassa. LuxSCS ei esimerkiksi vastannut kuluttajien luottoriskeistä tai luottotappioriskeistä, sillä se ei käsitellyt suoraan asiakasmaksuja. Siihen ei kohdistunut varastoriskejä, koska sillä ei ollut varastoja. Se ei myöskään vastannut myytyihin tuotteisiin liittyvistä takuuriskeistä tai tuotevastuuriskeistä, koska se ei myynyt tuotteita. Lyhyesti sanottuna LuxSCS ei suorittanut mitään näihin riskeihin liittyviä toimintoja eikä hallinnut kyseisiä toimintoja tarkkailujakson aikana. |
| --- | --- |

(442)

Amazon väittää edelleen, että LuxSCS vastasi Amazonin Euroopan vähittäiskaupan toimintojen riskeistä sillä perusteella, että verkkokauppa on teknologiaan (ts. aineettoman hyödykkeen osatekijään) perustuvaa ja siitä riippuvaista (440) ja LuxSCS tarjoaa teknologian LuxOpCon käyttöön lisenssisopimuksen perusteella. Väitettä ei tue lisenssisopimukseen perustuva riskinjako, jonka perusteella LuxSCS ei ota vastuulleen aineettomien hyödykkeiden hyödyntämiseen liittyviä riskejä. LuxOpCo, jolle aineettomat hyödykkeet on yksinoikeudella ja peruuttamattomasti lisensoitu, on sen sijaan vastuussa Amazonin Euroopan vähittäiskaupan liiketoiminnan strategisesta päätöksenteosta ja tekee tosiasiallisesti kyseisiä päätöksiä sopimuksen riskinjaon perusteella (441). Siksi ei voida sanoa, että LuxSCS olisi vastannut aineettomien hyödykkeiden hyödyntämiseen liittyvistä merkittävistä toiminnallisista riskeistä liiketoiminnassa. LuxSCS ei esimerkiksi vastannut kuluttajien luottoriskeistä tai luottotappioriskeistä, sillä se ei käsitellyt suoraan asiakasmaksuja. Siihen ei kohdistunut varastoriskejä, koska sillä ei ollut varastoja. Se ei myöskään vastannut myytyihin tuotteisiin liittyvistä takuuriskeistä tai tuotevastuuriskeistä, koska se ei myynyt tuotteita. Lyhyesti sanottuna LuxSCS ei suorittanut mitään näihin riskeihin liittyviä toimintoja eikä hallinnut kyseisiä toimintoja tarkkailujakson aikana.

440

441

| (443) | Amazon väittää edelleen (442), että LuxSCS vastasi taloudellisista riskeistä, jotka liittyivät aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, erityisesti sen kustannustenjakosopimukseen perustuvasta velvoitteesta maksaa osuutensa kehittämiskustannuksista, mikä lasketaan vertaamalla osaa Amazonin Euroopan myyntivoitosta Amazonin maailmanlaajuiseen myyntivoittoon (443). Johdanto-osan 438 kappaleessa kuvatuista lisenssisopimukseen perustuvista sopimusjärjestelyistä johtuen ainoa LuxSCS:n vastuulla oleva tunnistettava riski oli, että sen täytyi noudattaa kustannustenjakosopimuksen mukaista velvoitettaan maksaa buy-in- ja kustannustenjakosopimuksen mukaiset kustannukset Amazon USA -yhtiölle. LuxSCS ei välttämättä pystyisi maksamaan näitä kuluja tilanteessa, jossa LuxOpCo menisi konkurssiin tai ei voisi muusta syystä pysyvästi maksaa LuxSCS:lle rojaltimaksuja tasolla, joka riittäisi kattamaan LuxSCS:lle aiheutuvat kustannukset, mutta tämä sopimusperusteinen riski kohdistettiin LuxSCS:lle ilmeisesti vain siksi, että se oli ”tarpeen Luxemburgin rakenteen toimintaa varten” (444). Tämä väite ei perustu talouden realiteetteihin. Jos sopimusjärjestely ja erityisesti rojaltimaksujen määrittelyn tapa olisivat kuvastaneet todellista taloustilannetta ja tosiasiallista riskienjakoa osapuolten välillä (445), LuxSCS:n saama palkkio olisi kattanut ainoastaan sen rajalliset toiminnot (446), eikä se olisi lainkaan joutunut kantamaan tappioriskiä (447). Kuten edeltävässä johdanto-osassa todetaan, LuxSCS ei tehnyt aktiivisesti päätöksiä tämän tietyn riskin rajoittamisesta tai hallitsemisesta, eikä se kyennyt hallitsemaan tällaista riskiä. Siinä tapauksessa, että LuxOpCo olisi mennyt konkurssiin tai olisi ollut muusta syystä pysyvästi estynyt maksamaan LuxSCS:lle lisenssisopimuksen mukaisia rojaltimaksuja, LuxSCS olisi kuitenkin voinut irtisanoa lisenssisopimuksen ja lisensoida aineettomat hyödykkeet jollekin toiselle asiaan liittyvälle tai itsenäiselle osapuolelle ja rajoittaa näin sen sopimusriskiä (448). |
| --- | --- |

(443)

Amazon väittää edelleen (442), että LuxSCS vastasi taloudellisista riskeistä, jotka liittyivät aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, erityisesti sen kustannustenjakosopimukseen perustuvasta velvoitteesta maksaa osuutensa kehittämiskustannuksista, mikä lasketaan vertaamalla osaa Amazonin Euroopan myyntivoitosta Amazonin maailmanlaajuiseen myyntivoittoon (443). Johdanto-osan 438 kappaleessa kuvatuista lisenssisopimukseen perustuvista sopimusjärjestelyistä johtuen ainoa LuxSCS:n vastuulla oleva tunnistettava riski oli, että sen täytyi noudattaa kustannustenjakosopimuksen mukaista velvoitettaan maksaa buy-in- ja kustannustenjakosopimuksen mukaiset kustannukset Amazon USA -yhtiölle. LuxSCS ei välttämättä pystyisi maksamaan näitä kuluja tilanteessa, jossa LuxOpCo menisi konkurssiin tai ei voisi muusta syystä pysyvästi maksaa LuxSCS:lle rojaltimaksuja tasolla, joka riittäisi kattamaan LuxSCS:lle aiheutuvat kustannukset, mutta tämä sopimusperusteinen riski kohdistettiin LuxSCS:lle ilmeisesti vain siksi, että se oli ”tarpeen Luxemburgin rakenteen toimintaa varten” (444). Tämä väite ei perustu talouden realiteetteihin. Jos sopimusjärjestely ja erityisesti rojaltimaksujen määrittelyn tapa olisivat kuvastaneet todellista taloustilannetta ja tosiasiallista riskienjakoa osapuolten välillä (445), LuxSCS:n saama palkkio olisi kattanut ainoastaan sen rajalliset toiminnot (446), eikä se olisi lainkaan joutunut kantamaan tappioriskiä (447). Kuten edeltävässä johdanto-osassa todetaan, LuxSCS ei tehnyt aktiivisesti päätöksiä tämän tietyn riskin rajoittamisesta tai hallitsemisesta, eikä se kyennyt hallitsemaan tällaista riskiä. Siinä tapauksessa, että LuxOpCo olisi mennyt konkurssiin tai olisi ollut muusta syystä pysyvästi estynyt maksamaan LuxSCS:lle lisenssisopimuksen mukaisia rojaltimaksuja, LuxSCS olisi kuitenkin voinut irtisanoa lisenssisopimuksen ja lisensoida aineettomat hyödykkeet jollekin toiselle asiaan liittyvälle tai itsenäiselle osapuolelle ja rajoittaa näin sen sopimusriskiä (448).

442

443

444

445

446

447

448

| (444) | Mikä tärkeintä, LuxSCS ei suorittanut tarkastelujakson aikana mitään toimintoja liittyen kahteen tärkeimpään parametriin, joita käytetään buy-in- ja kustannustenjakosopimusten kustannusten laskemiseen, eikä se myöskään hallinnut tai omannut valmiuksia hallita niitä. Näiden maksujen taso määritetään yhtäältä buy-in-sopimuksesta ja aineettomien hyödykkeiden kehittämisestä aiheutuneiden kustannusten ja toisaalta Euroopan myyntimäärien perusteella (449). Kehittämiskustannuksia määrittelivät ja hallitsivat ATI ja A9, kun taas LuxOpCo hallitsi Euroopan myyntimääriä. Euroopan-myynnin osalta kaikki Amazonin Euroopan-vähittäiskauppaa koskevat strategiset päätökset teki LuxOpCo (450), mikä vaikutti myyntituoton määrään. Näin ainoastaan LuxOpCo pystyi vaikuttamaan kykyynsä maksaa LuxSCS:lle rojalteja, jotka määritettiin Amazonin verkkokauppaliiketoiminnan tuottamien voittojen perusteella. |
| --- | --- |

(444)

Mikä tärkeintä, LuxSCS ei suorittanut tarkastelujakson aikana mitään toimintoja liittyen kahteen tärkeimpään parametriin, joita käytetään buy-in- ja kustannustenjakosopimusten kustannusten laskemiseen, eikä se myöskään hallinnut tai omannut valmiuksia hallita niitä. Näiden maksujen taso määritetään yhtäältä buy-in-sopimuksesta ja aineettomien hyödykkeiden kehittämisestä aiheutuneiden kustannusten ja toisaalta Euroopan myyntimäärien perusteella (449). Kehittämiskustannuksia määrittelivät ja hallitsivat ATI ja A9, kun taas LuxOpCo hallitsi Euroopan myyntimääriä. Euroopan-myynnin osalta kaikki Amazonin Euroopan-vähittäiskauppaa koskevat strategiset päätökset teki LuxOpCo (450), mikä vaikutti myyntituoton määrään. Näin ainoastaan LuxOpCo pystyi vaikuttamaan kykyynsä maksaa LuxSCS:lle rojalteja, jotka määritettiin Amazonin verkkokauppaliiketoiminnan tuottamien voittojen perusteella.

449

450

| (445) | LuxSCS:lla ei myöskään ollut taloudellisia valmiuksia itse rahoittaa buy-in- ja kustannustenjakosopimusten kustannuksia, sillä se pystyi rahoittamaan nämä kustannukset ainoastaan LuxOpColta rojaltimaksujen muodossa saamansa rahoituksen avulla (451). LuxOpCon käteissuoritukset LuxSCS:lle vaikuttavat riittäneen kattamaan juuri ja juuri jälkimmäisen yrityksen pakolliset maksut, kuten buy-in- ja kustannustenjakosopimuksen kustannukset. LuxOpCo sen sijaan hallitsi LuxSCS:n käteisvaroja niiltä osin, kun LuxSCS:n tulot ylittivät osto- ja kustannussopimusten kustannukset (452). LuxSCS:n alkupääoma, noin [400–500] miljoonaa euroa, on tässä suhteessa epäolennainen. Kuten johdanto-osan 443 kappaleessa todetaan, markkinalähtöisessä järjestelyssä LuxSCS:n ei tarvitsisi kattaa tappioita, joten sen pääomaan ei kohdistuisi riskiä. Kyse ei ollut ainoastaan siitä, että sen alkupääoma ei ollut riittävä buy-in- ja kustannustenjakosopimuksen kustannusten kattamiseen, sillä jo pelkästään kustannustenjakosopimuksen maksut vuodesta 2006 vuoteen 2013 olivat yhteensä [1 000–1 500] miljoonaa euroa (453). LuxSCS sai tämän pääoman osakkeenomistajiltaan vuonna 2005, eli ennen kuin LuxOpCon toiminta ja rojaltimaksujen suorittaminen LuxSCS:lle alkoi sekä ennen kiistanalaisen veropäätöksen ja tämän päätöksen tarkastelujaksoa. LuxSCS ei missään tapauksessa tosiasiallisesti suorittanut mitään ratkaisevan tärkeitä toimintoja tai vastannut merkittävistä riskeistä, jotka liittyivät aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, hallintaan ja hyödyntämiseen sen enempää ATI:n ja A9:n kustannustenjakosopimuksen perusteella suorittamien toimien kuin LuxOpCon suorittamien kehittämistoimien. |
| --- | --- |

(445)

LuxSCS:lla ei myöskään ollut taloudellisia valmiuksia itse rahoittaa buy-in- ja kustannustenjakosopimusten kustannuksia, sillä se pystyi rahoittamaan nämä kustannukset ainoastaan LuxOpColta rojaltimaksujen muodossa saamansa rahoituksen avulla (451). LuxOpCon käteissuoritukset LuxSCS:lle vaikuttavat riittäneen kattamaan juuri ja juuri jälkimmäisen yrityksen pakolliset maksut, kuten buy-in- ja kustannustenjakosopimuksen kustannukset. LuxOpCo sen sijaan hallitsi LuxSCS:n käteisvaroja niiltä osin, kun LuxSCS:n tulot ylittivät osto- ja kustannussopimusten kustannukset (452). LuxSCS:n alkupääoma, noin [400–500] miljoonaa euroa, on tässä suhteessa epäolennainen. Kuten johdanto-osan 443 kappaleessa todetaan, markkinalähtöisessä järjestelyssä LuxSCS:n ei tarvitsisi kattaa tappioita, joten sen pääomaan ei kohdistuisi riskiä. Kyse ei ollut ainoastaan siitä, että sen alkupääoma ei ollut riittävä buy-in- ja kustannustenjakosopimuksen kustannusten kattamiseen, sillä jo pelkästään kustannustenjakosopimuksen maksut vuodesta 2006 vuoteen 2013 olivat yhteensä [1 000–1 500] miljoonaa euroa (453). LuxSCS sai tämän pääoman osakkeenomistajiltaan vuonna 2005, eli ennen kuin LuxOpCon toiminta ja rojaltimaksujen suorittaminen LuxSCS:lle alkoi sekä ennen kiistanalaisen veropäätöksen ja tämän päätöksen tarkastelujaksoa. LuxSCS ei missään tapauksessa tosiasiallisesti suorittanut mitään ratkaisevan tärkeitä toimintoja tai vastannut merkittävistä riskeistä, jotka liittyivät aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, hallintaan ja hyödyntämiseen sen enempää ATI:n ja A9:n kustannustenjakosopimuksen perusteella suorittamien toimien kuin LuxOpCon suorittamien kehittämistoimien.

451

452

453

| (446) | Tämän seurauksena LuxSCS:n ei voida sanoa todellisuudessa vastanneen aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, hallintaan ja hyödyntämiseen liittyvistä riskeistä, eikä sillä ollut taloudellisia valmiuksia vastata tällaisista riskeistä. |
| --- | --- |

(446)

Tämän seurauksena LuxSCS:n ei voida sanoa todellisuudessa vastanneen aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, hallintaan ja hyödyntämiseen liittyvistä riskeistä, eikä sillä ollut taloudellisia valmiuksia vastata tällaisista riskeistä.

9.2.1.1.4   LuxSCS:n toiminta-analyysin päätelmät

LuxSCS:n toiminta-analyysin päätelmät

| (447) | LuxSCS:n toiminta-analyysi osoittaa, että tarkastelujakson aikana sillä ei ollut oikeutta suorittaa eikä se suorittanut tai ulkoistanut, eikä sillä ollut valmiutta suorittaa tai ulkoistaa, mitään ainutlaatuisia tai arvokkaita toimintoja aineettomien hyödykkeiden kehittämisessä, parantamisessa, hallinnassa ja hyödyntämisessä. Tämä osoittaa myös, että LuxSCS ei kyseisen ajanjakson aikana käyttänyt omaisuutta näihin toimintoihin, vaan piti ainoastaan hallussaan aineettomien hyödykkeiden omistajaoikeutta ja lisenssiä kustannustenjakosopimuksen puitteissa, eikä se myöskään tosiasiallisesti vastannut riskeistä, tosiasiallisesti hallinnut niitä, eikä sillä ollut toiminnallista tai taloudellista valmiutta vastata tai hallita toimintaan liittyvistä riskeistä. Todellisuudessa LuxSCS:n voitiin korkeintaan sanoa suorittaneen tiettyjä tarvittavia toimintoja, jotta se pystyi ylläpitämään aineettomien hyödykkeiden laillista omistusoikeuttaan, kuten johdanto-osan 428 kappaleessa on kuvattu. |
| --- | --- |

(447)

LuxSCS:n toiminta-analyysi osoittaa, että tarkastelujakson aikana sillä ei ollut oikeutta suorittaa eikä se suorittanut tai ulkoistanut, eikä sillä ollut valmiutta suorittaa tai ulkoistaa, mitään ainutlaatuisia tai arvokkaita toimintoja aineettomien hyödykkeiden kehittämisessä, parantamisessa, hallinnassa ja hyödyntämisessä. Tämä osoittaa myös, että LuxSCS ei kyseisen ajanjakson aikana käyttänyt omaisuutta näihin toimintoihin, vaan piti ainoastaan hallussaan aineettomien hyödykkeiden omistajaoikeutta ja lisenssiä kustannustenjakosopimuksen puitteissa, eikä se myöskään tosiasiallisesti vastannut riskeistä, tosiasiallisesti hallinnut niitä, eikä sillä ollut toiminnallista tai taloudellista valmiutta vastata tai hallita toimintaan liittyvistä riskeistä. Todellisuudessa LuxSCS:n voitiin korkeintaan sanoa suorittaneen tiettyjä tarvittavia toimintoja, jotta se pystyi ylläpitämään aineettomien hyödykkeiden laillista omistusoikeuttaan, kuten johdanto-osan 428 kappaleessa on kuvattu.

9.2.1.2   
  LuxOpCon toiminta-analyysi

LuxOpCon toiminta-analyysi

| (448) | 9.2.1.2.1 jaksossa komissio arvioi LuxOpCon suorittamia aineettomiin hyödykkeisiin liittyviä toimintoja. 9.2.1.2.2 jaksossa se arvioi LuxOpCon suorittamia Amazonin Euroopan vähittäismyynti- ja liikepalvelutoimintaan liittyviä toimintoja. 9.2.1.2.3 jaksossa se arvioi LuxOpCon käyttämää omaisuutta molempien toimintakokonaisuuksien suorittamisessa. 9.2.1.2.4 jaksossa se arvioi LuxOpCon vastuulleen ottamia riskejä molempien toimintakokonaisuuksien suorittamisessa. |
| --- | --- |

(448)

9.2.1.2.1 jaksossa komissio arvioi LuxOpCon suorittamia aineettomiin hyödykkeisiin liittyviä toimintoja. 9.2.1.2.2 jaksossa se arvioi LuxOpCon suorittamia Amazonin Euroopan vähittäismyynti- ja liikepalvelutoimintaan liittyviä toimintoja. 9.2.1.2.3 jaksossa se arvioi LuxOpCon käyttämää omaisuutta molempien toimintakokonaisuuksien suorittamisessa. 9.2.1.2.4 jaksossa se arvioi LuxOpCon vastuulleen ottamia riskejä molempien toimintakokonaisuuksien suorittamisessa.

9.2.1.2.1   LuxOpCon suorittamat aineettomiin hyödykkeisiin liittyvät toiminnot

LuxOpCon suorittamat aineettomiin hyödykkeisiin liittyvät toiminnot

| (449) | Amazon väittää, että ”LuxOpCo ei osallistunut [aineettomien hyödykkeiden] luontiin, hankintaan, hallintaan, käyttöönottoon tai strategiseen ohjaukseen tarkastelujakson aikana.” (454) Komission tarkastelemien tietojen perusteella väite tulee hylätä. LuxOpColle oli annettu vastuulle aineettomiin hyödykkeisiin liittyvien ainutlaatuisten ja arvokkaiden toimintojen suorittaminen lisenssisopimuksen perusteella, minkä lisäksi LuxOpCon tarkastelujakson aikana tosiasiallisesti suorittamat toiminnot käsittivät huomattavan paljon muutakin kuin niiden pelkkää hyödyntämistä, kuten teknologian kehittämistä, parantamista ja hallintaa itsenäisten eurooppalaisten teknologia- ja liiketoimintainnovaatioiden kautta, asiakastietojen luontia ja hallintaa sekä Amazon-tuotemerkin kehittämistä ja ylläpitoa Euroopassa. |
| --- | --- |

(449)

Amazon väittää, että ”LuxOpCo ei osallistunut [aineettomien hyödykkeiden] luontiin, hankintaan, hallintaan, käyttöönottoon tai strategiseen ohjaukseen tarkastelujakson aikana.” (454) Komission tarkastelemien tietojen perusteella väite tulee hylätä. LuxOpColle oli annettu vastuulle aineettomiin hyödykkeisiin liittyvien ainutlaatuisten ja arvokkaiden toimintojen suorittaminen lisenssisopimuksen perusteella, minkä lisäksi LuxOpCon tarkastelujakson aikana tosiasiallisesti suorittamat toiminnot käsittivät huomattavan paljon muutakin kuin niiden pelkkää hyödyntämistä, kuten teknologian kehittämistä, parantamista ja hallintaa itsenäisten eurooppalaisten teknologia- ja liiketoimintainnovaatioiden kautta, asiakastietojen luontia ja hallintaa sekä Amazon-tuotemerkin kehittämistä ja ylläpitoa Euroopassa.

454

| (450) | Kuten johdanto-osan 419 kappaleessa on selitetty, LuxSCS antoi LuxOpColle lisenssisopimuksen nojalla yksinoikeudellisen ja peruuttamattoman lisenssin hyödyntää taloudellisesti aineettomia hyödykkeitä ja kaikkia muita LuxSCS:n teollis- ja tekijänoikeuksia (455) Euroopassa ja oikeuden kehittää aineettomia hyödykkeitä edelleen sekä (456) parantaa, ylläpitää (457) ja suojata (458) aineettomia hyödykkeitä niiden koko elinkaaren ajan (459). LuxSCS säilyttää omistusoikeuden aineettomiin hyödykkeisiin ja jälkiperäisteoksiin, jotka LuxOpCo ja sen alilisenssin saajat ovat luoneet (460). LuxOpCo sai lisäksi yksinomaisen ja peruuttamattoman oikeuden päättää, annetaanko aineettomista hyödykkeistä alilisenssejä ja kenelle (461). Tässä suhteessa LuxOpCo hallitsi alilisenssisuhteita, erityisesti AMEU:n ja ASE:n kanssa. |
| --- | --- |

(450)

Kuten johdanto-osan 419 kappaleessa on selitetty, LuxSCS antoi LuxOpColle lisenssisopimuksen nojalla yksinoikeudellisen ja peruuttamattoman lisenssin hyödyntää taloudellisesti aineettomia hyödykkeitä ja kaikkia muita LuxSCS:n teollis- ja tekijänoikeuksia (455) Euroopassa ja oikeuden kehittää aineettomia hyödykkeitä edelleen sekä (456) parantaa, ylläpitää (457) ja suojata (458) aineettomia hyödykkeitä niiden koko elinkaaren ajan (459). LuxSCS säilyttää omistusoikeuden aineettomiin hyödykkeisiin ja jälkiperäisteoksiin, jotka LuxOpCo ja sen alilisenssin saajat ovat luoneet (460). LuxOpCo sai lisäksi yksinomaisen ja peruuttamattoman oikeuden päättää, annetaanko aineettomista hyödykkeistä alilisenssejä ja kenelle (461). Tässä suhteessa LuxOpCo hallitsi alilisenssisuhteita, erityisesti AMEU:n ja ASE:n kanssa.

455

456

457

458

459

460

461

| (451) | Tarkastelujakson aikana LuxOpCo suoritti aktiivisesti edellä mainittuja toimintoja sekä yleisesti että jokaisella aineettomien hyödykkeiden kolmella osa-alueella: teknologia, asiakastiedot ja tavaramerkit, kuten johdanto-osan 452–472 kappaleissa on tarkemmin kuvattu. |
| --- | --- |

(451)

Tarkastelujakson aikana LuxOpCo suoritti aktiivisesti edellä mainittuja toimintoja sekä yleisesti että jokaisella aineettomien hyödykkeiden kolmella osa-alueella: teknologia, asiakastiedot ja tavaramerkit, kuten johdanto-osan 452–472 kappaleissa on tarkemmin kuvattu.

a)   Teollis- ja tekijänoikeuksien johtoryhmä

| (452) | Yleisesti LuxOpCon johdon kokousten pöytäkirjoihin on kirjattu suoraan aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, ylläpitoon tai hallitsemiseen liittyviä toimia, erityisesti EU-alueen teollis- ja tekijänoikeuksien johtoryhmän perustaminen (462). Sen tarkoituksena oli ”tarjota teknistä ja liiketoiminnallista ohjausta ja apua strategisessa päätöksenteossa kaikkeen teollis- ja tekijänoikeuksien kehittämiseen sekä yhtiön emoyhtiön Amazon Europe Holding Technologies SCS:n hallussa oleviin määrittelyihin liittyen” tai useiden lisenssisopimusten solmiminen kolmansien osapuolten kanssa (463). |
| --- | --- |

(452)

Yleisesti LuxOpCon johdon kokousten pöytäkirjoihin on kirjattu suoraan aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, ylläpitoon tai hallitsemiseen liittyviä toimia, erityisesti EU-alueen teollis- ja tekijänoikeuksien johtoryhmän perustaminen (462). Sen tarkoituksena oli ”tarjota teknistä ja liiketoiminnallista ohjausta ja apua strategisessa päätöksenteossa kaikkeen teollis- ja tekijänoikeuksien kehittämiseen sekä yhtiön emoyhtiön Amazon Europe Holding Technologies SCS:n hallussa oleviin määrittelyihin liittyen” tai useiden lisenssisopimusten solmiminen kolmansien osapuolten kanssa (463).

462

päätöksenteossa

463

| (453) | Amazonin EU:n toimintatapa- ja menettelyoppaassa määritetään teollis- ja tekijänoikeuksien johtoryhmän tarkoitus seuraavasti: ”EU:n teollis- ja tekijänoikeuksien johtoryhmän perustamisen tarkoituksena oli tarjota teknistä ja liiketoiminnallista ohjausta Amazonin aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen ja käyttöönottoon Euroopassa”. Oppaassa tarkennetaan myös, että ”johtoryhmä tapaa [...] arvioidakseen Amazonin EU-alueen teollis- ja tekijänoikeuksien valikoimaa, liiketoimintastrategiaa teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyviltä osin sekä muita teollis- ja tekijäinoikeuksiin liittyviä asioita, joiden tarkastelua johtoryhmä pitää aiheellisena.” Oppaan mukaan seuraavien edustajien tulee olla läsnä teollis- ja tekijänoikeuksien johtoryhmän jokaisessa kokouksessa: ”johtoryhmän jäsenet, joihin kuuluu EU:n palvelutoiminnan varapääjohtaja, EU:n lakiasiainjohtaja (Amazon EU Sarlin palveluksessa), Amazonin teollis- ja tekijänoikeusasioiden lainopillinen neuvonantaja (TBD), Euroopan toimintojen varapääjohtaja. Johtoryhmään voi kuulua myös muita jäseniä toimipaikkanaan Luxemburg tai jokin muu mukaan lukien työntekijöiden edustajan EU:n kehityskeskuksesta” (464). Teollis- ja tekijänoikeuksien johtoryhmä tapasi vähintään vuosittain vaihtaakseen tietoja, keskustellakseen ja tehdäkseen päätöksiä teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnasta ja suojelusta Euroopassa. |
| --- | --- |

(453)

Amazonin EU:n toimintatapa- ja menettelyoppaassa määritetään teollis- ja tekijänoikeuksien johtoryhmän tarkoitus seuraavasti: ”EU:n teollis- ja tekijänoikeuksien johtoryhmän perustamisen tarkoituksena oli tarjota teknistä ja liiketoiminnallista ohjausta Amazonin aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen ja käyttöönottoon Euroopassa”. Oppaassa tarkennetaan myös, että ”johtoryhmä tapaa [...] arvioidakseen Amazonin EU-alueen teollis- ja tekijänoikeuksien valikoimaa, liiketoimintastrategiaa teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyviltä osin sekä muita teollis- ja tekijäinoikeuksiin liittyviä asioita, joiden tarkastelua johtoryhmä pitää aiheellisena.” Oppaan mukaan seuraavien edustajien tulee olla läsnä teollis- ja tekijänoikeuksien johtoryhmän jokaisessa kokouksessa: ”johtoryhmän jäsenet, joihin kuuluu EU:n palvelutoiminnan varapääjohtaja, EU:n lakiasiainjohtaja (Amazon EU Sarlin palveluksessa), Amazonin teollis- ja tekijänoikeusasioiden lainopillinen neuvonantaja (TBD), Euroopan toimintojen varapääjohtaja. Johtoryhmään voi kuulua myös muita jäseniä toimipaikkanaan Luxemburg tai jokin muu mukaan lukien työntekijöiden edustajan EU:n kehityskeskuksesta” (464). Teollis- ja tekijänoikeuksien johtoryhmä tapasi vähintään vuosittain vaihtaakseen tietoja, keskustellakseen ja tehdäkseen päätöksiä teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnasta ja suojelusta Euroopassa.

464

| (454) | Amazonin väitteen mukaan ”Teollis- ja tekijänoikeuksien johtoryhmä oli neuvoa-antava elin [...]. Se ei tehnyt päätöksiä aineettomien hyödykkeiden kehittämisestä tai parantamisesta”, eikä johtoryhmän merkitystä tulisi tästä syystä liioitella. Johtoryhmän asema neuvoa-antavana elimenä ei kuitenkaan tarkoita, ettei sen suosituksilla ollut vaikutusta aineettomien hyödykkeiden kehittämisessä, ylläpidossa ja hallinnassa. Amazonin itsensä mukaan teollis- ja tekijänoikeuksien johtoryhmän toiminta koostui itse asiassa seuraavasta: ”i) suositukset hakemuksista aineettomien hyödykkeiden suojaamiseksi (ja näin ollen myös LuxOpCon yksinoikeuksia, jotka perustuvat LuxSCS:n ja LuxOpCon lisenssisopimukseen), ii) oikeuskäytännön seuraaminen Euroopassa aineettomiin hyödykkeisiin liittyvissä asioissa ja iii) teknologiaan ja muihin aineettomiin hyödykkeisiin liittyvän koulutuksen tarjoaminen työntekijöille Euroopassa” (465). |
| --- | --- |

(454)

Amazonin väitteen mukaan ”Teollis- ja tekijänoikeuksien johtoryhmä oli neuvoa-antava elin [...]. Se ei tehnyt päätöksiä aineettomien hyödykkeiden kehittämisestä tai parantamisesta”, eikä johtoryhmän merkitystä tulisi tästä syystä liioitella. Johtoryhmän asema neuvoa-antavana elimenä ei kuitenkaan tarkoita, ettei sen suosituksilla ollut vaikutusta aineettomien hyödykkeiden kehittämisessä, ylläpidossa ja hallinnassa. Amazonin itsensä mukaan teollis- ja tekijänoikeuksien johtoryhmän toiminta koostui itse asiassa seuraavasta: ”i) suositukset hakemuksista aineettomien hyödykkeiden suojaamiseksi (ja näin ollen myös LuxOpCon yksinoikeuksia, jotka perustuvat LuxSCS:n ja LuxOpCon lisenssisopimukseen), ii) oikeuskäytännön seuraaminen Euroopassa aineettomiin hyödykkeisiin liittyvissä asioissa ja iii) teknologiaan ja muihin aineettomiin hyödykkeisiin liittyvän koulutuksen tarjoaminen työntekijöille Euroopassa” (465).

465

| (455) | Teollis- ja tekijänoikeuksien johtoryhmä oli siis paikka, jossa LuxOpCon ja ASE:n liiketoiminta- ja teknologiajohtajat tapasivat keskustellakseen ja antaakseen suosituksia toimenpiteistä, jotka liittyivät aineettomiin hyödykkeisiin Euroopassa Amazonin teollis- ja tekijänoikeuksiin keskittyneiden lakiasiain neuvonantajien esityksestä. Varsinaiset päätökset aineettomien hyödykkeiden kehityksestä, parantamisesta, hallinnasta ja hyödyntämisestä tehtiin sitten johtoryhmän jäsenten toimesta heidän ominaisuudessaan LuxOpCon ja ASE:n päätösvaltaisina johtajina, joiden vastuualueeseen kuului Amazonin vähittäiskauppa- ja palveluliiketoiminta Euroopassa (466). |
| --- | --- |

(455)

Teollis- ja tekijänoikeuksien johtoryhmä oli siis paikka, jossa LuxOpCon ja ASE:n liiketoiminta- ja teknologiajohtajat tapasivat keskustellakseen ja antaakseen suosituksia toimenpiteistä, jotka liittyivät aineettomiin hyödykkeisiin Euroopassa Amazonin teollis- ja tekijänoikeuksiin keskittyneiden lakiasiain neuvonantajien esityksestä. Varsinaiset päätökset aineettomien hyödykkeiden kehityksestä, parantamisesta, hallinnasta ja hyödyntämisestä tehtiin sitten johtoryhmän jäsenten toimesta heidän ominaisuudessaan LuxOpCon ja ASE:n päätösvaltaisina johtajina, joiden vastuualueeseen kuului Amazonin vähittäiskauppa- ja palveluliiketoiminta Euroopassa (466).

466

b)   Teknologia

| (456) | LuxSCS:n LuxOpColle lisenssisopimuksen perusteella lisensoima teknologia on Amazon USA:n olemassa olevaa teknologiaa säännöllisine päivityksineen. Yhdysvalloissa toimiva tekninen viitekehys ei kuitenkaan tarkoita, että se toimii saumattomasti myös Euroopassa. Monia Amazonin Yhdysvaltain ohjelmien toimintoja, jotka lisensoitiin LuxSCS:lle kustannustenjakosopimusten perusteella ja edelleen yksinoikeudella LuxOpColle lisenssisopimuksen perusteella, ei voitu ottaa suoraan käyttöön Euroopassa johtuen Yhdysvaltojen ja Euroopan erilaisista tuoteryhmistä (467). EU-verkkosivujen käyttöön tarvittiin erilainen ohjelmisto (468) ja koska Amazonin verkkosivut olivat keskenään erilaisia, ohjelmistot täytyi kehittää maantieteellisin perustein (469). Tekniikkaa piti edelleen kehittää, parantaa ja hallita Amazonin Euroopan liiketoiminnan onnistumiseksi, ja tarkastelujakson aikana LuxOpCo suoritti nämä kaikki toiminnot tytäryhtiöidensä avustuksella (470). |
| --- | --- |

(456)

LuxSCS:n LuxOpColle lisenssisopimuksen perusteella lisensoima teknologia on Amazon USA:n olemassa olevaa teknologiaa säännöllisine päivityksineen. Yhdysvalloissa toimiva tekninen viitekehys ei kuitenkaan tarkoita, että se toimii saumattomasti myös Euroopassa. Monia Amazonin Yhdysvaltain ohjelmien toimintoja, jotka lisensoitiin LuxSCS:lle kustannustenjakosopimusten perusteella ja edelleen yksinoikeudella LuxOpColle lisenssisopimuksen perusteella, ei voitu ottaa suoraan käyttöön Euroopassa johtuen Yhdysvaltojen ja Euroopan erilaisista tuoteryhmistä (467). EU-verkkosivujen käyttöön tarvittiin erilainen ohjelmisto (468) ja koska Amazonin verkkosivut olivat keskenään erilaisia, ohjelmistot täytyi kehittää maantieteellisin perustein (469). Tekniikkaa piti edelleen kehittää, parantaa ja hallita Amazonin Euroopan liiketoiminnan onnistumiseksi, ja tarkastelujakson aikana LuxOpCo suoritti nämä kaikki toiminnot tytäryhtiöidensä avustuksella (470).

467

468

469

470

| (457) | Perustamisensa yhteydessä LuxOpColle osoitettiin teknologiset resurssit tuotekehitykseen, erityisesti EU-verkkosivustojen tueksi (471). Tähän kuului myyntiluetteloiden kehittäminen, käännösteknologia ja paikalliset muunnokset (472). Resurssit tulivat aiemmin EU:ssa toimivissa tytäryhtiöissä työskennelleiltä kehitystiimeiltä sekä uudelta henkilöstöltä (473). |
| --- | --- |

(457)

Perustamisensa yhteydessä LuxOpColle osoitettiin teknologiset resurssit tuotekehitykseen, erityisesti EU-verkkosivustojen tueksi (471). Tähän kuului myyntiluetteloiden kehittäminen, käännösteknologia ja paikalliset muunnokset (472). Resurssit tulivat aiemmin EU:ssa toimivissa tytäryhtiöissä työskennelleiltä kehitystiimeiltä sekä uudelta henkilöstöltä (473).

471

472

473

| (458) | Tarkastelujakson aikana yli [60–70] henkeä palkattiin teknologiaan liittyviin tehtäviin Luxemburgissa, pääasiallisesti LuxOpCon palvelukseen (474). Heidän tehtävänimikkeitään olivat muun muassa ohjelmistokehittäjä, järjestelmäinsinööri, IT-tukipalvelun insinööri, ratkaisuarkkitehti, tekninen ohjelmapäällikkö ja tekninen asiakasvastaava. Näiden työntekijöiden ansiosta Amazonilla oli valmiudet varmistaa teknisen alustan paikalliset muunnokset ja EU-verkkosivujen kehitystä edistävien ohjelmien kehittäminen. |
| --- | --- |

(458)

Tarkastelujakson aikana yli [60–70] henkeä palkattiin teknologiaan liittyviin tehtäviin Luxemburgissa, pääasiallisesti LuxOpCon palvelukseen (474). Heidän tehtävänimikkeitään olivat muun muassa ohjelmistokehittäjä, järjestelmäinsinööri, IT-tukipalvelun insinööri, ratkaisuarkkitehti, tekninen ohjelmapäällikkö ja tekninen asiakasvastaava. Näiden työntekijöiden ansiosta Amazonilla oli valmiudet varmistaa teknisen alustan paikalliset muunnokset ja EU-verkkosivujen kehitystä edistävien ohjelmien kehittäminen.

474

| (459) | Erillinen lokalisointi- ja käännöstiimi suoritti teknologiaan liittyviä avaintoimintoja, kuten EU-verkkosivujen muokkausta ja muuntamista paikallisiin toiveisiin (kutsutaan nimellä ”lokalisointi- ja käännöstehtävät”) (475) tai antoi palautetta verkkosivujen toiminnasta Amazon-alustan kehitys- ja parannustyölle jatkossa. Vuoden 2013 loppuun mennessä tiimissä oli [60–70] työntekijää (476). Tiimi siirrettiin myöhemmin [toinen Amazon-yhtiö] alaisuuteen ja muutti nimensä ”ohjelmistokehitys- ja käännöstiimiksi”, minkä perusteella tiimi osallistui aktiivisesti ohjelmistokehitykseen. |
| --- | --- |

(459)

Erillinen lokalisointi- ja käännöstiimi suoritti teknologiaan liittyviä avaintoimintoja, kuten EU-verkkosivujen muokkausta ja muuntamista paikallisiin toiveisiin (kutsutaan nimellä ”lokalisointi- ja käännöstehtävät”) (475) tai antoi palautetta verkkosivujen toiminnasta Amazon-alustan kehitys- ja parannustyölle jatkossa. Vuoden 2013 loppuun mennessä tiimissä oli [60–70] työntekijää (476). Tiimi siirrettiin myöhemmin [toinen Amazon-yhtiö] alaisuuteen ja muutti nimensä ”ohjelmistokehitys- ja käännöstiimiksi”, minkä perusteella tiimi osallistui aktiivisesti ohjelmistokehitykseen.

475

476

| (460) | Lisäksi [10–20] henkeä työskenteli ”teknisinä ohjelmapäällikköinä” ([0–10] LuxOpColla ja [0–10] ASE:llä), joiden tehtävänä oli kääntää toiminnallisia määrittelyjä, ts. muuttaa paikallisen liiketoimintatiimin kuvaus työkalusta, jonka se haluaa lisätä verkkosivuilleen, tekniseksi kuvaukseksi siitä, millainen ohjelmisto ohjelmistokehittäjän tulee suunnitella (477). Lopputuloksen toimituksessa tekniset ohjelmapäälliköt tukevat työkalun käyttöönottoa yhdessä LuxOpCon ja EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden suorittavien tiimien kanssa. Tämän prosessin kautta LuxOpCon käyttämää teknologiaa kehitetään jatkuvasti ja muunnetaan paikallisille markkinoille sopivaksi (478). |
| --- | --- |

(460)

Lisäksi [10–20] henkeä työskenteli ”teknisinä ohjelmapäällikköinä” ([0–10] LuxOpColla ja [0–10] ASE:llä), joiden tehtävänä oli kääntää toiminnallisia määrittelyjä, ts. muuttaa paikallisen liiketoimintatiimin kuvaus työkalusta, jonka se haluaa lisätä verkkosivuilleen, tekniseksi kuvaukseksi siitä, millainen ohjelmisto ohjelmistokehittäjän tulee suunnitella (477). Lopputuloksen toimituksessa tekniset ohjelmapäälliköt tukevat työkalun käyttöönottoa yhdessä LuxOpCon ja EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden suorittavien tiimien kanssa. Tämän prosessin kautta LuxOpCon käyttämää teknologiaa kehitetään jatkuvasti ja muunnetaan paikallisille markkinoille sopivaksi (478).

477

478

| (461) | Amazon väittää, että suurin osa sen maailmanlaajuisesta teknologiahenkilöstöstä on sijoitettu (noin [60–65] prosenttia) Yhdysvaltoihin ja loput kansainvälisiin kehityskeskuksiin. Näihin toimintoihin verrattuna LuxOpCon tekniset resurssit ovat melko rajalliset (479). Komissio ei kiistä jatkuvaa teknologian kehitystyötä Yhdysvalloissa tai Amazonin kansainvälisissä kehityskeskuksissa, mutta muistuttaa, että kehityskeskuksille maksetaan suuruudeltaan + [0–10] prosentin palkkio tuotekehitysprojekteista, jotka ATI on tilannut niiltä. Tämä tasoltaan + [0–10] prosentin palkkio vaikuttaa osoittavan, että Amazon ei liitä koodausprosessiin merkittävää lisäarvoa. Vaikuttaa siis siltä, että uuden teknologian ainutlaatuinen arvo on pikemminkin tulosta paikallisesta tietotaidosta, uusien liiketoimintatarpeiden tunnistamisesta ja niiden siirtämisestä ohjelmistoprojektiksi, ei itse koodauksesta. Teknisten ohjelmapäälliköiden läsnäolo LuxOpColla merkitsee, että työkalujen toiminnalliset ja tekniset määritelmät ja Euroopassa tarvittavat muunnokset valmisteltiin lähellä paikallisia markkinoita (480), joissa on paikallisen tietotaidon perusta, sekä paikallisten tarpeiden ja vaatimusten tunnistaminen on mahdollista. |
| --- | --- |

(461)

Amazon väittää, että suurin osa sen maailmanlaajuisesta teknologiahenkilöstöstä on sijoitettu (noin [60–65] prosenttia) Yhdysvaltoihin ja loput kansainvälisiin kehityskeskuksiin. Näihin toimintoihin verrattuna LuxOpCon tekniset resurssit ovat melko rajalliset (479). Komissio ei kiistä jatkuvaa teknologian kehitystyötä Yhdysvalloissa tai Amazonin kansainvälisissä kehityskeskuksissa, mutta muistuttaa, että kehityskeskuksille maksetaan suuruudeltaan + [0–10] prosentin palkkio tuotekehitysprojekteista, jotka ATI on tilannut niiltä. Tämä tasoltaan + [0–10] prosentin palkkio vaikuttaa osoittavan, että Amazon ei liitä koodausprosessiin merkittävää lisäarvoa. Vaikuttaa siis siltä, että uuden teknologian ainutlaatuinen arvo on pikemminkin tulosta paikallisesta tietotaidosta, uusien liiketoimintatarpeiden tunnistamisesta ja niiden siirtämisestä ohjelmistoprojektiksi, ei itse koodauksesta. Teknisten ohjelmapäälliköiden läsnäolo LuxOpColla merkitsee, että työkalujen toiminnalliset ja tekniset määritelmät ja Euroopassa tarvittavat muunnokset valmisteltiin lähellä paikallisia markkinoita (480), joissa on paikallisen tietotaidon perusta, sekä paikallisten tarpeiden ja vaatimusten tunnistaminen on mahdollista.

479

480

| (462) | Lisäksi LuxOpCo ja sen EU:ssa toimivat tytäryhtiöt kehittivät erityisesti merkittävää teknologiaa Euroopan vähittäismyynti- ja palveluliiketoiminnan käyttöön. EFN on yksi esimerkki tällaisesta teknologiasta. EFN kehitettiin Euroopassa (481) vuonna 2007/2008 ja julkaistiin 2009 LuxOpCon nimetyn tiimin toimesta (482). EFN pyrki ratkaisemaan usean verkkosivuston ja maakohtaisten eri maissa sijaitsevien huolintakeskusten ongelman sillä, että Luxemburgissa oli yksi myyjä ja varasto ja asiakaspalvelu yhdistettiin koko Euroopan kattavaksi (483). EFN:n kautta yhdistettiin kaikki Euroopan huolintakeskukset ja luotiin verkosto. EFN:n ansiosta kaikkien EU-maiden asiakkaat voivat ostaa tuotteita miltä tahansa Amazonin maakohtaiselta verkkosivustolta Euroopassa. Kun kaikille Amazonin toiminta-alueille Euroopassa perustetaan yhteinen varasto, valikoima kasvaa. Lisäksi Amazon pystyi pienentämään riskiä, että tuotteet loppuisivat joistain varastoista ja pystyi lähettämään tuotteet nopeammin (484). Näin toimitusaika asiakkaille lyheni, kuljetuskustannukset ja hankintakustannukset toimittajilta laskivat, hinnat laskivat ja valikoima laajeni. Millään Amazonin kilpailijalla Euroopassa ei ollut EFN:n kaltaista ratkaisua (485). |
| --- | --- |

(462)

Lisäksi LuxOpCo ja sen EU:ssa toimivat tytäryhtiöt kehittivät erityisesti merkittävää teknologiaa Euroopan vähittäismyynti- ja palveluliiketoiminnan käyttöön. EFN on yksi esimerkki tällaisesta teknologiasta. EFN kehitettiin Euroopassa (481) vuonna 2007/2008 ja julkaistiin 2009 LuxOpCon nimetyn tiimin toimesta (482). EFN pyrki ratkaisemaan usean verkkosivuston ja maakohtaisten eri maissa sijaitsevien huolintakeskusten ongelman sillä, että Luxemburgissa oli yksi myyjä ja varasto ja asiakaspalvelu yhdistettiin koko Euroopan kattavaksi (483). EFN:n kautta yhdistettiin kaikki Euroopan huolintakeskukset ja luotiin verkosto. EFN:n ansiosta kaikkien EU-maiden asiakkaat voivat ostaa tuotteita miltä tahansa Amazonin maakohtaiselta verkkosivustolta Euroopassa. Kun kaikille Amazonin toiminta-alueille Euroopassa perustetaan yhteinen varasto, valikoima kasvaa. Lisäksi Amazon pystyi pienentämään riskiä, että tuotteet loppuisivat joistain varastoista ja pystyi lähettämään tuotteet nopeammin (484). Näin toimitusaika asiakkaille lyheni, kuljetuskustannukset ja hankintakustannukset toimittajilta laskivat, hinnat laskivat ja valikoima laajeni. Millään Amazonin kilpailijalla Euroopassa ei ollut EFN:n kaltaista ratkaisua (485).

481

482

483

484

485

| (463) | EFN sisälsi uutta kehitystä monella eri tasolla. Käyttöön otettiin uusia teknisiä toimintoja (486), [EFN:n toimintojen kuvaus] (487) (488) (489), ja lisäparannuksia, joita maailmanlaajuisessa verkostossa ei aiemmin ollut (490). EFN:n testaukset suoritettiin eurooppalaisessa ympäristössä eurooppalaista dataa käyttäen, esimerkiksi ”Vauva”-tuoteryhmässä (491). Lisäksi EFN mahdollisti lähdekustannusten optimoinnin paremmalla myyjien valinnalla ja keskittämällä luokkien hallintaa. Huolinta hyötyi varastosuunnittelun keskittämisestä kaikkien EU-maiden tasolla, ja myynnissä EFN helpotti nopeaa toimitusta asiakkaille, laajensi raskaan irtotavaran toimituksia kansallisten rajojen yli ja yksinkertaisti tuotepalautuksia. EFN poisti vientimaksut Euroopan sisäisten rajojen toimituksista, mikä tuotti merkittäviä säästöjä. Se mahdollisti varastojen yhdistämisen niin, että yhdellä verkkosivulla ostoksia tekevät asiakkaat näkivät huolintakeskusten varastot myös kansallisten rajojen ulkopuolella (492). Jotta ostosten tekeminen olisi mahdollista yleiseurooppalaisella tasolla, eri myyntiluettelot piti yhdistää, missä tarvittiin myös käännöstyötä. Sitä ei ollut aiemmin otettu huomioon tai järjestetty (493). EFN mahdollisti myös yleiseurooppalaiset varasto-ostot ja ”Euroopan myyjäverkoston” luomisen, missä Marketplace-myyjät pääsivät esiin myös muilla Euroopan verkkosivuilla ja pystyivät myymään tuotteitaan eri puolilla Eurooppaa (494). EFN oli merkittävä liiketoiminnan edistäjä. Vuonna 2014 kaikesta Ranskan myynnistä [5–10] prosenttia ja yli [15–20] prosenttia kaikesta Italian ja Espanjan myynnistä tehtiin EFN:n kautta (495). |
| --- | --- |

(463)

EFN sisälsi uutta kehitystä monella eri tasolla. Käyttöön otettiin uusia teknisiä toimintoja (486), [EFN:n toimintojen kuvaus] (487) (488) (489), ja lisäparannuksia, joita maailmanlaajuisessa verkostossa ei aiemmin ollut (490). EFN:n testaukset suoritettiin eurooppalaisessa ympäristössä eurooppalaista dataa käyttäen, esimerkiksi ”Vauva”-tuoteryhmässä (491). Lisäksi EFN mahdollisti lähdekustannusten optimoinnin paremmalla myyjien valinnalla ja keskittämällä luokkien hallintaa. Huolinta hyötyi varastosuunnittelun keskittämisestä kaikkien EU-maiden tasolla, ja myynnissä EFN helpotti nopeaa toimitusta asiakkaille, laajensi raskaan irtotavaran toimituksia kansallisten rajojen yli ja yksinkertaisti tuotepalautuksia. EFN poisti vientimaksut Euroopan sisäisten rajojen toimituksista, mikä tuotti merkittäviä säästöjä. Se mahdollisti varastojen yhdistämisen niin, että yhdellä verkkosivulla ostoksia tekevät asiakkaat näkivät huolintakeskusten varastot myös kansallisten rajojen ulkopuolella (492). Jotta ostosten tekeminen olisi mahdollista yleiseurooppalaisella tasolla, eri myyntiluettelot piti yhdistää, missä tarvittiin myös käännöstyötä. Sitä ei ollut aiemmin otettu huomioon tai järjestetty (493). EFN mahdollisti myös yleiseurooppalaiset varasto-ostot ja ”Euroopan myyjäverkoston” luomisen, missä Marketplace-myyjät pääsivät esiin myös muilla Euroopan verkkosivuilla ja pystyivät myymään tuotteitaan eri puolilla Eurooppaa (494). EFN oli merkittävä liiketoiminnan edistäjä. Vuonna 2014 kaikesta Ranskan myynnistä [5–10] prosenttia ja yli [15–20] prosenttia kaikesta Italian ja Espanjan myynnistä tehtiin EFN:n kautta (495).

486

487

488

489

490

491

492

493

494

495

| (464) | Viimeiseksi mainitaan EU:ssa toimivat tytäryhtiöt, jotka myös osallistuivat uuden teknologian kehittämiseen. Esimerkiksi saksalainen tytäryhtiö kehitti edullisen takuuhinnan (496), Packstation-palvelun (497) ja suunnittelukalenterin helpottamaan suurten kulutustavaroiden, esimerkiksi pesukoneiden, huolintaa (498). Lisäksi ennen Amazon Primen siirtymistä verkkoon Yhdysvalloissa toiminut Prime-tiimi haki palautetta paikallisilta tiimeiltä, kuten Ison-Britannian huolintakeskuksilta ja kuljetustiimeiltä, koska paikalliset tiimit ymmärsivät Primen Ison-Britannian markkinoille tuomiseen liittyvät hankaluudet, verrattuna esimerkiksi Yhdysvaltoihin, Saksaan tai muihin maihin (499). |
| --- | --- |

(464)

Viimeiseksi mainitaan EU:ssa toimivat tytäryhtiöt, jotka myös osallistuivat uuden teknologian kehittämiseen. Esimerkiksi saksalainen tytäryhtiö kehitti edullisen takuuhinnan (496), Packstation-palvelun (497) ja suunnittelukalenterin helpottamaan suurten kulutustavaroiden, esimerkiksi pesukoneiden, huolintaa (498). Lisäksi ennen Amazon Primen siirtymistä verkkoon Yhdysvalloissa toiminut Prime-tiimi haki palautetta paikallisilta tiimeiltä, kuten Ison-Britannian huolintakeskuksilta ja kuljetustiimeiltä, koska paikalliset tiimit ymmärsivät Primen Ison-Britannian markkinoille tuomiseen liittyvät hankaluudet, verrattuna esimerkiksi Yhdysvaltoihin, Saksaan tai muihin maihin (499).

496

497

498

499

| (465) | Kaikkiaan tarkastelujakson aikana LuxOpCo teki merkittävää teknistä kehitys- ja parannustyötä, sekä johti ja hallitsi sitä. Se ei ainoastaan hyödyntänyt teknologiaa EU-verkkosivujen käytössä, vaan myös osallistui aktiivisesti sen kehittämiseen, parantamiseen ja hallintaan tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(465)

Kaikkiaan tarkastelujakson aikana LuxOpCo teki merkittävää teknistä kehitys- ja parannustyötä, sekä johti ja hallitsi sitä. Se ei ainoastaan hyödyntänyt teknologiaa EU-verkkosivujen käytössä, vaan myös osallistui aktiivisesti sen kehittämiseen, parantamiseen ja hallintaan tarkastelujakson aikana.

c)   Asiakastiedot

| (466) | Tietojen kerääminen asiakkailta on tärkeä arvoa lisäävä tekijä Amazonin vähittäiskaupan kannalta (500). Se parantaa muuntokurssia (501), nopeuttaa ostoprosessia ja vähentää kitkakustannuksia (502) sekä kasvattaa myös tulevien ostojen todennäköisyyttä esimerkiksi tarjoamalla asiakkaalle uuden, kohdennetun tarjouksen joka kerta, kun asiakas käy Amazonin EU-verkkosivuilla. Yritys X nimesi myös asiakastiedon arvokkaaksi lisäarvon tuottajaksi verkkokauppiaille (503). |
| --- | --- |

(466)

Tietojen kerääminen asiakkailta on tärkeä arvoa lisäävä tekijä Amazonin vähittäiskaupan kannalta (500). Se parantaa muuntokurssia (501), nopeuttaa ostoprosessia ja vähentää kitkakustannuksia (502) sekä kasvattaa myös tulevien ostojen todennäköisyyttä esimerkiksi tarjoamalla asiakkaalle uuden, kohdennetun tarjouksen joka kerta, kun asiakas käy Amazonin EU-verkkosivuilla. Yritys X nimesi myös asiakastiedon arvokkaaksi lisäarvon tuottajaksi verkkokauppiaille (503).

500

501

502

503

| (467) | Kuten taulukossa 19 on kuvattu, asiakasmäärä Amazonin kolmella Euroopan verkkosivustolla kasvoi 17 miljoonasta vuonna 2005 [70–80] miljoonaan vuonna 2014.

  Taulukko 19


  Yksittäisten asiakkaiden määrä saapumissivun ja vuoden perusteella
















  (miljoonaa) |
| --- | --- |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| Amazon.co.uk | 8,3 | 9,9 | 11,9 | 14,0 | 17,3 | 20,2 | 24,1 | 27,5 | [30–40] | [30–40] |
| Amazon.de | 7,3 | 8,5 | 10,3 | 12,3 | 14,8 | 17,5 | 20,3 | 23,6 | [20–30] | [20–30] |
| Amazon.fr | 1,4 | 1,9 | 2,5 | 3,2 | 4,3 | 5,5 | 7,0 | 8,7 | [10–20] | [10–20] |

(467)

Kuten taulukossa 19 on kuvattu, asiakasmäärä Amazonin kolmella Euroopan verkkosivustolla kasvoi 17 miljoonasta vuonna 2005 [70–80] miljoonaan vuonna 2014.

Taulukko 19

Taulukko 19

Yksittäisten asiakkaiden määrä saapumissivun ja vuoden perusteella

Yksittäisten asiakkaiden määrä saapumissivun ja vuoden perusteella

(miljoonaa)

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Amazon.co.uk

8,3

9,9

11,9

14,0

17,3

20,2

24,1

27,5

[30–40]

[30–40]

Amazon.de

7,3

8,5

10,3

12,3

14,8

17,5

20,3

23,6

[20–30]

[20–30]

Amazon.fr

1,4

1,9

2,5

3,2

4,3

5,5

7,0

8,7

[10–20]

[10–20]

| (468) | Ennen vuoden 2006 uudelleenjärjestelyjä AIS ja AIM vastasivat asiakastietojen keräämisestä (504). Uudelleenjärjestelyjen yhteydessä LuxSCS sai oikeudet EU-verkkosivujen kautta kertyneisiin tietoihin (505). LuxSCS:lla oli EU-verkkosivujen laillinen omistusoikeus, mutta (506) LuxOpCo kerrytti tietoja aktiivisesti LuxSCS:lle suorittamanaan palveluna (507). LuxOpCo vastasi yksin asiakastiedon keräämisestä Euroopassa, sen ylläpidosta ja sovellettavan tietosuojalainsäädännön noudattamisesta (508). Lisäksi LuxOpCo käytti asiakastietoja Amazonin Euroopan-toiminnan harjoittamiseen. Näin ollen LuxOpCo suoritti asiakastietoihin liittyvät aktiiviset ja ratkaisevan tärkeät toiminnot tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(468)

Ennen vuoden 2006 uudelleenjärjestelyjä AIS ja AIM vastasivat asiakastietojen keräämisestä (504). Uudelleenjärjestelyjen yhteydessä LuxSCS sai oikeudet EU-verkkosivujen kautta kertyneisiin tietoihin (505). LuxSCS:lla oli EU-verkkosivujen laillinen omistusoikeus, mutta (506) LuxOpCo kerrytti tietoja aktiivisesti LuxSCS:lle suorittamanaan palveluna (507). LuxOpCo vastasi yksin asiakastiedon keräämisestä Euroopassa, sen ylläpidosta ja sovellettavan tietosuojalainsäädännön noudattamisesta (508). Lisäksi LuxOpCo käytti asiakastietoja Amazonin Euroopan-toiminnan harjoittamiseen. Näin ollen LuxOpCo suoritti asiakastietoihin liittyvät aktiiviset ja ratkaisevan tärkeät toiminnot tarkastelujakson aikana.

504

505

506

507

508

d)   Tavaramerkki

| (469) | Vaikka siirtohinnoitteluraportissa väitetään, että Amazonin tavaramerkki on tunnettu ja vahva sekä maailmanlaajuinen tavaramerkin tunnettuus on merkittävä voimavara asiakkaiden kiinnostuksen luomisessa (509), Amazonin työntekijät todistivat, että brändinimi ei ole keskipisteenä Amazonin liiketoimintamallissa (510). |
| --- | --- |

(469)

Vaikka siirtohinnoitteluraportissa väitetään, että Amazonin tavaramerkki on tunnettu ja vahva sekä maailmanlaajuinen tavaramerkin tunnettuus on merkittävä voimavara asiakkaiden kiinnostuksen luomisessa (509), Amazonin työntekijät todistivat, että brändinimi ei ole keskipisteenä Amazonin liiketoimintamallissa (510).

509

510

| (470) | Amazonin toimittamista tiedoista käy ilmi, että Amazonin brändinimen arvo on merkitykseltään toissijainen kolmen merkittävimmän tekijän toteuttamisessa sen Euroopan vähittäiskaupan toiminnassa: valikoima, hinta ja kätevyys (511). Tämä tarkoittaa, että tuotemerkki on arvokas ainoastaan, jos siihen yhdistetään hyvä valikoima, hinta ja kätevyys (512), koska asiakkaat ovat halukkaita tekemään ostoksia Amazonin verkkosivulla ainoastaan, jos he kokevat palvelun olevan luotettavaa ja vastaavan tässä suhteessa asiakkaan odotuksia (513). Pettymykset johtavat nopeasti asiakkaiden katoamiseen, sillä asiakkaiden on helppo vaihtaa kilpailijasta toiseen. Tämä merkitsee, että Amazonin tavaramerkki ja maine perustuvat vahvasti erittäin hyvään ja johdonmukaiseen asiakaspalveluun. On siis todettava, että Amazon-tuotemerkin arvonluonti Euroopassa tapahtuu LuxOpCon ja EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden tasolla (514). Sitä ei hankita LuxSCS:ltä lisenssisopimuksen nojalla, eikä myöskään A9:ltä tai ATI:lta kustannustenjakosopimuksen perusteella, koska LuxOpCo ja EU:ssa toimivat tytäryhtiöt tekevät kaikki asiaan liittyvät strategiset päätökset, jotka koskevat valikoimaa, hintaa ja kätevyyttä Euroopassa, kuten johdanto-osan (478)–(499) kappaleissa on kuvattu. |
| --- | --- |

(470)

Amazonin toimittamista tiedoista käy ilmi, että Amazonin brändinimen arvo on merkitykseltään toissijainen kolmen merkittävimmän tekijän toteuttamisessa sen Euroopan vähittäiskaupan toiminnassa: valikoima, hinta ja kätevyys (511). Tämä tarkoittaa, että tuotemerkki on arvokas ainoastaan, jos siihen yhdistetään hyvä valikoima, hinta ja kätevyys (512), koska asiakkaat ovat halukkaita tekemään ostoksia Amazonin verkkosivulla ainoastaan, jos he kokevat palvelun olevan luotettavaa ja vastaavan tässä suhteessa asiakkaan odotuksia (513). Pettymykset johtavat nopeasti asiakkaiden katoamiseen, sillä asiakkaiden on helppo vaihtaa kilpailijasta toiseen. Tämä merkitsee, että Amazonin tavaramerkki ja maine perustuvat vahvasti erittäin hyvään ja johdonmukaiseen asiakaspalveluun. On siis todettava, että Amazon-tuotemerkin arvonluonti Euroopassa tapahtuu LuxOpCon ja EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden tasolla (514). Sitä ei hankita LuxSCS:ltä lisenssisopimuksen nojalla, eikä myöskään A9:ltä tai ATI:lta kustannustenjakosopimuksen perusteella, koska LuxOpCo ja EU:ssa toimivat tytäryhtiöt tekevät kaikki asiaan liittyvät strategiset päätökset, jotka koskevat valikoimaa, hintaa ja kätevyyttä Euroopassa, kuten johdanto-osan (478)–(499) kappaleissa on kuvattu.

511

512

513

514

| (471) | Amazonin brändin arvoa ei kuitenkaan määritä ainoastaan Amazon.com (515). Amazon.co.uk, Amazon.de, Amazon.fr jne. katsotaan kaikki paikallisiksi brändeiksi (516), jotka vaikuttavat tavaramerkin arvoon Euroopassa. Lisäksi vaikka Amazon oli Euroopan markkinoille saapuessaan tunnettu kirjojen ja median myyjänä, sen maine ei auttanut muiden tuoteryhmien (517) tai kolmannen osapuolen liiketoiminnan lanseeraamisessa (518). Paikallisilta tiimeiltä vaadittiin lisätyötä, jotta asiakkaille saatiin viestitettyä Amazonin valikoimiinsa ottamista uusista tuoteryhmistä, ja tiedon sisäistäminen ei tapahtunut hetkessä (519). |
| --- | --- |

(471)

Amazonin brändin arvoa ei kuitenkaan määritä ainoastaan Amazon.com (515). Amazon.co.uk, Amazon.de, Amazon.fr jne. katsotaan kaikki paikallisiksi brändeiksi (516), jotka vaikuttavat tavaramerkin arvoon Euroopassa. Lisäksi vaikka Amazon oli Euroopan markkinoille saapuessaan tunnettu kirjojen ja median myyjänä, sen maine ei auttanut muiden tuoteryhmien (517) tai kolmannen osapuolen liiketoiminnan lanseeraamisessa (518). Paikallisilta tiimeiltä vaadittiin lisätyötä, jotta asiakkaille saatiin viestitettyä Amazonin valikoimiinsa ottamista uusista tuoteryhmistä, ja tiedon sisäistäminen ei tapahtunut hetkessä (519).

515

516

517

518

519

| (472) | Amazon myös väittää, että sen markkinointitoimet ovat suuressa määrin teknologiasta riippuvaisia. Amazonin mukaan sen tärkeimpiä markkinointitoimia ovat sponsoroidut linkit, kumppaniohjelma ja sähköpostimarkkinointi. Kuten johdanto-osan 173 kappaleessa on kuitenkin selitetty, paikallisten kumppanisivustojen hankkiminen kumppaniohjelmaan on paikallisten tiimien vastuulla. Euroopassa Amazonin verkkomarkkinoinnista vastaavat LuxOpCo ja EU:ssa toimivat tytäryhtiöt paikallistuntemuksensa perusteella, sillä niissä tiedetään, mitkä kumppanisivustot ovat olennaisia vähittäiskaupan liiketoiminnalle niiden paikallismarkkinoilla (520). LuxOpCo on palkannut tätä tarkoitusta varten EU:n markkinoinnista vastaavan johtajan. EU:ssa toimivilla tytäryhtiöillä on omat sopimuksensa ja kumppanimaksunsa, ja kumppaniverkoston rakenne ja niissä perittävät maksut eroavat Yhdysvaltojen kumppaniverkostosta (521). |
| --- | --- |

(472)

Amazon myös väittää, että sen markkinointitoimet ovat suuressa määrin teknologiasta riippuvaisia. Amazonin mukaan sen tärkeimpiä markkinointitoimia ovat sponsoroidut linkit, kumppaniohjelma ja sähköpostimarkkinointi. Kuten johdanto-osan 173 kappaleessa on kuitenkin selitetty, paikallisten kumppanisivustojen hankkiminen kumppaniohjelmaan on paikallisten tiimien vastuulla. Euroopassa Amazonin verkkomarkkinoinnista vastaavat LuxOpCo ja EU:ssa toimivat tytäryhtiöt paikallistuntemuksensa perusteella, sillä niissä tiedetään, mitkä kumppanisivustot ovat olennaisia vähittäiskaupan liiketoiminnalle niiden paikallismarkkinoilla (520). LuxOpCo on palkannut tätä tarkoitusta varten EU:n markkinoinnista vastaavan johtajan. EU:ssa toimivilla tytäryhtiöillä on omat sopimuksensa ja kumppanimaksunsa, ja kumppaniverkoston rakenne ja niissä perittävät maksut eroavat Yhdysvaltojen kumppaniverkostosta (521).

520

521

9.2.1.2.2   LuxOpCon suorittamat toiminnot Amazonin vähittäiskauppa- ja palveluliiketoiminnassa Euroopassa

LuxOpCon suorittamat toiminnot Amazonin vähittäiskauppa- ja palveluliiketoiminnassa Euroopassa

| (473) | Siirtohinnoitteluraportin mukaan LuxOpCon oli tarkoitus toimia Amazonin Euroopan vähittäiskauppa- ja palveluliiketoimintojen pääkonttorina ja näistä toiminnoista pääasiallisesti vastaavana (522). Tämä tarkoittaa, että LuxOpCo vastasi Amazonin Euroopan liiketoimintojen strategisista päätöksistä sekä hallinnoi tämän liiketoiminnan tärkeimpiä fyysisiä osatekijöitä. |
| --- | --- |

(473)

Siirtohinnoitteluraportin mukaan LuxOpCon oli tarkoitus toimia Amazonin Euroopan vähittäiskauppa- ja palveluliiketoimintojen pääkonttorina ja näistä toiminnoista pääasiallisesti vastaavana (522). Tämä tarkoittaa, että LuxOpCo vastasi Amazonin Euroopan liiketoimintojen strategisista päätöksistä sekä hallinnoi tämän liiketoiminnan tärkeimpiä fyysisiä osatekijöitä.

522

| (474) | LuxOpCon johdon kokouspöytäkirjat sisältävät päätöslauselmat, jotka liittyvät LuxOpCon pääkonttoritehtävään sekä strategiseen päätöksentekoon, kuten tiettyjen yritysten ostamiseen (mm. [yritysostot X (523), Q (524), Y (525), R (526), Z (527)]), joihin sisältyi niiden henkisen omaisuuden hankkiminen; yhteisyritysten perustamiseen kolmansien osapuolten kanssa (528); LuxOpCon liiketoiminnan tai omaisuuden osittaiseen myymiseen muille yrityksille, esim. yritykselle [yritysosto Q] (529) tai [toinen Amazon-yhtiö] (530); ja takuiden myöntämiseen asiaan liittyville osapuolille (531). |
| --- | --- |

(474)

LuxOpCon johdon kokouspöytäkirjat sisältävät päätöslauselmat, jotka liittyvät LuxOpCon pääkonttoritehtävään sekä strategiseen päätöksentekoon, kuten tiettyjen yritysten ostamiseen (mm. [yritysostot X (523), Q (524), Y (525), R (526), Z (527)]), joihin sisältyi niiden henkisen omaisuuden hankkiminen; yhteisyritysten perustamiseen kolmansien osapuolten kanssa (528); LuxOpCon liiketoiminnan tai omaisuuden osittaiseen myymiseen muille yrityksille, esim. yritykselle [yritysosto Q] (529) tai [toinen Amazon-yhtiö] (530); ja takuiden myöntämiseen asiaan liittyville osapuolille (531).

mm.

523

524

525

526

527

528

529

530

531

| (475) | Kaikki Amazonin Euroopan verkkokaupan ja palveluliiketoiminnan strategiset tehtävät tarkastelujaksolla annettiin LuxOpColle. Näihin sisältyivät vähittäiskauppatoiminta itsessään, kolmansien osapuolten liiketoiminta, logistiikka, asiakaspalvelu, henkilöstöpalvelut ja rahoitus. LuxOpCo oli tämän liiketoiminnan pääasiallinen toimija, mikä tarkoittaa, että LuxOpCo teki strategiset päätökset ja oli vastuussa koko Euroopan toimintojen johtamisesta (532). LuxOpCo teki myös kaikki kauppatavaroihin ja hinnoitteluun (myyntiin vaikuttavat) strategiset päätökset, piti kirjaa myynneistä ja toimi asiakkaiden vastapuolena. LuxOpCo myös vastasi olennaisista kustannuksista (ks. taulukko 6) ja otti myyntiin ja varastoihin liittyvät riskit (533). |
| --- | --- |

(475)

Kaikki Amazonin Euroopan verkkokaupan ja palveluliiketoiminnan strategiset tehtävät tarkastelujaksolla annettiin LuxOpColle. Näihin sisältyivät vähittäiskauppatoiminta itsessään, kolmansien osapuolten liiketoiminta, logistiikka, asiakaspalvelu, henkilöstöpalvelut ja rahoitus. LuxOpCo oli tämän liiketoiminnan pääasiallinen toimija, mikä tarkoittaa, että LuxOpCo teki strategiset päätökset ja oli vastuussa koko Euroopan toimintojen johtamisesta (532). LuxOpCo teki myös kaikki kauppatavaroihin ja hinnoitteluun (myyntiin vaikuttavat) strategiset päätökset, piti kirjaa myynneistä ja toimi asiakkaiden vastapuolena. LuxOpCo myös vastasi olennaisista kustannuksista (ks. taulukko 6) ja otti myyntiin ja varastoihin liittyvät riskit (533).

532

533

| (476) | Euroopan vähittäiskauppa- ja palveluliiketoimintojen koordinoinnista ja strategisesta päätöksenteosta vastaavat ylimmän johdon työntekijät olivat LuxOpCon palveluksessa. LuxOpCon palveluksessa oli yli [500–600] kokoaikavastaavaa työntekijää, jotka varmistivat Euroopan vähittäiskauppatoiminnan yleiseurooppalaisen ja strategisen johtamisen, koordinoivat EU:ssa toimivien tytäryritysten toimintaa (534) sekä aineettomien hyödykkeiden muuttamista ja kehittämistä Euroopan markkinoita varten. Näissä toiminnoissa LuxOpCoa tukivat EU:ssa toimivat tytäryritykset, jotka toimivat palveluntarjoajina (535). EU:ssa toimivat tytäryhtiöt tarjosivat tiettyjä tukipalveluita LuxOpColle. Nämä liittyivät markkinointiin, huolintaan ja asiakaspalveluun. Ne eivät kuitenkaan ottaneet vastuuta myynnistä tai varastosta, koska nämä riskit olivat LuxOpCon vastuulla (536). |
| --- | --- |

(476)

Euroopan vähittäiskauppa- ja palveluliiketoimintojen koordinoinnista ja strategisesta päätöksenteosta vastaavat ylimmän johdon työntekijät olivat LuxOpCon palveluksessa. LuxOpCon palveluksessa oli yli [500–600] kokoaikavastaavaa työntekijää, jotka varmistivat Euroopan vähittäiskauppatoiminnan yleiseurooppalaisen ja strategisen johtamisen, koordinoivat EU:ssa toimivien tytäryritysten toimintaa (534) sekä aineettomien hyödykkeiden muuttamista ja kehittämistä Euroopan markkinoita varten. Näissä toiminnoissa LuxOpCoa tukivat EU:ssa toimivat tytäryritykset, jotka toimivat palveluntarjoajina (535). EU:ssa toimivat tytäryhtiöt tarjosivat tiettyjä tukipalveluita LuxOpColle. Nämä liittyivät markkinointiin, huolintaan ja asiakaspalveluun. Ne eivät kuitenkaan ottaneet vastuuta myynnistä tai varastosta, koska nämä riskit olivat LuxOpCon vastuulla (536).

534

535

536

| (477) | Perustellakseen väitettä, jonka mukaan LuxOpCo suorittaa ainoastaan rutiiniluonteisia hallintatoimintoja, Amazon väitti, että ”sen liiketoimintamallin ytimessä on teknologia. Perinteisen vähittäiskaupan kaikki puolet on ajateltu uudelleen, jotta ne olisivat tehokkaampia, edullisempia ja etenkin asiakkaiden tarpeita paremmin vastaavia” (537). Se myös väitti, että ”Amazonin toiminnan laajuus tarkoittaa sitä, että liiketoiminnan käynnissä pitäminen olisi mahdotonta, jos se ei olisi erittäin pitkälle automatisoitua esimerkiksi varaston hallinnan, hinnoittelun ja tilausten käsittelyn osalta” (538). Vaikka aineettomat hyödykkeet ovat välttämättömiä Amazonin liiketoiminnoille Euroopassa (539), ne eivät ole itsessään tuotteita tai päämääriä, vaan ne vaativat lisäpanostuksia (540) ja taitotietoa, jotta niitä voidaan hyödyntää tulojen muodostamiseen (541). Kuten johdanto-osan 164–169 kappaleissa on selitetty, Amazonin verkkokaupan keskeisiä tekijöitä ovat valikoima, hinta ja kätevyys. Aineettomat hyödykkeet ovat väline, joilla varmistetaan näiden kolmen perustekijän asianmukainen toteutus (542). |
| --- | --- |

(477)

Perustellakseen väitettä, jonka mukaan LuxOpCo suorittaa ainoastaan rutiiniluonteisia hallintatoimintoja, Amazon väitti, että ”sen liiketoimintamallin ytimessä on teknologia. Perinteisen vähittäiskaupan kaikki puolet on ajateltu uudelleen, jotta ne olisivat tehokkaampia, edullisempia ja etenkin asiakkaiden tarpeita paremmin vastaavia” (537). Se myös väitti, että ”Amazonin toiminnan laajuus tarkoittaa sitä, että liiketoiminnan käynnissä pitäminen olisi mahdotonta, jos se ei olisi erittäin pitkälle automatisoitua esimerkiksi varaston hallinnan, hinnoittelun ja tilausten käsittelyn osalta” (538). Vaikka aineettomat hyödykkeet ovat välttämättömiä Amazonin liiketoiminnoille Euroopassa (539), ne eivät ole itsessään tuotteita tai päämääriä, vaan ne vaativat lisäpanostuksia (540) ja taitotietoa, jotta niitä voidaan hyödyntää tulojen muodostamiseen (541). Kuten johdanto-osan 164–169 kappaleissa on selitetty, Amazonin verkkokaupan keskeisiä tekijöitä ovat valikoima, hinta ja kätevyys. Aineettomat hyödykkeet ovat väline, joilla varmistetaan näiden kolmen perustekijän asianmukainen toteutus (542).

537

538

539

540

541

542

| (478) | Tarkastelujakson aikana nimenomaan LuxOpCo teki itsenäisesti EU:ssa toimivien tytäryritysten tukemana kaikki merkittävät strategiset päätökset, jotka liittyivät valikoimaan, hintaan ja kätevyyteen Euroopassa (543). Ratkaisevassa osassa kussakin näistä olennaisista tekijöistä oli LuxOpCon ja EU:ssa toimivien tytäryritysten erityinen taitotieto, mikä mahdollisti Amazonin liiketoimintamallin tuloksellisuuden Euroopassa. |
| --- | --- |

(478)

Tarkastelujakson aikana nimenomaan LuxOpCo teki itsenäisesti EU:ssa toimivien tytäryritysten tukemana kaikki merkittävät strategiset päätökset, jotka liittyivät valikoimaan, hintaan ja kätevyyteen Euroopassa (543). Ratkaisevassa osassa kussakin näistä olennaisista tekijöistä oli LuxOpCon ja EU:ssa toimivien tytäryritysten erityinen taitotieto, mikä mahdollisti Amazonin liiketoimintamallin tuloksellisuuden Euroopassa.

543

a)   Valikoima

| (479) | Kuten johdanto-osan 165 kappaleessa on selitetty, valikoiman ja vähittäismyynnistä saatavan tuoton välillä on vahva yhteys. Valikoiman laajentaminen ja kaikista vähittäismyyjistä laajimman valikoiman ylläpitäminen muodostuivat tärkeimmäksi Amazonin menestystä Euroopassa selittäväksi tekijäksi (544). Tätä näkemystä vahvistivat Amazonin sisäisten asiakaskyselyiden tulokset, joiden mukaan asiakkaille saatavilla oleva [...] muodostaa suurimman asiakastyytyväisyyden saksalaisten ([60–70] prosenttia) (545) ja ranskalaisten asiakkaiden ([50–60] prosenttia) (546) keskuudessa. |
| --- | --- |

(479)

Kuten johdanto-osan 165 kappaleessa on selitetty, valikoiman ja vähittäismyynnistä saatavan tuoton välillä on vahva yhteys. Valikoiman laajentaminen ja kaikista vähittäismyyjistä laajimman valikoiman ylläpitäminen muodostuivat tärkeimmäksi Amazonin menestystä Euroopassa selittäväksi tekijäksi (544). Tätä näkemystä vahvistivat Amazonin sisäisten asiakaskyselyiden tulokset, joiden mukaan asiakkaille saatavilla oleva [...] muodostaa suurimman asiakastyytyväisyyden saksalaisten ([60–70] prosenttia) (545) ja ranskalaisten asiakkaiden ([50–60] prosenttia) (546) keskuudessa.

544

545

546

| (480) | Päätökset tietyllä alueella tai tietyssä maassa myytävistä tuoteryhmistä tehdään paikallisia markkinoita, tuotteita ja asiakkaita koskevan tiedon perusteella (547). Teknologia ei yksin riitä, sillä valikoiman määrittelyssä tarvitaan ihmisten panosta (548). Asiakkaiden ostohalujen tunteminen ja oikeiden myyjien valitseminen, joilla varmistetaan kokonaisvaltainen valikoima, on osa Amazonin paikallisten vähittäiskauppatiimien ainutlaatuista ja ratkaisevan tärkeää osaamista (549). Euroopassa LuxOpCo määrittelee valikoiman EU:ssa toimivien tytäryritysten tuella (550). |
| --- | --- |

(480)

Päätökset tietyllä alueella tai tietyssä maassa myytävistä tuoteryhmistä tehdään paikallisia markkinoita, tuotteita ja asiakkaita koskevan tiedon perusteella (547). Teknologia ei yksin riitä, sillä valikoiman määrittelyssä tarvitaan ihmisten panosta (548). Asiakkaiden ostohalujen tunteminen ja oikeiden myyjien valitseminen, joilla varmistetaan kokonaisvaltainen valikoima, on osa Amazonin paikallisten vähittäiskauppatiimien ainutlaatuista ja ratkaisevan tärkeää osaamista (549). Euroopassa LuxOpCo määrittelee valikoiman EU:ssa toimivien tytäryritysten tuella (550).

547

548

549

550

| (481) | Menestyäkseen Euroopassa Amazonin täytyi kehittää erikoisasiantuntemusta, jotta se pystyi vastaamaan asiakkaiden ainutlaatuisiin, paikallisiin tarpeisiin. Amazon kehitti tätä asiantuntemusta investoimalla voimakkaasti paikallistason läsnäoloon kussakin maassa ja olemalla siitä riippuvainen (551). Saksassa, Ranskassa ja Isossa-Britanniassa LuxOpCo hyötyi paikallisesta työvoimasta, joka räätälöi Amazonin tarjoukset kyseisten maiden kuluttajille sopiviksi (552). Saksassa oikean valikoiman varmistamiseen palkattiin alkuvaiheessa 100–200 työntekijää. Myöhemmin tämä luku kasvoi (553). Amazonin ranskalainen työvoima kasvoi nopeammin kuin sen tulot vuosien 2004 ja 2012 välillä 297 työntekijästä 5 273 työntekijään, ts. työvoiman määrä 17,8-kertaistui samaan aikaan, kun myynti Ranskassa kasvoi vain 13,4-kertaiseksi (554). Isossa-Britanniassa vähittäiskauppaan palkattiin 260 työntekijää vuonna 2011. Amazonin sisäisessä suunnittelussa ennustettiin silloin, että kasvua olisi vuoteen 2015 mennessä [200–300] työntekijästä [400–500] työntekijään (555). Kaikki nämä työntekijät olivat EU:ssa toimivien tytäryritysten palkkaamia. |
| --- | --- |

(481)

Menestyäkseen Euroopassa Amazonin täytyi kehittää erikoisasiantuntemusta, jotta se pystyi vastaamaan asiakkaiden ainutlaatuisiin, paikallisiin tarpeisiin. Amazon kehitti tätä asiantuntemusta investoimalla voimakkaasti paikallistason läsnäoloon kussakin maassa ja olemalla siitä riippuvainen (551). Saksassa, Ranskassa ja Isossa-Britanniassa LuxOpCo hyötyi paikallisesta työvoimasta, joka räätälöi Amazonin tarjoukset kyseisten maiden kuluttajille sopiviksi (552). Saksassa oikean valikoiman varmistamiseen palkattiin alkuvaiheessa 100–200 työntekijää. Myöhemmin tämä luku kasvoi (553). Amazonin ranskalainen työvoima kasvoi nopeammin kuin sen tulot vuosien 2004 ja 2012 välillä 297 työntekijästä 5 273 työntekijään, ts. työvoiman määrä 17,8-kertaistui samaan aikaan, kun myynti Ranskassa kasvoi vain 13,4-kertaiseksi (554). Isossa-Britanniassa vähittäiskauppaan palkattiin 260 työntekijää vuonna 2011. Amazonin sisäisessä suunnittelussa ennustettiin silloin, että kasvua olisi vuoteen 2015 mennessä [200–300] työntekijästä [400–500] työntekijään (555). Kaikki nämä työntekijät olivat EU:ssa toimivien tytäryritysten palkkaamia.

551

552

553

554

555

| (482) | Amazonin kokemukset Ranskan markkinoille tulemisesta osoittavat paikallisen läsnäolon rakentamisen merkityksen. Amazon tuli Ranskan markkinoille vuonna 2000, mutta ei hankkinut olemassa olevaa verkkokauppaa, vaan luotti täysin omaan tuotemerkkiinsä ja teknologiaansa. Tuolloin Ranskan verkkokauppaa hallitsivat paikalliset toimijat, joilla oli tietoa ranskalaisista kuluttajista ja markkinaolosuhteista (556). Lisäksi julkinen internetiä edeltävä verkkopalvelu Minitel oli yhä laajasti käytössä, ja sillä oli suuri markkinaosuus verkkokaupasta. Amazon.fr-sivusto myi aluksi kirjoja, CD-levyjä ja DVD-levyjä. Amazonin toiminta Ranskassa jäi useista syistä jälkeen Amazonin alkuperäisistä odotuksista. Lisäksi Amazon.fr kohtasi merkittäviä haasteita sääntelyssä (557). Tämä esti Amazonin markkinoille tunkeutumista. Vuonna 2004 Amazon.fr oli yhä pieni toimija, mikä johtui alennushintoja koskevista rajoituksista ja verkkokaupan matalasta käyttöasteesta (558). Amazon siirsi lähes kaikki sen paikallisista työntekijöistä Amazon.co.uk-yritykseen, ja Ranskan viranomaiset vaativat sitä toimittamaan ”sosiaaliohjelman”, joka perustelisi siirron (559) ja sen työntekijöiden vähentämisen 70:stä 18:aan (560). Tässä vaiheessa Amazon harkitsi ranskalaisen verkkosivuston ja Ranskan toimintojen sulkemista (561). Amazon.fr saatiin toimimaan tekemällä investointeja valikoiman kasvuohjelmaan, jonka ottivat käyttöön uudet ranskalaiset työntekijät, joilla oli paikallismarkkinoiden tuntemusta (562). Näiden työntekijöiden paikallinen toiminta oli ratkaisevassa osassa laajennettaessa uusiin tuoteryhmiin. Paikalliset työntekijät tunsivat paikallisen maun ja pystyivät luomaan ja ylläpitämään suhteita tavarantoimittajiin (563), neuvottelemaan lisenssisopimuksista maan tekijänoikeuden haltijoiden ja tekijänoikeusorganisaatioiden kanssa (564) ja määrittelemään paikallisen hinnoittelun. Toisin sanoen Amazonin piti lisätä paikallistuntemustaan rekrytoimalla ranskalaista työvoimaa, jotta sen tuote- ja palvelutarjoukset houkuttelisivat ranskalaisia kuluttajia. |
| --- | --- |

(482)

Amazonin kokemukset Ranskan markkinoille tulemisesta osoittavat paikallisen läsnäolon rakentamisen merkityksen. Amazon tuli Ranskan markkinoille vuonna 2000, mutta ei hankkinut olemassa olevaa verkkokauppaa, vaan luotti täysin omaan tuotemerkkiinsä ja teknologiaansa. Tuolloin Ranskan verkkokauppaa hallitsivat paikalliset toimijat, joilla oli tietoa ranskalaisista kuluttajista ja markkinaolosuhteista (556). Lisäksi julkinen internetiä edeltävä verkkopalvelu Minitel oli yhä laajasti käytössä, ja sillä oli suuri markkinaosuus verkkokaupasta. Amazon.fr-sivusto myi aluksi kirjoja, CD-levyjä ja DVD-levyjä. Amazonin toiminta Ranskassa jäi useista syistä jälkeen Amazonin alkuperäisistä odotuksista. Lisäksi Amazon.fr kohtasi merkittäviä haasteita sääntelyssä (557). Tämä esti Amazonin markkinoille tunkeutumista. Vuonna 2004 Amazon.fr oli yhä pieni toimija, mikä johtui alennushintoja koskevista rajoituksista ja verkkokaupan matalasta käyttöasteesta (558). Amazon siirsi lähes kaikki sen paikallisista työntekijöistä Amazon.co.uk-yritykseen, ja Ranskan viranomaiset vaativat sitä toimittamaan ”sosiaaliohjelman”, joka perustelisi siirron (559) ja sen työntekijöiden vähentämisen 70:stä 18:aan (560). Tässä vaiheessa Amazon harkitsi ranskalaisen verkkosivuston ja Ranskan toimintojen sulkemista (561). Amazon.fr saatiin toimimaan tekemällä investointeja valikoiman kasvuohjelmaan, jonka ottivat käyttöön uudet ranskalaiset työntekijät, joilla oli paikallismarkkinoiden tuntemusta (562). Näiden työntekijöiden paikallinen toiminta oli ratkaisevassa osassa laajennettaessa uusiin tuoteryhmiin. Paikalliset työntekijät tunsivat paikallisen maun ja pystyivät luomaan ja ylläpitämään suhteita tavarantoimittajiin (563), neuvottelemaan lisenssisopimuksista maan tekijänoikeuden haltijoiden ja tekijänoikeusorganisaatioiden kanssa (564) ja määrittelemään paikallisen hinnoittelun. Toisin sanoen Amazonin piti lisätä paikallistuntemustaan rekrytoimalla ranskalaista työvoimaa, jotta sen tuote- ja palvelutarjoukset houkuttelisivat ranskalaisia kuluttajia.

556

557

558

559

560

561

562

563

564

| (483) | Kuten johdanto-osan 167 kappaleessa selitetään, Amazon luo valikoimaa i) markkinoilla aktiivisten vähittäismyyjien hankkimisen, ii) tavarantoimittajien kanssa muodostettujen kumppanuuksien ja iii) kolmannen osapuolen ohjelmien, kuten Marketplacen, kautta. Kaikissa näissä kolmessa tapauksessa LuxOpCon rooli yhdessä sitä tukevien EU:ssa toimivien tytäryritysten kanssa oli ratkaiseva, sillä se varmisti Amazonin Euroopan-toimintojen menestymisen. |
| --- | --- |

(483)

Kuten johdanto-osan 167 kappaleessa selitetään, Amazon luo valikoimaa i) markkinoilla aktiivisten vähittäismyyjien hankkimisen, ii) tavarantoimittajien kanssa muodostettujen kumppanuuksien ja iii) kolmannen osapuolen ohjelmien, kuten Marketplacen, kautta. Kaikissa näissä kolmessa tapauksessa LuxOpCon rooli yhdessä sitä tukevien EU:ssa toimivien tytäryritysten kanssa oli ratkaiseva, sillä se varmisti Amazonin Euroopan-toimintojen menestymisen.

| (484) | Yritysostot: Tullakseen Saksan ja Ison-Britannian markkinoille ja muodostaakseen yritykset, joista myöhemmin tuli EU:ssa toimivia tytäryrityksiä, Amazon osti paikallisia toimijoita ja rakensi liiketoimintaansa niiden markkinatuntemuksen ja asiakastietojen varaan (565). Saksassa Amazon osti vuonna 1998 Telebuch/ABC Bücherdienstin, jolla oli jo valmiiksi noin 100 000 asiakasta, huolintakeskus ja asiakaspalvelutiimi, jonka työntekijät olivat saksalaisia (566). Isossa-Britanniassa Amazon osti bookpages.co.uk:n tavoitteenaan ”[...] tarjota eurooppalaisille asiakkaille nopeasti samanlainen yhdistelmä valikoimaa, palvelua ja arvoa [...]” (567). Yritysostoja koskevassa tiedotteessaan Amazon totesi, että se ”odottaa Bookpages- ja Telebuch-verkkokauppojen muodostuvan sen Euroopan markkinoille suuntautuvan laajenemisen kulmakiviksi.” (568) Toisin sanoen Amazon aloitti liiketoimintansa ostamalla paikallisen vähittäiskaupan asiantuntemusta, jota sillä ei itsellään ollut, käynnistääkseen oman vähittäiskauppaliiketoimintansa Euroopassa. |
| --- | --- |

(484)

Yritysostot: Tullakseen Saksan ja Ison-Britannian markkinoille ja muodostaakseen yritykset, joista myöhemmin tuli EU:ssa toimivia tytäryrityksiä, Amazon osti paikallisia toimijoita ja rakensi liiketoimintaansa niiden markkinatuntemuksen ja asiakastietojen varaan (565). Saksassa Amazon osti vuonna 1998 Telebuch/ABC Bücherdienstin, jolla oli jo valmiiksi noin 100 000 asiakasta, huolintakeskus ja asiakaspalvelutiimi, jonka työntekijät olivat saksalaisia (566). Isossa-Britanniassa Amazon osti bookpages.co.uk:n tavoitteenaan ”[...] tarjota eurooppalaisille asiakkaille nopeasti samanlainen yhdistelmä valikoimaa, palvelua ja arvoa [...]” (567). Yritysostoja koskevassa tiedotteessaan Amazon totesi, että se ”odottaa Bookpages- ja Telebuch-verkkokauppojen muodostuvan sen Euroopan markkinoille suuntautuvan laajenemisen kulmakiviksi.” (568) Toisin sanoen Amazon aloitti liiketoimintansa ostamalla paikallisen vähittäiskaupan asiantuntemusta, jota sillä ei itsellään ollut, käynnistääkseen oman vähittäiskauppaliiketoimintansa Euroopassa.

565

566

567

568

| (485) | Kumppanuudet tavarantoimittajien kanssa: Houkutellakseen asiakkaita LuxOpCon ja sen EU:ssa toimivien tytäryritysten täytyi valita paikallisten asiakkaiden ostomieltymyksiin vastaavia tavarantoimittajia ja muodostaa heidän kanssaan kumppanuuksia. LuxOpCo määritteli periaatteet ja parhaat käytännöt uusien tuoteryhmien valintaan ja lanseeraamiseen, järjesti kumppanuudet tavarantoimittajien kanssa oman vähittäismyyntiorganisaationsa kautta ja määritteli vakiomalliset sopimusehdot tavarantoimittajille (569). EU:ssa toimivissa tytäryrityksissä työskentelevät paikalliset hankintapäälliköt valitsivat ja rekrytoivat myyjiä EU:n verkkosivustoja varten ja kasvattivat näin Amazonin valikoimaa (570). Tarkastelujakson aikana LuxOpCo ja sen EU:ssa toimivat tytäryritykset lanseerasivat [10–20] uutta tuoteryhmää sekä Saksassa että Isossa-Britanniassa, samalla kun Ranskassa lanseerattiin [10–20] uutta tuoteryhmää. Joissakin tapauksissa neuvottelut tavarantoimittajien kanssa kestivät useita vuosia ennen kuin he suostuivat myymään tuotteitaan Amazonin verkkosivuston kautta (571). Lisäksi eurooppalaisen huolintaverkoston rakentamisen, hallinnan ja toiminnan avulla LuxOpCo varmisti yleisen Euroopan laajuisen valikoiman eurooppalaisille asiakkailleen (572). |
| --- | --- |

(485)

Kumppanuudet tavarantoimittajien kanssa: Houkutellakseen asiakkaita LuxOpCon ja sen EU:ssa toimivien tytäryritysten täytyi valita paikallisten asiakkaiden ostomieltymyksiin vastaavia tavarantoimittajia ja muodostaa heidän kanssaan kumppanuuksia. LuxOpCo määritteli periaatteet ja parhaat käytännöt uusien tuoteryhmien valintaan ja lanseeraamiseen, järjesti kumppanuudet tavarantoimittajien kanssa oman vähittäismyyntiorganisaationsa kautta ja määritteli vakiomalliset sopimusehdot tavarantoimittajille (569). EU:ssa toimivissa tytäryrityksissä työskentelevät paikalliset hankintapäälliköt valitsivat ja rekrytoivat myyjiä EU:n verkkosivustoja varten ja kasvattivat näin Amazonin valikoimaa (570). Tarkastelujakson aikana LuxOpCo ja sen EU:ssa toimivat tytäryritykset lanseerasivat [10–20] uutta tuoteryhmää sekä Saksassa että Isossa-Britanniassa, samalla kun Ranskassa lanseerattiin [10–20] uutta tuoteryhmää. Joissakin tapauksissa neuvottelut tavarantoimittajien kanssa kestivät useita vuosia ennen kuin he suostuivat myymään tuotteitaan Amazonin verkkosivuston kautta (571). Lisäksi eurooppalaisen huolintaverkoston rakentamisen, hallinnan ja toiminnan avulla LuxOpCo varmisti yleisen Euroopan laajuisen valikoiman eurooppalaisille asiakkailleen (572).

569

570

571

572

| (486) | Kolmansien osapuolten ohjelmat: Amazonin Marketplace oli aluksi Euroopassa tuntematon (573). LuxOpCo ja sen EU:ssa toimivat tytäryritykset toivat Marketplacen käynnistämiseen ja toiminnan ylläpitoon tarvittavan asiantuntemuksen, ja he myös tekivät sitä koskevat strategiset päätökset, jotta ohjelma ja sen teknologia menestyisivät (574). He perustivat paikallisia rekrytointitiimejä Saksaan, Ranskaan ja Isoon-Britanniaan. Puhuessaan paikallisia kieliä he pystyivät etsimään tuotemyyjiä ja heidän tuotetietojaan, ottamaan yhteyttä potentiaalisiin Marketplace-myyjiin ja suostuttelemaan heitä liittymään ohjelmaan. Rekrytoijat myivät Marketplace-palvelua ja sen lisäksi tukivat potentiaalisesti myyjinä toimivia kolmansia osapuolia lanseeraamalla heidän tarjouksiaan Amazonin EU-verkkosivustoilla alustan hyvän tuntemuksensa ansiosta (575). |
| --- | --- |

(486)

Kolmansien osapuolten ohjelmat: Amazonin Marketplace oli aluksi Euroopassa tuntematon (573). LuxOpCo ja sen EU:ssa toimivat tytäryritykset toivat Marketplacen käynnistämiseen ja toiminnan ylläpitoon tarvittavan asiantuntemuksen, ja he myös tekivät sitä koskevat strategiset päätökset, jotta ohjelma ja sen teknologia menestyisivät (574). He perustivat paikallisia rekrytointitiimejä Saksaan, Ranskaan ja Isoon-Britanniaan. Puhuessaan paikallisia kieliä he pystyivät etsimään tuotemyyjiä ja heidän tuotetietojaan, ottamaan yhteyttä potentiaalisiin Marketplace-myyjiin ja suostuttelemaan heitä liittymään ohjelmaan. Rekrytoijat myivät Marketplace-palvelua ja sen lisäksi tukivat potentiaalisesti myyjinä toimivia kolmansia osapuolia lanseeraamalla heidän tarjouksiaan Amazonin EU-verkkosivustoilla alustan hyvän tuntemuksensa ansiosta (575).

573

574

575

| (487) | Rekrytoijien lisäksi Luxemburgiin perustettiin myös teknisiä tiimejä LuxOpCon alaisuuteen, nämä olivat tiimejä, jotka vastasivat sähköisen asiakassuhteen perustamisesta. Nämä tiimit muodostuivat IT-asiantuntijoista, jotka rakensivat tietoteknisiä työkaluja tai tarjosivat tarvittavan panoksen tällaisten työkalujen rakentamiseen, jotta uuden myyjän tarjoukset voitiin saada EU:ssa toimiville sivustoille. Sähköisestä asiakassuhteesta vastaavien tiimien työ alkoi vuonna 2006, ja siitä tuli ajan myötä entistä tärkeämpää erityisesti, kun Marketplaceen oli tarkoitus integroida suurempia myyjiä, joiden valikoimaan kuului useita tuhansia tuotteita (576). Sähköisestä asiakassuhteesta vastaavien tiimien lisäksi kolmansista osapuolista koostuvassa LuxOpCon ohjelmatiimissä (Marketplace) työskenteli vuoteen 2013 mennessä myös [10–20] ohjelmistokehittäjää (577). Johdanto-osan 167 kappaleessa mainittu tekninen tilinhallinta järjestettiin LuxOpCoon toimimaan saksaksi, ranskaksi ja englanniksi (578). |
| --- | --- |

(487)

Rekrytoijien lisäksi Luxemburgiin perustettiin myös teknisiä tiimejä LuxOpCon alaisuuteen, nämä olivat tiimejä, jotka vastasivat sähköisen asiakassuhteen perustamisesta. Nämä tiimit muodostuivat IT-asiantuntijoista, jotka rakensivat tietoteknisiä työkaluja tai tarjosivat tarvittavan panoksen tällaisten työkalujen rakentamiseen, jotta uuden myyjän tarjoukset voitiin saada EU:ssa toimiville sivustoille. Sähköisestä asiakassuhteesta vastaavien tiimien työ alkoi vuonna 2006, ja siitä tuli ajan myötä entistä tärkeämpää erityisesti, kun Marketplaceen oli tarkoitus integroida suurempia myyjiä, joiden valikoimaan kuului useita tuhansia tuotteita (576). Sähköisestä asiakassuhteesta vastaavien tiimien lisäksi kolmansista osapuolista koostuvassa LuxOpCon ohjelmatiimissä (Marketplace) työskenteli vuoteen 2013 mennessä myös [10–20] ohjelmistokehittäjää (577). Johdanto-osan 167 kappaleessa mainittu tekninen tilinhallinta järjestettiin LuxOpCoon toimimaan saksaksi, ranskaksi ja englanniksi (578).

576

577

578

| (488) | Sisäisessä suunnitelmassaan Amazon kuvasi, kuinka Marketplacen laajeneminen [...] voitaisiin saavuttaa laajentamalla Luxemburgin, Saksan, Ranskan ja Ison-Britannian myyntiorganisaatioita, ja että italian ja espanjan kieli otettaisiin mukaan myyntitoimintaan (579). Luodakseen alustavan myyjinä toimivien kolmansien osapuolten verkoston, joka muodostaisi perustan myöhemmälle teknologisten ratkaisujen palvelemalle automatisoidulle itsepalveluympäristölle, Amazon tarvitsi paikallismarkkinoita tuntevien asiantuntijoiden työpanosta, kuten Amazonin toiminnan käynnistäminen Italiassa ja Espanjassa osoitti, joissa LuxOpCon työntekijöiden täytyi kutsua potentiaalisia myyjiä Marketplacelle solmiakseen kumppanuuksia (580). Amazon havaitsi myös, että Marketplacen aktiivisiin myyjiin sovellettiin sekä paikallisia että eurooppalaisia säännöksiä, ja tästä syystä he tarvitsivat erityisohjeita, joilla varmistaa lakien noudattaminen. Marketplacen myyjille annettu opastus perustui eurooppalaisen huolintaverkoston kehittämisen yhteydessä syntyneeseen asiantuntemukseen (581). |
| --- | --- |

(488)

Sisäisessä suunnitelmassaan Amazon kuvasi, kuinka Marketplacen laajeneminen [...] voitaisiin saavuttaa laajentamalla Luxemburgin, Saksan, Ranskan ja Ison-Britannian myyntiorganisaatioita, ja että italian ja espanjan kieli otettaisiin mukaan myyntitoimintaan (579). Luodakseen alustavan myyjinä toimivien kolmansien osapuolten verkoston, joka muodostaisi perustan myöhemmälle teknologisten ratkaisujen palvelemalle automatisoidulle itsepalveluympäristölle, Amazon tarvitsi paikallismarkkinoita tuntevien asiantuntijoiden työpanosta, kuten Amazonin toiminnan käynnistäminen Italiassa ja Espanjassa osoitti, joissa LuxOpCon työntekijöiden täytyi kutsua potentiaalisia myyjiä Marketplacelle solmiakseen kumppanuuksia (580). Amazon havaitsi myös, että Marketplacen aktiivisiin myyjiin sovellettiin sekä paikallisia että eurooppalaisia säännöksiä, ja tästä syystä he tarvitsivat erityisohjeita, joilla varmistaa lakien noudattaminen. Marketplacen myyjille annettu opastus perustui eurooppalaisen huolintaverkoston kehittämisen yhteydessä syntyneeseen asiantuntemukseen (581).

579

580

581

| (489) | Vuonna 2009 vain [25–30] prosenttia kaupan kokonaismyynnistä tuli myyjinä toimivilta kolmansilta osapuolilta, jotka olivat rekisteröityneet aikaisemmin itsepalvelussa (582). Vuonna 2012 kolmansien osapuolten myynti kattoi hieman yli [40–45] prosenttia Amazonin myynnistä Euroopassa (583). |
| --- | --- |

(489)

Vuonna 2009 vain [25–30] prosenttia kaupan kokonaismyynnistä tuli myyjinä toimivilta kolmansilta osapuolilta, jotka olivat rekisteröityneet aikaisemmin itsepalvelussa (582). Vuonna 2012 kolmansien osapuolten myynti kattoi hieman yli [40–45] prosenttia Amazonin myynnistä Euroopassa (583).

582

583

b)   Hinta

| (490) | Amazon väittää, että hinnoittelu on hyvin automatisoitua, lukuun ottamatta erikoistapauksia, ja LuxOpCon ei tarvinnut muuttaa sen hinnoittelualgoritmin automaattisesti asettamia hintoja (584). Komissio myöntää, että Amazon käyttää hinnoittelualgoritmia vähittäiskauppatoiminnoissaan. Tästä huolimatta hinnoittelualgoritmi on ainoastaan väline, jolla voidaan panna täytäntöön hinnoittelupolitiikkaa, jota LuxOpCo on päättänyt käyttää Euroopassa. |
| --- | --- |

(490)

Amazon väittää, että hinnoittelu on hyvin automatisoitua, lukuun ottamatta erikoistapauksia, ja LuxOpCon ei tarvinnut muuttaa sen hinnoittelualgoritmin automaattisesti asettamia hintoja (584). Komissio myöntää, että Amazon käyttää hinnoittelualgoritmia vähittäiskauppatoiminnoissaan. Tästä huolimatta hinnoittelualgoritmi on ainoastaan väline, jolla voidaan panna täytäntöön hinnoittelupolitiikkaa, jota LuxOpCo on päättänyt käyttää Euroopassa.

584

| (491) | Ilman EU:ssa toimivilta tytäryrityksiltä saatua yksittäisiä paikallismarkkinoita koskevaa taitotietoa algoritmi ei olisi toiminut tehokkaasti (585). Tuotteiden hinnat Amazonin sivustoilla ovat paikallisia, ja kullakin maalla on erilainen tapa lähestyä hinnoittelua (586). Tämä johtuu siitä, että eri maissa paikalliset kilpailijat ovat erilaisia, kilpailuympäristö on erilainen ja hinnoittelujärjestelmät ovat erilaisia, eri tavarantoimittajat asettavat erilaiset hinnat eri paikoissa, paikalliset lait ja määräykset vaihtelevat ja että esimerkiksi myös kiinteitä hintoja käytetään (587). Amazonin hinnoittelualgoritmin tärkein tekijä on [...] Koska [...] hinnat muuttuvat markkinoilla jatkuvasti, sen täytyy [...] seurata [...] hinnoittelua (588). Euroopassa tämän tekee LuxOpCo EU:ssa toimivien tytäryritystensä tuella. |
| --- | --- |

(491)

Ilman EU:ssa toimivilta tytäryrityksiltä saatua yksittäisiä paikallismarkkinoita koskevaa taitotietoa algoritmi ei olisi toiminut tehokkaasti (585). Tuotteiden hinnat Amazonin sivustoilla ovat paikallisia, ja kullakin maalla on erilainen tapa lähestyä hinnoittelua (586). Tämä johtuu siitä, että eri maissa paikalliset kilpailijat ovat erilaisia, kilpailuympäristö on erilainen ja hinnoittelujärjestelmät ovat erilaisia, eri tavarantoimittajat asettavat erilaiset hinnat eri paikoissa, paikalliset lait ja määräykset vaihtelevat ja että esimerkiksi myös kiinteitä hintoja käytetään (587). Amazonin hinnoittelualgoritmin tärkein tekijä on [...] Koska [...] hinnat muuttuvat markkinoilla jatkuvasti, sen täytyy [...] seurata [...] hinnoittelua (588). Euroopassa tämän tekee LuxOpCo EU:ssa toimivien tytäryritystensä tuella.

585

586

587

588

| (492) | Amazonin EU:n toimintatapa- ja menettelyopas selventää LuxOpCon ja EU:ssa toimivien tytäryritysten roolia hinnoittelussa (589). Siinä selitetään, että EU:n vähittäiskaupan hinnoittelukomitea on yksin vastuussa hinnoitteluohjeista, jotka on annettu Amazonin EU:n verkkosivustojen kautta tarjoamista tuotteista. Tämä komitea koostuu pelkästään LuxOpCon työntekijöistä, joita ovat: Rahoituksen varapääjohtaja, Eurooppa, Euroopan oikeusasioista vastaava johtaja ja Euroopan vähittäiskauppatoiminnan varapääjohtajat. Komitean vastuulla on hyväksyä kaikki vähittäishinnat EU:n sivustoilla ja muut niihin liittyvät asiat, kuten tavarantoimittajien alennukset. Muiden yhtiöiden kuin LuxOpCon työntekijät eivät voi ohittaa tämän komitean päätöksiä ja muiden yhtiöiden kuin LuxOpCon työntekijöiden (myös ylempien varapääjohtajien) tulee saada komitean hyväksyntä hintamuutoksille (590). LuxOpColla työskentelee myös Euroopan hinnoittelusta vastaava päällikkö, jonka täytyy olla yhtä mieltä hinnoista, erityisesti, mikäli ne eroavat algoritmin asettamista hinnoista (591). Koska hinnoitteluväline panee komitean hinnoittelupolitiikkaa ja -sääntöjä koskevat päätökset täytäntöön, ei ole yllättävää, ettei LuxOpCon ole tarvinnut juurikaan puuttua tätä välinettä käyttämällä saatuihin hintoihin. LuxOpColla on myös [...]-tiimi, joka työskentelee Luxemburgissa. Se seuraa [...] hintoja [...] mittaamalla maailmanlaajuisia hintoja, myös Yhdysvaltojen hintoja (592). |
| --- | --- |

(492)

Amazonin EU:n toimintatapa- ja menettelyopas selventää LuxOpCon ja EU:ssa toimivien tytäryritysten roolia hinnoittelussa (589). Siinä selitetään, että EU:n vähittäiskaupan hinnoittelukomitea on yksin vastuussa hinnoitteluohjeista, jotka on annettu Amazonin EU:n verkkosivustojen kautta tarjoamista tuotteista. Tämä komitea koostuu pelkästään LuxOpCon työntekijöistä, joita ovat: Rahoituksen varapääjohtaja, Eurooppa, Euroopan oikeusasioista vastaava johtaja ja Euroopan vähittäiskauppatoiminnan varapääjohtajat. Komitean vastuulla on hyväksyä kaikki vähittäishinnat EU:n sivustoilla ja muut niihin liittyvät asiat, kuten tavarantoimittajien alennukset. Muiden yhtiöiden kuin LuxOpCon työntekijät eivät voi ohittaa tämän komitean päätöksiä ja muiden yhtiöiden kuin LuxOpCon työntekijöiden (myös ylempien varapääjohtajien) tulee saada komitean hyväksyntä hintamuutoksille (590). LuxOpColla työskentelee myös Euroopan hinnoittelusta vastaava päällikkö, jonka täytyy olla yhtä mieltä hinnoista, erityisesti, mikäli ne eroavat algoritmin asettamista hinnoista (591). Koska hinnoitteluväline panee komitean hinnoittelupolitiikkaa ja -sääntöjä koskevat päätökset täytäntöön, ei ole yllättävää, ettei LuxOpCon ole tarvinnut juurikaan puuttua tätä välinettä käyttämällä saatuihin hintoihin. LuxOpColla on myös [...]-tiimi, joka työskentelee Luxemburgissa. Se seuraa [...] hintoja [...] mittaamalla maailmanlaajuisia hintoja, myös Yhdysvaltojen hintoja (592).

589

590

591

592

| (493) | LuxOpCon ja EU:ssa toimivien tytäryritystensä vaikutus hinnoittelupäätöksiin on näkyvissä myös EU:n sivustoilla käynnistetyissä hintakampanjoissa. Esimerkiksi ensimmäisinä Saksan toimintavuosinaan Amazon.de keksi ns. ”hintatakuun”, jossa Amazon.de:n asiakkaita kannustettiin antamaan palautusta hintatiedoista saadakseen hyvitystä ostoistaan (593). Lisäksi koska kirjojen hinnat Saksassa ja Ranskassa ovat kiinteät, Amazon kehitti ilmaisen toimitusohjelman (594). Ohjelma, joka laski kirjojen hintoja välillisesti, vaikutti merkittävästi Amazonin kirjamyyntiin Saksassa (595) ja Ranskassa (596). Isossa-Britanniassa markkinoille tyypilliset erikoiset hintakampanjat, kuten [...], tekivät [...] hintakilpailun vaikeaksi [...]. Tästä syystä Amazon.co.uk:n täytyi keskittyä paikallisiin työntekijöihin, jotta se löytäisi nämä kampanjat ja voisi löytää keinoja kilpailla niiden kanssa tehokkaasti (597). |
| --- | --- |

(493)

LuxOpCon ja EU:ssa toimivien tytäryritystensä vaikutus hinnoittelupäätöksiin on näkyvissä myös EU:n sivustoilla käynnistetyissä hintakampanjoissa. Esimerkiksi ensimmäisinä Saksan toimintavuosinaan Amazon.de keksi ns. ”hintatakuun”, jossa Amazon.de:n asiakkaita kannustettiin antamaan palautusta hintatiedoista saadakseen hyvitystä ostoistaan (593). Lisäksi koska kirjojen hinnat Saksassa ja Ranskassa ovat kiinteät, Amazon kehitti ilmaisen toimitusohjelman (594). Ohjelma, joka laski kirjojen hintoja välillisesti, vaikutti merkittävästi Amazonin kirjamyyntiin Saksassa (595) ja Ranskassa (596). Isossa-Britanniassa markkinoille tyypilliset erikoiset hintakampanjat, kuten [...], tekivät [...] hintakilpailun vaikeaksi [...]. Tästä syystä Amazon.co.uk:n täytyi keskittyä paikallisiin työntekijöihin, jotta se löytäisi nämä kampanjat ja voisi löytää keinoja kilpailla niiden kanssa tehokkaasti (597).

593

594

595

596

597

c)   Kätevyys

| (494) | Amazonin sisäisten asiakastutkimustietojen mukaan sen lisäksi, että asiakkaat arvostavat [...] ([50–60] prosenttia), [...] ([50–60] prosenttia), [...] ([50–60] prosenttia), [...] ([50–60] prosenttia) (598), ja ranskalaiset asiakkaat arvostavat myös [...] ([50–60] prosenttia), [...] ([40–50] prosenttia) ja Amazonin [...] ([40–50] prosenttia) (599). |
| --- | --- |

(494)

Amazonin sisäisten asiakastutkimustietojen mukaan sen lisäksi, että asiakkaat arvostavat [...] ([50–60] prosenttia), [...] ([50–60] prosenttia), [...] ([50–60] prosenttia), [...] ([50–60] prosenttia) (598), ja ranskalaiset asiakkaat arvostavat myös [...] ([50–60] prosenttia), [...] ([40–50] prosenttia) ja Amazonin [...] ([40–50] prosenttia) (599).

598

599

| (495) | LuxOpCon tehtävä on sen EU:ssa toimivien tytäryritysten tuella varmistaa, että asiakkaat löytävät sen, mitä he etsivät EU:n sivustoilta (600). Ilman ihmisten panosta asiakkaat olisivat hukassa (601). LuxOpColla oli [60–70] kokoaikavastaavan hengen tiimi, joka työskenteli niin sanotussa lokalisointi- ja käännöstiimissä tarkastaen ja mukauttaen konekäännökset paikallisia standardeja vastaaviksi (602), niin että eurooppalaiset tuoteluettelot voitiin yhdistää sekä perustaa ja hallita eurooppalaista huolintaverkostoa, ja näin ollen helpottaa asiakkaiden tuotehakua Euroopan laajuisesta valikoimasta (603) ja kasvattaa valikoimaa (604). Amazon.de-yrityksen palveluksessa on sisällöntarkastustiimejä, jotka tarkastavat sisällön laadun tarkistuksilla, joilla varmistetaan verkkosivuston ulkonäkö ja tietojen esitystapa tukien asiakkaiden ostostapahtumaa (605). On myös tärkeää, että asiakaspalvelu on saatavilla asiakkaan omalla kielellä ja että asiakaspalvelussa ymmärretään paikalliset mieltymykset (606), kuten se, että saksalaiset asiakkaat odottavat tilaamilleen tavaroille nopeaa toimitusta (607). |
| --- | --- |

(495)

LuxOpCon tehtävä on sen EU:ssa toimivien tytäryritysten tuella varmistaa, että asiakkaat löytävät sen, mitä he etsivät EU:n sivustoilta (600). Ilman ihmisten panosta asiakkaat olisivat hukassa (601). LuxOpColla oli [60–70] kokoaikavastaavan hengen tiimi, joka työskenteli niin sanotussa lokalisointi- ja käännöstiimissä tarkastaen ja mukauttaen konekäännökset paikallisia standardeja vastaaviksi (602), niin että eurooppalaiset tuoteluettelot voitiin yhdistää sekä perustaa ja hallita eurooppalaista huolintaverkostoa, ja näin ollen helpottaa asiakkaiden tuotehakua Euroopan laajuisesta valikoimasta (603) ja kasvattaa valikoimaa (604). Amazon.de-yrityksen palveluksessa on sisällöntarkastustiimejä, jotka tarkastavat sisällön laadun tarkistuksilla, joilla varmistetaan verkkosivuston ulkonäkö ja tietojen esitystapa tukien asiakkaiden ostostapahtumaa (605). On myös tärkeää, että asiakaspalvelu on saatavilla asiakkaan omalla kielellä ja että asiakaspalvelussa ymmärretään paikalliset mieltymykset (606), kuten se, että saksalaiset asiakkaat odottavat tilaamilleen tavaroille nopeaa toimitusta (607).

600

601

602

603

604

605

606

607

| (496) | Kätevyys tarkoittaa myös sitä, että tuotteet toimitetaan edullisesti, nopeasti ja ennustettavasti. Nopeus, kätevyys ja palvelu lisäävät asiakastyytyväisyyttä, ja tästä syystä ne ovat kasvutekijöitä (608). Koska Amazonin logistiikkakustannukset ja sen toimitusten nopeus, luotettavuus ja täsmällisyys vaihtelevat maasta riippuen (609), logistinen taitotieto on välttämätöntä. Euroopassa (610) tämä taitotieto keskittyy LuxOpCoon ja sen EU:ssa toimiviin tytäryhtiöihin, joissa sitä myös kehitetään. |
| --- | --- |

(496)

Kätevyys tarkoittaa myös sitä, että tuotteet toimitetaan edullisesti, nopeasti ja ennustettavasti. Nopeus, kätevyys ja palvelu lisäävät asiakastyytyväisyyttä, ja tästä syystä ne ovat kasvutekijöitä (608). Koska Amazonin logistiikkakustannukset ja sen toimitusten nopeus, luotettavuus ja täsmällisyys vaihtelevat maasta riippuen (609), logistinen taitotieto on välttämätöntä. Euroopassa (610) tämä taitotieto keskittyy LuxOpCoon ja sen EU:ssa toimiviin tytäryhtiöihin, joissa sitä myös kehitetään.

608

609

610

| (497) | Huolintakeskukset toimivat Euroopassa eri tavalla kuin Yhdysvalloissa (611), ja Euroopan sisälläkin Huolintakeskuksilla on erilaisia toimintatapoja (612). Niiden mallit ja prosessit ovat erilaisia, ja niiden tulee noudattaa erilaisia standardeja (613). Amazonilla oli alkuvaiheessa vaikeuksia löytää päälliköitä, jotka tunsivat eurooppalaisten Huolintakeskusten toimintatavat (614). |
| --- | --- |

(497)

Huolintakeskukset toimivat Euroopassa eri tavalla kuin Yhdysvalloissa (611), ja Euroopan sisälläkin Huolintakeskuksilla on erilaisia toimintatapoja (612). Niiden mallit ja prosessit ovat erilaisia, ja niiden tulee noudattaa erilaisia standardeja (613). Amazonilla oli alkuvaiheessa vaikeuksia löytää päälliköitä, jotka tunsivat eurooppalaisten Huolintakeskusten toimintatavat (614).

611

612

613

614

| (498) | LuxOpCo työskentelee suunnittelu- ja sijoitustarkoituksessa läheisessä yhteistyössä EU:ssa toimivien tytäryritysten huolintatiimien sekä keskeisimpien vähittäismyyntitiimien kanssa. Nämä tiimit toimittavat sille tärkeimmät tarvittavat tiedot eli tuotteiden odotetut määrät ja tuotetyypit tai -luokat, jotka lisätään valikoimaan ja Huolintakeskuksiin (615). EU:ssa toimivien tytäryritysten keräämät tiedot vaikuttivat Huolintakeskusten pääomasijoituksiin sekä kustannus- ja marginaalilaskelmiin (616). Näiden tietojen hankkiminen edellyttää paikallisten markkinoiden tuntemusta, muun muassa suhteita paikallisiin vähittäisvähittäis- (617) ja tukkumyyjiin. |
| --- | --- |

(498)

LuxOpCo työskentelee suunnittelu- ja sijoitustarkoituksessa läheisessä yhteistyössä EU:ssa toimivien tytäryritysten huolintatiimien sekä keskeisimpien vähittäismyyntitiimien kanssa. Nämä tiimit toimittavat sille tärkeimmät tarvittavat tiedot eli tuotteiden odotetut määrät ja tuotetyypit tai -luokat, jotka lisätään valikoimaan ja Huolintakeskuksiin (615). EU:ssa toimivien tytäryritysten keräämät tiedot vaikuttivat Huolintakeskusten pääomasijoituksiin sekä kustannus- ja marginaalilaskelmiin (616). Näiden tietojen hankkiminen edellyttää paikallisten markkinoiden tuntemusta, muun muassa suhteita paikallisiin vähittäisvähittäis- (617) ja tukkumyyjiin.

615

616

617

| (499) | Asiakkaan mukavuuteen sisältyy myös luotettava asiakaspalvelu, joka puhuu asiakkaan kieltä ja ymmärtää asiakkaan kulttuuria (esimerkiksi tapaa palauttaa suuri osa ostetuista tavaroista). Yhdistyneessä kuningaskunnassa [kuvaus Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoiden ominaispiirteistä]. Tästä syystä Amazon.co.uk [...] vastatakseen kilpailijoiden tarjouksiin, kuten toimituksiin saman päivän aikana tai toimituksiin tiettyjen aikaikkunoiden sisällä (618). Saksassa [kuvaus Saksan markkinoiden ominaispiirteistä]. Amazon.de joutui käsittelemään [...] ja sen täytyi kehittää saksalaisissa huolintakeskuksissaan prosesseja, jotta [...] (619). |
| --- | --- |

(499)

Asiakkaan mukavuuteen sisältyy myös luotettava asiakaspalvelu, joka puhuu asiakkaan kieltä ja ymmärtää asiakkaan kulttuuria (esimerkiksi tapaa palauttaa suuri osa ostetuista tavaroista). Yhdistyneessä kuningaskunnassa [kuvaus Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoiden ominaispiirteistä]. Tästä syystä Amazon.co.uk [...] vastatakseen kilpailijoiden tarjouksiin, kuten toimituksiin saman päivän aikana tai toimituksiin tiettyjen aikaikkunoiden sisällä (618). Saksassa [kuvaus Saksan markkinoiden ominaispiirteistä]. Amazon.de joutui käsittelemään [...] ja sen täytyi kehittää saksalaisissa huolintakeskuksissaan prosesseja, jotta [...] (619).

618

619

9.2.1.2.3   LuxOpCon käyttämät varat

LuxOpCon käyttämät varat

| (500) | LuxOpCo käyttää merkittäviä varoja suorittaakseen 9.2.1.2.1 ja 9.2.1.2.2 jaksossa kuvatut toimintonsa. |
| --- | --- |

(500)

LuxOpCo käyttää merkittäviä varoja suorittaakseen 9.2.1.2.1 ja 9.2.1.2.2 jaksossa kuvatut toimintonsa.

| (501) | LuxOpCo omistaa Amazonin koko varasto-omaisuuden Euroopassa ja hallinnoi sitä, mikä on välttämätöntä Amazonin Euroopassa tapahtuvan vähittäismyyntitoiminnan kannalta. Tarkastelujakson aikana LuxOpCon taseeseen kirjatun varasto-omaisuuden määrä oli jopa [1,5–2] miljardia euroa. Sillä oli hallussaan myös ASE:n, AMEU:n ja EU:ssa toimivien tytäryritysten kaikki osakkeet. Se tarjoaa näille yrityksille rahoitusta vähittäismyyntiliiketoimintojen tarvitsemiin infrastruktuurilaajennuksiin, esim. huolintakeskusten rakentamiseen ja varusteluun sekä Euroopan datakeskuksen kapasiteetin laajentamiseen (620). LoveFilm Groupin ostamisen jälkeen LuxOpCo omisti myös tiettyjä aineellisia hyödykkeitä, joita se tarvitsee joihinkin sen palveluliiketoimintoihin, ts. suoratoistopalveluihin. |
| --- | --- |

(501)

LuxOpCo omistaa Amazonin koko varasto-omaisuuden Euroopassa ja hallinnoi sitä, mikä on välttämätöntä Amazonin Euroopassa tapahtuvan vähittäismyyntitoiminnan kannalta. Tarkastelujakson aikana LuxOpCon taseeseen kirjatun varasto-omaisuuden määrä oli jopa [1,5–2] miljardia euroa. Sillä oli hallussaan myös ASE:n, AMEU:n ja EU:ssa toimivien tytäryritysten kaikki osakkeet. Se tarjoaa näille yrityksille rahoitusta vähittäismyyntiliiketoimintojen tarvitsemiin infrastruktuurilaajennuksiin, esim. huolintakeskusten rakentamiseen ja varusteluun sekä Euroopan datakeskuksen kapasiteetin laajentamiseen (620). LoveFilm Groupin ostamisen jälkeen LuxOpCo omisti myös tiettyjä aineellisia hyödykkeitä, joita se tarvitsee joihinkin sen palveluliiketoimintoihin, ts. suoratoistopalveluihin.

620

| (502) | LuxOpCon kustannusrakenne osoittaa, että se käyttää merkittäviä varoja kattamaan aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen ja hallintaan liittyviä kustannuksia kokonaisuuteen kuuluvien toimintojen puitteissa (621). Komissio analysoi LuxOpCon kerryttämät tai ristiin laskutetut kustannukset suhteessa niiden merkittävyyteen aineettomien hyödykkeiden kehittämisen kannalta. Teknologian osalta tämä sisältää myös teknologiaan liittyvissä tehtävissä olevien työntekijöiden kustannukset. Se sisältää myös Luxemburgissa ja Irlannissa sijaitsevien palvelimien kustannukset. EU:n sisäiset verkkosivut toimivat näiden palvelinten ansiosta. Kustannusluokat ”Sovellusten kehityskulut” ja ”Datakeskus” (taulukko 8) vaikuttavat myös aineettomien hyödykkeiden teknologiseen puoleen. |
| --- | --- |

(502)

LuxOpCon kustannusrakenne osoittaa, että se käyttää merkittäviä varoja kattamaan aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen ja hallintaan liittyviä kustannuksia kokonaisuuteen kuuluvien toimintojen puitteissa (621). Komissio analysoi LuxOpCon kerryttämät tai ristiin laskutetut kustannukset suhteessa niiden merkittävyyteen aineettomien hyödykkeiden kehittämisen kannalta. Teknologian osalta tämä sisältää myös teknologiaan liittyvissä tehtävissä olevien työntekijöiden kustannukset. Se sisältää myös Luxemburgissa ja Irlannissa sijaitsevien palvelimien kustannukset. EU:n sisäiset verkkosivut toimivat näiden palvelinten ansiosta. Kustannusluokat ”Sovellusten kehityskulut” ja ”Datakeskus” (taulukko 8) vaikuttavat myös aineettomien hyödykkeiden teknologiseen puoleen.

621

| (503) | Tavaramerkin osalta LuxOpColle syntyi merkittäviä suoria markkinointikustannuksia (622), kuten taulukko 7 osoittaa. Tähän sisältyvät kustannukset ilmaisen toimituksen sisältävistä kampanjoista, jotka toteutetaan LuxOpCon kannattavuuden kustannuksella. Tällaiset kampanjat edistävät myyntiä ja parantavat asiakastyytyväisyyttä, mikä puolestaan lisää Amazonin brändin arvoa Euroopassa. Amazon Prime -ohjelma, jota LuxOpCo toteuttaa tehokkaasti Euroopan markkinoilla, on myös tunnistettu yhdeksi Yritys X:n keskeisimmäksi markkinointistrategiaksi (623). LuxOpCon maksettavaksi jäävien kuljetuskustannusten (624) ja asiakkailta veloitettavien kuljetuskustannusten (625) vertailu osoittaa, että vain pieni osa kustannuksista siirretään asiakkaiden maksettavaksi. Tilattujen tuotteiden lähettämisestä asiakkaille syntyvien kustannusten, jotka LuxOpCo myös kattaa, katsotaan yrityksen X mukaan myös vahvistavan Amazonin brändiä Euroopassa (626). |
| --- | --- |

(503)

Tavaramerkin osalta LuxOpColle syntyi merkittäviä suoria markkinointikustannuksia (622), kuten taulukko 7 osoittaa. Tähän sisältyvät kustannukset ilmaisen toimituksen sisältävistä kampanjoista, jotka toteutetaan LuxOpCon kannattavuuden kustannuksella. Tällaiset kampanjat edistävät myyntiä ja parantavat asiakastyytyväisyyttä, mikä puolestaan lisää Amazonin brändin arvoa Euroopassa. Amazon Prime -ohjelma, jota LuxOpCo toteuttaa tehokkaasti Euroopan markkinoilla, on myös tunnistettu yhdeksi Yritys X:n keskeisimmäksi markkinointistrategiaksi (623). LuxOpCon maksettavaksi jäävien kuljetuskustannusten (624) ja asiakkailta veloitettavien kuljetuskustannusten (625) vertailu osoittaa, että vain pieni osa kustannuksista siirretään asiakkaiden maksettavaksi. Tilattujen tuotteiden lähettämisestä asiakkaille syntyvien kustannusten, jotka LuxOpCo myös kattaa, katsotaan yrityksen X mukaan myös vahvistavan Amazonin brändiä Euroopassa (626).

622

623

624

625

626

| (504) | Amazon myöntää (627), että osa Euroopassa toimiville yrityksille aiheutuneista kustannuksista hyödyttää Amazonin maailmanlaajuisia aineettomia markkinointihyödykkeitä. Amazon kuitenkin väittää, että koska LuxSCS:llä on kaikkien Amazonin vähittäismyyntiliiketoiminnassa käyttämien tavaramerkkien oikeudet, se korvaa Euroopassa toimiville yrityksille aiheutuneet kustannukset joko suoraan tai välillisesti. LuxOpCo ei kuitenkaan ole veloittanut LuxSCS:ltä näitä kustannuksia suoraan. Markkinointikustannusten korvaamisen ei voida myöskään sanoa tapahtuneen välillisesti LuxOpCon LuxSCS:lle maksamien rojaltien alennuksena. Tarkastelujakson aikana ei havaittu poikkeamista kiistanalaisen veropäätöksen menetelmästä määriteltäessä rojalteja LuxOpCon hyväksi (628). Koska ei ole tunnistettu mitään tapaa, jolla LuxSCS olisi maksanut korvauksia LuxOpColle, katsotaan, että LuxOpCo on kattanut Euroopassa aiheutuneet maailmanlaajuisia aineettomia markkinointihyödykkeitä hyödyttävät kustannukset – sekä muut henkisen omaisuuden kehittämisestä syntyneet kustannukset (taulukko 6 ja taulukko 8). Myöskään sen tosiasian, että kiistanalaisen veropäätöksen soveltamisen mukaisesti LuxOpCo voi säilyttää merkittäviä rahoitusvaroja kattaakseen kustannuksensa voitollisesti, ei tulisi katsoa muodostavan minkäänlaista korvausta LuxSCS:ltä. LuxSCS ei saa tuloja miltään siihen liittyviltä tai riippumattomilta osapuolilta (629), ja kiistanalaisen veropäätöksen puuttuessa se ei voisi maksaa minkäänlaisia maksuja LuxOpColle (tai Amazon US:lle) omista varoistaan. Sen sijaan nimenomaan LuxOpColle syntyy tuloja myynnistä ja palveluista, ja sen vuoksi se pystyy kattamaan liiketoimintojensa käynnissä pitämisestä syntyvät kustannukset. |
| --- | --- |

(504)

Amazon myöntää (627), että osa Euroopassa toimiville yrityksille aiheutuneista kustannuksista hyödyttää Amazonin maailmanlaajuisia aineettomia markkinointihyödykkeitä. Amazon kuitenkin väittää, että koska LuxSCS:llä on kaikkien Amazonin vähittäismyyntiliiketoiminnassa käyttämien tavaramerkkien oikeudet, se korvaa Euroopassa toimiville yrityksille aiheutuneet kustannukset joko suoraan tai välillisesti. LuxOpCo ei kuitenkaan ole veloittanut LuxSCS:ltä näitä kustannuksia suoraan. Markkinointikustannusten korvaamisen ei voida myöskään sanoa tapahtuneen välillisesti LuxOpCon LuxSCS:lle maksamien rojaltien alennuksena. Tarkastelujakson aikana ei havaittu poikkeamista kiistanalaisen veropäätöksen menetelmästä määriteltäessä rojalteja LuxOpCon hyväksi (628). Koska ei ole tunnistettu mitään tapaa, jolla LuxSCS olisi maksanut korvauksia LuxOpColle, katsotaan, että LuxOpCo on kattanut Euroopassa aiheutuneet maailmanlaajuisia aineettomia markkinointihyödykkeitä hyödyttävät kustannukset – sekä muut henkisen omaisuuden kehittämisestä syntyneet kustannukset (taulukko 6 ja taulukko 8). Myöskään sen tosiasian, että kiistanalaisen veropäätöksen soveltamisen mukaisesti LuxOpCo voi säilyttää merkittäviä rahoitusvaroja kattaakseen kustannuksensa voitollisesti, ei tulisi katsoa muodostavan minkäänlaista korvausta LuxSCS:ltä. LuxSCS ei saa tuloja miltään siihen liittyviltä tai riippumattomilta osapuolilta (629), ja kiistanalaisen veropäätöksen puuttuessa se ei voisi maksaa minkäänlaisia maksuja LuxOpColle (tai Amazon US:lle) omista varoistaan. Sen sijaan nimenomaan LuxOpColle syntyy tuloja myynnistä ja palveluista, ja sen vuoksi se pystyy kattamaan liiketoimintojensa käynnissä pitämisestä syntyvät kustannukset.

627

628

629

| (505) | Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että mikään LuxOpColle aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, hallinnointiin ja hyödyntämiseen liittyvistä toiminnoista syntyneistä kustannuksista ei syntynyt toimittaessa LuxSCS:n puolesta. Mikäli näin olisi ollut, nämä kustannukset olisi pitänyt laskuttaa LuxSCS:ltä ja sisällyttää kustannustenjakosopimuksen kustannusryhmässä LuxSCS:n osallistumisena siihen. Kustannusrakenteen perusteella vaikuttaa pikemminkin siltä, että LuxSCS toimi itse asiassa LuxOpCon palveluntarjoajana pitämällä hallussaan aineettomia hyödykkeitä sen puolesta. Tämän vuoksi LuxOpCo oli se yhteisö, joka suoritti aineettomiin hyödykkeisiin liittyviä toimia omasta puolestaan ja omalla riskillään, ja LuxSCS:n buy-in-sopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen mukaiset maksut Amazonin yhteisöille Yhdysvalloissa katettiin LuxOpCon maksamilla rojaltimaksuilla, jotka olivat LuxSCS:n pääasiallinen tulonlähde. Vastaavasti LuxOpColle syntyi kustannuksia aineettomien hyödykkeiden taloudellisesta hyödyntämisestä sekä niiden kehittämisestä, parantamisesta ja hallinnoimisesta, ja se kantoi niihin liittyvät riskit. |
| --- | --- |

(505)

Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että mikään LuxOpColle aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, hallinnointiin ja hyödyntämiseen liittyvistä toiminnoista syntyneistä kustannuksista ei syntynyt toimittaessa LuxSCS:n puolesta. Mikäli näin olisi ollut, nämä kustannukset olisi pitänyt laskuttaa LuxSCS:ltä ja sisällyttää kustannustenjakosopimuksen kustannusryhmässä LuxSCS:n osallistumisena siihen. Kustannusrakenteen perusteella vaikuttaa pikemminkin siltä, että LuxSCS toimi itse asiassa LuxOpCon palveluntarjoajana pitämällä hallussaan aineettomia hyödykkeitä sen puolesta. Tämän vuoksi LuxOpCo oli se yhteisö, joka suoritti aineettomiin hyödykkeisiin liittyviä toimia omasta puolestaan ja omalla riskillään, ja LuxSCS:n buy-in-sopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen mukaiset maksut Amazonin yhteisöille Yhdysvalloissa katettiin LuxOpCon maksamilla rojaltimaksuilla, jotka olivat LuxSCS:n pääasiallinen tulonlähde. Vastaavasti LuxOpColle syntyi kustannuksia aineettomien hyödykkeiden taloudellisesta hyödyntämisestä sekä niiden kehittämisestä, parantamisesta ja hallinnoimisesta, ja se kantoi niihin liittyvät riskit.

9.2.1.2.4   LuxOpCon ottamat riskit

LuxOpCon ottamat riskit

| (506) | Amazon väittää, että ”[l]iiketoiminnassa, jonka veturina toimii korkeatasoisesti automatisoidut prosessit mahdollistava teknologia, LuxOpCo luotti teknologiaan liiketoimintariskien hallinnoinnissa tai ottamisessa.” (630) Amazon ei pystynyt esittämään konkreettisia esimerkkejä väitteensä tueksi. |
| --- | --- |

(506)

Amazon väittää, että ”[l]iiketoiminnassa, jonka veturina toimii korkeatasoisesti automatisoidut prosessit mahdollistava teknologia, LuxOpCo luotti teknologiaan liiketoimintariskien hallinnoinnissa tai ottamisessa.” (630) Amazon ei pystynyt esittämään konkreettisia esimerkkejä väitteensä tueksi.

630

| (507) | Todellisuudessa LuxOpCo otti sekä sopimuksen perusteella (631) että tosiasiallisesti aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, hallintaan ja hyödyntämiseen liittyvät riskit. LuxOpCo myös valvoi ja johti kaikkia keskeisiä liiketoiminnan ja yritystoiminnan riskejä Amazonin Euroopan vähittäismyynti- ja palveluliiketoiminnassa, esimerkiksi luottoriskiä, perintäriskiä, varastoriskiä (632), markkinariskiä, tappioriskiä sekä riskiä, joka liittyy sellaisen työvoiman ylläpitämiseen, joka pystyy myymään tavaroita ja tarjoamaan palveluita tehokkaasti ja oikea-aikaisesti. |
| --- | --- |

(507)

Todellisuudessa LuxOpCo otti sekä sopimuksen perusteella (631) että tosiasiallisesti aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, hallintaan ja hyödyntämiseen liittyvät riskit. LuxOpCo myös valvoi ja johti kaikkia keskeisiä liiketoiminnan ja yritystoiminnan riskejä Amazonin Euroopan vähittäismyynti- ja palveluliiketoiminnassa, esimerkiksi luottoriskiä, perintäriskiä, varastoriskiä (632), markkinariskiä, tappioriskiä sekä riskiä, joka liittyy sellaisen työvoiman ylläpitämiseen, joka pystyy myymään tavaroita ja tarjoamaan palveluita tehokkaasti ja oikea-aikaisesti.

631

632

| (508) | Joka tapauksessa Amazonin väitettä ei voi hyväksyä seuraavista syistä. |
| --- | --- |

(508)

Joka tapauksessa Amazonin väitettä ei voi hyväksyä seuraavista syistä.

| (509) | Ensinnäkin LuxOpCo ei ”ottanut” riskiä käyttämällä teknologiaa. Nämä riskit otettiin, koska LuxOpCo oli nimetty Euroopan pääkonttoriksi ja Amazonin Euroopan vähittäismyynti- ja palveluliiketoiminnoista vastaavaksi. Muut LuxOpCon ottamat aineettomiin hyödykkeisiin liittyvät riskit johtuivat sen sopimusjärjestelyistä LuxSCS:n kanssa (lisenssisopimuksen muodossa) ja sen tosiasiallisesta toiminnasta näiden järjestelyjen puitteissa (633). LuxOpCo otti aineettomiin hyödykkeisiin liittyvien riskien hoidon ja hallinnoinnin itselleen, ja LuxSCS vastasi lopulta näistä riskeistä sopimusperustaisesti kustannustenjakosopimuksella (ks. taulukko 13) (634). |
| --- | --- |

(509)

Ensinnäkin LuxOpCo ei ”ottanut” riskiä käyttämällä teknologiaa. Nämä riskit otettiin, koska LuxOpCo oli nimetty Euroopan pääkonttoriksi ja Amazonin Euroopan vähittäismyynti- ja palveluliiketoiminnoista vastaavaksi. Muut LuxOpCon ottamat aineettomiin hyödykkeisiin liittyvät riskit johtuivat sen sopimusjärjestelyistä LuxSCS:n kanssa (lisenssisopimuksen muodossa) ja sen tosiasiallisesta toiminnasta näiden järjestelyjen puitteissa (633). LuxOpCo otti aineettomiin hyödykkeisiin liittyvien riskien hoidon ja hallinnoinnin itselleen, ja LuxSCS vastasi lopulta näistä riskeistä sopimusperustaisesti kustannustenjakosopimuksella (ks. taulukko 13) (634).

633

634

| (510) | Toiseksi teknologia on voinut olla käytännöllinen väline tiettyjen riskien vähentämisessä ja optimoinnissa sellaiselle tasolle, joka on välttämätöntä EU:ssa tapahtuvan liiketoiminnan hoitamiseen. Tämä voidaan saavuttaa esimerkiksi varastoteknologialla, jonka avulla LuxOpCo pystyy pitämään varastotilanteen tasolla, jolla voidaan vastata sopivasti kysyntään, ja samalla minimoida riskit tavaroiden loppumisesta varastosta tai niiden myyntikelvottomuudesta. Varastoriski kuuluu kuitenkin olennaisena osana vähittäismyyntiliiketoimintaan, ja sitä ei voida koskaan täysin poistaa edes edistyneiden ohjelmistojen avulla. Samalla tavalla LuxOpCo ottaa myyntiin ja luottotappioihin liittyvän riskin. Tämän vahvistaa se, että LuxOpCo tekee varaukset ja kattaa varaston arvonmuutokset sekä epävarmat saamiset (635). Komissio ei ole tutkintansa aikana havainnut mitään sellaista mekanismia, joka viittaisi minkään yhteisön korvaavan LuxOpColle varastoon ja luottotappioihin liittyviä tappioita. |
| --- | --- |

(510)

Toiseksi teknologia on voinut olla käytännöllinen väline tiettyjen riskien vähentämisessä ja optimoinnissa sellaiselle tasolle, joka on välttämätöntä EU:ssa tapahtuvan liiketoiminnan hoitamiseen. Tämä voidaan saavuttaa esimerkiksi varastoteknologialla, jonka avulla LuxOpCo pystyy pitämään varastotilanteen tasolla, jolla voidaan vastata sopivasti kysyntään, ja samalla minimoida riskit tavaroiden loppumisesta varastosta tai niiden myyntikelvottomuudesta. Varastoriski kuuluu kuitenkin olennaisena osana vähittäismyyntiliiketoimintaan, ja sitä ei voida koskaan täysin poistaa edes edistyneiden ohjelmistojen avulla. Samalla tavalla LuxOpCo ottaa myyntiin ja luottotappioihin liittyvän riskin. Tämän vahvistaa se, että LuxOpCo tekee varaukset ja kattaa varaston arvonmuutokset sekä epävarmat saamiset (635). Komissio ei ole tutkintansa aikana havainnut mitään sellaista mekanismia, joka viittaisi minkään yhteisön korvaavan LuxOpColle varastoon ja luottotappioihin liittyviä tappioita.

635

| (511) | Kolmanneksi, vaikka LuxOpCo olisikin luottanut liiketoimintariskiensä hallinnassa jossain määrin teknologiaan, se olisi johtunut ainoastaan LuxOpCon strategisesta päätöksestä, jolla se voi hallinnoida ja johtaa tuloksia näistä automaatioprosesseista, jotka mahdollisesti rajoittavat sen liiketoimintariskejä. |
| --- | --- |

(511)

Kolmanneksi, vaikka LuxOpCo olisikin luottanut liiketoimintariskiensä hallinnassa jossain määrin teknologiaan, se olisi johtunut ainoastaan LuxOpCon strategisesta päätöksestä, jolla se voi hallinnoida ja johtaa tuloksia näistä automaatioprosesseista, jotka mahdollisesti rajoittavat sen liiketoimintariskejä.

| (512) | Amazon luottaa myös väitteeseen, joka on tehty vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevassa jälkiraportissa, että se ei hallinnut eikä ohjannut tehokkaasti LuxOpCon päivittäistoimintojen strategisia, taloudellisia ja toiminnallisia riskejä, koska ”tarkastelujakson aikana konsernin tasolla oli käytössä tiukat hallintokäytännöt” (636). Amazon ei kuitenkaan toimittanut konsernitason riskienhallintakäytännöistä mitään yksityiskohtaisia tietoja väitteensä tueksi, eikä erityisiin riskienhallintastrategioihin viitata sen vuosittaisissa 10-K-raporteissa Yhdysvaltain arvopaperi- ja pörssikomitealle. |
| --- | --- |

(512)

Amazon luottaa myös väitteeseen, joka on tehty vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevassa jälkiraportissa, että se ei hallinnut eikä ohjannut tehokkaasti LuxOpCon päivittäistoimintojen strategisia, taloudellisia ja toiminnallisia riskejä, koska ”tarkastelujakson aikana konsernin tasolla oli käytössä tiukat hallintokäytännöt” (636). Amazon ei kuitenkaan toimittanut konsernitason riskienhallintakäytännöistä mitään yksityiskohtaisia tietoja väitteensä tueksi, eikä erityisiin riskienhallintastrategioihin viitata sen vuosittaisissa 10-K-raporteissa Yhdysvaltain arvopaperi- ja pörssikomitealle.

jälkiraportissa

tarkastelujakson aikana konsernin tasolla oli käytössä tiukat hallintokäytännöt

636

| (513) | Joka tapauksessa vaikka tällaisia konsernitason käytäntöjä olisikin ollut käytössä tarkastelujakson aikana, LuxOpColla olisi silti ollut vastuu strategisista johtamispäätöksistään, joita se hyväksyi Amazonin Euroopan-toimintojen hoitamista varten, ja se olisi ollut vastuussa kyseisten päätösten taloudellisista seurauksista. Vaikka ei ole epätavallista, että konserniin liittyviä toimia keskitetään emoyritykseen tai konsernin palvelukeskukseen (637), se, että tytäryritykset voivat saada tiettyjä ohjeita tai tukea emoyritykseltä tai konsernin muilta yrityksiltä tällaisen konsernin käytännön tai -strategian seurauksena, ei tarkoiteta, että näitä tytäryrityksiä ei enää tulisi katsoa emoyrityksistään erillisiksi oikeushenkilöiksi eivätkä nämä tytäryritykset olisi enää vastuussa päätöksistään (638). Mikäli Amazon-konserni on tarjonnut LuxOpColle joitakin konsernin sisäisiä palveluita sen riskienhallintaa varten, tämä voisi olla olennaista vain määriteltäessä kyseisten palveluiden siirtohintoja (639). |
| --- | --- |

(513)

Joka tapauksessa vaikka tällaisia konsernitason käytäntöjä olisikin ollut käytössä tarkastelujakson aikana, LuxOpColla olisi silti ollut vastuu strategisista johtamispäätöksistään, joita se hyväksyi Amazonin Euroopan-toimintojen hoitamista varten, ja se olisi ollut vastuussa kyseisten päätösten taloudellisista seurauksista. Vaikka ei ole epätavallista, että konserniin liittyviä toimia keskitetään emoyritykseen tai konsernin palvelukeskukseen (637), se, että tytäryritykset voivat saada tiettyjä ohjeita tai tukea emoyritykseltä tai konsernin muilta yrityksiltä tällaisen konsernin käytännön tai -strategian seurauksena, ei tarkoiteta, että näitä tytäryrityksiä ei enää tulisi katsoa emoyrityksistään erillisiksi oikeushenkilöiksi eivätkä nämä tytäryritykset olisi enää vastuussa päätöksistään (638). Mikäli Amazon-konserni on tarjonnut LuxOpColle joitakin konsernin sisäisiä palveluita sen riskienhallintaa varten, tämä voisi olla olennaista vain määriteltäessä kyseisten palveluiden siirtohintoja (639).

637

638

639

| (514) | Amazonin mukaan Euroopan toimintojen riskeistä tärkein on ensinnäkin riski liiketoiminnan menettämisestä kilpailijoille. Tämä vaihtelee paikallisten markkinoiden mukaan. Tästä syystä Amazonin on ratkaisevan tärkeää kehittää uusia innovaatioita, jotta se voi välttää markkinoilta poistumisen, joka on kohdannut joitakin sen kilpailijoita Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (640). Toinen tärkeä Amazonin tunnistama riski on se, etteivät asiakkaat mukaudu uuteen valikoimaan. Tuoteryhmän laajentaminen, uusien palveluiden lanseeraus tai uuden liiketoiminnan käynnistäminen sisältää riskin, etteivät asiakkaat arvosta uusia tuotteita. Laajentumisen riskinä ovat myös palvelukatkokset, epäonnistumiset tai muut laatuongelmat (641). Kuten Amazon on ilmaissut vuoden 2013 10-K-raportissaan (642), Amazonin kilpailukyvyn säilyttämisestä johtuvaan jatkuvaan laajenemistarpeeseen liittyvät riskit ”kuormittavat merkittävästi hallintoa, henkilöstöä, toimintaa, järjestelmiä, teknistä suoriutumiskykyä, rahoitusvaroja sekä varainhoidon sisäistä valvontaa ja raportointitoimintoja.” Kolmanteen tärkeään Amazonin havaitsemaan riskiin sisältyvät paikalliset talouden ja poliittiset olosuhteet sekä muutokset lainsäädäntökehyksessä. Amazon viittaa esimerkkinä verkkokauppaa ja muita palveluita tai sähköisiä laitteita koskevaan valtiolliseen sääntelyyn (643). |
| --- | --- |

(514)

Amazonin mukaan Euroopan toimintojen riskeistä tärkein on ensinnäkin riski liiketoiminnan menettämisestä kilpailijoille. Tämä vaihtelee paikallisten markkinoiden mukaan. Tästä syystä Amazonin on ratkaisevan tärkeää kehittää uusia innovaatioita, jotta se voi välttää markkinoilta poistumisen, joka on kohdannut joitakin sen kilpailijoita Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (640). Toinen tärkeä Amazonin tunnistama riski on se, etteivät asiakkaat mukaudu uuteen valikoimaan. Tuoteryhmän laajentaminen, uusien palveluiden lanseeraus tai uuden liiketoiminnan käynnistäminen sisältää riskin, etteivät asiakkaat arvosta uusia tuotteita. Laajentumisen riskinä ovat myös palvelukatkokset, epäonnistumiset tai muut laatuongelmat (641). Kuten Amazon on ilmaissut vuoden 2013 10-K-raportissaan (642), Amazonin kilpailukyvyn säilyttämisestä johtuvaan jatkuvaan laajenemistarpeeseen liittyvät riskit ”kuormittavat merkittävästi hallintoa, henkilöstöä, toimintaa, järjestelmiä, teknistä suoriutumiskykyä, rahoitusvaroja sekä varainhoidon sisäistä valvontaa ja raportointitoimintoja.” Kolmanteen tärkeään Amazonin havaitsemaan riskiin sisältyvät paikalliset talouden ja poliittiset olosuhteet sekä muutokset lainsäädäntökehyksessä. Amazon viittaa esimerkkinä verkkokauppaa ja muita palveluita tai sähköisiä laitteita koskevaan valtiolliseen sääntelyyn (643).

640

641

642

643

| (515) | Kaikkia näitä kriittisiä riskejä hallinnoidaan paikallistasolla, ja LuxOpCo on niistä päävastuussa Euroopassa. Kuten [neuvonantaja 3]:n raportissa selitetään, välttämätöntä on tarkastella kyseessä olevien paikallisten markkinoiden ominaispiirteitä, jotta kilpailluilla Euroopan markkinoilla menestyminen olisi mahdollista (644). Paikallinen johto ja tiimit voivat tunnistaa kilpailijoiden seuraavia siirtoja, ja heillä on paras asema tunnistaa asiakkaiden tarpeita ja mieltymyksiä. He ovat myös lähimpänä paikallisviranomaisia, jotta he voivat ilmoittaa esimerkiksi olennaisista uuteen sääntelyyn liittyvistä ongelmista. Paikallisjohdon ja paikallisten tiimien merkitystä tässä suhteessa tukevat lisäksi Amazonin työntekijöiden todistukset Yhdysvaltain vero-oikeudenkäynneissä. Esimerkiksi riskiä siitä, että Marketplace-liiketoiminta ei olisi kehittynyt käyttöönoton jälkeen Euroopassa, vähensivät LuxOpCon ja EU:ssa toimivien tytäryritysten panos ja paikallistuntemus. Tämä kaikki vahvistaa johtopäätöstä, että LuxSCS:llä ei ole työntekijöiden puuttuessa toiminnallista kapasiteettia hallinnoida ja valvoa näitä riskejä. |
| --- | --- |

(515)

Kaikkia näitä kriittisiä riskejä hallinnoidaan paikallistasolla, ja LuxOpCo on niistä päävastuussa Euroopassa. Kuten [neuvonantaja 3]:n raportissa selitetään, välttämätöntä on tarkastella kyseessä olevien paikallisten markkinoiden ominaispiirteitä, jotta kilpailluilla Euroopan markkinoilla menestyminen olisi mahdollista (644). Paikallinen johto ja tiimit voivat tunnistaa kilpailijoiden seuraavia siirtoja, ja heillä on paras asema tunnistaa asiakkaiden tarpeita ja mieltymyksiä. He ovat myös lähimpänä paikallisviranomaisia, jotta he voivat ilmoittaa esimerkiksi olennaisista uuteen sääntelyyn liittyvistä ongelmista. Paikallisjohdon ja paikallisten tiimien merkitystä tässä suhteessa tukevat lisäksi Amazonin työntekijöiden todistukset Yhdysvaltain vero-oikeudenkäynneissä. Esimerkiksi riskiä siitä, että Marketplace-liiketoiminta ei olisi kehittynyt käyttöönoton jälkeen Euroopassa, vähensivät LuxOpCon ja EU:ssa toimivien tytäryritysten panos ja paikallistuntemus. Tämä kaikki vahvistaa johtopäätöstä, että LuxSCS:llä ei ole työntekijöiden puuttuessa toiminnallista kapasiteettia hallinnoida ja valvoa näitä riskejä.

644

| (516) | Muita Amazonin vuoden 2013 10-K-raportissa mainittuja riskejä hallinnoi ja valvoo myös LuxOpCo. Esimerkiksi Euroopan toimintoja koskeva maineriski on LuxOpCon vastuulla. Mikäli verkkosivut kaatuvat, EU:ssa toimivat tytäryritykset saavat tukea ottamalla yhteyttä LuxOpCoon. Kykenemättömyys vastata kysyntään ja joulusesongin toimituspäivät, jotka johtavat lyhyellä aikavälillä liian myöhään toimitettujen tavaroiden palautuksiin ja pitkällä aikavälillä mahdollisen myynnin menettämiseen, vaikuttavat negatiivisesti ensisijaisesti tuotteen myyjään eli LuxOpCoon. LuxOpCo vastaa myös myynnin luottotappioiden ja varaston kustannuksista ja riskeistä. Erityisesti vahingoittuneiden tavaroiden palautusten kustannukset jäävät LuxOpCon maksettavaksi. |
| --- | --- |

(516)

Muita Amazonin vuoden 2013 10-K-raportissa mainittuja riskejä hallinnoi ja valvoo myös LuxOpCo. Esimerkiksi Euroopan toimintoja koskeva maineriski on LuxOpCon vastuulla. Mikäli verkkosivut kaatuvat, EU:ssa toimivat tytäryritykset saavat tukea ottamalla yhteyttä LuxOpCoon. Kykenemättömyys vastata kysyntään ja joulusesongin toimituspäivät, jotka johtavat lyhyellä aikavälillä liian myöhään toimitettujen tavaroiden palautuksiin ja pitkällä aikavälillä mahdollisen myynnin menettämiseen, vaikuttavat negatiivisesti ensisijaisesti tuotteen myyjään eli LuxOpCoon. LuxOpCo vastaa myös myynnin luottotappioiden ja varaston kustannuksista ja riskeistä. Erityisesti vahingoittuneiden tavaroiden palautusten kustannukset jäävät LuxOpCon maksettavaksi.

| (517) | Vuoden 2013 10-K-raportissa nimetään myös aineettomia hyödykkeitä koskevien rikkomusten riskit yhdeksi merkittäväksi riskitekijäksi (645), vaikka nämä riskit vaikuttavat olevan vähäisiä verrattuna riskeihin, jotka liittyvät Amazonin kilpailukyvyn säilyttämisestä johtuvaan laajenemistarpeeseen. LuxOpCo valvoi ja hallitsi myös teollis- ja tekijänoikeuksien loukkaamiseen liittyviä riskejä lisenssisopimuksen nojalla, sillä LuxOpColla oli oikeus toimia omalla riskillään, omasta aloitteestaan ja omasta puolestaan aineettomien hyödykkeiden suojaamiseksi (646). Kuten johdanto-osan (419) kappaleessa on selitetty, LuxOpCo oli tästä yksin vastuussa huolimatta siitä, että kustannustenjakosopimuksen mukaan LuxSCS:n olisi täytynyt itse huolehtia tästä toiminnosta (647). |
| --- | --- |

(517)

Vuoden 2013 10-K-raportissa nimetään myös aineettomia hyödykkeitä koskevien rikkomusten riskit yhdeksi merkittäväksi riskitekijäksi (645), vaikka nämä riskit vaikuttavat olevan vähäisiä verrattuna riskeihin, jotka liittyvät Amazonin kilpailukyvyn säilyttämisestä johtuvaan laajenemistarpeeseen. LuxOpCo valvoi ja hallitsi myös teollis- ja tekijänoikeuksien loukkaamiseen liittyviä riskejä lisenssisopimuksen nojalla, sillä LuxOpColla oli oikeus toimia omalla riskillään, omasta aloitteestaan ja omasta puolestaan aineettomien hyödykkeiden suojaamiseksi (646). Kuten johdanto-osan (419) kappaleessa on selitetty, LuxOpCo oli tästä yksin vastuussa huolimatta siitä, että kustannustenjakosopimuksen mukaan LuxSCS:n olisi täytynyt itse huolehtia tästä toiminnosta (647).

645

646

647

9.2.1.2.5   Päätelmät LuxOpCon toiminta-analyysista

Päätelmät LuxOpCon toiminta-analyysista

| (518) | LuxOpCon toiminta-analyysi osoittaa, että tarkastelujakson aikana sillä oli aktiivista ja merkityksellistä toimintaa, joka liittyi aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, hallintaan ja hyödyntämiseen, sekä aktiivista ja merkityksellistä toimintaa Amazonin Euroopan vähittäismyynti- ja palveluliiketoimintojen pääkonttorina. LuxOpCo käytti aineettomien hyödykkeiden lisenssiään Amazonin Euroopan vähittäismyynti- ja palveluliiketoimintojen hoitamiseen ja vastasi lopullisesti kustannuksista, jotka syntyivät niiden kehittämisestä, parantamisesta, hallinnasta ja hyödyntämisestä. LuxOpCo käytti myös erilaisia aineellisia hyödykkeitä ja vastasi lopullisesti Amazonin Euroopan vähittäismyynti- ja palveluliiketoiminnan kustannuksista yleisesti. LuxOpCo oli vastuussa ja valvoi myös aineettomiin hyödykkeisiin liittyviä merkittäviä riskejä sekä kaikkia Amazonin Euroopan vähittäismyynti- ja palveluliiketoimintaan liittyviä olennaisia liiketoiminta- ja yritysriskejä. |
| --- | --- |

(518)

LuxOpCon toiminta-analyysi osoittaa, että tarkastelujakson aikana sillä oli aktiivista ja merkityksellistä toimintaa, joka liittyi aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, hallintaan ja hyödyntämiseen, sekä aktiivista ja merkityksellistä toimintaa Amazonin Euroopan vähittäismyynti- ja palveluliiketoimintojen pääkonttorina. LuxOpCo käytti aineettomien hyödykkeiden lisenssiään Amazonin Euroopan vähittäismyynti- ja palveluliiketoimintojen hoitamiseen ja vastasi lopullisesti kustannuksista, jotka syntyivät niiden kehittämisestä, parantamisesta, hallinnasta ja hyödyntämisestä. LuxOpCo käytti myös erilaisia aineellisia hyödykkeitä ja vastasi lopullisesti Amazonin Euroopan vähittäismyynti- ja palveluliiketoiminnan kustannuksista yleisesti. LuxOpCo oli vastuussa ja valvoi myös aineettomiin hyödykkeisiin liittyviä merkittäviä riskejä sekä kaikkia Amazonin Euroopan vähittäismyynti- ja palveluliiketoimintaan liittyviä olennaisia liiketoiminta- ja yritysriskejä.

9.2.1.3   
  Sopivimman siirtohinnoittelumenetelmän valinta

Sopivimman siirtohinnoittelumenetelmän valinta

| (519) | Kun konsernin sisäinen liiketoimi on tunnistettu ja liiketoimen kummastakin osapuolesta on tehty toiminta-analyysi, seuraava vaihe siirtohinnoitteluanalyysissä on valita sopiva siirtohinnoittelumenetelmä, jotta konsernin sisäinen liiketoimi voidaan hinnoitella. Jotta varmistetaan, että konsernin sisäisen liiketoimen hinta vastaa luotettavasti markkinaehtoisesti neuvoteltua hintaa, on valittava menetelmä, joka on luotettavin kyseessä olevan asian olosuhteista riippuen (648). |
| --- | --- |

(519)

Kun konsernin sisäinen liiketoimi on tunnistettu ja liiketoimen kummastakin osapuolesta on tehty toiminta-analyysi, seuraava vaihe siirtohinnoitteluanalyysissä on valita sopiva siirtohinnoittelumenetelmä, jotta konsernin sisäinen liiketoimi voidaan hinnoitella. Jotta varmistetaan, että konsernin sisäisen liiketoimen hinta vastaa luotettavasti markkinaehtoisesti neuvoteltua hintaa, on valittava menetelmä, joka on luotettavin kyseessä olevan asian olosuhteista riippuen (648).

648

| (520) | Kuten johdanto-osan 250–256 kappaleissa on selitetty, OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa kuvataan viisi menetelmää, joilla määritellään konsernin sisäisten liiketoimien markkinaehtoinen hinta. Ohjeissa suositetaan perinteisten liiketoimimenetelmien, kuten markkinahintavertailumenetelmän käyttöä liiketoimivoittomenetelmien sijaan, kuten liiketoiminettomarginaalimenetelmän ja voitonjakamismenetelmän käyttöä arvioitaessa, ovatko siirtohinnat markkinaehtoisia (649). Vuoden 2010 OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 2.14 kohdassa ja vuoden 1995 OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 2.7 kohdassa todetaan, että ”[m]ikäli on mahdollista löytää vapailla markkinoilla tapahtuneita liiketoimia, markkinahintavertailumenetelmä on suorin ja luotettavin tapa soveltaa markkinaehtoperiaatetta. Tämän seurauksena näissä tapauksissa markkinahintavertailumenetelmä on ensisijainen kaikkiin muihin menetelmiin nähden.” Soveltuvaa siirtohinnoittelumenetelmää valittaessa täytyy ensin tarkastella, löytyykö vapailta markkinoilta vastaavia liiketoimia, joita voidaan käyttää tarkasteltavana olevan konsernin sisäisen liiketoimen hinnoittelun perusteena. |
| --- | --- |

(520)

Kuten johdanto-osan 250–256 kappaleissa on selitetty, OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa kuvataan viisi menetelmää, joilla määritellään konsernin sisäisten liiketoimien markkinaehtoinen hinta. Ohjeissa suositetaan perinteisten liiketoimimenetelmien, kuten markkinahintavertailumenetelmän käyttöä liiketoimivoittomenetelmien sijaan, kuten liiketoiminettomarginaalimenetelmän ja voitonjakamismenetelmän käyttöä arvioitaessa, ovatko siirtohinnat markkinaehtoisia (649). Vuoden 2010 OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 2.14 kohdassa ja vuoden 1995 OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 2.7 kohdassa todetaan, että ”[m]ikäli on mahdollista löytää vapailla markkinoilla tapahtuneita liiketoimia, markkinahintavertailumenetelmä on suorin ja luotettavin tapa soveltaa markkinaehtoperiaatetta. Tämän seurauksena näissä tapauksissa markkinahintavertailumenetelmä on ensisijainen kaikkiin muihin menetelmiin nähden.” Soveltuvaa siirtohinnoittelumenetelmää valittaessa täytyy ensin tarkastella, löytyykö vapailta markkinoilta vastaavia liiketoimia, joita voidaan käyttää tarkasteltavana olevan konsernin sisäisen liiketoimen hinnoittelun perusteena.

649

9.2.1.3.1   Markkinahintavertailumenetelmä

Markkinahintavertailumenetelmä

| (521) | Amazon väittää, että lukuun ottamatta [A]-sopimusta, mitkään Amazonin ja ulkopuolisten vastapuolten väliset immateriaalioikeuksia koskevat sopimukset, joihin myös M.com-sopimukset sisältyvät, eivät muodosta lisenssisopimuksen hinnoittelua varten käyttökelpoista suoraan verrannollista liiketointa markkinoilla (650). Komissio on samaa mieltä siitä, että mikään Amazonin ja ulkopuolisten vastapuolten välisistä immateriaalioikeuksia koskevista sopimuksista, jotka on toimitettu komissiolle tutkinnan aikana, etenkään M.com-sopimukset, eivät muodosta riittävällä tavalla verrannollista liiketointa vapailla markkinoilla, jotta markkinahintavertailumenetelmää voitaisiin soveltaa niiden avulla. Komissio katsoo myös, ettei [A]-sopimus muodosta suoraan verrannollista liiketointa. |
| --- | --- |

(521)

Amazon väittää, että lukuun ottamatta [A]-sopimusta, mitkään Amazonin ja ulkopuolisten vastapuolten väliset immateriaalioikeuksia koskevat sopimukset, joihin myös M.com-sopimukset sisältyvät, eivät muodosta lisenssisopimuksen hinnoittelua varten käyttökelpoista suoraan verrannollista liiketointa markkinoilla (650). Komissio on samaa mieltä siitä, että mikään Amazonin ja ulkopuolisten vastapuolten välisistä immateriaalioikeuksia koskevista sopimuksista, jotka on toimitettu komissiolle tutkinnan aikana, etenkään M.com-sopimukset, eivät muodosta riittävällä tavalla verrannollista liiketointa vapailla markkinoilla, jotta markkinahintavertailumenetelmää voitaisiin soveltaa niiden avulla. Komissio katsoo myös, ettei [A]-sopimus muodosta suoraan verrannollista liiketointa.

650

| (522) | OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa asetetaan viisi vertailukriteeriä, jotka etuyhteystoimien ja vapailla markkinoilla tapahtuneiden liiketoimien on täytettävä, jotta ne voidaan katsoa vertailukelpoisiksi. Kriteerit ovat i) siirretyn omaisuuden tai palveluiden ominaispiirteet, ii) osapuolten suorittamat toiminnot (ottaen huomioon käytetyt varat ja otetut riskit), iii) sopimusehdot, iv) osapuolten taloudelliset olosuhteet ja v) osapuolten harjoittamat liiketoimintastrategiat (651). M.com-sopimukset, [A]-sopimus mukaan luettuna, eivät selvästi täyttäneet ainoatakaan viidestä kriteeristä: |
| --- | --- |

(522)

OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa asetetaan viisi vertailukriteeriä, jotka etuyhteystoimien ja vapailla markkinoilla tapahtuneiden liiketoimien on täytettävä, jotta ne voidaan katsoa vertailukelpoisiksi. Kriteerit ovat i) siirretyn omaisuuden tai palveluiden ominaispiirteet, ii) osapuolten suorittamat toiminnot (ottaen huomioon käytetyt varat ja otetut riskit), iii) sopimusehdot, iv) osapuolten taloudelliset olosuhteet ja v) osapuolten harjoittamat liiketoimintastrategiat (651). M.com-sopimukset, [A]-sopimus mukaan luettuna, eivät selvästi täyttäneet ainoatakaan viidestä kriteeristä:

651

| (523) | Ensimmäisen ja kolmannen kriteerin, ts. omaisuuden tai palveluiden ominaispiirteiden ja sopimusehtojen, osalta LuxOpCo hankki lisenssisopimuksella yksinoikeudellisen ja peruuttamattoman lisenssin hyödyntää aineettomia hyödykkeitä Euroopassa ja oikeuden kehittää aineettomia hyödykkeitä edelleen sekä parantaa ja hallita niitä niiden koko elinkaaren ajan (652). Sitä vastoin mikään Amazon USA:n M.com-sopimuksista ei sisällä samanlaista lisenssiä eivätkä ne koske samaa henkistä omaisuutta (653). Kuten johdanto-osan 220 kappaleessa on selitetty, M.com-sopimusten ominaispiirteet ovat hyvin erilaiset kuin lisenssisopimuksen. Lisenssisopimus antaa LuxOpColle oikeudet hyödyntää ja kehittää edelleen, parantaa ja hallita aineettomia hyödykkeitä (joihin teknologia sisältyy) huolehtiessaan Amazonin eurooppalaisten verkkosivujen käytöstä. Amazon USA myönsi sitä vastoin M.com-sopimuksilla M.com-kumppaneille lisenssin, joka ei ole yksinomainen, käyttää Amazonin henkistä omaisuutta osana IT- ja verkkokauppapalveluiden tarjoamista, jotta ne voivat käyttää omia vähittäismyyntisivustojaan ja jotta Amazon voi täyttää velvoitteensa niitä kohtaan (654). Nämä lisenssit eivät anna M.com-kumppaneille samanlaista oikeutta kehittää ja parantaa Amazonin henkistä omaisuutta osana toimintaansa kuin lisenssisopimus antaa LuxOpColle. Lisäksi lisenssisopimukseen sisältyvää velvollisuutta ylläpitää ja suojata henkistä omaisuutta ei ole sisällytetty M.com-sopimuksiin. Ulkopuoliset vastapuolet eivät myöskään saa käyttöoikeutta Amazonin verkkokauppa-alustalla käytettyyn ohjelmistoon tai sen taustalla oleviin algoritmeihin missään siirtohinnoitteluraportissa mainitussa viidessä M.com-sopimuksessa eivätkä missään yhdestätoista muussa M.com-sopimuksessa, jotka Amazon on toimittanut komissiolle. |
| --- | --- |

(523)

Ensimmäisen ja kolmannen kriteerin, ts. omaisuuden tai palveluiden ominaispiirteiden ja sopimusehtojen, osalta LuxOpCo hankki lisenssisopimuksella yksinoikeudellisen ja peruuttamattoman lisenssin hyödyntää aineettomia hyödykkeitä Euroopassa ja oikeuden kehittää aineettomia hyödykkeitä edelleen sekä parantaa ja hallita niitä niiden koko elinkaaren ajan (652). Sitä vastoin mikään Amazon USA:n M.com-sopimuksista ei sisällä samanlaista lisenssiä eivätkä ne koske samaa henkistä omaisuutta (653). Kuten johdanto-osan 220 kappaleessa on selitetty, M.com-sopimusten ominaispiirteet ovat hyvin erilaiset kuin lisenssisopimuksen. Lisenssisopimus antaa LuxOpColle oikeudet hyödyntää ja kehittää edelleen, parantaa ja hallita aineettomia hyödykkeitä (joihin teknologia sisältyy) huolehtiessaan Amazonin eurooppalaisten verkkosivujen käytöstä. Amazon USA myönsi sitä vastoin M.com-sopimuksilla M.com-kumppaneille lisenssin, joka ei ole yksinomainen, käyttää Amazonin henkistä omaisuutta osana IT- ja verkkokauppapalveluiden tarjoamista, jotta ne voivat käyttää omia vähittäismyyntisivustojaan ja jotta Amazon voi täyttää velvoitteensa niitä kohtaan (654). Nämä lisenssit eivät anna M.com-kumppaneille samanlaista oikeutta kehittää ja parantaa Amazonin henkistä omaisuutta osana toimintaansa kuin lisenssisopimus antaa LuxOpColle. Lisäksi lisenssisopimukseen sisältyvää velvollisuutta ylläpitää ja suojata henkistä omaisuutta ei ole sisällytetty M.com-sopimuksiin. Ulkopuoliset vastapuolet eivät myöskään saa käyttöoikeutta Amazonin verkkokauppa-alustalla käytettyyn ohjelmistoon tai sen taustalla oleviin algoritmeihin missään siirtohinnoitteluraportissa mainitussa viidessä M.com-sopimuksessa eivätkä missään yhdestätoista muussa M.com-sopimuksessa, jotka Amazon on toimittanut komissiolle.

652

653

654

| (524) | M.com-sopimukset myös velvoittavat Amazonin tarjoamaan useita muita toimia henkisen omaisuuden lisensoimisen lisäksi. Huolimatta Amazonin näkemyksestä, jonka mukaan nämä sopimukset sisältävät käyttöoikeuden tiettyyn henkiseen omaisuuteen, sopimusten soveltamisala on tätä laajempi, sillä niihin sisältyy Amazon USA:n tarjoamat palvelut M.com-kumppaneille, kuten verkkokauppasivustojen isännöinti ja ylläpito, pakettien lähettäminen ja käsittely, kauppojen tekeminen jne. Lisäksi samalla kun Amazon USA, joka toimii samanaikaisesti sekä lisenssinantajana että aineettomien hyödykkeiden käyttäjänä, on M.com-sopimusten mukaisesti vastuussa palveluiden tarjoamisesta, lisenssisopimuksen tapauksessa LuxOpCo, joka käyttää aineettomia hyödykkeitä lisenssinsaajan ominaisuudessa, vastaa eurooppalaisten verkkosivustojen kehittämisestä, hallinnasta, isännöinnistä ja toiminnasta. LuxSCS:llä, joka on lisenssisopimuksen mukainen aineettomien hyödykkeiden lisenssinantaja, ei ole työntekijöitä, joten sillä ei ole resursseja suorittaa mitään samanlaisia toimintoja, joita Amazon USA suorittaa M.com-sopimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(524)

M.com-sopimukset myös velvoittavat Amazonin tarjoamaan useita muita toimia henkisen omaisuuden lisensoimisen lisäksi. Huolimatta Amazonin näkemyksestä, jonka mukaan nämä sopimukset sisältävät käyttöoikeuden tiettyyn henkiseen omaisuuteen, sopimusten soveltamisala on tätä laajempi, sillä niihin sisältyy Amazon USA:n tarjoamat palvelut M.com-kumppaneille, kuten verkkokauppasivustojen isännöinti ja ylläpito, pakettien lähettäminen ja käsittely, kauppojen tekeminen jne. Lisäksi samalla kun Amazon USA, joka toimii samanaikaisesti sekä lisenssinantajana että aineettomien hyödykkeiden käyttäjänä, on M.com-sopimusten mukaisesti vastuussa palveluiden tarjoamisesta, lisenssisopimuksen tapauksessa LuxOpCo, joka käyttää aineettomia hyödykkeitä lisenssinsaajan ominaisuudessa, vastaa eurooppalaisten verkkosivustojen kehittämisestä, hallinnasta, isännöinnistä ja toiminnasta. LuxSCS:llä, joka on lisenssisopimuksen mukainen aineettomien hyödykkeiden lisenssinantaja, ei ole työntekijöitä, joten sillä ei ole resursseja suorittaa mitään samanlaisia toimintoja, joita Amazon USA suorittaa M.com-sopimusten mukaisesti.

| (525) | Sen lisäksi, että erityisesti [A]-sopimuksen sisältämät aineettomien hyödykkeiden oikeudet eivät ole verrannolliset LuxSCS:n LuxOpColle lisenssisopimuksella antaman yksioikeudellisen ja peruuttamattoman lisenssin kanssa, kyseinen sopimus sisältää myös useita lisäpalveluita, joita LuxSCS ei lisenssisopimuksella tarjoa. [A]-sopimuksen sisältämiin palveluihin kuuluvat esimerkiksi verkkokauppasivuston kehittäminen, isännöinti ja ylläpito. Kyseisen sopimuksen nimittäminen [...] (655) viittaa myös vahvasti kyseisen kaupallisen suhteen laajempaan soveltamisalaan. Siirtohinnoitteluraportissa ei kiinnitetä huomiota mihinkään näistä eroavaisuuksista, eikä siinä tehdä minkäänlaisia mukautuksia niiden vertailtavuuteen lukuun ottamatta asiakastietojen toimitusta. |
| --- | --- |

(525)

Sen lisäksi, että erityisesti [A]-sopimuksen sisältämät aineettomien hyödykkeiden oikeudet eivät ole verrannolliset LuxSCS:n LuxOpColle lisenssisopimuksella antaman yksioikeudellisen ja peruuttamattoman lisenssin kanssa, kyseinen sopimus sisältää myös useita lisäpalveluita, joita LuxSCS ei lisenssisopimuksella tarjoa. [A]-sopimuksen sisältämiin palveluihin kuuluvat esimerkiksi verkkokauppasivuston kehittäminen, isännöinti ja ylläpito. Kyseisen sopimuksen nimittäminen [...] (655) viittaa myös vahvasti kyseisen kaupallisen suhteen laajempaan soveltamisalaan. Siirtohinnoitteluraportissa ei kiinnitetä huomiota mihinkään näistä eroavaisuuksista, eikä siinä tehdä minkäänlaisia mukautuksia niiden vertailtavuuteen lukuun ottamatta asiakastietojen toimitusta.

655

| (526) | Toisen kriteerin, ts. toiminta-analyysin osalta komissio on jo tullut siihen johtopäätökseen, ettei LuxSCS suorita mitään toimintoja, jotka lisäisivät aineettomien hyödykkeiden arvoa. LuxSCS ei ollut vastuussa aineettomien hyödykkeiden kehittämisestä, parantamisesta, hallinnasta tai hyödyntämisestä, eikä se suorittanut mitään markkinointitoimia. M.com-sopimusten mukaisesti Amazon USA oli sekä liiketoimessa käytetyn henkisen omaisuuden luoja ja kehittäjä että tarjosi useita palveluita, kuten verkkokauppapalveluita, jotka lisenssisopimuksen mukaisesti suoritti LuxOpCo, ei LuxSCS. |
| --- | --- |

(526)

Toisen kriteerin, ts. toiminta-analyysin osalta komissio on jo tullut siihen johtopäätökseen, ettei LuxSCS suorita mitään toimintoja, jotka lisäisivät aineettomien hyödykkeiden arvoa. LuxSCS ei ollut vastuussa aineettomien hyödykkeiden kehittämisestä, parantamisesta, hallinnasta tai hyödyntämisestä, eikä se suorittanut mitään markkinointitoimia. M.com-sopimusten mukaisesti Amazon USA oli sekä liiketoimessa käytetyn henkisen omaisuuden luoja ja kehittäjä että tarjosi useita palveluita, kuten verkkokauppapalveluita, jotka lisenssisopimuksen mukaisesti suoritti LuxOpCo, ei LuxSCS.

| (527) | Neljännen kriteerin, ts. talouden olosuhteiden osalta komissio huomauttaa, että valtaosa M.com-sopimuksista koskee Amerikan Yhdysvaltojen aluetta ja merkittävästi pienempiä myyntimääriä. |
| --- | --- |

(527)

Neljännen kriteerin, ts. talouden olosuhteiden osalta komissio huomauttaa, että valtaosa M.com-sopimuksista koskee Amerikan Yhdysvaltojen aluetta ja merkittävästi pienempiä myyntimääriä.

| (528) | Viidennen kriteerin, ts. liiketoimintastrategian osalta M.com-sopimukset solmittiin luotettavien fyysisissä liiketiloissa toimivien vähittäismyyjien kanssa, ja niiden tavoitteena oli muodostaa vaihtoehtoinen jakelukanava. Lisenssisopimuksen tapauksessa tarkoituksena oli, että LuxOpCo tunkeutuu Euroopan verkkokauppamarkkinoille, jotka olivat sen yksinomainen jakelukanava, mikä vaati aineettomien hyödykkeiden käyttämistä (656). |
| --- | --- |

(528)

Viidennen kriteerin, ts. liiketoimintastrategian osalta M.com-sopimukset solmittiin luotettavien fyysisissä liiketiloissa toimivien vähittäismyyjien kanssa, ja niiden tavoitteena oli muodostaa vaihtoehtoinen jakelukanava. Lisenssisopimuksen tapauksessa tarkoituksena oli, että LuxOpCo tunkeutuu Euroopan verkkokauppamarkkinoille, jotka olivat sen yksinomainen jakelukanava, mikä vaati aineettomien hyödykkeiden käyttämistä (656).

656

| (529) | Näin ollen mitkään Amazonin ja ulkopuolisten kolmansien osapuolten väliset immateriaalioikeuksia koskevat sopimukset, sisältäen M.com-sopimukset yleisesti ja erityisesti [A]-sopimuksen, eivät muodosta suoraan verrannollista vapailla markkinoilla tapahtunutta liiketointa, jota voitaisiin käyttää perusteena arvioitaessa LuxSCS:lle maksettuja korvauksia markkinahintavertailumenetelmää soveltamalla. Markkinahintavertailumenetelmän soveltaminen nojautuu siihen, että verrataan etuyhteystoimen ehtoja itsenäisten yritysten välisen liiketoimen ehtoihin (657). Jotta tällainen vertailu olisi käyttökelpoinen, verrattujen tilanteiden olennaisten ominaispiirteiden tulee olla riittävän verrannollisia. Verrannollisuudella tarkoitetaan, että mikään verrattavien tilanteiden välisistä eroista (mikäli sellaisia on) ei voi vaikuttaa olennaisesti menetelmällä tutkittuun kohteeseen (esim. hintaan tai marginaaliin), tai että tällaisten erojen vaikutusten poistamiseksi voidaan tehdä riittävän tarkkoja mukautuksia. Kuten johdanto-osan 522–528 kappaleissa on selitetty, lisenssisopimus ja M.com-sopimukset ovat erilaisia tavalla, joka vaikuttaisi olennaisesti liiketoimen ehtoihin tarkasteltaessa viittä verrannollisuustekijää. Lisäksi komissio katsoo, että näiden erojen vaikutusten poistamiseksi ei ole mahdollista tehdä riittävän tarkkoja mukautuksia (658). |
| --- | --- |

(529)

Näin ollen mitkään Amazonin ja ulkopuolisten kolmansien osapuolten väliset immateriaalioikeuksia koskevat sopimukset, sisältäen M.com-sopimukset yleisesti ja erityisesti [A]-sopimuksen, eivät muodosta suoraan verrannollista vapailla markkinoilla tapahtunutta liiketointa, jota voitaisiin käyttää perusteena arvioitaessa LuxSCS:lle maksettuja korvauksia markkinahintavertailumenetelmää soveltamalla. Markkinahintavertailumenetelmän soveltaminen nojautuu siihen, että verrataan etuyhteystoimen ehtoja itsenäisten yritysten välisen liiketoimen ehtoihin (657). Jotta tällainen vertailu olisi käyttökelpoinen, verrattujen tilanteiden olennaisten ominaispiirteiden tulee olla riittävän verrannollisia. Verrannollisuudella tarkoitetaan, että mikään verrattavien tilanteiden välisistä eroista (mikäli sellaisia on) ei voi vaikuttaa olennaisesti menetelmällä tutkittuun kohteeseen (esim. hintaan tai marginaaliin), tai että tällaisten erojen vaikutusten poistamiseksi voidaan tehdä riittävän tarkkoja mukautuksia. Kuten johdanto-osan 522–528 kappaleissa on selitetty, lisenssisopimus ja M.com-sopimukset ovat erilaisia tavalla, joka vaikuttaisi olennaisesti liiketoimen ehtoihin tarkasteltaessa viittä verrannollisuustekijää. Lisäksi komissio katsoo, että näiden erojen vaikutusten poistamiseksi ei ole mahdollista tehdä riittävän tarkkoja mukautuksia (658).

657

658

| (530) | Amazon väittää erityisesti, että [A]-sopimuksen mukainen ydinteknologian siirto voidaan erottaa muista palveluista ja että riittäviä mukautuksia voitaisiin tehdä [A]-sopimuksen ja lisenssisopimuksen erojen poistamiseksi (659). Amazonin työntekijän todistuksen (660) mukaan Amazon kuitenkin käytti kokonaisvaltaista tapaa M.com-sopimusten hinnoitteluun eikä pyrkinyt hinnoittelemaan Amazon USA:n erillisiä palveluita erikseen (661). Tästä syytä sen määrittely, mikä osa Amazon USA:n korvauksesta kohdistuu pelkästään sen aineettomien hyödykkeiden käyttöoikeuteen, ei vaikuta käytännössä mahdolliselta, kun selvästi tunnistettavia mukautuksia ei ole tehty Amazon USA:n [A]-sopimuksen perusteella tarjoamiin aineellisiin palveluihin, kuten Amazon USA:n tiimin vastuulle kuuluvien verkkosivujen luomiseen, kehittämiseen ja isännöintiin. |
| --- | --- |

(530)

Amazon väittää erityisesti, että [A]-sopimuksen mukainen ydinteknologian siirto voidaan erottaa muista palveluista ja että riittäviä mukautuksia voitaisiin tehdä [A]-sopimuksen ja lisenssisopimuksen erojen poistamiseksi (659). Amazonin työntekijän todistuksen (660) mukaan Amazon kuitenkin käytti kokonaisvaltaista tapaa M.com-sopimusten hinnoitteluun eikä pyrkinyt hinnoittelemaan Amazon USA:n erillisiä palveluita erikseen (661). Tästä syytä sen määrittely, mikä osa Amazon USA:n korvauksesta kohdistuu pelkästään sen aineettomien hyödykkeiden käyttöoikeuteen, ei vaikuta käytännössä mahdolliselta, kun selvästi tunnistettavia mukautuksia ei ole tehty Amazon USA:n [A]-sopimuksen perusteella tarjoamiin aineellisiin palveluihin, kuten Amazon USA:n tiimin vastuulle kuuluvien verkkosivujen luomiseen, kehittämiseen ja isännöintiin.

659

660

661

| (531) | Vaikka oletettaisiin, että ydinteknologian siirto olisi mahdollista erottaa muusta sisällöstä, [A]-sopimuksen mukaisen korvauksen tästä siirrosta täytyy olla huomattavasti pienempi kuin mitä siirtohinnoitteluraportissa on laskettu. Raportissa korvaus saatiin laskemalla yhteen useita [A]-sopimuksen sisältämiä maksuja, kuten niitä, jotka liittyivät sopimuksen aineellisiin osiin, kuten Amazonin työntekijäkustannusten korotusten mukautuksiin. Jotta laskennallinen korvaus voitiin määritellä, useita mukautuksia lisättiin [A]:n maksettaviksi kuuluviin perustamismaksuihin, perusmaksuihin ja myyntikomissioihin, kuten maksuihin, joilla tasataan liiallista tilauskapasiteettia tai varaston ylijäämätasoja. Nämä maksut liittyvät vähittäismyyntiliiketoiminnan fyysiseen toimintaan. Niissä ei huomioida saman sopimuksen mukaisesti siirrettyjä aineettomia hyödykkeitä. Siirtohinnoitteluraportissa ei esitetä perusteita niiden sisällyttämiseksi aineettomien hyödykkeiden markkinaehtoisen rojaltitason analyysiin (662). Siirtohinnoitteluraportin viitteellisen rojaltin laskennassa ei myöskään huomioitu komissiomaksun tason ja myynnin, johon sitä sovelletaan, välistä negatiivista suhdetta. Tarkemmin sanottuna komissiotaso, josta [A]-sopimuksessa on sovittu, oli määritelty pienenemään vuosittain (5 prosentista 4 prosenttiin) samalla kun [A]:n synnyttämän myynnin taso kasvaisi (350 miljoonasta Yhdysvaltain dollarista 750 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin). Tämä viittaa mittakaavaetuihin ja/tai palvelunsaajan kasvavaan neuvotteluvoimaan (663). Siirtohinnoitteluraportissa sitä vastoin huomioitiin provision vuositason lasku 4 prosenttiin ainoastaan [A]-sopimuksessa määritellyllä tavalla tarkastelematta sitä, olisivatko kyseiset tasot perusteltuja paljon suurempien ennustettujen Euroopan myyntien yhteydessä (uudelleenjärjestelyä seuraavan ensimmäisen vuoden 3,2 miljardista eurosta 8,3 miljardiin euroon tilivuonna 2010). |
| --- | --- |

(531)

Vaikka oletettaisiin, että ydinteknologian siirto olisi mahdollista erottaa muusta sisällöstä, [A]-sopimuksen mukaisen korvauksen tästä siirrosta täytyy olla huomattavasti pienempi kuin mitä siirtohinnoitteluraportissa on laskettu. Raportissa korvaus saatiin laskemalla yhteen useita [A]-sopimuksen sisältämiä maksuja, kuten niitä, jotka liittyivät sopimuksen aineellisiin osiin, kuten Amazonin työntekijäkustannusten korotusten mukautuksiin. Jotta laskennallinen korvaus voitiin määritellä, useita mukautuksia lisättiin [A]:n maksettaviksi kuuluviin perustamismaksuihin, perusmaksuihin ja myyntikomissioihin, kuten maksuihin, joilla tasataan liiallista tilauskapasiteettia tai varaston ylijäämätasoja. Nämä maksut liittyvät vähittäismyyntiliiketoiminnan fyysiseen toimintaan. Niissä ei huomioida saman sopimuksen mukaisesti siirrettyjä aineettomia hyödykkeitä. Siirtohinnoitteluraportissa ei esitetä perusteita niiden sisällyttämiseksi aineettomien hyödykkeiden markkinaehtoisen rojaltitason analyysiin (662). Siirtohinnoitteluraportin viitteellisen rojaltin laskennassa ei myöskään huomioitu komissiomaksun tason ja myynnin, johon sitä sovelletaan, välistä negatiivista suhdetta. Tarkemmin sanottuna komissiotaso, josta [A]-sopimuksessa on sovittu, oli määritelty pienenemään vuosittain (5 prosentista 4 prosenttiin) samalla kun [A]:n synnyttämän myynnin taso kasvaisi (350 miljoonasta Yhdysvaltain dollarista 750 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin). Tämä viittaa mittakaavaetuihin ja/tai palvelunsaajan kasvavaan neuvotteluvoimaan (663). Siirtohinnoitteluraportissa sitä vastoin huomioitiin provision vuositason lasku 4 prosenttiin ainoastaan [A]-sopimuksessa määritellyllä tavalla tarkastelematta sitä, olisivatko kyseiset tasot perusteltuja paljon suurempien ennustettujen Euroopan myyntien yhteydessä (uudelleenjärjestelyä seuraavan ensimmäisen vuoden 3,2 miljardista eurosta 8,3 miljardiin euroon tilivuonna 2010).

662

663

| (532) | Markkinahintavertailumenetelmän soveltaminen siirtohinnoitteluraportissa esitetyllä tavalla tuotti myös liioitellun tuloksen, joka altisti ”LuxOpCon tappioiden muodostumisen riskille” (664). Tämä tarkoittaa, että LuxOpCon aineettomista hyödykkeistä saamat voitot eivät mahdollisesti olisi riittäneet rojaltien maksamiseen LuxSCS:lle, mikäli ne olisi määritelty markkinahintavertailumenetelmällä, eivätkä ne myöskään olisi riittäneet kattamaan muita LuxOpCon suorittamia toimintoja. Komissio katsoo, että ulkopuolinen lisenssinsaaja ei todennäköisesti hyväksyisi sellaista korvausten määrittelymenetelmää, jonka mukaan se todennäköisesti olisi rakenteellisesti tappiollinen (665). Se myös katsoo, että markkinahintavertailumenetelmän käyttö [A]-sopimuksen perusteella hylättiin siirtohinnoitteluraportissa, koska voitonjakamisanalyysin katsottiin ”tuottavan vääristyneitä arvioita pienemmällä todennäköisyydellä” (666). |
| --- | --- |

(532)

Markkinahintavertailumenetelmän soveltaminen siirtohinnoitteluraportissa esitetyllä tavalla tuotti myös liioitellun tuloksen, joka altisti ”LuxOpCon tappioiden muodostumisen riskille” (664). Tämä tarkoittaa, että LuxOpCon aineettomista hyödykkeistä saamat voitot eivät mahdollisesti olisi riittäneet rojaltien maksamiseen LuxSCS:lle, mikäli ne olisi määritelty markkinahintavertailumenetelmällä, eivätkä ne myöskään olisi riittäneet kattamaan muita LuxOpCon suorittamia toimintoja. Komissio katsoo, että ulkopuolinen lisenssinsaaja ei todennäköisesti hyväksyisi sellaista korvausten määrittelymenetelmää, jonka mukaan se todennäköisesti olisi rakenteellisesti tappiollinen (665). Se myös katsoo, että markkinahintavertailumenetelmän käyttö [A]-sopimuksen perusteella hylättiin siirtohinnoitteluraportissa, koska voitonjakamisanalyysin katsottiin ”tuottavan vääristyneitä arvioita pienemmällä todennäköisyydellä” (666).

664

665

666

| (533) | Viimeisimmässä toimittamassaan huomautuksessa Amazon väitti, että markkinahintavertailumenetelmää voitaisiin vaihtoehtoisesti soveltaa lisenssisopimukseen perustuen [4,5–5] prosenttia kauppatavaroiden bruttomyynnistä vastaavaan rojaltitasoon (667). Amazon käyttää väitteensä tukena tulkintaansa Yhdysvaltain verotuomioistuimen lausunnosta. Kuten johdanto-osan kappaleessa 210 ja alaviitteessä 352 on kuitenkin selitetty, [4,5–5] prosentin rojaltitaso ei itse asiassa ollut Yhdysvaltain verotuomioistuimen määrittelemä, vaan Amazon laski sen tätä päätöstä varten. Joka tapauksessa komissio on eri mieltä siitä, että tällainen buy-in-sopimuksen kokonaissummaa arvioitaessa muodostettu rojaltien taso olisi luotettava vertailukohta, jotta markkinahintavertailumenetelmää voitaisiin soveltaa lisenssisopimuksen markkinaehtoisen korvauksen määrittelemiseksi. |
| --- | --- |

(533)

Viimeisimmässä toimittamassaan huomautuksessa Amazon väitti, että markkinahintavertailumenetelmää voitaisiin vaihtoehtoisesti soveltaa lisenssisopimukseen perustuen [4,5–5] prosenttia kauppatavaroiden bruttomyynnistä vastaavaan rojaltitasoon (667). Amazon käyttää väitteensä tukena tulkintaansa Yhdysvaltain verotuomioistuimen lausunnosta. Kuten johdanto-osan kappaleessa 210 ja alaviitteessä 352 on kuitenkin selitetty, [4,5–5] prosentin rojaltitaso ei itse asiassa ollut Yhdysvaltain verotuomioistuimen määrittelemä, vaan Amazon laski sen tätä päätöstä varten. Joka tapauksessa komissio on eri mieltä siitä, että tällainen buy-in-sopimuksen kokonaissummaa arvioitaessa muodostettu rojaltien taso olisi luotettava vertailukohta, jotta markkinahintavertailumenetelmää voitaisiin soveltaa lisenssisopimuksen markkinaehtoisen korvauksen määrittelemiseksi.

667

| (534) | Komissio katsoo esikysymykseksi sen, että buy-in-sopimus solmittiin 2005 ja Luxemburgin verohallinnolle ilmoitettiin sopimuksen olemassaolosta Amazonin kirjeessä 20 päivänä huhtikuuta 2006. Jos Amazon ja Luxemburg katsoivat sopimuksen mukaisten maksujen arvon olevan luotettava vertailukohta, Luxemburgin verohallinnon olisi pitänyt ottaa nämä tiedot huomioon vahvistaessaan uudelleen kiistanalaisen veropäätöksen joulukuussa 2006. |
| --- | --- |

(534)

Komissio katsoo esikysymykseksi sen, että buy-in-sopimus solmittiin 2005 ja Luxemburgin verohallinnolle ilmoitettiin sopimuksen olemassaolosta Amazonin kirjeessä 20 päivänä huhtikuuta 2006. Jos Amazon ja Luxemburg katsoivat sopimuksen mukaisten maksujen arvon olevan luotettava vertailukohta, Luxemburgin verohallinnon olisi pitänyt ottaa nämä tiedot huomioon vahvistaessaan uudelleen kiistanalaisen veropäätöksen joulukuussa 2006.

| (535) | Komissio myös huomauttaa, että Yhdysvaltain verotuomioistuin teki muutoksia buy-in-arvoon käyttäen vertailukohtana M.com-sopimuksia ja erityisesti [A]-sopimusta (668). Vaikka Yhdysvaltain verotuomioistuin olisi kyennyt erottamaan ydinteknologian siirron muista sopimuksen sisältämistä palveluista (669), on yhä selvää, ettei yksikään viidestä johdanto-osan 522–528 kappaleessa luetelluista vertailutekijöistä täyty, kun lisenssisopimusta verrataan M.com-sopimuksiin, kuten [A]-sopimukseen. Samat kyseisissä johdanto-osan kappaleissa havaitut ongelmat koskevat myös buy-in-sopimuksen käyttöä lisenssisopimuksen hinnoittelun vertailukohtana. |
| --- | --- |

(535)

Komissio myös huomauttaa, että Yhdysvaltain verotuomioistuin teki muutoksia buy-in-arvoon käyttäen vertailukohtana M.com-sopimuksia ja erityisesti [A]-sopimusta (668). Vaikka Yhdysvaltain verotuomioistuin olisi kyennyt erottamaan ydinteknologian siirron muista sopimuksen sisältämistä palveluista (669), on yhä selvää, ettei yksikään viidestä johdanto-osan 522–528 kappaleessa luetelluista vertailutekijöistä täyty, kun lisenssisopimusta verrataan M.com-sopimuksiin, kuten [A]-sopimukseen. Samat kyseisissä johdanto-osan kappaleissa havaitut ongelmat koskevat myös buy-in-sopimuksen käyttöä lisenssisopimuksen hinnoittelun vertailukohtana.

668

669

| (536) | Kaikkein tärkein tekijä on, että buy-in-sopimuksen maksut liittyvät valmiiksi olemassa olevien aineettomien hyödykkeiden kertaluonteisiin oikeuden siirtoihin. Niissä ei oteta huomioon toimintoja, jotka liittyvät aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen ja hallintaan ja niihin liittyviin riskeihin, jotka on määritelty kustannustenjakosopimuksessa ja joiden suorittaminen oli LuxOpCon vastuulla. Nämä toiminnot tuottavat arvoa LuxOpColle sekä LuxSCS:n kustannustenjakosopimuksen vastapuolille ATI:lle ja A9:lle. |
| --- | --- |

(536)

Kaikkein tärkein tekijä on, että buy-in-sopimuksen maksut liittyvät valmiiksi olemassa olevien aineettomien hyödykkeiden kertaluonteisiin oikeuden siirtoihin. Niissä ei oteta huomioon toimintoja, jotka liittyvät aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen ja hallintaan ja niihin liittyviin riskeihin, jotka on määritelty kustannustenjakosopimuksessa ja joiden suorittaminen oli LuxOpCon vastuulla. Nämä toiminnot tuottavat arvoa LuxOpColle sekä LuxSCS:n kustannustenjakosopimuksen vastapuolille ATI:lle ja A9:lle.

| (537) | Yhdysvaltain verotuomioistuin vertasi Amazon USA:n ja [A]:n välillä solmittua [A]-sopimusta Amazonin ja Luxemburgin toimintojen välillä solmittuun ostosopimukseen kokonaisuutena tekemättä eroa LuxOpCon ja LuxSCS:n välille, sillä Yhdysvaltain verotuksen näkökulmasta ne katsotaan yhdeksi kokonaisuudeksi. Sellaisenaan [A]-sopimuksen katsottiin olevan verrattavissa lisenssisopimukseen henkisen omaisuuden luojan (Amazon USA) ja henkisen omaisuuden käyttäjän (Euroopan liiketoiminnot yleisesti) välillä. Lisenssisopimus ei sellaisenaan muodosta tällaista järjestelyä, sillä se koski tosiasiallisesti passiivista henkisen omaisuuden haltijaa (LuxSCS), joka alilisensoi aineettomia hyödykkeitä lähipiiriin kuuluvalle osapuolelle (LuxOpColle) kehitettäväksi, parannettavaksi, hallittavaksi ja hyödynnettäväksi tarkastelujakson aikana. Tämän seurauksena, jos buy-in-sopimuksen arvoa käytettäisiin vertailumarkkinahintana, se olisi hyödynnettävissä ainoastaan määriteltäessä LuxSCS:n korvauksia LuxOpColle LuxOpCon lisenssisopimuksen perusteella suorittamista toiminnoista (ottaen huomioon käytetyt varat ja otetut riskit). Kuten 9.2.1.1 jaksossa on osoitettu, LuxSCS ei osallistunut ainutlaatuisella tai arvokkaalla tavalla aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, hallintaan tai parantamiseen, kuten kustannustenjakosopimuksessa oli määritetty, vaan sen sijaan siirsi nämä tehtävät LuxOpColle, lisenssinsaajalle (670). Täten LuxSCS oli oikeutettu saamaan kustannustenjakosopimuksella sille myönnetyt hyödyt (ts. aineettomien hyödykkeiden ja johdettujen teosten laillisen omistusoikeuden) vain, koska LuxOpCo suoritti sille kyseisellä sopimuksella annetut tehtävät ja otti niihin sisältyvän riskin, kuten 9.2.1.2 jaksossa on selitetty. |
| --- | --- |

(537)

Yhdysvaltain verotuomioistuin vertasi Amazon USA:n ja [A]:n välillä solmittua [A]-sopimusta Amazonin ja Luxemburgin toimintojen välillä solmittuun ostosopimukseen kokonaisuutena tekemättä eroa LuxOpCon ja LuxSCS:n välille, sillä Yhdysvaltain verotuksen näkökulmasta ne katsotaan yhdeksi kokonaisuudeksi. Sellaisenaan [A]-sopimuksen katsottiin olevan verrattavissa lisenssisopimukseen henkisen omaisuuden luojan (Amazon USA) ja henkisen omaisuuden käyttäjän (Euroopan liiketoiminnot yleisesti) välillä. Lisenssisopimus ei sellaisenaan muodosta tällaista järjestelyä, sillä se koski tosiasiallisesti passiivista henkisen omaisuuden haltijaa (LuxSCS), joka alilisensoi aineettomia hyödykkeitä lähipiiriin kuuluvalle osapuolelle (LuxOpColle) kehitettäväksi, parannettavaksi, hallittavaksi ja hyödynnettäväksi tarkastelujakson aikana. Tämän seurauksena, jos buy-in-sopimuksen arvoa käytettäisiin vertailumarkkinahintana, se olisi hyödynnettävissä ainoastaan määriteltäessä LuxSCS:n korvauksia LuxOpColle LuxOpCon lisenssisopimuksen perusteella suorittamista toiminnoista (ottaen huomioon käytetyt varat ja otetut riskit). Kuten 9.2.1.1 jaksossa on osoitettu, LuxSCS ei osallistunut ainutlaatuisella tai arvokkaalla tavalla aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, hallintaan tai parantamiseen, kuten kustannustenjakosopimuksessa oli määritetty, vaan sen sijaan siirsi nämä tehtävät LuxOpColle, lisenssinsaajalle (670). Täten LuxSCS oli oikeutettu saamaan kustannustenjakosopimuksella sille myönnetyt hyödyt (ts. aineettomien hyödykkeiden ja johdettujen teosten laillisen omistusoikeuden) vain, koska LuxOpCo suoritti sille kyseisellä sopimuksella annetut tehtävät ja otti niihin sisältyvän riskin, kuten 9.2.1.2 jaksossa on selitetty.

670

| (538) | Tämän osoittavat lisenssisopimuksen ehdot, joiden mukaan LuxOpCo sai yksinoikeudellisen ja peruuttamattoman lisenssin kaikkiin olemassa oleviin ja tuleviin LuxSCS:n aineettoman omaisuuden oikeuksiin määrittelemättömän pitkäksi ajaksi, sekä 9.2.1.1 ja 9.2.1.2 jakson toiminta-analyysi. Vaikka samanlainen lisenssisopimus kuin [A]-sopimuksessa määritelty lisenssinantajan ja lisenssinsaajan suhde voidaan solmia riippumattomien ja lähipiiriin kuuluvien osapuolten välille markkinaehtoisesti, lisenssisopimukseen verrattavissa olevaa alilisensointisopimusta on vaikea saavuttaa riippumattomien osapuolten välille. |
| --- | --- |

(538)

Tämän osoittavat lisenssisopimuksen ehdot, joiden mukaan LuxOpCo sai yksinoikeudellisen ja peruuttamattoman lisenssin kaikkiin olemassa oleviin ja tuleviin LuxSCS:n aineettoman omaisuuden oikeuksiin määrittelemättömän pitkäksi ajaksi, sekä 9.2.1.1 ja 9.2.1.2 jakson toiminta-analyysi. Vaikka samanlainen lisenssisopimus kuin [A]-sopimuksessa määritelty lisenssinantajan ja lisenssinsaajan suhde voidaan solmia riippumattomien ja lähipiiriin kuuluvien osapuolten välille markkinaehtoisesti, lisenssisopimukseen verrattavissa olevaa alilisensointisopimusta on vaikea saavuttaa riippumattomien osapuolten välille.

9.2.1.3.2   Voitonjakamismenetelmä ja liiketoiminettomarginaalimenetelmä (TNMM)

Voitonjakamismenetelmä ja liiketoiminettomarginaalimenetelmä (TNMM)

| (539) | Koska suoria vertailukohtia lisenssisopimukselle ei ole (671), liiketoiminettomarginaalimenetelmä on tässä tapauksessa soveltuvin siirtohinnoittelumenetelmä, jolla määritellään käsiteltävän konsernin sisäisen liiketoimen siirtohinta. Kuten johdanto-osan 251 kappaleessa on selitetty, OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa on kuvattu kaksi liiketoimivoittoperustaista menetelmää, TNMM ja voitonjakamismenetelmä. Voitonjakamismenetelmällä viitataan kahteen lähestymistapaan: kontribuutioanalyysi ja jäännösanalyysi. Jälkimmäiseen viitataan usein ”jäännösvoiton jakamisanalyysina”. |
| --- | --- |

(539)

Koska suoria vertailukohtia lisenssisopimukselle ei ole (671), liiketoiminettomarginaalimenetelmä on tässä tapauksessa soveltuvin siirtohinnoittelumenetelmä, jolla määritellään käsiteltävän konsernin sisäisen liiketoimen siirtohinta. Kuten johdanto-osan 251 kappaleessa on selitetty, OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa on kuvattu kaksi liiketoimivoittoperustaista menetelmää, TNMM ja voitonjakamismenetelmä. Voitonjakamismenetelmällä viitataan kahteen lähestymistapaan: kontribuutioanalyysi ja jäännösanalyysi. Jälkimmäiseen viitataan usein ”jäännösvoiton jakamisanalyysina”.

671

| (540) | Väitteiden mukaan siirtohinnoitteluraportissa laskettiin lisenssisopimuksen markkinaperustainen vaihteluväli jäännösvoitonjakamismenetelmällä (672). Arvion tarkempi tarkastelu kuitenkin osoittaa, että käytetty siirtohinnoittelumenetelmä on itse asiassa TNMM. Ensimmäisessä vaiheessa TNMM:ää käytettiin määrittelemään LuxOpCon väitetysti ”rutiininomaisista toiminnoista” koostuvan liiketoiminnan kulujen markkinahintaiseksi tuottoprosentiksi [4–6] prosenttia, ja toisessa vaiheessa 100 prosenttia jäljelle jäävästä voitosta määritettiin LuxSCS:lle maksettavaksi rojaltimaksuksi LuxOpCon käyttämistä aineettomista hyödykkeistä. Jäännösvoitonjakamismenetelmän käytöllä viitataan siihen, että sen jälkeen, kun konsernin sisäisten liiketoimintojen ”rutiininomaisista toiminnoista” on maksettu korvaus, jäännösvoitto jaetaan etuyhteysliiketoimen osapuolten välillä korvaukseksi niiden ainutlaatuisesta ja arvokkaasta osallisuudesta (673). Tässä tapauksessa kuitenkin LuxSCS:n osuudeksi määritettiin 100 prosenttia jäännösvoitosta ilman perusteluita siirtohinnoitteluraportissa, koska raportissa ei määritellä kuinka LuxSCS:n panos (ottaen huomioon suoritetut tehtävät, käytetyt varat ja otetut riskit) oikeuttaa koko jäännösvoiton määrittämiseen LuxSCS:lle. Siirtohinnoitteluraportissa ainoastaan todetaan, että jäännösvoiton ”voidaan katsoa perustuvan LuxOpCon LuxSCS:ltä lisensoimiin aineettomiin hyödykkeisiin.” (674) |
| --- | --- |

(540)

Väitteiden mukaan siirtohinnoitteluraportissa laskettiin lisenssisopimuksen markkinaperustainen vaihteluväli jäännösvoitonjakamismenetelmällä (672). Arvion tarkempi tarkastelu kuitenkin osoittaa, että käytetty siirtohinnoittelumenetelmä on itse asiassa TNMM. Ensimmäisessä vaiheessa TNMM:ää käytettiin määrittelemään LuxOpCon väitetysti ”rutiininomaisista toiminnoista” koostuvan liiketoiminnan kulujen markkinahintaiseksi tuottoprosentiksi [4–6] prosenttia, ja toisessa vaiheessa 100 prosenttia jäljelle jäävästä voitosta määritettiin LuxSCS:lle maksettavaksi rojaltimaksuksi LuxOpCon käyttämistä aineettomista hyödykkeistä. Jäännösvoitonjakamismenetelmän käytöllä viitataan siihen, että sen jälkeen, kun konsernin sisäisten liiketoimintojen ”rutiininomaisista toiminnoista” on maksettu korvaus, jäännösvoitto jaetaan etuyhteysliiketoimen osapuolten välillä korvaukseksi niiden ainutlaatuisesta ja arvokkaasta osallisuudesta (673). Tässä tapauksessa kuitenkin LuxSCS:n osuudeksi määritettiin 100 prosenttia jäännösvoitosta ilman perusteluita siirtohinnoitteluraportissa, koska raportissa ei määritellä kuinka LuxSCS:n panos (ottaen huomioon suoritetut tehtävät, käytetyt varat ja otetut riskit) oikeuttaa koko jäännösvoiton määrittämiseen LuxSCS:lle. Siirtohinnoitteluraportissa ainoastaan todetaan, että jäännösvoiton ”voidaan katsoa perustuvan LuxOpCon LuxSCS:ltä lisensoimiin aineettomiin hyödykkeisiin.” (674)

672

673

674

| (541) | Koska jäännösvoittoa ei jaettu LuxSCS:n ja LuxOpCon kesken siirtohinnoitteluraportin siirtohinnoitteluarviossa, viittaa se siihen, että vain yhden lisenssisopimuksen osapuolen, eli LuxSCS:n, katsottiin osallistuvan ainutlaatuisella ja arvokkaalla tavalla. Tämä tarkoittaa, että tosiasiallisesti tämän liiketoimen markkinaehtoisen vaihteluvälin määrittelyyn käytettiin yksipuolista siirtomenetelmää, ts. TNMM:ää (675). Myös Luxemburg on vahvistanut tämän (676). |
| --- | --- |

(541)

Koska jäännösvoittoa ei jaettu LuxSCS:n ja LuxOpCon kesken siirtohinnoitteluraportin siirtohinnoitteluarviossa, viittaa se siihen, että vain yhden lisenssisopimuksen osapuolen, eli LuxSCS:n, katsottiin osallistuvan ainutlaatuisella ja arvokkaalla tavalla. Tämä tarkoittaa, että tosiasiallisesti tämän liiketoimen markkinaehtoisen vaihteluvälin määrittelyyn käytettiin yksipuolista siirtomenetelmää, ts. TNMM:ää (675). Myös Luxemburg on vahvistanut tämän (676).

675

676

| (542) | Jaksoissa 9.2.1.1 ja 9.2.1.2 suoritetun toiminta-analyysin perusteella komissio katsoo, että vain yksi lisenssisopimuksen osapuolista osallistuu ainutlaatuisella ja arvokkaalla tavalla, ja tästä syystä TNMM on sopivampi siirtohinnoittelumenetelmä arvioitaessa lisenssisopimuksen mukaisia korvauksia. Kuten edellä on kuitenkin osoitettu, ainutlaatuisia ja arvokkaita tehtäviä on suorittanut tässä liiketoimessa LuxOpCo, ei LuxSCS. Tämän perusteella TNMM:n soveltamista varten testatun osapuolen tulisi olla LuxSCS, eikä LuxOpCo, kuten jäljempänä 9.2.1.4 jaksossa selitetään. |
| --- | --- |

(542)

Jaksoissa 9.2.1.1 ja 9.2.1.2 suoritetun toiminta-analyysin perusteella komissio katsoo, että vain yksi lisenssisopimuksen osapuolista osallistuu ainutlaatuisella ja arvokkaalla tavalla, ja tästä syystä TNMM on sopivampi siirtohinnoittelumenetelmä arvioitaessa lisenssisopimuksen mukaisia korvauksia. Kuten edellä on kuitenkin osoitettu, ainutlaatuisia ja arvokkaita tehtäviä on suorittanut tässä liiketoimessa LuxOpCo, ei LuxSCS. Tämän perusteella TNMM:n soveltamista varten testatun osapuolen tulisi olla LuxSCS, eikä LuxOpCo, kuten jäljempänä 9.2.1.4 jaksossa selitetään.

9.2.1.4   
  TNMM:n soveltaminen tässä käsiteltävään asiaan

TNMM:n soveltaminen tässä käsiteltävään asiaan

| (543) | Kuten johdanto-osan 255 kappaleessa on selitetty, TNMM:n soveltaminen edellyttää ensinnäkin testattavan osapuolen valintaa ja toiseksi soveltuvan voittoindikaattorin valintaa. Indikaattorin tulisi tutkia testattavan osapuolen toimintojen etuyhteysliiketoimessa tuottamia voittoja ottamalla huomioon käytetyt varat ja osapuolen vastuulleen ottamat riskit. |
| --- | --- |

(543)

Kuten johdanto-osan 255 kappaleessa on selitetty, TNMM:n soveltaminen edellyttää ensinnäkin testattavan osapuolen valintaa ja toiseksi soveltuvan voittoindikaattorin valintaa. Indikaattorin tulisi tutkia testattavan osapuolen toimintojen etuyhteysliiketoimessa tuottamia voittoja ottamalla huomioon käytetyt varat ja osapuolen vastuulleen ottamat riskit.

9.2.1.4.1   Testattavan osapuolen tulisi olla LuxSCS

Testattavan osapuolen tulisi olla LuxSCS

| (544) | Sovellettaessa TNMM:ää testattava osapuoli tulee valita kaikkien konsernin sisäiseen liiketoimeen osallistuvien osapuolten suorittaman toiminta-analyysin (joka sisältää käytetyt varat ja vastuulle otetut riskit) perusteella (677). Yleensä testataan se osapuoli, johon TNMM:ää voidaan soveltaa luotettavimmin ja jota varten on löydettävissä luotettavimmat vertailukohdat. Tämä on useimmiten osapuoli, jonka tehtävät ovat yksinkertaisempia (678). TNMM:ää pidetään sopivana menetelmänä, kun testattavana on ainutlaatuisella tai arvokkaalla tavalla siirtohinnoitteluanalyysin kohteena olevaan liiketoimeen osallistumattoman osapuolen markkinahintainen korvaus (679). |
| --- | --- |

(544)

Sovellettaessa TNMM:ää testattava osapuoli tulee valita kaikkien konsernin sisäiseen liiketoimeen osallistuvien osapuolten suorittaman toiminta-analyysin (joka sisältää käytetyt varat ja vastuulle otetut riskit) perusteella (677). Yleensä testataan se osapuoli, johon TNMM:ää voidaan soveltaa luotettavimmin ja jota varten on löydettävissä luotettavimmat vertailukohdat. Tämä on useimmiten osapuoli, jonka tehtävät ovat yksinkertaisempia (678). TNMM:ää pidetään sopivana menetelmänä, kun testattavana on ainutlaatuisella tai arvokkaalla tavalla siirtohinnoitteluanalyysin kohteena olevaan liiketoimeen osallistumattoman osapuolen markkinahintainen korvaus (679).

677

678

679

| (545) | Sovellettaessa TNMM:ää kiistanalaisen veropäätöksen vahvistamaa siirtohinnoittelujärjestelyä varten LuxOpCo valittiin testattavaksi osapuoleksi. Siirtohinnoitteluraportissa tätä valintaa perustellaan väittämällä, että LuxOpCo harjoittaa yksinkertaisempia toimintoja suhteessaan LuxSCS:ään sillä perusteella, että toisin kuin LuxSCS se ei omista arvokasta henkistä omaisuutta eikä sen rutiininomaisista toimista synny merkittävää liiketoimintariskiä (680). |
| --- | --- |

(545)

Sovellettaessa TNMM:ää kiistanalaisen veropäätöksen vahvistamaa siirtohinnoittelujärjestelyä varten LuxOpCo valittiin testattavaksi osapuoleksi. Siirtohinnoitteluraportissa tätä valintaa perustellaan väittämällä, että LuxOpCo harjoittaa yksinkertaisempia toimintoja suhteessaan LuxSCS:ään sillä perusteella, että toisin kuin LuxSCS se ei omista arvokasta henkistä omaisuutta eikä sen rutiininomaisista toimista synny merkittävää liiketoimintariskiä (680).

680

| (546) | Nämä perustelut osoittavat sekaannuksen hinnoiteltavan konsernin sisäisen liiketoimen osapuolten hallinnassa olevien varojen monimutkaisuuden ja niiden harjoittaman toiminnan monimutkaisuuden välillä. Kuten johdanto-osan 430 kappaleessa on selitetty, ei ole perusteita oletukselle, jonka mukaan konserniin kuuluva yritys, joka lisensoi aineetonta omaisuutta toiselle konserniin kuuluvalle yritykselle, harjoittaisi monimutkaisempia toimintoja kuin lisenssinsaajayritys vain siksi, että se omistaa laillisesti monimutkaisen omaisuuserän. Siirtohinnoittelua varten aineettoman hyödykkeen laillinen omistusoikeus ei itsessään sisällä mitään oikeutta saada viime kädessä kyseisen aineettoman hyödykkeen hyödyntämisestä saatuja voittoja. Konsernin sisäisen liiketoimen osapuolelle maksettava korvaus riippuu toisaalta sen hoitamista tehtävistä, sen käyttämistä varoista ja sen vastuulleen ottamista riskeistä ja toisaalta toisten osapuolten panoksesta liiketoimeen niiden hoitamien tehtävien, käyttämien varojen ja vastuulleen ottamien riskien muodossa (681). Kuten 9.2.1.1.3 jaksossa on selitetty, mahdollisesti LuxSCS:n vastuulle sopimusperustaisesti jääneet riskit, jotka olivat lisenssisopimuksen vuoksi tosiasiallisesti erittäin rajalliset, eivät vastaa osapuolten todellista toimintaa. |
| --- | --- |

(546)

Nämä perustelut osoittavat sekaannuksen hinnoiteltavan konsernin sisäisen liiketoimen osapuolten hallinnassa olevien varojen monimutkaisuuden ja niiden harjoittaman toiminnan monimutkaisuuden välillä. Kuten johdanto-osan 430 kappaleessa on selitetty, ei ole perusteita oletukselle, jonka mukaan konserniin kuuluva yritys, joka lisensoi aineetonta omaisuutta toiselle konserniin kuuluvalle yritykselle, harjoittaisi monimutkaisempia toimintoja kuin lisenssinsaajayritys vain siksi, että se omistaa laillisesti monimutkaisen omaisuuserän. Siirtohinnoittelua varten aineettoman hyödykkeen laillinen omistusoikeus ei itsessään sisällä mitään oikeutta saada viime kädessä kyseisen aineettoman hyödykkeen hyödyntämisestä saatuja voittoja. Konsernin sisäisen liiketoimen osapuolelle maksettava korvaus riippuu toisaalta sen hoitamista tehtävistä, sen käyttämistä varoista ja sen vastuulleen ottamista riskeistä ja toisaalta toisten osapuolten panoksesta liiketoimeen niiden hoitamien tehtävien, käyttämien varojen ja vastuulleen ottamien riskien muodossa (681). Kuten 9.2.1.1.3 jaksossa on selitetty, mahdollisesti LuxSCS:n vastuulle sopimusperustaisesti jääneet riskit, jotka olivat lisenssisopimuksen vuoksi tosiasiallisesti erittäin rajalliset, eivät vastaa osapuolten todellista toimintaa.

681

| (547) | Käsiteltävässä tapauksessa Luxemburgin veroviranomaisten ei olisi pitänyt hyväksyä Amazonin väitettä, että pelkkä aineettomien hyödykkeiden laillinen omistaminen muodostaa ainutlaatuisen panoksen (682), josta LuxSCS:n olisi pitänyt saada korvaus, joka muodostui lähes kaikista LuxOpCon koko liiketoiminnan voitoista. Sen sijaan sen olisi pitänyt vaatia toiminta-analyysia, joka osoittaisi, että LuxSCS harjoittaa ainutlaatuisia ja arvokkaita toimintoja suhteessa kyseiseen varallisuuteen, joka puuttui kokonaan siirtohinnoitteluraportista. Vaikka on kiistatonta, että LuxOpCon ei pitäisi saada yksinoikeudellista ja peruuttamatonta oikeutta käyttää ja alilisensoida aineettomia hyödykkeitä maksamatta LuxSCS:lle korvauksia kustannuksista, jotka jäävät LuxSCS:n vastuulle buy-in-sopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen nojalla, se, pitäisikö LuxSCS:lle hyvittää kyseistä summaa suurempi määrä, riippuu LuxSCS:n ja LuxOpCon harjoittamista toimista suhteessa aineettomiin hyödykkeisiin. |
| --- | --- |

(547)

Käsiteltävässä tapauksessa Luxemburgin veroviranomaisten ei olisi pitänyt hyväksyä Amazonin väitettä, että pelkkä aineettomien hyödykkeiden laillinen omistaminen muodostaa ainutlaatuisen panoksen (682), josta LuxSCS:n olisi pitänyt saada korvaus, joka muodostui lähes kaikista LuxOpCon koko liiketoiminnan voitoista. Sen sijaan sen olisi pitänyt vaatia toiminta-analyysia, joka osoittaisi, että LuxSCS harjoittaa ainutlaatuisia ja arvokkaita toimintoja suhteessa kyseiseen varallisuuteen, joka puuttui kokonaan siirtohinnoitteluraportista. Vaikka on kiistatonta, että LuxOpCon ei pitäisi saada yksinoikeudellista ja peruuttamatonta oikeutta käyttää ja alilisensoida aineettomia hyödykkeitä maksamatta LuxSCS:lle korvauksia kustannuksista, jotka jäävät LuxSCS:n vastuulle buy-in-sopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen nojalla, se, pitäisikö LuxSCS:lle hyvittää kyseistä summaa suurempi määrä, riippuu LuxSCS:n ja LuxOpCon harjoittamista toimista suhteessa aineettomiin hyödykkeisiin.

682

| (548) | Vaikka se toimikin aineettomien hyödykkeiden laillisena omistajana tarkastelujakson aikana, 9.2.1.1 jakson toiminta-analyysi osoittaa, että LuxSCS ei suorittanut niitä aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, vahvistamiseen, hallintaan tai hyödyntämiseen liittyviä aktiivisia tai ratkaisevan tärkeitä toimintoja, jotka oikeuttaisivat lähes kaikkien LuxOpCon Amazonin Euroopan verkkokaupan ja palveluliiketoiminnan toiminnoissa tuottamien voittojen osoittamisen sille. LuxSCS piti ainoastaan aineettomia hyödykkeitä hallussaan EU:ssa sijaitsevien verkkosivustojen kautta Euroopan toimintoja varten (ts. LuxOpCon suorittamia liiketoimia varten). 9.2.1.2 jakson toiminta-analyysi osoittaa, että kaikki tosiasialliset aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, hallintaan ja hyödyntämiseen liittyvät lailliset oikeudet Euroopan alueella oli myönnetty yksinoikeudellisesti ja peruuttamattomasti LuxOpColle niiden koko eliniän ajaksi (683). Lisäksi nimenomaan LuxOpCo suoritti EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden (684) tuella kaikki olennaiset toiminnot, käytti olennaisia varoja ja otti vastuulleen kaikki olennaiset riskit, jotka liittyivät paitsi aineettomien hyödykkeiden hyödyntämiseen myös niiden kehittämiseen, parantamiseen, hallintaan ja hyödyntämiseen. LuxOpCo toimi myös pääkonttorina ja suoritti erilaisia ainutlaatuisia ja arvokkaita toimintoja, jotka olivat merkityksellisiä Amazonin liiketoiminnan tärkeimpien arvojen, valinnan, hinnan ja kätevyyden, kannalta. Kaikki tämä oli ilmiselvää tarkasteltaessa lisenssisopimuksen ehtoja sekä siirtohinnoitteluraportin toiminta-analyysia, jossa todetaan, että LuxSCS:n ainoat toiminnot olivat passiivisen aineettomien hyödykkeiden hallintayhtiön, joka hallinnoi sen hallussa olevaa henkistä omaisuutta (685). |
| --- | --- |

(548)

Vaikka se toimikin aineettomien hyödykkeiden laillisena omistajana tarkastelujakson aikana, 9.2.1.1 jakson toiminta-analyysi osoittaa, että LuxSCS ei suorittanut niitä aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, vahvistamiseen, hallintaan tai hyödyntämiseen liittyviä aktiivisia tai ratkaisevan tärkeitä toimintoja, jotka oikeuttaisivat lähes kaikkien LuxOpCon Amazonin Euroopan verkkokaupan ja palveluliiketoiminnan toiminnoissa tuottamien voittojen osoittamisen sille. LuxSCS piti ainoastaan aineettomia hyödykkeitä hallussaan EU:ssa sijaitsevien verkkosivustojen kautta Euroopan toimintoja varten (ts. LuxOpCon suorittamia liiketoimia varten). 9.2.1.2 jakson toiminta-analyysi osoittaa, että kaikki tosiasialliset aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, hallintaan ja hyödyntämiseen liittyvät lailliset oikeudet Euroopan alueella oli myönnetty yksinoikeudellisesti ja peruuttamattomasti LuxOpColle niiden koko eliniän ajaksi (683). Lisäksi nimenomaan LuxOpCo suoritti EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden (684) tuella kaikki olennaiset toiminnot, käytti olennaisia varoja ja otti vastuulleen kaikki olennaiset riskit, jotka liittyivät paitsi aineettomien hyödykkeiden hyödyntämiseen myös niiden kehittämiseen, parantamiseen, hallintaan ja hyödyntämiseen. LuxOpCo toimi myös pääkonttorina ja suoritti erilaisia ainutlaatuisia ja arvokkaita toimintoja, jotka olivat merkityksellisiä Amazonin liiketoiminnan tärkeimpien arvojen, valinnan, hinnan ja kätevyyden, kannalta. Kaikki tämä oli ilmiselvää tarkasteltaessa lisenssisopimuksen ehtoja sekä siirtohinnoitteluraportin toiminta-analyysia, jossa todetaan, että LuxSCS:n ainoat toiminnot olivat passiivisen aineettomien hyödykkeiden hallintayhtiön, joka hallinnoi sen hallussa olevaa henkistä omaisuutta (685).

683

684

685

| (549) | Huolimatta siitä, että veropäätöshakemuksessa ja siirtohinnoitteluraportissa selitettiin, että LuxSCS:n odotettiin toimivan aineettomien hyödykkeiden hallintayhtiönä ja LuxOpCon odotettiin toimivan Euroopan toimintojen pääasiallisena hoitajana (686), Luxemburgin veroviranomaiset eivät ottaneet mitään näitä toimintoja huomioon tarkastellessaan pyyntöä ja hyväksyessään ehdotetun siirtohinnoittelujärjestelyn. Sen sijaan veroviranomaiset luottivat Amazonin perustelemattomaan ja virheelliseen väitteeseen, että LuxSCS:n aineettomiin hyödykkeisiin liittyvät toiminnot olisivat ainutlaatuisia ja arvokkaita, kun taas LuxOpCo suorittaisi ainoastaan rutiininomaisia käsittelytoimintoja, joihin liittyvät riskit olisivat rajallisia (687). Kuitenkin 9.2.1.1 ja 9.2.1.2 jaksoissa esitettyjen toiminta-analyysien perusteella nimenomaan LuxSCS on LuxOpCoa yksinkertaisempi yritys. Tästä syystä LuxSCS olisi pitänyt valita testattavaksi osapuoleksi sovellettaessa TNMM:ää lisenssisopimuksen hinnoittelua varten. |
| --- | --- |

(549)

Huolimatta siitä, että veropäätöshakemuksessa ja siirtohinnoitteluraportissa selitettiin, että LuxSCS:n odotettiin toimivan aineettomien hyödykkeiden hallintayhtiönä ja LuxOpCon odotettiin toimivan Euroopan toimintojen pääasiallisena hoitajana (686), Luxemburgin veroviranomaiset eivät ottaneet mitään näitä toimintoja huomioon tarkastellessaan pyyntöä ja hyväksyessään ehdotetun siirtohinnoittelujärjestelyn. Sen sijaan veroviranomaiset luottivat Amazonin perustelemattomaan ja virheelliseen väitteeseen, että LuxSCS:n aineettomiin hyödykkeisiin liittyvät toiminnot olisivat ainutlaatuisia ja arvokkaita, kun taas LuxOpCo suorittaisi ainoastaan rutiininomaisia käsittelytoimintoja, joihin liittyvät riskit olisivat rajallisia (687). Kuitenkin 9.2.1.1 ja 9.2.1.2 jaksoissa esitettyjen toiminta-analyysien perusteella nimenomaan LuxSCS on LuxOpCoa yksinkertaisempi yritys. Tästä syystä LuxSCS olisi pitänyt valita testattavaksi osapuoleksi sovellettaessa TNMM:ää lisenssisopimuksen hinnoittelua varten.

686

687

9.2.1.4.2   Voittoindikaattori

Voittoindikaattori

| (550) | Sovellettaessa TNMM:ää voittoindikaattorin valinnassa tulisi ottaa huomioon testattavan etuyhteysliiketoimen osapuolen toimintojen arvo huomioimalla käytetyt varat ja osapuolen vastuulleen ottamat riskit (688), valinnan tulisi perustua objektiiviseen dataan ja indikaattoria tulisi pystyä mittaamaan riittävän luotettavasti ja johdonmukaisesti. Sovellettaessa TNMM:ää nettovoittoa painotetaan valmistus- ja palvelutoimintojen osalta kustannuksiin, myyntitoimintojen osalta myyntiin ja varallisuuspainotteisten toimintojen osalta varallisuuteen (689). Koska LuxSCS:llä ei ole myyntiä eikä sillä ei ole aineettomiin hyödykkeisiin liittyviä riskejä, sille muodostuvat kustannukset ovat luotettavin indikaattori sen suorittamien rajallisten toimintojen arvosta (ottaen huomioon käytetyt varat ja vastuulle otetut riskit). Siitä syystä merkityksellinen voittoindikaattori on tässä tapauksessa asianmukaisten kokonaiskustannusten voittomarginaali. |
| --- | --- |

(550)

Sovellettaessa TNMM:ää voittoindikaattorin valinnassa tulisi ottaa huomioon testattavan etuyhteysliiketoimen osapuolen toimintojen arvo huomioimalla käytetyt varat ja osapuolen vastuulleen ottamat riskit (688), valinnan tulisi perustua objektiiviseen dataan ja indikaattoria tulisi pystyä mittaamaan riittävän luotettavasti ja johdonmukaisesti. Sovellettaessa TNMM:ää nettovoittoa painotetaan valmistus- ja palvelutoimintojen osalta kustannuksiin, myyntitoimintojen osalta myyntiin ja varallisuuspainotteisten toimintojen osalta varallisuuteen (689). Koska LuxSCS:llä ei ole myyntiä eikä sillä ei ole aineettomiin hyödykkeisiin liittyviä riskejä, sille muodostuvat kustannukset ovat luotettavin indikaattori sen suorittamien rajallisten toimintojen arvosta (ottaen huomioon käytetyt varat ja vastuulle otetut riskit). Siitä syystä merkityksellinen voittoindikaattori on tässä tapauksessa asianmukaisten kokonaiskustannusten voittomarginaali.

688

689

| (551) | Määriteltäessä sopivaa kustannusperustaa, johon voittomarginaalia sovelletaan käsiteltävässä tapauksessa, tulisi huomioida, ettei LuxSCS suorittanut mitään arvoa lisääviä toimintoja aineettomien hyödykkeiden kehittämisessä, parantamisessa, hallinnassa tai hyödyntämisessä, eikä se käyttänyt tältä osin lainkaan varoja tai ottanut mitään merkittäviä riskejä. Se toimi ainoastaan välittävässä tehtävässä siirtämällä buy-in-sopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen LuxOpColle ja siirtämällä osuuden rojaltimaksuista (lisenssimaksun), jonka LuxOpCo sille maksaa lisenssisopimuksen mukaisesti, A9:lle ja ATI:lle niiden kustannusten määrän mukaisesti. Lisäksi LuxSCS oli oikeutettu hyötyihin kustannustenjakosopimuksen perusteella vain, koska LuxOpCo suoritti lisenssisopimuksen nojalla tehtävät ja otti riskit, jotka olivat LuxSCS:n vastuulla kyseisen kustannustenjakosopimuksen mukaisesti tarkastelujakson aikana (690). Lisenssisopimuksen perusteella LuxSCS:lle maksettavissa korvauksissa tulisi tämän vuoksi huomioida, että nämä panokset olivat LuxOpCon suorittamia (691). |
| --- | --- |

(551)

Määriteltäessä sopivaa kustannusperustaa, johon voittomarginaalia sovelletaan käsiteltävässä tapauksessa, tulisi huomioida, ettei LuxSCS suorittanut mitään arvoa lisääviä toimintoja aineettomien hyödykkeiden kehittämisessä, parantamisessa, hallinnassa tai hyödyntämisessä, eikä se käyttänyt tältä osin lainkaan varoja tai ottanut mitään merkittäviä riskejä. Se toimi ainoastaan välittävässä tehtävässä siirtämällä buy-in-sopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen LuxOpColle ja siirtämällä osuuden rojaltimaksuista (lisenssimaksun), jonka LuxOpCo sille maksaa lisenssisopimuksen mukaisesti, A9:lle ja ATI:lle niiden kustannusten määrän mukaisesti. Lisäksi LuxSCS oli oikeutettu hyötyihin kustannustenjakosopimuksen perusteella vain, koska LuxOpCo suoritti lisenssisopimuksen nojalla tehtävät ja otti riskit, jotka olivat LuxSCS:n vastuulla kyseisen kustannustenjakosopimuksen mukaisesti tarkastelujakson aikana (690). Lisenssisopimuksen perusteella LuxSCS:lle maksettavissa korvauksissa tulisi tämän vuoksi huomioida, että nämä panokset olivat LuxOpCon suorittamia (691).

690

691

| (552) | Amazonin väitteistä huolimatta (692) kiistanalaisen veropäätöksen hyväksymää lisenssimaksua ei alennettu LuxOpCon suorittamaa aineettomiin hyödykkeisiin liittyvää kehittämistä, parantamista, hallintaa ja hyödyntämistä vastaavasti (693). Lisenssisopimuksen 3.1 kohdassa, jossa määritellään LuxOpCon yrityspalveluiden tarjoaminen LuxSCS:lle, todetaan selkeästi, että ”osapuolet sopivat, että liitteessä A määritelty lisenssimaksu on ainoa korvaus tämän sopimuksen mukaisesti myönnetyistä lisensseistä ja tarjotuista palveluista” (694). Todellisuudessa LuxSCS:lle ei kertynyt lainkaan suoria tai välillisiä kustannuksia aineettomiin hyödykkeisiin liittyen lukuun ottamatta joitakin rajallisia kustannuksia, jotka koskivat aineettomien hyödykkeiden omistamiseen liittyvää hallintoa. |
| --- | --- |

(552)

Amazonin väitteistä huolimatta (692) kiistanalaisen veropäätöksen hyväksymää lisenssimaksua ei alennettu LuxOpCon suorittamaa aineettomiin hyödykkeisiin liittyvää kehittämistä, parantamista, hallintaa ja hyödyntämistä vastaavasti (693). Lisenssisopimuksen 3.1 kohdassa, jossa määritellään LuxOpCon yrityspalveluiden tarjoaminen LuxSCS:lle, todetaan selkeästi, että ”osapuolet sopivat, että liitteessä A määritelty lisenssimaksu on ainoa korvaus tämän sopimuksen mukaisesti myönnetyistä lisensseistä ja tarjotuista palveluista” (694). Todellisuudessa LuxSCS:lle ei kertynyt lainkaan suoria tai välillisiä kustannuksia aineettomiin hyödykkeisiin liittyen lukuun ottamatta joitakin rajallisia kustannuksia, jotka koskivat aineettomien hyödykkeiden omistamiseen liittyvää hallintoa.

692

693

694

| (553) | Tästä syystä ostosopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen kustannukset tulisi jättää kustannusperustan ulkopuolelle läpikulkukustannuksina, ts. voittomarginaalia ei tulisi soveltaa näihin kustannuksiin, kun määritellään lisenssisopimuksen mukaista LuxSCS:n markkinaehtoista korvausta. Koska LuxSCS ei suorita mitään toimintoja, käytä mitään varoja tai ota mitään riskejä aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, hallintaan ja hyödyntämiseen liittyen, riippumattoman osapuolen ei odotettaisi maksavan LuxSCS:lle voittomarginaalia niiden kustannuksista (695). Samalla tavalla varasto-omaisuuden konsernin sisäinen myynti vuodelta 2006 tulisi jättää kustannusperustan ulkopuolelle, sillä se vaikuttaa olevan yksittäinen kustannus, joka ei liity aineettomien hyödykkeiden tarjoamiseen vaan Euroopan toimintojen uudelleenjärjestelyyn, jossa LuxSCS järjesteli tytäryhtiöidensä toimintaa uudelleen. Sitä ei voida pitää osakastoimintana, eikä siihen tulisi soveltaa voittomarginaalia (696). |
| --- | --- |

(553)

Tästä syystä ostosopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen kustannukset tulisi jättää kustannusperustan ulkopuolelle läpikulkukustannuksina, ts. voittomarginaalia ei tulisi soveltaa näihin kustannuksiin, kun määritellään lisenssisopimuksen mukaista LuxSCS:n markkinaehtoista korvausta. Koska LuxSCS ei suorita mitään toimintoja, käytä mitään varoja tai ota mitään riskejä aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, hallintaan ja hyödyntämiseen liittyen, riippumattoman osapuolen ei odotettaisi maksavan LuxSCS:lle voittomarginaalia niiden kustannuksista (695). Samalla tavalla varasto-omaisuuden konsernin sisäinen myynti vuodelta 2006 tulisi jättää kustannusperustan ulkopuolelle, sillä se vaikuttaa olevan yksittäinen kustannus, joka ei liity aineettomien hyödykkeiden tarjoamiseen vaan Euroopan toimintojen uudelleenjärjestelyyn, jossa LuxSCS järjesteli tytäryhtiöidensä toimintaa uudelleen. Sitä ei voida pitää osakastoimintana, eikä siihen tulisi soveltaa voittomarginaalia (696).

695

696

| (554) | LuxSCS:n tarkastelujakson aikana suorittamista toiminnoista yleiset hallinnolliset palvelut, jotka on kuvattu johdanto-osan 429 kappaleessa, hankittiin ulkoisesti, eikä niihin sisältynyt merkittävää riskiä. Nämä palvelut voidaan rajata viittaamalla niistä syntyneisiin suoriin kustannuksiin (697). Nämä kustannukset liittyivät siihen osuuteen Luxemburgin kustannuksista, jotka kohdistettiin LuxSCS:lle aineettomien hyödykkeiden omistamiseen liittyvästä hallinnosta, kuten tiettyihin kustannuksiin laillisen omistusoikeuden ylläpidosta. Vaikka näyttöä ei ole toimitettu siitä, että LuxSCS olisi tosiasiallisesti tehnyt aineettomien hyödykkeiden suojaamista Euroopassa koskevia aktiivisia ja ratkaisevia päätöksiä, sillä näiden päätösten tekeminen olisi tosiasiallisesti siirretty LuxOpCon vastuulle, komissio voi tästä huolimatta hyväksyä, että nämä kustannukset sisältyvät kustannusperustaan, jota käytetään sovellettaessa TNMM:ää, mikäli ne vastaavat LuxSCS:n todellisuudessa suorittamia toimintoja. Nämä kustannukset vaikuttavat siten liittyvän LuxSCS:n aineettomien hyödykkeiden laillisen omistusoikeuden ylläpitämiseen Euroopassa. |
| --- | --- |

(554)

LuxSCS:n tarkastelujakson aikana suorittamista toiminnoista yleiset hallinnolliset palvelut, jotka on kuvattu johdanto-osan 429 kappaleessa, hankittiin ulkoisesti, eikä niihin sisältynyt merkittävää riskiä. Nämä palvelut voidaan rajata viittaamalla niistä syntyneisiin suoriin kustannuksiin (697). Nämä kustannukset liittyivät siihen osuuteen Luxemburgin kustannuksista, jotka kohdistettiin LuxSCS:lle aineettomien hyödykkeiden omistamiseen liittyvästä hallinnosta, kuten tiettyihin kustannuksiin laillisen omistusoikeuden ylläpidosta. Vaikka näyttöä ei ole toimitettu siitä, että LuxSCS olisi tosiasiallisesti tehnyt aineettomien hyödykkeiden suojaamista Euroopassa koskevia aktiivisia ja ratkaisevia päätöksiä, sillä näiden päätösten tekeminen olisi tosiasiallisesti siirretty LuxOpCon vastuulle, komissio voi tästä huolimatta hyväksyä, että nämä kustannukset sisältyvät kustannusperustaan, jota käytetään sovellettaessa TNMM:ää, mikäli ne vastaavat LuxSCS:n todellisuudessa suorittamia toimintoja. Nämä kustannukset vaikuttavat siten liittyvän LuxSCS:n aineettomien hyödykkeiden laillisen omistusoikeuden ylläpitämiseen Euroopassa.

697

| (555) | Tämän seurauksena LuxSCS:n maksamien ostosopimukseen ja kustannustenjakosopimukseen liittyvien läpikulkukustannusten (ts. ostosopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen kustannukset) uudelleenveloituksen lisäksi, LuxSCS:n tulisi saada voittomarginaalin sisältävä korvaus, joka perustuu kustannusperustaan, sisältäen pelkästään sen aineettomien hyödykkeiden laillisen omistusoikeuden ylläpitoa varten hankkimien ulkoisten palveluiden kustannukset, kuten johdanto-osan (429) kappaleessa on kuvattu, siinä määrin kuin nämä kustannukset vastaavat LuxSCS:n varsinaisesti suorittamia toimintoja. Tämä korvauksen taso varmistaa, että tulos on markkinaehtoperiaatteen mukainen, sillä siinä otetaan huomioon LuxSCS:n panos lisenssisopimukseen asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(555)

Tämän seurauksena LuxSCS:n maksamien ostosopimukseen ja kustannustenjakosopimukseen liittyvien läpikulkukustannusten (ts. ostosopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen kustannukset) uudelleenveloituksen lisäksi, LuxSCS:n tulisi saada voittomarginaalin sisältävä korvaus, joka perustuu kustannusperustaan, sisältäen pelkästään sen aineettomien hyödykkeiden laillisen omistusoikeuden ylläpitoa varten hankkimien ulkoisten palveluiden kustannukset, kuten johdanto-osan (429) kappaleessa on kuvattu, siinä määrin kuin nämä kustannukset vastaavat LuxSCS:n varsinaisesti suorittamia toimintoja. Tämä korvauksen taso varmistaa, että tulos on markkinaehtoperiaatteen mukainen, sillä siinä otetaan huomioon LuxSCS:n panos lisenssisopimukseen asianmukaisesti.

9.2.1.4.3   Asianmukaisen voittomarginaalin määrittely

Asianmukaisen voittomarginaalin määrittely

| (556) | Asianmukaisen, valittuun voittoindikaattoriin sovellettavan voittomarginaalin määrittely edellyttää tavallisesti vertailuanalyysia. Tällainen analyysi muodostuu etuyhteysliiketoimen vertaamisesta verrattavissa olevaan vapailla markkinoilla tapahtuneeseen yhteen tai useampaan liiketoimeen. Liiketoimet voidaan katsoa verrannollisiksi, jos mikään verrattavien välisistä eroista ei voi vaikuttaa olennaisesti menetelmällä tutkittuun tekijään (esim. hintaan tai marginaaliin), tai jos tällaisten merkityksellisten erojen vaikutusten poistamiseksi voidaan tehdä riittävän tarkkoja mukautuksia (698). |
| --- | --- |

(556)

Asianmukaisen, valittuun voittoindikaattoriin sovellettavan voittomarginaalin määrittely edellyttää tavallisesti vertailuanalyysia. Tällainen analyysi muodostuu etuyhteysliiketoimen vertaamisesta verrattavissa olevaan vapailla markkinoilla tapahtuneeseen yhteen tai useampaan liiketoimeen. Liiketoimet voidaan katsoa verrannollisiksi, jos mikään verrattavien välisistä eroista ei voi vaikuttaa olennaisesti menetelmällä tutkittuun tekijään (esim. hintaan tai marginaaliin), tai jos tällaisten merkityksellisten erojen vaikutusten poistamiseksi voidaan tehdä riittävän tarkkoja mukautuksia (698).

698

| (557) | Käsiteltävässä tapauksessa luotettavan vertailuanalyysin tekeminen ei ole mahdollista. Siirtohinnoitteluraportissa esitetyt vertailukohdat eivät ole merkityksellisiä tässä suhteessa, sillä ne liittyvät yrityksiin, joiden aktiivinen toiminta liittyi datan käsittelyyn, tietokantatoimiin, muihin tietotekniikkaan liittyviin toimiin, markkinatutkimuksiin ja mielipidetutkimuksiin, eikä LuxSCS suorittanut mitään näistä palveluista. Käsiteltävässä tapauksessa luotettavan vertailututkimuksen suorittaminen vaatii asiaan liittyvien vapailla markkinoilla tapahtuneiden vertailuliiketoimien tunnistamisen, joissa on tarjottu samanlaisia yleisluontoisia hallintopalveluita, joita LuxSCS on tarjonnut lisenssisopimuksen perusteella. Lisenssisopimukseen verrattavissa olevaa alilisensointisopimusta on kuitenkin vaikea muodostaa riippumattomien osapuolten välillä. Se edellyttäisi, että tunnistettaisiin sellaisia riippumattomia yrityksiä, jotka ovat hankkineet omaisuutta ja ryhtyneet suorittamaan tiettyjä toimintoja ja ottaneet tiettyjä siihen liittyviä riskejä suhteessa yritykseen, jolta ne hankkivat kyseisen omaisuuden, ja jotka ovat tämän jälkeen siirtäneet nämä toiminnot ja riskit itsenäiselle yritykselle ja jättäneet omalle vastuulleen rajalliset hallinnolliset tehtävät, joilla ne suojaavat omistajan oikeuksia henkistä omaisuutta koskevaan lisenssiin. Jotta liiketoimet olisivat verrannolliset, riippumattomien yritysten tulisi myös toimia samanlaisissa taloudellisissa olosuhteissa ja niiden liiketoimintastrategioiden tulisi myös olla samanlaiset kuin lisenssisopimuksen osapuolten (699). Siirtohinnoitteluanalyysiin sisällytettäviin vertailukohtiin tulisi myös tehdä mukautuksia, jotta vertailukohtien kustannusperustan ulkopuolelle jäisivät läpikulkukustannukset, joihin voittomarginaalia ei tulisi soveltaa (700). Tällaisia vertailukohtia ei yksinkertaisesti ole olemassa. Tästä syystä käsiteltävässä tapauksessa ei ole mahdollista suorittaa vertailuanalyysia tekemättä merkittäviä ja mahdollisesti satunnaisia mukautuksia, jotka voisivat heikentää analyysin luotettavuutta. Tämän seurauksena komissio on pidättäytynyt tekemästä vertailuanalyysia LuxSCS:n tosiasiallisesti suorittamiin toimintoihin sovellettavan voittomarginaalitason määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(557)

Käsiteltävässä tapauksessa luotettavan vertailuanalyysin tekeminen ei ole mahdollista. Siirtohinnoitteluraportissa esitetyt vertailukohdat eivät ole merkityksellisiä tässä suhteessa, sillä ne liittyvät yrityksiin, joiden aktiivinen toiminta liittyi datan käsittelyyn, tietokantatoimiin, muihin tietotekniikkaan liittyviin toimiin, markkinatutkimuksiin ja mielipidetutkimuksiin, eikä LuxSCS suorittanut mitään näistä palveluista. Käsiteltävässä tapauksessa luotettavan vertailututkimuksen suorittaminen vaatii asiaan liittyvien vapailla markkinoilla tapahtuneiden vertailuliiketoimien tunnistamisen, joissa on tarjottu samanlaisia yleisluontoisia hallintopalveluita, joita LuxSCS on tarjonnut lisenssisopimuksen perusteella. Lisenssisopimukseen verrattavissa olevaa alilisensointisopimusta on kuitenkin vaikea muodostaa riippumattomien osapuolten välillä. Se edellyttäisi, että tunnistettaisiin sellaisia riippumattomia yrityksiä, jotka ovat hankkineet omaisuutta ja ryhtyneet suorittamaan tiettyjä toimintoja ja ottaneet tiettyjä siihen liittyviä riskejä suhteessa yritykseen, jolta ne hankkivat kyseisen omaisuuden, ja jotka ovat tämän jälkeen siirtäneet nämä toiminnot ja riskit itsenäiselle yritykselle ja jättäneet omalle vastuulleen rajalliset hallinnolliset tehtävät, joilla ne suojaavat omistajan oikeuksia henkistä omaisuutta koskevaan lisenssiin. Jotta liiketoimet olisivat verrannolliset, riippumattomien yritysten tulisi myös toimia samanlaisissa taloudellisissa olosuhteissa ja niiden liiketoimintastrategioiden tulisi myös olla samanlaiset kuin lisenssisopimuksen osapuolten (699). Siirtohinnoitteluanalyysiin sisällytettäviin vertailukohtiin tulisi myös tehdä mukautuksia, jotta vertailukohtien kustannusperustan ulkopuolelle jäisivät läpikulkukustannukset, joihin voittomarginaalia ei tulisi soveltaa (700). Tällaisia vertailukohtia ei yksinkertaisesti ole olemassa. Tästä syystä käsiteltävässä tapauksessa ei ole mahdollista suorittaa vertailuanalyysia tekemättä merkittäviä ja mahdollisesti satunnaisia mukautuksia, jotka voisivat heikentää analyysin luotettavuutta. Tämän seurauksena komissio on pidättäytynyt tekemästä vertailuanalyysia LuxSCS:n tosiasiallisesti suorittamiin toimintoihin sovellettavan voittomarginaalitason määrittämiseksi.

699

700

| (558) | Sen sijaan komissio luottaa 2010 siirtohinnoittelufoorumin raportin päätelmään, jonka mukaan siirtohinnoittelufoorumiin osallistuvien jäsenvaltioiden kansalliset verohallinnot olivat havainneet vähäistä lisäarvoa tuottavien konsernin sisäisten palveluiden voittomarginaalin vaihteluväliksi 3–10 prosenttia. Raportin mukaan useimmin käytännössä havaittu voittomarginaali oli 5 prosenttia tällaisten palveluiden tarjoamisen kustannuksista. Kuten johdanto-osan 258 kappaleessa on selitetty, mikäli markkinaehtoisen vaihteluvälin katsotaan muodostuvan yhtä luotettavista tuloksista, vaihteluvälin sopivinta kohtaa valittaessa on asianmukaista käyttää keskilukua, kuten mediaania (701). Tästä syystä komissio katsoo, että on asianmukaista soveltaa 5 prosentin voittomarginaalia LuxSCS:n ulkoisiin kustannuksiin, jotka ovat syntyneet sen aineettomien hyödykkeiden laillisen omistusoikeuden ylläpidosta, kuten johdanto-osan 429 kappaleessa on kuvattu. Tällä tavalla on määritetty markkinaehtoinen korvaus LuxSCS:n lisenssisopimuksen mukaisista palveluista, mikäli nämä kustannukset vastaavat LuxSCS:n tosiasiallisesti suorittamia toimintoja. |
| --- | --- |

(558)

Sen sijaan komissio luottaa 2010 siirtohinnoittelufoorumin raportin päätelmään, jonka mukaan siirtohinnoittelufoorumiin osallistuvien jäsenvaltioiden kansalliset verohallinnot olivat havainneet vähäistä lisäarvoa tuottavien konsernin sisäisten palveluiden voittomarginaalin vaihteluväliksi 3–10 prosenttia. Raportin mukaan useimmin käytännössä havaittu voittomarginaali oli 5 prosenttia tällaisten palveluiden tarjoamisen kustannuksista. Kuten johdanto-osan 258 kappaleessa on selitetty, mikäli markkinaehtoisen vaihteluvälin katsotaan muodostuvan yhtä luotettavista tuloksista, vaihteluvälin sopivinta kohtaa valittaessa on asianmukaista käyttää keskilukua, kuten mediaania (701). Tästä syystä komissio katsoo, että on asianmukaista soveltaa 5 prosentin voittomarginaalia LuxSCS:n ulkoisiin kustannuksiin, jotka ovat syntyneet sen aineettomien hyödykkeiden laillisen omistusoikeuden ylläpidosta, kuten johdanto-osan 429 kappaleessa on kuvattu. Tällä tavalla on määritetty markkinaehtoinen korvaus LuxSCS:n lisenssisopimuksen mukaisista palveluista, mikäli nämä kustannukset vastaavat LuxSCS:n tosiasiallisesti suorittamia toimintoja.

701

9.2.1.5   
  Päätelmät taloudellisen hyödyn ensisijaisesta perusteesta

Päätelmät taloudellisen hyödyn ensisijaisesta perusteesta

| (559) | Edellä esitetyn analyysin perusteella lisenssisopimuksen mukainen markkinaehtoinen korvaus (ts. lisenssimaksu) LuxSCS:lle on yhtä suuri kuin LuxSCS:n osuus buy-in-sopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen summasta ilman voittomarginaalia ja lisättynä johdanto-osan 429 kappaleessa kuvatulla tavalla kaikilla olennaisilla LuxSCS:lle suoraan syntyneillä kustannuksilla, joihin tulisi soveltaa 5 prosentin voittomarginaalia niiltä osin kuin näiden kustannusten voidaan katsoa vastaavan LuxSCS:n tosiasiallisesti suorittamia toimintoja. |
| --- | --- |

(559)

Edellä esitetyn analyysin perusteella lisenssisopimuksen mukainen markkinaehtoinen korvaus (ts. lisenssimaksu) LuxSCS:lle on yhtä suuri kuin LuxSCS:n osuus buy-in-sopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen summasta ilman voittomarginaalia ja lisättynä johdanto-osan 429 kappaleessa kuvatulla tavalla kaikilla olennaisilla LuxSCS:lle suoraan syntyneillä kustannuksilla, joihin tulisi soveltaa 5 prosentin voittomarginaalia niiltä osin kuin näiden kustannusten voidaan katsoa vastaavan LuxSCS:n tosiasiallisesti suorittamia toimintoja.

| (560) | Tämä korvauksen taso sopii etuyhteysliiketoimen taloudelliseen todellisuuteen, sillä se korvaa liiketoimen osapuolten suorittamat toiminnot ja ottaa huomioon niiden käyttämät varat ja niiden ottamat riskit. Se vastaa sitä, mitä LuxOpCon asemassa oleva riippumaton osapuoli suostuisi maksamaan sille lisenssisopimuksella myönnetyistä oikeuksista ja velvollisuuksista. Tämä korvauksen taso antaa LuxSCS:lle riittävät varat kattamaan sen maksuvelvollisuuden buy-in-sopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen nojalla ja kustannukset, jotka sille syntyvät mahdollisten hallinnollisten toimintojen suorittamisesta tietyllä aikavälillä. LuxSCS:lle varmistettaisiin tämä korvaus täysimääräisenä vuosittain riippumatta LuxOpCon liiketoiminnan tuloksista (myös ajanjaksoina, jolloin LuxOpCon toiminta on tappiollista). Tällainen korvauksen taso ottaa asianmukaisesti huomioon sen, että LuxOpCo kehittää, parantaa, hallinnoi ja hyödyntää aineettomia hyödykkeitä Amazonin Euroopan vähittäismyynti- ja palveluliiketoiminnassa, tekee tämän liiketoiminnan kaikki merkitykselliset strategiset päätökset ja ottaa kaikki siihen liittyvät riskit ja valvoo niitä samalla, kun taas LuxSCS ei suorita mitään aineettomien hyödykkeiden tai niitä koskevan liiketoiminnan kannalta lisäarvoa tuottavia toimintoja. |
| --- | --- |

(560)

Tämä korvauksen taso sopii etuyhteysliiketoimen taloudelliseen todellisuuteen, sillä se korvaa liiketoimen osapuolten suorittamat toiminnot ja ottaa huomioon niiden käyttämät varat ja niiden ottamat riskit. Se vastaa sitä, mitä LuxOpCon asemassa oleva riippumaton osapuoli suostuisi maksamaan sille lisenssisopimuksella myönnetyistä oikeuksista ja velvollisuuksista. Tämä korvauksen taso antaa LuxSCS:lle riittävät varat kattamaan sen maksuvelvollisuuden buy-in-sopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen nojalla ja kustannukset, jotka sille syntyvät mahdollisten hallinnollisten toimintojen suorittamisesta tietyllä aikavälillä. LuxSCS:lle varmistettaisiin tämä korvaus täysimääräisenä vuosittain riippumatta LuxOpCon liiketoiminnan tuloksista (myös ajanjaksoina, jolloin LuxOpCon toiminta on tappiollista). Tällainen korvauksen taso ottaa asianmukaisesti huomioon sen, että LuxOpCo kehittää, parantaa, hallinnoi ja hyödyntää aineettomia hyödykkeitä Amazonin Euroopan vähittäismyynti- ja palveluliiketoiminnassa, tekee tämän liiketoiminnan kaikki merkitykselliset strategiset päätökset ja ottaa kaikki siihen liittyvät riskit ja valvoo niitä samalla, kun taas LuxSCS ei suorita mitään aineettomien hyödykkeiden tai niitä koskevan liiketoiminnan kannalta lisäarvoa tuottavia toimintoja.

| (561) | Koska tämä korvauksen taso on matalampi kuin se, joka LuxSCS:lle on määritetty kiistanalaisen veropäätöksen hyväksymällä siirtohinnoittelujärjestelyllä, jonka mukaan se oli oikeutettu LuxOpCon muodostamaan jäännösvoittoon kokonaisuudessaan siltä osin kuin se ylittää sille väitetysti rutiininomaisesti suoritetuista toiminnoista maksetun rutiiniluonteisen korvauksen, komissio tulee siihen päätelmään, että kiistanalainen veropäätös loi LuxOpColle taloudellista hyötyä pienentämällä sen Luxemburgin yhteisöveroa varten sovellettavaa veroperustaa verrattuna niihin yrityksiin, joiden verotettava voitto vastaa markkinaehtoisesti neuvoteltuja hintoja. |
| --- | --- |

(561)

Koska tämä korvauksen taso on matalampi kuin se, joka LuxSCS:lle on määritetty kiistanalaisen veropäätöksen hyväksymällä siirtohinnoittelujärjestelyllä, jonka mukaan se oli oikeutettu LuxOpCon muodostamaan jäännösvoittoon kokonaisuudessaan siltä osin kuin se ylittää sille väitetysti rutiininomaisesti suoritetuista toiminnoista maksetun rutiiniluonteisen korvauksen, komissio tulee siihen päätelmään, että kiistanalainen veropäätös loi LuxOpColle taloudellista hyötyä pienentämällä sen Luxemburgin yhteisöveroa varten sovellettavaa veroperustaa verrattuna niihin yrityksiin, joiden verotettava voitto vastaa markkinaehtoisesti neuvoteltuja hintoja.

9.2.2   TALOUDELLISEN HYÖDYN TOISSIJAINEN PERUSTE

| (562) | Rajoittamatta 9.2.1 jaksossa esitettyä arviota komissio katsoo toissijaisena perusteluna, että siinäkin tilanteessa, että Luxemburgin veroviranomaiset olisivat olleet oikeassa hyväksyessään virheellisen ja perustelemattoman väitteen LuxSCS:n suorittamista ainutlaatuisista ja arvokkaista toiminnoista aineettomiin hyödykkeisiin liittyen, minkä komissio kiistää, kiistanalaisen veropäätöksen hyväksymä siirtohinnoittelujärjestely luo joka tapauksessa LuxOpColle taloudellista etua, sillä se perustuu epäasianmukaisiin valintoihin, jotka johtavat kyseisen yrityksen verotettavien tulojen pienenemiseen. |
| --- | --- |

(562)

Rajoittamatta 9.2.1 jaksossa esitettyä arviota komissio katsoo toissijaisena perusteluna, että siinäkin tilanteessa, että Luxemburgin veroviranomaiset olisivat olleet oikeassa hyväksyessään virheellisen ja perustelemattoman väitteen LuxSCS:n suorittamista ainutlaatuisista ja arvokkaista toiminnoista aineettomiin hyödykkeisiin liittyen, minkä komissio kiistää, kiistanalaisen veropäätöksen hyväksymä siirtohinnoittelujärjestely luo joka tapauksessa LuxOpColle taloudellista etua, sillä se perustuu epäasianmukaisiin valintoihin, jotka johtavat kyseisen yrityksen verotettavien tulojen pienenemiseen.

| (563) | Tarkemmin sanottuna komissio tunnisti seuraavat kiistanalaisen veropäätöksen perusteena toimivat epäasianmukaiset menetelmälliset valinnat, joiden käyttö johtaa LuxOpCon tapauksessa verotettavien tulojen määrään, joka poikkeaa luotettavasta markkinaehtoperiaatteen mukaisesta markkinaperusteista tulosta koskevasta arviosta: i) LuxOpCon katsottiin virheellisesti suorittavan ainoastaan ”rutiininomaisia” toimintoja, joiden seurauksena koko jäännösvoitto kohdennettiin LuxSCS:lle, ii) kiistanalaisen veropäätöksen vahvistamaa siirtohinnoittelujärjestelyä varten valitun voittoindikaattorin olisi pitänyt perustua kokonaiskustannuksiin, ei toimintakustannuksiin ja iii) ylärajan sisällyttämiselle tähän siirtohinnoittelujärjestelyyn ei ole taloudellisia perusteita. Kukin näistä epäasianmukaisista menetelmällisistä valinnoista johtaa erikseenkin päätelmään, että siirtohinnoittelujärjestelmä, joka hyväksyttiin kiistanalaisessa veropäätöksessä, tuottaa markkinaehtoisen tulon luotettavasta arviosta poikkeavan tuloksen. |
| --- | --- |

(563)

Tarkemmin sanottuna komissio tunnisti seuraavat kiistanalaisen veropäätöksen perusteena toimivat epäasianmukaiset menetelmälliset valinnat, joiden käyttö johtaa LuxOpCon tapauksessa verotettavien tulojen määrään, joka poikkeaa luotettavasta markkinaehtoperiaatteen mukaisesta markkinaperusteista tulosta koskevasta arviosta: i) LuxOpCon katsottiin virheellisesti suorittavan ainoastaan ”rutiininomaisia” toimintoja, joiden seurauksena koko jäännösvoitto kohdennettiin LuxSCS:lle, ii) kiistanalaisen veropäätöksen vahvistamaa siirtohinnoittelujärjestelyä varten valitun voittoindikaattorin olisi pitänyt perustua kokonaiskustannuksiin, ei toimintakustannuksiin ja iii) ylärajan sisällyttämiselle tähän siirtohinnoittelujärjestelyyn ei ole taloudellisia perusteita. Kukin näistä epäasianmukaisista menetelmällisistä valinnoista johtaa erikseenkin päätelmään, että siirtohinnoittelujärjestelmä, joka hyväksyttiin kiistanalaisessa veropäätöksessä, tuottaa markkinaehtoisen tulon luotettavasta arviosta poikkeavan tuloksen.

| (564) | Tässä jaksossa suoritetun arvion tarkoituksena ei ole määritellä tarkkaa markkinaehtoista korvausta LuxOpColle. Syistä, jotka on esitetty 9.2.1 jaksossa, komissio katsoo, että Luxemburgin veroviranomaisten ei olisi pitänyt hyväksyä siirtohinnoittelumenettelyä, joka perustuu virheelliseen ja perustelemattomaan väitteeseen, että LuxSCS:n aineettomiin hyödykkeisiin liittyvät toiminnot olivat ainutlaatuisia ja arvokkaita. Tämän arvion tarkoituksena on sen sijaan osoittaa, että vaikka viranomaiset olisivat olleet oikeassa hyväksyessään kyseisen väitteen, jonka komissio kiistää, kiistanalaisesta veropäätöksestä syntyy silti taloudellista etua LuxOpColle, koska ratkaisun hyväksymä siirtohinnoittelujärjestely perustuu mainittuun kolmeen epäasianmukaiseen menetelmälliseen valintaan, joiden käytön seurauksena LuxOpCon verottavat tulot pienenevät verrattuna yrityksiin, joiden verotettavien tulojen perusteena ovat markkinaehtoisesti neuvotellut hinnat. |
| --- | --- |

(564)

Tässä jaksossa suoritetun arvion tarkoituksena ei ole määritellä tarkkaa markkinaehtoista korvausta LuxOpColle. Syistä, jotka on esitetty 9.2.1 jaksossa, komissio katsoo, että Luxemburgin veroviranomaisten ei olisi pitänyt hyväksyä siirtohinnoittelumenettelyä, joka perustuu virheelliseen ja perustelemattomaan väitteeseen, että LuxSCS:n aineettomiin hyödykkeisiin liittyvät toiminnot olivat ainutlaatuisia ja arvokkaita. Tämän arvion tarkoituksena on sen sijaan osoittaa, että vaikka viranomaiset olisivat olleet oikeassa hyväksyessään kyseisen väitteen, jonka komissio kiistää, kiistanalaisesta veropäätöksestä syntyy silti taloudellista etua LuxOpColle, koska ratkaisun hyväksymä siirtohinnoittelujärjestely perustuu mainittuun kolmeen epäasianmukaiseen menetelmälliseen valintaan, joiden käytön seurauksena LuxOpCon verottavat tulot pienenevät verrattuna yrityksiin, joiden verotettavien tulojen perusteena ovat markkinaehtoisesti neuvotellut hinnat.

9.2.2.1   
  LuxOpCon katsottiin virheellisesti suorittavan ainoastaan ”rutiininomaisia” hallinnollisia toimintoja.

LuxOpCon katsottiin virheellisesti suorittavan ainoastaan ”rutiininomaisia” hallinnollisia toimintoja.

| (565) | Kuten 9.2.1.2 jaksossa on selitetty, LuxOpCon toiminta oli paljon rutiininomaista laajempaa, ja se suoritti tarkastelujakson aikana useita erilaisia ainutlaatuisia ja arvokkaita toimintoja, jotka liittyivät aineettomiin hyödykkeisiin ja Amazonin Euroopan liiketoimintoihin. |
| --- | --- |

(565)

Kuten 9.2.1.2 jaksossa on selitetty, LuxOpCon toiminta oli paljon rutiininomaista laajempaa, ja se suoritti tarkastelujakson aikana useita erilaisia ainutlaatuisia ja arvokkaita toimintoja, jotka liittyivät aineettomiin hyödykkeisiin ja Amazonin Euroopan liiketoimintoihin.

| (566) | Tästä huolimatta, vaikka Luxemburgin veroviranomaiset olisivat olleet oikeassa hyväksyessään perustelemattoman ja virheellisen väitteen, jonka mukaan LuxSCS suoritti ainutlaatuisia ja arvokkaita toimintoja aineettomiin hyödykkeisiin liittyen, se, että LuxOpCo myös suoritti tällaisia toimintoja, tarkoittaa, ettei ollut asianmukaista hyväksyä siirtohinnoittelujärjestelyä, jossa koko LuxOpCon toimintakustannukset ylittävä jäännösvoitto [4–6] prosenttia kohdennettiin LuxSCS:lle. |
| --- | --- |

(566)

Tästä huolimatta, vaikka Luxemburgin veroviranomaiset olisivat olleet oikeassa hyväksyessään perustelemattoman ja virheellisen väitteen, jonka mukaan LuxSCS suoritti ainutlaatuisia ja arvokkaita toimintoja aineettomiin hyödykkeisiin liittyen, se, että LuxOpCo myös suoritti tällaisia toimintoja, tarkoittaa, ettei ollut asianmukaista hyväksyä siirtohinnoittelujärjestelyä, jossa koko LuxOpCon toimintakustannukset ylittävä jäännösvoitto [4–6] prosenttia kohdennettiin LuxSCS:lle.

| (567) | Kuten johdanto-osan 256 kappaleessa on selitetty, mikäli molemmat etuyhteysliiketoimen osapuolet antavat liiketoimeen ainutlaatuisen ja arvokkaan panoksen, voitonjakamismenetelmää pidetään tavallisesti soveltuvampana siirtohinnoittelumenetelmänä, koska tällaisessa tapauksessa riippumattomat osapuolet todennäköisesti jakaisivat liiketoimen voitot niiden panoksen mukaisessa suhteessa. Kuten samassa johdanto-osan kappaleessa on tarkemmin selitetty, OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa kuvataan kaksi lähestymistapaa mukana olevien yritysten yhteisten voittojen jakamiseen: kontribuutioanalyysi ja jäännösanalyysi. Mikäli molemmat osapuolet antavat ainutlaatuisen ja arvokkaan panoksen, eikä liiketoimeen sisälly yksinkertaisempia erikseen hinnoiteltavia toimia, on asianmukaisempaa soveltaa kontribuutioanalyysia yhteisten voittojen kohdentamiseen; jäännösanalyysi on soveltuva tapauksissa, joissa liiketoimi sisältää myös yksinkertaisempia toimintoja (702). Kontribuutioanalyysissa yhdistetyt voitot jaetaan kunkin konsernin sisäiseen liiketoimeen osallistuneen osapuolen välillä niiden suorittamien toimintojen suhteellisen arvon perusteella (ottaen huomioon käytetyt varat ja otetut riskit). Siksi tässä tapauksessa, jossa sekä LuxSCS:n että LuxOpCon katsotaan suorittavan ainutlaatuisia ja arvokkaita toimintoja aineettomiin hyödykkeisiin liittyen, tämä menetelmä on suositeltavampi kuin jäännösanalyysi, jossa yksi osapuoli saa korvauksen myös sen rutiininomaisista toiminnoista sen lisäksi, että se saa korvauksen ainutlaatuisesta ja arvokkaasta panoksesta liiketoimeen. |
| --- | --- |

(567)

Kuten johdanto-osan 256 kappaleessa on selitetty, mikäli molemmat etuyhteysliiketoimen osapuolet antavat liiketoimeen ainutlaatuisen ja arvokkaan panoksen, voitonjakamismenetelmää pidetään tavallisesti soveltuvampana siirtohinnoittelumenetelmänä, koska tällaisessa tapauksessa riippumattomat osapuolet todennäköisesti jakaisivat liiketoimen voitot niiden panoksen mukaisessa suhteessa. Kuten samassa johdanto-osan kappaleessa on tarkemmin selitetty, OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa kuvataan kaksi lähestymistapaa mukana olevien yritysten yhteisten voittojen jakamiseen: kontribuutioanalyysi ja jäännösanalyysi. Mikäli molemmat osapuolet antavat ainutlaatuisen ja arvokkaan panoksen, eikä liiketoimeen sisälly yksinkertaisempia erikseen hinnoiteltavia toimia, on asianmukaisempaa soveltaa kontribuutioanalyysia yhteisten voittojen kohdentamiseen; jäännösanalyysi on soveltuva tapauksissa, joissa liiketoimi sisältää myös yksinkertaisempia toimintoja (702). Kontribuutioanalyysissa yhdistetyt voitot jaetaan kunkin konsernin sisäiseen liiketoimeen osallistuneen osapuolen välillä niiden suorittamien toimintojen suhteellisen arvon perusteella (ottaen huomioon käytetyt varat ja otetut riskit). Siksi tässä tapauksessa, jossa sekä LuxSCS:n että LuxOpCon katsotaan suorittavan ainutlaatuisia ja arvokkaita toimintoja aineettomiin hyödykkeisiin liittyen, tämä menetelmä on suositeltavampi kuin jäännösanalyysi, jossa yksi osapuoli saa korvauksen myös sen rutiininomaisista toiminnoista sen lisäksi, että se saa korvauksen ainutlaatuisesta ja arvokkaasta panoksesta liiketoimeen.

702

| (568) | Kontribuutioanalyysin soveltaminen käsiteltävään tapaukseen olisi johtanut LuxOpColle maksettaviin korvauksiin, jotka vastaavat kaikkia sen suorittamia toimintoja (9.2.1.2.1 ja 9.2.1.2.2 jaksoissa kuvatulla tavalla), sen käyttämiä varoja (9.2.1.2.3 jaksossa kuvatulla tavalla) ja sen ottamia riskejä (9.2.1.2.4 jaksossa kuvatulla tavalla) ja jotka olisivat olleet suuremmat kuin kiistanalaisen veropäätöksen hyväksymän siirtohinnoittelujärjestelyn perusteella maksetut korvaukset, koska kyseinen järjestely perustui virheelliseen olettamukseen, että LuxOpCo suorittaa vain rutiininomaisia hallintotoimintoja. Tämän seurauksena hyväksymällä kyseisen siirtohinnoittelujärjestelyn kiistanalaisesta veropäätöksestä syntyy taloudellista etua LuxOpColle, koska sen seurauksena LuxOpCon verotettavat tulot pienenevät verrattuna yrityksiin, joiden verotettavien tulojen perusteena ovat markkinaehtoisesti neuvotellut hinnat. |
| --- | --- |

(568)

Kontribuutioanalyysin soveltaminen käsiteltävään tapaukseen olisi johtanut LuxOpColle maksettaviin korvauksiin, jotka vastaavat kaikkia sen suorittamia toimintoja (9.2.1.2.1 ja 9.2.1.2.2 jaksoissa kuvatulla tavalla), sen käyttämiä varoja (9.2.1.2.3 jaksossa kuvatulla tavalla) ja sen ottamia riskejä (9.2.1.2.4 jaksossa kuvatulla tavalla) ja jotka olisivat olleet suuremmat kuin kiistanalaisen veropäätöksen hyväksymän siirtohinnoittelujärjestelyn perusteella maksetut korvaukset, koska kyseinen järjestely perustui virheelliseen olettamukseen, että LuxOpCo suorittaa vain rutiininomaisia hallintotoimintoja. Tämän seurauksena hyväksymällä kyseisen siirtohinnoittelujärjestelyn kiistanalaisesta veropäätöksestä syntyy taloudellista etua LuxOpColle, koska sen seurauksena LuxOpCon verotettavat tulot pienenevät verrattuna yrityksiin, joiden verotettavien tulojen perusteena ovat markkinaehtoisesti neuvotellut hinnat.

9.2.2.2   
  Toimintakustannusten epäasianmukainen valinta voittoindikaattoriksi

Toimintakustannusten epäasianmukainen valinta voittoindikaattoriksi

| (569) | Vaikka Luxemburgin veroviranomaiset olisivat olleet oikeassa hyväksyessään virheellisen ja perustelemattoman väitteen, että LuxSCS suoritti ainutlaatuisia ja arvokkaita toimintoja aineettomiin hyödykkeisiin liittyen, ja vaikka ne olisivat olleet oikeassa hyväksyessään väitteen, että LuxOpCo suorittaa vain rutiininomaisia hallintotoimintoja, komissio katsoo, että kiistanalaisessa veropäätöksessä hyväksytty siirtohinnoittelujärjestelyn toimintakustannuksiin perustuva voittoindikaattorin valinta on epäasianmukainen. |
| --- | --- |

(569)

Vaikka Luxemburgin veroviranomaiset olisivat olleet oikeassa hyväksyessään virheellisen ja perustelemattoman väitteen, että LuxSCS suoritti ainutlaatuisia ja arvokkaita toimintoja aineettomiin hyödykkeisiin liittyen, ja vaikka ne olisivat olleet oikeassa hyväksyessään väitteen, että LuxOpCo suorittaa vain rutiininomaisia hallintotoimintoja, komissio katsoo, että kiistanalaisessa veropäätöksessä hyväksytty siirtohinnoittelujärjestelyn toimintakustannuksiin perustuva voittoindikaattorin valinta on epäasianmukainen.

| (570) | Kuten johdanto-osan 550 kappaleessa on selitetty, sovellettaessa TNMM:ää voittoindikaattorin valinnassa tulisi ottaa huomioon testattavan etuyhteysliiketoimen osapuolen toimintojen arvo huomioimalla käytetyt varat ja osapuolen vastuulleen ottamat riskit, valinnan tulisi perustua objektiiviseen dataan ja indikaattoria tulisi pystyä mittaamaan riittävän luotettavasti ja johdonmukaisesti. |
| --- | --- |

(570)

Kuten johdanto-osan 550 kappaleessa on selitetty, sovellettaessa TNMM:ää voittoindikaattorin valinnassa tulisi ottaa huomioon testattavan etuyhteysliiketoimen osapuolen toimintojen arvo huomioimalla käytetyt varat ja osapuolen vastuulleen ottamat riskit, valinnan tulisi perustua objektiiviseen dataan ja indikaattoria tulisi pystyä mittaamaan riittävän luotettavasti ja johdonmukaisesti.

| (571) | Vaikka kiistanalaisessa veropäätöksessä hyväksyttiin siirtohinnoittelujärjestely, jossa voittoindikaattorina oli toimintakustannusten voittomarginaali, kuten Amazonin 23 päivänä lokakuuta 2003 päivätyssä kirjeessä ehdotetaan, siirtohinnoitteluraportissa määriteltiin voitonjakamismenetelmän soveltamista varten vertailukohdiksi katsottujen riippumattomien yritysten voittoindikaattoriksi sen sijaan kokonaiskustannusten voittomarginaali. Kun Amazonia pyydettiin selittämään tämä ilmiselvä epäjohdonmukaisuus sekä toinen epäjohdonmukaisuus siirtohinnoitteluraportissa, jossa vertailukohtien haun tulokset esitettiin prosenttiosuutena myynnistä kokonaiskustannusten prosenttiosuuden sijaan (703), Amazon vahvisti, että vertailuanalyysin tuloksena oli todella prosenttiosuutena kokonaiskustannuksista esitettävä voittomarginaali, ei voittomarginaali prosenttiosuutena myynnistä tai kokonaiskustannuksista. Amazon väitti, että huolimatta tästä epäjohdonmukaisuudesta tulos on silti käytännöllisesti katsoen sama, sillä vertailukohtina olleet yritykset eivät raportoineet merkittävistä myytyjen hyödykkeiden valmistus- tai hankintakuluista, ja toimintakustannukset ovat niiden kokonaiskustannusten pääasiallinen osatekijä (704). |
| --- | --- |

(571)

Vaikka kiistanalaisessa veropäätöksessä hyväksyttiin siirtohinnoittelujärjestely, jossa voittoindikaattorina oli toimintakustannusten voittomarginaali, kuten Amazonin 23 päivänä lokakuuta 2003 päivätyssä kirjeessä ehdotetaan, siirtohinnoitteluraportissa määriteltiin voitonjakamismenetelmän soveltamista varten vertailukohdiksi katsottujen riippumattomien yritysten voittoindikaattoriksi sen sijaan kokonaiskustannusten voittomarginaali. Kun Amazonia pyydettiin selittämään tämä ilmiselvä epäjohdonmukaisuus sekä toinen epäjohdonmukaisuus siirtohinnoitteluraportissa, jossa vertailukohtien haun tulokset esitettiin prosenttiosuutena myynnistä kokonaiskustannusten prosenttiosuuden sijaan (703), Amazon vahvisti, että vertailuanalyysin tuloksena oli todella prosenttiosuutena kokonaiskustannuksista esitettävä voittomarginaali, ei voittomarginaali prosenttiosuutena myynnistä tai kokonaiskustannuksista. Amazon väitti, että huolimatta tästä epäjohdonmukaisuudesta tulos on silti käytännöllisesti katsoen sama, sillä vertailukohtina olleet yritykset eivät raportoineet merkittävistä myytyjen hyödykkeiden valmistus- tai hankintakuluista, ja toimintakustannukset ovat niiden kokonaiskustannusten pääasiallinen osatekijä (704).

703

704

| (572) | Tämä väite on ristiriidassa siirtohinnoitteluraportin vertailukohtien valinnan kanssa, sillä LuxOpCo on ilmoittanut merkittävistä myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakuluista. LuxOpCon liiketoimintamalliin vähittäismyyjänä nimenomaisesti sisältyy se, että myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulut muodostavat suurimman osan yrityksen kokonaiskustannuksista (705). Tästä syystä sellaisten yritysten valitseminen, jotka toisin kuin LuxOpCo eivät ilmoita merkittävistä myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakuluista, viittaa siihen, että vertailuyritysten valinta ei ole ollut asianmukaista, sillä niiltä puuttui joitakin LuxOpCon toimintaprofiilille ominaisia piirteitä. Joka tapauksessa useat siirtohinnoitteluraportin vertailuanalyysiin valituista yrityksistä ovat kuitenkin ilmoittaneet merkittävistä myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakuluista (706). |
| --- | --- |

(572)

Tämä väite on ristiriidassa siirtohinnoitteluraportin vertailukohtien valinnan kanssa, sillä LuxOpCo on ilmoittanut merkittävistä myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakuluista. LuxOpCon liiketoimintamalliin vähittäismyyjänä nimenomaisesti sisältyy se, että myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulut muodostavat suurimman osan yrityksen kokonaiskustannuksista (705). Tästä syystä sellaisten yritysten valitseminen, jotka toisin kuin LuxOpCo eivät ilmoita merkittävistä myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakuluista, viittaa siihen, että vertailuyritysten valinta ei ole ollut asianmukaista, sillä niiltä puuttui joitakin LuxOpCon toimintaprofiilille ominaisia piirteitä. Joka tapauksessa useat siirtohinnoitteluraportin vertailuanalyysiin valituista yrityksistä ovat kuitenkin ilmoittaneet merkittävistä myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakuluista (706).

705

706

| (573) | Koska kokonaiskustannukset ovat laajempi perusta kuin pelkät toimintakustannukset, jos siirtohinnoitteluraportin vertailukohtahaun tulosta olisi sovellettu LuxOpCon kokonaiskustannuksiin eikä sen toimintakustannuksiin, sen vuotuiset verotettavat tulot olisivat olleet korkeammat kuin kiistanalaisessa ennakkopäätöksessä sovittu korvaus. Tämä johtuu siitä, että toimintakustannusten ulkopuolelle jäävät raaka-aineisiin liittyvät kustannukset sekä valmistus- ja hankintakulut, ja valmistus- ja hankintakulut ovat LuxOpCon kustannusten suurin muuttuva osa. Taulukko 20 osoittaa tämän eron.

  Taulukko 20


  LuxOpCon voiton vertailu määriteltynä kiistanalaisen veropäätöksen perusteella ja laskettuna samalla tavalla kuin siirtohinnoitteluraportin vertailuyritysten voittoindikaattori















  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Yhteensä |
| Kiistanalaisen ennakkoratkaisun mukaisesti | 11 | 20 | 22 | 27 | 36 | 55 | 73 | [80–90] | [300–400] |
| LuxOpCo:n voitto, kun kokonaiskustannukset olivat [4–6] prosenttia (ei ylärajaa/ajarajaa) | 84 | 147 | 177 | 228 | 315 | 429 | 573 | [600–700] | [2 500 –3 000 ] |

(573)

Koska kokonaiskustannukset ovat laajempi perusta kuin pelkät toimintakustannukset, jos siirtohinnoitteluraportin vertailukohtahaun tulosta olisi sovellettu LuxOpCon kokonaiskustannuksiin eikä sen toimintakustannuksiin, sen vuotuiset verotettavat tulot olisivat olleet korkeammat kuin kiistanalaisessa ennakkopäätöksessä sovittu korvaus. Tämä johtuu siitä, että toimintakustannusten ulkopuolelle jäävät raaka-aineisiin liittyvät kustannukset sekä valmistus- ja hankintakulut, ja valmistus- ja hankintakulut ovat LuxOpCon kustannusten suurin muuttuva osa. Taulukko 20 osoittaa tämän eron.

Taulukko 20

Taulukko 20

LuxOpCon voiton vertailu määriteltynä kiistanalaisen veropäätöksen perusteella ja laskettuna samalla tavalla kuin siirtohinnoitteluraportin vertailuyritysten voittoindikaattori

LuxOpCon voiton vertailu määriteltynä kiistanalaisen veropäätöksen perusteella ja laskettuna samalla tavalla kuin siirtohinnoitteluraportin vertailuyritysten voittoindikaattori

(miljoonaa euroa)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Yhteensä

Kiistanalaisen ennakkoratkaisun mukaisesti

11

20

22

27

36

55

73

[80–90]

[300–400]

LuxOpCo:n voitto, kun kokonaiskustannukset olivat [4–6] prosenttia (ei ylärajaa/ajarajaa)

84

147

177

228

315

429

573

[600–700]

[2 500 –3 000 ]

| (574) | Siirtohinnoitteluraportin vertailukohtahaun mukaan kokonaiskustannusten voittomarginaali tuottaisi LuxOpColle korvauksen, joka olisi markkinaehtoperiaatteen mukainen. Tämän seurauksena hyväksymällä siirtohinnoittelujärjestelyn toimintakustannuksiin perustuvan voittomarginaalin kiistanalainen veropäätös luo taloudellista etua LuxOpColle pienentämällä sen vuotuisia verotettavia tuloja epäasianmukaisesti. |
| --- | --- |

(574)

Siirtohinnoitteluraportin vertailukohtahaun mukaan kokonaiskustannusten voittomarginaali tuottaisi LuxOpColle korvauksen, joka olisi markkinaehtoperiaatteen mukainen. Tämän seurauksena hyväksymällä siirtohinnoittelujärjestelyn toimintakustannuksiin perustuvan voittomarginaalin kiistanalainen veropäätös luo taloudellista etua LuxOpColle pienentämällä sen vuotuisia verotettavia tuloja epäasianmukaisesti.

9.2.2.3   
  Epäasianmukainen ylärajan sisällyttäminen siirtohinnoittelujärjestelyyn

Epäasianmukainen ylärajan sisällyttäminen siirtohinnoittelujärjestelyyn

| (575) | Komissio myös katsoo, että ylärajan sisällyttäminen siirtohinnoittelujärjestelyyn LuxOpCon verotusperustan määrittelemiseksi tuottaa tuloksen, joka poikkeaa luotettavasta markkinaperusteisen tuloksen arviosta. Tarkemmin sanottuna kyseisen järjestelyn mukaan LuxOpCon markkinaehtoinen korvaus ei voi ylittää 0,55 prosenttia sen vuotuisista myynneistä. Itse asiassa tilivuosina 2006, 2007, 2011, 2012 ja 2013 Luxemburgin veroviranomaiset hyväksyivät LuxOpCon veroilmoitukset, joissa sen verotettavia tuloja määritti 0,55 prosentin yläraja sen vuotuisista myynneistä sen sijaan, että tulot olisi määritelty [4–6] prosentiksi sen toimintakustannuksista. |
| --- | --- |

(575)

Komissio myös katsoo, että ylärajan sisällyttäminen siirtohinnoittelujärjestelyyn LuxOpCon verotusperustan määrittelemiseksi tuottaa tuloksen, joka poikkeaa luotettavasta markkinaperusteisen tuloksen arviosta. Tarkemmin sanottuna kyseisen järjestelyn mukaan LuxOpCon markkinaehtoinen korvaus ei voi ylittää 0,55 prosenttia sen vuotuisista myynneistä. Itse asiassa tilivuosina 2006, 2007, 2011, 2012 ja 2013 Luxemburgin veroviranomaiset hyväksyivät LuxOpCon veroilmoitukset, joissa sen verotettavia tuloja määritti 0,55 prosentin yläraja sen vuotuisista myynneistä sen sijaan, että tulot olisi määritelty [4–6] prosentiksi sen toimintakustannuksista.

| (576) | Komissio katsoo, ettei tämän ylärajan käyttöä ole perusteltu siirtohinnoitteluraportissa. Myöskään mitkään Amazonin tutkimuksen aikana toimittamat jälkikäteen tehdyt siirtohinnoittelututkimukset eivät oikeuta sitä siirtohinnoittelun näkökulmasta. |
| --- | --- |

(576)

Komissio katsoo, ettei tämän ylärajan käyttöä ole perusteltu siirtohinnoitteluraportissa. Myöskään mitkään Amazonin tutkimuksen aikana toimittamat jälkikäteen tehdyt siirtohinnoittelututkimukset eivät oikeuta sitä siirtohinnoittelun näkökulmasta.

| (577) | Luxemburg ja Amazon väittävät, että ylärajan käyttö on välttämätöntä, jotta LuxOpColla olisi kannustin hoitaa toimintojaan kustannustehokkaasti (707). Ne myös väittävät, ettei ylärajan käyttö ole milloinkaan johtanut siihen, että LuxOpCon verotettavat tulot olisivat markkinaehtoisen vaihteluvälin ulkopuolella (708). Komissio ei voi hyväksyä kumpaakaan väitettä. Sen lisäksi, ettei ylärajaa ole koskaan määritelty vertailuanalyysin perusteella, voittomarginaalin virheellinen soveltaminen toimintakustannuksiin kokonaiskustannusten sijasta johti perusteettomaan vähennykseen LuxOpCon verotusperustassa. Sen lisävähennykset vuosina 2006, 2007, 2011, 2012 ja 2013 eivät tästä syystä voi olla markkinaehtoisen vaihteluvälin sisällä. |
| --- | --- |

(577)

Luxemburg ja Amazon väittävät, että ylärajan käyttö on välttämätöntä, jotta LuxOpColla olisi kannustin hoitaa toimintojaan kustannustehokkaasti (707). Ne myös väittävät, ettei ylärajan käyttö ole milloinkaan johtanut siihen, että LuxOpCon verotettavat tulot olisivat markkinaehtoisen vaihteluvälin ulkopuolella (708). Komissio ei voi hyväksyä kumpaakaan väitettä. Sen lisäksi, ettei ylärajaa ole koskaan määritelty vertailuanalyysin perusteella, voittomarginaalin virheellinen soveltaminen toimintakustannuksiin kokonaiskustannusten sijasta johti perusteettomaan vähennykseen LuxOpCon verotusperustassa. Sen lisävähennykset vuosina 2006, 2007, 2011, 2012 ja 2013 eivät tästä syystä voi olla markkinaehtoisen vaihteluvälin sisällä.

707

708

| (578) | Tämän seurauksena ylärajan sisällyttäminen siirtohinnoittelujärjestelmään, joka hyväksyttiin kiistanalaisessa veropäätöksessä, luo taloudellista etua LuxOpColle, koska se tuottaa markkinaehtoisen tuloksen luotettavasta arviosta poikkeavan tuloksen ja pienentää LuxOpCon verotettavia tuloja. |
| --- | --- |

(578)

Tämän seurauksena ylärajan sisällyttäminen siirtohinnoittelujärjestelmään, joka hyväksyttiin kiistanalaisessa veropäätöksessä, luo taloudellista etua LuxOpColle, koska se tuottaa markkinaehtoisen tuloksen luotettavasta arviosta poikkeavan tuloksen ja pienentää LuxOpCon verotettavia tuloja.

9.2.2.4   
  Päätelmät taloudellisen hyödyn toissijaisesta perusteesta

Päätelmät taloudellisen hyödyn toissijaisesta perusteesta

| (579) | Edellä mainittujen menetelmällisten epäjohdonmukaisuuksien olemassaolo kiistanalaisen veropäätöksen taustalla tarkoittaa sitä, että vaikka Luxemburgin veroviranomaiset olisivat olleet oikeassa hyväksyessään perustelemattoman ja virheellisen väitteen, että LuxSCS suoritti ainutlaatuisia ja arvokkaita toimintoja aineettomiin hyödykkeisiin liittyen, ratkaisusta syntyy kuitenkin taloudellista etua LuxOpColle, koska se tuottaa markkinaehtoisen tuloksen luotettavasta arviosta poikkeavan tuloksen ja johtaa LuxOpCon verotettavien tulojen pienenemiseen ja siitä syystä vähäisempään verovelvollisuuteen Luxemburgissa verrattuna yrityksiin, joiden verotettavat tulot vastaavat markkinaehtoisesti neuvoteltuja hintoja. |
| --- | --- |

(579)

Edellä mainittujen menetelmällisten epäjohdonmukaisuuksien olemassaolo kiistanalaisen veropäätöksen taustalla tarkoittaa sitä, että vaikka Luxemburgin veroviranomaiset olisivat olleet oikeassa hyväksyessään perustelemattoman ja virheellisen väitteen, että LuxSCS suoritti ainutlaatuisia ja arvokkaita toimintoja aineettomiin hyödykkeisiin liittyen, ratkaisusta syntyy kuitenkin taloudellista etua LuxOpColle, koska se tuottaa markkinaehtoisen tuloksen luotettavasta arviosta poikkeavan tuloksen ja johtaa LuxOpCon verotettavien tulojen pienenemiseen ja siitä syystä vähäisempään verovelvollisuuteen Luxemburgissa verrattuna yrityksiin, joiden verotettavat tulot vastaavat markkinaehtoisesti neuvoteltuja hintoja.

9.3   TUEN VALIKOIVUUS

TUEN VALIKOIVUUS

| (580) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan ”[valikoivuutta koskevan] edellytyksen arviointi edellyttää sen määrittämistä, onko tietyssä oikeudellisessa järjestelmässä kyseessä oleva kansallinen toimenpide omiaan suosimaan ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa” verrattuna muihin, jotka ovat kyseisellä järjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta siihen rinnastettavissa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa ja joita siis kohdellaan eri tavalla, mikä voidaan katsoa syrjiväksi” (709). |
| --- | --- |

(580)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan ”[valikoivuutta koskevan] edellytyksen arviointi edellyttää sen määrittämistä, onko tietyssä oikeudellisessa järjestelmässä kyseessä oleva kansallinen toimenpide omiaan suosimaan ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa” verrattuna muihin, jotka ovat kyseisellä järjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta siihen rinnastettavissa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa ja joita siis kohdellaan eri tavalla, mikä voidaan katsoa syrjiväksi” (709).

709

| (581) | Edun edellytysten ja valikoivuuden edellytysten välille tehdään ero, jolla varmistetaan, etteivät kaikki etua muodostavat valtion toimenpiteet (ts. yrityksen nettorahoitusasemaa parantavat) muodosta valtiontukea, vaan ainoastaan sellaiset, jotka takaavat tällaisen edun valikoivalla tavalla tietyille yrityksille, tietyille yritystyypeille tai tietyille talouden aloille. Tämä tarkoittaa sitä, että toimenpiteet, joiden soveltaminen on täysin yleisluontoista – joista muodostuu etua, mutta jotka eivät suosi tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä tuotannonaloja – eivät muodosta valtiontukea, sillä ne eivät ole luonteeltaan valikoivia (710). Tästä syystä valikoivuuden arvioinnissa tärkeintä on määritellä, onko arvioitava toimenpide luonteeltaan yleisluontoinen vai soveltuuko se vain tietyille yrityksille tai tietyille talouden aloille kyseisessä jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(581)

Edun edellytysten ja valikoivuuden edellytysten välille tehdään ero, jolla varmistetaan, etteivät kaikki etua muodostavat valtion toimenpiteet (ts. yrityksen nettorahoitusasemaa parantavat) muodosta valtiontukea, vaan ainoastaan sellaiset, jotka takaavat tällaisen edun valikoivalla tavalla tietyille yrityksille, tietyille yritystyypeille tai tietyille talouden aloille. Tämä tarkoittaa sitä, että toimenpiteet, joiden soveltaminen on täysin yleisluontoista – joista muodostuu etua, mutta jotka eivät suosi tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä tuotannonaloja – eivät muodosta valtiontukea, sillä ne eivät ole luonteeltaan valikoivia (710). Tästä syystä valikoivuuden arvioinnissa tärkeintä on määritellä, onko arvioitava toimenpide luonteeltaan yleisluontoinen vai soveltuuko se vain tietyille yrityksille tai tietyille talouden aloille kyseisessä jäsenvaltiossa.

710

| (582) | Unionin tuomioistuin on tähän liittyen erottanut yksittäiset tukitoimenpiteet tukijärjestelmistä ja ilmoittanut, että valikoivuuden edellytykset eroavat toisistaan riippuen siitä, kumpaan ryhmään toimenpide kuuluu. Unionin tuomioistuimen mukaan ”valikoivuusvaatimuksen merkitys vaihtelee sen mukaan, pidetäänkö kyseistä toimenpidettä yleisenä tukijärjestelmänä vai yksittäisenä tukena. Jälkimmäisessä tapauksessa taloudellisen edun toteaminen mahdollistaa lähtökohtaisesti sen, että toimenpide oletetaan valikoivaksi. Sitä vastoin tutkittaessa yleistä tukijärjestelmää on selvitettävä, tuottaako asianomainen toimenpide – siitä huolimatta, että siitä on yleistä etua – etua yksinomaan tietyille yrityksille tai tietyille toimialoille.” (711) Toisin sanoen tiettyjen toimenpiteestä hyötyvien yritysryhmien tai talouden alojen tunnistaminen ja toisten samanlaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa olevien talouden toimijoiden jääminen näiden ryhmien tai alojen ulkopuolelle kyseessä olevassa jäsenvaltiossa on olennaista arvioitaessa sellaisten tukijärjestelmien valikoivuutta, joiden soveltaminen voi vähintäänkin mahdollisesti olla yleisluonteista. Sitä vastoin, kun on kyse yksittäisestä tukitoimenpiteestä, joka on kohdistettu yhdelle yritykselle sen erityisolosuhteissa, tällaiselle analyysille ei ole tarvetta. |
| --- | --- |

(582)

Unionin tuomioistuin on tähän liittyen erottanut yksittäiset tukitoimenpiteet tukijärjestelmistä ja ilmoittanut, että valikoivuuden edellytykset eroavat toisistaan riippuen siitä, kumpaan ryhmään toimenpide kuuluu. Unionin tuomioistuimen mukaan ”valikoivuusvaatimuksen merkitys vaihtelee sen mukaan, pidetäänkö kyseistä toimenpidettä yleisenä tukijärjestelmänä vai yksittäisenä tukena. Jälkimmäisessä tapauksessa taloudellisen edun toteaminen mahdollistaa lähtökohtaisesti sen, että toimenpide oletetaan valikoivaksi. Sitä vastoin tutkittaessa yleistä tukijärjestelmää on selvitettävä, tuottaako asianomainen toimenpide – siitä huolimatta, että siitä on yleistä etua – etua yksinomaan tietyille yrityksille tai tietyille toimialoille.” (711) Toisin sanoen tiettyjen toimenpiteestä hyötyvien yritysryhmien tai talouden alojen tunnistaminen ja toisten samanlaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa olevien talouden toimijoiden jääminen näiden ryhmien tai alojen ulkopuolelle kyseessä olevassa jäsenvaltiossa on olennaista arvioitaessa sellaisten tukijärjestelmien valikoivuutta, joiden soveltaminen voi vähintäänkin mahdollisesti olla yleisluonteista. Sitä vastoin, kun on kyse yksittäisestä tukitoimenpiteestä, joka on kohdistettu yhdelle yritykselle sen erityisolosuhteissa, tällaiselle analyysille ei ole tarvetta.

711

9.3.1   VALIKOIVUUDEN ENSISIJAINEN PERUSTE

| (583) | Kiistanalainen veropäätös on yksittäinen toimenpide. Se kohdistuu Amazon.com Inc:iin, se koskee vain LuxOpCon ja LuxSCS:n verotustilannetta, vain LuxOpCo voi käyttää sitä vuotuisten verotettavien tulojensa arviointiin ja sen yhteisöverovelvollisuuden arviointiin Luxemburgissa ja kaikki verotulojen vähennykset perustuvat yksilöllisesti sen yrityksen tuloksiin. |
| --- | --- |

(583)

Kiistanalainen veropäätös on yksittäinen toimenpide. Se kohdistuu Amazon.com Inc:iin, se koskee vain LuxOpCon ja LuxSCS:n verotustilannetta, vain LuxOpCo voi käyttää sitä vuotuisten verotettavien tulojensa arviointiin ja sen yhteisöverovelvollisuuden arviointiin Luxemburgissa ja kaikki verotulojen vähennykset perustuvat yksilöllisesti sen yrityksen tuloksiin.

| (584) | Kiistanalaisen veropäätöksen ollessa yksittäinen toimenpide komissio voi olettaa sen olevan luonteeltaan valikoiva, sillä se on 9.2 jaksossa osoittanut, että siirtohinnoittelujärjestelmän hyväksyminen synnyttää etua LuxOpColle tuottaen tuloksen, joka poikkeaa markkinaehtoisen tuloksen luotettavasta arviosta, mikä johtaa LuxOpCon verotusperustan alenemiseen ja sen myötä yhteisöverovelvollisuuden pienenemiseen Luxemburgissa. |
| --- | --- |

(584)

Kiistanalaisen veropäätöksen ollessa yksittäinen toimenpide komissio voi olettaa sen olevan luonteeltaan valikoiva, sillä se on 9.2 jaksossa osoittanut, että siirtohinnoittelujärjestelmän hyväksyminen synnyttää etua LuxOpColle tuottaen tuloksen, joka poikkeaa markkinaehtoisen tuloksen luotettavasta arviosta, mikä johtaa LuxOpCon verotusperustan alenemiseen ja sen myötä yhteisöverovelvollisuuden pienenemiseen Luxemburgissa.

9.3.2   VALIKOIVUUDEN TOISSIJAISET PERUSTEET

| (585) | Vaikka komissio voi olettaa kiistanalaisen veropäätöksen valikoivuuden sen perusteella, että siinä on kyse LuxOpColle etua synnyttävästä yksittäisestä toimenpiteestä, se on kokonaisvaltaisuuteen pyrkiessään tutkinut myös, oliko päätös valikoiva Unionin tuomioistuimen tukijärjestelmiä varten kehittämän kolmivaiheisen analyysin perusteella (712). |
| --- | --- |

(585)

Vaikka komissio voi olettaa kiistanalaisen veropäätöksen valikoivuuden sen perusteella, että siinä on kyse LuxOpColle etua synnyttävästä yksittäisestä toimenpiteestä, se on kokonaisvaltaisuuteen pyrkiessään tutkinut myös, oliko päätös valikoiva Unionin tuomioistuimen tukijärjestelmiä varten kehittämän kolmivaiheisen analyysin perusteella (712).

712

| (586) | Jotta komissio voi luokitella kansallisen verotustoimenpiteen valikoivaksi tämän analyysin perusteella, sen on tunnistettava aluksi kyseisessä jäsenvaltiossa käytettävä tavallinen tai normaali verotusjärjestelmä (”viitejärjestelmä”) ja osoitettava sen jälkeen, että tapauksen verotustoimenpide poikkeaa tästä järjestelmästä sikäli kuin siinä asetetaan erilaiseen asemaan toimijat, jotka ovat järjestelmän tavoitteen kannalta verrattavissa samanlaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa oleviin yrityksiin (713). Verotoimenpide, joka poikkeaa viitejärjestelmästä, voi olla perusteltu, mikäli kyseessä oleva jäsenvaltio voi osoittaa, että toimenpide on suoraa seurausta jäsenvaltion verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteista (714). Jos näin on, kyseinen verotoimenpide ei ole valikoiva. Tässä viimeisessä vaiheessa todistustaakka on kyseisellä jäsenvaltiolla. |
| --- | --- |

(586)

Jotta komissio voi luokitella kansallisen verotustoimenpiteen valikoivaksi tämän analyysin perusteella, sen on tunnistettava aluksi kyseisessä jäsenvaltiossa käytettävä tavallinen tai normaali verotusjärjestelmä (”viitejärjestelmä”) ja osoitettava sen jälkeen, että tapauksen verotustoimenpide poikkeaa tästä järjestelmästä sikäli kuin siinä asetetaan erilaiseen asemaan toimijat, jotka ovat järjestelmän tavoitteen kannalta verrattavissa samanlaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa oleviin yrityksiin (713). Verotoimenpide, joka poikkeaa viitejärjestelmästä, voi olla perusteltu, mikäli kyseessä oleva jäsenvaltio voi osoittaa, että toimenpide on suoraa seurausta jäsenvaltion verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteista (714). Jos näin on, kyseinen verotoimenpide ei ole valikoiva. Tässä viimeisessä vaiheessa todistustaakka on kyseisellä jäsenvaltiolla.

713

714

9.3.2.1   
  Suotuisa kohtelu muihin yhteisöverovelvollisiin verrattuna

Suotuisa kohtelu muihin yhteisöverovelvollisiin verrattuna

| (587) | Kiistanalainen veropäätös annettiin Amazonille, jotta sen luxemburgilainen tytäryritys LuxOpCo voisi arvioida vuotuiset verotettavat tulonsa ja määritellä Luxemburgin tavallisten yhteisöverotussääntöjen mukaisen yhteisöverovelvollisuutensa. Tästä syystä komissio katsoo, että käsiteltävän tapauksen viitejärjestelmä muodostuu näistä säännöistä, ts. Luxemburgin yleisestä yhteisöverojärjestelmästä. Näin ollen on tämän järjestelmän vastaista, että on määriteltävä, muodostuuko annetusta päätöksestä poikkeus, joka kohtelee LuxOpCoa suotuisammin kuin vastaavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa olevia muita yrityksiä. |
| --- | --- |

(587)

Kiistanalainen veropäätös annettiin Amazonille, jotta sen luxemburgilainen tytäryritys LuxOpCo voisi arvioida vuotuiset verotettavat tulonsa ja määritellä Luxemburgin tavallisten yhteisöverotussääntöjen mukaisen yhteisöverovelvollisuutensa. Tästä syystä komissio katsoo, että käsiteltävän tapauksen viitejärjestelmä muodostuu näistä säännöistä, ts. Luxemburgin yleisestä yhteisöverojärjestelmästä. Näin ollen on tämän järjestelmän vastaista, että on määriteltävä, muodostuuko annetusta päätöksestä poikkeus, joka kohtelee LuxOpCoa suotuisammin kuin vastaavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa olevia muita yrityksiä.

| (588) | Oikeuskäytännön mukaan se, ovatko yritykset vastaavissa tosiasiallisissa ja oikeudellisissa tilanteissa valikoivuusanalyysin näkökulmasta, riippuu viitejärjestelmän tavoitteesta (715). Luxemburgin yleisen yhteisöverojärjestelmän tavoitteena on kaikkien veronalaisten voittojen verottaminen Luxemburgissa. Luxemburgin yleisen yhteisöverojärjestelmän mukaisesti kaikkia verovelvollisia yrityksiä, joiden kotipaikka on Luxemburgissa, verotetaan niiden maailmanlaajuisista voitoista (716), ja verovelvollista kotipaikkaansa muualla pitäviä yrityksiä verotetaan niiden Luxemburgista saatavista tuloista. Verotettavien voittojen määrittelemiseksi tässä järjestelmässä käytetään viitetietoina verovelvollisen liikekirjanpidossa esitettyjä voittoja, joihin sovelletaan Luxemburgin verolainsäädännön mukaisia mukautuksia ja vähennyksiä. Tässä järjestelmässä kaikkiin verovelvollisiin, joiden kotipaikka on Luxemburgissa tai sen ulkopuolella, sovelletaan samaa verokantaa (717). |
| --- | --- |

(588)

Oikeuskäytännön mukaan se, ovatko yritykset vastaavissa tosiasiallisissa ja oikeudellisissa tilanteissa valikoivuusanalyysin näkökulmasta, riippuu viitejärjestelmän tavoitteesta (715). Luxemburgin yleisen yhteisöverojärjestelmän tavoitteena on kaikkien veronalaisten voittojen verottaminen Luxemburgissa. Luxemburgin yleisen yhteisöverojärjestelmän mukaisesti kaikkia verovelvollisia yrityksiä, joiden kotipaikka on Luxemburgissa, verotetaan niiden maailmanlaajuisista voitoista (716), ja verovelvollista kotipaikkaansa muualla pitäviä yrityksiä verotetaan niiden Luxemburgista saatavista tuloista. Verotettavien voittojen määrittelemiseksi tässä järjestelmässä käytetään viitetietoina verovelvollisen liikekirjanpidossa esitettyjä voittoja, joihin sovelletaan Luxemburgin verolainsäädännön mukaisia mukautuksia ja vähennyksiä. Tässä järjestelmässä kaikkiin verovelvollisiin, joiden kotipaikka on Luxemburgissa tai sen ulkopuolella, sovelletaan samaa verokantaa (717).

715

716

717

| (589) | Tämän tavoitteen näkökulmasta kaikki yhteisöverovelvolliset, toimivatpa ne markkinoilla riippumattomasti tai osana monikansallista konsernia, ovat vastaavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa arvioitaessa niiden yhteisöverovelvollisuutta Luxemburgissa. Luxemburgin verolain mukaan yhteisövero koskee Luxemburgissa toimintaa harjoittavia yhteisöverovelvollisia yrityksiä sekä kaikkia taloudellisia yksikköjä, joilta voidaan periä suoraan yhteisöveroa (toute entité économique pouvant être soumise directement à l'impôt sur le revenu des collectivités). Yrityksen oikeudellinen muoto tai sen rakenne ei muodosta määrittävää tekijää yhteisöveron määräytymiselle Luxemburgissa. Yleisesti ottaen Luxemburgin yhteisöveronkanto perustuu erillisiin yrityksiin, ts. se tapahtuu erillisten yritysten tasolla, ei konsernin tasolla. Kiistanalainen veropäätös koskee ainoastaan LuxOpCon verotettavia tuottoja, joten mahdolliset verotulojen vähennykset perustuvat ainoastaan kyseisen yrityksen tulokseen. Vaikka on totta, että Luxemburgin verolainsäädännössä on tiettyjä konserneja koskevia säännöksiä (esim. sääntöjä, jotka koskevat yhteisverotusyksiköitä, kuten LuxOpCon, ASE:n ja AMEU:n tapauksessa (718)), näiden tavoitteena on asettaa riippumattomat yritykset ja integroituneet yritykset yhtäläiseen asemaan, eikä kohdella konserneja suotuisammin (719). Tämän seurauksena voidaan sanoa, että LuxOpCoon kiistanalaisella veropäätöksellä sovellettu verokohtelu on suotuisaa tavalla, joka eroaa muiden verovelvollisten kohtelusta, ja näin ollen kiistanalainen veropäätös poikkeaa järjestelmästä. |
| --- | --- |

(589)

Tämän tavoitteen näkökulmasta kaikki yhteisöverovelvolliset, toimivatpa ne markkinoilla riippumattomasti tai osana monikansallista konsernia, ovat vastaavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa arvioitaessa niiden yhteisöverovelvollisuutta Luxemburgissa. Luxemburgin verolain mukaan yhteisövero koskee Luxemburgissa toimintaa harjoittavia yhteisöverovelvollisia yrityksiä sekä kaikkia taloudellisia yksikköjä, joilta voidaan periä suoraan yhteisöveroa (toute entité économique pouvant être soumise directement à l'impôt sur le revenu des collectivités). Yrityksen oikeudellinen muoto tai sen rakenne ei muodosta määrittävää tekijää yhteisöveron määräytymiselle Luxemburgissa. Yleisesti ottaen Luxemburgin yhteisöveronkanto perustuu erillisiin yrityksiin, ts. se tapahtuu erillisten yritysten tasolla, ei konsernin tasolla. Kiistanalainen veropäätös koskee ainoastaan LuxOpCon verotettavia tuottoja, joten mahdolliset verotulojen vähennykset perustuvat ainoastaan kyseisen yrityksen tulokseen. Vaikka on totta, että Luxemburgin verolainsäädännössä on tiettyjä konserneja koskevia säännöksiä (esim. sääntöjä, jotka koskevat yhteisverotusyksiköitä, kuten LuxOpCon, ASE:n ja AMEU:n tapauksessa (718)), näiden tavoitteena on asettaa riippumattomat yritykset ja integroituneet yritykset yhtäläiseen asemaan, eikä kohdella konserneja suotuisammin (719). Tämän seurauksena voidaan sanoa, että LuxOpCoon kiistanalaisella veropäätöksellä sovellettu verokohtelu on suotuisaa tavalla, joka eroaa muiden verovelvollisten kohtelusta, ja näin ollen kiistanalainen veropäätös poikkeaa järjestelmästä.

718

719

| (590) | Luxemburg ja Amazon väittävät, että voidakseen määritellä, onko LuxOpCoa suosittu valikoivasti kiistanalaisella veropäätöksellä, sen verotuskohtelua Luxemburgissa tulisi verrata vain sellaisiin muihin Luxemburgissa yhteisöverovelvollisiin yrityksiin, jotka kuuluvat monikansalliseen konserniin. Ne katsovat, että kiistanalainen veropäätös koskee siirtohinnoittelua, ja koska ainoastaan monikansalliset konsernit käsittelevät rajatylittävien konsernin sisäisten liiketoimien hinnoittelua, tällaisiin konserneihin kuuluvat yritykset ovat erilaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa kuin riippumattomat yritykset. Tällä väitteellä Luxemburg ja Amazon kannattavat viitejärjestelmää, joka rajoittuu Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohtaan, Luxemburgin verolain säännökseen, jonka katsottiin määrittävän markkinaehtoperiaatteen konsernin sisäisten rajatylittävien liiketointen hinnoitteluun tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(590)

Luxemburg ja Amazon väittävät, että voidakseen määritellä, onko LuxOpCoa suosittu valikoivasti kiistanalaisella veropäätöksellä, sen verotuskohtelua Luxemburgissa tulisi verrata vain sellaisiin muihin Luxemburgissa yhteisöverovelvollisiin yrityksiin, jotka kuuluvat monikansalliseen konserniin. Ne katsovat, että kiistanalainen veropäätös koskee siirtohinnoittelua, ja koska ainoastaan monikansalliset konsernit käsittelevät rajatylittävien konsernin sisäisten liiketoimien hinnoittelua, tällaisiin konserneihin kuuluvat yritykset ovat erilaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa kuin riippumattomat yritykset. Tällä väitteellä Luxemburg ja Amazon kannattavat viitejärjestelmää, joka rajoittuu Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohtaan, Luxemburgin verolain säännökseen, jonka katsottiin määrittävän markkinaehtoperiaatteen konsernin sisäisten rajatylittävien liiketointen hinnoitteluun tarkastelujaksolla.

| (591) | Komissio ei ole yhtä mieltä siitä, että viitejärjestelmän tulisi olla näin rajoitettu käsiteltävässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(591)

Komissio ei ole yhtä mieltä siitä, että viitejärjestelmän tulisi olla näin rajoitettu käsiteltävässä tapauksessa.

| (592) | Ensinnäkin yritysten, jotka kuuluvat monikansalliseen konserniin, ei tarvitse vedota siirtohinnoitteluun arvioidakseen verotettavia tulojaan kaikissa tapauksissa. Mikäli konserniyritys suorittaa liiketoimia riippumattomien yritysten kanssa (joko itsenäisten yksittäisyritysten tai yritysten, jotka kuuluvat muihin monikansallisin konserneihin), sen tuotot näistä liiketoimista ovat tulosta markkinaehtoisesti neuvotelluista hinnoista samalla tavalla kuin itsenäisten yritysten välillä. Ainoastaan niissä tapauksissa, joissa konserniyritys toimii samaan konserniin kuuluvien yritysten kanssa, sen täytyy arvioida hinnat, joilla näistä konsernin sisäisistä liiketoimista veloitetaan. Se, että konserniyritys saattaa suorittaa liiketoimia samaan konserniin kuuluvan toisen yrityksen kanssa, ja niissä tapauksissa, joissa näin tapahtuu, sen on käytettävä siirtohinnoittelua, mutta tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että konserniin kuuluvat yritykset olisivat erilaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa kuin muut verovelvolliset Luxemburgin yhteisöverotuksen kannalta. |
| --- | --- |

(592)

Ensinnäkin yritysten, jotka kuuluvat monikansalliseen konserniin, ei tarvitse vedota siirtohinnoitteluun arvioidakseen verotettavia tulojaan kaikissa tapauksissa. Mikäli konserniyritys suorittaa liiketoimia riippumattomien yritysten kanssa (joko itsenäisten yksittäisyritysten tai yritysten, jotka kuuluvat muihin monikansallisin konserneihin), sen tuotot näistä liiketoimista ovat tulosta markkinaehtoisesti neuvotelluista hinnoista samalla tavalla kuin itsenäisten yritysten välillä. Ainoastaan niissä tapauksissa, joissa konserniyritys toimii samaan konserniin kuuluvien yritysten kanssa, sen täytyy arvioida hinnat, joilla näistä konsernin sisäisistä liiketoimista veloitetaan. Se, että konserniyritys saattaa suorittaa liiketoimia samaan konserniin kuuluvan toisen yrityksen kanssa, ja niissä tapauksissa, joissa näin tapahtuu, sen on käytettävä siirtohinnoittelua, mutta tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että konserniin kuuluvat yritykset olisivat erilaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa kuin muut verovelvolliset Luxemburgin yhteisöverotuksen kannalta.

| (593) | Toiseksi riippumattomien yritysten välisistä liiketoimista saatuja tuloja ja konsernin sisäisistä liiketoimista saatuja tuloja verotetaan Luxemburgissa samalla tavalla ja niihin sovelletaan samaa verokantaa. Vaikka tulot olisivat tulosta konsernin sisäisestä liiketoimesta, johon sovelletaan Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohtaa, se ei tarkoita sitä, että siihen sovellettaisiin erityisiä vapautuksia tai eri verokantaa. Tämän seurauksena eri tavoilla, joilla verotettavat tulot on saatu joko vapailta markkinoilta tai etuyhteysliiketoimista, ei ole vaikutusta viitejärjestelmän määrittelyyn käsiteltävässä tapauksessa. Koska kaikkien yhteisöverovelvollisten tuloja verotetaan samalla tavalla Luxemburgin yhteisöverojärjestelmässä erottelematta tulojen alkuperää, kaikkien yhteisöverovelvollisten tulisi katsoa olevan samanlaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. |
| --- | --- |

(593)

Toiseksi riippumattomien yritysten välisistä liiketoimista saatuja tuloja ja konsernin sisäisistä liiketoimista saatuja tuloja verotetaan Luxemburgissa samalla tavalla ja niihin sovelletaan samaa verokantaa. Vaikka tulot olisivat tulosta konsernin sisäisestä liiketoimesta, johon sovelletaan Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohtaa, se ei tarkoita sitä, että siihen sovellettaisiin erityisiä vapautuksia tai eri verokantaa. Tämän seurauksena eri tavoilla, joilla verotettavat tulot on saatu joko vapailta markkinoilta tai etuyhteysliiketoimista, ei ole vaikutusta viitejärjestelmän määrittelyyn käsiteltävässä tapauksessa. Koska kaikkien yhteisöverovelvollisten tuloja verotetaan samalla tavalla Luxemburgin yhteisöverojärjestelmässä erottelematta tulojen alkuperää, kaikkien yhteisöverovelvollisten tulisi katsoa olevan samanlaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa.

| (594) | Kolmanneksi kaikkia yhteisöverovelvollisia, toimivatpa ne markkinoilla riippumattomasti tai osana monikansallista konsernia, verotetaan samasta verotettavasta tapahtumasta – tuottojen muodostamisesta – ja niihin sovelletaan samaa verokantaa Luxemburgin yhteisöverojärjestelmässä. Rajoittamalla viitejärjestelmää ainoastaan niihin yrityksiin, jotka kuuluvat monikansalliseen konserniin, muodostetaan keinotekoinen erottelu yksittäisyritysten ja integroituneiden yritysten välille niiden yritysrakenteen perusteella, vaikka Luxemburgin yhteisöverojärjestelmä ei yleisesti ottaen huomioi yritysrakennetta sen verovelvollisuuden piiriin kuuluvien yritysten tuottoja verottaessaan. |
| --- | --- |

(594)

Kolmanneksi kaikkia yhteisöverovelvollisia, toimivatpa ne markkinoilla riippumattomasti tai osana monikansallista konsernia, verotetaan samasta verotettavasta tapahtumasta – tuottojen muodostamisesta – ja niihin sovelletaan samaa verokantaa Luxemburgin yhteisöverojärjestelmässä. Rajoittamalla viitejärjestelmää ainoastaan niihin yrityksiin, jotka kuuluvat monikansalliseen konserniin, muodostetaan keinotekoinen erottelu yksittäisyritysten ja integroituneiden yritysten välille niiden yritysrakenteen perusteella, vaikka Luxemburgin yhteisöverojärjestelmä ei yleisesti ottaen huomioi yritysrakennetta sen verovelvollisuuden piiriin kuuluvien yritysten tuottoja verottaessaan.

| (595) | Neljänneksi Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohdan nojalla konsernin sisäisistä liiketoimista saadut tuotot määritellään itse asiassa täsmälleen samalla tavalla kuin riippumattomien yritysten välillä tapahtuneista liiketoimista saadut tuotot: jälkimmäinen riippuu markkinoilla neuvotelluista hinnoista ja edellinen riippuu markkinaehtoisista hinnoista, joten molemmissa tapauksissa verotettavat tuotot ovat viime kädessä (suoraan tai välillisesti) markkinoiden määrittelemät. Tästä näkökulmasta käsin Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohta on ainoastaan keino varmistaa, että konserniin kuuluvat yritykset käyttäytyvät verotusta varten samalla tavalla kuin riippumattomat yritykset samanlaisissa olosuhteissa, kun kyse on konsernin sisäisten hintojen ja ehtojen määrittelystä, jotta sitä osuutta niiden tuotoista, joka muodostuu konsernin sisäisistä liiketoimista, voidaan verottaa samalla tavalla ja soveltaa samaa verokantaa yritystuottoja koskevien tavallisten sääntöjen mukaisesti. Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohdan tarkoituksena on siten yhdenmukaistaa toisiinsa liittyvien konserniyritysten liiketoimien verokohtelua riippumattomien yritysten välisten liiketoimien verokohtelun kanssa, jotta edellisiä ei kohdeltaisi suotuisammin kuin jälkimmäisiä Luxemburgin yhteisöverojärjestelmässä. |
| --- | --- |

(595)

Neljänneksi Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohdan nojalla konsernin sisäisistä liiketoimista saadut tuotot määritellään itse asiassa täsmälleen samalla tavalla kuin riippumattomien yritysten välillä tapahtuneista liiketoimista saadut tuotot: jälkimmäinen riippuu markkinoilla neuvotelluista hinnoista ja edellinen riippuu markkinaehtoisista hinnoista, joten molemmissa tapauksissa verotettavat tuotot ovat viime kädessä (suoraan tai välillisesti) markkinoiden määrittelemät. Tästä näkökulmasta käsin Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohta on ainoastaan keino varmistaa, että konserniin kuuluvat yritykset käyttäytyvät verotusta varten samalla tavalla kuin riippumattomat yritykset samanlaisissa olosuhteissa, kun kyse on konsernin sisäisten hintojen ja ehtojen määrittelystä, jotta sitä osuutta niiden tuotoista, joka muodostuu konsernin sisäisistä liiketoimista, voidaan verottaa samalla tavalla ja soveltaa samaa verokantaa yritystuottoja koskevien tavallisten sääntöjen mukaisesti. Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohdan tarkoituksena on siten yhdenmukaistaa toisiinsa liittyvien konserniyritysten liiketoimien verokohtelua riippumattomien yritysten välisten liiketoimien verokohtelun kanssa, jotta edellisiä ei kohdeltaisi suotuisammin kuin jälkimmäisiä Luxemburgin yhteisöverojärjestelmässä.

| (596) | Viidenneksi hyväksymällä väitteen, että viitejärjestelmän tulisi rajoittua ainoastaan monikansallisiin konserneihin kuuluviin yrityksiin siitä syystä, että Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohtaa sovelletaan vain näihin yrityksiin, avattaisiin jäsenvaltioille mahdollisuus hyväksyä verotoimenpiteitä, jotka suosisivat räikeästi monikansallisia konserneja riippumattomiin yrityksiin verrattuna. Monikansallisiin konserneihin kuuluvat yritykset voivat suorittaa ja suorittavat samoja toimia kuin riippumattomat yritykset, ja nämä kaksi yritystyyppiä voivat kilpailla ja kilpailevat toistensa kanssa. Koska molempia yritystyyppejä verotetaan niiden verotettavasta kokonaistuotosta soveltamalla samaa verokantaa Luxemburgin yleisen yhteisöverojärjestelmän mukaisesti, toimenpide, joka sallii konserniyritysten tehdä vähennyksiä verokantaan sovellettavaan verotusperustaansa, myöntää niille suotuisan verokohtelun yhteisöverovelvollisuuden vähennyksen muodossa verrattuna riippumattomiin yrityksiin, mikä puolestaan vääristää kilpailua ja vaikuttaa EU:n sisäiseen kauppaan. |
| --- | --- |

(596)

Viidenneksi hyväksymällä väitteen, että viitejärjestelmän tulisi rajoittua ainoastaan monikansallisiin konserneihin kuuluviin yrityksiin siitä syystä, että Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohtaa sovelletaan vain näihin yrityksiin, avattaisiin jäsenvaltioille mahdollisuus hyväksyä verotoimenpiteitä, jotka suosisivat räikeästi monikansallisia konserneja riippumattomiin yrityksiin verrattuna. Monikansallisiin konserneihin kuuluvat yritykset voivat suorittaa ja suorittavat samoja toimia kuin riippumattomat yritykset, ja nämä kaksi yritystyyppiä voivat kilpailla ja kilpailevat toistensa kanssa. Koska molempia yritystyyppejä verotetaan niiden verotettavasta kokonaistuotosta soveltamalla samaa verokantaa Luxemburgin yleisen yhteisöverojärjestelmän mukaisesti, toimenpide, joka sallii konserniyritysten tehdä vähennyksiä verokantaan sovellettavaan verotusperustaansa, myöntää niille suotuisan verokohtelun yhteisöverovelvollisuuden vähennyksen muodossa verrattuna riippumattomiin yrityksiin, mikä puolestaan vääristää kilpailua ja vaikuttaa EU:n sisäiseen kauppaan.

| (597) | Komissio ei myöskään ole yhtä mieltä Luxemburgin ja Amazonin kanssa siitä, että komissio olisi aikaisemmissa päätöksissään vahvistanut, jotta viitejärjestelmän tulisi rajoittua ainoastaan integroituneisiin yrityksiin. Lähtökohtana komissio muistuttaa, että sen päätöskäytäntö ei sido sitä ja että kutakin mahdollista tukitoimenpidettä tulee tarkastella sen omista lähtökohdista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisin objektiivisin perustein, joten vaikka päätöskäytännön voitaisiin osoittaa olevan ristiriitaista, sillä ei voi olla vaikutusta tämän päätöksen perusteisiin (720). Joka tapauksessa viitatuissa päätöksissä kansallisissa verojärjestelmissä, joissa tuki oli mahdollista, tehtiin ero integroituneiden yritysten eri kategorioiden välille (721). Näiden järjestelmien valikoivuuden toteamiseksi ei yksinkertaisesti ollut tarpeellista verrata tuensaajien ja riippumattomien yksittäisyritysten kohtelua. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että nämä järjestelmät eivät olisi olleet valikoivia myös siitä näkökulmasta. |
| --- | --- |

(597)

Komissio ei myöskään ole yhtä mieltä Luxemburgin ja Amazonin kanssa siitä, että komissio olisi aikaisemmissa päätöksissään vahvistanut, jotta viitejärjestelmän tulisi rajoittua ainoastaan integroituneisiin yrityksiin. Lähtökohtana komissio muistuttaa, että sen päätöskäytäntö ei sido sitä ja että kutakin mahdollista tukitoimenpidettä tulee tarkastella sen omista lähtökohdista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisin objektiivisin perustein, joten vaikka päätöskäytännön voitaisiin osoittaa olevan ristiriitaista, sillä ei voi olla vaikutusta tämän päätöksen perusteisiin (720). Joka tapauksessa viitatuissa päätöksissä kansallisissa verojärjestelmissä, joissa tuki oli mahdollista, tehtiin ero integroituneiden yritysten eri kategorioiden välille (721). Näiden järjestelmien valikoivuuden toteamiseksi ei yksinkertaisesti ollut tarpeellista verrata tuensaajien ja riippumattomien yksittäisyritysten kohtelua. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että nämä järjestelmät eivät olisi olleet valikoivia myös siitä näkökulmasta.

720

721

| (598) | Amazon myös väitti, että osoittaakseen valikoivuuden käsiteltävässä tapauksessa komission tulee verrata LuxOpCon kiistanalaisesta veropäätöksestä johtuvaa kohtelua Luxemburgin veroviranomaisten verotuspäätöskäytäntöön yleisesti ja erityisesti niihin 97 päätökseen, jotka sen mukaan hyväksyivät voitonjakamismenetelmän (722). Komissio on eri mieltä tästä väitteestä, koska se tarkoittaisi viitejärjestelmän olevan käytäntö, joka rajoittuu vain päätösten alaryhmään Luxemburgin kansallisen verolainsäädännön säännösten sijaan. Jos tämä väite hyväksyttäisiin, jäsenvaltioiden veroviranomaiset voisivat poiketa kansallisesta lainsäädännöstään jatkuvasti kohdellakseen muita suotuisammin tiettyä verovelvollisten ryhmää eli niitä, jotka ovat saaneet pyynnöstä kyseisen tyyppisen ratkaisun (723). Joka tapauksessa komissio katsoo, ettei yhdessäkään Amazonin viittaamasta 97 päätöksestä mainita varsinaisesti voitonjakamismenetelmää tai TNMM:ää kyseisessä veropäätöksessä hyväksyttynä siirtohinnoittelumenetelmänä. Amazonin viittaamasta 97 päätöksestä 78 koskee voitto-osuuslainojen verokohtelua ja 6 tulonjakamislainoja, jotka molemmat ovat hybridirahoitusinstrumentteja. Tällä perusteella komissio katsoo, ettei mitään Amazonin ehdottamasta 97 veropäätöksestä voi verrata kiistanalaiseen veropäätökseen. |
| --- | --- |

(598)

Amazon myös väitti, että osoittaakseen valikoivuuden käsiteltävässä tapauksessa komission tulee verrata LuxOpCon kiistanalaisesta veropäätöksestä johtuvaa kohtelua Luxemburgin veroviranomaisten verotuspäätöskäytäntöön yleisesti ja erityisesti niihin 97 päätökseen, jotka sen mukaan hyväksyivät voitonjakamismenetelmän (722). Komissio on eri mieltä tästä väitteestä, koska se tarkoittaisi viitejärjestelmän olevan käytäntö, joka rajoittuu vain päätösten alaryhmään Luxemburgin kansallisen verolainsäädännön säännösten sijaan. Jos tämä väite hyväksyttäisiin, jäsenvaltioiden veroviranomaiset voisivat poiketa kansallisesta lainsäädännöstään jatkuvasti kohdellakseen muita suotuisammin tiettyä verovelvollisten ryhmää eli niitä, jotka ovat saaneet pyynnöstä kyseisen tyyppisen ratkaisun (723). Joka tapauksessa komissio katsoo, ettei yhdessäkään Amazonin viittaamasta 97 päätöksestä mainita varsinaisesti voitonjakamismenetelmää tai TNMM:ää kyseisessä veropäätöksessä hyväksyttynä siirtohinnoittelumenetelmänä. Amazonin viittaamasta 97 päätöksestä 78 koskee voitto-osuuslainojen verokohtelua ja 6 tulonjakamislainoja, jotka molemmat ovat hybridirahoitusinstrumentteja. Tällä perusteella komissio katsoo, ettei mitään Amazonin ehdottamasta 97 veropäätöksestä voi verrata kiistanalaiseen veropäätökseen.

722

723

| (599) | Edellä esitetyn perusteella komissio tulee päätelmään, että sovellettava viitejärjestelmä on Luxemburgin yleinen yhteisöverojärjestelmä eikä Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohta. Kuten 9.2 jaksossa on osoitettu, kiistanalaisessa veropäätöksessä hyväksytään siirtohinnoittelujärjestelmä, joka johtaa LuxOpCon tapauksessa verotettavien tuottojen määrään poiketen markkinaperusteisen tuloksen luotettavasta arviosta ja pienentäen sen verotusperustaa yhteisöverotuksessa. Sitä vastoin riippumattomia yrityksiä, monikansalliseen konserniin kuuluvia yrityksiä, jotka harjoittavat liiketoimia ainoastaan ulkopuolisten osapuolten kanssa ja monikansalliseen konserniin kuuluvia yrityksiä, jotka käyttävät markkinaehtoperiaatetta konsernin sisäisten liiketoimiensa hinnoitteluun, verotetaan Luxemburgissa tuotosta, joka on lähtökohtaisesti tulosta markkinaehtoisesti neuvotelluista hinnoista. Kiistanalaisen veropäätöksen voidaan siis sanoa poikkeavan Luxemburgin yleisestä yhteisöverojärjestelmästä siinä, että se myöntää LuxOpColle suotuisamman verotuskohtelun, jota eivät voi käyttää muut Luxemburgin yhteisöverovelvolliset, joiden verotettavat tuotot ovat tulosta markkinaehtoisesti neuvotelluista hinnoista. Veropäätöksen voidaan siitä syystä sanoa tuovan valikoivaa etua LuxOpColle Luxemburgin yleisessä yhteisöverojärjestelmässä. |
| --- | --- |

(599)

Edellä esitetyn perusteella komissio tulee päätelmään, että sovellettava viitejärjestelmä on Luxemburgin yleinen yhteisöverojärjestelmä eikä Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohta. Kuten 9.2 jaksossa on osoitettu, kiistanalaisessa veropäätöksessä hyväksytään siirtohinnoittelujärjestelmä, joka johtaa LuxOpCon tapauksessa verotettavien tuottojen määrään poiketen markkinaperusteisen tuloksen luotettavasta arviosta ja pienentäen sen verotusperustaa yhteisöverotuksessa. Sitä vastoin riippumattomia yrityksiä, monikansalliseen konserniin kuuluvia yrityksiä, jotka harjoittavat liiketoimia ainoastaan ulkopuolisten osapuolten kanssa ja monikansalliseen konserniin kuuluvia yrityksiä, jotka käyttävät markkinaehtoperiaatetta konsernin sisäisten liiketoimiensa hinnoitteluun, verotetaan Luxemburgissa tuotosta, joka on lähtökohtaisesti tulosta markkinaehtoisesti neuvotelluista hinnoista. Kiistanalaisen veropäätöksen voidaan siis sanoa poikkeavan Luxemburgin yleisestä yhteisöverojärjestelmästä siinä, että se myöntää LuxOpColle suotuisamman verotuskohtelun, jota eivät voi käyttää muut Luxemburgin yhteisöverovelvolliset, joiden verotettavat tuotot ovat tulosta markkinaehtoisesti neuvotelluista hinnoista. Veropäätöksen voidaan siitä syystä sanoa tuovan valikoivaa etua LuxOpColle Luxemburgin yleisessä yhteisöverojärjestelmässä.

9.3.2.2   
  Suotuisa kohtelu verrattuna monikansallisiin konserneihin kuuluviin yhteisöverovelvollisiin

Suotuisa kohtelu verrattuna monikansallisiin konserneihin kuuluviin yhteisöverovelvollisiin

| (600) | Rajoittamatta johdanto-osan edellisen kappaleen päätelmää komissio tulee myös siihen päätelmään, että vaikka viitejärjestelmä rajoittuisi Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohtaan ja ainoastaan monikansalliseen konserniin kuuluvien yritysten voitaisiin katsoa olevan samanlaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa, kuten Luxemburg ja Amazon väittävät, kiistanalaisen veropäätöksen pitäisi katsoa suosivan LuxOpCoa myös verrattuna näihin verovelvollisiin. |
| --- | --- |

(600)

Rajoittamatta johdanto-osan edellisen kappaleen päätelmää komissio tulee myös siihen päätelmään, että vaikka viitejärjestelmä rajoittuisi Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohtaan ja ainoastaan monikansalliseen konserniin kuuluvien yritysten voitaisiin katsoa olevan samanlaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa, kuten Luxemburg ja Amazon väittävät, kiistanalaisen veropäätöksen pitäisi katsoa suosivan LuxOpCoa myös verrattuna näihin verovelvollisiin.

| (601) | Ajanjaksolla, jolloin kiistanalainen veropäätös oli voimassa, Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohdan katsottiin määrittävän markkinaehtoperiaatteen Luxemburgin verolainsäädännössä. Kyseisen säännöksen mukaan yritysten, jotka kuuluvat monikansalliseen konserniin ja harjoittavat liiketoimia samaan konserniin kuuluvien yritysten kanssa, tulee määritellä siirtohintansa periaatteen mukaisesti. Kuten 9.2 jaksossa on osoitettu, kiistanalaisen veropäätöksen hyväksymän siirtohinnoittelujärjestelyn perusteella määräytyvät LuxOpCon verotettavat tuotot eivät vastaa markkinaehtoisesti neuvoteltuja hintoja. Siitä syystä se pienentää LuxOpCon yhteisöverovelvollisuutta Luxemburgissa verrattuna yrityksiin, jotka kuuluvat monikansallisiin konserneihin ja jotka määrittelevät siirtohinnoittelunsa Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(601)

Ajanjaksolla, jolloin kiistanalainen veropäätös oli voimassa, Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohdan katsottiin määrittävän markkinaehtoperiaatteen Luxemburgin verolainsäädännössä. Kyseisen säännöksen mukaan yritysten, jotka kuuluvat monikansalliseen konserniin ja harjoittavat liiketoimia samaan konserniin kuuluvien yritysten kanssa, tulee määritellä siirtohintansa periaatteen mukaisesti. Kuten 9.2 jaksossa on osoitettu, kiistanalaisen veropäätöksen hyväksymän siirtohinnoittelujärjestelyn perusteella määräytyvät LuxOpCon verotettavat tuotot eivät vastaa markkinaehtoisesti neuvoteltuja hintoja. Siitä syystä se pienentää LuxOpCon yhteisöverovelvollisuutta Luxemburgissa verrattuna yrityksiin, jotka kuuluvat monikansallisiin konserneihin ja jotka määrittelevät siirtohinnoittelunsa Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (602) | Edellä esitetyn perusteella komissio tulee päätelmään, että 9.2 jaksossa havaittu etu on luonteeltaan valikoivaa, koska se suosii Amazonia suhteessa muihin verovelvollisiin, jotka kuuluvat monikansallisiin konserneihin ja harjoittavat konsernin sisäisiä liiketoimia ja joiden on Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohdan nojalla arvioitava konsernin sisäisten liiketoimiensa hinnat tavalla, joka vastaa riippumattomien osapuolten markkinaehtoisesti neuvottelemia hintoja. |
| --- | --- |

(602)

Edellä esitetyn perusteella komissio tulee päätelmään, että 9.2 jaksossa havaittu etu on luonteeltaan valikoivaa, koska se suosii Amazonia suhteessa muihin verovelvollisiin, jotka kuuluvat monikansallisiin konserneihin ja harjoittavat konsernin sisäisiä liiketoimia ja joiden on Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohdan nojalla arvioitava konsernin sisäisten liiketoimiensa hinnat tavalla, joka vastaa riippumattomien osapuolten markkinaehtoisesti neuvottelemia hintoja.

9.3.3   PERUSTELUJEN PUUTTUMINEN

| (603) | Luxemburg ja Amazon eivät kumpikaan ole esittäneet mitään mahdollisia perusteluja kiistanalaisen veropäätöksen aiheuttamalle LuxOpCoa suosivalle kohtelulle. Komissio muistuttaa tässä yhteydessä, että velvoite laatia tällaiset perustelut on jäsenvaltiolla. |
| --- | --- |

(603)

Luxemburg ja Amazon eivät kumpikaan ole esittäneet mitään mahdollisia perusteluja kiistanalaisen veropäätöksen aiheuttamalle LuxOpCoa suosivalle kohtelulle. Komissio muistuttaa tässä yhteydessä, että velvoite laatia tällaiset perustelut on jäsenvaltiolla.

| (604) | Joka tapauksessa ei ole havaittu mitään syytä, jolla voitaisiin perustella toimenpiteestä johtuva LuxOpCon suotuisampi kohtelu, jonka voitaisiin katsoa olevan suora seuraus viitejärjestelmän perus- tai pääperiaatteista tai joka perustuisi järjestelmälle luonteenomaisiin mekanismeihin, jotka ovat tarpeen järjestelmän toiminnan ja tehokkuuden kannalta (724). Tämä pätee siitä riippumatta, onko viitejärjestelmänä Luxemburgin yleinen yhteisöverojärjestelmä, kuten komissio väittää, vai Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohta, kuten Luxemburg ja Amazon väittävät. |
| --- | --- |

(604)

Joka tapauksessa ei ole havaittu mitään syytä, jolla voitaisiin perustella toimenpiteestä johtuva LuxOpCon suotuisampi kohtelu, jonka voitaisiin katsoa olevan suora seuraus viitejärjestelmän perus- tai pääperiaatteista tai joka perustuisi järjestelmälle luonteenomaisiin mekanismeihin, jotka ovat tarpeen järjestelmän toiminnan ja tehokkuuden kannalta (724). Tämä pätee siitä riippumatta, onko viitejärjestelmänä Luxemburgin yleinen yhteisöverojärjestelmä, kuten komissio väittää, vai Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohta, kuten Luxemburg ja Amazon väittävät.

724

9.3.4   VALIKOIVUUTTA KOSKEVA PÄÄTELMÄ

| (605) | Edellä esitetyn perusteella komissio tulee päätelmään, että 9.2 jaksossa yksilöity etu, joka syntyy LuxOpColle kiistanalaisen veropäätöksen perusteella, on luonteeltaan valikoivaa. |
| --- | --- |

(605)

Edellä esitetyn perusteella komissio tulee päätelmään, että 9.2 jaksossa yksilöity etu, joka syntyy LuxOpColle kiistanalaisen veropäätöksen perusteella, on luonteeltaan valikoivaa.

9.4   PÄÄTELMÄ TUEN OLEMASSAOLOSTA

PÄÄTELMÄ TUEN OLEMASSAOLOSTA

| (606) | Koska kiistanalainen veropäätös täyttää kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset, se on katsottava kyseisen määräyksen mukaiseksi valtiontueksi. Tuen seurauksena LuxOpCon normaalissa liiketoiminnassa maksettavat maksut muodostuvat tavallista pienemmiksi, ja tästä syystä se tulee katsoa LuxOpColle myönnettäväksi toimintatueksi. |
| --- | --- |

(606)

Koska kiistanalainen veropäätös täyttää kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset, se on katsottava kyseisen määräyksen mukaiseksi valtiontueksi. Tuen seurauksena LuxOpCon normaalissa liiketoiminnassa maksettavat maksut muodostuvat tavallista pienemmiksi, ja tästä syystä se tulee katsoa LuxOpColle myönnettäväksi toimintatueksi.

9.5   EDUNSAAJA

EDUNSAAJA

| (607) | Komissio katsoo, että kiistanalaisessa veropäätöksessä LuxOpColle myönnetään valikoiva etu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan tarkoittamassa merkityksessä, sillä se pienentää kyseisen yrityksen verotettavia tuottoja ja siten sen yhteisöverovelvollisuutta Luxemburgissa. Komissio kuitenkin huomauttaa, että LuxOpCo muodostaa osan monikansallisesta konsernista, ts. Amazon-konsernista. |
| --- | --- |

(607)

Komissio katsoo, että kiistanalaisessa veropäätöksessä LuxOpColle myönnetään valikoiva etu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan tarkoittamassa merkityksessä, sillä se pienentää kyseisen yrityksen verotettavia tuottoja ja siten sen yhteisöverovelvollisuutta Luxemburgissa. Komissio kuitenkin huomauttaa, että LuxOpCo muodostaa osan monikansallisesta konsernista, ts. Amazon-konsernista.

| (608) | Erillisten oikeushenkilöiden voidaan katsoa muodostavan yhden taloudellisen yksikön valtiontukisääntöjä sovellettaessa. Tätä taloudellista yksikköä pidetään tällöin tukitoimenpiteestä hyötyvänä yhtiönä. Unionin tuomioistuin onkin todennut aiemmin, että ”kilpailuoikeudessa yritys täytyy ymmärtää taloudellisena kokonaisuutena, vaikka oikeudellisesti tämän taloudellisen kokonaisuuden muodostaa useampi kuin yksi luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö” (725). Todetakseen taloudellisen kokonaisuuden muodostumisen useista yksiköistä, unionin tuomioistuin tarkistaa olemassa olevan määräävän omistusosuuden tai toiminnalliset, taloudelliset tai organisatoriset yhteydet (726). Tarkasteltavana olevassa tapauksessa LuxOpCo oli täysin LuxSCS:n määräysvallassa tarkastelujakson aikana, ja LuxSCS oli puolestaan täysin Amazon-konserniin kuuluvien yhdysvaltalaisten yritysten määräysvallassa (727). Lisäksi kuten ratkaisupyynnöstä käy ilmi, nimenomaan Amazon.com, Inc:in omistama Amazon-konserni päätti LuxOpCon perustamisesta Luxemburgiin. |
| --- | --- |

(608)

Erillisten oikeushenkilöiden voidaan katsoa muodostavan yhden taloudellisen yksikön valtiontukisääntöjä sovellettaessa. Tätä taloudellista yksikköä pidetään tällöin tukitoimenpiteestä hyötyvänä yhtiönä. Unionin tuomioistuin onkin todennut aiemmin, että ”kilpailuoikeudessa yritys täytyy ymmärtää taloudellisena kokonaisuutena, vaikka oikeudellisesti tämän taloudellisen kokonaisuuden muodostaa useampi kuin yksi luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö” (725). Todetakseen taloudellisen kokonaisuuden muodostumisen useista yksiköistä, unionin tuomioistuin tarkistaa olemassa olevan määräävän omistusosuuden tai toiminnalliset, taloudelliset tai organisatoriset yhteydet (726). Tarkasteltavana olevassa tapauksessa LuxOpCo oli täysin LuxSCS:n määräysvallassa tarkastelujakson aikana, ja LuxSCS oli puolestaan täysin Amazon-konserniin kuuluvien yhdysvaltalaisten yritysten määräysvallassa (727). Lisäksi kuten ratkaisupyynnöstä käy ilmi, nimenomaan Amazon.com, Inc:in omistama Amazon-konserni päätti LuxOpCon perustamisesta Luxemburgiin.

kilpailuoikeudessa yritys täytyy ymmärtää taloudellisena kokonaisuutena, vaikka oikeudellisesti tämän taloudellisen kokonaisuuden muodostaa useampi kuin yksi luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö

725

726

727

| (609) | Lisäksi siirtohinnoittelu ominaisluonteensa puolesta vaikuttaa useampaan kuin yhteen konserniyritykseen, koska yhden yhtiön tuoton pieneneminen tavallisesti kasvattaa sen vastapuolen tuottoja. Käsiteltävässä tapauksessa LuxOpCon Luxemburgissa verotettavien tuottojen määrittelyyn vaikuttavat LuxSCS:lle maksetut rojaltimaksut, koska rojaltien taso vastaa LuxOpCon tuottoa, joka ylittää [4–6] prosenttia sen toimintakustannuksista tai 0,55 prosenttia sen tuloista kiistanalaisen veropäätöksen hyväksymällä tavalla. LuxOpCon verovelvollisuuden pieneneminen Luxemburgissa hyödyttää siis LuxOpCon lisäksi LuxSCS:ää. Lisäksi LuxSCS:lle kohdennetut tuotot eivät olleet verotuskelpoisia Luxemburgissa, vaan korkeintaan viivästetysti verotuskelpoisia, jos ja kun ne jaettiin sen yhdysvaltalaisille kumppaneille (728), koko Amazon-konserni hyötyi kiistanalaisesta veropäätöksestä. |
| --- | --- |

(609)

Lisäksi siirtohinnoittelu ominaisluonteensa puolesta vaikuttaa useampaan kuin yhteen konserniyritykseen, koska yhden yhtiön tuoton pieneneminen tavallisesti kasvattaa sen vastapuolen tuottoja. Käsiteltävässä tapauksessa LuxOpCon Luxemburgissa verotettavien tuottojen määrittelyyn vaikuttavat LuxSCS:lle maksetut rojaltimaksut, koska rojaltien taso vastaa LuxOpCon tuottoa, joka ylittää [4–6] prosenttia sen toimintakustannuksista tai 0,55 prosenttia sen tuloista kiistanalaisen veropäätöksen hyväksymällä tavalla. LuxOpCon verovelvollisuuden pieneneminen Luxemburgissa hyödyttää siis LuxOpCon lisäksi LuxSCS:ää. Lisäksi LuxSCS:lle kohdennetut tuotot eivät olleet verotuskelpoisia Luxemburgissa, vaan korkeintaan viivästetysti verotuskelpoisia, jos ja kun ne jaettiin sen yhdysvaltalaisille kumppaneille (728), koko Amazon-konserni hyötyi kiistanalaisesta veropäätöksestä.

[4–6]

728

| (610) | Tämän seurauksena Luxemburgin veroviranomaisten LuxOpColle myöntämä mahdollinen suotuisa verokohtelu hyödyttää LuxOpCon lisäksi myös koko Amazon-konsernia tarjoamalla taloudellisia lisäresursseja koko konsernille. Siksi tästä huolimatta, että konserni rakentuu erillisistä oikeushenkilöistä ja kiistanalainen veropäätös koskee LuxOpCon ja LuxSCS:n verokohtelua, konsernia on tarkasteltava yhtenäisenä taloudellisena yksikkönä, joka hyötyy kiistanalaisesta tukitoimenpiteestä (729). |
| --- | --- |

(610)

Tämän seurauksena Luxemburgin veroviranomaisten LuxOpColle myöntämä mahdollinen suotuisa verokohtelu hyödyttää LuxOpCon lisäksi myös koko Amazon-konsernia tarjoamalla taloudellisia lisäresursseja koko konsernille. Siksi tästä huolimatta, että konserni rakentuu erillisistä oikeushenkilöistä ja kiistanalainen veropäätös koskee LuxOpCon ja LuxSCS:n verokohtelua, konsernia on tarkasteltava yhtenäisenä taloudellisena yksikkönä, joka hyötyy kiistanalaisesta tukitoimenpiteestä (729).

729

9.6   TUEN SOVELTUVUUS

TUEN SOVELTUVUUS

| (611) | Valtiontukea pidetään sisämarkkinoille soveltuvana, jos se kuuluu johonkin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa (730) luetelluista ryhmistä, ja sitä voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, jos komissio toteaa sen kuuluvan johonkin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa luetelluista ryhmistä. Todistustaakka siitä, että myönnetty valtiontuki soveltuu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 tai 3 kohdan nojalla sisämarkkinoille, on kuitenkin tuen myöntäneellä jäsenvaltiolla. |
| --- | --- |

(611)

Valtiontukea pidetään sisämarkkinoille soveltuvana, jos se kuuluu johonkin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa (730) luetelluista ryhmistä, ja sitä voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, jos komissio toteaa sen kuuluvan johonkin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa luetelluista ryhmistä. Todistustaakka siitä, että myönnetty valtiontuki soveltuu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 tai 3 kohdan nojalla sisämarkkinoille, on kuitenkin tuen myöntäneellä jäsenvaltiolla.

730

| (612) | Luxemburg ei ole esittänyt mitään näissä määräyksissä esitettyjä valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvuuden perusteita kiistanalaisella veropäätöksellä myöntämälleen valtiontuelle. |
| --- | --- |

(612)

Luxemburg ei ole esittänyt mitään näissä määräyksissä esitettyjä valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvuuden perusteita kiistanalaisella veropäätöksellä myöntämälleen valtiontuelle.

| (613) | Lisäksi kuten johdanto-osan 606 kappaleessa on selitetty, kiistanalaisella veropäätöksellä myönnetty tuki on toimintatukea. Yleensä tällaista tukea ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan nojalla, koska se ei edistä tiettyjen toimintojen tai tiettyjen taloudellisten alueiden kehitystä, eivätkä kyseessä olevat veroedut ole ajallisesti rajoitettuja, alenevia tai oikeasuhteisia siihen nähden, mikä on tarpeellista kyseisten alueiden erityisten markkinoiden toimintapuutteiden korjaamiseksi. |
| --- | --- |

(613)

Lisäksi kuten johdanto-osan 606 kappaleessa on selitetty, kiistanalaisella veropäätöksellä myönnetty tuki on toimintatukea. Yleensä tällaista tukea ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan nojalla, koska se ei edistä tiettyjen toimintojen tai tiettyjen taloudellisten alueiden kehitystä, eivätkä kyseessä olevat veroedut ole ajallisesti rajoitettuja, alenevia tai oikeasuhteisia siihen nähden, mikä on tarpeellista kyseisten alueiden erityisten markkinoiden toimintapuutteiden korjaamiseksi.

| (614) | Tämän seurauksena Luxemburgin LuxOpColle ja Amazon-konsernille myöntämä tuki ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(614)

Tämän seurauksena Luxemburgin LuxOpColle ja Amazon-konsernille myöntämä tuki ei sovellu sisämarkkinoille.

9.7   TUEN SÄÄNTÖJENVASTAISUUS

TUEN SÄÄNTÖJENVASTAISUUS

| (615) | SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioilla on velvollisuus ilmoittaa komissiolle, jos ne suunnittelevat tuen myöntämistä (ilmoitusvelvoite), eivätkä ne saa toteuttaa ehdotettuja tukitoimenpiteitä, ennen kuin komissio on vahvistanut lopullisen kantansa kyseisestä tuesta (lykkäämisvelvoite). |
| --- | --- |

(615)

SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioilla on velvollisuus ilmoittaa komissiolle, jos ne suunnittelevat tuen myöntämistä (ilmoitusvelvoite), eivätkä ne saa toteuttaa ehdotettuja tukitoimenpiteitä, ennen kuin komissio on vahvistanut lopullisen kantansa kyseisestä tuesta (lykkäämisvelvoite).

| (616) | Komissio toteaa, ettei Luxemburg ilmoittanut komissiolle suunnittelevansa riidanalaisen tukitoimenpiteen myöntämistä eikä se noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa säädettyä lykkäämisvelvoitettaan. Näin ollen kiistanalainen veropäätös on asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan f alakohdan mukaan sääntöjenvastaista tukea, joka on otettu käyttöön SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. |
| --- | --- |

(616)

Komissio toteaa, ettei Luxemburg ilmoittanut komissiolle suunnittelevansa riidanalaisen tukitoimenpiteen myöntämistä eikä se noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa säädettyä lykkäämisvelvoitettaan. Näin ollen kiistanalainen veropäätös on asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan f alakohdan mukaan sääntöjenvastaista tukea, joka on otettu käyttöön SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti.

10.   TAKAISINPERINTÄ

TAKAISINPERINTÄ

10.1   TAKAISINPERINTÄVELVOLLISUUS

TAKAISINPERINTÄVELVOLLISUUS

| (617) | Asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan 1 kohdassa säädetään komission velvollisuudesta määrätä sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisinperittäväksi. Kyseisessä säännöksessä säädetään lisäksi, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet, jotta sisämarkkinoille soveltumattomaksi todettu ja sääntöjenvastainen tuki peritään takaisin tuensaajalta. Asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan 2 kohdassa säädetään, että perittävään tukeen lisätään korko, jota maksetaan siitä päivästä alkaen, jolloin sääntöjenvastainen tuki on ollut tuensaajan käytössä, sen takaisinperimispäivään asti. Komission asetuksessa (EY) N:o 794/2004 (731) säädetään menetelmistä, joilla tämä korko lasketaan. Asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan 3 kohdassa säädetään, että ”takaisinperiminen on toteutettava viipymättä ja asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön menettelyjen mukaisesti, jos ne mahdollistavat komission päätöksen välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon”. |
| --- | --- |

(617)

Asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan 1 kohdassa säädetään komission velvollisuudesta määrätä sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisinperittäväksi. Kyseisessä säännöksessä säädetään lisäksi, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet, jotta sisämarkkinoille soveltumattomaksi todettu ja sääntöjenvastainen tuki peritään takaisin tuensaajalta. Asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan 2 kohdassa säädetään, että perittävään tukeen lisätään korko, jota maksetaan siitä päivästä alkaen, jolloin sääntöjenvastainen tuki on ollut tuensaajan käytössä, sen takaisinperimispäivään asti. Komission asetuksessa (EY) N:o 794/2004 (731) säädetään menetelmistä, joilla tämä korko lasketaan. Asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan 3 kohdassa säädetään, että ”takaisinperiminen on toteutettava viipymättä ja asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön menettelyjen mukaisesti, jos ne mahdollistavat komission päätöksen välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon”.

731

10.2   UUSI TUKI

UUSI TUKI

| (618) | Asetuksen (EU) 2015/1589 17 artiklan mukaan komission toimivaltuuksiin tuen takaisinperinnässä sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa. Vanhentumisaika alkaa päivästä, jona sääntöjenvastainen tuki on myönnetty edunsaajalle joko yksittäisenä tukena tai tukiohjelmaan kuuluvana tukena. Sääntöjenvastaista tukea koskevat komission toimet tai jäsenvaltion komission pyynnöstä toteuttamat toimet keskeyttävät vanhentumisajan. Vanhentumisaika alkaa uudelleen kunkin keskeytyksen jälkeen. Vanhentumisaikaa laskettaessa ei oteta huomioon aikaa, jona komission päätös on Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltävänä. Tuki, jonka osalta vanhentumisaika on kulunut umpeen, katsotaan voimassa olevaksi tueksi. |
| --- | --- |

(618)

Asetuksen (EU) 2015/1589 17 artiklan mukaan komission toimivaltuuksiin tuen takaisinperinnässä sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa. Vanhentumisaika alkaa päivästä, jona sääntöjenvastainen tuki on myönnetty edunsaajalle joko yksittäisenä tukena tai tukiohjelmaan kuuluvana tukena. Sääntöjenvastaista tukea koskevat komission toimet tai jäsenvaltion komission pyynnöstä toteuttamat toimet keskeyttävät vanhentumisajan. Vanhentumisaika alkaa uudelleen kunkin keskeytyksen jälkeen. Vanhentumisaikaa laskettaessa ei oteta huomioon aikaa, jona komission päätös on Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltävänä. Tuki, jonka osalta vanhentumisaika on kulunut umpeen, katsotaan voimassa olevaksi tueksi.

| (619) | Amazon väittää, että kaikki kiistanalaisen veropäätöksen perusteella myönnetty mahdollinen tuki on voimassa olevaa tukea, koska kiistanalainen veropäätös on yksittäinen toimenpide, joka on myönnetty sille yli kymmenen vuotta ennen kuin komissio aloitti tätä ratkaisua koskevan valtiontukitutkinnan. Kiistanalainen veropäätös todella annettiin yli kymmenen vuotta ennen komission tutkinnan aloittamista, toisin sanoen 6 päivänä marraskuuta 2003. Toisin kuin Amazon väittää, se ei kuitenkaan tarkoita sitä, että kaikki sen mukaisesti myönnetty tuki olisi olemassa olevaa tukea, jota ei voida periä takaisin. |
| --- | --- |

(619)

Amazon väittää, että kaikki kiistanalaisen veropäätöksen perusteella myönnetty mahdollinen tuki on voimassa olevaa tukea, koska kiistanalainen veropäätös on yksittäinen toimenpide, joka on myönnetty sille yli kymmenen vuotta ennen kuin komissio aloitti tätä ratkaisua koskevan valtiontukitutkinnan. Kiistanalainen veropäätös todella annettiin yli kymmenen vuotta ennen komission tutkinnan aloittamista, toisin sanoen 6 päivänä marraskuuta 2003. Toisin kuin Amazon väittää, se ei kuitenkaan tarkoita sitä, että kaikki sen mukaisesti myönnetty tuki olisi olemassa olevaa tukea, jota ei voida periä takaisin.

| (620) | Käsiteltävässä tapauksessa kiistanalaisen veropäätöksen perusteella myönnetty tuki myönnettiin vuosittain, kun LuxOpCon oli maksettava yhteisöveronsa Luxemburgissa. Tämä johtuu siitä, että kiistanalaisen veropäätöksen tarkoituksena oli antaa LuxOpColle mahdollisuus määritellä sen vuotuinen yhteisöverovelvollisuus Luxemburgissa tietyllä aikavälillä. Kyseinen ratkaisu hyväksyy siirtohinnoittelujärjestelyn, joka antaa LuxOpColle mahdollisuuden määritellä siirtohintansa, jotka puolestaan määrittelevät sen vuotuiset verotettavat tulot. Tämä tulosumma ilmoitetaan sitten vuotuisessa yhteisöveroilmoituksessa, jonka Luxemburg on hyväksynyt jokaisena vuonna tarkastelujakson aikana. Täten tuki on myönnetty kiistanalaisen veropäätöksen nojalla kunakin vuotena, kun Luxemburgin veroviranomaiset ovat hyväksyneet tämän ilmoituksen (732). |
| --- | --- |

(620)

Käsiteltävässä tapauksessa kiistanalaisen veropäätöksen perusteella myönnetty tuki myönnettiin vuosittain, kun LuxOpCon oli maksettava yhteisöveronsa Luxemburgissa. Tämä johtuu siitä, että kiistanalaisen veropäätöksen tarkoituksena oli antaa LuxOpColle mahdollisuus määritellä sen vuotuinen yhteisöverovelvollisuus Luxemburgissa tietyllä aikavälillä. Kyseinen ratkaisu hyväksyy siirtohinnoittelujärjestelyn, joka antaa LuxOpColle mahdollisuuden määritellä siirtohintansa, jotka puolestaan määrittelevät sen vuotuiset verotettavat tulot. Tämä tulosumma ilmoitetaan sitten vuotuisessa yhteisöveroilmoituksessa, jonka Luxemburg on hyväksynyt jokaisena vuonna tarkastelujakson aikana. Täten tuki on myönnetty kiistanalaisen veropäätöksen nojalla kunakin vuotena, kun Luxemburgin veroviranomaiset ovat hyväksyneet tämän ilmoituksen (732).

732

| (621) | Tässä käsiteltävässä tapauksessa tämä tarkoittaa sitä, että ainoastaan ennen 24 päivää kesäkuuta 2004 myönnetty tuki on voimassa olevaa tukea, koska asetuksen (EU) 2015/1589 17 artiklassa säädetty vanhentumisaika keskeytyi 24 päivänä kesäkuuta 2014, jolloin komissio lähetti Luxemburgille kirjeen, jossa pyydettiin tietoja Amazonille myönnetyistä ratkaisuista (733). Kuten Amazon on selittänyt, vaikka kiistanalainen veropäätös saatiin vuonna 2003, LuxOpCo ei aloittanut siinä hyväksytyn siirtohinnoittelujärjestelyn käyttöä vuotuisen yhteisöverovelvollisuuden määrittelyyn ennen vuotta 2006. Tämän seurauksena ennen 24 päivää kesäkuuta 2004 ei ole verovuosia, joina ratkaisua olisi käytetty LuxOpCon vuotuisten verotettavien tulojen määrittelyyn ja joina Luxemburgin veroviranomaiset olisivat hyväksyneet siihen määrittelyyn perustuvan veroilmoituksen. Joka tapauksessa komissio muistuttaa, että Luxemburgin verohallinto vahvisti kiistanalaisen veropäätöksen hyväksymän siirtohinnoittelujärjestelyn voimassaolon 23 päivänä joulukuuta 2004 päivätyllä kirjeellä sen jälkeen, kun Amazonin Euroopan-toimintojen uudelleenjärjestely, jota varten ratkaisua alun perin pyydettiin, oli viivästynyt. |
| --- | --- |

(621)

Tässä käsiteltävässä tapauksessa tämä tarkoittaa sitä, että ainoastaan ennen 24 päivää kesäkuuta 2004 myönnetty tuki on voimassa olevaa tukea, koska asetuksen (EU) 2015/1589 17 artiklassa säädetty vanhentumisaika keskeytyi 24 päivänä kesäkuuta 2014, jolloin komissio lähetti Luxemburgille kirjeen, jossa pyydettiin tietoja Amazonille myönnetyistä ratkaisuista (733). Kuten Amazon on selittänyt, vaikka kiistanalainen veropäätös saatiin vuonna 2003, LuxOpCo ei aloittanut siinä hyväksytyn siirtohinnoittelujärjestelyn käyttöä vuotuisen yhteisöverovelvollisuuden määrittelyyn ennen vuotta 2006. Tämän seurauksena ennen 24 päivää kesäkuuta 2004 ei ole verovuosia, joina ratkaisua olisi käytetty LuxOpCon vuotuisten verotettavien tulojen määrittelyyn ja joina Luxemburgin veroviranomaiset olisivat hyväksyneet siihen määrittelyyn perustuvan veroilmoituksen. Joka tapauksessa komissio muistuttaa, että Luxemburgin verohallinto vahvisti kiistanalaisen veropäätöksen hyväksymän siirtohinnoittelujärjestelyn voimassaolon 23 päivänä joulukuuta 2004 päivätyllä kirjeellä sen jälkeen, kun Amazonin Euroopan-toimintojen uudelleenjärjestely, jota varten ratkaisua alun perin pyydettiin, oli viivästynyt.

733

| (622) | Tästä syystä kaikki kiistanalaisella veropäätöksellä LuxOpColle ja Amazon-konsernille myönnetty tuki on uutta tukea. |
| --- | --- |

(622)

Tästä syystä kaikki kiistanalaisella veropäätöksellä LuxOpColle ja Amazon-konsernille myönnetty tuki on uutta tukea.

10.3   MIKÄÄN LAINSÄÄDÄNNÖN YLEINEN PERIAATE EI ESTÄ TAKAISINPERINTÄÄ

MIKÄÄN LAINSÄÄDÄNNÖN YLEINEN PERIAATE EI ESTÄ TAKAISINPERINTÄÄ

| (623) | Asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan 1 kohdassa säädetään, että komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi unionin lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista. |
| --- | --- |

(623)

Asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan 1 kohdassa säädetään, että komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi unionin lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista.

| (624) | Luxemburg väittää, että oikeusvarmuutta ja luottamuksensuojaa koskevat periaatteet estävät takaisinperinnän käsiteltävässä tapauksessa ensinnäkin, koska komissio soveltaa taannehtivasti väitettyä uutta lähestymistapaa siirtohinnoitteluun ja toiseksi, koska yritysverotuksen käytännesääntötyöryhmä (734) ja OECD:n haitallisia verokäytäntöjä käsittelevä foorumi (735) olivat vakuuttaneet Luxemburgille, että sen Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohtaan ja yleiskirjeeseen perustuva veropäätöskäytäntö oli OECD:n käytännesääntöjen ja OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden mukainen. |
| --- | --- |

(624)

Luxemburg väittää, että oikeusvarmuutta ja luottamuksensuojaa koskevat periaatteet estävät takaisinperinnän käsiteltävässä tapauksessa ensinnäkin, koska komissio soveltaa taannehtivasti väitettyä uutta lähestymistapaa siirtohinnoitteluun ja toiseksi, koska yritysverotuksen käytännesääntötyöryhmä (734) ja OECD:n haitallisia verokäytäntöjä käsittelevä foorumi (735) olivat vakuuttaneet Luxemburgille, että sen Luxemburgin tuloverolain 164 artiklan 3 kohtaan ja yleiskirjeeseen perustuva veropäätöskäytäntö oli OECD:n käytännesääntöjen ja OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden mukainen.

734

735

| (625) | Oikeusvarmuuden periaate on EU:n lainsäädännön yleinen periaate, johon sääntöjen ja niiden oikeusvaikutusten ennustettavuus perustuu. Oikeuskäytännön mukaan oikeusvarmuuden periaate estää komissiota viivyttämästä toimivaltansa käyttöä loputtomasti (736). Unionin tuomioistuin on myös todennut, että ainoa peruste tähän periaatteeseen vetoamiseen poikkeustapauksissa on se, että kyse on komission selvästä laiminlyönnistä ja ilmeisen selvästä huolellisuusvelvoitteen noudattamatta jättämisestä sen suorittaessa valvontatehtäväänsä (737). Kun toimenpide on kuitenkin myönnetty siitä ilmoittamatta, komission takaisinperintää koskevan määräyksen viivästyminen ei ole itsessään riittävä peruste, jolla takaisinperintäpäätös voitaisiin määrittää sääntöjenvastaiseksi oikeusvarmuuden periaatteen mukaisesti (738). Käsiteltävässä tapauksessa Luxemburg ei koskaan ilmoittanut kiistanalaisesta veropäätöksestä komissiolle tai saattanut sitä julkisesti saataville, joten komissio sai siitä tiedon vasta, kun Luxemburg vastasi sen tietopyyntöön 4 päivänä elokuuta 2014. |
| --- | --- |

(625)

Oikeusvarmuuden periaate on EU:n lainsäädännön yleinen periaate, johon sääntöjen ja niiden oikeusvaikutusten ennustettavuus perustuu. Oikeuskäytännön mukaan oikeusvarmuuden periaate estää komissiota viivyttämästä toimivaltansa käyttöä loputtomasti (736). Unionin tuomioistuin on myös todennut, että ainoa peruste tähän periaatteeseen vetoamiseen poikkeustapauksissa on se, että kyse on komission selvästä laiminlyönnistä ja ilmeisen selvästä huolellisuusvelvoitteen noudattamatta jättämisestä sen suorittaessa valvontatehtäväänsä (737). Kun toimenpide on kuitenkin myönnetty siitä ilmoittamatta, komission takaisinperintää koskevan määräyksen viivästyminen ei ole itsessään riittävä peruste, jolla takaisinperintäpäätös voitaisiin määrittää sääntöjenvastaiseksi oikeusvarmuuden periaatteen mukaisesti (738). Käsiteltävässä tapauksessa Luxemburg ei koskaan ilmoittanut kiistanalaisesta veropäätöksestä komissiolle tai saattanut sitä julkisesti saataville, joten komissio sai siitä tiedon vasta, kun Luxemburg vastasi sen tietopyyntöön 4 päivänä elokuuta 2014.

736

737

738

| (626) | Luottamuksensuojaa koskevaan periaatteeseen voi vedota kuka tahansa ollessaan tilanteessa, jossa EU:n viranomaisen toiminnan vuoksi ”hänelle on syntynyt perusteltuja odotuksia.” (739) Tähän periaatteeseen vetoamiseen sovelletaan kuitenkin tärkeitä rajoituksia, joista unionin tuomioistuin on päättänyt. Ensinnäkin tuomioistuin on todennut, että tähän periaatteeseen ei voi vedota, ellei siihen vetoava henkilö ole ”saanut viranomaiselta täsmällistä vakuutusta” (740). Toiseksi jäsenvaltiot eivät voi vedota tähän periaatteeseen tapauksissa, joissa ne eivät ole ilmoittaneet tukitoimenpiteestä komissiolle (741). Kolmanneksi komission väitetty laiminlyönti ei ole oleellinen tekijä, jos sille ei ole ilmoitettu tukitoimenpiteestä (742), eikä tämän seurauksena sitä, ettei komissio ole antanut asiasta lausuntoa, voida pitää epäsuorana toimenpiteen hyväksymisenä, josta voisi syntyä luottamuksensuoja (743). Tämän seurauksena, koska komissio ei koskaan antanut Luxemburgille täsmällistä vakuutusta siitä, että kiistanalainen veropäätös ei muodostaisi valtiontukea ja koska Luxemburg ei koskaan ilmoittanut kiistanalaisesta veropäätöksestä komissiolle, Luxemburg ei voi vedota luottamuksensuojaa koskevaan periaatteeseen. |
| --- | --- |

(626)

Luottamuksensuojaa koskevaan periaatteeseen voi vedota kuka tahansa ollessaan tilanteessa, jossa EU:n viranomaisen toiminnan vuoksi ”hänelle on syntynyt perusteltuja odotuksia.” (739) Tähän periaatteeseen vetoamiseen sovelletaan kuitenkin tärkeitä rajoituksia, joista unionin tuomioistuin on päättänyt. Ensinnäkin tuomioistuin on todennut, että tähän periaatteeseen ei voi vedota, ellei siihen vetoava henkilö ole ”saanut viranomaiselta täsmällistä vakuutusta” (740). Toiseksi jäsenvaltiot eivät voi vedota tähän periaatteeseen tapauksissa, joissa ne eivät ole ilmoittaneet tukitoimenpiteestä komissiolle (741). Kolmanneksi komission väitetty laiminlyönti ei ole oleellinen tekijä, jos sille ei ole ilmoitettu tukitoimenpiteestä (742), eikä tämän seurauksena sitä, ettei komissio ole antanut asiasta lausuntoa, voida pitää epäsuorana toimenpiteen hyväksymisenä, josta voisi syntyä luottamuksensuoja (743). Tämän seurauksena, koska komissio ei koskaan antanut Luxemburgille täsmällistä vakuutusta siitä, että kiistanalainen veropäätös ei muodostaisi valtiontukea ja koska Luxemburg ei koskaan ilmoittanut kiistanalaisesta veropäätöksestä komissiolle, Luxemburg ei voi vedota luottamuksensuojaa koskevaan periaatteeseen.

739

740

741

742

743

| (627) | Luxemburgin tämän jälkeen esittämää väitettä, jonka mukaan komissio otti käyttöön uuden lähestymistavan valtiontuen havaitsemiseksi käsiteltävässä tapauksessa, ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(627)

Luxemburgin tämän jälkeen esittämää väitettä, jonka mukaan komissio otti käyttöön uuden lähestymistavan valtiontuen havaitsemiseksi käsiteltävässä tapauksessa, ei voida hyväksyä.

| (628) | Ensinnäkin vastauksena jäsenvaltion väitteeseen siitä, että suora verotus kuului sen verotuksellisen autonomian piiriin, unionin tuomioistuin on nimenomaisesti hyväksynyt tuomiossaan vuodelta 1974 (744) valtiontukisääntöjen soveltamisen suoran verotuksen alalla. Koska veropäätöksessä on kyse vain tiettyyn tilanteeseen soveltuvasta verotussääntöjen tulkinnasta, johon verovelvollinen voi perustaa tietyn jäsenvaltion verovelvollisuutta koskevan määrittelynsä, valtiontukisäännöt koskevat väistämättä myös veropäätöksiä, kuten komissio on nimenomaisesti todennut vuonna 1998 antamassaan tiedonannossa valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen (”vuoden 1998 tiedonanto”) (745). |
| --- | --- |

(628)

Ensinnäkin vastauksena jäsenvaltion väitteeseen siitä, että suora verotus kuului sen verotuksellisen autonomian piiriin, unionin tuomioistuin on nimenomaisesti hyväksynyt tuomiossaan vuodelta 1974 (744) valtiontukisääntöjen soveltamisen suoran verotuksen alalla. Koska veropäätöksessä on kyse vain tiettyyn tilanteeseen soveltuvasta verotussääntöjen tulkinnasta, johon verovelvollinen voi perustaa tietyn jäsenvaltion verovelvollisuutta koskevan määrittelynsä, valtiontukisäännöt koskevat väistämättä myös veropäätöksiä, kuten komissio on nimenomaisesti todennut vuonna 1998 antamassaan tiedonannossa valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen (”vuoden 1998 tiedonanto”) (745).

744

745

| (629) | Toiseksi komissio on tehnyt 2002–2004 useita päätöksiä, joissa se tuli päätelmään, että eri jäsenvaltioiden useat verojärjestelmät muodostivat valtiontukea, koska niissä hyväksyttiin tietyille yritysryhmille verotettavien tulojen arviointimenetelmä, joka poikkesi markkinaehtoisen tuloksen luotettavasta arviosta tai hyödytti muulla tavalla monikansallisia konserneja, jotka kuuluivat tavallisten yhteisöverosääntöjen piiriin (746). Se, että verotettavien tulojen arviointiin käytettävä menetelmä, joka tuottaa markkinaehtoperiaatteesta poikkeavan tuloksen, johtaa valtiontuen myöntämiseen sen edunsaajalle tai edunsaajille vahvistettiin nimenomaisesti unionin tuomioistuimen tuomiossa vuonna 2006 (747) |
| --- | --- |

(629)

Toiseksi komissio on tehnyt 2002–2004 useita päätöksiä, joissa se tuli päätelmään, että eri jäsenvaltioiden useat verojärjestelmät muodostivat valtiontukea, koska niissä hyväksyttiin tietyille yritysryhmille verotettavien tulojen arviointimenetelmä, joka poikkesi markkinaehtoisen tuloksen luotettavasta arviosta tai hyödytti muulla tavalla monikansallisia konserneja, jotka kuuluivat tavallisten yhteisöverosääntöjen piiriin (746). Se, että verotettavien tulojen arviointiin käytettävä menetelmä, joka tuottaa markkinaehtoperiaatteesta poikkeavan tuloksen, johtaa valtiontuen myöntämiseen sen edunsaajalle tai edunsaajille vahvistettiin nimenomaisesti unionin tuomioistuimen tuomiossa vuonna 2006 (747)

746

747

| (630) | Luxemburg ilmoittaa myös, että talous- ja rahoitusasioiden neuvoston kokouksessa 27 päivänä toukokuuta 2011 nimenomaisesti vahvistettiin, että yleiskirjeiden hyväksymisen näkökulmasta Luxemburgin verotuspäätöskäytäntöä ei tulisi arvioida käytännesääntötyöryhmän mukaisesti (748) ja että käytännesääntötyöryhmän kokouksen yksimielisyys, että ”[konsernin sisäisiä liiketoimintoja harjoittavia yrityksiä koskevaa Luxemburgin verotoimenpidettä] ei ole tarvetta arvioida käytännesääntöjen kriteerien näkökulmasta” muodostaisi täsmällisen vakuutuksen Luxemburgin yleisen veropäätöskäytännön soveliaisuudesta. Näitä ilmoituksia ei kuitenkaan voida hyväksyä sellaisiksi, joiden perusteella voitaisiin vedota joko oikeusvarmuuden tai luottamuksensuojan periaatteisiin. |
| --- | --- |

(630)

Luxemburg ilmoittaa myös, että talous- ja rahoitusasioiden neuvoston kokouksessa 27 päivänä toukokuuta 2011 nimenomaisesti vahvistettiin, että yleiskirjeiden hyväksymisen näkökulmasta Luxemburgin verotuspäätöskäytäntöä ei tulisi arvioida käytännesääntötyöryhmän mukaisesti (748) ja että käytännesääntötyöryhmän kokouksen yksimielisyys, että ”[konsernin sisäisiä liiketoimintoja harjoittavia yrityksiä koskevaa Luxemburgin verotoimenpidettä] ei ole tarvetta arvioida käytännesääntöjen kriteerien näkökulmasta” muodostaisi täsmällisen vakuutuksen Luxemburgin yleisen veropäätöskäytännön soveliaisuudesta. Näitä ilmoituksia ei kuitenkaan voida hyväksyä sellaisiksi, joiden perusteella voitaisiin vedota joko oikeusvarmuuden tai luottamuksensuojan periaatteisiin.

748

| (631) | Ensinnäkin käytännesääntöjen ja valtiontukisääntöjen tavoitteet ovat erilaiset: käytännesäännöillä pyritään ehkäisemään haitallista verokilpailua jäsenvaltioiden välillä ja valtiontukisäännöillä puolestaan pyritään puuttumaan kilpailun vääristymiin, jotka ovat seurausta jäsenvaltioiden tietyille yrityksille myöntämästä suotuisasta kohtelusta myös verovähennysten muodossa. |
| --- | --- |

(631)

Ensinnäkin käytännesääntöjen ja valtiontukisääntöjen tavoitteet ovat erilaiset: käytännesäännöillä pyritään ehkäisemään haitallista verokilpailua jäsenvaltioiden välillä ja valtiontukisäännöillä puolestaan pyritään puuttumaan kilpailun vääristymiin, jotka ovat seurausta jäsenvaltioiden tietyille yrityksille myöntämästä suotuisasta kohtelusta myös verovähennysten muodossa.

| (632) | Toiseksi käytännesäännöt eivät ole oikeudellisesti sitova väline. Ne toimivat jäsenvaltioiden keskustelufoorumina toimenpiteistä, joilla on tai voi olla merkittävää vaikutusta liiketoimintojen sijoittumiseen unionissa. Siinä missä käytännesääntötyöryhmällä on jonkin verran harkintavaltaa, komissiolla ei ole sitä lainkaan, kun se selvittää, onko toimenpide katsottava valtiontueksi, koska valtiotuen käsite on objektiivinen. |
| --- | --- |

(632)

Toiseksi käytännesäännöt eivät ole oikeudellisesti sitova väline. Ne toimivat jäsenvaltioiden keskustelufoorumina toimenpiteistä, joilla on tai voi olla merkittävää vaikutusta liiketoimintojen sijoittumiseen unionissa. Siinä missä käytännesääntötyöryhmällä on jonkin verran harkintavaltaa, komissiolla ei ole sitä lainkaan, kun se selvittää, onko toimenpide katsottava valtiontueksi, koska valtiotuen käsite on objektiivinen.

| (633) | Kolmanneksi käytännesäännöt ovat talous- ja rahoitusasioiden neuvoston (749) hyväksymät, eivät komission, ja tästä syystä ne eivät voi sitoa komissiota sen käyttäessä valtiontukea koskevaa osaamistaan. |
| --- | --- |

(633)

Kolmanneksi käytännesäännöt ovat talous- ja rahoitusasioiden neuvoston (749) hyväksymät, eivät komission, ja tästä syystä ne eivät voi sitoa komissiota sen käyttäessä valtiontukea koskevaa osaamistaan.

749

| (634) | Neljänneksi käytännesäännöissä tarkasteltiin yleiskirjeiden vaikutusta konsernin sisäiseen rahoitukseen yleisesti, kun taas tämä päätös koskee tiettyä veropäätöstä, joka suosii tiettyä yritystä eikä liity konsernin sisäiseen rahoitukseen. Vaikka voitaisiin sanoa, etteivät nämä yleiskirjeet synnytä haitallista verokilpailua, se ei tarkoita sitä, ettei yksittäinen Amazonille myönnetty siirtohinnoittelupäätös myöskään tekisi niin. |
| --- | --- |

(634)

Neljänneksi käytännesäännöissä tarkasteltiin yleiskirjeiden vaikutusta konsernin sisäiseen rahoitukseen yleisesti, kun taas tämä päätös koskee tiettyä veropäätöstä, joka suosii tiettyä yritystä eikä liity konsernin sisäiseen rahoitukseen. Vaikka voitaisiin sanoa, etteivät nämä yleiskirjeet synnytä haitallista verokilpailua, se ei tarkoita sitä, ettei yksittäinen Amazonille myönnetty siirtohinnoittelupäätös myöskään tekisi niin.

| (635) | Näin ollen käytännesääntötyöryhmässä syntynyt yhteisymmärrys ei voi sitoa eikä rajoittaa komission toimintaa sen käyttäessä SEUT-sopimuksessa saamaansa toimivaltaa valtiontukiasioissa (750). Sama koskee 6 päivänä joulukuuta 2011 OECD:n foorumilla saavutettuja sopimuksia, joiden mukaan ”seuraavia 10 järjestelmää ei ollut tarvetta tutkia lähemmin [...] Luxemburg – konsernin sisäistä rahoitusta koskeva veroanalyysi.” OECD ei ole unionin toimielin, eikä unioni ole kyseisen järjestön jäsen (751), näin ollen sen päätelmät, jotka eivät ole sitovia, eivät voi sitoa unionin toimielimiä. OECD:n foorumi ei ole antanut täsmällistä vakuutusta eikä tutkinut tarkemmin Luxemburgin tekemää konsernin sisäistä rahoitusta koskevaa veroanalyysiä. Tästä syystä on mahdotonta tehdä päätelmiä tai johtopäätöksiä tästä lausunnosta koskien valtiontukisääntöjen soveltamista kiistanalaiseen veropäätökseen, joka on yksittäinen siirtohinnoittelutapaus, eikä liity konsernin sisäiseen rahoitukseen. |
| --- | --- |

(635)

Näin ollen käytännesääntötyöryhmässä syntynyt yhteisymmärrys ei voi sitoa eikä rajoittaa komission toimintaa sen käyttäessä SEUT-sopimuksessa saamaansa toimivaltaa valtiontukiasioissa (750). Sama koskee 6 päivänä joulukuuta 2011 OECD:n foorumilla saavutettuja sopimuksia, joiden mukaan ”seuraavia 10 järjestelmää ei ollut tarvetta tutkia lähemmin [...] Luxemburg – konsernin sisäistä rahoitusta koskeva veroanalyysi.” OECD ei ole unionin toimielin, eikä unioni ole kyseisen järjestön jäsen (751), näin ollen sen päätelmät, jotka eivät ole sitovia, eivät voi sitoa unionin toimielimiä. OECD:n foorumi ei ole antanut täsmällistä vakuutusta eikä tutkinut tarkemmin Luxemburgin tekemää konsernin sisäistä rahoitusta koskevaa veroanalyysiä. Tästä syystä on mahdotonta tehdä päätelmiä tai johtopäätöksiä tästä lausunnosta koskien valtiontukisääntöjen soveltamista kiistanalaiseen veropäätökseen, joka on yksittäinen siirtohinnoittelutapaus, eikä liity konsernin sisäiseen rahoitukseen.

750

751

| (636) | Amazon vetoaa samalla tavalla luottamuksensuojan periaatteeseen ja väittää, että komission tutkimus perustui uudenlaiseen valtiontukisääntöjä koskevaan lähestymistapaan (752). Komissio on selittänyt jo johdanto-osan 626 kappaleessa, miksi tämä väite on perusteeton. Jotta luottamuksensuojaa koskevaa väite voisi menestyä, sen on pohjauduttava komission aiemmin antamiin täsmällisiin vakuutteluihin (753). Tämä tarkoittaa sitä, että luottamuksensuoja perustuu komission aiempaan toimintaan eli esimerkiksi siihen, jos se on jo hyväksynyt päätöksen, joka koskee samaa tai samankaltaista tukijärjestelyä. Amazon ei viitannut tällaisiin komission toimiin vaan väitti sen sijaan, että ”valtiontukisääntöjen soveltaminen yksittäiseen siirtohinnoittelua koskevaan veropäätökseen ei ole koskaan aikaisemmin ollut komission lausuntojen kohteena” (754). Komissio muistuttaa, että tässä suhteessa valtiontuki on objektiivinen käsite, joten vaikka ennen vuotta 2015 ei ole ollut päätöksiä, joissa katsotaan yksittäisten veropäätösten muodostavan valtiontukea, tämä ei tarkoita, etteivätkö tällaiset päätökset voisi sitä muodostaa. Joka tapauksessa komissio on tehnyt useita päätöksiä, joissa katsotaan, että markkinaehtoperiaatteesta poikkeavat järjestelyt muodostavat valtiontukea (755), ja se on tehnyt useita päätöksiä, joissa katsotaan yksittäisten verotoimenpiteiden olevan valtiontukea (756). |
| --- | --- |

(636)

Amazon vetoaa samalla tavalla luottamuksensuojan periaatteeseen ja väittää, että komission tutkimus perustui uudenlaiseen valtiontukisääntöjä koskevaan lähestymistapaan (752). Komissio on selittänyt jo johdanto-osan 626 kappaleessa, miksi tämä väite on perusteeton. Jotta luottamuksensuojaa koskevaa väite voisi menestyä, sen on pohjauduttava komission aiemmin antamiin täsmällisiin vakuutteluihin (753). Tämä tarkoittaa sitä, että luottamuksensuoja perustuu komission aiempaan toimintaan eli esimerkiksi siihen, jos se on jo hyväksynyt päätöksen, joka koskee samaa tai samankaltaista tukijärjestelyä. Amazon ei viitannut tällaisiin komission toimiin vaan väitti sen sijaan, että ”valtiontukisääntöjen soveltaminen yksittäiseen siirtohinnoittelua koskevaan veropäätökseen ei ole koskaan aikaisemmin ollut komission lausuntojen kohteena” (754). Komissio muistuttaa, että tässä suhteessa valtiontuki on objektiivinen käsite, joten vaikka ennen vuotta 2015 ei ole ollut päätöksiä, joissa katsotaan yksittäisten veropäätösten muodostavan valtiontukea, tämä ei tarkoita, etteivätkö tällaiset päätökset voisi sitä muodostaa. Joka tapauksessa komissio on tehnyt useita päätöksiä, joissa katsotaan, että markkinaehtoperiaatteesta poikkeavat järjestelyt muodostavat valtiontukea (755), ja se on tehnyt useita päätöksiä, joissa katsotaan yksittäisten verotoimenpiteiden olevan valtiontukea (756).

752

753

754

755

756

| (637) | Amazon vetoaa myös yhdenvertaisen kohtelun periaatteeseen väittämällä, että Amazon olisi ainoa yritys useiden samaa verokohtelua saavien yritysten joukossa, joka joutuisi maksamaan takaisin laitonta tukea (757). Tuomioistuin on kuitenkin jo katsonut, ettei sillä, saavatko muut yritykset valtiontukea, vaikka ne olisivat kilpailijoita, ole merkitystä määriteltäessä, onko tietyssä toimenpiteessä kyse valtiontuesta (758). Koska takaisinperintä on looginen seuraus laittoman tuen olemassaolosta, sitä täytyy sitä suuremmalla syyllä soveltaa laittoman valtiontuen takaisinmaksuun. |
| --- | --- |

(637)

Amazon vetoaa myös yhdenvertaisen kohtelun periaatteeseen väittämällä, että Amazon olisi ainoa yritys useiden samaa verokohtelua saavien yritysten joukossa, joka joutuisi maksamaan takaisin laitonta tukea (757). Tuomioistuin on kuitenkin jo katsonut, ettei sillä, saavatko muut yritykset valtiontukea, vaikka ne olisivat kilpailijoita, ole merkitystä määriteltäessä, onko tietyssä toimenpiteessä kyse valtiontuesta (758). Koska takaisinperintä on looginen seuraus laittoman tuen olemassaolosta, sitä täytyy sitä suuremmalla syyllä soveltaa laittoman valtiontuen takaisinmaksuun.

757

758

sitä suuremmalla syyllä

| (638) | Johtopäätöksenä mikään lainsäädännön yleinen periaate ei estä takaisinperintää käsiteltävässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(638)

Johtopäätöksenä mikään lainsäädännön yleinen periaate ei estä takaisinperintää käsiteltävässä tapauksessa.

10.4   TAKAISINPERINTÄMENETELMÄ

TAKAISINPERINTÄMENETELMÄ

| (639) | Valtiolle asetetulla velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma sääntöjenvastainen valtiontuki pyritään palauttamaan ennalleen markkinoilla aiemmin vallinnut kilpailutilanne. Tässä yhteydessä unionin tuomioistuin on todennut, että tällainen tavoite on saavutettu, kun edunsaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu. |
| --- | --- |

(639)

Valtiolle asetetulla velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma sääntöjenvastainen valtiontuki pyritään palauttamaan ennalleen markkinoilla aiemmin vallinnut kilpailutilanne. Tässä yhteydessä unionin tuomioistuin on todennut, että tällainen tavoite on saavutettu, kun edunsaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu.

| (640) | Yhdessäkään Euroopan unionin oikeuden säännöksessä ei edellytetä, että komission on vahvistettava palautettavan tuen täsmällinen määrä, kun se määrää sisämarkkinoille soveltumattomaksi todetun tuen palauttamisesta (759). Päinvastoin riittää, että komission päätös sisältää sellaiset tiedot, joiden nojalla sen vastaanottaja voi itse suuremmitta vaikeuksitta määrittää tuon summan (760). Unionin lainsäädännössä edellytetään vain sääntöjenvastaisen tuen takaisinperintää aiemmin vallinneen tilanteen palauttamista ja takaisinmaksun suorittamista kansallisen lainsäädännön säännösten mukaisesti (761). Komissio voi siten tyytyä toteamaan kyseessä olevan tuen takaisinmaksuvelvoitteen ja jättää kansallisten viranomaisten tehtäväksi palautettavan tuen tarkan määrän laskemisen (762). |
| --- | --- |

(640)

Yhdessäkään Euroopan unionin oikeuden säännöksessä ei edellytetä, että komission on vahvistettava palautettavan tuen täsmällinen määrä, kun se määrää sisämarkkinoille soveltumattomaksi todetun tuen palauttamisesta (759). Päinvastoin riittää, että komission päätös sisältää sellaiset tiedot, joiden nojalla sen vastaanottaja voi itse suuremmitta vaikeuksitta määrittää tuon summan (760). Unionin lainsäädännössä edellytetään vain sääntöjenvastaisen tuen takaisinperintää aiemmin vallinneen tilanteen palauttamista ja takaisinmaksun suorittamista kansallisen lainsäädännön säännösten mukaisesti (761). Komissio voi siten tyytyä toteamaan kyseessä olevan tuen takaisinmaksuvelvoitteen ja jättää kansallisten viranomaisten tehtäväksi palautettavan tuen tarkan määrän laskemisen (762).

759

760

761

762

| (641) | Jos kyse on verotustoimenpiteinä toteutetusta sääntöjenvastaisesta valtiontuesta, takaisin perittävä määrä lasketaan vertaamalla todellisuudessa maksetun veron määrää yleisesti sovellettavan verosäännön mukaisesti maksettavaan määrään. Kuten johdanto-osan (542) kappaleessa on todettu, LuxOpCon maksama korvaus LuxSCS:lle tulisi määritellä TNMM:n perusteella siten, että LuxSCS katsotaan lisenssisopimuksen yksinkertaisemmaksi yritykseksi ja LuxOpCon maksama korvaus LuxSCS:lle tulisi määritellä siten, että LuxSCS on testattava osapuoli (763). |
| --- | --- |

(641)

Jos kyse on verotustoimenpiteinä toteutetusta sääntöjenvastaisesta valtiontuesta, takaisin perittävä määrä lasketaan vertaamalla todellisuudessa maksetun veron määrää yleisesti sovellettavan verosäännön mukaisesti maksettavaan määrään. Kuten johdanto-osan (542) kappaleessa on todettu, LuxOpCon maksama korvaus LuxSCS:lle tulisi määritellä TNMM:n perusteella siten, että LuxSCS katsotaan lisenssisopimuksen yksinkertaisemmaksi yritykseksi ja LuxOpCon maksama korvaus LuxSCS:lle tulisi määritellä siten, että LuxSCS on testattava osapuoli (763).

763

| (642) | LuxSCS:n korvauksessa tulisi ottaa huomioon, että se toimii välittävässä tehtävässä aineettomiin hyödykkeisiin nähden siten, että sillä on ainoastaan hallussaan ATI:n ja A9:n omistamien aineettomien hyödykkeiden laillinen omistusoikeus ja lisenssit, mutta se siirtää oikeuden kehittää, parantaa, hallita ja hyödyntää aineettomia hyödykkeitä LuxOpColle LuxOpCon hoitamaa Amazonin Euroopan vähittäismyyntitoimintaa varten. Siinä tulisi myös ottaa huomioon se, että LuxSCS itse suorittaa enimmilläänkin vain rajoitettuja toimintoja aineettomien hyödykkeiden laillisen omistusoikeuden ylläpitoon liittyvien yleisten hallintopalveluiden muodossa, jotka vaikuttavat olevan ulkopuolisten toimittajien tarjoamia LuxSCS:n puolesta (ks. johdanto-osan (429) kappale). |
| --- | --- |

(642)

LuxSCS:n korvauksessa tulisi ottaa huomioon, että se toimii välittävässä tehtävässä aineettomiin hyödykkeisiin nähden siten, että sillä on ainoastaan hallussaan ATI:n ja A9:n omistamien aineettomien hyödykkeiden laillinen omistusoikeus ja lisenssit, mutta se siirtää oikeuden kehittää, parantaa, hallita ja hyödyntää aineettomia hyödykkeitä LuxOpColle LuxOpCon hoitamaa Amazonin Euroopan vähittäismyyntitoimintaa varten. Siinä tulisi myös ottaa huomioon se, että LuxSCS itse suorittaa enimmilläänkin vain rajoitettuja toimintoja aineettomien hyödykkeiden laillisen omistusoikeuden ylläpitoon liittyvien yleisten hallintopalveluiden muodossa, jotka vaikuttavat olevan ulkopuolisten toimittajien tarjoamia LuxSCS:n puolesta (ks. johdanto-osan (429) kappale).

| (643) | Määriteltäessä sopivaa kustannusperustaa, johon voittomarginaalia sovelletaan käsiteltävässä tapauksessa, komissio huomauttaa, ettei LuxSCS ole ilmoittanut mistään myynneistä eikä se ole ottanut aineettomiin hyödykkeisiin liittyviä riskejä. Tämän seurauksena LuxSCS:n korvausta määriteltäessä tulisi käyttää kustannusperustaista korvausta, jossa voittomarginaalia sovelletaan ainoastaan sen varsinaisten toimintojen ulkoisiin kustannuksiin, eikä buy-in-sopimuksen tai kustannustenjakosopimuksen kustannuksiin, jotka LuxSCS todellisuudessa siirtää edelleen A9:lle ja ATI:lle (764). |
| --- | --- |

(643)

Määriteltäessä sopivaa kustannusperustaa, johon voittomarginaalia sovelletaan käsiteltävässä tapauksessa, komissio huomauttaa, ettei LuxSCS ole ilmoittanut mistään myynneistä eikä se ole ottanut aineettomiin hyödykkeisiin liittyviä riskejä. Tämän seurauksena LuxSCS:n korvausta määriteltäessä tulisi käyttää kustannusperustaista korvausta, jossa voittomarginaalia sovelletaan ainoastaan sen varsinaisten toimintojen ulkoisiin kustannuksiin, eikä buy-in-sopimuksen tai kustannustenjakosopimuksen kustannuksiin, jotka LuxSCS todellisuudessa siirtää edelleen A9:lle ja ATI:lle (764).

764

| (644) | Komissio katsoo, että LuxSCS:n kustannuksiin, joiden oletetaan koskevan sen varsinaisia toimintoja LuxOpCon hallinnassa olevien aineettomien hyödykkeiden omistusoikeuden välttämättömään ylläpitoon liittyen, sovellettava voittomarginaali tulisi määritellä 2010 siirtohinnoittelufoorumin raportin taustalla olevien kokemusten perusteella. Näin ollen LuxSCS:n tarjoamien, aineettomiin hyödykkeisiin liittyvien ja vähäistä lisäarvoa tuottavien palveluiden voittomarginaalin tulisi olla 5 prosenttia (765). Kuitenkin, jos tietyn liiketoimen tosiseikat ja olosuhteet tukevat erilaista voittomarginaalia, se on otettava huomioon (766). Tästä syystä Luxemburgin veroviranomaisia pyydetään kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiannosta esittämään ja perustelemaan lopullinen voittomarginaalin taso vertaamalla kyseistä voittomarginaalia verrattavissa oleviin riippumattomien palveluntarjoajien liiketoimiin. Mikäli Luxemburg ei esitä lopullista voittomarginaalia, komissio hyväksyy 5 prosentin voittomarginaalin laskettuna LuxSCS:lle suoraan kertyneistä ulkoisista kustannuksista, jotka liittyvät aineettomien hyödykkeiden omistusoikeuden ylläpitoon siinä määrin kuin nämä kustannukset vastaavat LuxSCS:n todellisuudessa suorittamia toimintoja. |
| --- | --- |

(644)

Komissio katsoo, että LuxSCS:n kustannuksiin, joiden oletetaan koskevan sen varsinaisia toimintoja LuxOpCon hallinnassa olevien aineettomien hyödykkeiden omistusoikeuden välttämättömään ylläpitoon liittyen, sovellettava voittomarginaali tulisi määritellä 2010 siirtohinnoittelufoorumin raportin taustalla olevien kokemusten perusteella. Näin ollen LuxSCS:n tarjoamien, aineettomiin hyödykkeisiin liittyvien ja vähäistä lisäarvoa tuottavien palveluiden voittomarginaalin tulisi olla 5 prosenttia (765). Kuitenkin, jos tietyn liiketoimen tosiseikat ja olosuhteet tukevat erilaista voittomarginaalia, se on otettava huomioon (766). Tästä syystä Luxemburgin veroviranomaisia pyydetään kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiannosta esittämään ja perustelemaan lopullinen voittomarginaalin taso vertaamalla kyseistä voittomarginaalia verrattavissa oleviin riippumattomien palveluntarjoajien liiketoimiin. Mikäli Luxemburg ei esitä lopullista voittomarginaalia, komissio hyväksyy 5 prosentin voittomarginaalin laskettuna LuxSCS:lle suoraan kertyneistä ulkoisista kustannuksista, jotka liittyvät aineettomien hyödykkeiden omistusoikeuden ylläpitoon siinä määrin kuin nämä kustannukset vastaavat LuxSCS:n todellisuudessa suorittamia toimintoja.

765

766

| (645) | Edellä esitetyn tarkastelun perusteella takaisinperittävä summa tulisi määritellä i) ottamalla LuxOpCon kirjanpidon tulos kultakin vuodelta, jona kiistanalaista veropäätöstä käytettiin määrittelemään sen yhteisöverovelvollisuutta, ii) vähentämällä siitä buy-in-sopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen kustannukset, LuxSCS:lle syntyneiden ulkoisten palveluiden kustannukset ja näihin palveluihin sovellettava asianmukainen voittomarginaali siinä määrin, missä kustannukset vastaavat LuxSCS:n aktiivisia toimintoja (767), iii) soveltamalla lopputuloksena saatavaan summaan Luxemburgin tavanomaista yritystuottoa koskevia verosääntöjä, kuten tavanomaista yhteisöveroa, kunnallisveroa, lisäveroja ja varallisuusveroa ja iv) vähentämällä siitä summasta LuxOpCon aikaisemmin maksaman veron määrä kunakin vuonna, jona kiistanalainen veropäätös oli voimassa. |
| --- | --- |

(645)

Edellä esitetyn tarkastelun perusteella takaisinperittävä summa tulisi määritellä i) ottamalla LuxOpCon kirjanpidon tulos kultakin vuodelta, jona kiistanalaista veropäätöstä käytettiin määrittelemään sen yhteisöverovelvollisuutta, ii) vähentämällä siitä buy-in-sopimuksen ja kustannustenjakosopimuksen kustannukset, LuxSCS:lle syntyneiden ulkoisten palveluiden kustannukset ja näihin palveluihin sovellettava asianmukainen voittomarginaali siinä määrin, missä kustannukset vastaavat LuxSCS:n aktiivisia toimintoja (767), iii) soveltamalla lopputuloksena saatavaan summaan Luxemburgin tavanomaista yritystuottoa koskevia verosääntöjä, kuten tavanomaista yhteisöveroa, kunnallisveroa, lisäveroja ja varallisuusveroa ja iv) vähentämällä siitä summasta LuxOpCon aikaisemmin maksaman veron määrä kunakin vuonna, jona kiistanalainen veropäätös oli voimassa.

767

| (646) | Kohtien iii) ja iv) välinen erotus on se tukisumma, joka tulee periä takaisin, jotta Luxemburgin kiistanalaisen veropäätöksen seurauksena myöntämä valikoiva tuki voidaan poistaa. |
| --- | --- |

(646)

Kohtien iii) ja iv) välinen erotus on se tukisumma, joka tulee periä takaisin, jotta Luxemburgin kiistanalaisen veropäätöksen seurauksena myöntämä valikoiva tuki voidaan poistaa.

10.5   YRITYS, JOLTA TUKI ON PERITTÄVÄ TAKAISIN

YRITYS, JOLTA TUKI ON PERITTÄVÄ TAKAISIN

| (647) | Johdanto-osan 607–610 kappaleissa esitettyjen huomautusten perusteella komissio katsoo, että Luxemburgin on ensin perittävä takaisin LuxOpColta veropäätöksellä myönnetty sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton tuki. Mikäli LuxOpCon tilanne ei salli koko kiistanalaisen veropäätöksen seurauksena saadun tuen takaisinmaksua, Luxemburgin tulee periä jäljelle jäävä summa takaisin Amazon-konsernilta tai/ja sen seuraajilta tai sen konserniin kuuluvilta yrityksiltä, koska se on Amazon-konsernia valvova yritys ja Amazon-konserni on tuesta hyötyvä yksittäinen taloudellinen yksikkö (ks. 9.5. jakso). Tällä tavalla poistetaan kiistanalaisen veropäätöksen myöntämä epäasianmukainen etu ja aikaisempi markkinatilanne palautetaan takaisinperinnän kautta (768). |
| --- | --- |

(647)

Johdanto-osan 607–610 kappaleissa esitettyjen huomautusten perusteella komissio katsoo, että Luxemburgin on ensin perittävä takaisin LuxOpColta veropäätöksellä myönnetty sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton tuki. Mikäli LuxOpCon tilanne ei salli koko kiistanalaisen veropäätöksen seurauksena saadun tuen takaisinmaksua, Luxemburgin tulee periä jäljelle jäävä summa takaisin Amazon-konsernilta tai/ja sen seuraajilta tai sen konserniin kuuluvilta yrityksiltä, koska se on Amazon-konsernia valvova yritys ja Amazon-konserni on tuesta hyötyvä yksittäinen taloudellinen yksikkö (ks. 9.5. jakso). Tällä tavalla poistetaan kiistanalaisen veropäätöksen myöntämä epäasianmukainen etu ja aikaisempi markkinatilanne palautetaan takaisinperinnän kautta (768).

768

11.   KOMISSION TODISTEET TUEN OLEMASSAOLOSTA

KOMISSION TODISTEET TUEN OLEMASSAOLOSTA

| (648) | Luxemburg väitti, että osa komission tutkinnan aikana käyttämistä tiedoista ei ollut sen veroviranomaisten käytössä silloin, kun kiistanalainen veropäätös tehtiin, ja tästä syystä komissio käyttää jälkiviisautta ratkaisua tutkiessaan. |
| --- | --- |

(648)

Luxemburg väitti, että osa komission tutkinnan aikana käyttämistä tiedoista ei ollut sen veroviranomaisten käytössä silloin, kun kiistanalainen veropäätös tehtiin, ja tästä syystä komissio käyttää jälkiviisautta ratkaisua tutkiessaan.

| (649) | Komissio katsoo, että tiedot, joihin se perustaa tuen olemassaoloa koskevat havaintonsa, olivat käytettävissä kyseisenä ajankohtana. Tämä liittyy erityisesti ratkaisupyynnön toiminta-analyysiin ja siirtohinnoitteluraporttiin. Näissä asiakirjoissa kuvataan selvästi, ettei LuxSCS:llä ole työntekijöitä eikä fyysistä läsnäoloa ja että sen pääasialliset toiminnot rajoittuvat aineettomien hyödykkeiden hallintayhtiön toimintoihin sekä toimintoihin kustannustenjakosopimuksen osapuolena, joka tarkoitti ainoastaan siihen osallistumista rahallisesti. LuxOpCoa sen sijaan kuvataan yritykseksi, joka toimii Amazonin Euroopan verkkokauppaliiketoiminnan Euroopan pääkonttorina, ottaa toimintaan liittyvät riskit ja hallinnoi strategista päätöksentekoa ja toiminnan tärkeimpiä fyysisiä osatekijöitä. Näiden kuvausten olisi pitänyt herättää Luxemburgin veroviranomaiset kyseenalaistamaan virheellinen ja perusteeton oletus, että LuxSCS suorittaisi ainutlaatuisia ja arvokkaita toimintoja aineettomiin hyödykkeisiin liittyen, mitä on käytetty kiistanalaisen veropäätöksen hyväksymää siirtohinnoittelujärjestelyä perusteltaessa. |
| --- | --- |

(649)

Komissio katsoo, että tiedot, joihin se perustaa tuen olemassaoloa koskevat havaintonsa, olivat käytettävissä kyseisenä ajankohtana. Tämä liittyy erityisesti ratkaisupyynnön toiminta-analyysiin ja siirtohinnoitteluraporttiin. Näissä asiakirjoissa kuvataan selvästi, ettei LuxSCS:llä ole työntekijöitä eikä fyysistä läsnäoloa ja että sen pääasialliset toiminnot rajoittuvat aineettomien hyödykkeiden hallintayhtiön toimintoihin sekä toimintoihin kustannustenjakosopimuksen osapuolena, joka tarkoitti ainoastaan siihen osallistumista rahallisesti. LuxOpCoa sen sijaan kuvataan yritykseksi, joka toimii Amazonin Euroopan verkkokauppaliiketoiminnan Euroopan pääkonttorina, ottaa toimintaan liittyvät riskit ja hallinnoi strategista päätöksentekoa ja toiminnan tärkeimpiä fyysisiä osatekijöitä. Näiden kuvausten olisi pitänyt herättää Luxemburgin veroviranomaiset kyseenalaistamaan virheellinen ja perusteeton oletus, että LuxSCS suorittaisi ainutlaatuisia ja arvokkaita toimintoja aineettomiin hyödykkeisiin liittyen, mitä on käytetty kiistanalaisen veropäätöksen hyväksymää siirtohinnoittelujärjestelyä perusteltaessa.

| (650) | Joka tapauksessa kuten johdanto-osan 620 kappaleessa on selitetty, verovelvolliselle myönnettävän tuen ajankohta tapauksessa, jossa veropäätös hyväksyy sen verotettavien tulojen määrittelymenetelmän, on kukin vuosi, jona verovelvollinen käyttää kyseistä päätöstä sen vuotuisen yhteisöverovelvollisuuden määrittelyyn ja jona veroviranomaiset hyväksyvät kyseisen menetelmän avulla määritellyn ilmoituksen verotettavista tuloista. Tämän seurauksena tietojen, jotka tämän jälkeen kyseenalaistivat ratkaisuun perustuvan kriittisen oletuksen, olisi pitänyt johtaa joko ratkaisun muuttamiseen tai Luxemburgin veroviranomaisten hylkäämään veroilmoitukseen, joka perustui ratkaisussa hyväksyttyyn siirtohinnoittelujärjestelyyn niinä yli kahdeksana vuotena, jona LuxOpCo käytti sitä Luxemburgin yhteisöverovelvollisuutensa määrittelyyn. |
| --- | --- |

(650)

Joka tapauksessa kuten johdanto-osan 620 kappaleessa on selitetty, verovelvolliselle myönnettävän tuen ajankohta tapauksessa, jossa veropäätös hyväksyy sen verotettavien tulojen määrittelymenetelmän, on kukin vuosi, jona verovelvollinen käyttää kyseistä päätöstä sen vuotuisen yhteisöverovelvollisuuden määrittelyyn ja jona veroviranomaiset hyväksyvät kyseisen menetelmän avulla määritellyn ilmoituksen verotettavista tuloista. Tämän seurauksena tietojen, jotka tämän jälkeen kyseenalaistivat ratkaisuun perustuvan kriittisen oletuksen, olisi pitänyt johtaa joko ratkaisun muuttamiseen tai Luxemburgin veroviranomaisten hylkäämään veroilmoitukseen, joka perustui ratkaisussa hyväksyttyyn siirtohinnoittelujärjestelyyn niinä yli kahdeksana vuotena, jona LuxOpCo käytti sitä Luxemburgin yhteisöverovelvollisuutensa määrittelyyn.

12.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (651) | Päätelmässä komissio toteaa, että Luxemburg on rikkonut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa ja 108 artiklan 3 kohtaa myöntämällä sääntöjenvastaista valtiontukea LuxOpColle ja Amazon-konsernille kiistanalaisella veropäätöksellä ja hyväksymällä joka vuosi siihen perustuvan tuloveroilmoituksen. Luxemburgin tulee periä tämä tuki takaisin LuxOpColta asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan nojalla. Mikäli LuxOpCo ei maksa takaisin koko tukisummaa, jäljelle jäävä tukisumma tulee periä takaisin Amazon-konsernilta tai sen mahdollisilta seuraajilta tai konserniyrityksiltä. Tämän perusteella komissio |
| --- | --- |

(651)

Päätelmässä komissio toteaa, että Luxemburg on rikkonut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa ja 108 artiklan 3 kohtaa myöntämällä sääntöjenvastaista valtiontukea LuxOpColle ja Amazon-konsernille kiistanalaisella veropäätöksellä ja hyväksymällä joka vuosi siihen perustuvan tuloveroilmoituksen. Luxemburgin tulee periä tämä tuki takaisin LuxOpColta asetuksen (EU) 2015/1589 16 artiklan nojalla. Mikäli LuxOpCo ei maksa takaisin koko tukisummaa, jäljelle jäävä tukisumma tulee periä takaisin Amazon-konsernilta tai sen mahdollisilta seuraajilta tai konserniyrityksiltä. Tämän perusteella komissio

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Veropäätös, joka tehtiin 6 päivänä marraskuuta 2003 ja jolla Luxemburg hyväksyi Amazon.com, Inc:in ehdottaman siirtohinnoittelujärjestelyn, jolla annettiin Amazon EU S.á.r.l -yritykselle mahdollisuus itse määrittää yhteisöveronsa Luxemburgissa vuosina 2006–2014, ja tähän päätökseen perustuneiden vuosittaisten yhteisöveroilmoitusten hyväksyminen ovat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille ja jonka Luxemburg on toteuttanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti.

2 artikla

1.   Luxemburgin on perittävä 1 artiklassa tarkoitettu soveltumaton ja sääntöjenvastainen tuki takaisin Amazon EU S.á.r.l. -yritykseltä.

2.   Kaikki tukimäärät, joita ei saada perittyä takaisin Amazon EU S.á.r.l. -yritykseltä 1 kohdassa tarkoitetun takaisinperinnnän yhteydessä, on perittävä takaisin Amazon-konsernilta.

3.   Takaisinperittävistä määristä on maksettava korkoa siitä päivästä alkaen, jona ne saatettiin tuensaajien käyttöön, niiden tosiasialliseen takaisinperintään asti.

4.   Korolle on laskettava korkoa asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun mukaisesti.

3 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin viipymättä ja tehokkaasti.

2.   Luxemburgin on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

4 artikla

1.   Luxemburgin on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta tiedot menetelmästä, jota tuen tarkan määrän laskemisessa on käytetty.

2.   Luxemburgin on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä säännöllisesti siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Luxemburgin suurherttuakunnalle.

Tehty Brysselissä 4 päivänä lokakuuta 2017.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL C 44, 6.2.2015, s. 13.

1

(2)  Jollei toisin todeta, komissio hyväksyi kaikki Luxemburgin ja Amazonin määräajan jatkamista koskevat pyynnöt.

2

(*1)  
  Luottamuksellista tietoa.

*1

Luottamuksellista tietoa

(3)  Amazon käyttää nimikettä ”LuxOpCo”
  23 päivänä lokakuuta 2003 ja 31 päivänä lokakuuta 2003 esittämissään veropäätöshakemuksissa.

3

(4)  Amazon käyttää nimikettä ”LuxSCS”
  23 päivänä lokakuuta 2003 ja 31 päivänä lokakuuta 2003 esittämissään veropäätöshakemuksissa.

4

(5)  Luottamuksellisia tietoja on vaihdettu useita kertoja, mutta niistä ei mainita erikseen tässä kohdassa.

5

(6)  
  EUVL C 44, 6.2.2015, s. 30.

6

(7)  
  EUVL C 44, 6.2.2015, s. 13.

7

(8)  Amazonin sisäiset asiakirjat: Muutettu ja oikaistu sopimus aineettomien hyödykkeiden kehittämisen kustannusten ja riskien jakamisesta, joka tehtiin ja tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2005, muutettu ja oikaistu sopimus aineettomien hyödykkeiden kehittämisen kustannusten ja riskien jakamisesta tehtiin 2 päivänä heinäkuuta 2009 ja tuli voimaan 5 päivänä tammikuuta 2009 sekä ensimmäinen muutos muutettuun ja uudistettuun sopimukseen aineettomien hyödykkeiden kehittämisen kustannusten ja riskien jakamisesta tehtiin helmikuussa 2014 ja tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014.

8

(9)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1). Asetus (EY) N:o 659/1999 kumottiin ja korvattiin neuvoston asetuksella (EU) 2015/1589, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 9), 14 päivänä lokakuuta 2015 alkaen. Viittauksia asetukseen (EY) N:o 659/1999 on pidettävä viittauksina asetukseen (EU) 2015/1589, ja niitä on luettava yhdessä viimeksi mainitun asetuksen liitteessä II olevan vastaavuustaulukon kanssa.

9

(10)  Ks. johdanto-osan 13 kappale.

10

(11)  Amazon toimitti lisenssisopimuksen 5 päivänä maaliskuuta 2015, liite 4 (yhdessä henkistä omaisuutta koskevan lisenssisopimuksen myöhemmän muutoksen 1 kanssa, voimaantulopäivä 1 päivänä tammikuuta 2009.)

11

(12)  Amazon.com Inc., vuoden 2016 vuosikertomus, s. 18.

12

(13)  Amazon.com Inc., vuoden 2016 vuosikertomus, s. 3.

13

(14)  Amazon.com Inc., vuoden 2003 vuosikertomus, s. 5.

14

(15)  Huolintapalvelulla viitataan yrityksessä käynnistettyyn prosessiin, kun tuotetilaus vastaanotetaan. Tähän sisältyy varastointi, tilatun tuotteen löytäminen, pakkaaminen ja lähettäminen (suoraan tai kolmansien osapuolten kautta).

15

(16)  https://services.amazon.com/fulfillment-by-amazon/benefits.htm/ref=asus_fba_hnav.

16

(17)  Amazon.com Inc., vuoden 2002 vuosikertomus, s. 2. Katso myös siirtohinnoitteluraportti, s. 6–7.

17

(18)  Amazonin oikeudenkäynnin jälkeinen kirjelmä, s. 81, 253 kohta.

18

(19)  Tässä päätöksessä käytettyyn ilmaisuun ”Euroopan-verkkosivustot” ei sisälly www.amazon.nl, koska kyseinen verkkosivusto otettiin käyttöön tämän päätöksen tarkistamisen jälkeen.

19

(20)  Amazon.com Inc., vuoden 2016 vuosikertomus, s. 3.

20

(21)  Amazon.com Inc., vuoden 2016 vuosikertomus, s. 4 ja 67.

21

(22)  Tässä päätöksessä käytetään termiä ”EU:ssa toimivat tytäryhtiöt”, mukaan lukien Amazon.co.uk Ltd., Amazon.fr SARL, Amazon.fr Logistique SAS, Amazon.de GmbH ja Amazon Logistik GmbH, jotka kaikki ovat EU:ssa toimivia tytäryhtiöitä 1 päivänä toukokuuta 2006 alkaen.

22

(23)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 12.

23

(24)  Amazonin 5 päivänä maaliskuuta 2015 toimittamat tiedot: Liite 6.

24

(25)  Amazonin 5 päivänä maaliskuuta 2015 toimittamat tiedot: Liite 6.

25

(26)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 13: ”Uudelleenjärjestelypäivän jälkeen LuxSCS:n pääasialliset toiminnot rajoittuvat aineettomien hyödykkeiden hallintayhtiön toimiin ja aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen osallistujan toimiin kustannustenjakosopimuksen kautta. Lisäksi LuxSCS lisensoi aineettomat hyödykkeet LuxOpColle, joka on aineettomien hyödykkeiden lisenssin alainen, ja saa tämän lisenssin mukaiset rojaltimaksut”.

26

(27)  Amazonin 20 päivänä huhtikuuta 2006 päivätty kirje Luxemburgin verohallinnolle (sellaisena kuin Amazonin veroneuvoja [Neuvonantaja 1] sen laati] s. 2: ”Amazon.com Inc:n täysin omistama epäsuora tytäryhtiö EHT [LuxSCS] perustettiin henkisen omaisuuden hallussapitämiseksi ja kehittämiseksi (vain rahoitukseen osallistumalla). [...] EHT [LuxSCS] pitää ainoastaan hallussaan Amazonin EU:n henkistä omaisuutta, AEUn osakkeita, ja se on tehnyt rajatun määrän Luxemburgin rakenteen toimintaan tarvittavia oikeudellisia sopimuksia (kuten kuvattu jäljempänä 1.2 kohdassa). EHT [LuxSCS] saa tytäryhtiöiltään vain passiivisia tuloja (korkoja ja rojalteja).” Tämän kirjeen 1.2 kohdassa kuvataan tämän päätöksen johdanto-osan 105 kappaleessa kuvattuja sopimuksia.

27

(28)  LuxSCS:n vuosien 2005–2013 vuotuiset rahoituskertomukset. LuxSCS:n LuxOpColle myöntämän yrityksen sisäisen lainan määrä kasvoi tarkastelujakson aikana [2–2,5] miljardiin euroon vuonna 2013. Toinen konsernin yritys, jolle LuxSCS tarjosi vähäistä rahoitusta, oli Amazon Eurasia Holding Sarl ([20–30] miljoonaa euroa vuonna 2013).

28

(29)  Lisenssisopimus olemassa olevaa henkistä omaisuutta ja luovutussopimus olemassa olevaa henkistä omaisuutta varten, molemmat LuxSCS:n ja ATIn välillä 1 päivänä tammikuuta 2005 alkaen.

29

(30)  Muutettu ja oikaistu sopimus aineettomien hyödykkeiden kehittämisen kustannusten ja riskien jakamisesta LuxSCS:n, ATIn ja A9:n välillä 1 päivänä tammikuuta 2005 alkaen. Kustannustenjakosopimus ennen vuoden 2005 kustannustenjakosopimusta tehtiin LuxSCS:n ja A9:n välille, ja se tuli voimaan 7 päivänä kesäkuuta 2004. Muutettu ja oikaistu kustannustenjakosopimus tuli voimaan 5 päivänä tammikuuta 2009 ja jälleen muutettuna 1 päivänä tammikuuta 2014.

30

(31)  LuxSCS:n, Amazon.co.uk Ltd:n, Amazon.fr SARLin ja Amazon.de GmbH:n välinen henkistä omaisuutta koskeva luovutus- ja lisenssisopimus tuli voimaan 30 päivänä huhtikuuta 2006.

31

(32)  Kustannustenjakosopimuksen 1.8 kohdan mukaan ”jälkiperäisteoksilla” tarkoitetaan ”aiemmasta materiaalista AEUn [LuxOpCo] luoma tai AEU:lle luotu materiaali, joka sisältyy Amazon EHT:n (LuxSCS) immateriaalioikeuksiin [mukaan lukien aineettomat hyödykkeet] [...]”.

32

(33)  Kustannustenjakosopimus, 6 kohta (Lisenssi ja omistajuus). Kuten kustannustenjakosopimuksen 6.4 kohdassa määritetään, A9:n ja ATIn LuxSCS:n kustannustenjakosopimuksessa tarjoamien aineettomien hyödykkeiden lisenssien lisäksi LuxSCS säilytti omistusoikeutensa kaikkiin siihen sisältyviin aineettomiin hyödykkeisiin.

33

(34)  Kustannustenjakosopimus, 1.13 kohta ”Lisenssin tarkoitus”.

34

(35)  Kustannustenjakosopimus, 4 jakso, ”Kehittämisen kustannusten kohdentaminen” ja 5 jakso ”Maksut”

35

(36)  Kustannustenjakosopimus, 9.12 kohta.

36

(37)  Kustannustenjakosopimus, voimaantulopäivä 5 päivänä tammikuuta 2009, 2.3 kohta.

37

(38)  Kuten kustannustenjakosopimuksen 1.1 kohdassa todetaan, A9:n kustannustenjakosopimuksen immateriaalioikeuksien osuus rajoittuu A9:n omistamiin tai muuhun sen hallussa oleviin immateriaalioikeuksiin, jotka liittyvät verkkokaupan haku- ja navigointitekniikoihin.

38

(39)  Näihin kuuluvat Amazonin ohjelmistoalustan tekniikka, Euroopan-verkkosivustojen ulkoasu, kuvastot, haku- ja navigointitoiminnot, logistiikkaprosessi, tilausten käsittely, asiakaspalvelu ja yksilöllistämistoiminnot. Ks. johdanto-osan (174) kappale ja seuraava lisätietojen saamiseksi.

39

(40)  Tämä on tuotteita ja asiakkaita koskeva tietokokoelma. Siihen sisältyvät arvostelut, julkaisijan arvostelut, tuotetiedot, asiakkaiden nimet, ostohistoriat ja muut tiedot. Kuten Amazonin 21 päivänä elokuuta 2015 toimitetuissa tiedoissa on kuvattu, LuxSCS otti Amazonin Int'l Sales, Inc:n ja Amazon Int'l Marketplace, Inc:n keräämät eurooppalaisten asiakkaiden tiedot lailliseen omistukseensa osana Euroopan toimintojen uudelleenjärjestelyä. Asiakastietokantaa on myöhemmin edelleen kehittänyt ja ylläpitänyt LuxOpCo.

40

(41)  Tietokantaan kuuluvat tavaramerkki, kauppanimi, tyyli, logot, Amazonin esittely ja siihen liittyvät aineettomat hyödykkeet.

41

(42)  Kustannustenjakosopimus, 1.1, 1.4 ja 1.11 kohdassa todetaan, että: ”Edellä esitetystä huolimatta osapuolet ovat nimenomaisesti yhtä mieltä siitä, että www-verkkotunnukset eivät sisälly [...] [aineettomiin hyödykkeisiin]”.

42

(43)  Kuten Amazonin 12 päivänä kesäkuuta 2015 toimittamissa tiedoissa todetaan, LuxSCS siirsi LuxOpCon osakkeet Amazon Europe Core S.à.r.l.:lle 16 päivänä joulukuuta 2013.

43

(44)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 12.

44

(45)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 30.

45

(46)  Amazonin 5 päivänä maaliskuuta 2015 toimittamat tiedot, johdanto-osan 6 kappale ja Amazonin sisäinen asiakirja: Amazonin 14 päivänä huhtikuuta 2006 päivätty kirje Luxemburgin verohallinnolle, s. 2.

46

(47)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 30.

47

(48)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 13.

48

(49)  Tuotteen myyjä on yhteisö, joka omistaa ja tarjoaa hyödykkeet myytäviksi ja joka on vastuussa arvonlisäveron keräämisestä ja maksamisesta.

49

(50)  Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti, alahuone: HMRC:n vuosien 2011–2012 tilejä koskeva raportti – Andrew Cecilin (EU:n yhteiskuntapolitiikan johtaja, LuxOpCo, Luxemburg) kirjallinen todiste Amazon EU Sarlista, 13 päivänä marraskuuta 2012: ”Amazon EU Sarl omistaa varaston, tienaa näiden myynnistä loppukäyttäjälle liittyvät voitot ja vastaa kaikista tappioista. Amazon EU Sarl käsittelee ja suorittaa sen Euroopan asiakkailta tulevat maksut Luxemburgista käsin.” Saatavilla osoitteessa: https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/writev/716/m03.htm.

50

(51)  Amazonin 22 päivänä maaliskuuta 2016 toimittamat tiedot, s. 1–2 ja sen liite E.

51

(52)  LuxOpCo hallitsi Amazonin Euroopan toiminnan konsernitilijärjestelyä ja likviditeetin hallintaa, ks. Amazonin sisäinen asiakirja: Luxemburgin pääkonttori – yhteenveto, s. 11–17 ja Amazonin sisäinen asiakirja: Tilinpäätös Goldcrestiä ennen ja sen jälkeen, s. 1 ja Amazonin sisäinen asiakirja: Ennakkoverosopimus, Amazonin 2 päivänä huhtikuuta 2014 päivätty kirje henkilölle [...], 11 kohta ja Amazonin sisäinen asiakirja: EU:n politiikkoja ja menettelytapoja koskeva käsikirja (EU Policies and Procedures Manual), 1 päivästä toukokuuta 2006 alkaen, s. 3.

52

(53)  Amazonin 14 päivänä huhtikuuta 2006 päivätty kirje Luxemburgin verohallinnolle, s. 2.

53

(54)  Yhteisverotusjärjestelmässä (le régime d'intégration fiscal) emoyhtiötä voidaan verottaa yhdessä yhden tai useamman tytäryhtiönsä kanssa. Yhteisöverotuksen kannalta tämä tarkoittaa sitä, että tytäryhtiöiden katsotaan liittyneen emoyhtiöön. Yhteisverotusjärjestelmää voidaan soveltaa, jos emoyhtiöllä on ollut omistuksessaan suoraan tai välillisesti vähintään 95 prosenttia tytäryhtiön pääomasta ja sekä emoyhtiö että tytäryhtiö ovat Luxemburgissa sijaitsevia pääomayhtiöitä, jotka ovat täysimääräisesti verovelvollisia Luxemburgissa. Yhteisverotusjärjestelmää sovelletaan vähintään viiden toimintavuoden ajan (Luxemburgin tuloverotusta koskevan lain (loi concernant l'impôt sur le revenu) 164bis artikla.

54

(55)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 12.

55

(56)  Amazonin 6 päivänä maaliskuuta 2017 toimittamat tiedot, liite 28a.

56

(57)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 12.

57

(58)  Ks. 2.3.3.3 jakso.

58

(59)  Amazonin sisäiset asiakirjat: LuxOpCon ja Amazon.fr SARLin välinen muutettu ja oikaistu palvelusopimus, LuxOpCon ja Amazon.fr Logistique SAS:n välinen muutettu ja oikaistu palvelusopimus, LuxOpCon ja Amazon.co.uk Ltd:n välinen muutettu ja oikaistu palvelusopimus, LuxOpCon ja Amazon Logistik GmbH:n välinen muutettu ja oikaistu palvelusopimus sekä LuxOpCon ja Amazon.de GmbH:n välinen muutettu ja oikaistu palvelusopimus tulivat kaikki voimaan 1 päivänä toukokuuta 2006.

59

(60)  Ks. johdanto-osan 109 kappale.

60

(61)  Palvelusopimukset, 4.1. kohta (maksut): ”Ottaen huomioon [EU:ssa toimivan tytäryhtiön] suorittamat palvelut [LuxOpCo] maksaa [EU:ssa toimivalle tytäryhtiölle] maksuja (”palvelumaksut”), jotka vastaavat sovellettavia kustannuksia (sellaisina kuin ne on määritelty liitteessä 1), ja jotka [EU:ssa toimiva tytäryritys] on kerryttänyt toimittamalla vastaavia palveluja, sekä liitteessä 1 määritelty sovellettava voittomarginaali. [...].” Liitteessä 1 todetaan, että ”Sovellettavat kulut” ovat kaikkien suorasti tai epäsuorasti palveluihin liittyvien toimintakulujen summa, kuten yleisesti hyväksyttyjen Yhdysvaltojen kirjanpitoperiaatteiden mukaisesti määritetään. Sovellettaviin kuluihin eivät kuitenkaan sisälly korkokulut, EU:ssa toimivan tytäryhtiön maksamat osinkomaksut, ulkomaanvaluuttaan liittyvät kulut tai muut kulut, jotka on tarvittaessa jätetty pois yhteisellä sopimuksella. ”Sovellettava voittomarginaali” on sovellettavien kulujen prosenttiosuus, joka vaihtelee 3 prosentista 8 prosenttiin tarjotun palvelun ominaisuuksista ja EU:ssa toimivasta tytäryhtiöstä riippuen.

61

(62)  Kuten palvelusopimusten johdanto-osan kappaleissa on selitetty, kustannusvoittolisän voittomarginaali määritellään EU:ssa toimivien tytäryhtiöiden LuxOpColle toimittamista palveluista saaman markkinaehtoisen korvauksen ”kattavan taloudellisen analyysin” perusteella.

62

(63)  Lisenssisopimus 1.4 kohta: ”Euroopan maalla” tarkoitetaan ”a) Euroopan unionina tunnettua taloudellista, tieteellistä ja poliittista liittoa, johon kuuluvat [30. huhtikuuta 2006] Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Portugali, Puola, Ranska, Ruotsi, Saksa, Suomi, Slovakia, Slovenia, Tanska, Tšekin tasavalta, Unkari, Viro, Yhdistynyt Kuningaskunta, sekä kaikki muut maat, jotka voivat määräaikana liittyä tällaiseen liittoon ja b) kaikki maat, jotka on lueteltu ”hakijamaiksi” tai ”muiksi Euroopan maiksi” osoitteessa http://europa.eu.int/abc/governments/index_en.htm# sijaitsevalla sivustolla tai sitä seuraavilla tai sen korvaavilla sivustoilla”.

63

(64)  Lisenssisopimus, 2.1 kohdan a alakohta ja lisenssin tarkoituksen 1.5 kohta. 2.1 kohdan a alakohdassa todetaan seuraavaa: ”a) ”Yksinomainen immateriaalioikeuksien käyttöoikeus”. Amazon EHT [LuxSCS] myöntää peruuttamattomasti AEUlle [LuxOpCo], Amazon EHT:n (LuxSCS) kaikkien immateriaalioikeuksien nojalla tai Amazon EHT:n (LuxSCS) olemassa olevasta tai tulevasta henkisestä omaisuudesta koostuen, seuraavan yksinoikeuden ja lisenssin Amazon EHT:n [LuxSCS] henkiseen omaisuuteen sopimuksen voimassaoloaikana, yksinomaan seuraavaan lisensoituun tarkoitukseen: i) tehdä, käyttää, kopioida, muokata, kääntää, integroida tietoja tietokantaan tai poimia niitä sieltä ja luoda Amazon EHT:n [LuxSCS] henkisestä omaisuudesta jälkiperäisteoksia; ii) julkisesti esittää tai asettaa näytteille, tuoda, lähettää, välittää, jakaa ja viestiä yleisölle millä tahansa tavalla, mukaan lukien langallinen tai langaton lähetysprosessi, käyttämällä lähettämistä, satelliittia, kaapelia tai verkkoa, lisensoida, tarjota myytäväksi ja myydä, vuokrata tai lainata ja muulla tavoin kaupallisesti tai ei-kaupallisesti käyttää Amazon EHT:n [LuxSCS] henkisen omaisuuden (ja niiden jälkiperäisteosten) alkuperäisiä ja kopioita; ja iii) alilisensoida tytäryhtiöille tai kolmansille osapuolille edellä mainittuja oikeuksia, mukaan lukien oikeus alilisensoida muille kolmansille osapuolille. [...].”

64

(65)  Amazonin sisäinen asiakirja: Lisenssisopimus 2.5 kohta (lisenssimaksu) ja liite A.

65

(66)  Lisenssisopimuksessa tällaisia aineettomia hyödykkeitä kutsutaan ”jälkiperäisteoksiksi”, joilla tarkoitetaan 1.3 kohdan mukaan ”aiemmasta materiaalista AEUn [LuxOpCo] luomat tai AEUlle luodut mitkä tahansa ja kokonaan uudet teokset, jotka ovat seurausta Amazon EHT:n (LuxSCS) henkisestä omaisuudesta tai sen käytöstä [mukaan lukien aineettomat hyödykkeet][...]”.

66

(67)  Amazonin sisäinen asiakirja: Lisenssisopimus, 2.1 kohta b alakohta: ”AEU [LuxOpCo] myöntää peruuttamattomasti ja yksinomaan sekä suostuu myöntämään Amazon EHT:lle [LuxSCS], ja sen seuraajille, kaikki oikeudet, nimen, osakkuuden ja omistusoikeuden AEUn [LuxOpCo] luomaan tai sille luotuun Amazon EHT:n (LuxSCS) henkiseen omaisuuteen, kuten 2.1 kohdan a alakohdassa todetaan”.

67

(68)  Lisenssisopimus, 9.2 jakso: ”a) AEU [LuxOpCo] pyrkii, omalla kustannuksellaan, parhaansa mukaan estämään, tutkimaan ja nostamaan syytteeseen kaiken Amazon EHT:n (LuxSCS) henkisen omaisuuden luvattoman käytön. AEU [LuxOpCo] ilmoittaa välittömästi Amazon EHT:lle [LuxSCS] tällaisesta luvattomasta käytöstä, joka tulee AEUn [LuxOpCo] tietoon. Täytäntöönpanotoimien koordinoinnin helpottamiseksi AEU [LuxOpCo] neuvottelee Amazon EHT:n kanssa [LuxSCS] ennen kuin se ryhtyy mihinkään toimiin Amazon EHT:n (LuxSCS) henkisen omaisuuden luvattoman käytön estämiseksi. b) AEU [LuxOpCo] voi, täysin omalla kustannuksellaan, panna vireille ja ajaa kanteita suojatakseen tähän sopimukseen perustuvia oikeuksiaan rikkomuksia vastaan ja saada käyttöönsä kaikki tällaisten kanteiden korvaukset”. Katso myös lisenssisopimus, 2.3 kohta (Ylläpito) ja 9.5 kohta (Säännönmukaisuus, Tietosuoja).

68

(69)  Amazonin sisäinen asiakirja: Lisenssisopimus, 3.1 kohta.

69

(70)  Lisenssisopimus, 7 kohta (Ei takuita): ”Jokainen osapuoli toimittaa aineistot ja palvelut toiselle osapuolelle tämän sopimuksen nojalla ”sellaisina kuin ne ovat”, ”kaikkine virheineen” ja ilman minkäänlaisia takuita, erityisiä, epäsuoria, lakisääteisiä tai muita, mukaan lukien takuut soveltuvuudesta kaupankäynnin kohteeksi, sopivuudesta johonkin tiettyyn tarkoitukseen, kohtuullisesta hoidosta, ammattimaisesta työstä, tuloksista, virusten puuttumisesta, oikeellisuudesta tai täydellisyydestä, jotka jokainen osapuoli nimenomaisesti kieltää, ja jokainen osapuoli vastaa kyseisten palvelujen ja aineistojen tuloksia ja suoritusta koskevista riskeistä. Mitään immateriaalioikeuksien omistusta tai rikkomista koskevaa takuuta ei ole, tai mitään takuuta siitä, että jompikumpi osapuolista tai mikä tahansa muu yhteisö saa tähän sopimukseen liittyviä tietoja”.

70

(71)  Ns. ”kolmannen osapuolen aineistot”. Esimerkiksi helmikuussa 2011 LuxOpCo osti LoveFilm-konsernin täydellisen omistusoikeuden, mukaan lukien kyseisen konsernin henkisen omaisuuden (ks. Amazon 4 päivänä toukokuuta 2015 päivätty huomautus). Osana [hankinnan Q] jälkeistä integraatiota Amazon päätti keskittää kaikki ”digitaaliset sisältöoikeudet” [...] LuxOpCossa. [...]. Lisenssisopimus, 3.2 kohdassa todetaan: ”Kolmansien osapuolten aineistot: AEU [LuxOpCo] voi ajoittain sopimuksen voimassaoloaikana lisensoida tai muuten hankkia oikeuksia sellaisiin kolmannen osapuolen aineistoihin tai niiden omistusoikeuksia, joita AEU [LuxOpCo] voi käyttää lisenssin tarkoituksen (”kolmannen osapuolen aineistot”) yhteydessä. Jos saadessaan lisenssin kolmannen osapuolen aineistoihin, AEU [LuxOpCo] hankkii oikeuden alilisensoida näitä kolmannen osapuolen aineistoja Amazon EHT:lle [LuxSCS], AEU [LuxSCS] myöntää täten Amazon EHT:lle [LuxSCS] maksuttoman ja rajattoman oikeuden ja lisenssin käyttää tällaisia kolmannen osapuolen aineistoja samana voimassaoloaikana, samalla tavoin ja samoihin tarkoituksiin kuin tällaiset kolmannen osapuolen aineistot on lisensoitu AEUlle [LuxOpCo]. Jos AEU [LuxOpCp] hankkii kolmannen osapuolen aineiston omistusoikeuden, AEU [LuxOpCo] myöntää täten Amazon EHT:lle [LuxSCS] maksuttoman ja rajattoman oikeuden ja lisenssin käyttää näitä kolmannen osapuolen aineistoja lisenssin voimassaoloaikana kaikilla tavoin kuin AEU [LuxOpCo] voi käyttää näitä kolmannen osapuolen aineistoja niiden omistajana”.

71

(72)  Amazonin 18 päivänä tammikuuta 2016 päivätty huomautus: ”Sekä LuxOpCo että ASE luottavat aineettomiin hyödykkeisiin liiketoiminnassaan. Muun muassa riskienhallinta, hinnoittelu, huolinta, hallinta ja kolmansien osapuolten rekisteröinti Amazonin kauppapaikkoihin on pitkälti automatisoitu ja tarvittava teknologia on lisensoitu LuxSCS:ltä. Automaation ansioista nämä toiminnot edellyttävät vähäistä osallistumista LuxOpCon ja ASE:n työntekijöiltä valvontaa ja hallintaa lukuun ottamatta”.

72

(73)  Lisenssisopimus, 2.1 kohta a alakohta (Yksinomainen immateriaalioikeuksien käyttöoikeus). Katso alaviite 64.

73

(74)  Palvelusopimukset, 3.1 kohta (Palveluntarjoajan käyttö).

74

(75)  Palvelusopimukset, 3.2 kohta (Yrityksen omistus).

75

(76)  Lisenssisopimus 4.1 kohta (Voimassaoloaika).

76

(77)  Lisenssisopimus, 4.2 kohta (Välitön irtisanominen määräysvallan muutosta tai merkittävää rasitetta koskevasta ilmoituksesta).

77

(78)  Lisenssisopimus, 4.3 kohta (Irtisanominen sopimusvelvoitteen rikkomisen korjaamatta jättämisen perusteella).

78

(79)  Luxemburgin huomautukset 21 päivänä marraskuuta 2014, liite 4.

79

(80)  Ks. johdanto-osan 128 kappale lisenssimaksun laskemisessa käytettävien termien määritelmistä. Muutoksen jälkeen ”EU:n toiminnan voitto” tarkoittaa seuraavaa: EU:n tulot vähennettynä EU:n valmistus- ja hankintakulut ja EU:n toimintakustannukset ja, kuten sopimuspuolet sopivat ajoittain, tietyt kustannukset, jotka eivät sisälly AEUn toimintakuluihin.

80

(81)  Katso alaviite 84.

81

(82)  Kuten johdanto-osan (102) kappaleessa selitetään, Amazonin Euroopan rakenne, sellaisena kuin se on esitetty veropäätöshakemuksessa ja kiistanalaisen veropäätöksen hyväksymänä, otettiin käyttöön toukokuusta 2006 kesäkuuhun 2014. Kyseistä rakennetta muutettiin kesäkuussa 2014.

82

(83)  Kuten Amazonin 31 päivänä lokakuuta 2003 päivätyssä kirjeessä, s. 4 selitettiin: ”LuxSCS:n verotuksen läpinäkyvyydestä huolimatta se olisi ollut kunnallisen yritysveron alainen (Luxemburgin kunnallinen yritysverolaki 2 artikla), jos sen voitot ovat peräisin Luxemburgissa sijaitsevassa kiinteässä toimipaikassa harjoittamasta ”kaupallisesta toiminnasta”, sellaisena kuin se määritellään Luxemburgin tuloverolain 14–1 artiklassa”.

83

(84)  Tätä kirjettä ja Amazonin 31 päivänä lokakuuta 2003 päivättyä kirjettä täydennettiin uudelleenjärjestelyä koskevilla lisätiedoilla Amazonin 5 päivänä joulukuuta 2004, 14 päivänä huhtikuuta 2006 ja 20 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyissä kirjeissä Luxemburgin veroviranomaiselle. Luxemburgin veroviranomainen vahvisti 23 päivänä joulukuuta 2004 ja 27 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyillä kirjeillä Amazonille seuraavan: ”Koska [...]:n [neuvonantaja 1]:sta 14 päivänä huhtikuuta 2006 ja 20 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyissä kirjeissä käsitellyillä muutoksilla ei ole vaikutusta konserninne yhtiöiden verotukseen, 6 päivänä marraskuuta 2003 päivätty kirjeeni pysyy voimassa. Niinpä minulla ei ole mitään vastaväitteitä 14 päivänä huhtikuuta 2006 ja 20 päivänä huhtikuuta 2006 päivättyjen kirjeiden sisällöstä.”

84

(85)  Amazonin 23 päivänä lokakuuta 2003 päivätty kirje, s. 5.

85

(86)  Amazonin 23 päivänä lokakuuta 2003 päivätty kirje, s. 6.

86

(87)  Siirtohinnoitteluraportti, katso johdanto-osan 4 kappale.

87

(88)  Katso siirtohinnoitteluraportti, 4.1 kohta. Yhteenveto menetelmistä

88

(89)  Amazonin 31 päivänä lokakuuta 2003 päivätyssä kirjeessä selitetään lisäksi, että ”LuxSCS on vastuussa kaikista immateriaalioikeuksien omistukseen liittyvistä riskeistä”.

89

(90)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 13.

90

(91)  Amazonin 23 päivänä lokakuuta 2003 päivätty kirje, s. 3–4. Johtoon odotetaan kuuluvan 8–10 kokoaikavastaavaa, ja se sisältää seuraavat toimet: Euroopan toimintojen toimitusjohtaja, Luxemburgin maajohtaja, yleiseurooppalaisen toimitusketjun johtaja, yleiseurooppalaisen toiminnallisen laadun johtaja, toiminnallisen suunnittelun johtaja, tietotekniikkajohtaja, Euroopan rahoitustoiminnan johtaja ja Euroopan rahoitustoiminnan johtaja.

91

(*2)  
  Luottamuksellista tietoa.

*2

Luottamuksellista tietoa

(92)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 30.

92

(93)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 13.

93

(94)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 13.

94

(95)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 13.

95

(96)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 13.

96

(97)  Amazonin 23 päivänä lokakuuta 2003 päivätty kirje, s. 4.

97

(98)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 14.

98

(99)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 29.

99

(100)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 30.

100

(101)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 20–21.

101

(102)  Katso [...].

102

(103)  Amazonin 28 päivänä lokakuuta 2015 päivätty huomautus: ”Tapaaminen asiankäsittelystä vastaavan työryhmän kanssa”, s. 8.

103

(104)  Korvaus vaihteli sopimuksen ensimmäisen vuoden 7 miljoonasta Yhdysvaltain dollarista sopimuksen toisen vuoden 8 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin, seuraavassa asiakirjassa: Amazonin sisäinen asiakirja: Amazonin ja [A]:n välinen sopimus, s. 155.

104

(105)  Tämä vaihteli sopimuksen toisen vuoden 7 miljoonasta Yhdysvaltain dollarista viidennen vuoden 35 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin; seuraavassa asiakirjassa: Amazonin sisäinen asiakirja: Amazonin ja [A]:n välinen sopimus, s. 155.

105

(106)  Alun perin 5 prosenttia, laski 4 prosenttiin neljäntenä ja sitä seuraavina vuosina, seuraavassa asiakirjassa: Amazonin sisäinen asiakirja: Amazonin ja [A]:n välinen sopimus, s. 157.

106

(107)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 30.

107

(108)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 28.

108

(109)  Amadeus-tietokanta sisältää taloudellisia vertailutietoja julkisista ja yksityisistä yrityksistä kaikkialta Euroopasta. Sen ylläpitäjä on Bureau van Dijk, tai BvD, yritystietojen ja liiketoimintatietojen julkaisija.

109

(110)  Veroneuvoja rajoitti haun seuraaviin maihin: Alankomaat, Belgia, Espanja, Italia, Itävalta, Kreikka, Luxemburg, Norja, Portugali, Ranska, Ruotsi, Saksa, Suomi, Sveitsi ja Tanska.

110

(111)  Haussa käytettiin seuraavia avainhakutermejä: laskennallinen, suunnittelu, markkinointi, mainonta, ohjelmointi, myynninedistäminen, palvelut, verkkosuunnittelu.

111

(112)  Algoriel, Askell, Decade, Seresco SA, Societe de Gestion de Terminaux Informatiques, Solutec ja Sydelis.

112

(113)  Siirtohinnoitteluraportti, liite V.

113

(114)  Siirtohinnoitteluraportti, liite V, s. 46.

114

(115)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 31.

115

(116)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 31.

116

(117)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 32.

117

(118)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 34.

118

(119)  Koska LuxSCS:ää kohdellaan verotuksellisesti avoimena toimijana Luxemburgissa, LuxOpCon LuxSCS:lle maksamia rojaltimaksuja ei pidetä LuxSCS:n Luxemburgissa verotettavana tulona, vaan sen yhdysvaltalaisten kumppaneiden tulona. Lisäksi 1 päivästä tammikuuta 2004 lähtien Luxemburg ei ole määrännyt lähdeveroa aineettomia hyödykkeitä koskevista rojaltimaksuista Luxemburgin ulkopuolella kotipaikkaa pitäville vastaanottajille. Tästä syystä Luxemburg ei kanna veroja LuxSCS:n voitoista. Sitä vastoin, koska Yhdysvallat ei pidä LuxSCS:ää verotuksellisesti avoimena vaan pikemminkin Luxemburgissa sijaitsevana erillisenä yritysyhteisönä, LuxSCS:n yhdysvaltalaisten kumppaneiden verotusta voidaan lykätä loputtomasti, mikäli yhtään LuxSCS:n voitoista ei kotiuteta Yhdysvaltoihin. LuxSCS:n erilainen verokohtelu (verotuksellisesti avoin) Luxemburgissa ja Yhdysvalloissa (verotuksellisesti ei avoin) johtuu nk. ”verokohtelun eroavuuksista”, ts. Luxemburgin ja Yhdysvaltojen verosääntöjen erona on yhteisön luonnehdinta.

119

(120)  Kuten johdanto-osan 127 kappaleessa on selitetty.

120

(121)  Kyseisiin tukipalveluihin kuuluivat muun muassa yleinen hallinto, yrityssuhteet ja suhdetoiminta, kirjanpito ja tilintarkastus, budjetointi, verotuksellinen ja oikeudellinen tuki sekä koulutus ja henkilöstön kehittäminen.

121

(122)  Amazonin 21 päivänä elokuuta 2015 päivätty huomautus, s. 7–8.

122

(123)  Raportti [Neuvonantaja 3]: ”E-commerce in Europe between 2006 and 2013: dynamics and economics”, 11 päivänä toukokuuta 2017. Kuten s. 7 todetaan: ”Verkkokauppa on sähköisen kaupankäynnin ala. Verkkokaupassa keskitytään verkkokauppiaiden fyysisten hyödykkeiden verkkomyyntiin, ts. toimijat ostavat hyödykkeitä, säilyttävät niitä varastossaan ja myyvät ne verkossa.”

123

(124)  Raportti [Neuvonantaja 3], 11 päivänä toukokuuta 2017, johdanto, s. 7.

124

(125)  Raportti [Neuvonantaja 3], 11 päivänä toukokuuta 2017, 18 ja 67 kohdat, s. 8 ja 30.

125

(126)  Raportti [Neuvonantaja 3], 18 kohta. Kuten raportin [Neuvonantaja 3] 20 kohdassa on selitetty, ”tärkein ero myymälävähittäiskauppiaiden ja verkkokauppiaiden välillä on käytetty tuotteen jakelukanava: Verkkokauppiaat myyvät tuotteitaan verkkosivustolla ja toimittavat ne asiakkaille käyttämällä kehittyneitä tietojärjestelmiä ja monimutkaista logistiikkainfrastruktuuria ilman fyysisiä myymälöitä. Niiden kustannusrakenteessa kuvastuvat investoinnit tietotekniikkaan sekä toimitus- ja logistiikkainfrastruktuuriin ja teknologiaan. Perinteiset myymälävähittäiskauppiaat jakavat tuotteitaan myymälöissä ja maksavat fyysisen myymälän vuokraamisesta johtuvat kustannukset, joita verkkokauppiaiden ei tarvitse maksaa”.

126

(127)  Raportti [Neuvonantaja 3], 11 päivänä toukokuuta 2017, 24–25 kohdat, s. 11.

127

(128)  Raportti [Neuvonantaja 3], 11 päivänä toukokuuta 2017, 29 kohta, s. 13.

128

(129)  Raportti osoittaa, että kyseessä ovat Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa, Ranska, Espanja ja Italia.

129

(130)  Raportti [Neuvonantaja 3], 11 päivänä toukokuuta 2017, 11 kohta, s. 5.

130

(131)  Raportti [Neuvonantaja 3], 11 päivänä toukokuuta 2017, 12 kohta, s. 5.

131

(132)  Raportti [Neuvonantaja 3], 11 päivänä toukokuuta 2017, 77 kohta, s. 33–34.

132

(133)  Ks. Amazon.com Inc., vuoden 2016 vuosikertomus, s. 3: ”Palvelemme asiakkaita vähittäiskaupan verkkosivustojemme kautta ja keskitymme valikoimaan, hintaan ja kätevyyteen.”

133

(134)  Amazon tarjoaa laajan valikoiman kulutushyödykkeitä ja kestokulutushyödykkeitä, joihin kuuluvat elektroniikka ja tavanomaiset kauppatavarat sekä mediatuotteet fyysisessä ja digitaalisessa muodossa, kuten kirjat, musiikki, videot, pelit ja ohjelmistot; Amazon.com Inc., vuoden 2016 vuosikertomus, s. 68.

134

(135)  Kätevyys perustuu ohjelmistokehityksen, markkinoinnin ja hallinnon jatkuvaan innovointiin; Ks. Amazon.com Inc., vuoden 2006 vuosikertomus, s. 4. Kuten Amazonin työntekijöiden lausunnot vahvistavat, katso 16 päivänä kesäkuuta 2008 päivätty sähköposti [vanhempi varapääjohtaja, tuotteiden hallinta ja vähittäiskauppa, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat]: Lausunto [kansainvälisen vähittäiskauppatoiminnan varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan vähittäiskaupan liiketoiminnan johtaja, joka vastaa kaikesta Euroopassa tapahtuvasta vähittäiskauppatoiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg] – liite 25: ”Meidän on jatkettava keskittymistä vähittäiskaupan perusteisiin: valmistus- ja hankintakulujen alentaminen, varaston nopea kierto, luokkien laajentaminen, valikoiman laajentaminen luokissa.” ja Amazon Final Transcripts: [Varapääjohtaja Sales International, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan kolmannen osapuolen liiketoiminnan (kuten Marketplace) johtaja, LuxOpCo, Luxemburg], 4 päivänä marraskuuta 2014, 826 kohta: 17–18. ”Tämä on loppujen lopuksi erittäin fyysinen liikeala.”

135

(136)  Amazon Final Transcripts: [Kansainvälisen vähittäiskaupan varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan vähittäiskaupan liiketoiminnan johtaja, joka vastaa kaikesta Euroopassa tapahtuvasta vähittäiskauppatoiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg], 3 päivänä marraskuuta 2014, 427 kohta: 18–23.

136

(137)  Amazon Final Transcripts: [Vanhempi varapääjohtaja, tuotteiden hallinta ja vähittäiskauppa, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 4 päivänä marraskuuta 2014, 588 kohta: 25, 589 kohta: 1–4.

137

(138)  Amazonin oikeudenkäynnin jälkeinen kirjelmä, s. 18, 35 kohta ja Amazon Final Transcripts: [Kansainvälisen vähittäiskaupan varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan vähittäiskaupan liiketoiminnan johtaja, joka vastaa kaikesta Euroopassa tapahtuvasta vähittäiskauppatoiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg], 3 päivänä marraskuuta 2014, 427 kohta: 18–23, Amazon Final Transcripts: [Kansainvälisen vähittäiskaupan varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan vähittäiskaupan liiketoiminnan johtaja, joka vastaa kaikesta Euroopassa tapahtuvasta vähittäiskauppatoiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg], 3 päivänä marraskuuta 2014, 427 kohta: 18–23.

138

(139)  Amazonin oikeudenkäynnin jälkeinen kirjelmä, s. 19, 39–41 kohdat.

139

(140)  Amazonin oikeudenkäynnin jälkeinen kirjelmä, s. 28, 71 kohta.

140

(141)  Valikoima sisältää myös sopivat lisävarusteet. Erityisesti oikeiden lisävarusteiden tarjoaminen on erittäin tärkeää Amazonille, sillä se saavuttaa niillä positiivisen voittomarginaalin elektronisten tuotteiden myynnissä. Katso lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 200, 24–25 kohdat, s. 201, 1–7 kohdat: ”Yleisesti ottaen menestyvälle elektronisten tuotteiden vähittäismyyjälle on ratkaisevan tärkeää myydä lisälaitteita laitteen kanssa siitä yksinkertaisesta syystä, että laitteesta ei saa ollenkaan voittoa tai vain alhaista voittoa, ja lisävarusteiden myynnillä saa paremman voiton, lukuun ottamatta muutamia, jotka ovat onnistuneet tekemään suuren voiton laitteilla, mutta tavallisesti rahaa tehdään lisävarusteilla, ja se on ratkaisevan tärkeää.” Tuotteen sovittaminen sopivaan lisävarusteiden valikoimaan ei toimi yksinomaan algoritmilla, vaan se edellyttää (paikallisen) ihmisen toimintaa, katso lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 201, s. 203, 8–11 kohdat, 9–17 kohdat, s. 204: 3–14: [...].

141

(142)  Katso lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 21, 11–12 kohdat: ”
  On oltava jotain myytävää, eikö?
  ”; Katso myös Amazon Final Transcripts: [Euroopassa tapahtuvan vähittäiskaupan liiketoiminnan varapääjohtaja, joka vastaa kaikesta Euroopassa tapahtuvasta vähittäiskauppatoiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg, Ranskan entinen maajohtaja, Amazon.fr SAS, Clichy, Ranska], 5 päivänä marraskuuta 2014, 918 kohta: 10–18: ”Voisi sanoa, että jos ei ole tuotetta, sitä ei voi myydä.” [...] Mitä enemmän valikoimaa lisätään, sitä enemmän tuoton luomiskyky lisääntyy.”

142

On oltava jotain myytävää, eikö?

(143)  Amazonin oikeudenkäynnin jälkeinen kirjelmä, s. 18, 36 kohta.

143

(144)  Amazon Final Transcripts: [Kansainvälisen vähittäiskaupan varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan vähittäiskaupan liiketoiminnan johtaja, joka vastaa kaikesta Euroopassa tapahtuvasta vähittäiskauppatoiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg], 3 päivänä marraskuuta 2014, 420 kohta: 3–4.

144

(145)  Amazonin oikeudenkäynnin jälkeinen kirjelmä, s. 30, 78 kohta.

145

(146)  Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 42, 15–20 kohdat.

146

(147)  Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 73, 20–25 kohdat, s. 74, 2–6 kohdat. Amazonin työntekijöiden lausunnoissa vahvistui lokalisoinnin suuri merkitys: Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13. kesäkuuta 2014, s. 95, 5–6 kohdat: ”Vähittäiskauppa on vahvasti alueellista toimintaa, [...]”; Amazon Final Transcripts: [Euroopan vähittäiskaupan liiketoiminnan varapääjohtaja, joka vastaa kaikesta Euroopassa tapahtuvasta vähittäiskauppatoiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg, Ranskan entinen maajohtaja, Amazon.fr SAS, Clichy, Ranska], 5 päivänä marraskuuta 2014, 909 kohta: 10–17; ”[...] meidän ei tarvitse ymmärtää, mikä myy jossain muualla, vaan mitä paikalliset asiakkaat haluavat ja tarvitsevat”.

147

(148)  Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 43, 19–21 kohdat. Amazon Final Transcripts: [Varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 5. marraskuuta 2014, 961 kohta: 17–23.

148

(149)  Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13. kesäkuuta 2014, s. 25, 19–20 kohdat.

149

(150)  Amazon Final Transcripts: [Varapääjohtaja Sales International, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan kolmannen osapuolen liiketoiminnan (kuten Marketplace) johtaja, LuxOpCo, Luxemburg] 4 päivänä marraskuuta 2014, 761 kohta: 19–24.

150

(151)  Amazon Final Transcripts: [Varapääjohtaja Sales International, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan kolmannen osapuolen liiketoiminnan (kuten Marketplace) johtaja, LuxOpCo, Luxemburg] 4 päivänä marraskuuta 2014, 762 kohta:1–7, 763 kohta: 9–10, Lausunto [Varapääjohtaja Sales International, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan kolmannen osapuolen liiketoiminnan (kuten Marketplace) johtaja, LuxOpCo, Luxemburg] 17 päivänä tammikuuta 2013, s. 23, 23–25 kohdat, s. 24, 1–7 kohdat. [...].

151

(152)  Amazon Final Transcripts: [Varapääjohtaja Sales International, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan kolmannen osapuolen liiketoiminnan (kuten Marketplace) johtaja, LuxOpCo, Luxemburg] 4 päivänä marraskuuta 2014, 800 kohta: 19–23.

152

(153)  Amazonin oikeudenkäynnin jälkeinen kirjelmä, s. 19, 38 kohta.

153

(154)  Amazonin oikeudenkäynnin jälkeinen kirjelmä, s. 61, 182 kohta: vuoteen 2005 mennessä Amazonin hinnoitteluteknologia oli puutteellista sen suhteen, että liiketoiminta vaati kilpailukykyisiä hintoja, ja se oli riippuvainen manuaalisista toimenpiteistä.

154

(155)  Amazonin oikeudenkäynnin jälkeinen kirjelmä, s. 18–19, 37 kohta.

155

(156)  Katso Amazon Final Transcripts: [vanhempi varapääjohtaja, talousjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 17 päivänä marraskuuta 2014, 2883 kohta: 6–18, s. 78: ”Kyllä. Luulen, että markkinoinnissa painopisteen kuitenkin pitäisi olla, tänä ajanjaksona ja viime aikoihin asti, että pääosan markkinoinnistamme on tarkoitus kampanjoida erityisiä asiakastapahtumia. Ja sen sanotaan lisäävän asiakasliikennettä sivustoillamme, se olisi varmasti suurin osa ja tapa, jolla teemme sen, erityisesti kumppaniohjelmallamme, käytämme myös monenlaista verkkomarkkinointia, ja sen tarkoituksena on -- jos joku etsii Samsung-televisiota, tarkoituksena on tuoda heidät meidän tuotesivuillemme ostamaan kyseinen tuote. Tämä on tavoitteemme.”

156

(157)  Tällä ohjelmalla oli keskeinen merkitys Amazonille. Katso Amazon Final Transcripts: [Vanhempi varapääjohtaja, vähittäiskaupan tuotehallinta, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen varapääjohtaja/toimitusjohtaja, maailmanlaajuiset toiminnot, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 14 päivänä marraskuuta 2014, 2755 kohta: 1–7,: [...]. Amazon käyttää merkittävän määrän varoja tähän ohjelmaan, vrt. taulukko 7.

157

(158)  Katso lausunto [varapääjohtaja Sales International, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan kolmannen osapuolen liiketoiminnan (kuten Marketplace) johtaja, LuxOpCo, Luxemburg] 17 päivänä tammikuuta 2013, s. 175, 1–3 kohdat. Markkinointiorganisaatiolla oli keskeinen tehtävä liikenteen kasvattamisessa Amazonin verkkosivustoille. Katso myös lausunto [varapääjohtaja Sales International, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan kolmannen osapuolen liiketoiminnan (kuten Marketplace) johtaja, LuxOpCo, Luxemburg] 17 päivänä tammikuuta 2013, s. 174: 10–12, Lausunto [vanhempi varapääjohtaja, vähittäiskaupan tuotehallinta, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 18 päivänä syyskuuta 2014, s. 36: 1–3, Amazonin selostus [Euroopan vähittäiskaupan varapääjohtaja, joka vastaa kaikesta Euroopassa tapahtuvasta vähittäiskaupan toiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg, Ranskan entinen maajohtaja, Amazon.fr SAS, Clichy, Ranska], 5 päivänä marraskuuta 2014, 907 kohta: 1–2:[...], ja Amazon Final Transcripts: [varapääjohtaja, teknologia- ja ohjelmistokehitys, Amazon Web Services, Inc. Yhdysvallat] 7 päivänä marraskuuta 2014, 1532 kohta: 7–8: Kumppaniohjelma toi Amazonille ”
  [...] mukavan asiakasvirran. [...].”

158

[...] mukavan asiakasvirran. [...]

(159)  Lausunto [varapääjohtaja Sales International, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan kolmannen osapuolen liiketoiminnan (kuten Marketplace) johtaja, LuxOpCo, Luxemburg] 17 päivänä tammikuuta 2013, s. 69: 24–25, s. 70: 1–6.

159

(160)  Lausunto [vanhempi varapääjohtaja, vähittäiskaupan tuotehallinta, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 18 päivänä syyskuuta 2014, s. 117, 6–12 kohdat: [...].

160

(161)  Lausunto [vanhempi varapääjohtaja, vähittäiskaupan tuotehallinta, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 18 päivänä syyskuuta 2014, s. 73, 25 kohta, s. 74, 1–7 kohdat.

161

(162)  Lausunto [vanhempi varapääjohtaja, vähittäiskaupan tuotehallinta, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 18 päivänä syyskuuta 2014, s. 182, 1–4 kohdat.

162

(163)  Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 105, 25 kohta, s. 106, 1–15 kohdat: [...], lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 107, 2–5 kohdat: [...].

163

(164)  Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13. kesäkuuta 2014, s. 102, 4–14 kohdat. Katso myös lausunto [vanhempi varapääjohtaja, vähittäiskaupan tuotehallinta, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 18 päivänä syyskuuta 2014, s. 41: 22–25 kohdat: [...].

164

(165)  Amazonin 22 päivänä heinäkuuta 2016 päivätty huomautus, s. 1.

165

(166)  Amazonin 22 päivänä heinäkuuta 2016 päivätty huomautus, Amazonin teknologiakeskeinen verkkokauppaliiketoiminta, s. 4. Amazon antaa seuraavan esimerkin: ”Esimerkkinä mainittakoon, että isossa kivijalkakaupassa voi olla myytävänä kymmeniä tuhansia tuotteita: sen sijaan Amazonin eurooppalaisilla verkkosivustoilla tarjottiin lähes 3,7 miljoonaa erillistä tuotetta myytäväksi vuonna 2005 ja noin [20–30] miljoonaa tuotetta vuonna 2013. Erittäin menestyksekäs kivijalkakauppa saattaa käsitellä kymmeniä tuhansia liiketapahtumia joka vuosi: vuonna 2005 Amazonin eurooppalaiset verkkosivustot käsittelivät lähes 71 miljoonaa erillistä tilausta, ja määrä kasvoi yli [1–1,5] miljardiin vuonna 2013. Yksinkertaisesti ei olisi mahdollista työllistää riittävää määrää henkilöitä, jotka esimerkiksi määrittäisivät miljoonien yksittäisten tuotteiden hinnan – puhumattakaan siitä, että he voisivat päättää, millaisia varastotasojen olisi oltava kyseisten tuotteiden osalta, tai jotka käsittelisivät yksilöllisesti jokaisen asiakastilauksen.”

166

(167)  Amazonin 22 päivänä heinäkuuta 2016 päivätty huomautus, Amazonin teknologiakeskeinen verkkokauppaliiketoiminta, s. 4.

167

(168)  Amazonin 22 päivänä heinäkuuta 2016 päivätty huomautus, Amazonin teknologiakeskeinen verkkokauppaliiketoiminta, s. 3. Amazon antaa seuraavan esimerkin: ”Vaikka joitakin toimintoja, kuten henkilöllisyys, jonka avulla asiakkaat voivat kirjautua verkkosivustoon, tai Item Master -palvelu, joka ylläpitää luetteloa kaikista Amazonin myymistä tuotteista, on tarjottu Amazonin toiminnan ensimmäisistä päivistä lähtien, taustalla oleva tekniikkaa on paranneltu (ja parannellaan jatkuvasti) vuosien varrella. [...] Amazonin vuonna 2010 käyttämä identiteettiteknologia erosi hyvin paljon ennen vuotta 2005 käytetystä identiteettiteknologiasta. Vuoden 2005 palvelu on purettu osiin ja sitä on parannettu joukkona pienempiä, helpommin hallittavia palveluita, jotka yhdessä luovat identiteetin toimivuuden. Näin teknologia mukautuu Amazonin toiminnan laajuuden kehittymiseen.”

168

(169)  Amazonin 22 päivänä heinäkuuta 2016 päivätty huomautus, Amazonin teknologiakeskeinen verkkokauppaliiketoiminta, s. 4.

169

(170)  Amazonin 22 päivänä heinäkuuta 2016 päivätty huomautus, Amazonin teknologiakeskeinen verkkokauppaliiketoiminta, s. 1.

170

(171)  Laitteistoteknologiaa ovat fyysiset laitteet, erityisesti palvelimet.

171

(172)  Amazonin 22 päivänä heinäkuuta 2016 päivätty huomautus, Amazonin teknologiakeskeinen verkkokauppaliiketoiminta, s. 2–3.

172

(173)  Kokoaikavastaava tarkoittaa yhden työntekijän kokoaikaisesti tehtyjen työtuntien kokonaismäärää.

173

(174)  Amazonin 20 päivänä tammikuuta 2017 päivätty huomautus, s. 2–4; Amazonin sisäinen asiakirja: EU:n toimintatapa- ja menettelyopas, 1 päivästä toukokuuta 2006.

174

(175)  Amazonin 6 päivänä maaliskuuta 2017 toimittamat tiedot, liite 28a.

175

(176)  Amazonin 8 päivänä helmikuuta 2017 päivätty huomautus, s. 1–2 ja lausunto [kansainvälisen verotuksen ja veropolitiikan johtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 24 päivänä huhtikuuta 2014, s. 200, 23–201 kohdat, 3 kohta: [...].

176

(177)  Amazonin 8 päivänä helmikuuta 2017 päivätyn huomautuksen, s. 1–3, mukaan LuxSCS ja LuxOpCo solmivat luottojärjestelysopimuksen 29 päivänä joulukuuta 2006 likviditeetin hallintatarkoituksia varten. Sopimusta muutettiin ja oikaistiin 1 päivänä maaliskuuta 2007, 1 päivänä tammikuuta 2009, 1 päivänä huhtikuuta 2011 ja 1 päivänä tammikuuta 2012.

177

(178)  
  ”Back-to-back-toiminta: EHT [LuxSCS] lainaa varojaan AEUlle [LuxOpCo] korkoperusteisesti ja AEU [LuxOpCo] sijoittaa varat.” ja ”[...] kaikki EHT:n [LuxSCS] ja AEUn [LuxOpCo] väliset rahoitustoimet yhdistetään yhdeksi velkainstrumentiksi, joka on luottojärjestelysopimuksen kaltainen.” Katso Amazonin 5 päivänä maaliskuuta 2015 päivätty huomautus, liite 22, s. 7.

178

(179)  Amazonin 8 päivänä helmikuuta 2017 päivätty huomautus, s. 2.

179

(180)  LuxOpCon vuosien 2006–2013 tilinpäätös.

180

(181)  Sovellettavien kulujen määritelmä on annettu alaviitteessä 61.

181

(182)  Kaikki palvelusopimukset sisältävät samanlaiset säännökset aineettomien hyödykkeiden käytöstä (3 jakso), korvauksista (4 jakso), osapuolten asemasta ja vastuista (5 jakso), luottamuksellisuudesta (6 jakso), sopimuksen voimassaoloajasta ja irtisanomisesta (7 jakso), ylivoimaisesta esteestä (8 jakso) ja yleisistä säännöksistä (9 jakso). Liitteessä 1 annettu sovellettavien kulujen määritelmä on sama kaikissa palvelusopimuksissa.

182

(183)  Palvelusopimukset, 2.1 kohta (Yleinen).

183

(184)  Amazon.fr Sarlin ja LuxOpCon välinen palvelusopimus, 2.2 kohta (Huolintapalvelut) ja 2.3 kohta (Asiakas- ja kauppiaspalvelut).

184

(185)  Amazon.de GmbH:n ja LuxOpCon välinen palvelusopimus, 2.2 kohta (Asiakas- ja kauppiaspalvelut) ja 2.3 kohta (Tukipalvelut).

185

(186)  Amazon.fr Logistique SAS:n ja LuxOpCon välinen palvelusopimus, 2.2 kohta (Huolintapalvelut).

186

(187)  Amazon Logistik GmbH:n ja LuxOpCon välinen palvelusopimus, 2.2 kohta (Huolintapalvelut).

187

(188)  Amazon.co.uk Ltd:n ja LuxOpCon välinen palvelusopimus, 2.2 kohta (Huolintapalvelut), 2.3 kohta (Asiakas- ja kauppiaspalvelut) ja 2.4 kohta (Tukipalvelut).

188

(189)  Palvelusopimukset, 5.1 kohta (Ei virasto).

189

(190)  Palvelusopimukset, 5.2 kohta (Toimittajan velvollisuudet).

190

(191)  Palvelusopimukset, 5 jakso (Osapuolten asema ja vastuut).

191

(192)  Kuten 2.3.2.1 jaksossa on selitetty, Amazon on maininnut, että valikoima, hinta ja kätevyys ovat sen verkkokaupan keskeisiä tekijöitä.

192

(193)  Amazon.fr Sarlin sovellettava voittomarginaali on [3–3,5] prosenttia asiakas- ja kauppiaspalveluiden osalta ja [5–10] prosenttia tukipalveluiden osalta. Amazon.de GmbH:n sovellettava voittomarginaali on [3–3,5] prosenttia asiakas- ja kauppiaspalveluiden osalta ja [4–4,5] prosenttia tukipalveluiden osalta. Amazon.fr Logistique SAS:n sovellettava voittomarginaali on [5–10] prosenttia huolintapalveluiden osalta. Amazon Logistik GmbH:n sovellettava voittomarginaali on [5–10] prosenttia huolintapalveluiden osalta. Amazon.co.uk Ltd:n sovellettava voittomarginaali on [3–3,5] huolintapalveluiden osalta, [3–3,5] prosenttia asiakas- ja kauppiaspalveluiden osalta ja [4–4,5] prosenttia tukipalveluiden osalta.

193

(194)  Amazonin 7 päivänä kesäkuuta 2017 päivätty huomautus, s. 3: ”Nämä maksut liittyvät i) LuxSCS:lle kohdennettujen Luxemburgin kustannusten osuuteen ja ii) LuxSCS:n omistamien aineettomien hyödykkeiden lailliseen suojaukseen liittyviin suorituksiin, kuten patenttihakemusmaksut ja niihin liittyvät suoritukset, tavaramerkkihakemusmaksut sekä niihin liittyvät suoritukset sekä verkkotunnuksiin ja IP-hakuihin liittyvät maksut ja suoritukset”.

194

(195)  Buy-in maksettiin seitsemässä erässä. Ensimmäinen erä maksettiin vuonna 2005, ja sen määrä oli 73,22 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (52,35 miljoonaa euroa).

195

(196)  Kuten kustannustenjakosopimuksessa, 1.10 kohdassa on määritelty, ”kehitysohjelma” tarkoittaa ”2 jakson soveltamisalan ja periaatteiden mukaisesti määriteltyjä osapuolen toimia”. Kuten kustannustenjakosopimuksen 2 jakson 2.1 kohdassa täsmennetään, osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että ”kaikki tutkimus-, kehitys-, markkinointi- ja muut toimet, jotka liittyvät lisenssin tarkoitukseen voimaantulopäivän jälkeen sisältyvät kehitysohjelman soveltamisalaan. Tällaisiin toimiin kuuluvat muun muassa kaikki kehitystoimet, jotka liittyvät Amazonin henkisen omaisuuden, A9:n henkisen omaisuuden ja EHT:n henkisen omaisuuden [yhdessä aineettomat hyödykkeet] ylläpitoon, parantamiseen, kehittämiseen tai laajentamiseen. Kaikki tällaiset toimet sisällytetään kehitysohjelmaan lukuun ottamatta osapuolten yhteisellä, kirjallisella sopimuksella erityisesti poissuljettuja toimia”.

196

(197)  Kuten kustannustenjakosopimuksen 1.9 kohdassa on määritelty, ”kehittämiskustannukset” tarkoittavat ”jakson 3 mukaisesti aiheutuneita kustannuksia, jotka liittyvät osapuolten kehitysohjelman puitteissa suorittamiin toimiin, mukaan lukien kaikki sopimuspuolten jälkiperäisteosten kehittämisestä aiheutuneet kulut.” Kehittämiskustannukset on määritetty 3.3 kohdan mukaan.

197

(198)  
  ”Alihankkijan kehittämiskustannukset” on määritetty kustannustenjakosopimuksen 3.2. kohdassa seuraavasti: ”Kehittämiskustannukset, jotka aiheutuvat henkilöstä, joka osallistuu osapuolen pyynnöstä Amazonin, A9:n ja EHT:n henkisen omaisuuden [yhdessä aineettomat hyödykkeet] kehittämiseen tai parantamiseen (”Alihankkija”), katsotaan kyseisen osapuolen kehittämiskustannuksiksi, jos alihankkijalta kyseistä työtä hankkiva osapuoli a) osallistuu huomattavasti alihankkijan hallintoon tai valvontaan ja b) säilyttää alihankkijan kehittämän aineettoman omaisuuden omistusoikeuden tai saa sen huomattavan käyttöoikeuden”.

198

(199)  Esimerkiksi Amazonin tavaramerkit, kauppanimet, verkkotunnukset, tyyli, logot ja esittely.

199

(200)  Amazonin 21 päivänä elokuuta 2015 päivätty huomautus, liite 12: Kustannustenjakosopimuksen vuotuiset yhteenvetoraportit.

200

(201)  Kustannustenjakosopimus, 4 jakso ja liite D (voimaantulopäivä 5 päivänä tammikuuta 2009).

201

(202)  Amazonin 21 päivänä elokuuta 2015 päivätty huomautus, liite 12: Kustannustenjakosopimuksen vuotuiset yhteenvetoraportit.

202

(203)  Kustannustenjakosopimuksen 4 jakson (Kehittämiskustannusten kohdentaminen) mukaisesti ”kustannustenjakosopimuksen vuotuinen yhteenvetoraportti” oli tarkoitus valmistella vuotuisten kustannustenjakomaksujen määrittämiseksi kustannustenjakosopimuksen kultakin osapuolelta. Amazon toimitti vuosien 2005–2014 kustannustenjakosopimuksen vuotuiset yhteenvetoraportit 21 päivänä elokuuta 2015 päivätyssään huomautuksessaan.

203

(204)  Kuten laskettu kustannustenjakosopimuksen 4 jakson (Kehittämiskustannusten kohdentaminen) ja 5 jakson (Maksut) mukaisesti.

204

(205)  Kustannustenjakosopimuksen 4.1 jakso: ”Niin pian kuin mahdollista kunkin vuoden lopussa, kukin osapuoli laatii tarvittavat tilinpäätökset ja ennusteet, sekä sovittavat ja yhdistävät nämä laskelmat ja ennusteet ”kustannustenjakosopimuksen vuotuiseksi yhteenvetoraportiksi”, joka sisältää tässä 4 jaksossa vaaditut tiedot ja jonka sopimusosapuolet allekirjoittavat [...].” 4 jaksossa määritetään kehityskustannusten kohdentaminen.

205

(206)  Amazonin 27 päivänä helmikuuta 2017 päivätty huomautus, s. 4–5.

206

(207)  Kustannustenjakosopimus, 8.1 kohta (Alkuperäinen voimassaoloaika).

207

(208)  Kustannustenjakosopimus, 8.2 kohta (Välitön irtisanominen hallinnon muutosta tai merkittävää rasitetta koskevasta ilmoituksesta).

208

(209)  Kustannustenjakosopimus, 8.3 kohta (Sopimusrikkomuksen korjaamatta jättäminen sopimuksen irtisanomisperusteena).

209

(210)  Amazonin 4 päivänä toukokuuta 2015 päivätty huomautus, liite 2.

210

(211)  Kustannustenjakosopimus, voimaantulopäivä 5 päivänä tammikuuta 2009, 2.3 kohta: ”Tämän sopimuksen yhteydessä kukin sopimuspuoli sitoutuu liitteessä B esitettyihin toimintoihin ja riskeihin”.

211

(212)  Kustannustenjakosopimus, voimaantulopäivä 5 päivänä tammikuuta 2009, liite B, Toiminnot ja riskit. Tähän liittyen liitteessä B todetaan, että ”[t]ämä luettelo edustaa toimintoja ja riskejä, joihin osapuolet ovat sitoutuneet. Sopimuspuolet eivät väitä, että tämä on yksinoikeudellinen toimintoja ja riskejä koskeva lausunto, ja minkä tahansa toiminnon tai riskin poisjättäminen ei tarkoita sitä, että sopimuspuoli ei suorita tällaista toimintoa tai vastaa tällaisesta riskistä”.

212

(213)  
  ”Euroopan alue” määritellään kustannustenjakosopimuksessa seuraavasti: ”kaikki maat, jotka sisältyvät termiin ”Euroopan maa”, sellaisena kuin se määritellään 1.12 jaksossa”. Kohdassa 1.12 ”Euroopan maa” on määritelty seuraavasti: ”a) Euroopan unionina tunnettu taloudellinen, tieteellinen ja poliittinen liitto, johon kuuluvat voimassaoloaikana Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Portugali, Puola, Ranska, Ruotsi, Saksa, Suomi, Slovakia, Slovenia, Tanska, Tšekin tasavalta, Unkari, Viro, Yhdistynyt Kuningaskunta, sekä kaikki muut maat, jotka voivat määräaikana liittyä tällaiseen liittoon ja b) kaikki maat, jotka on lueteltu ”hakijamaiksi” tai ”muiksi Euroopan maiksi” osoitteessa http://europa.eu.intlabc/governments/indexen.htm# sijaitsevalla sivustolla tai sitä seuraavilla tai sen korvaavilla sivustoilla”.

213

(214)  Termiä ”tutkimusohjelma” ei ilmeisesti ole määritelty kustannustenjakosopimuksessa. Kyseinen termi viittaa ilmeisesti myös kehitysohjelmaan.

214

(215)  Amazonin 27 päivänä helmikuuta 2017 päivätty huomautus.

215

(216)  Amazonin 12 päivänä huhtikuuta 2017 esittämä huomautus.

216

(217)  Kyseessä on virallinen kirje, jonka avulla IRS ilmoittaa veronmaksajalle erääntyneistä veroista sekä mahdollisista rangaistuksista ja koroista. Ilmoitus sisältää selvityksen verojen oikaisuista, niiden laskennasta ja verovelvollisen vaihtoehdoista. Erityisesti, jos veronmaksaja ei ole samaa mieltä arvioinnin kanssa, hän voi hakea muutosta Yhdysvaltain verotuomioistuimesta.

217

(218)  IRS:n (vastaaja) oikeudenkäyntipöytäkirja, s. 1.

218

(219)  Amazonin oikeudenkäynnin jälkeinen kirjelmä, s. 6–7.

219

(220)  IRS:llä on lupa kutsua oikeuden eteen kuka tahansa henkilö, jolla saattaa olla tutkimukselle merkityksellistä tietoa. Tämä valta antaa IRS:lle luvan vaatia, että henkilö ilmestyy nimettyyn paikkaan ja esittää kirjanpitonsa ja asiakirja-aineiston tai antaa todistuksen valan nojalla; ks. https://www.irs.gov/pub/irs-wd/0950044.pdf.

220

(221)  Yhdysvaltain verotuomioistuimen tuomio ei sisällä LuxSCS:n Yhdysvaltoihin maksamien buy-in- ja kustannustenjakomaksujen oikaisujen lopullista määrittämistä.

221

(222)  Vertailukelpoiset valvomattomat liiketoimet ovat siirtohinnoittelumenetelmä, jota käytetään Yhdysvalloissa, ja joka vastaa OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden mukaista markkinahintavertailumenetelmää.

222

(223)  Amazon Final Transcripts: [Varapääjohtaja, teknologia- ja ohjelmistokehitys, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, Kindlen entinen varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 18 päivänä marraskuuta 2014, 3549 kohta: 10–25, 3550 kohta: 1–10, ”Määrä vaikutti sopimuksen hinnoitteluun melko merkittävästi. Voitte tarkastella -- voitte käydä läpi erilaiset M.com-sopimukset niin huomaatte, että suuremmilla, kuten [C]- ja [A]-sopimuksilla on alhaisempi komissiotaso kuin pienemmillä, kuten [D]-, [E]- ja [F]-sopimuksilla, ja tämä oli totuus siitä, mitä markkinavoimat vaativat, [...] Ja kaikkien markkinasegmentin toimijoiden vallitseva odotus oli, että mitä isompi myynti, sitä alhaisempi komissiotaso, esimerkiksi [A]:n 3. muutoksessa siirryimme yksittäisestä komissiorakenteesta tasoperusteiseen rakenteeseen, koska [A] huomasi, että heidän myyntinsä veti hyvin ja he ennustivat, että he saavat hyvän tuloksen sopimuksen jäljellä olevan ajan kuluessa, eivätkä he halunneet kuluttaa siihen paljoa, koska he eivät pitäneet sitä kilpailukykyisenä vaihtoehtoihin verrattuna. Ja sama on nähtävissä myös [C]-sopimuksessa [...].”

223

(224)  Kustannustenjakosopimus, 1.4 kohta (Amazonin henkinen omaisuus)

224

(225)  Amazonin 19 päivänä helmikuuta 2016 päivätty huomautus.

225

(226)  
  33 435 000 euroa kirjattiin suoraan kuluina vuonna 2010.

226

(227)  LuxSCS:n [hankinta Q]:n teknologian hankinnasta (42 928 054 Yhdysvaltain dollaria) maksamasta kokonaismäärästä 22 928 054 Yhdysvaltain dollaria pääomitettiin aineettomaksi omaisuudeksi.

227

(228)  LuxSCS:n [hankinta T]:stä maksamat 23 010 000 euroa tallennettiin aineettomaksi omaisuudeksi.

228

(229)  LuxSCS:n [hankinta U]:n hankinnasta (70 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) maksamasta kokonaismäärästä 84 miljoonaa euroa pääomitettiin liikearvoksi ja 0,7 miljoonaa euroa markkinointiin liittyväksi aineettomaksi omaisuudeksi.

229

(230)  [0–10 miljoonaa] euroa.

230

(231)  Amazonin 12 päivänä tammikuuta 2016 päivätty huomautus.

231

(232)  Amazonin 19 päivänä maaliskuuta 2015 päivätty huomautus, täydennysosa.

232

(233)  Amazonin 12 päivänä kesäkuuta 2015 päivätty huomautus.

233

(234)  Amazon Final Transcripts: [Varapääjohtaja, teknologia- ja ohjelmistokehitys, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, Kindlen entinen varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 18 päivänä marraskuuta 2014, 3602 kohta: 3–25, 3603 kohta:1, ”K: M.com- tai Enterprise Solution -ohjelmassa Amazon otti kaikki sen omille verkkosivustoilleen kehittämät teknologiat [...] ja antoi ne vähittäismyyjinä toimivien kolmansien osapuolten käyttöön? [...] Onko näin? V: Se pitää paikkansa. ”K: Selvä. Ja nämä kolmannet osapuolet [...] käyttivät sitten tätä teknologiaa hyväkseen oman verkkokauppajärjestelmänsä ja verkkosivustonsa rakentamisessa ja käytössä. Pitääkö tämä myös paikkansa? V: Ei aivan. Amazon, ja minun tiimini erityisesti, otti nämä teknologiat käyttöön, yhdisti, levitti ja muokkasi niitä sekä hoiti teknologiaa päivittäin vähittäismyyjän puolesta. Vähittäismyyjän tehtäväksi jäi hinnoittelun, myynninedistämisen, mainonnan, markkinoinnin, näiden elementtien hallinnoiminen [...] olimme heidän tietotekniikka- ja verkkokauppaosastonsa, ja he olivat jotain, mitä kutsutaan mainonta-, hinnoittelu- ja markkinointiosastoksi.”

234

(235)  Amazonin 12 päivänä kesäkuuta 2015 päivätty huomautus.

235

(236)  Amazon Final Transcripts: [Varapääjohtaja, teknologia – ohjelmistokehitys, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, Kindlen entinen varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 18 päivänä marraskuuta 2014, 3540 kohta: 24–25, 3541 kohta: 1–25, 3542 kohta: 1–25: ”Kysymys: [...] Olettaen että nämä sopimukset sisälsivät palveluja ja teknologiaa, miten Amazon hinnoitteli ne? V: Olennaista sopimusten hinnoittelussa oli, että niitä tarkasteltiin kokonaisvaltaisena nippuna [...].

236

(237)  Amazonin 31 päivänä heinäkuuta 2015 ja 15 päivänä tammikuuta 2016 päivätyt huomautukset.

237

(238)  Amazonin 12 päivänä kesäkuuta 2015 ja 15 päivänä tammikuuta 2016 päivätyt huomautukset.

238

(239)  [A]-sopimus, 4.4 kohta (Hinnoittelu).

239

(240)  [A]-sopimuksen, 14.4.1.1 kohdassa (Tavaramerkit) todetaan seuraavaa: ”ACI myöntää [A]:lle voimassaoloaikana rajoitetun, yleisen, siirtämättömän (paitsi 22.7 jakson mukaisesti) lisenssin, jonka [A] voi alilisensoida vain tytäryhtiöilleen, jotka voivat käyttää ACIn toimittamaa ACIn sisältöä ja tavaramerkkejä omalla alueellaan alla olevan mukaisesti: a) ainoastaan omalla alueella, b) vain kohtuullisella tavalla tämän sopimuksen mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi, ja c) vain tämän sopimuksen sisältämiin tarkoituksiin.” [A]-sopimuksen, 14.4.1.2 kohdassa (Rajoitettu lisenssi) todetaan seuraavaa: ”ACI myöntää [A]:lle voimassaoloajaksi, joka päättyy aikaisintaan: a) 31 päivänä elokuuta 2006 tai (b) kahdentoista (12) kuukauden kuluttua siitä, kun [A] irtisanoo voimassaoloajan 13.2 jakson mukaisesti tai kuuden (6) kuukauden kuluttua siitä, kun [A] irtisanoo voimassaoloajan 13.3.2 jakson mukaisesti, ACIn henkisen omaisuuden käyttöön (lukuun ottamatta ACIn ja sen tytäryhtiöiden tavaramerkkejä, URL-osoitteita ja verkkotunnuksia) rajoitetun, väliaikaisen, yleisen, siirtämättömän (paitsi 22.7 jakson mukaisesti) oikeuden ainoastaan, jotta [A] voi jatkaa toimintaansa, ylläpitää ja tukea [A]-verkkosivustoa (tai sen jälkeisen verkkosivuston, joko [A]:n isännöimänä tai kolmannen osapuolen isännöimänä) sellaisessa muodossa, joka on voimassa sen päättymispäivänä tässä sopimuksessa edellä kuvatulla tavalla”.

240

(241)  [A]-sopimus. 14.4.2 jakso ([A]).

241

(242)  [A]-sopimus, 11 jakso (Asiakastiedot ja muut tiedot).

242

(243)  [A]-sopimuksen liite S.

243

(244)  Amazonin 15 päivänä tammikuuta 2016 päivätty huomautus.

244

(245)  [G]-sopimus, 5.5 jakso (Valittujen tuoteyksikköjen hinnoittelu) ja 9.1 jakso (Valittujen tuoteyksikköjen myynti asiakkaille ACT-sivuston kautta: Menettely).

245

(246)  [G]-sopimus, 16 jakso (Omistusoikeudet ja lisenssit, rajoitukset).

246

(247)  [G]-sopimus, 13 jakso (Korvaus).

247

(248)  [H]-sopimus, 2.1 jakso (Toisiosivusto: Kehittäminen) ja [B]-sopimus, 2.1 jakso (Toisiosivusto: Kehittäminen).

248

(249)  [H]-sopimus, 5.2 jakso (Olemassa olevien asiakastietojen toimittaminen) ja [B]-sopimus, 5.2 jakso (Olemassa olevien asiakastietojen toimittaminen).

249

(250)  [H]-sopimus, 9.2 jakso (Lisenssit) ja [B]-sopimus, 10.2 jakso (Lisenssit).

250

(251)  Amazonin 12 päivänä kesäkuuta 2015 päivätty huomautus.

251

(252)  Amazonin 15 päivänä tammikuuta 2016 päivätty huomautus.

252

(253)  Amazonin 22 päivänä tammikuuta 2016 päivätty huomautus.

253

(254)  [...] maksaa rojaltia [...]:lle. Jos rojaltimaksut johtavat korvaukseen [...], rojaltia oikaistaan [...].

254

(255)  Kuten lisenssisopimuksen kohdassa 9.7 (Sitova vaikutus, toimeksianto) todetaan, kummallakin osapuolella oli oikeus luovuttaa tämän sopimuksen mukaiset oikeutensa ja velvoitteensa ilman toisen osapuolen suostumusta edellyttäen, että luovutuksensaaja on tytäryhtiö.

255

(256)  [...] maksu.

256

(257)  [...] maksama [...] maksu.

257

(258)  [...] ansaita voitto kustannuksistaan tarjotakseen yhteistä palvelua [1–10] prosentista [1–10]] prosenttiin.

258

(259)  Vuoden 2014 ennakkohinnoittelusopimuspyynnön johdanto-osan 39 a. kappaleen mukaan [...].

259

(260)  Vuoden 2014 ratkaisupyyntö, 2 päivänä huhtikuuta 2014, 39 kohta a alakohta, s. 11.

260

(261)  Vuoden 2014 ratkaisupyyntö, 2 päivänä huhtikuuta 2014, 39 kohta c alakohta, s. 11.

261

(262)  Luxemburgin tuloverolain 159 artikla 1 kohta: ”Sont considérés comme contribuables résidents passibles de l'impôt sur le revenu des collectivités, les organismes à caractère collectif énumérés ci-après, pour autant que leur siège statutaire ou leur administration centrale se trouve sur le territoire du Grand-Duché.” Luxemburgin tuloverolain 159 artikla 2 kohta: ”L'impôt sur le revenu des collectivités porte sur l'ensemble des revenus du contribuable”.

262

(263)  Luxemburgin tuloverolain 160 artikla: ”Sont passibles de l'impôt sur le revenu des collectivités pour leur revenu indigène au sens de l'article 156, les organismes à caractère collectif de l'article 159 qui n'ont ni leur siège statutaire, ni leur administration centrale sur le territoire du Grand-Duché”.

263

(264)  Luxemburgin tuloverolain 156 artikla: ”Sont considérés comme revenus indigènes des contribuables non-résidents: 1. le bénéfice commercial au sens des articles 14 et 15: a) lorsqu'il est réalisé directement ou indirectement par un établissement stable ou un représentant permanent au Grand-Duché, excepté toutefois lorsque le représentant permanent est négociant en gros, commissionnaire ou représentant de commerce indépendant”.

264

(265)  Luxemburgin yhteisövero muodostuu yrityksen tuloista kannettavasta yhteisöverosta (”impôt sur le revenu des collectivités”, jäljempänä ”IRC-vero”), jonka verokanta on 21 prosenttia, sekä Luxemburgin kaupunkiin sijoittautuneilta yhtiöiltä tuloista kannettavasta kunnallisesta yritysverosta (”impôt commercial communal”), jonka verokanta on 6,75 prosenttia. Lisäksi 21 prosentin verokanta sisältää 5 prosentin lisämaksun, joka lasketaan IRC-veroon ja ohjataan työttömyysrahastoon. Vuonna 2012 työttömyysrahaston solidaarisuuslisä nousi 5 prosentista 7 prosenttiin ja tuli voimaan verovuonna 2013. Verovuonna 2013 tehtyjen muutosten seurauksena yhtiöiden tuloista perittävä kokonaisverokanta nousi Luxemburgin kaupungissa 28,80 prosentista 29,22 prosenttiin. Lisäksi yhtiöiltä peritään Luxemburgissa vuotuinen nettovarallisuusvero, joka on 0,5 prosenttia yhtiön maailmanlaajuisesta nettovarallisuudesta kunkin vuoden 1 päivänä tammikuuta.

265

(266)  Luxemburgin veroviranomainen on selventänyt Luxemburgin verolain 164 artiklan 3 kohdan soveltamista rahoitusyhtiöihin 28 päivänä tammikuuta 2011 päivätyssä yleiskirjeessä N:o 164/2 ja 8 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyssä yleiskirjeessä N:o 164/2bis, joka korvattiin yleiskirjeellä Circulaire du directeur des contributions LIR no 56/1–56bis/1 du 27 décembre 2016, traitement fiscal des sociétés exerçant des transactions de financement intra-groupe.

266

o

(267)  Ks. johdanto-osan (294) kappale.

267

(268)  
  28 päivänä tammikuuta 2011 päivätty Luxemburgin tuloverolain yleiskirje N:o 164/2, s. 2.

268

(269)  Luxemburg on ollut OECD:n jäsen 7 päivästä joulukuuta 1961 lähtien.

269

(270)  Katso esimerkiksi OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeet, johdanto, 16 kohta: ”OECD:n jäsenvaltioita kannustetaan noudattamaan näitä ohjeita kotimaisissa siirtohinnoittelukäytännöissään ja veronmaksajia kannustetaan noudattamaan näitä ohjeita arvioidessaan verotuksessa, onko niiden siirtohinnoittelu noudattanut markkinaehtoperiaatetta [...]”.

270

(271)  OECD julkaisi uusimman version 15 päivänä heinäkuuta 2014.

271

(272)  Tässä yhteydessä ”siirtohinnoilla” tarkoitetaan hintoja, joilla yritys siirtää fyysisiä tavaroita tai aineettomia hyödykkeitä tai tarjoaa palveluita etuyhteysyrityksilleen. OECD:n vuoden 1995, 2010 ja 2017 siirtohinnoitteluohjeet, johdanto, 11 kohta.

272

(273)  Ks. OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeet, 1.13 kohta; Ks. myös OECD:n vuoden 2010 ja 2017 siirtohinnoitteluohjeet, 1.14 kohta.

273

(274)  Erillisen yrityksen lähestymistapa on selitetty OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden johdannossa, kohdassa 6: ”Jotta erillisen yrityksen lähestymistapaa voidaan soveltaa konsernin sisäisiin liiketoimiin, erillisiä konsernin jäseniä on verotettava sillä perusteella, että ne toimivat yhteisissä liiketoimissaan markkinaehtoisesti. Monikansallisten konsernien jäsenten välinen suhde voi kuitenkin sallia sen, että konsernin jäsenet määrittävät erityisolosuhteet konsernin sisäisissä suhteissaan, jotka poikkeavat niistä, jotka olisi voitu määrittää, jos konsernin jäsenet toimisivat avoimilla markkinoilla toimivina itsenäisinä yrityksinä. Varmistaakseen erillisen yrityksen lähestymistavan asianmukaisen soveltamisen OECD:n jäsenvaltiot ovat hyväksyneet markkinaehtoperiaatteen, jonka nojalla erityisolosuhteiden vaikutus voittotasoon olisi poistettava.” Ks. myös OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeet, 1.6 kohta.

274

(275)  OECD:n siirtohinnoittelua koskevat toimintaohjeet monikansallisille yhtiöille ja veroviranomaisille sellaisina kuin ne julkaistiin 10 päivänä heinäkuuta 2017. OECD:n malliverosopimukseen liittyviin kommentteihin ja ohjeisiin myöhemmin tehdyt muutokset ja lisäykset, jotka eivät johda itse sopimuksen sanamuodon muuttamiseen, katsotaan olevan sovellettavissa sopimuksessa esitettyjen artiklojen tulkintaan. Tämän lähestymistavan perusteena on se, että OECD:n kommenttien ja ohjeiden, mukaan lukien OECD:n vuosien 1995 ja 2010 siirtohinnoitteluohjeiden, katsotaan olevan kansainvälisessä yhteisymmärryksessä OECD:n malliverosopimuksen periaatteiden soveltamisesta, ks. myös OECD:n malliverosopimuksen kommentit, 2010, 35 kohta.

275

(276)  OECD:n siirtohinnoittelua koskevat toimintaohjeet monikansallisille yhtiöille ja veroviranomaisille, 22 päivänä heinäkuuta 2010.

276

(277)  OECD:n siirtohinnoittelua koskevat toimintaohjeet monikansallisille yhtiöille ja veroviranomaisille, 13 päivänä heinäkuuta 1995. Nämä ohjeet perustuvat OECD:n raporttiin ”Transfer Pricing and Multinational Enterprises (1979)”

277

(278)  OECD:n vuonna 2017 antamat siirtohinnoitteluohjeet heijastavat selvennyksiä ja tarkistuksia, jotka hyväksyttiin vuoden 2015 BEPS-raporteissa toimenpiteistä 8–10 Aligning Transfer pricing Outcomes with Value Creation ja toimenpiteestä 13 Transfer Pricing Documentation and Country-by-Country Reporting. Tähän sisältyy myös safe harbour -säännöksiä koskevat tarkistetut ohjeet, jotka hyväksyttiin vuonna 2013 ja joissa hyväksytään, että asianmukaisesti suunnitellut safe harbour -säännökset voivat lievittää vaatimusten noudattamiseen liittyvissä rasitteissa ja antaa veronmaksajille enemmän varmuutta. Tämä painos sisältää myös johdonmukaisuuteen liittyviä muutoksia, jotka on tehty muihin OECD:n siirtohinnoitteluohjeisiin.

278

(279)  Raportti julkaistiin 5 päivänä lokakuuta 2015 ja OECD:n neuvosto hyväksyi sen 23 päivänä heinäkuuta 2016.

279

(280)  OECD (2015), Aligning Transfer Pricing Outcomes with value Creation, 8–10 toimenpiteet – 2015 loppuraportit, BEPS-hanke, siirtohinnoitteluohjeiden VI luvun muutokset.

280

(281)  OECD (2015), Aligning Transfer Pricing Outcomes with value Creation, 8–10 toimenpiteet – 2015 loppuraportit, BEPS-hanke, siirtohinnoitteluohjeiden VIII luvun muutokset.

281

(282)  OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeet, II luku, 2010, ja OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeet, II osa.

282

(283)  OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 1.69 kohdassa todetaan, että ”tällaisissa tapauksissa olisi pyrittävä tekemään markkinaehtoperiaatteen mukainen johtopäätös, joka on käytännöllisesti katsoen tyydyttävä kaikille osapuolille ottaen huomioon tapauksen tosiseikat ja olosuhteet, saatavilla olevien todisteiden yhdistelmä ja eri tarkasteltavien menetelmien suhteellinen luotettavuus”.

283

(284)  OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeet, 1.68 kohta; OECD:n vuoden 2010 ja 2017 siirtohinnoitteluohjeet, 2.9 kohta. Tähän liittyen OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 2010 ja 2017 2.9 kohdassa painotetaan, että ”[n]äitä muita menetelmiä ei kuitenkaan saa käyttää OECD:n hyväksymien menetelmien sijaan, jos viimeksi mainitut sopivat paremmin kyseisiin olosuhteisiin.”

284

(285)  OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeet, II ja III luvut; OECD:n vuoden 2010 ja 2017 siirtohinnoitteluohjeet, II ja III osat.

285

(286)  OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 3.49 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Perinteisten liiketoimimenetelmien käyttöä suositaan liiketoimivoittomenetelmien sijaan sen selvittämisessä, onko hinta markkinaehtoinen, eli onko etuyhteysyritysten välisessä liiketoimessa erityisiä olosuhteita, jotka vaikuttavat voittotasoon. Tähän mennessä käytännön kokemus on osoittanut, että useimmissa tapauksissa on mahdollista soveltaa perinteisiä liiketoimimenetelmiä.” OECD:n vuoden 2010 ja 2017 siirtohinnoitteluohjeet, 2.3 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Kun otetaan huomioon 2.2 kohdassa kuvatut kriteerit, perinteistä liiketoimimenetelmää ja liiketoimivoittomenetelmää voidaan soveltaa yhtä luotettavalla tavalla, mutta perinteistä liiketoimimenetelmää suositaan liiketoimivoittomenetelmän sijaan.”

286

(287)  OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeet, 2.7 kohta: ”Mikäli on mahdollista löytää vertailukelpoisia valvomattomia liiketoimia, markkinahintavertailumenetelmä on suorin ja luotettavin tapa soveltaa markkinaehtoperiaatetta. Tämän seurauksena näissä tapauksissa markkinahintavertailumenetelmä on ensisijainen kaikkiin muihin menetelmiin nähden.” Ks. myös OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 2.14 kohta ja OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeiden 2.15 kohta.

287

(288)  OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeet, 2.7 kohta: ”I luvun periaatteiden mukaisesti valvomaton liiketoimi on verrattavissa valvottuun liiketoimeen (eli se on vertailukelpoinen valvomaton liiketoimi) markkinahintavertailumenetelmässä, jos yksi kahdesta seuraavasta ehdosta täyttyy: a) mikään verrattavien liiketoimien tai kyseisten liiketoimien piiriin kuuluvien yritysten välinen ero (jos sellaisia on) ei voi vaikuttaa merkittävästi hintoihin avoimilla markkinoilla, tai b) näiden erojen merkitykselliset vaikutukset voidaan poistaa riittävän tarkoilla mukautuksilla”. Ks. myös OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 2.14 kohta ja OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeiden 2.15 kohta.

288

(289)  OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeet, 3.2 kohta; OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeet, 2.58 kohta; ja OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeet, 2.64 kohta.

289

(290)  Kuten OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 2.80 kohdassa selitettiin, voittoindikaattorin määrittelyssä olisi jätettävä pois liiketoiminnan ulkopuoliset erät, kuten korkokate, kulut ja tuloverot. Poikkeukselliset ja satunnaiset erät, jotka ovat kertaluonteisia, jätetään yleensä myös pois.

290

(291)  OECD:n vuoden 1995, 2010 ja 2017 siirtohinnoitteluohjeet, sanasto.

291

(292)  OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 3.18 kohdassa annetaan seuraava suositus: ”Kun sovelletaan II luvussa kuvattua kustannusvoittolisä-, jälleenmyyntihinta- tai liiketoiminettomarginaalimenetelmää, on valittava liiketoimen osapuoli, jolle rahoitusindikaattoria (kustannusten voittomarginaalia, bruttokatetta tai nettovoittoindikaattoria) testataan. Testattavan osapuolen valinnan on oltava yhdenmukainen liiketoimen toiminta-analyysin kanssa. Pääsääntöisesti testataan se osapuoli, johon liiketoiminettomarginaalimenetelmää voidaan soveltaa luotettavimmin ja jota varten on löydettävissä luotettavimmat vertailukohdat, eli se on usein osapuoli, jolla on yksinkertaisempi toiminta-analyysi.” Ks. myös OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeet, 6.198 kohta: ”Siirtohinnoitteluanalyysissä, jossa sopivin siirtohinnoittelumenetelmä on jälleenmyyntihintamenetelmä, kustannusvoittolisämenetelmä tai liiketoiminettomarginaalimenetelmä, valvottavan liiketoimen yksikertaisempi osapuoli valitaan usein testattavaksi osapuoleksi. Monissa tapauksissa testattavan osapuolen markkinaehtoinen hinta tai voittotaso voidaan määrittää arvioimatta liiketoimessa käytettyjä aineettomia hyödykkeitä. Näin käy yleensä silloin, kun vain ei-testattu osapuoli käyttää aineettomia hyödykkeitä.”

292

(293)  Kuten OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 6.26 kohdassa on selitetty: ”Tapauksiin, joihin sisältyy erittäin arvokasta aineetonta omaisuutta, voi olla vaikea löytää vertailukelpoisia valvomattomia liiketoimia. Näin ollen voi olla vaikeaa soveltaa perinteisiä liiketoimimenetelmiä ja liiketoiminettomarginaalimenetelmää etenkin silloin, kun liiketoimen molemmat osapuolet omistavat liiketoiminnassa käytettävää arvokasta aineetonta omaisuutta tai ainutlaatuista omaisuutta, jolla liiketoimi erottuu mahdollisten kilpailijoiden liiketoimista. Tällaisissa tapauksissa voitonjakamismenetelmä voi olla merkityksellinen, vaikka sen soveltamisessa voi olla käytännön ongelmia.” Kuten OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 2.59 kohdassa on tarkemmin selitetty: ”Liiketoiminettomarginaalimenetelmä ei todennäköisesti ole luotettava, jos kaikkien liiketoimen osapuolten osallistuminen on arvokasta ja ainutlaatuista [...] Tällaisessa tapauksessa voitonjakamismenetelmä on yleisesti sopivampi menetelmä, [...]. Yksipuolinen menetelmä (perinteinen liiketoimimenetelmä tai liiketoiminettomarginaalimenetelmä) voi olla soveltuva tapauksissa, joissa yksi osapuolista osallistuu etuyhteysliiketoimeen ainutlaatuisella tavalla ja toinen osapuoli ei tarjoa lainkaan ainutlaatuista panosta.”

293

(294)  OECD:n vuoden 1995, 2010 ja 2017 siirtohinnoitteluohjeet, sanasto.

294

(295)  OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeet, 3.7 kohta; OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeet, 2.109 ja 2.115 kohta.

295

(296)  OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 1.45–1.48 kohdat, OECD:n vuoden 2010 ja 2017 siirtohinnoitteluohjeiden 3.55–3.62 kohdat.

296

(297)  Aineistossa kvartiilit ovat kolme pistettä, joiden mukaan sarjan luvut jaotellaan pienimmästä suurimpaan -järjestyksessä neljään yhtä suureen sarjaan: 25 prosenttia aineistosta on 25. persentiilissä (jota kutsutaan myös alakvartiiliksi), 50 prosenttia aineistosta on toisen kvartiilin (eli sarjan mediaanin) alla tai sen kohdalla, ja 75 prosenttia aineistosta on 75. persentiilin alla tai sen kohdalla (tätä persentiiliä kutsutaan myös yläkvartiiliksi).

297

(298)  OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 1.48 kohta, OECD:n vuoden 2010 ja 2017 siirtohinnoitteluohjeiden 3.62 kohta.

298

(299)  OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeet, IV luku ja BEPS-toimenpiteiden 8–10 loppuraportti, s. 63–117.

299

(300)  OECD:n vuoden 1995 ja 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 6.14 kohta, OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeiden 6.112 kohta.

300

(301)  Tämä näkemys vahvistetaan myöhemmin OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeiden 6.42 kohdassa: ”Oikeudellisen omistuksen ja sopimusjärjestelyjen määrittäminen on analyysin tärkeä ensimmäinen askel, mutta nämä määritykset ovat erillisiä ja toisistaan poikkeavia markkinaehtoperiaatteen mukaisesta korvauksesta. Siirtohinnoittelua varten aineettoman hyödykkeen laillinen omistusoikeus ei itsessään sisällä mitään oikeutta saada viime kädessä kyseisen monikansallisen konsernin aineettoman hyödykkeen hyödyntämisestä saatuja voittoja, vaikka tällaiset tuotot voivat alun perin kertyä lailliselle omistajalle sen oikeudellisesta tai sopimuksellisesta oikeudesta käyttää aineetonta hyödykettä. Laillisen omistajan saamat tai sille osoitetut tuotot riippuvat sen suorittamista toiminnoista, sen käyttämistä varoista ja sen ottamista riskeistä sekä muiden monikansallisen konsernin jäsenten panoksesta liiketoimeen niiden suorittamien tehtävien, niiden käyttämien varojen ja niiden ottamien riskien muodossa”.

301

(302)  OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeet, VI luku ja BEPS-toimenpiteiden 8–10 loppuraportti, s. 141–160.

302

(303)  OECD:n vuoden 1995, 2010 ja 2017 siirtohinnoitteluohjeet 7.2 kohta.

303

(304)  OECD:n vuoden 1995, 2010 ja 2017 siirtohinnoitteluohjeet, 7.29 kohta.

304

(305)  OECD:n vuoden 1995, 2010 ja 2017 siirtohinnoitteluohjeet, 7.9 ja 7.10 kohdat.

305

(306)  EU:n yhteinen siirtohinnoittelufoorumi, siirtohinnoitteluraportti: Konsernin sisäisiä vähäisen lisäarvon palveluja koskevat säännöt, 4 päivänä helmikuuta 2010 pidetty kokous, saatavilla seuraavassa osoitteessa: https://ec.europa.eu/taxation_customs/sites/taxation/files/docs/body/jtpf_020_rev3_2009.pdf.

306

(307)  Vuoden 2010 siirtohinnoittelufoorumin raportti, 59–60 kohdat.

307

(308)  2010 siirtohinnoittelufoorumin raportti, 62 kohta.

308

(309)  Todettakoon, että osa henkilöstökuluista voidaan sisällyttää valmistus- ja hankintakuluihin, jos ne liittyvät suoraan tuotantoon.

309

(310)  Ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan (38) kappale.

310

(311)  Taulukossa 17 EBITDA tarkoittaa käyttökatetta eli ”tulosta ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia”.

311

(312)  Komission päätös, annettu 7 päivänä lokakuuta 2014, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn aloittamisesta, C(2014) 7156 lopullinen.

312

(313)  Nämä olivat 0,45 ja 0,55 prosenttia Euroopan liikevaihdosta, kuten kuvassa 1 on esitetty.

313

(314)  Aiemmin asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 2 kohta.

314

(315)  Luxemburg viittaa 21 päivänä marraskuuta 2014 päivätyn huomautuksensa 43 kohdassa yritysverotuksen käytännesääntötyöryhmän raporttiin, joka esitettiin neuvostolle 27 päivänä toukokuuta 2011: ”Työryhmä keskusteli Luxemburgin verotustoimenpiteistä, jotka liittyvät konsernin sisäisiin rahoitustoimiin osallistuvien yritysten sovitusta kuvauksesta 17 päivänä helmikuuta 2011 pidetyssä kokouksessa. Luxemburg ilmoitti työryhmälle, että yleiskirje N:o 164/2, joka on päivätty 28 päivänä tammikuuta 2011, määrittelee edellytykset liiketoimien korvauksen vahvistaville ennakkohinnoittelusopimuksille. [...] Näiden tietojen perusteella työryhmä sopi, ettei ole tarpeellista arvioida, täyttääkö tämä toimenpide käytännesääntöjen kriteerit.”

315

(316)  Luxemburgin 21 päivänä marraskuuta 2014 päivätty huomautus, 44 kohta: ”OECD:n haitallisia verokäytäntöjä käsittelevä foorumi päätti 6 päivänä joulukuuta 2011 pidetyssä kokouksessaan, että lisätutkimuksia ei tarvinnut tehdä 10 järjestelmän suhteen, joista yksi oli konsernin sisäistä rahoitusta koskeva veroanalyysi Luxemburgissa”.

316

(317)  Luxemburg viittaa 21 päivänä marraskuuta 2014 päivätyn huomautuksensa 73 kohdassa komission 2 päivänä lokakuuta 2013 päivättyyn päätökseen asiassa SA.32225: Nedalcon vertailuryhmä Bergen op Zoomissa.

317

Nedalcon vertailuryhmä Bergen op Zoomissa

(318)  Asia T-219/10 Autogrill España v. komissio ECLI:EU:T:2014:939, 44 ja 45 kohdat.

318

Autogrill España

komissio

(319)  Amazon ilmoitti 5 päivänä joulukuuta 2004 päivätyllä kirjeellä Luxemburgille, että uudelleenjärjestely saataisiin valmiiksi vasta vuonna 2006 ja pyysi, että kiistanalaista veropäätöstä sovellettaisiin viiden vuoden ajan vuodesta 2006 lähtien. Luxemburg vahvisti 23 päivänä joulukuuta 2004, että kuvattu viive ei vaikuta 6 päivänä marraskuuta 2003 tehtyyn sopimukseen edellyttäen, että muut 23 päivänä lokakuuta 2003 päivätyn pyynnön ehdot säilytetään.

319

(320)  Amazon viittaa seuraaviin valtiontukeen liittyviin tapauksiin, joissa Amazonin mukaan erityinen verosääntö toimi viitekehyksenä: komission päätös 2011/282/EU, annettu 12 päivänä tammikuuta 2011, omistusosuuden hankkimisesta ulkomaisissa kohteissa johtuvan rahallisen liikearvon kirjaamisesta kuluksi C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07) Espanjan soveltama (EUVL L 135, 21.5.2011, s. 1), komission päätös 2007/256/EY, tehty 20 päivänä joulukuuta 2006, tukiohjelmasta, jonka Ranska on ottanut käyttöön yleisen verolainsäädännön 39 CA §:n nojalla – Valtiontuki C 46/04 (ex NN 65/04) (EUVL L 112, 30.4.2007, s. 41), 86 kohdan nojalla, asia C-6/12, P Oy, 22–31 kohta, yhdistetyt asiat C-78/08–C-80/08, Paint Graphos, 50 kohta.

320

P Oy

Paint Graphos

(321)  Amazon viittaa päätökseen 2011/282/EU ja komission päätökseen 2011/276/EU, tehty 26 päivänä toukokuuta 2010, tehty valtiontuesta, jonka Belgia on toteuttanut verosopimuksen muodossa yhtiön Umicore SA (entinen Union Minière SA) hyväksi (Valtiontuki C 76/03 (ex NN 69/03)) (EUVL L 122, 11.5.2011, s. 76), erityisesti 204 ja 223 kohdat.

321

(322)  Amazonin 5 päivänä maaliskuuta 2015 päivätty huomautus, liite 2.

322

(323)  Erityisesti Amazonin 5 päivänä maaliskuuta 2015 päivätty huomautus, 43–45 kohdat ja 49 kohta: Amazon viittaa seuraaviin asioihin: yhdistetty asia C-106/09 P ja C-107/99 P, komissio ja Espanja v. Gibraltarin hallitus ja Yhdistynyt kuningaskunta, 72 ja 73 kohdat oikeuskäytäntöviittauksineen, asia C-6/12, P Oy, 17–19 kohdat, asia T-219/10 Autogrill, 29 kohta, ja asia C-88/03, Portugali v. komissio, 54 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

323

P, komissio ja Espanja v. Gibraltarin hallitus ja Yhdistynyt kuningaskunta

P Oy

Autogrill

Portugali v. komissio

(324)  Amazon kuvaa tätä väitettä viittaamalla Luxemburgin antamiin ja ICIJ:n julkaisemiin veropäätöksiin. Amazon tunnisti näistä 97 päätöstä, jotka sen mukaan perustuvat jäännösvoitonjakamismenetelmään, ja jotka rahoitusjärjestelyissä kohdentavat tavanomaisen tuoton eli kiinteän rahoitusmarginaalin Luxemburgin yksikölle, kun taas jäännösvoitto kohdennetaan rahoitusvälineen omistajalle.

324

(325)  Amazonin 5 päivänä maaliskuuta 2015 päivätty huomautus, 97 kohta.

325

(326)  Amazonin 18 päivänä tammikuuta 2016 päivätty huomautus, s. 6.

326

(327)  Amazonin 5 päivänä maaliskuuta 2015 päivätty huomautus, 9 kohta.

327

(328)  [Neuvonantaja 4], ”Benchmark Company Search for European Management Companies for 2010–2012”, 5 päivänä helmikuuta 2014. Amazonin huomautukset menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, liite 11.

328

(329)  Veroneuvoja rajoitti haun seuraaviin maihin: Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Luxemburg, Portugali, Ranska, Ruotsi, Saksa, Suomi, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta.

329

(330)  Haussa käytettiin seuraavia avainhakutermejä: johtamispalvelut, liikkeenjohdon konsultointipalvelut, strategiset konsultointipalvelut, organisaation suunnittelupalvelut ja muut näihin liittyvät palvelut. Veroneuvoja jätti haun ulkopuolelle yritykset, jotka tarjoavat näihin kuulumattomia palveluja (kuten tilintarkastus-, aktuaari-, mainonta-, välitys-, viestintä-, rakennus-, suunnittelu- ja kehitys-, valmistus-, IT-, kiinteistö- ja kuljetuspalvelut), jotka toimivat kumppanuuksina, toimivat erilaisilla aloilla (yleishyödyllinen ja energia) ja joilla oli riittämättömät laadulliset tiedot).

330

(331)  Adix, Axholmen Ab, Becitizen, Consilia Business Management Spa, Icm Intercultural Management Associates, Implement Mp Ab, Nike Consulting Spa, Nsa S.P.A., Pambianco Strategie Di Impresa Srl, Rhapsodies Conseil, X-Pm Transition Partners.

331

(332)  Kokonaistulot vähennettynä kokonaiskustannuksilla, jossa kokonaiskustannukset vastaavat myytyjen tavaroiden kokonaiskustannuksia ja lisättynä kokonaistoimintakustannuksilla.

332

(333)  Amazonin 18 päivänä tammikuuta 2016 päivätty huomautus, s. 6.

333

(334)  Amazonin 5 päivänä maaliskuuta 2015 päivätty huomautus, liite 14: [Neuvonantaja 2], ”[Advisor 2] roll-forward analysis”.

334

(335)  Amazon viittaa France Télécom -asiaan (komission päätös 2006/621/EY, tehty 2 päivänä elokuuta 2004, valtiontuesta, jonka Ranska on myöntänyt France Télécomille (EUVL L 257, 20.9.2006, s. 11)), 263 kohta, jossa komissio pidättäytyi takaisinperinnästä toimenpiteen uutuuden perusteella.

335

France Télécom

(336)  EPICENTER kuvaa itseään kuuden johtavan ympäri Euroopan unionia toimivan asiantuntijaryhmän itsenäiseksi hankkeeksi. Sen tarkoituksena on tiedottaa EU:n poliittisesta keskustelusta ja edistää vapaan yhteiskunnan periaatteita yhdistämällä jäsentensä taloudellinen asiantuntemus.

336

(337)  Amazonin 18 päivänä tammikuuta 2016 päivätty huomautus, s. 8. Kuten tässä huomautuksessa todetaan, ”[...] on erittäin epätodennäköistä, että LuxSCS olisi voinut löytää riippumattoman yrityksen, joka kykenee tai on halukas tekemään lisenssisopimuksen, jos se edellyttäisi sitä, että kyseinen riippumaton yritys olisi vastuussa liiketoiminnan riskistä. Tästä syystä LuxSCS oli valmis vastaamaan aineettomiin hyödykkeisiin liittyvistä riskeistä, jotta LuxOpCo voisi helposti kasvattaa markkinaosuuttaan: LuxOpCon kasvavat tulot pitkällä aikavälillä merkitsisivät LuxSCS:lle lisätuloja lisenssinantajana. Käytännössä tämä merkitsi sopimuksen tekemistä, jossa rojaltimenetelmä perustuu siihen, että lisenssinsaaja on tuottoisa ja ansaitsee kustannustensa tuoton, eikä järjestelyyn, jossa uhkaa riski lisenssinsaajan tappiollisuudesta”.

337

(338)  Amazonin 18 päivänä tammikuuta 2016 päivätty huomautus, s. 11.

338

(339)  Amazonin 18 päivänä tammikuuta 2016 päivätty huomautus. Kuten Amazon selitti edelleen: ”Ottaen huomioon nämä olosuhteet molempien osapuolien kannalta oli järkevää sopia korvauksesta sillä perusteella, että lisenssinantaja vastasi riskeistä ja lisenssinsaaja sai kustannusten tuoton, koska se kannustaisi lisenssinsaajaa kasvamaan mahdollisimman nopeasti, sekä maantieteellisesti että tuoteryhmien osalta, ja maksimoida valikoiman (pikemminkin kuin keskittyä vain korkeampien marginaalien tuoteryhmiin)”.

339

(340)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 50.

340

(341)  Amazonin 15 päivänä helmikuuta 2016 päivätty huomautus, liite H.

341

(342)  Amazonin 15 päivänä helmikuuta 2016 päivätty huomautus, s. 4.

342

(343)  Yritykset Algoriel, Decade, Seresco SA ja Societe de Gestion de Terminaux Informatiques.

343

(344)  Yritys Solutec.

344

(345)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 32.

345

(346)  Amazonin 18 päivänä tammikuuta 2016 antamassaan lausunnossa, s. 11 Amazon selittää lisäksi, että ”[...] oli loogista, että rojalti sisälsi alarajan, joka perustui rojaltien prosenttiosuuteen, mikä kannusti lisenssinsaajaa maksimoimaan tulot (ja jakaa niitä). Tästä seurasi lisenssinsaajan korvauksen yläraja (joka perustui suurempaan prosenttiosuuteen tuloista), jolla varmistettiin, että lisenssinsaajan kustannuksia hallittaisiin tehokkaasti, eivätkä ne kasvaisi liian kauas liikevaihdon kasvusta”.

346

(347)  Ks. http://www.amazon.com/Careers-Homepage/b?ie=UTF8&node=239364011.

347

(348)  Amazonin 22 päivänä heinäkuuta 2016 päivätty huomautus: Amazonin teknologiakeskeinen verkkokauppaliiketoiminta, s. 1.

348

(349)  Kuten tämän huomautuksen s. 5 on selitetty, laskennan teki [Neuvonantaja 1] vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevassa jälkiraportissa. Kauppatavaroiden bruttomyynti on Amazonin verkkosivustojen kautta tapahtunut kokonaismyynti, eli myynti Amazonin nimissä ja kolmansien osapuolten Marketplacen kautta.

349

(350)  Amazonin 29 päivänä toukokuuta 2017 päivätty huomautus: [Neuvonantaja 1] ja [Neuvonantaja 1]: ”Economic analysis of the Transfer Pricing approach adopted in the 2003 ATC”, 25 päivänä toukokuuta 2017.

350

(351)  Siirtohinnoitteluraportin, s. 25–28, rojaltin [10–15] prosentin ja [10–15] prosentin välillä, katsottiin olevan markkinaehtoinen. Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti, s. 12: ”LuxOpCon LuxSCS:lle yhteensä maksamat rojaltimaksut tarkastelukaudella ovat noin [5–10] prosenttia liikevaihdosta (tai [3–3,5] prosenttia kauppatavaroiden bruttomyynnistä). Tämä luku on huomattavasti alhaisempi kuin [Neuvonantaja 2] raportin markkinahintavertailuanalyysin mukaiset rojaltimaksut, jotka perustuvat Amazonin ja [A]:n väliseen sopimukseen ja johon sisältyy muiden aineettomien hyödykkeiden oikaisut (asiakkaan viittaukset), jotka LuxSCS on myöntänyt LuxOpColle mutta joita Amazon ei ole tarjonnut [A]:lle.”

351

(352)  Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti, s. 13: ”Verotuomioistuin tukeutui Amazonin ja M.com-liiketoimintakumppaneiden valvomattomiin liiketoimiin verkkosivustojen teknologiassa, vastaavien ulkoisten tavaramerkkien aineettomien hyödykkeiden markkinointiin ja Amazonin valvomattomien liiketoimien asiakkaan vireillepanomaksuihin Associates- ja Syndicated Stores -ohjelmien asiakastietojen osalta”.

352

(353)  Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti, s. 12–13. Taulukon 1 mukaan rojaltimaksu on seuraavien rojaltimaksujen yhteissumma: teknologia [3–3,5] prosenttia, aineettomien hyödykkeiden markkinointi [1–1,5] prosenttia ja asiakastiedot [0,5–1] prosenttia kauppatavaroiden bruttomyynnistä. [Neuvonantaja 1] muutti Yhdysvaltain verotuomioistuimen määrittämien asiakastietojen buy-in-maksun rojaltimaksuksi, joka on suhteutettu aineettomien hyödykkeiden teknologian ja markkinoinnin arvoon.

353

(354)  Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti, s. 12–13.

354

(355)  Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti, s. 15–16.

355

(356)  Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti, s. 13: ”Aineettomien hyödykkeiden lisenssi LuxSCS:ltä LuxOpColle on erilainen, sillä lisenssi sisältää sitoumuksen, jonka mukaan LuxSCS ylläpitää, päivittää ja parantaa kyseisiä aineettomia hyödykkeitä tekemällä jatkuvia sijoituksia kustannustenjakosopimuksen mukaisesti. Vaikka tiedetään, että ajan myötä aineettomien hyödykkeiden laatu heikkenee, nämä aineettomat hyödykkeet korvataan uusilla aineettomilla hyödykkeillä kustannustenjakosopimuksen mukaisista meneillään olevista investoinneista, joten LuxOpCon LuxSCS:lle maksamaa rojaltia ei tarvitse alentaa”.

356

(357)  Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti, s. 16. Sitä vastoin vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevassa jälkiraportissa näytetään jätettävän huomioimatta toiminta-analyysi markkinahintavertailumenetelmän soveltamisesta, vaikka toiminta-analyysiä pidetään ratkaisevana tekijänä vertailukelpoisuuden analyysissä; ks. OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeet, 1.20 kohta.

357

(358)  Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti, s. 32.

358

(359)  Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti, s. 30.

359

(360)  Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti, s. 33.

360

(361)  Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti, s. 33.

361

(362)  Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti, s. 33.

362

(363)  Yhdistetyt asiat C-20/15 P komissio v. World Duty Free, ECLI:EU:C:2016:981, 53 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

363

komissio v. World Duty Free

(364)  Katso yhdistetyt asiat C-106/09 P ja C-107/09 P, komissio v. Gibraltarin hallitus ja Yhdistynyt kuningaskunta, ECLI:EU:C:2011:732, 72 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

364

komissio v. Gibraltarin hallitus ja Yhdistynyt kuningaskunta

(365)  Asia C-494/06 P, komissio v. Italia ja Wam, ECLI:EU:C:2009:272, 54 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen. Ks. myös asia C-66/02, Italia v. komissio ECLI:EU:C:2005:768, 112 kohta.

365

komissio v. Italia ja Wam

Italia v. komissio

(366)  Asia C-126/01 GEMO SA ECLI:EU:C:2003:622, 41 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

366

GEMO SA

(367)  Asia 730/79, Phillip Morris, ECLI:EU:C:1980:209, 11 kohta. Yhdistetyt asiat T-298/97, T-312/97 jne. Alzetta ECLI:EU:T:2000:151 80 kohta.

367

Phillip Morris

Alzetta

(368)  Asia C-172/03, Heiser ECLI:EU:C:2005:130, 55 kohta. Katso myös C-271/13 P Rousse Industry v. komissio ECLI:EU:C:2014:175, 44 kohta; Yhdistetyt asiat C-71/09 P, C-73/09 P ja C-76/09 P, Comitato ”Venezia vuole vivere” ja muut v. komissio ECLI:EU:C:2011:368,136 kohta. C-156/98 Saksa v. komissio ECLI:EU:C:2000:467, 30 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

368

Heiser

Rousse Industry v. komissio

Comitato ”Venezia vuole vivere” ja muut v. komissio

Saksa

komissio

(369)  C-15/14 P komissio v. MOL ECLI:EU:C:2015:362, 60 kohta. Ks. myös yhdistetyt asiat C-20/15 P ja C-21/15 P komissio v. World Duty Free Group ECLI:EU:C:2016:981, 55 kohta ja asia C-270/15 P Belgia v. komissio ECLI:EU:C:2016:489, 49 kohta.

369

komissio v. MOL

komissio

World Duty Free Group

Belgia v. komissio

(370)  Asia C-211/15 P Orange v. komissio ECLI:EU:C:2016:798, 53 ja 54 kohta.

370

Orange v. komissio

(371)  Asia C-143/99 Adria-Wien Pipeline ja Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke ECLI:EU:C:2001:598, 41 kohta.

371

(372)  Asia 173/73 Italia v. komissio ECLI:EU:C:1974:71, 13 kohta.

372

Italia v. komissio

(373)  Ks. asia C-66/02, Italia v. komissio ECLI:EU:C:2005:768, 78 kohta; Asia C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze SpA ym. ECLI:EU:C:2006:8, 132 kohta; Asia C-522/13 Ministerio de Defensa and Navantia ECLI:EU:C:2014:2262, 21–31 kohdat.

373

Italia v. komissio

(374)  Ks. yhdistetyt asiat C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 v. komissio ECLI:EU:C:2005:266, 95 kohta.

374

Belgia ja Forum 187 v. komissio

(375)  Siirtohinnoittelun painopiste on konsernin sisäisten liiketoimien hinnoittelussa, mikä käy selvästi ilmi vuoden OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 1.6 kohdasta: ”Koska erillisen yrityksen lähestymistapa kohtelee monikansallisten konsernien jäseniä ikään kuin itsenäisinä yrityksinä, huomiota kiinnitetään kyseisten yritysten välisen liiketoiminnan luonteeseen ja siihen, poikkeavatko ehdot niistä ehdoista, jotka saataisiin vertailukelpoisissa valvomattomissa liiketoimissa. Tällainen analyysi valvotuista ja valvomattomista liiketoimista, joita kutsutaan ”vertailukelpoisuuden analysoimiseksi”, on keskeinen markkinaehtoperiaatteen soveltamisessa”. Tämä konsernin sisäisten liiketoimien hinnoitteluun keskittyvä näkemys vahvistetaan OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 1.33 kohdassa: ”Markkinaehtoperiaatteen soveltaminen perustuu yleensä siihen, että valvotun liiketoimen ehtoja verrataan itsenäisten yritysten välisen liiketoimen ehtoihin. [...]”.

375

(376)  Ks. yhdistetyt asiat C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 v. komissio ECLI:EU:C:2005:266, 95 kohta.

376

Belgia ja Forum 187 v. komissio

(377)  Amazonin 5 päivänä maaliskuuta 2015 toimittamat huomautukset, 27 kohta.

377

(378)  OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 1.12 kohta ja OECD:n vuoden 2010 ja 2017 siirtohinnoitteluohjeiden 1.13 kohta.

378

(379)  Luxemburgin huomautus 21. marraskuuta 2014, 38–40 kohdat.

379

(380)  Asia 173/73, Italian tasavalta v. komissio, ECLI:EU:C:1974:71.

380

Italian tasavalta v. komissio

(381)  Ks. yhdistetyt asiat C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 ASBL v. komissio, ECLI:EU:C:2006:416, 81 kohta; Yhdistetyt asiat C-106/09 P ja C-107/9 P, komissio ja Espanja v. Gibraltarin hallitus ja Yhdistynyt kuningaskunta, ECLI:EU:C:2011:732; Asia C-417/10 3M Italia ECLI:EU:C:2012:184, 25 kohta ja määräys asiassa C-529/10 Safilo ECLI:EU:C:2012:188, 18 kohta.

381

Belgia ja Forum 187 ASBL v. komissio

komissio ja Espanja v. Gibraltarin hallitus ja Yhdistynyt kuningaskunta

3M Italia

Safilo

(382)  Ks. johdanto-osan 429 kappale.

382

(383)  Ks. OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeet, 1.20 kohta. Ks. myös OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 1.42 kohta ja OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeiden 1.51 kohta.

383

(384)  Siirtohinnoitteluraportti sisältää ainoastaan virheellisen lausunnon, jonka mukaan jäännösvoiton ”voidaan katsoa perustuvan LuxOpCon LuxSCS:ltä lisensoimiin aineettomiin hyödykkeisiin.”

384

(385)  Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti, s. 21 ja 32.

385

(386)  Amazonin 7 päivänä kesäkuuta 2017 päivätty huomautus.

386

(387)  Siksi Amazonin väitteet siitä, että aineettomien hyödykkeiden hyödyntämisen valvonta on tosiasiallisesti LuxSCS:n vastuulla, koska aineettomat hyödykkeet voitaisiin lisensoida toiselle yritykselle siinä tapauksessa, että LuxOpCon toiminta olisi tappiollista, ovat virheellisiä. Ks. johdanto-osan (321) kappale.

387

(388)  Lisenssisopimus, 1.5 kohta (Lisenssin tarkoitus), 2.1 kohta a alakohta (Yksinomainen teollis- ja tekijänoikeuksien käyttöoikeus), 2.1 kohta b alakohta (Jälkiperäisteokset), 2.3 (Ylläpito), 4.1 kohta (Voimassaolo) ja 9.2 kohta (Rikkomusten ehkäiseminen).

388

(389)  Lisenssisopimus, 2.1 kohta a alakohta (Yksinomainen teollis- ja tekijänoikeuksien käyttöoikeus).

389

(390)  Lisenssisopimus, 9.2 kohta (Rikkomusten ehkäiseminen). Amazon vahvisti säännöksen 9.2 tulkinnan huomautuksessaan, joka on päivätty 7. kesäkuuta 2017, katso s. 2.

390

(391)  Lisenssisopimus, 9.5 kohta (Säännönmukaisuus, Tietosuoja).

391

(392)  LuxSCS:n saamien lisenssien osalta lisenssisopimukseen kirjattu lisenssin tarkoitus on identtinen kustannustenjakosopimukseen kirjatun lisenssin tarkoituksen kanssa. Ks. kustannustenjakosopimus, 1.13 kohta a alakohta.

392

(393)  Siltä osin kuin jälkiperäisteokset eivät kuuluneet LuxSCS:n toimeksiantoon sopimuksen perusteella, LuxSCS sai peruuttamattoman ja yksinomaisen maailmanlaajuisen lisenssin, josta ei peritä rojaltimaksuja, näihin jälkiperäisteoksiin, mukaan lukien oikeuden antaa alilisenssejä aineettomien hyödykkeiden koko elinkaaren ajaksi. Jälkiperäisteosten jokaisen toimeksiannon tai lisenssin tulee kuitenkin pysyä LuxOpColla, joka on lisenssisopimuksen perusteella saanut peruuttamattoman ja yksinomaisen lisenssin kaikkiin LuxSCS:n Euroopan alueella omistamiin aineettomiin hyödykkeisiin ja muihin teollis- ja tekijänoikeuksiin. Lisenssisopimus, 1.5 kohta (Lisenssin tarkoitus), 2.1 kohta a alakohta (Yksinomainen teollis- ja tekijänoikeuksien käyttöoikeus), 2.1 kohta b alakohta Jälkiperäisteokset.

393

(394)  Ks. johdanto-osan 124 kappale.

394

(395)  Ks. johdanto-osan 124 kappale. Ks. Amazonin 31 päivänä lokakuuta 2003 päivätty huomautus. Ks. LuxSCS:n rahoitustilit ja EU:n toimintatapa ja -menettelyopas, jossa määrätään, että LuxSCS:lla ”ei saa koskaan olla työntekijöitä.”
  19 päivänä maaliskuuta 2015 päivätyssä huomautuksessaan Amazon mainitsee, että Amazon-konsernin työntekijät, jotka osallistuvat aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen ja ylläpitoon, eivät ole LuxSCS:n palveluksessa eivätkä LuxSCS:ssa osallisten yhteisöjen palveluksessa.

395

(396)  Tarkastelujakson aikana LuxSCS omisti myös Amazon Eurasia Holding Sarl -yhtiön osakkeita.

396

(397)  Ks. johdanto-osan 104 kappale ja alaviite 27.

397

(398)  Ks. johdanto-osan 454–455 kappaleet.

398

(399)  Amazon vieläpä vahvisti, että ”sen paremmin [LuxSCS] kuin sen yleinen kumppani Amazon Europe Holding Inc. ei osallistu aktiivisesti teollis- ja tekijänoikeuksien johtoryhmään”. Ks. Amazonin 7 päivänä kesäkuuta 2017 päivätty huomautus, s. 1. Kuten johdanto-osan 103 kappaleessa on selitetty, Amazon Europe Holding Inc. toimi myös LuxSCS:n ainoana johtoon kuuluvana henkilönä tarkastelujakson aikana.

399

(400)  LuxSCS:n ainoan johtoon kuuluvan henkilön kirjallinen ratkaisu, päivätty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ks. taulukko 14.

400

(401)  Ks. johdanto-osan 104 ja 218 kappaleet.

401

(402)  Kustannustenjakosopimus, 1.13 kohta (Lisenssin tarkoitus), 2.3 ja liite B sekä 9.12 kohta (Rikkomusten ehkäiseminen). Ks. myös kustannustenjakosopimus, s. 1, ”Osapuolet pyrkivät yhdistämään omat resurssinsa voimaantulopäivästä alkaen tarkoituksenaan edelleen kehittää ja muuten parantaa Amazonin teollis- ja tekijänoikeuksien arvoa [ATI:n omistamat aineettomat hyödykkeet), A9:n teollis- ja tekijänoikeuksia [A9:n omistamat aineettomat hyödykkeet] sekä EHT:n teollis- ja tekijänoikeuksia [LuxSCS:n omistamat aineettomat hyödykkeet] (alla määritellyn mukaisesti) sekä jakaa kustannukset ja riskit, jotka aiheutuvat näiden osapuolten kehittämien teollis- ja tekijänoikeuksien kehittämisestä ja käyttämisestä, kun niiden perustana on oletettu hyöty, joka tällaisista teollis- ja tekijänoikeuksista voidaan saada.”

402

(403)  Ks. johdanto-osan 213 kappale koskien hankintaa [hankinnat U, Q, R ja T].

403

(404)  Ks. johdanto-osan 212–214 kappaleet sekä 218.

404

(405)  Katso alaviite 199.

405

(406)  Ks. johdanto-osan 200 kappale.

406

(407)  Ks. johdanto-osan 201 kappale.

407

(408)  Kuten alaviitteessä 402 on kerrottu, osapuolet solmivat kustannustenjakosopimuksen jakaakseen omat kustannuksensa ja riskinsä ja hyötyäkseen yhteistoiminnasta aineettomien hyödykkeiden kehittämisessä.

408

(409)  Kuten LuxSCS:n tileistä käy ilmi, mitään merkkiä ei ole löytynyt siitä, että A9, ATI tai mikään muu Amazonin yhtiöistä olisi saanut palkkioita tuotekehityksestä ja aineettomien hyödykkeiden johtamistoimista muuten kuin kustannustenjakosopimuksen perusteella tai muista palveluista kustannustenjakosopimuksen lisäksi (ks. taulukko 9). Siksi oletetaan, että kustannustenjakosopimuksessa määritettiin A9:lle ja ATIlle täysimääräiset palkkiot kaikista toiminnoista, joita LuxSCS:n hyväksi suoritettiin.

409

(410)  Katso alaviite 198.

410

(411)  Ks. OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeet, 9.24 kohta: ”Vaikka riskinhallinnassa ei tarvita päivittäisiä valvonta- ja hallintatoimintoja (koska näiden toimintojen ulkoistaminen on mahdollista), riskinhallinta kuitenkin vaatii, että pystyy arvioimaan palveluntarjoajan suorittamien päivittäisten valvonta- ja hallintatoimintojen tuloksia (tarvittava valvonnan taso ja suoritusarvioinnin tyyppi riippuvat riskin luonteesta).” Kuten tarkemmin selvennetty BEPS-toimenpiteiden 8–10 loppuraportin sivulla 63: ”Jos asiaan liittyvä yritys, joka ottaa sopimuksen perusteella tietyn riskin, ei suorita riskinhallintaa tämän riskin osalta, eikä sillä ole taloudellista valmiutta kyseiseen riskinhallintaan, silloin luvun ”Ohjeet markkinalähtöisen periaatteen soveltamiseen” viitekehys määrittää, että riski kohdennetaan monikansallisen konsernin toiselle yhtiölle, joka käyttää tällaista riskinhallintaa ja jolla on taloudelliset valmiudet vastata riskistä. Tätä valvontavaatimusta käytetään tässä luvussa määrittämään, mitkä osapuolet ottavat vastuun aineettomiin hyödykkeisiin liittyvistä riskeistä, mutta myös sen arviointiin, mikä monikansallisen konsernin jäsen tosiasiallisesti hallitsee ulkoistettujen toimintojen suorittamista liittyen aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, ylläpitoon, suojaamiseen ja hyödyntämiseen.” Ks. myös OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeet, 1.65 kohta: ”Riskinhallintaan sisältyvät ensimmäiset kaksi 1.61 kohdassa määriteltyä riskinhallinnan osa-aluetta; i) kyky tehdä päätöksiä riskin sisältävän mahdollisuuden ottamisesta, siitä luopumisesta tai kieltäytymisestä sekä varsinainen päätöksentekotoiminto ja ii) kyky tehdä päätöksiä mahdollisuuteen liittyviin riskeihin vastaamista tai vastaamatta jättämistä koskien sekä tämän päätöksentekotoiminnon varsinaisesta suorittamisesta. Osapuolen ei tarvitse suorittaa päivittäisiä lieventämistoimia kohdassa iii) kuvatun mukaisesti hallitakseen riskejä. Tällaiset päivittäiset lieventämistoimet voidaan ulkoistaa, kuten 1.63 kohdan esimerkistä käy ilmi. On kuitenkin huomioitava, että tällaisten päivittäisten lieventämistoimien ulkoistamiseen liittyen riskinhallinta vaatii kykyä määrittää ulkoistettujen tehtävien tavoitteet, päättää ottaa palvelukseen riskinhallintatoimintojen palveluntarjoaja, arvioida saavutetaanko tavoitteet riittävällä tasolla sekä tarvittaessa päättää muuttaa kyseisen tarjoajan kanssa tehtyä sopimusta tai irtisanoa se sekä suorittaa tällaisia arviota ja päätöksentekoa. Tämän hallinnan määritelmän lisäksi osapuolen on omattava edellä kuvatulla tavalla riskinhallintaan tarvittavat taidot ja toiminnallinen suorituskyky.

411

(412)  Ks. OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeet, 6.53 kohta: ”Kun liiketoimia ulkoistetaan itsenäisten yritysten välillä, yleensä yhteisön suorittaessa toimintoja aineettoman hyödykkeen laillisen omistajan puolesta aineettoman hyödykkeen kehittämiseen, parantamiseen, ylläpitoon, suojaamiseen ja hyödyntämiseen liittyen, toimitaan tämän laillisen omistajan valvonnassa (kuten 1.65 kohdassa mainittu). [...]”.

412

(413)  Ks. vuoden 1995 ja 2010 OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 6.14 kohta: ”Aineettoman omaisuuden kohdalla markkinalähtöisen hinnoittelun tulee huomioida sekä omaisuuden siirtäjän ja siirron kohteen näkökulma vertailtavuustarkoituksissa. [...] Mikäli lisenssinsaajan tulee tehdä sijoituksia tai sille aiheutuu muita kuluja lisenssin käytöstä, tulisi määrittää, olisiko itsenäinen yritys valmis maksamaan tietyn suuruisen lisenssimaksun ottaen huomioon lisäsijoituksesta odotettavissa olevat hyödyt ja muut todennäköiset lisäkustannukset”. Lisäksi 6.18 kohdassa todetaan: ”On myös tärkeää ottaa huomioon kehittäjän siirron yhteydessä mahdollisesti tarjoamien palvelujen, esimerkiksi teknisen avun ja työntekijöiden koulutuksen arvo. Samoin tulisi ehkä huomioida edut, joita lisenssinsaaja saa tuotteiden tai prosessien kehittymisen ansiosta lisenssinantajalta.” Ks. myös OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeet, 6.112 kohta.

413

(414)  Ks. johdanto-osan 206 kappale.

414

(415)  Kuten johdanto-osan 429 kappaleessa on selvennetty.

415

(416)  Kuten lisenssisopimuksen kohdissa 2.3 (kunnossapito), 9.2 (rikkomusten ehkäiseminen) sekä 9.5 (säännönmukaisuus, tietosuoja) on määrätty, LuxOpCo vastasi yksin aineettomien hyödykkeiden ylläpidosta ja suojaamisesta.

416

(417)  Ks. Amazonin 21 päivänä elokuuta 2015 päivätty huomautus, liite 5.

417

(418)  Amazonin 7 päivänä kesäkuuta 2017 päivätty huomautus.

418

(419)  OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeista käy ilmi, että painotus on aineettomien hyödykkeiden käytössä. Ohjeiden 6.71 kohdassa sanotaan: ”Mikäli aineettoman hyödykkeen laillinen omistaja pääasiassa

419

| — | suorittaa ja hallitsee kaikkia toimintoja [...] liittyen aineettoman hyödykkeen kehittämiseen, parantamiseen, ylläpitoon, suojaamiseen ja hyödyntämiseen, |
| --- | --- |

—

suorittaa ja hallitsee kaikkia toimintoja [...] liittyen aineettoman hyödykkeen kehittämiseen, parantamiseen, ylläpitoon, suojaamiseen ja hyödyntämiseen,

| — | toimittaa kaiken omaisuuden, mukaan lukien rahoituksen, jota aineettoman hyödykkeen kehittämiseen, parantamiseen, ylläpitoon, suojaamiseen ja hyödyntämiseen tarvitaan sekä |
| --- | --- |

—

toimittaa kaiken omaisuuden, mukaan lukien rahoituksen, jota aineettoman hyödykkeen kehittämiseen, parantamiseen, ylläpitoon, suojaamiseen ja hyödyntämiseen tarvitaan sekä

| — | ottaa vastuulleen kaikki riskit liittyen aineettoman hyödykkeen kehittämiseen, parantamiseen, ylläpitoon, suojaamiseen ja hyödyntämiseen, |
| --- | --- |

—

ottaa vastuulleen kaikki riskit liittyen aineettoman hyödykkeen kehittämiseen, parantamiseen, ylläpitoon, suojaamiseen ja hyödyntämiseen,

se on oikeutettu kaikkiin odotettavissa oleviin, ennakkotietoihin perustuviin voittoihin, joita monikansallinen konserni saa aineettoman hyödykkeen hyödyntämisestä. Yhden tai useamman monikansallisen konsernin jäsenen suorittaessa toimintoja, käyttäessä omaisuutta tai vastatessa riskeistä, jotka liittyvät aineettoman hyödykkeen kehittämiseen, parantamiseen, ylläpitoon, suojaamiseen tai hyödyntämiseen, tällaiset asiaan liittyvät yhteisöt tulee palkita markkinalähtöisesti niiden panoksen perusteella. Tämä palkitseminen saattaa, tosiseikoista ja olosuhteista riippuen, tarkoittaa kaikkea tai olennaista osaa voitoista, joita aineettoman hyödykkeen hyödyntämisestä voidaan odottaa saatavan.” Ks. myös OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 1.20 ja 1.22 kohdat ja OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 1.42 ja 1.44 kohdat, joissa painotetaan selvästi omaisuuden ”käyttämistä”.

(420)  Kuten OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 2.26 kohdassa todetaan: ”Mikäli ei voida osoittaa, että välittäjäyhtiö joko ottaa todellisen riskin tai suorittaa taloudellisen toiminnon tavaroiden arvoa lisäävässä ketjussa, niin mikä tahansa välittäjäyrityksen toimintaan liittyväksi väitetty hinnan osa voidaan perustellusti liittää muualle monikansalliseen konserniin, sillä itsenäiset yritykset eivät tavallisesti olisi antaneet tällaiselle yritykselle osaa liiketoimeen liittyvistä voitoista.” Ks. myös OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 2.33 kohta ja OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeiden 2.39 kohta. Kuten OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeiden 6.59 kohdassa on tarkemmin selitetty: ”Konsernin jäsenten, jotka käyttävät omaisuutta aineettoman hyödykkeen kehittämiseen, parantamiseen, ylläpitoon, suojaamiseen ja hyödyntämiseen, tulee saada siitä asianmukainen korvaus. Tällaista omaisuutta voivat olla, kuitenkaan näihin rajoittumatta, tutkimus-, kehitys- ja markkinointitarkoituksiin käytetyt aineettomat hyödykkeet (esimerkiksi tieto-taito, asiakassuhteet jne.), aineellinen omaisuus tai rahoitus. Yksi monikansallisen konsernin jäsen voi rahoittaa aineettoman hyödykkeen kehityksen, parantamisen, ylläpidon ja suojaamisen osin tai kokonaan, kun taas yksi tai useampi muu jäsen suorittaa kaikki siihen liittyvät toiminnot. Arvioitaessa rahoituksen odotettavissa olevan voiton oikeaa tasoa tällaisissa olosuhteissa tulisi ottaa huomioon, että markkinalähtöisissä liiketoimissa rahoituksen tarjoava osapuoli, joka ei kuitenkaan hallitse riskejä tai suorita muita rahoitettavaan toimintaan tai omaisuuteen liittyviä toimintoja, ei yleensä myöskään saa odotettuja voittoja vastaavassa määrin kuin muuten samassa asemassa oleva sijoittaja, joka myös suorittaa ja hallitsee tärkeitä toimintoja ja vastaa merkittävistä riskeistä rahoitettuun toimintaan liittyen. [...]”.

420

(421)  Ks. OECD:n vuoden 1995 ja 2010 siirtohinnoitteluohjeet, 6.27 kohta: ”Arvioitaessa sitä, näkyykö aineettomia hyödykkeitä sisältävän liiketoimen ehdoissa markkinaehtoisuus, apukeinoina saatetaan tarkastella aineettoman hyödykkeen kehittämisen ja hallinnan johdosta syntyneiden kulujen määrää, luonnetta ja kohdistumista, kun halutaan määrittää eri osapuolten panoksen vertailtavuutta tai mahdollista suhteellista arvoa [...]”.

421

(422)  Ks. taulukko 9.

422

(423)  Ks. taulukko 9.

423

(424)  Ks. taulukko 9 ja johdanto-osan 474 kappale.

424

(425)  Vuonna 2006 LuxSCS lainasi varoja merkityn pääomansa rajaan asti, kun taas jatkossa konserniyhtiöille lainatut määrät kasvoivat suhteessa LuxOpColta saaduista rojaltimaksuista kertyneeseen voittoon.

425

(426)  Lainajärjestelyjen erääntynyt summa kasvoi ajanjaksolla 2006–2013 [1 500–2 000] miljoonaa EUR (ks. johdanto-osan kappale 183), kun taas LuxOpCon erääntyneet rojaltimaksut LuxSCS:lle ylittivät LuxSCS:ltä Amazon US -yhtiölle samalla tarkastelujaksolla erääntyneet maksut summalla [1 500–2 000] miljoonaa euroa ([3 000–3 500] miljoonaa euroa – [1 500–2 000] miljoonaa euroa, ks. taulukot 2 ja 10).

426

(427)  Katso alaviitteet 176 ja 178, joissa selitetään rojaltimaksujen ja luottojärjestelyjen keskinäinen riippuvuus.

427

(428)  OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeet, 9.23 ja 9.26 kohdat. Ks. myös OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 1.25–1.27 kohta ja OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeiden 1.61, 1.65 ja 1.70 kohta.

428

(429)  OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeet, 9.29 kohta. Ks. myös OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 1.26 kohta ja OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeiden 1.64 kohta.

429

(430)  OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeet, 9.23 kohta. Ks. myös OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 1.25 kohta ja OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeiden 1.61 ja 1.65 kohta.

430

(431)  OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 1.49 kohdan perusteella, ”eräs huomioitava tekijä tarkasteltaessa oletettavan riskinjaon taloudellista sisältöä on tällaisen riskinjaon vaikutus markkinalähtöisiin liiketoimiin. Markkinalähtöisissä liiketoimissa on yleensä järkevää, että osapuolille kohdistetaan enemmän sellaisia riskejä, joita ne pystyvät hallitseman suhteellisesti paremmin.” Sama vaatimus esitetään OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 1.27 kohdassa ja sitä kuvataan seuraavasti: ”oletetaan, että yritys A solmii sopimuksen valmistaa ja kuljettaa tuotteita yritykselle B, ja tavaroiden valmistus- ja kuljetusmäärät jäävät yrityksen B päätettäväksi. Tällaisessa tapauksessa yritys A ei todennäköisesti suostuisi sitoutumaan merkittämään varastoon liittyvään riskiin, koska se ei voi hallita varastotasoja, joista yritys B päättää. Riskejä on tietysti monia, esimerkiksi tavalliset liiketoiminnan riskit, joita kumpikaan osapuoli ei yleensä voi merkittävästi hallita ja jotka markkinalähtöisen periaatteen perusteella voivat siksi kuulua kummalle tahansa liiketoimen osapuolelle. Analyysia tarvitaan määrittämään, missä määrin kukin osapuoli kantaa tällaiset riskit. Ks. myös OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeet, 1.59–1.60 kohdat.

431

(432)  OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeet esittävät perusteen 1.26 kohdassa, jonka mukaan ”sopimusehtoihin liittyen voidaan myös tarkastella, vastaako riskien oletettu jako liiketoimien taloudellista merkitystä. Tässä suhteessa osapuolten toimintaa tulisi yleisellä tasolla pitää parhaana todisteena todellisesta riskienjaosta.” 1.39 kohdassa todetaan myös, että ”monikansallisen konsernin sisäisten sopimusten muuttaminen, keskeyttäminen, jatkaminen tai irtisanominen monikansallisen konsernin strategian mukaisesti on kokonaisuutena suhteellisen helppoa ja voidaan suorittaa myös takautuvasti. Tällaisissa tilanteissa veroviranomaisten olisi määritettävä, mikä on todellisuus sopimusjärjestelyjen takana, kun sovelletaan markkinalähtöisyyden periaatetta.” Ks. myös OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeet, 1.67 ja 9.14 kohdat. OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeet, 1.88 kohta.

432

(433)  Ks. johdanto-osan 321 kappale.

433

(434)  Lisenssisopimus, 1.5 kohta (Lisenssin tarkoitus), 2.1 kohta a alakohta (Yksinomainen teollis- ja tekijänoikeuksien käyttöoikeus), 2.1 kohta b alakohta (Jälkiperäisteokset), 2.3 kohta (Ylläpito), 4.1 kohta (Voimassaolo) ja 9.2 kohta (Rikkomusten ehkäiseminen).

434

(435)  Ks. johdanto-osan 116 kappale ja taulukko 13 (toiminnot ja riskit). Kuten johdanto-osan kappaleessa 116 on esitetty, LuxOpCo hyväksyi yksinomaisen lisenssinsä kautta suorittavansa kaikki toimet, jotka liittyivät aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, hallintaan ja hyödyntämiseen Euroopan alueella sekä ottamaan vastuulleen kaikki näihin toimiin liittyvät riskit.

435

(436)  Ks. myös OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeet, luku IX, liiketoimintojen uudelleenjärjestelyt, esimerkki (B): Arvokkaiden aineettomien hyödykkeiden siirtäminen pöytälaatikkoyhtiön haltuun, erityisesti 9.192 kohdan johtopäätökset: ”Kun huomioidaan kaikki tosiasiat ja olosuhteet, on aihetta päätellä, että järjestelyn taloudellinen sisältö eroaa sen muodosta. Erityisesti tosiasioista käy ilmi, että yhtiö Z:lla ei ole todellista mahdollisuutta vastata riskeistä, joita sille on osoitettu järjestelyssä osapuolten määrittämällä ja jäsentämällä tavalla. Myöskään järjestelyn liiketoiminnallisista perusteista ei ole todisteita. Tällaisessa tapauksessa kohta 1.65 mahdollistaa sen, että veroviranomaiset eivät hyväksy osapuolten omaksumaa rakennetta.”

436

(437)  OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 9.25 kohdassa sekä OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeiden 1.70 kohdassa on kuvaava esimerkki sijoittajasta, joka ottaa palvelukseensa rahastonhoitajan tekemään sijoituksia.

437

(438)  Ks. taulukko 14.

438

(439)  Katso alaviite 409, joka sisältää OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeet, 9.24 kohta.

439

(440)  Ks. johdanto-osan 363 kappale ja seuraava. ”Aineettomien hyödykkeiden jatkuva kehittäminen on ratkaisevan tärkeää Amazonin Euroopan liiketoiminnan onnistumiselle (tai epäonnistumiselle). Sellaisenaan LuxSCS ottaa vastuun merkittävästä liiketoiminnan riskistä kehittäessään ja hallitessaan aineettomia hyödykkeitä”, ks. Amazonin 18. tammikuuta 2016 päivätty huomautus, s. 4.

440

(441)  Lisenssisopimus, 1.5 kohta (Lisenssin tarkoitus).

441

(442)  Amazonin 7 päivänä kesäkuuta 2017 päivätty huomautus, s. 2–3.

442

(443)  Ks. johdanto-osan 199 kappale. 1. tammikuuta 2014 alkaen LuxSCS:n vastuulle kuuluvien kehittämiskustannusten määräksi määritettiin Euroopan toiminnoista syntynyt bruttovoitto suhteessa Amazonin maailmanlaajuiseen bruttovoittoon (ks. johdanto-osan 204 kappale).

443

(444)  Ks. johdanto-osan 104 kappale.

444

(445)  Ks. johdanto-osan 436 kappale, josta käy ilmi, että siirtohinnoittelussa tulee ottaa huomioon osapuolten tosiasiallinen toiminta, ei sopimusperusteisia järjestelyjä.

445

(446)  Ks. johdanto-osan 429 kappale.

446

(447)  Koska LuxOpCo on se, joka hallitsee ja ottaa vastuulleen aineettomiin hyödykkeisiin ja Amazonin Euroopan liiketoimintaan liittyvät riskit (ks. 9.2.1.2 jakso), LuxOpColle tulisi kuulua sekä positiivinen että negatiivinen toiminnan tulos, eli myös mahdollisesti aiheutuvat tappiot, mikäli LuxOpCo ei tuota riittävästi voittoa maksaakseen markkinalähtöisesti määrättyjä rojaltimaksuja aineettomista hyödykkeistä. Komissio esittää menetelmän, jolla LuxSCS:n palkkio voidaan määrittää niin, että se kuvastaa paremmin kiistanalaisen liiketoimen taloudellista todellisuutta 9.2.1.4 jaksossa.

447

(448)  Lisenssisopimus 4.3 kohta: ”Sopimusrikkomuksen korjaamatta jättäminen sopimuksen irtisanomisperusteena. Jos jompikumpi sopimusosapuoli ei noudata jotain tämän sopimuksen ehdoista, eikä korjaa tällaista virhettä kuudenkymmenen (60) päivän kuluessa siitä, kun hän on vastaanottanut syyllistymättömältä osapuolelta huomautuksen, syyllistymätön osapuoli voi irtisanoa sopimuksen välittömästi syyllistyneelle osapuolelle toimitetulla kirjallisella ilmoituksella.”

448

(449)  Kuten OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeiden 6.63 kohdassa on selitetty: ”Rahoitukseen liittyvän taloudellisen riskin hallinnan vaatimien toimien laajuus ja muoto riippuvat sijoituksen riskitasosta rahoittajalle ottaen huomioon kyseessä olevan rahasumman ja sijoituksen, joihin näitä rahoja käytetään. Näiden ohjeiden 1.65 ja 1.66 kohtien mukaisen hallinnan määritelmän mukaisesti hallinnan käyttö tietyn taloudellisen riskin hallintaan vaatii kykyä tehdä riskinhallinnan mahdollisuuteen, tässä tapauksessa rahoituksen antamiseen, liittyviä päätöksiä sekä tosiasiallisesti suorittaa tällaisia päätöksentekotoimintoja. Lisäksi taloudellista riskiä hallitsevan osapuolen on suoritettava 1.65 ja 1.66 kohtien mukaiset näiden riskien päivittäiseen lievittämiseen liittyvät toimet, kun ne on ulkoistettu ja kaikki asiaan liittyvät valmistelutyöt, joilla helpotetaan sen päätöksentekoa, jos se ei suorita näitä toimia itse.”

449

(450)  LuxOpCon työntekijät vastaavat esimerkiksi EU:n vähittäismyynnin hinnoittelutyöryhmässä hinnoitteluohjeiden luomisesta ja kaikkien vähittäismyynnin hintojen hyväksynnästä EU-alueen verkkosivuilla. Ks. Amazonin sisäinen asiakirja: EU:n toimintatapa ja -menettelyopas (EU Policies and Procedures Manual), 1. päivästä toukokuuta 2006, s. 5.

450

(451)  Kuten johdanto-osan 104 kappaleessa on selitetty, LuxSCS:n ainoat tulot muodostuvat sen tytäryhtiöiden maksamista rojaltimaksuista ja koroista.

451

(452)  Ks. johdanto-osan 183 kappale ja alaviite 177.

452

(453)  Ks. taulukko 12.

453

(454)  Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti, s. 30.

454

jälkiraportti

(455)  Lisenssisopimus 1.2 kohta: ”Amazon EHT:n [LuxSCS] teollis- ja tekijänoikeudet” tarkoittavat: a) kaikkia Amazon EHT:n [LuxSCS] omistamia tai muuten hallussaan pitämiä teollis- ja tekijänoikeuksia kaikkialla maailmassa, oli kyse sitten teollis- ja tekijänoikeuksia, vilpillistä kilpailua tai liikesalaisuuksia koskevien lakien alaisista, asetuksen tai common law -järjestelmän tai kohtuuden säätelemistä oikeuksista, sisältäen muun muassa seuraavat niihin kuitenkaan rajoittumatta: i) tekijänoikeudet ja kirjoittajan tekijänoikeudet (sisältäen arvostelut ja toimituksellisen sisällön niihin kuitenkaan rajoittumatta), liikesalaisuudet, tavaramerkit, patentit, keksinnöt, graafisen suunnittelun, logot ja visuaalisen ilmeen, näön ja tunnun, ”moraaliset oikeudet”, piirimallit, oikeuden henkilöön, julkisuuteen tai yksityisyyteen, yhteistyökumppaniin tai alihankkijaan liittyvät oikeudet, oikeudet asiakastietoihin liittyen (sisältäen asiakasluettelot ja asiakastiedot, näihin kuitenkaan rajoittumatta) sekä kaikki muut mahdolliset teollis- ja tekijänoikeudet ja omistusoikeudet (mukaan lukien oikeudet tietokantoihin sekä markkinointistrategiat ja markkinointitutkimukset, näihin rajoittumatta) ii) mikä tahansa sovellus tai oikeus soveltaa mitä tahansa tässä lausekkeessa tarkoitettua oikeutta iii) mikä tahansa ja kaikki uusinnat, lisäajat, tulevaisuudessa tilalle tulevat ja näiden voimaansaattamiset uudelleen, nyt tai myöhemmin voimassa olevana b) mitkä tahansa ja kaikki teollis- ja tekijänoikeudet, jotka on lisensoitu, siirretty tai määrätty Amazon EHT:lle [LuxSCS] minkä tahansa kolmannen osapuolen tai tytäryhtiön toimesta c) mitkä tahansa ja kaikki jälkiperäisteokset, jotka on siirretty Amazon EHT:lle [LuxSCS] jakson 2.1(b) mukaisesti.

455

(456)  Lisenssisopimuksen 2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti LuxOpCo sai peruuttamattoman ja yksinomaisen lisenssin ”ainoastaan lisenssin tarkoitukseen: i) tehdä, käyttää, kopioida, muokata, kääntää, integroida tietoja tietokantaan tai poimia niitä sieltä ja luoda Amazon EHT:n [LuxSCS] henkisestä omaisuudesta jälkiperäisteoksia; iii) julkisesti esittää tai näyttää, tuoda, lähettää ohjelmaa, välittää, jakaa tai viestiä julkisuudessa millä tahansa keinolla, mukaan lukien seuraavat, niihin kuitenkaan rajoittumatta: langalliset ja langattomat lähetysprosessit, lähetys-, satelliitti-, kaapeli- tai verkkoyhteyksien käyttö, lisensointi, tarjous myydä, myyminen, vuokraaminen, leasingsopimus tai alkuperäisteoksien tai kopioiden lainaus, sekä muut kaupalliset tai ei-kaupalliset tavat hyödyntää Amazon EHT:n [LuxSCS] mitä tahansa teollis- ja tekijänoikeutta (sekä niiden jälkiperäisteoksia)”. Lisenssin tarkoitus on 1.5 kohdassa määritetty seuraavasti ”a) vastata kaikkien tuotteiden ja palveluiden myyntiin käytettävien WWW-sivujen, joihin siirrytään verkkotunnuksessaan Euroopan maatunnuksen sisältävän yläsivun kautta (mukaan lukien.de,.uk ja.fr niihin kuitenkaan rajoittumatta) toiminnasta tuotteiden ja palveluiden myyntitarkoituksessa, kun näiden tuotteiden ja palveluiden myyjä on henkilö tai yhteisö (mukaan lukien Amazon.com, Inc. tai sen tytäryhtiö näihin kuitenkaan rajoittumatta), b) käyttää Amazon EHT:n [LuxSCS] teollis- ja tekijänoikeuksia WWW-palvelujen tarjoamiseksi kolmannelle osapuolelle tai tytäryhtiölle, joka tekee toimeksiannon palveluista Euroopan maatunnuksen sisältävää yläsivua käyttävän WWW-sivun kautta ja c) käyttää Amazon EHT:n teollis- ja tekijänoikeutta Euroopan maan maantieteellisellä alueella mihin tahansa muuhun tarkoitukseen.” Lisenssin tarkoitus on identtinen LuxSCS:n kustannustenjakosopimuksen perusteella saamien lisenssioikeuksien lisenssin tarkoituksen kanssa (kustannustenjakosopimus, 1.13 kohta).

456

ja

(457)  Lisenssisopimus 2.3 kohta: ”Ylläpito. AEU noudattaa Euroopan maassa voimassa olevia säädöksiä ja käytäntöjä turvatakseen Amazon EHT:n [LuxSCS]:n oikeudet Amazon EHT:n [LUX SCS]:n teollis- ja tekijänoikeuksiin. AEU [LuxOpCo] toimii kaikin tarvittavin tavoin säilyttääkseen tällaiset oikeudet”.

457

(458)  Lisenssisopimus 9.2 kohta: ”Rikkomusten ehkäiseminen. a) AEU [LuxOpCo] pyrkii omalla kustannuksellaan kaikin tavoin estämään, tutkimaan ja tuomitsemaan Amazon EHT:n [LuxSCS] henkisen omaisuuden kaiken luvattoman käytön. AEU [LuxOpCo] ilmoittaa välittömästi Amazon EHT:lle tällaisesta luvattomasta käytöstä, joka tulee AEUn [LuxOpCo] tietoon. Täytäntöönpanotoimien koordinoinnin helpottamiseksi AEU [LuxOpCo] neuvottelee Amazon EHT:n kanssa [LuxSCS] ennen kuin se ryhtyy mihinkään toimiin Amazon EHT:n (LuxSCS) henkisen omaisuuden luvattoman käytön estämiseksi. b) AEU [LuxOpCo] voi, täysin omalla kustannuksellaan, panna vireille ja ajaa kanteita suojatakseen tähän sopimukseen perustuvia oikeuksiaan rikkomuksia vastaan ja saada käyttöönsä kaikki tällaisten kanteiden korvaukset”. Amazon vahvisti LuxOpCon aktiivisen roolin aineettomien hyödykkeiden suojaamisesta 7. kesäkuuta 2017 päivätyssä kirjeessään: ”[...] lisenssisopimuksen nojalla LuxOpCon oli käytettävä kaikkia mahdollisia keinoja voidakseen ehkäistä ja tutkia lisensoitujen aineettomien hyödykkeiden luvatonta käyttöä ja nostaakseen kanteen asiaan liittyen sekä toimittava tässä suhteessa ja pantava vireille ja ajettava kanteita puolustaakseen oikeuksiaan rikkomuksia vastaan lisenssisopimuksen nojalla”.

458

(459)  Lisenssisopimus 4.1 kohta: ”Voimassaolo. Kun tarvittavat hallitusten hyväksynnät on saatu, sopimus on voimassa voimassaolohetkestään alkaen kaikkien sopimuksen 2.1 kohdan mukaisesti lisensoitujen Amazon EHT:n henkiseen omaisuuteen liittyvien tekijänoikeuksien ja patenttien keston ajan siihen asti, kunnes kaikki Amazon EHT:n henkiseen omaisuuteen liittyvät omistusoikeuden suojaamat ja luottamukselliset tiedot sekä tietotaito tulevat yleiseen tietoon.” 4.2–4.3 kohdissa säädetään, että sopimus voidaan irtisanoa ainoastaan seuraavissa tapauksissa: i) hallinnan muutos tai merkittävä rasite tai ii) jos toinen sopimusosapuoli ei korjaa sopimusvelvoiterikkomustaan.

459

(460)  Lisenssisopimus, 2.1 kohta a alakohta (Yksinomainen teollis- ja tekijänoikeuksien käyttöoikeus), 2.1 kohta b alakohta (Jälkiperäisteokset) ja 2.4 kohta (Omistusoikeus)

460

(461)  Lisenssisopimus, 2.1 kohta b alakohta (Jälkiperäisteokset).

461

(462)  LuxOpCon johdon kokouspöytäkirja, päivätty 21. kesäkuuta 2005.

462

(463)  LuxOpCon johdon kokouspöytäkirjat, päivätty 29. tammikuuta 2013, 3. kesäkuuta 2013 ja 9. joulukuuta 2014.

463

(464)  EU:n toimintatapa ja -menettelyopas (EU Policies and Procedures Manual), 1 päivästä toukokuuta 2006, s. 21.

464

(465)  Amazonin 7 päivänä kesäkuuta 2017 päivätty huomautus. Teollis- ja tekijänoikeuksien johtoryhmän pöytäkirja toimitettiin komissiolle yhdessä Amazonin 22. heinäkuuta 2016 ja 11. huhtikuuta 2017 päivättyjen huomautusten kanssa.

465

(466)  Amazon Final Transcripts [Immateriaalioikeuslain varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 20 päivänä marraskuuta 2014, 4270 kohta: 13–25: ”K. [...] Teollis- ja tekijänoikeuksien johtoryhmän kokoukset. Oliko niitä varten oma menettelynsä? [...] V. Tapasimme vuosittain. Menin kokoukseen ja pidin esityksen immateriaalioikeuksien muutoksista ja menossa olevista kiistoista. Arvioimme kansainvälisiä hakemussuosituksia, siis jos jossain asiassa oltiin tekemässä hakemus Yhdysvalloissa, mitä me suosittelisimme hakemuksen tekemisestä Yhdysvaltain ulkopuolella, yleensä, no yleensä siis Euroopassa, ja sitten annoimme suosituksen, joko kyllä tai ei. Kävimme nämä läpi yritysjohtajien ja teknologiajohtajien kanssa ja he hyväksyivät tai hylkäsivät ideat tai suosituksemme.”

466

(467)  Lausunto [vanhempi varapääjohtaja, vähittäiskaupan tuotehallinta, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, aikaisempi varapääjohtaja/toimitusjohtaja, maailmanlaajuiset toiminnot, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 15. heinäkuuta 2014, s. 117, 8–13 kohdat. Katso myös lausunto [vanhempi varapääjohtaja, vähittäiskaupan tuotehallinta, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 18. syyskuuta 2014, s. 29, 9–16 kohdat: [...] sekä Amazon Final Transcripts: [Kansainvälisen myynnin varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan kolmannen osapuolen liiketoiminnan (kuten Marketplace) johtaja, LuxOpCo, Luxemburg], 4 päivänä marraskuuta 2014, 823 kohta: 1–13 ja 17–21: [...].

467

(468)  Amazonin oikeudenkäynnin jälkeinen kirjelmä, s. 20, 43–46 kohdat. Ks. myös lausunto [vanhempi varapääjohtaja, vähittäiskaupan tuotehallinta, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 18 päivänä syyskuuta 2014, s. 113, 23–25 kohdat, s. 114, 1–2 kohdat: [...].

468

(469)  Lausunto [vanhempi varapääjohtaja, vähittäiskaupan tuotehallinta, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, aikaisempi varapääjohtaja/toimitusjohtaja, maailmanlaajuiset toiminnot, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 15. heinäkuuta 2014, s. 74, 8–13 kohdat, sivu 77, 14–29 kohdat.

469

(470)  Amazon Final Transcripts: [Kansainvälisen myynnin varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan kolmannen osapuolen liiketoiminnan (kuten Marketplace) johtaja, LuxOpCo, Luxemburg], 4 päivänä marraskuuta 2014, 824 kohta: 12–25, 825 kohta: 1–6: ”Kun Amazon päättää julkaista Euroopan markkinoilla ohjelman tai tuoteryhmän, joka on jo julkaistu Yhdysvalloissa, pitääkö paikkansa, että Amazon aloittaa Yhdysvalloissa käytössä olevan teknisen viitekehyksen avulla ja muokkaa sitä paikallisten erityispiirteiden mukaisesti? V. Kyllä, niin pitkälti kuin mahdollista, mielestäni se on järkevää. Teimme niin, että hyödynsimme jo valmiina olevaa viitekehystä, ja taloudellisesti oli erittäin järkevää hyödyntää tätä viitekehystä ja kehittää sitä näiden markkinoiden paikallista luonnetta vastaavaksi. Samaan aikaan kyse ei kuitenkaan ole siitä, että on olemassa viitekehys, joka ehkä toimii USA:ssa. Jos ei ole valikoimaa, niin viitekehys voi olla mikä tahansa, Amazonin huolinta tai korutuotteet kyseisessä maassa, mutta ilman paikallista valikoimaa ja halpoja hintoja ei tapahdu paljon mitään”: Joidenkin tuotteiden osalta Yhdysvaltain markkinoiden kokemuksista voi olla hyötyä myös Euroopassa, esimerkiksi Kindlen kohdalla. USA:ssa asiakkaat sopeutuvat nopeammin uuteen teknologiaan, vaikka tätä ei voi yleistää, koska yhdysvaltalaiset pitävät eri tuotemerkeistä (ks. Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13. kesäkuuta 2014, s. 93, 9–25 kohdat.) Kindlen tuominen Euroopan markkinoille oli kuitenkin paikallisille tiimeille valtava ponnistus, kun varmistettiin sisällön oikeudet ja itse Kindlen myyminen joka maassa (ks. Amazonin oikeudenkäynnin jälkeinen kirjelmä, s. 109, 345 kohta).

470

(471)  Lausunto [vanhempi varapääjohtaja, vähittäiskaupan tuotehallinta, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 18 päivänä syyskuuta 2014, s. 112, 9–20 kohdat:

471

(472)  Lausunto [vanhempi varapääjohtaja, vähittäiskaupan tuotehallinta, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 18 päivänä syyskuuta 2014, s. 112, 24–25 kohdat, s. 113, 1–7 kohdat, s. 114, 25 kohta, s. 115, 1–2 kohdat.

472

(473)  Lausunto [vanhempi varapääjohtaja, vähittäiskaupan tuotehallinta, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 18 päivänä syyskuuta 2014, s. 113, 13–19 kohdat:

473

(474)  Amazonin huomautus, 6 päivänä maaliskuuta 2017, liite 28a: luettelo Amazonin palveluksessa olleista työntekijöistä vuodesta 1997 alkaen, useilla Luxemburgissa työskennelleillä henkilöillä työtunnuksen alkaessa T:llä.

474

(475)  Lokalisointi- ja käännöstyössä tiimi käytti käännöstyökalua, jonka Amazonin Euroopan työntekijät olivat kehittäneet yhdessä yhdysvaltalaisen tiimin kanssa. Katso Amazon Final Transcripts: [Kansainvälisen myynnin varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan kolmannen osapuolen liiketoiminnan (kuten Marketplace) johtaja, LuxOpCo, Luxemburg], 4 päivänä marraskuuta 2014, 830 kohta: 9–12 ja 17–21, 831 kohdat: 2–5.

475

(476)  Amazonin 22 päivänä tammikuuta 2016 päivätty huomautus, s. 3.

476

(477)  Amazon Final Transcripts [vanhempi varapääjohtaja, maailmanlaajuiset sovellusohjelmistot, entinen varapääjohtaja/toimitusjohtaja, Pohjois-Amerikka, Media ja video], 21. marraskuuta 2014, 4633 kohta: 4–17: ”Teknisellä ohjelmapäälliköllä on yleensä tekninen tausta. [...] Usein he olivat ohjelmistokehittäjiä ja toisinaan he kehittivät edelleen aktiivisesti ohjelmistoja. Teknisen ohjelmapäällikön tehtävä oli muuntaa toiminnallinen määrittely, erittäin liiketoiminta- ja tuotelähtöinen asiakirja tekniseksi asiakirjaksi, jonka avulla ohjelmistokehittäjä pystyisi koodaamaan.” Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13. kesäkuuta 2014, s. 16, 16–19 kohdat: ”Eli kerron heille, mitä tulee tehdä, sitten joku tekee sen ja tulee takaisin näyttäen mitä hän on tehnyt, ja minä kerron, onko se sitä mitä minä halusin hänen tekevän vai ei.” ja Amazon Final Transcripts [vanhempi varapääjohtaja, maailmanlaajuiset sovellusohjelmistot, entinen varapääjohtaja/toimitusjohtaja, Pohjois-Amerikka, Media ja video], 21. marraskuuta 2014, 4620 kohta: 17–19: ”K: Ja toiminnallisessa määrittelyssä kuvataan mitä kuluttajien halutaan kokevan. V: Kyllä.”

477

(478)  Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13. kesäkuuta 2014, s. 59, 10–25 kohdat, s. 60, 2–5 kohdat: [...].

478

(479)  Amazonin 22 päivänä heinäkuuta 2016 päivätty huomautus, Amazonin teknologiakeskeinen verkkokauppaliiketoiminta, s. 12 ja johdanto-osan (370) kappale.

479

(480)  Amazonin 4 päivänä huhtikuuta 2017 päivätty kirje, s. 6: ”Yleisesti vähittäiskaupan varapääjohtaja (ensin [kansainvälisen vähittäiskaupan varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan vähittäiskaupan johtaja, joka vastaa kaikesta Euroopassa tapahtuvasta vähittäiskaupan toiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg], sitten [Euroopan vähittäiskaupan varapääjohtaja, joka vastaa kaikesta Euroopassa tapahtuvasta vähittäiskaupan toiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg, Ranskan entinen maajohtaja, Amazon,fr SAS, Clichy, Ranska] joka keräsi ja laittoi tärkeysjärjestykseen paikallisen henkilöstön pyynnöt kanavoidakseen tiedot Yhdysvalloista johdetuille teknologiatiimeille, mukaan lukien EFN:ään liittyvät pyynnöt. [...] [Kansainvälisen myynnin varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan kolmannen osapuolen liiketoiminnan (kuten Marketplace) johtaja, LuxOpCo, Luxemburg], joka oli kyseisenä ajankohtana vastuussa Euroopan markkinoiden liiketoiminnasta ja jolla oli samankaltainen koordinointirooli (pienessä tiimissä Luxemburgissa) Yhdysvalloissa toimivien teknologiatiimien kanssa, jotta he kehittäisivät EFN-työkaluja markkinapaikoille ja tukisivat paikallista henkilöstöä ja kolmannen osapuolen myyjiä vasta kehitetyn teknologian käytössä”.

480

(481)  Amazon Final Transcripts [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 4. marraskuuta 2014, 603 kohta: 2–4: Se kehitettiin Euroopassa keskitettyjen teknologiatiimien avulla, ja pääasiallisesti Euroopassa.”

481

(482)  Amazonin oikeudenkäynnin jälkeinen kirjelmä, s. 118, 315 ja 317 kohdat. Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13. kesäkuuta 2014, s. 99, 20–22 kohdat, sekä lausunto [kansainvälisen vähittäiskaupan varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan vähittäiskaupan johtaja, joka vastaa kaikesta Euroopassa tapahtuvasta vähittäiskaupan toiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg], 7. toukokuuta 2014, s. 63, 16–22 kohdat.

482

(483)  Amazonin oikeudenkäynnin jälkeinen kirjelmä, s. 118–119, 316 ja 318 kohdat. Katso myös Amazon Final Transcripts [vanhempi varapääjohtaja, vähittäiskaupan tuotehallinta, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 4 päivänä marraskuuta 2014, kohta 602: 21–25, 603 kohta: 1–2: ”Kyllä, samat huomioitavat asiat sekä se, että lopulta, usean vuoden jälkeen, julkaisimme sivut kahdessa uudessa Euroopan maassa, Italiassa ja Espanjassa. Pystyimme julkaisemaan sivut näissä maissa sen työn ansiosta, jota tehtiin teknologiaan ja logistiikkaan liittyvässä EFN-nimisessä ohjelmassa (European Fulfillment Network, Euroopan huolintaverkosto), jota ei aiemmin ollut olemassa.

483

(484)  Lausunto [kansainvälisen vähittäiskaupan varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan vähittäiskaupan johtaja, joka vastaa kaikesta Euroopassa tapahtuvasta vähittäiskaupan toiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg], 7. toukokuuta 2014, liite 46, s. 4.

484

(485)  Amazonin oikeudenkäynnin jälkeinen kirjelmä, s. 119, 319–321 kohdat.

485

(486)  Liite C-2284-P Amazonin huomautukseen 30 päivänä syyskuuta 2016.

486

(487)  [Amazonin teknologiakuvaus].

487

(488)  [Amazonin teknologiakuvaus].

488

(489)  [Amazonin teknologiakuvaus].

489

(490)  Lausunto [kansainvälisen vähittäiskaupan varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan vähittäiskaupan johtaja, joka vastaa kaikesta Euroopassa tapahtuvasta vähittäiskaupan toiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg], 7. toukokuuta 2014, lausuntoliite 46, s. 10.

490

(491)  Amazonin sisäinen asiakirja: EFN 2013, OP1, s. 7.

491

(492)  Amazonin oikeudenkäynnin jälkeinen kirjelmä, s. 120–121, 323–330 kohdat.

492

(493)  Amazon Final Transcripts: [Kansainvälisen vähittäiskaupan varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan vähittäiskaupan johtaja, joka vastaa kaikesta Euroopassa tapahtuvasta vähittäiskaupan toiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg], 3 päivänä marraskuuta 2014, 493 kohta: 24–25, 494 kohta: 1–5.

493

(494)  Amazonin oikeudenkäynnin jälkeinen kirjelmä, s. 120–121, 323–330 kohdat.

494

(495)  Amazon Final Transcripts: [Euroopan vähittäiskaupan varapääjohtaja, joka vastaa kaikesta Euroopassa tapahtuvasta vähittäiskaupan toiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg, Ranskan entinen maajohtaja, Amazon,fr SAS, Clichy, Ranska], 5. marraskuuta 2014, 897 kohta: 15–25, 898 kohta: 1–4.

495

(496)  Amazon Final Transcripts: [Varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 5. marraskuuta 2014, 984 kohta: 6–15.

496

(497)  Packstation on Saksan DHL:n pakettiautomaattien verkosto, joka mahdollistaa pakettien omatoimisen noudon vastaanottajalle parhaiten sopivana ajankohtana. Ks. lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13. kesäkuuta 2014, s. 125, 22–25 kohdat, s. 126, 2–25 kohdat, s. 127, 2–6 kohdat: ”Siksi kehitimme DHL:n kanssa PAC-aseman, joka vain kolme vuotta sitten muuttui Amazoniksi, Aboxiksi, Amazon Boxiksi. Tämä toteutetaan myös New Yorkissa. Meillä on New Yorkissa Amazon Abox.”

497

(498)  Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13. kesäkuuta 2014, s. 57, 9–25 kohdat, s. 58, 1–25 kohdat, s. 59, 2–9 kohdat: [...].

498

(499)  Amazon Final Transcripts: [Rahoitusjohtaja, Amazon Instant Video Limited, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta, entinen Amazon.co.uk:n rahoituspäällikkö ja -johtaja, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta], 5. marraskuuta 2014, 1130 kohta: 10–17.

499

(500)  Katso yrityksen X näkemykset johdanto-osan 338–342 kappaleissa.

500

(501)  Verkkokaupassa muuntokurssilla viitataan saadun myynnin ja kävijämäärän suhteeseen.

501

(502)  Ne viittaavat suoriin ja epäsuoriin kustannuksiin, jotka liittyvät tilauksen tekemiseen, esimerkiksi asiakkaan tutkimustyöhön käyttämä aika.

502

(503)  Ks. johdanto-osan 337–342 kappaleet.

503

(504)  Siirtohinnoitteluraportti, sivu 26. Siirtohinnoitteluraportin perusteella AIS vastasi Amazonin EU-verkkosivuilla tarjottavista vähittäismyyntitoiminnoista ennen uudelleenjärjestelyjä ja AIM vastasi EU-verkkosivujen kautta tarjottavista kolmannen osapuolen myyjäohjelmista.

504

(505)  LuxSCS:n ja Amazon Technologiesin välinen lisenssisopimus olemassa olevaa henkistä omaisuutta koskien, Amazon esittänyt 12. tammikuuta 2016.

505

(506)  Lisenssisopimus, 1.2 jakso: ”Amazon EHT:n [LuxSCS] teollis- ja tekijänoikeudet” tarkoittavat: a) mitä vain ja kaikkia teollis- ja tekijänoikeuksia kaikkialla maailmassa, jotka Amazon EHT [LuxSCS] omistaa tai pitää muuten hallussaan [...] sisältäen asiakasluettelot ja asiakastiedot niihin kuitenkaan rajoittumatta [...]” 2.1 jakso. a): ”Amazon EHT [LuxSCS] myöntää peruuttamattomasti AEUlle [LuxOpCo], Amazon EHT:n [LuxSCS] kaikkien immateriaalioikeuksien nojalla tai Amazon EHT:n [LuxSCS] henkisestä omaisuudesta koostuen, seuraavan yksinoikeuden ja lisenssin Amazon EHT:n [LuxSCS] olemassa olevaan tai tulevaan henkiseen omaisuuteen.”

506

(507)  Amazonin 21. elokuuta 2015 päivätty huomautus, s. 2. ”Lisenssisopimuksen nojalla kaikkien EU-sivustojen asiakastietojen omistusoikeus kuuluu Lux SCS:lle. Palveluksena Lux SCS:lle LuxOpCo kerää nämä tiedot vähittäiskaupan osalta.”

507

(508)  Lisenssisopimus, 2.3 kohta (Ylläpito) ja 9.5 kohta (Säännönmukaisuus, Tietosuoja). LuxOpCo on erityisesti vastuussa i) tietojen käytön rajoituksista, b) käsittelystä soveltuvan lainsäädännön mukaisesti, c) tietojen käytöstä ainoastaan hyväksyttyihin tarkoituksiin, d) dokumentaatiosta, e) asianmukaisten toiminnallisten ja teknologisten prosessien sekä toimenpiteiden käytön varmistamisesta henkilötietojen turvaamiseen epäasianmukaiselta pääsyltä, katoamiselta, vaurioitumiselta, varkaudelta, käytöltä tai luovuttamiselta.

508

(509)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 6–7 ja 36.

509

(510)  Katso myös Amazon Final Transcripts [vanhempi varapääjohtaja, vähittäiskaupan tuotehallinta, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 4 päivänä marraskuuta 2014, kohta 617: 20–25, 618 kohta: 1–3.

510

(511)  Amazonin oikeudenkäynnin jälkeinen kirjelmä, s. 75, 229–230 kohdat. Ks. myös Amazon Final Transcripts: [Varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 5. marraskuuta 2014, 975 kohta: 18–25, 976 kohta: 1–6: ”Siis brändinimi ... lehdistö kysyy tästä usein. Siksi minä ... mielestäni brändinimestä ei oikeastaan ole apua. Brändinimi on vain nimi. Nimellä ei oikeasti ole väliä asiakkaan kannalta, vaan mitä sillä tehdään. Täytyy olla oikea valikoima. Täytyy olla oikeat palvelut, ja asiakas täytyy ottaa huomioon. Myytävä tuote täytyy ottaa huomioon, koska jokaisella tuotteella on omat erityispiirteensä ja jotakin niistä pidetään tärkeämpänä täällä ja toista tuolla. Itse brändinimestä on mielestäni tullut tärkeä vain siksi, koska olemme täyttäneet sen elämällä.” Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13. kesäkuuta 2014, s. 146, 13–25 kohdat: ”Miksi brändi ei auta liiketoiminnan lisäämisessä? V. Ei lainkaan. K. Kysyin, miksi ei? V. Nimi ei auta kasvattamaan liiketoimintaa. Eikö niin? Nimen takana täytyy olla jotakin. Tarkoitan, että Amazon on pelkkä nimi siihen asti, kunnes siihen lisätään yksittäinen tuote, joka liittyy asiakkaaseen ja rakentuu palveluihin. Olen puhunut siitä ja teen sitä kaikkea. Tarkoitan, että ei riitä, jos vain sanoo, että meillä on verkkokauppa. Tarkoitan, että se pitää saada täytettyä elämällä, eikö? Tämä on se, joka vetää.”

511

(512)  Katso myös Amazon Final Transcripts [vanhempi varapääjohtaja, vähittäiskaupan tuotehallinta, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 4 päivänä marraskuuta 2014, 727:25 kohta, 728:1–8 kohdat, 625:4–7 kohdat, 685:5–9 kohdat. Amazon Final Transcripts [vanhempi varapääjohtaja, talousjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 17. marraskuuta 2014, 2848: 22–25: ”He eivät todellakaan välitä siitä, mistä he sen saavat. He haluavat vain saada sen oikeaan hintaan ja kätevästi. He haluavat sen nopeasti. Nämä ovat niitä asioita, joilla on merkitystä asiakkaille.” kohta 2852:11–17: ”Loppujen lopuksi en usko, että asiakas oikeastaan välittää siitä mistä tuote tuli, sen jälkeen, kun he ovat saaneet haluamansa tuotteen kotiin tai sinne, mihin sen haluavat.” Kyse on tuotteesta. He halusivat saada sen nopeasti, varmistaa hyvän hinnan ja että kaikki sujuu kätevästi. Siinä ovat tärkeimmät tekijät.”

512

(513)  Ks. 2.3.2.1 jakso.

513

(514)  Amazon Final Transcripts [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 5 päivänä marraskuuta 2014, 976 kohdan 5–17 alakohdat.

514

(515)  Katso Amazon Final Transcripts: [Euroopan vähittäiskaupan varapääjohtaja, joka vastaa kaikesta Euroopan vähittäiskaupan toiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg, Ranskan entinen maajohtaja, Amazon.fr SAS, Clichy, Ranska], 5 päivänä marraskuuta 2014, 905 kohdan 1–10 alakohdat: ”Joten auttoiko brändin nimi? Mielestäni se ei auttanut valikoiman rakentamisessa ja paikallisten toimittajien mukaan saamisessa. [...].

515

(516)  Katso Amazon Final Transcripts: [Varapääjohtaja Sales International, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan kolmannen osapuolen liiketoiminnan (kuten Marketplace) johtaja, LuxOpCo, Luxemburg], 4. marraskuuta 2014, 810 kohdan 6–21 alakohdat: ”Samalla tavalla paikallisuuden kanssa – niin, joten se, mikä on tärkeää minulle ja syy henkisen omaisuuden olemassaoloon on se, että asiakkaille ja myyjille Isossa-Britanniassa Amazon.co.uk-sivusto on tärkeä, koska asiakas tuntee sen tuotenimen Isossa-Britanniassa ja se on se, minkä asiakas kirjoittaa vieraillakseen sivustollamme, www.Amazon – mitä tahansa – vaikka Amazon.uk. Samalla tavalla myös Amazon.fr, Amazon.de, Amazon.it, koska ne ovat paikallisia brändejä – paikallisia tuotenimiä kaikissa näissä maissa. Mielestäni se on erittäin tärkeää. K: Ok. V: Jos kysyt asiasta isältäni, hän tuntee Amazon.fr-brändin, ei Amazon.comia, koska sen hän kirjoittaa osoitteeksi vieraillakseen ranskalaisella sivustolla ja ostaakseen paikallisten markkinoiden tuotteita.” Ks. myös Amazon Final Transcripts [Kansainvälisen vähittäiskaupan varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan vähittäiskaupan johtaja, joka vastaa kaikesta Euroopan vähittäiskaupan toiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg], 5 päivänä marraskuuta 2014, 976 kohdan 5–17 alakohta, jossa selitetään, että Saksassa Amazon.de halusi alusta saakka, että sitä pidettäisiin saksalaisena kauppana, jonka työntekijät ovat saksalaisia, jonka tuotteet ovat peräisin Saksasta ja jonka asiakaspalvelu on saksalaista. Tästä syystä Amazon.de lausuttiin Saksassa alusta lähtien saksalaisittain eikä englannin kielen mukaisesti.

516

(517)  Amazon Final Transcripts: [Varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 5 päivänä marraskuuta 2014, 1001 kohdan 8–18 alakohdat: [...].

517

(518)  Amazon Final Transcripts: [Varapääjohtaja Sales International, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan kolmannen osapuolen liiketoiminnan (kuten Marketplace) johtaja, LuxOpCo, Luxemburg], 4 päivänä marraskuuta 2014, 772 kohdan 8–25 alakohdat: ”Ei, sitä se ei tehnyt. Brändin nimi, Amazon, oli selvästi hyvä nimi kirjamyynnissä [...]”.

518

(519)  Näin oli erityisesti Euroopassa, jossa oli vaikeampaa selittää asiakkaille, että Amazon myy muutakin kuin kirjoja. Ks. lausunto [vanhempi varapääjohtaja, vähittäiskaupan tuotehallinta, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 18 päivänä syyskuuta 2014, s. 42: 8–25 kohdat, s. 43: 1–14 kohdat.

519

(520)  Lausunto [vanhempi varapääjohtaja, vähittäiskaupan tuotehallinta, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 18 päivänä syyskuuta 2014, s. 41, 14–21 kohdat: [...]; Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 106, 20–25 kohdat, s. 107, 2–9 kohdat: [...].

520

(521)  Lausunto [vanhempi varapääjohtaja, liiketoiminnan kehittäminen, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 16 päivänä heinäkuuta 2014, s. 117, 1–7 kohdat.

521

(522)  Ks. johdanto-osan 132 kappale.

522

(523)  LuxOpCon johdon kokouspöytäkirja, päivätty 9 päivänä huhtikuuta 2007.

523

(524)  LuxOpCon johdon kokouspöytäkirja, päivätty 12 päivänä huhtikuuta 2010 ja 13 päivänä joulukuuta 2010.

524

(525)  LuxOpCon johdon kokouspöytäkirja, päivätty 17 päivänä elokuuta 2010.

525

(526)  LuxOpCon johdon kokouspöytäkirja, päivätty 23 päivänä elokuuta 2010.

526

(527)  LuxOpCon johdon kokouspöytäkirja, päivätty 22 päivänä heinäkuuta 2011.

527

(528)  LuxOpCon johdon kokouspöytäkirja, päivätty 21 päivänä elokuuta 2007 ja 12 päivänä lokakuuta 2009.

528

(529)  LuxOpCon johdon kokouspöytäkirja, päivätty 9 päivänä tammikuuta 2008.

529

(530)  LuxOpCon johdon kokouspöytäkirja, päivätty 29 päivänä tammikuuta 2013 ja 29 päivänä tammikuuta 2014.

530

(531)  
  Mm. Amazonin sisäinen asiakirja: LuxOpCon johdon kokouspöytäkirja, päivätty 24 päivänä heinäkuuta 2008, 18 päivänä maaliskuuta 2010, 17 päivänä tammikuuta 2011 ja 7 päivänä huhtikuuta 2011.

531

Mm.

(532)  Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti, alahuone: Suullinen todistajanlausunto julkisen talouden valiokunnassa maanantaina 12 päivänä marraskuuta 2012: Cecilin todistus: ”Kaikki Euroopan liiketoimintamme strategiset toiminnot ovat sijoittuneet Luxemburgiin. Olipa kyse vähittäiskauppatoiminnoistamme, kolmansien osapuolten liiketoiminnoistamme, kuljetustiimeistämme, asiakaspalvelustamme, henkilöstöpalveluistamme, rahoituksestamme”: seuraavassa asiakirjassa: https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/716/121112.htm.

532

(533)  Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti, alahuone: HMRC:n vuosien 2011–2012 tilejä koskeva raportti – Andrew Cecilin kirjallinen todiste Amazon EU Sarlista [LuxOpCo] 13 päivänä marraskuuta 2012: ”Amazon EU Sarl [LuxOpCo] omistaa varaston, tienaa näiden tuotteiden loppukäyttäjille myymisestä syntyvät voitot ja vastaa kaikista tappioista. Amazon EU Sarl käsittelee ja suorittaa sen Euroopan asiakkailta tulevat maksut Luxemburgista käsin.” saatavilla osoitteessa: https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/writev/716/m03.htm.

533

LuxOpCo

(534)  Ks. kuva 3 ja johdanto-osan 180 kappale.

534

(535)  Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti, alahuone: HMRC:n vuosien 2011–2012 tilejä koskeva raportti – Andrew Cecilin kirjallinen todiste Amazon EU Sarlista, 13 päivänä marraskuuta 2012: ”Isossa-Britanniassa sijaitsevat huolintayritykset ja asiakaspalvelukeskukset toimivat britannialaisen Amazon.co.uk Ltd:n alaisuudessa. Amazon.co.uk tienaa voittoa toimintakustannuksista, jotka syntyvät Isossa-Britanniassa suoritettujen palveluiden tarjoamisesta konsernin yrityksille, pääasiassa Amazon EU Sarlille. Palveluihin sisältyvät huolinta- ja logistiikkapalvelut, asiakastukipalvelut, kirjanpito-, vero-, laki-, henkilöstö- ja lokalisointipalvelut sekä muut vastaavat taustatoiminnot, myynninedistämisen ja markkinoinnin tukipalvelut ja hankinnoissa avustaminen.” saatavilla osoitteessa: https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/writev/716/m03.htm.

535

(536)  Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti, alahuone: Suullinen todistajanlausunto julkisen talouden valiokunnassa maanantaina 12 päivänä marraskuuta 2012: Cecilin todistus: ”Tavaraomaisuus huolintakeskuksissamme ympäri Eurooppaa kuuluu Amazon EU Sarlille [LuxOpCo], ei Euroopassa sijaitseville paikallisyrityksillemme.”; ”Amazon.co.uk on Isossa-Britanniassa sijaitseva palveluyritys, joka tarjoaa palveluita Amazon EU Sarlille [LuxOpCo], jolta se saa maksuja.” saatavilla osoitteessa: https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/716/121112.htm. Ks. myös: Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti, alahuone: HMRC:n vuosien 2011–2012 tilejä koskeva raportti – Andrew Cecilin kirjallinen todiste Amazon EU Sarlista [LuxOpCo], 13 päivänä marraskuuta 2012: ”Isossa-Britanniassa sijaitsevat huolintakeskukset ja asiakaspalvelukeskukset toimivat britannialaisen Amazon.co.uk Ltd:n alaisuudessa. Amazon.co.uk tienaa voittoa toimintakustannuksista, jotka syntyvät Isossa-Britanniassa suoritettujen palveluiden tarjoamisesta konsernin yrityksille, pääasiassa Amazon EU Sarlille [LuxOpCo]. Palveluihin sisältyvät huolinta- ja logistiikkapalvelut, asiakastukipalvelut, kirjanpito-, vero-, laki-, henkilöstö- ja lokalisointipalvelut sekä muut vastaavat taustatoiminnot, myynninedistämisen ja markkinoinnin tukipalvelut ja hankinnoissa avustaminen.” saatavilla osoitteessa: https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/writev/716/m03.htm.

536

[LuxOpCo]

(537)  Ks. Amazonin 22 päivänä heinäkuuta 2016 päivätty huomautus, ”Amazonin teknologiakeskeinen verkkokauppaliiketoiminta”.

537

(538)  Ks. Amazonin 22 päivänä heinäkuuta 2016 päivätty huomautus, ”Amazonin teknologiakeskeinen verkkokauppaliiketoiminta”.

538

(539)  Amazonin oikeudenkäynnin jälkeinen kirjelmä, vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti, s. 34, 91 kohta.

539

(540)  Ks. lausunto [kansainvälisen verotuksen ja veropolitiikan johtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 24 päivänä huhtikuuta 2014, s. 129, 18–25 kohdat, s. 130, 2 ja 6–15 kohdat: [...].

540

(541)  Ks. lausunto [kansainvälisen verotuksen ja veropolitiikan johtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 24 päivänä huhtikuuta 2014, s. 126, 9–25 kohdat, s. 127, 2–25 kohdat, s. 129, 2–5 kohdat: [...].

541

(542)  Ks. 16 päivänä kesäkuuta 2008 päivätty sähköposti [vanhempi varapääjohtaja, vähittäiskaupan tuotehallinta, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat] (asiakirjassa lausunto [kansainvälisen vähittäiskaupan varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan vähittäiskaupan johtaja, joka vastaa kaikesta Euroopan vähittäiskaupan toiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg] – lausunnon liite 25): [...].; Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 61, 8–25 kohdat, s. 62, 2 kohta: [...]; ja lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 32, 14–25 kohdat, s. 33, 2–25 kohdat, s. 34, 2–12 kohdat: [...].

542

(543)  Lausunto [vanhempi varapääjohtaja, vähittäiskaupan tuotehallinta, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 18 päivänä syyskuuta 2014, s. 41, 106 kohta, 1121–1525 alakohdat, s. 107, 1–3 kohdat: [...].

543

(544)  Lausunto [kansainvälisen vähittäiskaupan varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan vähittäiskaupan johtaja, joka vastaa kaikesta Euroopan vähittäiskaupan toiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg], 7 päivänä toukokuuta 2014, s. 163, 25 kohta, s. 164, 1–8 kohdat.

544

(545)  Amazonin sisäinen asiakirja: Amazonin Kuka asiakkaamme on – saksalaiset asiakkaat -raportti, toukokuu 2016, s. 6.

545

(546)  Amazonin sisäinen asiakirja: Amazonin Kuka asiakkaamme on – ranskalaiset asiakkaat -raportti, kesäkuu 2016, s. 5.

546

(547)  Ks. lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 227, 10–12 kohdat: [...].; lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 228, 2–8 kohdat: [...].; ja lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 228, 9–21 kohdat: [...].

547

(548)  Amazon Final Transcripts: [Varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 5 päivänä marraskuuta 2014, 1002 kohdan 2–12 alakohdat: ”Joten tuoteryhmän sisälläkään ei ole taikakeinoja, joita käyttämällä saa kaiken toimimaan siinä ryhmässä. Täytyy soittaa ja kysyä myyjiltä. Täytyy istua alas ja keskustella ihmisten kanssa. Suurimmalla osalla on paikalliset organisaatiot. Heidät on vakuutettava siitä, että tämä on hyvä asia heidän paikallisessa kontekstissaan, että aiomme lisätä myyntiä ja tehokkuutta, että emme aio vain syödä heidän liiketoimintaansa vaan luoda heille lisämahdollisuuksia kasvuun. Se on vahvasti alueellista peliä”.

548

(549)  Ks. sähköposti, jonka lähettäjä on [rahoituksen varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat] ja vastaanottaja [vanhempi varapääjohtaja, talousjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 2 päivänä toukokuuta 2006: ”Vaikka olemme tehneet Luxemburgista Euroopan pääkonttorimme, jatkamme maakohtaisten toimipaikkojen ylläpitoa Euroopassa ja toimitilojen ylläpitoa niiden nykyisissä sijaintipaikoissa ympäri Eurooppaa. On tärkeää, että säilytämme paikallisen läsnäolon, koska haluamme, että jokainen toimipaikka ottaa huomioon näiden sijaintipaikkojen asiakkaiden maut ja mieltymykset.”; Amazon Final Transcripts: [Euroopan vähittäiskaupan varapääjohtaja, joka vastaa kaikesta Euroopan vähittäiskaupan toiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg, Ranskan entinen maajohtaja, Amazon.fr SAS, Clichy, Ranska], 5 päivänä marraskuuta 2014, 909 kohdan 10–17 alakohdat: ”Tuotemerkit ovat tärkeitä kansallisella tasolla. ”Asiakkaat ostavat tiettyjä tuotemerkkejä tietyissä maissa ja toisten maiden asiakkaat ostavat toisia tuotemerkkejä, eikö niin, joten meidän ei tarvitse ymmärtää, mikä myy jossain muualla, vaan mitä paikallinen asiakas tarvitsee ja haluaa. Ja me olemme muodostaneet luettelon ensisijaisista tuotemerkeistä, joita pyrimme saamaan mukaan, joten aloitamme niistä.”; ja Amazon Final Transcripts: [Rahoitusjohtaja, Amazon Instant Video Limited, Yhdistynyt kuningaskunta, entinen rahoituspäällikkö ja -johtaja Amazon.co.uk, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta], 5 päivänä marraskuuta 2014, 1100 kohdan 5–10 alakohdat: ”Tämän jakson alussa esimerkiksi Philips oli erittäin pieni tekijä Isossa-Britanniassa, mutta melko vahva Saksassa. Samoin tältä listalta Panasonic oli pieni Isossa-Britanniassa ja erittäin vahva Saksassa. Joten, kun asiakkailla on erilaiset mieltymykset, myös kilpailu keskittyy eri tavalla. Joten, kyllä, ne näyttävät hyvin erilaisilta.”

549

(550)  Menettelyn aloittamispäätöstä koskevat Amazonin huomautukset, 101 kohta. Ks. myös siirtohinnoitteluraportti, s. 13; ks. myös lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 209, 20–25 kohdat, s. 210, 2–18 kohdat: ”Saksalaiset ovat tienneet satojen vuosien ajan, kuinka ostaa ruokaa, eikö niin? He eivät odota verkkokaupan myyvän sitä heille, sitä varten ovat supermarketit. Heidän tarpeensa on tyydytetty. He kaikki osaavat ruokkia perheensä. Joten, jos haluaa tulla markkinoille tässä segmentissä, yksi houkuttelevimmista tekijöistä on valikoima, koska jos mietit kauppaa, josta ostat esimerkiksi nuudelisi, kaupassa on vain kymmentä tai 50:tä erilaista nuudelia, mutta voin kertoa, että Euroopassa meillä on 6 000:ta erilaista nuudelia. Joten kun pyysin tiimiäni käynnistämään elintarvikekulutustavaroiden myynnin, pyysin heitä rakentamaan Saksan suurimman nuudelihyllyn, siten, että vähintäänkin yhdellä alueella asiakkaat voivat olla varmoja, että aina ajatellessaan nuudeleita he kääntyvät Amazonin puoleen, koska Amazonilla on valikoimissaan kaikki nuudelit. Heillä on luomunuudelit, heillä on italialaiset käsintehdyt, heillä on tuoreet, heillä on kuivanuudelit, heillä on japanilaiset riisinuudelit, Heillä on tuontinuudelit. Tiedättehän, että on tuhansittain erilaisia nuudeleita.”; ja lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 227, 16–25 kohdat: ”Ihmiset tietävät, kuinka ostaa kenkiä, vaatteita ja kaikkea, joten on järkevää tarjota vain jotakin, jolla uskon voivani voittaa asiakkaat puolelleni. Uskon saavani asiakkaat suuremmalla valikoimalla tai paremmalla asiakaspalvelulla, toiminnan kätevyydellä, nämä ovat minun tärkein päämääräni, eikö niin? Ja tämä vaihtelee maan mukaan, koska se riippuu koosta, teemoista ja kaikenlaisista asioista, ja tämä on tärkeämpää kuin pelkästään se, milloin lanseerasit työkalujen tuoteryhmän.”

550

(551)  Asiantuntijaraportti [Brittiläisen verkkokauppa-alan järjestön Interactive Media in Retail Groupin puheenjohtaja ja perustaja, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta], 6 päivänä kesäkuuta 2014, (Amazonin pyynnöstä), s. 3.

551

(552)  Asiantuntijaraportti [Brittiläisen verkkokauppa-alan järjestön Interactive Media in Retail Groupin puheenjohtaja ja perustaja, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta], 6 päivänä kesäkuuta 2014, s. 36, 77–78 kohdat.

552

(553)  Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 39, 21–25 kohdat; s. 40, 2–3 kohdat: ”Tarkoitan, että kun johto hankkii valikoimaa, kyse on tämän yrityksen ydintoiminnasta, eikö niin? Tarkoitan siis, että kun toimitaan verkossa, kauppa, jossa ei ole mitään myytävää on merkityksetön, joten kaikki, mitä me teemme täällä on, kun johto -- silloin se oli jotain 100:n ja 200:n välillä. Nykyään se on paljon enemmän. K: 100–200 ostajaa vai 100–200 työntekijää? Ostajaa? V: Ei, ostajaa. K: Vai työntekijää? V: Valikoima, ihmiset, jotka huolehtivat valikoimasta.”

553

(554)  Asiantuntijaraportti [Brittiläisen verkkokauppa-alan järjestön Interactive Media in Retail Groupin puheenjohtaja ja perustaja, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta], 6 päivänä kesäkuuta 2014, s. 36, 77–78 kohdat.

554

(555)  Tämä luku sisältää hankintapäälliköiden määrän kasvun [35–40] prosentista [45–50] prosenttiin, joiden tarkoituksena oli tukea valikoiman kasvua sekä ehtojen parantamista; seuraavassa asiakirjassa: Lausunto [kansainvälisen vähittäiskaupan varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan vähittäiskaupan johtaja, joka vastaa kaikesta Euroopan vähittäiskaupan toiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg], 7 päivänä toukokuuta 2014, lausunnon liite 23, s. 5.

555

(556)  Vuonna 2005 Ranskan 15 suurimman verkkokauppayrityksen joukossa oli 11 ranskalaista yritystä (asiantuntijaraportti [Brittiläisen verkkokauppa-alan järjestön Interactive Media in Retail Groupin puheenjohtaja ja perustaja, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta], 6 päivänä kesäkuuta 2014, s. 30, 66 kohta.

556

(557)  Samalla tavalla kuin Saksassa Ranskan laki rajoittaa Amazonia käyttämästä sen tavallista hintakilpailuun perustuvaa strategiaa. Ranskassa kirjankustantamojen on asetettava kiinteä vähittäismyyntihinta, eivätkä vähittäismyyjät voi antaa yli viiden prosentin alennusta tästä hinnasta. Tämän sääntelyn seurauksena, mikäli lähetyskustannukset sisältävä kokonaishinta ylittää kivijalkakaupan hinnan, on epätodennäköistä, että asiakas ostaisi kirjan verkosta.

557

(558)  Amazon Final Transcripts: [Euroopan vähittäiskaupan varapääjohtaja, joka vastaa kaikesta Euroopan vähittäiskaupan toiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg, Ranskan entinen maajohtaja, Amazon,fr SAS, Clichy, Ranska], 5 päivänä marraskuuta 2014, 880 kohdan 16–18 ja 21–25 alakohdat, 881 kohdan 1–16 alakohdat.

558

(559)  Amazon Final Transcripts: [Euroopan vähittäiskaupan varapääjohtaja, joka vastaa kaikesta Euroopassa tapahtuvasta vähittäiskaupan toiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg, Ranskan entinen maajohtaja, Amazon,fr SAS, Clichy, Ranska], 5 päivänä marraskuuta 2014, 879 kohdan 21–25 alakohdat, 880 kohdan 16–18 alakohdat. Sosiaaliohjelman mukaan ”Amazon Ranskan toiminnoista ei syntynyt riittävästi tuloja, jotta ne tukisivat sen kustannusrakennetta ja jotta yrityksen toiminta voisi jatkua elinkelpoisena.” ja Amazonin sisäinen asiakirja; ”Amazon.fr SARLin joukkovähennysohjelma”.

559

(560)  
  ”Amazon.fr SARLin joukkovähennysohjelma”, s. 12.

560

(561)  Amazon Final Transcripts: [Euroopan vähittäiskaupan varapääjohtaja, joka vastaa kaikesta Euroopan vähittäiskaupan toiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg, Ranskan entinen maajohtaja, Amazon.fr SAS, Clichy, Ranska], 5 päivänä marraskuuta 2014, 881 kohdan 20–24 alakohdat: ”Rehellisesti sanottuna oli todellinen mahdollisuus, että näin ei tapahtuisi.” Lausunto [kansainvälisen vähittäiskaupan varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan vähittäiskaupan johtaja, joka vastaa kaikesta Euroopan vähittäiskaupan toiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg], 7 päivänä toukokuuta 2014, s. 160, 16–18 kohdat: ”[...] olemme erittäin pettyneitä Ranskaan, siihen kuinka vaikeaa oli saada asiakkaat tekemään ostoksiaan Amazonilla”.

561

(562)  Amazonin työntekijä totesi, ettei Amazonin Ranskan liiketoimintaa olisi ilman valikoiman kasvuohjelmaa. Katso Amazon Final Transcripts: [Euroopassa tapahtuvan vähittäiskaupan liiketoiminnan varapääjohtaja, joka vastaa kaikesta Euroopassa tapahtuvasta vähittäiskauppatoiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg, Ranskan entinen maajohtaja, Amazon.fr SAS, Clichy, Ranska], 5 päivänä marraskuuta 2014, 918 kohta: 19–22 alakohdat: ”En usko, että sitä olisi.”

562

(563)  Asiantuntijaraportti [Brittiläisen verkkokauppa-alan järjestön Interactive Media in Retail Groupin puheenjohtaja ja perustaja, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta], 6 päivänä kesäkuuta 2014, s. 40, 87 kohta: ”Kuten aikaisemmissakin lanseerauksissa Amazonin työntekijöiden paikallinen toiminta oli ratkaisevassa osassa lanseerattaessa uusiin tuoteryhmiin. Paikalliset työntekijät tunsivat paikallisen maun, ja niiden täytyi luoda ja ylläpitää suhteita myyjiin, työskennellä heidän kanssaan, neuvotella lisenssisopimuksista maan tekijänoikeuden haltijoiden ja tekijänoikeusorganisaatioiden kanssa, määritellä paikallinen hinnoittelu ja monia muita asioita. Amazon hyötyi paikallisesta työvoimasta, jolla oli maakohtaista asiantuntemusta.”

563

(564)  Asiantuntijaraportti [Brittiläisen verkkokauppa-alan järjestön Interactive Media in Retail Groupin puheenjohtaja ja perustaja, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta], 6 päivänä kesäkuuta 2014, s. 40, 87 kohta: ”Amazonin täytyy hankkia tiettyjä tuotteita, kuten mediatuotteita ja digitaalista sisältöä, maakohtaisesti.” ja lausunto [kansainvälisen vähittäiskaupan varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan vähittäiskaupan johtaja, joka vastaa kaikesta Euroopan vähittäiskaupan toiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg], 7 päivänä toukokuuta 2014, s. 35, 22–25 kohdat: ”[...] Euroopassa lait vaihtelevat median tyypin ja tekijänoikeustyypin mukaan. Joten digitaalisuus muuttuu paljon monimutkaisemmaksi – maasta riippuen.”

564

(565)  Lausunto [Baker Foundationin kaupan ja hallinnon professori, Harvard Business School, Yhdysvallat], 18 päivänä elokuuta 2014, [Baker Foundationin kaupan ja hallinnon professori, Harvard Business School, Yhdysvallat] liite 7, s. 11.

565

(566)  Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 11, 5–15 kohdat: ”[...] minusta on paljon järkevämpää käynnistää toiminta Saksassa, jos käytössä on saksalaisia ihmisiä, jotka tuntevat Saksan markkinat, eikä opetella itse kaikkea alusta saakka.”

566

(567)  http://phx.corporate-ir.net/phoenix.zhtml?c=97664&p=irol-newsArticle&ID=233853, 7.6.2017.

567

(568)  Amazon.com Acquires Three Leading Internet Companies http://phx.corporate-ir.net/phoenix.zhtml?c=176060&p=irol-newsArticle&ID=502989.

568

(569)  Amazon Final Transcripts: [Kansainvälisen myynnin varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan kolmannen osapuolen liiketoiminnan (kuten Marketplace) johtaja, LuxOpCo, Luxemburg], 4 päivänä marraskuuta 2014, 802 kohdan 1–6 alakohdat; Amazon Final Transcripts: [Kansainvälisen vähittäiskaupan varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan vähittäiskaupan johtaja, joka vastaa kaikesta Euroopan vähittäiskaupan toiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg], 3 päivänä marraskuuta 2014, 476 kohdan 1–13 alakohdat.

569

(570)  Amazon Final Transcripts: [Kansainvälisen myynnin varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan kolmannen osapuolen liiketoiminnan (kuten Marketplace) johtaja, LuxOpCo, Luxemburg], 4 päivänä marraskuuta 2014, 823 kohdan 1–10 alakohdat: ”[...] suurin osa menestyksistä perustui paikallisesti tekemäämme työhön.”

570

(571)  Yksi Amazonin työntekijä kertoi, että Amazon neuvotteli Saksassa [0–10] vuotta ennen kuin kumppanuus [tavarantoimittajan] kanssa saatiin muodostettua (lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 26, 17–25 kohdat, s. 27, 1 kohta) ja useita vuosia ennen kuin kumppanuus [tavarantoimittajan] kanssa saatiin muodostettua (Amazon Final Transcripts: [Varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 5 päivänä marraskuuta 2014, 981 kohdan 6–10 alakohdat). Ranskassa Amazon haki tavarantoimittajia, kuten [tavarantoimittaja] ja [tavarantoimittaja], jotka suhtautuivat melko kielteisesti tuotteidensa myymiseen Amazonilla. He vaativat [...] ja pysyvän kumppanuuden muodostamiseen kului paljon aikaa (Amazon Final Transcripts: [Euroopan vähittäiskaupan varapääjohtaja, joka vastaa kaikesta Euroopan vähittäiskaupan toiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg, Ranskan entinen maajohtaja, Amazon,fr SAS, Clichy, Ranska], 5 päivänä marraskuuta 2014, 894 kohdan 19–25 alakohdat; 895 kohdan 1–9 alakohdat). Isossa-Britanniassa yksi Amazonin työntekijä kertoi pitkistä ja yksityiskohtaisista neuvotteluista tavarantoimittajien, kuten [tavarantoimittajat], kanssa sopimusten solmimiseksi (Amazon Final Transcripts: [Rahoitusjohtaja, Amazon Instant Video Limited, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta, entinen Amazon.co.uk:n rahoituspäällikkö ja -johtaja, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta], 5 päivänä marraskuuta 2014, 1100 kohdan 16–25 alakohdat, 1101 kohdan 1–3 alakohdat). Lisäksi monet tavarantoimittajat suosivat tuotteissaan kosketukseen ja tuntumaan perustuvaa lähestymistapaa, joka Amazonin kaltaisen välittäjän on vaikea saavuttaa. Tämän rajoituksen näkökulmasta tavarantoimittajat [...] (Amazon Final Transcripts: [Rahoitusjohtaja, Amazon Instant Video Limited, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta, entinen Amazon.co.uk:n rahoituspäällikkö ja -johtaja, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta], 5 päivänä marraskuuta 2014, 1101 kohdan 21–25 alakohdat, 1102 kohdan 1 alakohta).

571

(572)  Amazonin sisäinen asiakirja: Eurooppalainen huolintaverkosto (EFN), s. 1. [...].

572

(573)  Amazon Final Transcripts: [Varapääjohtaja Sales International, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan kolmannen osapuolen liiketoiminnan (kuten Marketplace) johtaja, LuxOpCo, Luxemburg], 4 päivänä marraskuuta 2014, 772 kohdan 8–25 alakohdat: ”Ei, sitä se ei tehnyt. Tuotenimi, eli Amazon, oli selvästi hyvä nimi kirjojen myynnissä, mutta kun rekrytoijani soittivat myyjille muistan, että he kertoivat minulle, että heidän täytyi kertoa olevansa kuin eBay, jotta myyjät ymmärtäisivät, että me tarjoamme oikeastaan verkkokaupan markkinapaikkaa, ja selittää ja kertoa heille, mitä tuoteryhmiä he voisivat myydä kauttamme.”

573

(574)  Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 123, 2–25 kohdat, s. 124, 2–9 kohdat.

574

(575)  Amazon Final Transcripts: [Kansainvälisen myynnin varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan kolmannen osapuolen liiketoiminnan (kuten Marketplace) johtaja, LuxOpCo, Luxemburg] 4 päivänä marraskuuta 2014, 771 kohdan 14–25 alakohdat, 776 kohdan 11–15 ja 24–25 alakohdat, 777 kohdan 1–25 alakohdat, 778 kohdan 4–9 alakohdat, 779 kohdan 12–21 alakohdat: jossa kuvataan rekrytoijien työtä potentiaalisten myyjien kanssa ratkaisevan tärkeäksi, koska rekrytoijat tekivät todellisuudessa suurimman osan työstä myyjien puolesta lanseerausten tukemisessa ja uusien tuotteiden lisäämisessä sivustolle.

575

(576)  Amazon Final Transcripts: [Kansainvälisen myynnin varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan kolmannen osapuolen liiketoiminnan (kuten Marketplace) johtaja, LuxOpCo, Luxemburg] 4 päivänä marraskuuta 2014, 780 kohdan 5–25 alakohdat, 781 kohdan 1–24 alakohdat. Ks. myös Amazon Final Transcripts: [Kansainvälisen myynnin varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan kolmannen osapuolen liiketoiminnan (kuten Marketplace) johtaja, LuxOpCo, Luxemburg] 4 päivänä marraskuuta 2014, 827 kohdan 18–23 alakohdat: ”[...] Luxemburgin tiimillä, joka vastasi sähköisestä asiakassuhteesta, oli erittäin suuri rooli toiminnan kehittämisessä. Joko lisäämällä työkaluja, kuten sanoin he rakensivat paljon työkaluja prosessin aikana, tai työskentelivät kehittämisestä vastaavien teknologiatiimien kanssa.”

576

(577)  Amazon Final Transcripts: [Kansainvälisen myynnin varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan kolmannen osapuolen liiketoiminnan (kuten Marketplace) johtaja, LuxOpCo, Luxemburg] 4 päivänä marraskuuta 2014, 829 kohdan 24–25 alakohdat, 830 kohdan 1–12 alakohdat.

577

(578)  Amazon Final Transcripts: [Kansainvälisen myynnin varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan kolmannen osapuolen liiketoiminnan (kuten Marketplace) johtaja, LuxOpCo, Luxemburg] 4 päivänä marraskuuta 2014, 782 kohdan 3–17 alakohdat.

578

(579)  Amazonin sisäinen asiakirja: 3-vuotinen suunnitelma: Kansainväliset kauppiaspalvelut, heinäkuu 2009, s. 28.

579

(580)  Amazon Final Transcripts: [Kansainvälisen myynnin varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan kolmannen osapuolen liiketoiminnan (kuten Marketplace) johtaja, LuxOpCo, Luxemburg] 4 päivänä marraskuuta 2014, 803 kohdan 11–25 alakohdat: ”[...] uusissa maissa kuten Espanjassa ja Italiassa [...] Meillä on yhä kesken tämä prosessi, jossa myyjiä pyydetään mukaan ja rakennetaan ekosysteemejä.”

580

(581)  Amazonin sisäinen asiakirja: 3-vuotinen suunnitelma: Kansainväliset kauppiaspalvelut, heinäkuu 2009, s. 29.

581

(582)  Amazonin sisäinen asiakirja: 3-vuotinen suunnitelma: Kansainväliset kauppiaspalvelut, heinäkuu 2009, s. 2.

582

(583)  Amazon Final Transcripts: [Kansainvälisen myynnin varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan kolmannen osapuolen liiketoiminnan (kuten Marketplace) johtaja, LuxOpCo, Luxemburg] 4 päivänä marraskuuta 2014, 803 kohdan 24–25 alakohdat.

583

(584)  Ks. johdanto-osan 168 kappale ja Amazonin huomautukset 29 päivänä toukokuuta 2017, vuoden 2010 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti, s. 24–25.

584

(585)  Amazon Final Transcripts: [Kansainvälisen myynnin varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan kolmannen osapuolen liiketoiminnan (kuten Marketplace) johtaja, LuxOpCo, Luxemburg] 4 päivänä marraskuuta 2014, 808 kohdan 1–13 alakohdat: ”Selvästikin olimme oppineet, että Yhdysvalloissa halvat hinnat ovat erittäin tärkeitä. Tämä on hyvin selvää. Samaan aikaan se, miten toteutamme halpoja hintoja Saksassa tai Isossa-Britanniassa on hyvin erilaista, koska tietenkin sivustomme kilpailukykyä Isossa-Britanniassa määrittävät paikalliset vähittäismyyjämme ja paikallinen kilpailu. Joten mitä olemme oppineet Yhdysvalloissa, miten halvat hinnat vaikuttaisivat, voi ehkä toimia tai sitten ei. Mutta siinä suhteessa, kuinka me toteutamme sen todellisuudessa ja kuinka me käsittelemme vähittäiskauppatoiminnan paikallista ominaisluonnetta, luulen, että siinä meidän täytyy toimia paikallisesti.”

585

(586)  Lausunto [vanhempi varapääjohtaja, vähittäiskaupan tuotehallinta, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 18 päivänä syyskuuta 2014, s. 41, 9–10 kohdat. Ks. myös Amazon Final Transcripts: [Euroopan vähittäiskaupan varapääjohtaja, joka vastaa kaikesta Euroopan vähittäiskaupan toiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg, Ranskan entinen maajohtaja, Amazon,fr SAS, Clichy, Ranska], 5 päivänä marraskuuta 2014, 909 kohdan 22–25 alakohdat; 910 kohdan 1–2: ”Hinnoittelu on joka suhteessa paikallista. Hinnoittelun lähtökohtana Amazonilla on halumme tarjota asiakkaille parasta vastinetta rahoille kyseisessä toimintamaassa, ja jotta voisimme tarjota asiakkaille parasta vastinetta rahoille kyseisessä toimintamaassa, kilpailijan hinnat täytyy pääasiallisesti peitota, ja kilpailijat ovat paikallisia.”

586

(587)  Amazonin oikeudenkäynnin jälkeinen kirjelmä, s. 31, 79 kohta.

587

(588)  Komission, Amazonin ja Luxemburgin kokouksen korjattu pöytäkirja, 26 päivänä toukokuuta 2016, s. 3.

588

(589)  Amazonin sisäinen asiakirja: EU:n toimintatapa ja -menettelyopas (EU Policies and Procedures Manual), 1. päivästä toukokuuta 2006, s. 5.

589

(590)  Amazonin sisäinen asiakirja: EU:n toimintatapa ja -menettelyopas (EU Policies and Procedures Manual), 1. päivästä toukokuuta 2006, s. 5.

590

(591)  Amazonin huomautus 14 päivänä maaliskuuta 2017, joka on päivätty 4 päivänä huhtikuuta 2017.

591

(592)  Amazon Final Transcripts: [Kansainvälisen myynnin varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan kolmannen osapuolen liiketoiminnan (kuten Marketplace) johtaja, LuxOpCo, Luxemburg] 4 päivänä marraskuuta 2014, 831 kohdan 5–10 alakohdat.

592

(593)  Amazon Final Transcripts: [Varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 5. marraskuuta 2014, 984 kohta: 5–25 alakohdat.

593

(594)  Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 50, 6–13 kohdat.

594

(595)  Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 52, 8–15 kohdat.

595

(596)  Amazon Final Transcripts: [Euroopan vähittäiskaupan varapääjohtaja, joka vastaa kaikesta Euroopan vähittäiskaupan toiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg, Ranskan entinen maajohtaja, Amazon,fr SAS, Clichy, Ranska], 5 päivänä marraskuuta 2014, 939 kohdan 23–25 alakohdat; 940 kohdan 1–2 alakohdat.

596

(597)  Amazon Final Transcripts: [Rahoitusjohtaja, Amazon Instant Video Limited, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta, entinen Amazon.co.uk:n rahoituspäällikkö ja -johtaja, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta], 5 päivänä marraskuuta 2014, 1104 kohdan 6–25 alakohdat, 1105 kohdan 1–2 alakohdat.

597

(598)  Amazonin sisäinen asiakirja: Amazonin Kuka asiakkaamme on – saksalaiset asiakkaat -raportti, toukokuu 2016, s. 6. Ks. myös lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 49, 18–25 kohdat: Amazonin saksalaisille asiakkaille se, että ”Amazon toimii”, ts. toimittaa tuotteet, on tärkeämpää kuin hinta, toisin kuin Yhdysvalloissa, jossa hinta on tärkein tekijä: ”Jos kysyt saksalaiselta asiakkaalta tänään, miksi pidät Amazonista, hän sanoisi, koska se toimii, ja voit löytää useita tutkimuksia, jotka osoittavat juuri saman, ja hinta olisi parhaimmillaan tekijöistä kolmanneksi, toiseksi, kolmanneksi tärkein, tuoteryhmästä riippuen. Kun taas Yhdysvalloissa ihmiset sanoisivat, että Amazonin hinnat ovat mahtavat, eikö niin?” ja lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 151, 10–14 kohdat: Amazonin mainos Saksassa ei koskaan keskittyisi hintaan, koska hinta ei ole siellä niin tärkeä tekijä: ”Tuohon aikaan saatoimme esittää Yhdysvalloissa hintaan perustuvan mainoksen, Amazonin houkutteleviin hintoihin. Kun taas samanlainen mainos Saksassa olisi merkityksetön, koska suurimman tuoteryhmämme hinnat eivät olisi olleet houkuttelevat [...]”

598

(599)  Amazonin sisäinen asiakirja: Amazonin Kuka asiakkaamme on – ranskalaiset asiakkaat -raportti, kesäkuu 2016, s. 5–6.

599

(600)  Amazon Final Transcripts [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 5 päivänä marraskuuta 2014, 1046 kohdan 1–6: ”Joten minun – osana tiimini työnkuvaa on varmistaa, että asiakas löytää sivustolta itselleen olennaisen sisällön. Se tarkoittaa, että lisäämme sivustolle kuvia ja tuotekuvauksia. Otamme huomioon asiakaspalautteen ja – jotka ovat näkyviä muutoksia verkkosivustolla.”

600

(601)  Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 34, 12–23 kohdat: ”Kun lakiteksti käännetään Googlella, se täytyy jälkikäsitellä ihmisen toimesta, ja me teemme juuri samoin verkkosivustollamme, jonka asiakkaamme näkee. Esittämisen johdonmukaisuus on erittäin tärkeää kaupassani, koska sivujen täytyy näyttää samoilta. Mitä tulee kieleen, koska väriä ei voi kutsua väriksi tällä sivulla ja joksikin toiseksi toisella sivulla, tarvitsemme työntekijöitä, jotka varmistavat käyttämämme saksankielisen sanaston johdonmukaisuuden, muutoin asiakas on täysin hukassa.”

601

(602)  Amazon Final Transcripts [verkkokauppa-alustan varapääjohtaja] 24 päivänä lokakuuta 2014, 215 kohdan 8–23 alakohdat: [...].

602

(603)  Amazon Final Transcripts: [Kansainvälisen vähittäiskaupan varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan vähittäiskaupan johtaja, joka vastaa kaikesta Euroopassa tapahtuvasta vähittäiskaupan toiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg], 3 päivänä marraskuuta 2014, 493 kohta: 8–25 alakohdat, 494 kohdan 1–5 alakohdat: [...].

603

(604)  Amazon Final Transcripts: [Kansainvälisen vähittäiskaupan varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen Euroopan vähittäiskaupan johtaja, joka vastaa kaikesta Euroopan vähittäiskaupan toiminnasta, LuxOpCo, Luxemburg], 3 päivänä marraskuuta 2014, 503 kohdan 24–25 alakohdat, 504 kohdan 1–25 alakohdat: [...].

604

(605)  Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 35, 5–18 kohdat: [...].

605

(606)  Amazon Final Transcripts: [Varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 5 päivänä marraskuuta 2014, 976 kohdan 6–17 alakohdat: ”Ja tietyssä määrin, voit kuulla, että käytimme foneettisesti yhdysvaltalaista tapaa ääntää tuotenimen, joten me emme sano Amazon.de vaan sanomme Amazon.de, koska emme halunneet, että saksalaiset asiakkaat pitäisivät sitä yhdysvaltalaisena kauppana. Se on saksalainen kauppa, jonka ihmiset ovat saksalaisia ja tuotteet peräisin Saksasta ja josta saa saksalaista asiakaspalvelua. Kaikki on Saksasta tuttua. Asiakkaat löytävät kaikki tuotteet, jotka ovat heille tärkeitä Saksassa, ja ne eroavat erittäin paljon niistä, jotka ovat tärkeitä Ranskassa, Isossa-Britanniassa tai Yhdysvalloissa.”

606

(607)  Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 49, 7–18 kohdat.

607

(608)  Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13 päivänä kesäkuuta 2014, s. 148, 16–20 kohdat.

608

(609)  Amazonin oikeudenkäynnin jälkeinen kirjelmä, s. 31, 80 kohta. Ks. myös lausunto [vanhempi varapääjohtaja, vähittäiskaupan tuotehallinta, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, entinen varapääjohtaja/toimitusjohtaja, maailmanlaajuiset toiminnot, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 15 päivänä heinäkuuta 2014, s. 25, 18–23 kohdat: ”Koska verkostot ovat erilaisia, tarvitset toimitusketjusta vastaavia työntekijöitä, jotka ymmärtävät yksittäisiä verkostoja. Toimitusketjusta vastaavia työntekijöitä Yhdysvalloissa Yhdysvaltojen verkostoa varten; toimitusketjusta vastaavia työntekijöitä, jotka ymmärtävät Euroopan verkostoa; toimitusketjusta vastaavia työntekijöitä, jotka ymmärtävät Aasian verkostoa.”

609

(610)  Amazon Final Transcripts [vanhempi varapääjohtaja, vähittäiskaupan tuotehallinta, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 4 päivänä marraskuuta 2014, 588 kohdan 11–20 alakohdat: ”Kyllä. Koska silloin ei ollut, eikä nytkään vielä ole, eurooppalaista kuljetusyhtiötä, meidän täytyi työskennellä Royal Mailin kanssa Isossa-Britanniassa, Deutsche Postin kanssa Saksassa ja LaPosten kanssa Ranskassa. Tuohon aikaan meidän täytyi työskennellä Royal Mailin, Deutsche Postin tai LaPosten kanssa. Vaihtoehtoja ei juurikaan ollut. Jotkin pienet kuriiriyritykset olivat alkaneet kasvaa, mutta meidän täytyi neuvotella palvelun laadusta, tukityypeistä ja toimitustyypeistä näiden kolmen suuren toimijan kanssa näissä kolmessa maassa.”

610

(611)  Lausunto [toimialajohtaja, tuotteiden hallinta ja vähittäismyynti, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, aikaisempi toimitusjohtaja/pääjohtaja, maailmanlaajuiset toiminnot, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 15. heinäkuuta 2014, s. 37, 2–7 kohta, s. 55, 22–25 kohta, s. 126, 24–25 kohta, s. 127, 1–8 kohta: ”Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Saksassa toteutetun fyysisen prosessin suunnittelijana toimi pääasiallisesti saksalainen työryhmä. Ja kyseinen prosessi oli täysin erilainen kuin se, joka perustui Crisplantin malliin.”

611

(612)  Lausunto [vanhempi varapääjohtaja, tuotteiden hallinta ja vähittäismyynti, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, aikaisempi toimitusjohtaja/varapääjohtaja, maailmanlaajuiset toiminnot, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 15. heinäkuuta 2014, s. 56, 13–15 kohta: ”Joten ne olivat – ne kaksi olivat hyvin erilaisia, vaikka molemmissa keskuksissa fyysiset prosessit olivat samoja.”

612

(613)  Lausunto [vanhempi varapääjohtaja, tuotteiden hallinta ja vähittäismyynti, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, aikaisempi toimitusjohtaja/varapääjohtaja, maailmanlaajuiset toiminnot, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 15. heinäkuuta 2014, s. 54, 20–23 kohta.

613

(614)  Lausunto [vanhempi varapääjohtaja, tuotteiden hallinta ja vähittäismyynti, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, aikaisempi toimitusjohtaja/varapääjohtaja, maailmanlaajuiset toiminnot, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 15. heinäkuuta 2014, s. 58, 9–12 kohta.

614

(615)  Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13. kesäkuuta 2014, s. 64, 25 kohta, s. 65, 2–10 kohta: ”En siis päättänyt seinien väriä tai toiminnoissa käytettäviä laitteita. Osuuteni oli kertoa kaikkein tärkeimmästä syöttötiedosta, eli siitä, kuinka paljon tuotteita suunnittelimme myyvämme. Tieto määrittelee toimintojen koon ja käytettävät välineet, ja tämän jälkeen toiminnoissa tehdään rakennuksen pohjapiirrokset sekä päätetään, milloin ja mihin se rakennetaan, joten minä en valinnut maata. En rakenna rakennusta, mutta kerron heille, että aion myydä pesukoneita, minkä hyllytarpeet eroavat huomattavasti esimerkiksi kirjojen myymisestä.”

615

(616)  Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13. kesäkuuta 2014, s. 110, 22–25 kohta, s. 111, 2–9 kohta: ”[...] Toimitin ennusteita, jotka perustuivat siihen, minkälaista valikoiman kasvua ja lisäyksiä valikoimaan odotin, ja sitten he määrittelivät, kuinka monta neliömetriä, [...]” s. 176, 19–25 kohta, s. 177, 2–4 kohta, s. 178, 2–7 kohta: ”[...] Ohjaukseni on suurimmillaan sitä, että sanon meidän aikovan myydä pesukoneita tai kirjoja, ja sen jälkeen kaikessa noudatetaan sen asettamaa linjaa, ja kustannusten ja marginaalien laskeminen määrittyy suuressa määrin tämän tiedon perusteella.”

616

(617)  Saksassa Amazon.de pyysi vähittäismyyntitiimiään kehittämään toimittajien kanssa tehokkaimman tavan lähettää ja vastaanottaa tavaroita. Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13. kesäkuuta 2014, s. 166, 2–5 kohta, s. 137, 16–23 kohta: ”Joten tämä on tiimi, jonka minä esimerkiksi lähetin saapuviin tehdäkseni heidän elämästään helpompaa, koska tunnen toimittajan ja voin muuttaa hänen toimintatapojaan [...]” ja ”Nämä olisivat siis ihmisiä minun, minun vähittäismyyntitiimistäni, jotka olisivat satamassa rakentamassa saapuvien lähetysten vastaanottoa, eikö niin? Eli kun tehdään sopimuksia haluttujen toimittajien kanssa, niitä halutaan myös opettaa toimittamaan tavarat siten, että huolintayrityksemme pystyy käsittelemään tuotteen tehokkaasti.”

617

(618)  Amazon Final Transcripts: [Rahoitusjohtaja, Amazon Instant Video Limited, Yhdistynyt kuningaskunta, aikaisempi rahoituspäällikkö ja -johtaja Amazon.co.uk, Lontoo Yhdistynyt kuningaskunta], 5. marraskuuta 2014, 1108 kohdan 25 alakohta, 1109 kohdan 1–19 alakohta.

618

(619)  Lausunto [varapääjohtaja ja maajohtaja Saksa, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Saksa], 13. kesäkuuta 2014, s. 88, 13–25 kohta, s. 89, 2–13 kohta: ”Se on vain pieni osa innovaatiota. Ei, innovaatiossa ei aina ole kyse Kindlen keksimisestä. Innovaatiossa on kyse siitä, että jokin prosessi saadaan toimivaksi jonkin olemassa olevan asiakaskäyttäytymisen näkökulmasta.”

619

(620)  Amazonin 8. helmikuuta 2017 toimittamat tiedot, s. 2, koskien LuxOpCon rahoitusta ja sen käyttötarkoituksia ja johdanto-osan 183 kappale.

620

(621)  Siinä määrin, missä nämä toiminnot on ulkoistettu EU:ssa toimiville tytäryhtiöille, tytäryhtiöille maksettiin korvaus kustannusvoittolisäperusteisesti, mikä tarkoittaa, että LuxOpCo on kattanut tehokkaasti näihin toimintoihin liittyvät kustannukset.

621

(622)  Jopa [400–500] miljoonaa euroa vuonna 2013.

622

(623)  Ks. johdanto-osan 343 kappale.

623

(624)  Ks. taulukko 6.

624

(625)  Ks. taulukko 5: Kuljetuskustannusten veloittaminen ja Prime-tilaukset. Vaikka Prime-ohjelmassa tarjotaan ilmaisten lähetysten lisäksi laaja valikoima muita palveluita, Prime-tilausten 100-prosenttisten tuottojen katsottiin varovasti arvioiden vastaavan ainoastaan kuljetuskustannuksia, kun pyrittiin tunnistamaan kustannusluokkia, jotka hyödyttävät aineettomia hyödykkeitä.

625

(626)  Ks. johdanto-osan 339 kappale.

626

(627)  Ks. johdanto-osan 205–206 kappaleet.

627

(628)  Ks. johdanto-osan 428 kappale, taulukko 3 ja taulukko 6. OECD:n vuosien 1995 ja 2010 siirtohinnoittelua koskevien toimintaohjeiden 6.36–6.39 kohdissa viitataan tilanteisiin, joissa yritys, joka ei omista tavaramerkkejä tai kauppanimiä, suorittaa markkinointitoimia. Näissä tilanteissa yrityksen kyky jakaa markkinointitoimista aiheutuvia tulevia hyötyjä riippuu sen tavaramerkkejä tai kauppanimiä koskevien oikeuksien sisällöstä. Tältä kannalta mainos- ja myynninedistämiskustannukset voivat olla merkittävässä osassa tavaramerkin arvon säilyttämisessä. Seuraava kuvaava esimerkki on peräisin 6.36 kohdasta: ”Mikäli jakelija vastaa todellisuudessa markkinointitoimiensa kustannuksista (ts. käytössä ei ole järjestelyä, jolla omistaja korvaa kustannukset), ongelmana on, missä määrin jakelija pystyy jakamaan näistä toimista syntyvät mahdolliset hyödyt. Yleisesti ottaen toisistaan riippumattomien osapuolten välisissä liiketoimissa sen osapuolen, joka ei ole markkinoitavan aineettoman hyödykkeen laillinen omistaja, mahdollisuudet hyötyä markkinointitoimista tulevaisuudessa riippuvat pääasiallisesti kyseisen osapuolen oikeuksien sisällöstä. Jakelijalla voi esimerkiksi olla mahdollisuus saada hyötyä sijoituksistaan tavaramerkin arvon kehittämiseen liikevaihtonsa tai markkinaosuutensa kautta, jos sillä on pitkäaikainen yksinmyyntioikeussopimus tuotteesta, jonka tavaramerkistä on kyse. Tällaisissa tapauksissa jakelijan osuus hyödystä tulisi määritellä sen perusteella, mitä riippumaton jakelija hyötyisi vastaavissa olosuhteissa. Joissakin tapauksissa jakelija voi vastata erityisen suurista markkinointikustannuksista, jotka voivat ylittää määrän, joka vastaavat oikeudet saaneelle riippumattomalle jakelijalle saattaisi syntyä omien jakelutoimiensa hyödyttämiseksi tehdystä markkinoinnista. Tällaisessa tapauksessa riippumaton jakelija voi saada lisätuloja tavaramerkin omistajalta esimerkiksi alennuksena tuotteen hankintahinnasta tai rojaltimaksuista.” Ks. myös OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeiden VI luvun liite: Aineettomia hyödykkeitä koskevat esimerkit, esimerkki 10.

628

(629)  Kuten johdanto-osan 433 kappaleessa on selitetty, LuxSCS:n ainoat merkittävät tulot muodostuvat LuxOpCon maksamista rojaltimaksuista.

629

(630)  Amazonin huomautukset 29. toukokuuta 2017, vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti, s. 29.

630

(631)  Lisenssisopimus, 7 kohta (Ei takuita).

631

(632)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 14. Kuten vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevassa jälkiraportissa (s. 23) on selitetty: ”Euroopan liiketoiminnassa tärkeä osatekijä oli varaston tehokas hallinta, sillä varasto muodostui miljoonista yksittäisistä tuotteista, jotka ostettiin myyjinä toimivilta kolmansilta osapuolilta jälleenmyyntiä varten”.

632

(633)  Kuten OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 9.12 kohdassa on selitetty: ”[...], veroviranomaisilla on oikeus kyseenalaistaa oletettu riskien kohdentaminen asiaan liittyvien yritysten välillä, jos se ei ole liiketoimen taloudellisen merkittävyyden kanssa yhdenmukainen. Tämän vuoksi tutkittaessa asiaan liittyvien yritysten välistä riskien kohdentamista ja sen seurauksia siirtohinnoittelulle, tärkeää on arvioida sekä sopimusehtoja että seuraavia lisäkysymyksiä:

633

| — | Onko asiaan liittyvien yritysten toiminta ollut sopimukseen perustuvan riskien jakamisen mukaista [...] |
| --- | --- |

—

Onko asiaan liittyvien yritysten toiminta ollut sopimukseen perustuvan riskien jakamisen mukaista [...]

| — | Onko tarkastellun liiketoimen riskien jakaminen tehty markkinaehtoisesti ([.,]) ja |
| --- | --- |

—

Onko tarkastellun liiketoimen riskien jakaminen tehty markkinaehtoisesti ([.,]) ja

| — | Mitä seurauksia riskien jakamisesta on ([...]).” |
| --- | --- |

—

Mitä seurauksia riskien jakamisesta on ([...]).”

(634)  Kustannustenjakosopimus, voimaantulopäivä 5. tammikuuta 2009, 2.3 kohta ja näyttö B (Toiminnot ja riskit).

634

(635)  Ks. taulukko 4, joka sisältää yksityiskohtaisen katsauksen arvonmuutoksista ja varauksista, jotka on muodostettu LuxOpCon nykyisistä varoista.

635

(636)  Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti, s. 29.

636

jälkiraportti

(637)  OECD:n vuoden 1995, 2010 ja 2017 siirtohinnoitteluohjeet, 7.14 kohta.

637

(638)  Katso alaviite 272.

638

(639)  Se, onko korvauksen taustalla tällaisten palveluiden tarjoaminen yhdestä konserniin liittyvästä yrityksestä toiseen, riippuu asiaan liittyvien tietojen ja olosuhteiden analyysista ja erityisesti siitä, muodostuuko kyseisistä konsernin sisäisistä riskienhallintapalveluista itsessään hyötyä (tai odotettua hyötyä) LuxOpColle. Ks. OECD:n vuoden 1995, 2010 ja 2017 siirtohinnoitteluohjeet, 7.29 kohta.

639

(640)  Amazonin 27 päivänä helmikuuta 2017 päivätty huomautus, s. 12.

640

(641)  Amazonin 27 päivänä helmikuuta 2017 päivätty huomautus, s. 13.

641

(642)  Amazonin 27 päivänä helmikuuta 2017 päivätty huomautus, liite 32–9.

642

(643)  Amazonin 27 päivänä helmikuuta 2017 päivätty huomautus, s. 13.

643

(644)  Kuten johdanto-osan 163 kappaleessa on selitetty.

644

(645)  Amazon ei kuitenkaan maininnut näitä riskejä merkittävinä uhkina toimittamissaan 27 päivänä helmikuuta 2017 päivätyissä huomautuksissa.

645

(646)  Lisenssisopimus, 9.2 kohta (Rikkomusten ehkäiseminen).

646

(647)  Kustannustenjakosopimus, 9.12 kohta (Rikkomusten ehkäiseminen).

647

(648)  Ks. vuoden 2010 OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 2.2 kohta. ”[s]iirtohinnoittelumenetelmän valinnassa pyritään aina löytämään käsiteltävään tapaukseen sopivin menetelmä.” Ks. myös OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 1.42 kohta.

648

(649)  Ks. myös OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 3.49 ja 3.50 kohta. Suositusta perinteisten liiketoimimenetelmien käytöstä on säilytetty myös OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 2.3 kohdassa.

649

(650)  Amazonin 4 päivänä toukokuuta 2015 päivätty huomautus, s. 3–4 ja Amazonin 31 päivänä heinäkuuta 2015 päivätty huomautus, s. 2–3.

650

(651)  Ks. OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeet, I luku, C jakso, ja OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeet, I luku, D.1.2 jakso. OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 1.17 kohdassa annetaan seuraavia ohjeita asiaa koskien: ”Kuten edellä on todettu, näissä vertailuissa tulisi ottaa huomioon vertailtujen liiketoimien tai yritysten olennaiset erot. Jotta voidaan määrittää tosiasiallinen vertailukelpoisuus ja tehdä soveltuvia mukautuksia markkinaehtoisten olosuhteiden (tai niiden vaihteluvälin) luomiseksi, on välttämätöntä verrata liiketoimien tai yritysten niitä ominaisuuksia, jotka voivat vaikuttaa markkinaehtoisten kauppojen ehtoihin. Tärkeitä ominaisuuksia voivat olla siirretyn omaisuuden tai palveluiden ominaispiirteet, osapuolten suorittamat toiminnot (ottaen huomioon käytetyt varat ja otetut riskit), sopimusehdot, osapuolten taloudelliset olosuhteet ja osapuolten harjoittamat liiketoimintastrategiat. [...]”. Näihin ominaisuuksiin viitataan usein viitenä vertailutekijänä. Ks. myös OECD:n vuoden 2010 ja vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeiden 1.36 kohta.

651

(652)  Ks. 2.1.2.3 jakso.

652

(653)  OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeet, 1.19 kohta: ”Ominaisuuksiin, joiden tarkastelu voi olla tärkeää, sisältyy seuraavaa: [...] aineetonta omaisuutta käsiteltäessä liiketoimen muoto (esim. lisensointi tai myynti), omaisuuden tyyppi (esim. patentti, tavaramerkki tai taitotieto), suojaamisen kesto ja aste sekä omaisuuden käytön odotetut hyödyt.”

653

(654)  Ks. johdanto-osan kappale 220, jossa kuvataan Amazonin selitys siitä, miksi M.com-sopimuksilla lisensoitu henkinen omaisuus eroaa aineettomista hyödykkeistä, jotka on lisensoitu lisenssisopimuksella. Ks. myös johdanto-osan kappale 223, jossa on kuvattu [A]-sopimuksen sisältö. Kuten Amazonin 31 päivänä heinäkuuta 2015 päivätyssä huomautuksessa on selitetty: ”Asiakastietoja ei koskaan luovuteta kolmansille osapuolille. Lisäksi kolmansille osapuolille myönnetty Amazonin tavaramerkkien ja Amazonin logon lisenssinalainen käyttö Euroopassa rajoittuu markkinointi- ja muuhun vastaavaan materiaaliin, jonka LuxOpCo on hyväksynyt etukäteen. Nämä rajoitetut lisenssit voidaan peruuttaa, niistä ei peritä rojalteja eikä niitä voi siirtää tai luovuttaa.”

654

(655)  Sama pätee myös [G]-sopimukseen, kun taas muihin sopimuksiin viitataan [...] -sopimuksena [H]:n ja [B]:n tapauksessa ja [...] [I]:n tapauksessa.

655

(656)  Kuten johdanto-osan kappaleessa 309 on selitetty, Luxemburg tuli samaan päätelmään siitä, että näitä sopimuksia, mukaan lukien [A]-sopimusta, ei voida käyttää markkinahintavertailuanalyysissa, sillä sopimuksessa on kyse liiketoimintamallista, joka eroaa LuxSCS:n ja LuxOpCon välisestä liiketoimintamallista.

656

(657)  Ks. johdanto-osan 253 kappale.

657

(658)  Ks. OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 1.15 kohta ja OECD:n vuoden 2010 ja 2017 siirtohinnoitteluohjeiden 1.33 kohta.

658

(659)  Amazonin 29 päivänä toukokuuta 2017 päivätty huomautus, s. 5.

659

(660)  Amazon Final Transcripts: [Varapääjohtaja, teknologia – ohjelmistokehitys, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, Kindlen entinen varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], todistus oikeudessa 18 päivänä marraskuuta 2014, 35413540 kohdan 24–25 alakohta, 3541 kohdan 1–25 alakohta, 3542 kohdan 1–25: ”Kysymys: [...] Olettaen että nämä sopimukset sisälsivät palveluja ja teknologiaa, miten Amazon hinnoitteli ne? V: No, me hinnoittelimme nämä sopimukset siten, että niitä tarkasteltiin kokonaisvaltaisena nippuna [...].”

660

(661)  Kuten johdanto-osan 210 kappaleessa on selitetty, tämä oli myös Yhdysvaltojen verotuomioistuimen hyväksymä tapa.

661

(662)  Ks. johdanto-osan 144 kappale.

662

(663)  Amazonin lopullinen todistus oikeudessa 18 päivänä marraskuuta 2014, [Varapääjohtaja, teknologia – ohjelmistokehitys, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat, Kindlen entinen varapääjohtaja, Amazon Corporate LLC, Yhdysvallat], 3549 kohdan 9 alakohta – 3550 kohdan 1 alakohta, 3549 kohdan 10–25, 3550 kohdan 1–10 alakohdat: ”Määrä vaikutti sopimuksen hinnoitteluun melko merkittävästi. Voitte tarkastella – voitte käydä läpi erilaiset M.com-sopimukset niin huomaatte, että suuremmilla, kuten [C]- ja [A]-sopimuksilla on alhaisempi komissiotaso kuin pienemmillä, kuten [D]-, [E]- ja [F]-sopimuksilla, ja tämä oli totuus siitä, mitä markkinavoimat vaativat, [...] Ja kaikkien markkinasegmentin toimijoiden vallitseva odotus oli, että mitä isompi myynti, sitä alhaisempi komissiotaso, esimerkiksi [A]:n 3. muutoksessa siirryimme yksittäisestä komissiorakenteesta tasoperusteiseen rakenteeseen, koska [A] huomasi, että heidän myyntinsä veti hyvin ja he ennustivat, että he saavat hyvän tuloksen sopimuksen jäljellä olevan ajan kuluessa, eivätkä he halunneet kuluttaa siihen paljoa, koska he eivät pitäneet sitä kilpailukykyisenä vaihtoehtoihin verrattuna. Ja sama on nähtävissä myös [C]-sopimuksessa [...].”

663

(664)  Amazonin 5 päivänä maaliskuuta 2015 päivätty huomautus, 129 kohta, s. 41.

664

(665)  Ks. johdanto-osan 322 kappale. Kuten OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 1.53 kohdassa on selitetty: ”Se, että tappiota tekevä yritys on liikesuhteessa samaan monikansalliseen yritykseen kuuluvien kannattavien jäsenten kanssa, voi osoittaa veronmaksajille tai veroviranomaisille, että siirtohinnoittelua tulisi tutkia. Tappiollisesti toimiva yritys ei välttämättä saa monikansalliselta yritysryhmittymältä, jonka osa se on, riittävää korvausta sen toimista saatavista hyödyistä”. Ks. myös OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 1.71 kohta ja OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeiden 1.130 kohta.

665

(666)  Ks. johdanto-osan 153 kappale.

666

(667)  Amazonin 29 päivänä toukokuuta 2017 päivätty huomautus.

667

(668)  Ks. johdanto-osan 210 kappale.

668

(669)  Kuten johdanto-osan 210 kappaleessa on selitetty, Yhdysvaltain verotuomioistuin myönsi, että Amazon tarjosi [A]-sopimuksella [A]:lle useita oheispalveluita, jotka eivät liittyneet aineettomiin hyödykkeisiin.

669

(670)  Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti on väärässä väittäessään, että ”aineettomien hyödykkeiden lisenssi LuxSCS:ltä LuxOpColle [...] sisältää sitoumuksen, jonka mukaan LuxSCS ylläpitää, päivittää ja parantaa kyseisiä aineettomia hyödykkeitä tekemällä jatkuvia sijoituksia kustannustenjakosopimuksen mukaisesti.” Kuten 2.1.2.3 jaksossa on selitetty, LuxOpCo ottaa tämän ”sitoumuksen” hoidettavakseen, koska sille oli myönnetty peruuttamaton ja yksinoikeudellinen lisenssi kehittää, parantaa ja hyödyntää LuxSCS:n hallussaan pitämiä aineettomia hyödykkeitä.

670

(671)  Ks. johdanto-osan 529 kappale.

671

(672)  Ks. johdanto-osan 153 kappale.

672

(673)  Ks. johdanto-osan 256 kappale.

673

(674)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 31.

674

(675)  Ks. myös vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti, s. 19: ”TNMM, kuten mikä tahansa yksipuolinen menetelmä, antaa yleensä matemaattisesti samanlaisen lopputuloksen kuin jäännösvoitonjakamismenetelmä sille osapuolelle, jonka osallistuminen ei ole ainutlaatuista ja arvokasta, sillä korvaus voidaan kohdistaa vain rutiininomaisiin toimintoihin, eikä kyseiselle osapuolelle voida määrittää osuutta jäännösvoitosta. TNMM on tällaisten tapausten olosuhteissa soveltuvin menetelmä jälkikäteen tapahtuvaan rojaltiliiketoimen lopputuloksen analyysiin, sillä muut käytettävissä olevat menetelmät eivät tarjoa luotettavampaa perustaa liiketoimen testaamiseen”.

675

(676)  Kuten johdanto-osan 301 kappaleessa on selitetty, Luxemburg selvitti menettelyn aloittamiseen koskevaan päätökseen liittyvissä huomautuksissaan, että kiistanalaisessa veropäätöksessä vahvistetaan TNMM:ään perustuva siirtohinnoittelujärjestely. Luxemburgin verohallinnon mukaan TNMM:n hyväksymisessä sopivaksi siirtohinnoittelumenetelmäksi otettiin huomioon tässä tapauksessa siirtohinnoitteluraporttiin sisältyvä toiminta-analyysi.

676

(677)  Testattava osapuoli on valittava vain käytettäessä kustannusvoittolisä-, jälleenmyyntihinta- tai liiketoiminettomarginaalimenetelmää. Ks. OECD:n vuoden 2010 ja 2017 siirtohinnoitteluohjeiden 3.18 kohta. Tämä vaatimus on esitetty myös OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 2.38, 3.26 ja 3.43 kohdissa.

677

(678)  Ks. myös OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 2.59 ja 9.79 kohdat.

678

(679)  OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeet, 2.59 kohta: ”Liiketoiminettomarginaalimenetelmä ei todennäköisesti ole luotettava, jos kaikkien liiketoimen osapuolten osallistuminen on arvokasta ja ainutlaatuista [...] Tällaisessa tapauksessa voitonjakamismenetelmä on yleisesti sopivampi menetelmä, [...]. Yksipuolinen menetelmä (perinteinen liiketoimimenetelmä tai liiketoiminettomarginaalimenetelmä) voi olla soveltuva tapauksissa, joissa yksi osapuolista osallistuu etuyhteysliiketoimeen ainutlaatuisella tavalla ja toinen osapuoli ei tarjoa lainkaan ainutlaatuista panosta.” (korostus lisätty) Ks. myös OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeet, 2.65 kohta.

679

(680)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 30–31.

680

(681)  Kuten OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeiden 6.42 kohdassa on selitetty: ”[...] Esimerkiksi sisäisesti kehitetyn aineettoman hyödykkeen tapauksessa, mikäli laillinen omistaja ei harjoita olennaisia toimintoja, ei käytä olennaisia varoja eikä kanna olennaisia riskejä, vaan toimii ainoastaan omistusoikeuden haltijana, laillinen omistaja ei ole viime kädessä oikeutettu mihinkään osuuteen tuotoista, jotka monikansallinen yritysryhmittymä on muodostanut aineettoman hyödykkeen hyödyntämisestä, mahdollisen markkinaehtoisen korvauksen lisäksi”.

681

(682)  Amazonin 5 päivänä maaliskuuta 2015 päivätty huomautus, 91 kohta, s. 30.

682

(683)  Kuten OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeiden 6.89 kohdassa todetaan: ”Liiketoimissa, joihin sisältyy aineettomien hyödykkeiden tai niitä koskevien oikeuksien siirtoa, on olennaisen tärkeää määritellä yksityiskohtaisesti liiketoimen osapuolina toimivien yritysten välillä siirrettävien aineettomien hyödykkeiden ja niitä koskevien oikeuksien luonne. Mikäli siirrettäviä oikeuksia rajoitetaan, olennaisen tärkeää on myös määritellä näiden rajoitusten luonne ja siirrettävien oikeuksien täydellinen laajuus. Tässä suhteessa tulisi huomioida, että liiketoimille annetut nimitykset eivät määrittele siirtohinnoitteluanalyysia. Esimerkiksi yksinoikeudellisen oikeuden siirrossa hyödyntää patenttia maassa X, verovelvollisen päätös luonnehtia siirtoa joko kaikkien maan X patenttioikeuksien myynniksi tai maailmanlaajuisten patenttioikeuksien osaa koskevaksi ikuiseksi yksinoikeudelliseksi lisenssiksi ei vaikuta markkinaehtoisen hinnan määrittelyyn. Kummassakin tapauksessa hinnoiteltava liiketoimi on yksinoikeudellisten oikeuksien siirtoa hyödyntää patenttia maassa X sen jäljellä olevan käyttöiän. Tästä syystä toiminta-analyysissa tulisi yksilöidä aineettomia hyödykkeitä koskevien siirrettävien oikeuksien luonne yksityiskohtaisesti”.

683

(684)  Kuten johdanto-osan 189–192 kappaleissa on selitetty, EU:ssa toimivat tytäryhtiöt tarjoavat tukipalveluita LuxOpColle ja saavat korvauksen näistä palveluista kustannusvoittolisäperusteisesti.

684

(685)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 13.

685

(686)  Siirtohinnoitteluraportti, s. 13 ja 30.

686

(687)  Komissio huomauttaa, että siirtohinnoitteluraportissa havaitut puutteet, jotka on vahvistettu kiistanalaisessa veropäätöksessä, toistuvat sekä vuoden 2014 tutkimuksessa (ks. johdanto-osan 324 kappale) ja vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevassa jälkiraportissa (ks. johdanto-osan 386–387 kappaleet). Jälkimmäisessä LuxOpCon toiminnot on esitetty arvoltaan rajallisina ja luonteeltaan rutiininomaisina. Lisäksi LuxOpCon vastuulla olevien riskien on todettu olevan rajallisia. Vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskevassa jälkiraportissa myös todetaan omaisuudesta nimenomaisesti, että LuxOpCo ”ei omista, hallinnoi tai valvo mitään henkistä omaisuutta koskevia oikeuksia.” Tässä suhteessa raportti jättää avoimesti huomiotta sen, että LuxOpColle oli myönnetty yksinoikeudellinen ja peruuttamaton aineettomia hyödykkeitä koskeva lisenssi niiden koko eliniän ajaksi Euroopan markkinoilla, ja että LuxOpCo – lisenssisopimuksella sille myönnetyin oikeuksin – tosiasiallisesti kehittää, parantaa ja hallinnoi aineettomia hyödykkeitä omaan lukuunsa ja omalla riskillään. Kuten 9.2.1.2 jaksossa on jo osoitettu, tämä määritelmä on kelvoton, ja se esittää LuxOpCon toiminnot, omaisuuden ja riskit virheellisesti. Ks. vuoden 2017 siirtohinnoittelua koskeva jälkiraportti, s. 31–32.

687

(688)  Ks. tähän liittyen OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 2.87 kohta, jossa todetaan seuraavaa: ”Nimittäjässä olisi keskityttävä tarkasteltavana olevan liiketoimen testattavan osapuolen suorittamien toimintojen arvon merkityksellisiin indikaattoreihin ottaen huomioon sen käyttämät varat ja ottamat riskit”. Ks. myös OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeet, 2.93 kohta.

688

(689)  OECD:n sihteeristön laatimat siirtohinnoittelumenetelmiä koskevat ohjeet, heinäkuu 2010, 17 kohta.

689

(690)  Kuten OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 8.8 kohdassa todetaan: ”Kustannustenjakosopimuksen mukaisen panoksen erottaa tavanomaisesta konsernin sisäisestä omaisuuden tai palveluiden siirrosta se, että osapuolten suunnitteleman kompensaation tai osan siitä muodostavat resurssien ja osaamisen ryhmittelystä kullekin syntyvät odotetut hyödyt. Riippumattomat yritykset tekevät yhteisiä järjestelyjä kulujen ja riskien jakamiseksi, kun niillä on yhteinen tarve, josta molemmat yritykset voivat hyötyä. Markkinaehtoiset riippumattomat osapuolet voivat esimerkiksi pyrkiä jakamaan riskejä (esim. korkean teknologian tutkimukseen liittyviä riskejä) minimoidakseen toimesta mahdollisesti syntyvää tappiota tai ne voivat osallistua kustannusten jakamiseen tai yhteiseen kehitystyöhön, jotta ne voivat saavuttaa säästöjä, mahdollisia mittakaavaetuja tai parantaa tehokkuutta ja tuottavuutta esimerkiksi erilaisten yksilöllisten vahvuuksien ja asiantuntemusalojen yhdistämisestä”. Ks. myös OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 8.8 kohta ja OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeiden 8.12 kohta.

690

(691)  Amazon väittää 28 päivänä lokakuuta 2015 päivätyissä huomautuksissaan, ”Euroopassa toimivien yritysten rooli”, s. 2, ja ”Tapaaminen asiankäsittelystä vastaavan työryhmän kanssa”, s. 4, että LuxSCS ylläpitää ja kehittää aineettomia hyödykkeitä tekemällä ”merkittäviä sijoituksia”. Kuten 9.2.1.1 jaksossa on kuitenkin selitetty, LuxSCS ei tosiasiallisesti suorita mitään arvoa lisääviä toimintoja aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen liittyen. Viitatessaan kustannustenjakosopimukseen Amazon näyttää tarkoittavan, että A9:n ja ATI:n Yhdysvalloissa suorittama kehitystyö tulisi katsoa sellaiseksi LuxSCS:n toiminnaksi, joka on merkityksellistä riidanalaisen liiketoimen arvioinnissa. Kuten johdanto-osan kappaleessa 427 kuitenkin on selitetty, A9:n ja ATIn suorittamat toiminnot ovat näiden yritysten omasta puolestaan suorittamia toimintoja, ja kuten kustannustenjakosopimuksen vuosittaiset raportit osoittavat, LuxSCS ei itse osallistu kehittämiseen kustannustenjakosopimuksen mukaisesti. Mikäli se olisi suorittanut joitakin sille kustannustenjakosopimuksella asetettuja toimintoja, tämä olisi otettu huomioon kustannuspaikassa. Sen vuoksi A9 ja ATI saavat korvauksen aineettomiin hyödykkeisiin liittyvistä toiminnoistaan kehityskustannusten kautta.

691

(692)  Ks. johdanto-osan 206 kappale.

692

(693)  Kuten vuoden 1995 ja 2010 OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 6.18 kohdassa on selitetty: ”On myös tärkeää ottaa huomioon kehittäjän siirron yhteydessä mahdollisesti tarjoamien palvelujen, esimerkiksi teknisen avun ja työntekijöiden koulutuksen arvo. Samoin edut, joita lisenssinsaaja lisenssinantajan ansiosta saa tuotteiden tai prosessien tai kehittymisen myötä, voidaan joutua ottamaan huomioon.” Ks. myös vuoden 2017 OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 6.75 kohta: ”Tässä B jaksossa määriteltyjä periaatteita tulee soveltaa erilaisiin tilanteisiin, joihin sisältyy aineettomien hyödykkeiden kehittämistä, parantamista, ylläpitoa, suojaamista ja hyödyntämistä. Kussakin tapauksessa on tärkeä tarkastella sitä, että yritysten, jotka osallistuvat toisen samaan konserniin kuuluvan jäsenen laillisesti omistamien aineettomien hyödykkeiden kehittämiseen, parantamiseen, ylläpitoon, suojaamiseen tai hyödyntämiseen, tulee saada markkinaehtoinen korvaus suorittamistaan toiminnoista, ottamistaan riskeistä ja käyttämistään varoista. [...]”.

693

(694)  Kuten edellä 2.5 jaksossa on selitetty sekä Luxemburgin verolainsäädännössä että OECD:n kehyksessä selvennetään, että LuxOpCon suorittamien konsernin sisäisten palveluiden tulisi oikeuttaa LuxOpCo veloittamaan kustannukset LuxSCS:ltä ja lisäksi saamaan markkinaehtoinen korvaus syntyneiden kustannusten lisäksi.

694

(695)  Sovellettaessa TNMM:ää siten, että LuxSCS on testattavana osapuolena, OECD:n vuoden 1995 ja 2010 siirtohinnoitteluohjeiden 7.36 kohdasta voidaan löytää ohjeistus, jossa määritellään, että ”kun asiaan liittyvä yritys toimii ainoastaan edustajana tai välittäjänä palveluiden tarjoamisessa, kustannusvoittolisämenetelmää sovellettaessa on tärkeää, että tulos tai voittomarginaali on sopiva itse palveluiden suorittamisen näkökulmasta. Tällaisessa tapauksessa ei välttämättä ole asianmukaista määritellä markkinaehtoista hintaa palveluiden kustannusten voittomarginaalin perusteella, vaan sen sijaan se tulisi määritellä edustajatoiminnon kustannusten voittomarginaalin perusteella [...] Asiaan liittyvälle yritykselle voi syntyä kustannuksia esimerkiksi mainostilan vuokraamisesta konsernin jäsenten puolesta, ja nämä ovat kustannuksia, joita konsernin jäsenille olisi syntynyt suoraan, jos ne olisivat toisistaan riippumattomia. Tällaisessa tapauksessa voi olla asianmukaista siirtää nämä kustannukset konserniin kuuluville vastaanottajille ilman voittomarginaalia, ja soveltaa voittomarginaalia vain niihin kustannuksiin, joita välittäjäyritykselle on syntynyt edustajatoiminnon suorittamisesta.” Ks. myös OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeet, 7.34 kohta. Ks. myös johdanto-osan 242 ja 263 kappaleet.

695

(696)  Ks. johdanto-osan 264 kappale.

696

(697)  Ks. johdanto-osan 429 kappale.

697

(698)  OECD:n vuoden 1995, 2010 ja 2017 siirtohinnoitteluohjeet, sanasto.

698

(699)  Ks. johdanto-osan 522 kappale ja alaviite 650.

699

(700)  OECD:n vuoden 2017 siirtohinnoitteluohjeet, 2.100 kohta: ”Mikäli kustannusten käsittelyn läpikulkukustannuksina katsotaan olevan markkinaehtoista, se herättää toisen kysymyksen tämän seurauksista vertailtavuuteen ja markkinaehtoisen vaihteluvälin määrittelyyn. Vertailu tulee tehdä välttämättä samanlaisten kohteiden välillä, joten jos läpikulkukustannukset jätetään verovelvollisen nettovoittoindikaattorin nimittäjän ulkopuolelle, verrannolliset kustannukset tulisi jättää myös verrattavan nettovoittoindikaattorin ulkopuolelle. Käytännössä vertaamisessa voi syntyä ongelmia, mikäli verrattavien kohteiden kustannuserittelystä on saatavilla vain rajallisesti tietoja.

700

(701)  Ks. johdanto-osan 258 kappale.

701

(702)  Ks. OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeet, 2.1.2.1 kohta.

702

(703)  Ks. johdanto-osan 148 kappale.

703

(704)  Ks. johdanto-osan 353 kappale.

704

(705)  Ks. taulukko 3: LuxOpCon voitto ja tappio 2006–2013, joka osoittaa, että valmistus- ja hankintakulut muodostavat noin [70–75] prosenttia LuxOpCon kokonaiskustannuksista.

705

(706)  Siirtohinnoitteluraportti, liite V.

706

(707)  Luxemburg ja Amazon myös väittivät, että alarajan käyttöönoton tarkoituksena oli suojata LuxOpCota, sillä vertailuyritykset tekivät tappiota vuonna 2003 ja alarajamekanismi takasi positiivisen korvauksen. Sen lisäksi, ettei alaraja ole missään vaiheessa ollut merkityksellinen (ainoastaan yläraja) ja alarajan välttämättömyydellä ei ole juurikaan tekemistä ylärajan välttämättömyyden kanssa, tätä väitettä ei joka tapauksessa voi pitää kovin uskottavana. Tosiasiallisesti rojaltien (ts. LuxOpCon tuoton) määrittämismenetelmä määrää, että mikäli LuxOpCon tuotto on alle 0,45 prosenttia EU-myynneistä, sitä tulisi mukauttaa niin, että se on joko 0,45 prosenttia tuloista tai EU:n toiminnan voitoista sen mukaan kumpi näistä on pienempi. Täten tapauksessa, jossa liikevaihto on positiivinen, mutta, jossa LuxOpCOlle syntyy tappioita, ts. EU:n toiminnan voitto on negatiivinen, Amazonin ja Luxemburgin alarajaksi nimittämän mekanismin soveltaminen johtaa matalamman arvon valintaan, mikä tässä tapauksessa olisi negatiivinen EU:n toiminnan voitto. Tästä syystä LuxOpCota ei ole suojattu tappioita vastaan rojaltien hinnoittelumenetelmällä, joka sisältyy kiistanalaiseen veropäätökseen. Koska rojaltimaksu eli LuxSCS:lle maksettava korvaus ei ole rojaltien määräytymismenetelmän mukaisesti koskaan nollaa pienempi, se olisi tässä tapauksessa nolla, jolloin mahdolliset tappiot jäisivät LuxOpCon maksettaviksi.

707

(708)  Ks. johdanto-osan 304 ja 354 kappaleet.

708

(709)  Yhdistetyt asiat C-20/15 P ja C-21/15 P komissio v. World Duty Free Group ECLI:EU:C:2016:981, 54 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

709

komissio

World Duty Free Group

(710)  Asia C-20/15 P komissio v. World Duty Free Group ECLI:EU:C:2016:981, 56 kohta ja asia C-6/12 P Oy, ECLI:EU:C:2013:525, 18 kohta.

710

(711)  Asia C-15/14 P komissio v. MOL ECLI:EU:C:2015:362, 60 kohta. Ks. myös yhdistetyt asiat C-20/15 P ja C-21/15 P komissio v. World Duty Free Group ECLI:EU:C:2016:981, 55 kohta; Asia C-211/15 P Orange v. komissio ECLI:EU:C:2016:798, 53 ja 54 kohta; ja asia C-270/15 P Belgia v. komissio ECLI:EU:C:2016:489, 49 kohta.

711

komissio v. MOL

komissio

World Duty Free Group

Orange v. komissio

Belgia v. komissio

(712)  Yhdistetyt asiat C-78/08–C-80/08 Paint Graphos ECLI:EU:C:2009:417.

712

Paint Graphos

(713)  Yhdistetyt asiat C-20/15 P ja C-21/15 P komissio v. World Duty Free Group, ECLI:EU:C:2016:981, 57 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

713

komissio

World Duty Free Group

(714)  Yhdistetyt asiat C-78/08–C-80/08 Paint Graphos ECLI:EU:C:2009:417, 65 kohta.

714

Paint Graphos

(715)  Yhdistetyt asiat C-106/09 P ja C-107/09 P komissio v. Gibraltarin hallitus ja Yhdistynyt kuningaskunta, EU:C:2011:732, 75 kohta. Ks. myös yhdistetyt asiat C-20/15 P ja C-21/15 P komissio v. World Duty Free Group EU:C:2016:981, 54 kohta.

715

komissio v. Gibraltarin hallitus ja Yhdistynyt kuningaskunta

komissio v. World Duty Free Group

(716)  Ks. johdanto-osan 240 kappale.

716

(717)  Ks. johdanto-osan 240 kappale. Esimerkiksi verovapaata tuloa tuottaviin omaisuuseriin liittyvät korkomenot tai johdon palkkiot, jotka eivät kuulu yhtiön päivittäiseen toimintaan.

717

(718)  Luxemburgin tuloverolain 164bis artikla. Ks. myös alaviite 54. Yhteisverotusjärjestelmässä yritysten ryhmää kohdellaan kuin yhtä ainoaa (integroitumatonta) verovelvollista.

718

(719)  Yhteisverotusjärjestelmässä yritysten ryhmää kohdellaan kuin yhtä ainoaa verovelvollista. Tämän avulla saadaan poistettua tuloverotukseen liittyvät haitat, joita yritysten ryhmillä on yksittäisiin yrityksiin verrattuna. Yhteisverotusjärjestelmä ei ole tukitoimenpide, jos integroitunutta yritysten ryhmää ei kohdella suotuisammin kuin yksittäistä yritystä.

719

(720)  C-138/09 Todaro Nunziatina & C. ECLI:EU:C:2010:291, 21 kohta.

720

Todaro Nunziatina & C.

(721)  Esimerkiksi 16 päivänä lokakuuta 2002 tehdyn Luxemburgin koordinointikeskuksia koskevaa valtiontukiohjelmaa C 49/2001 (ex NN 46/2000) koskevan komission päätöksen 53 kohdassa (EUVL L 170, 9.7.2003, s. 20) verohyötyyn oli oikeutettu vain monikansalliseen konserniin kuuluva koordinointikeskus, joka ”on Luxemburgiin sijoittunut pääomayhtiö, jonka tehtävät rajoittuvat palvelujen tarjoamiseen yksinomaan samaan kansainväliseen ulkomaiseen konserniin kuuluville yhtiöille”. Samalla tavalla 13 päivänä toukokuuta 2003 tehdyn Ranskan pääkonttoreiden ja logistiikkakeskusten hyväksi toteuttamaa tukiohjelmaa koskevan komission päätöksen 66 kohdassa (EUVL L 23, 28.1.2004, s. 1) todetaan, että: ”järjestelmästä saatava hyöty rajoittuu lisäksi vain niihin pääkonttoreihin ja logistiikkakeskuksiin, jotka tarjoavat palveluitaan pääasiassa Ranskan ulkopuolelle sijoittautuneille osakkuusyrityksille.” Myös 24 päivänä kesäkuuta 2003 tehdyn yhdysvaltalaisten myyntiyritysten (US Foreign Sales Corporations) verotukseen sovellettavan ennakkopäätösjärjestelmän mukaisesti Belgian toteuttamaa tukijärjestelmää koskevan komission päätöksen 57 kohdassa (EUVL L 23, 28.1.2004, s. 14) todetaan, että: ”FSC-yritysten Belgiassa harjoittamaan liiketoimintaan sovellettava ennakkopäätösjärjestelmä on erityinen järjestelmä, jota sovelletaan vain FSC-sivukonttoreihin ja FSC-tytäryrityksiin.”

721

(722)  Amazonin 5 päivänä maaliskuuta 2015 päivätty huomautus, liite 2.

722

(723)  Komissio on jo katsonut tällaisen käytännön valtiontueksi 11 päivänä tammikuuta 2016 tehdyssä Belgian toteuttamaa ylisuurten voittojen verovapautta koskevaa valtiontukiohjelmaa SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN) koskevassa komission päätöksessä (EU) 2016/1699 (EUVL L 260, 27.9.2016, s. 61).

723

(724)  Yhdistetyt asiat C-78/08–C-80/08 Paint Graphos ja muut ECLI:EU:C:2009:417, 69 kohta.

724

Paint Graphos ja muut

(725)  Asia C-170/83 Hydrotherm ECLI:EU:C:1984:271, 11 kohta. Ks. myös asia T-137/02 Pollmeier Malchow v. komissio ECLI:EU:T:2004:304, 50 kohta.

725

Hydrotherm

Pollmeier Malchow v. komissio

(726)  Asia C-480/09 P Acea Electrabel Produzione SpA v. komissio ECLI:EU:C:2010:787, 47–55 kohdat; Asia C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze SpA ja muut ECLI:EU:C:2006:8, 112 kohta.

726

Acea Electrabel Produzione SpA v. komissio

Cassa di Risparmio di Firenze SpA ja muut

(727)  Amazon-konsernin rakenne on selitetty yksityiskohtaisemmin kuviossa 1.

727

(728)  Katso alaviite 119. Yhdysvaltain verolainsäädännön mukaan kotimaisia yrityksiä verotetaan niiden maailmanlaajuisista tuotoista, joihin sisältyvät niiden ulkomailta saadut tuotot – ja muiden maiden käytännöistä poiketen – niiden tytäryritysten tuotot. Yleensä ulkomaisten tytäryritysten verotusta kuitenkin lykätään siihen saakka, kunnes niiden tuotot jaetaan osinkoina tai ulkomaisen yrityksen muulla tavalla kotiuttamina sen yhdysvaltalaisille osakkeenomistajille. Jos ja kun jokin osuus LuxSCS:n tuotoista kotiutetaan sen yhdysvaltalaisille kumppaneille, sitä verotetaan tämän maailmanlaajuisen verotusjärjestelmän mukaisesti samalla tavalla kuin mitä tahansa muuta ulkomaisen tytäryrityksen säännöllistä verojen jälkeisten voittojen jakoa.

728

(729)  Ks. soveltuvin osin asia 323/82 Intermills ECLI:EU:C:1984:345, 11 kohta. Ks. myös yhdistetyt asiat C-182/03 ja C-217/03 Belgia ja Forum 187 v. komissio ECLI:EU:C:2005:266, 102 kohta: ”komissio on siis perustellusti katsonut, että verotettavan tulon määrittämistä koskevat säännökset merkitsivät etua koordinointikeskuksille ja konserneille, joihin ne kuuluvat.”

729

Intermills

Belgia ja Forum 187 v. komissio

(730)  Tähän tapaukseen ei voida soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja poikkeuksia, jotka koskevat yksittäisille kuluttajille myönnettävää sosiaalista tukea, tukea luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon vuoksi ja tukea Saksan liittotasavallan tiettyjen alueiden taloudelle.

730

(731)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

731

(732)  Yhdistetyt asiat C-182/03 ja C-217/03 Belgia ja Forum 187 ASBL v. komissio ECLI:EU:C 2006:416. Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin sovelsi samaa päättelyä yhdistetyissä asioissa T-427/04 ja T-17/05 Ranska ja France Télécom v. komissio ECLI:EU:T 2009:474. Tässä asiassa France Télécom hyötyi verovapaudesta, ja komissio katsoi, että tuki myönnettiin vuosittain, eli verotuksen ero, joka oli pitänyt maksaa ja josta France Télécom vapautettiin, laskettiin vuosittain ja riippui muun muassa paikallisyhteisöjen vuosittain äänestämistä verokannoista. Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin vahvisti tämän päätelmän.

732

Belgia ja Forum 187 ASBL

komissio

Ranska ja France Télécom

komissio

(733)  Ks. johdanto-osan 1 kappale.

733

(734)  Menettelyn aloittamispäätöstä koskevat Luxemburgin huomautukset, 42–43 kohdat.

734

(735)  Menettelyn aloittamispäätöstä koskevat Luxemburgin huomautukset, 44 kohta.

735

(736)  Asia C-74/00 Falck ja Acciaierie di Bolzano v. komissio ECLI:EU:C:2002:524, 140 kohta.

736

Falck ja Acciaierie di Bolzano

komissio

(737)  Asia C-408/04 komissio v. Salzgitter, ECLI:EU:C:2008:236, 100–107 kohdat.

737

komissio

Salzgitter

(738)  
  Saman tuomion 106 kohta.

738

Saman tuomion

(739)  
  Forum 187 (siteerattu edellä), 147 kohta, asia 265/85 Van den Bergh en Jurgens and Van Dijk Food Products Lopik v. komissio, [1987] ECR 1155, 44 kohta.

739

Forum 187

Van den Bergh en Jurgens and Van Dijk Food Products Lopik

komissio

(740)  
  Sama tuomio.

740

Sama tuomio

(741)  Yhdistetyt asiat C-471/09 – C-473/09 P Territorio Histórico de Vizcaya – Diputación Foral de Vizcaya ja muut v. komissio EU:C:2011:521, 64 kohta. 64: ”
  Sur ce point, il convient de rappeler qu'un État membre, dont les autorités ont octroyé une aide en violation des règles de procédure prévues à l'article 88 CE, ne saurait, en principe, invoquer la confiance légitime des bénéficiaires pour se soustraire à l'obligation de prendre les mesures nécessaires en vue de l'exécution d'une décision de la Commission lui ordonnant de récupérer l'aide. Admettre une telle possibilité reviendrait, en effet, à priver les dispositions des articles 87 CE et 88 CE de tout effet utile, dans la mesure où les autorités nationales pourraient ainsi se fonder sur leur propre comportement illégal pour mettre en échec l'efficacité des décisions prises par la Commission en vertu de ces dispositions du traité CE
  ”. Ks. myös yhdistetyt asiat C-465/09 – C-470/09 Diputacion Foral de Vizcaya e.a. v. komissio, ECLI:EU:C:2011:372, 150 kohta; ja asia C-372/97 Italia v. komissio ECLI:EU:C:2003:275, 112 kohta.

741

Sur ce point, il convient de rappeler qu'un État membre, dont les autorités ont octroyé une aide en violation des règles de procédure prévues à l'article 88 CE, ne saurait, en principe, invoquer la confiance légitime des bénéficiaires pour se soustraire à l'obligation de prendre les mesures nécessaires en vue de l'exécution d'une décision de la Commission lui ordonnant de récupérer l'aide. Admettre une telle possibilité reviendrait, en effet, à priver les dispositions des articles 87 CE et 88 CE de tout effet utile, dans la mesure où les autorités nationales pourraient ainsi se fonder sur leur propre comportement illégal pour mettre en échec l'efficacité des décisions prises par la Commission en vertu de ces dispositions du traité CE

Diputacion Foral de Vizcaya e.a. v. komissio

Italia v. komissio

(742)  
  Territorio Histórico de Vizcaya (siteerattu edellä), 68 kohta. Ks. myös asia C-183/02 P Demesa ja Territorio Histórico de Álava v. komissio ECLI:EU:C:2004:701, 52 kohta.

742

Territorio Histórico de Vizcaya

Demesa ja Territorio Histórico de Álava v. komissio

(743)  
  Territorio Histórico de Vizcaya (siteerattu edellä), 76 kohta.

743

Territorio Histórico de Vizcaya

(744)  Asia 173/73 Italia v. komissio ECLI:EU:C:1974:71, 13 kohta.

744

Italia

komissio

(745)  Komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen, EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3, johdanto-osan kappaleen 22 kohta: ”Jos verosääntöjen päivittäinen soveltaminen edellyttää niiden tulkitsemista, ne eivät mahdollista yritysten harkinnanvaraista kohtelua. Periaatteessa kaikki yksittäisiä yrityksiä suosivat yleisesti sovellettavista verosäännöistä poikkeavat hallinnolliset päätökset voitaisiin mahdollisesti katsoa valtiontueksi ja olisi analysoitava yksityiskohtaisesti. Hallintoviranomaisten antamat sitovat ohjeet (”administrative rulings”), jotka koskevat pelkästään yleisten verosääntöjen tulkintaa, eivät periaatteessa anna aihetta olettaa, että kyse on valtiontuesta. Avoimuuden puute ja näihin menettelyihin joskus liittyvä harkintavallan määrä antavat kaikesta huolimatta aiheen olettaa, että niillä voi joissakin tapauksissa olla tällainen vaikutus. Tämä ei estä jäsenvaltioita tarjoamasta verovelvollisilleen yleisten verosääntöjen soveltamista koskevaa oikeusvarmuutta ja ennustettavuutta.”

745

(746)  Ks. mm. komission päätös 2003/81/EY, tehty 22 päivänä elokuuta 2002, valtiontukiohjelmasta, jonka Espanja on toteuttanut Biskajan koordinointikeskusten hyväksi Valtiontuki C 48/2001 (ex NN 43/2000) (EUVL L 31, 6.2.2003, s. 26); komission päätös 2003/512/EY, tehty 5 päivänä syyskuuta 2002, tukiohjelmasta, jonka Saksa on toteuttanut valvonta- ja koordinointikeskusten hyväksi (EUVL L 177, 16.7.2003, s. 17); komission päätös 2003/501/EY, tehty 16 päivänä lokakuuta 2002, valtiontukiohjelmasta C49/2001, jonka Luxemburg on toteuttanut Luxemburgissa sijaitsevien koordinointikeskusten hyväksi (EUVL L 170, 9.7.2003, s. 20); komission päätös2003/755/EY, tehty 17 päivänä helmikuuta 2003, valtiontukiohjelmasta, jonka Belgia on toteuttanut Belgiassa sijaitsevien koordinointikeskusten hyväksi (EUVL L 282, 30.10.2003, s. 25); komission päätös 2003/515/EY, tehty 17 päivänä helmikuuta 2003, toimenpiteestä, jonka Alankomaat on toteuttanut kansainvälisen rahoitustoiminnan tukemiseksi (EUVL L 180, 18.7.2003, s. 52). Komission päätös 2004/76/EY, tehty 13 päivänä toukokuuta 2003, tukiohjelmasta, jonka Ranska on toteuttanut pääkonttoreiden ja logistiikkakeskusten hyväksi (EUVL L 23, 28.1.2004, s. 1); ja komission päätös2004/77/EY, tehty 24 päivänä kesäkuuta 2003, tukijärjestelmästä, jonka Belgia on toteuttanut yhdysvaltalaisten myyntiyritysten (US Foreign Sales Corporations) verotukseen sovellettavan ennakkopäätösjärjestelmän mukaisesti (EUVL L 23, 28.1.2004, s. 14).

746

(747)  Yhdistetyt asiat C-182/03 ja C-217/03 Belgia ja Forum 187 ASBL v. komissio ECLI:EU:C:2006:416.

747

Belgia ja Forum 187 ASBL

komissio

(748)  Luxemburgin menettelyn aloittamispäätöstä koskevien huomautusten 43 kohdassa siteerataan 19 kohtaa yritysverotuksen käytännesääntötyöryhmän raportista talous- ja rahoitusasioiden neuvostolle seuraavasti: ”Työryhmä keskusteli Luxemburgin verotustoimenpiteistä, jotka liittyvät konsernin sisäisiin rahoitustoimiin osallistuvien yritysten sovitusta kuvauksesta 17 päivänä helmikuuta 2011 pidetyssä kokouksessa. Luxemburg ilmoitti työryhmälle, että yleiskirje N:o 164/2, joka on päivätty 28 päivänä tammikuuta 2011, määrittelee edellytykset liiketoimien korvauksen vahvistavien ennakkohinnoittelusopimusten tarjoamiselle. Kokouksessa 11 päivänä huhtikuuta 2011 Luxemburg ilmoitti, että yleiskirje N:o 164/2 a, joka on päivätty 8 päivänä huhtikuuta 2011, varmisti, että ennen yleiskirjeen N:o 164/2 voimaantuloa myönnettyjen etukäteisvahvistusten voimassaolo päättyisi 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä. Näiden tietojen perusteella työryhmä sopi, ettei ole tarpeellista arvioida, täyttääkö tämä toimenpide käytännesääntöjen kriteerit.”

748

(749)  ECOFIN-neuvoston päätelmät, annettu 1 päivänä joulukuuta 1997, veropolitiikasta (EYVL C 2, 6.1.1998, s. 1). Ks. myös seuraavan linkin asiakirjat: http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/company_tax/harmful_tax_practices/#code_conduct.

749

(750)  Ks. vastaavasti julkisasiamies Légerin ratkaisuehdotus asiassa C-217/03, Belgia ja Forum 187 ASBL v. komissio ECLI:EU:C:2006:89, 376 kohta.

750

Belgia ja Forum 187 ASBL v. komissio

(751)  
  Joulukuun 14 päivänä 1960 tehdyn taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestöä koskevan konvention ensimmäisessä lisäpöytäkirjassa nro 1 konvention allekirjoittajat sopivat, että Euroopan komissio osallistuu järjestön toimintaan. Euroopan komission edustajat osallistuvat jäsenten rinnalla OECD:n työohjelmasta käytäviin keskusteluihin ja ovat mukana koko järjestön ja sen eri elinten toiminnassa. Vaikka Euroopan komission osallistuminen on laajempaa kuin pelkän tarkkailijan osallistuminen, komissiolla ei ole äänioikeutta, eikä se osallistu virallisesti neuvoston vahvistettaviksi toimitettavien asiakirjojen hyväksymiseen.

751

(752)  Ks. johdanto-osan 326 kappale.

752

(753)  Asia T-290/97 Mehibas Dordtselaan v. komissio ECLI:EU:T:2000:8, 59 kohta ja yhdistetyt asiat C-182/03 ja C-217/03 Belgia ja Forum 187 ASBL v. komissio ECLI:EU:C:2006:416, 147 kohta.

753

Mehibas Dordtselaan

komissio

Belgia ja Forum 187 ASBL

komissio

(754)  Menettelyn aloittamispäätöstä koskevat Amazonin huomautukset, 178 kohta.

754

(755)  Katso alaviite 742.

755

(756)  Ks. esimerkkinä komission päätös 1999/718/EY, tehty 24 päivänä helmikuuta 1999, Espanjan Daewoo Electronics Manufacturing España SA:lle (Demesa) myöntämästä valtiontuesta (EYVL L 292, 13.11.1999, s. 1); komission päätös 2000/735/EY, tehty 21 päivänä huhtikuuta 1999, Alankomaiden veroviranomaisten suhteutumisesta Philipsin ja Radobankin väliseen teknologianvuokraussopimukseen (EYVL L 297, 24.11.2000, s. 13); komission päätös 2000/795/EY, tehty 22 päivänä joulukuuta 1999, valtiontuesta, jonka Espanja on myöntänyt Ramondín SA:lle ja Ramondín Cápsulas SA:lle (EYVL L 318, s. 36); komission päätös 2005/709/EY, tehty 2 päivänä elokuuta 2004, valtiontuesta, jota Ranska on myöntänyt France Télécomille (EUVL L 269, 14.10.2005, s. 30); komission päätös2008/551/EY, tehty 11 päivänä joulukuuta 2007, valtiontuesta C 12/07 (ex N 799/06), jonka Slovakia aikoo myöntää Glunz&Jensen s.r.o. -yhtiölle (EUVL L 178, 5.7.2008, s. 38); komission päätös 2008/734/EY, tehty 4 päivänä kesäkuuta 2008, valtiontuesta C 57/07 (ex N 843/06), jonka Slovakia aikoo myöntää Alas Slovakia s.r.o. -yritykselle (EUVL L 248, 17.9.2008, s. 19); ja päätös 2011/276/EU.

756

(757)  Ks. johdanto-osan 326 kappale.

757

(758)  Asia T-214/95 Het Vlaamse Gewest (Flanderi) v. komissio ECLI:EU:T:1998:77, 54 kohta.

758

Het Vlaamse Gewest (Flanderi)

komissio

(759)  Joskin näin on, kun kyseessä on ”takaisinperimisen mahdottomuus” eikä ”tuen määrän laskemisen vaikeus”.

759

(760)  Ks. asia C-441/06 komissio v. Ranska ECLI:EU:C:2007:616, 29 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

760

komissio v. Ranska

(761)  Yhdistetyt asiat T-427/04 ja T-17/05 Ranska ja France Télécom v. komissio ECLI:EU:T:2009:474, 297 kohta.

761

Ranska ja France Télécom v. komissio

(762)  Yhdistetyt asiat T-427/04 ja T-17/05 Ranska ja France Télécom v. komissio ECLI:EU:T:2009:474, 299 kohta.

762

Ranska ja France Télécom v. komissio

(763)  Ks. johdanto-osan 549 kappale.

763

(764)  Ks. johdanto-osan 551 ja 552 kappaleet.

764

(765)  Ks. johdanto-osan 558 kappale.

765

(766)  2010 siirtohinnoittelufoorumin raportti, 63 kohta.

766

(767)  Ks. johdanto-osan kappale 429. Kuten OECD:n vuoden 1995 siirtohinnoitteluohjeiden 7.33 kohdassa on selitetty: ”[...] markkinaehtoisessa liiketoimessa riippumaton yritys pyrkii tavallisesti veloittamaan palveluista siten, että sille syntyy voittoa sen sijaan, että se tarjoaisi palveluita niiden kustannushintaan [...]”. Täten LuxSCS ei saisi ainoastaan kustannusten voittomarginaalia vaan myös korvauksen näistä kustannuksista.

767

(768)  Kuten 9.5 jaksossa ja erityisesti johdanto-osan 607 kappaleessa on todettu, Luxemburgin veroviranomaiset myönsivät suotuisan verokohtelun LuxOpColle. Tästä syystä se on ensimmäinen edunsaaja, jolta Luxemburgin on perittävä tuki takaisin. Jos takaisinperintä tältä edunsaajalta ei poista epäasianmukaista etua, takaisinperintä on laajennettava koskemaan koko Amazon-konsernia, sillä koko konserni muodostaa yksittäisen taloudellisen yksikön, joka hyötyy tuesta. Ks. yhdistetyt asiat T-415/05, T-416/05 ja T-423/05 Kreikka v. komissio ECLI:EU:T:2010:386, 126 kohta.

768

Kreikka

komissio

---

| 15.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 153/143 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 153/143

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2018/860,

annettu 7 päivänä helmikuuta 2018,

tukijärjestelmästä SA.45852–2017/C (ex 2017/N) jonka Saksa aikoo toteuttaa kapasiteettivarannon perustamiseksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2018) 612)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   ASIAN KÄSITTELYN VAIHEET

ASIAN KÄSITTELYN VAIHEET

| (1) | Saksa ilmoitti komissiolle sähköisesti 23 päivänä tammikuuta 2017 kapasiteettivarantoa koskevasta uusimmasta lainsäädäntöluonnoksesta ja toimitti sille tukijärjestelmän tarpeellisuudesta tehdyn arvioinnin. |
| --- | --- |

(1)

Saksa ilmoitti komissiolle sähköisesti 23 päivänä tammikuuta 2017 kapasiteettivarantoa koskevasta uusimmasta lainsäädäntöluonnoksesta ja toimitti sille tukijärjestelmän tarpeellisuudesta tehdyn arvioinnin.

| (2) | Komissio ilmoitti Saksalle 7. huhtikuuta 2017 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tukijärjestelmän vuoksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Saksa toimitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 17 päivänä toukokuuta 2017 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Saksalle 7. huhtikuuta 2017 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tukijärjestelmän vuoksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Saksa toimitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 17 päivänä toukokuuta 2017 päivätyllä kirjeellä.

| (3) | Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa tukijärjestelmästä. |
| --- | --- |

(3)

Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa tukijärjestelmästä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

2

| (4) | Komissio sai huomautuksia 22 asianomaiselta. Komissio toimitti huomautukset Saksalle, jolle annettiin mahdollisuus esittää näkökantansa. Saksa toimitti asiaa koskevat huomautuksensa 14 päivänä heinäkuuta 2017 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio sai huomautuksia 22 asianomaiselta. Komissio toimitti huomautukset Saksalle, jolle annettiin mahdollisuus esittää näkökantansa. Saksa toimitti asiaa koskevat huomautuksensa 14 päivänä heinäkuuta 2017 päivätyllä kirjeellä.

2.   TUKIJÄRJESTELMÄN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

TUKIJÄRJESTELMÄN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

2.1   Tausta ja oikeusperusta

Tausta ja oikeusperusta

| (5) | Ilmoitettu tukijärjestelmä on osa Saksan energiataloudesta 7 päivänä heinäkuuta 2005 annettuun lakiin (Energiewirtschaftsgesetz, jäljempänä ’EnWG’) 26 päivänä heinäkuuta 2016 tehtyä muutosta. EnWG:hen sisältyy joukko muita toimenpiteitä, joilla pyritään edistämään toimivia sähkö- ja kaasumarkkinoita Saksassa ja jotka on mainittu menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 2.1 jaksossa. EnWG:tä koskevan lakimuutoksen ensisijainen tavoite on sähkömarkkinoiden uudistaminen, jotta ne voivat varautua Saksan energiasiirtymään, jolle on ominaista erilaisiin uusiutuviin energialähteisiin, kuten tuuli- ja aurinkoenergiaan, perustuvan sähköntuotannon merkittävä kasvu, ydinvoimasta luopuminen ja useiden naapurimarkkinoiden tiivis yhdistäminen. |
| --- | --- |

(5)

Ilmoitettu tukijärjestelmä on osa Saksan energiataloudesta 7 päivänä heinäkuuta 2005 annettuun lakiin (Energiewirtschaftsgesetz, jäljempänä ’EnWG’) 26 päivänä heinäkuuta 2016 tehtyä muutosta. EnWG:hen sisältyy joukko muita toimenpiteitä, joilla pyritään edistämään toimivia sähkö- ja kaasumarkkinoita Saksassa ja jotka on mainittu menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 2.1 jaksossa. EnWG:tä koskevan lakimuutoksen ensisijainen tavoite on sähkömarkkinoiden uudistaminen, jotta ne voivat varautua Saksan energiasiirtymään, jolle on ominaista erilaisiin uusiutuviin energialähteisiin, kuten tuuli- ja aurinkoenergiaan, perustuvan sähköntuotannon merkittävä kasvu, ydinvoimasta luopuminen ja useiden naapurimarkkinoiden tiivis yhdistäminen.

| (6) | Kapasiteettivarannon oikeusperusta on muutetun EnWG:n 13e §. Yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat muun muassa tarjouskilpailua sekä varannon käyttöä ja korvauksia, on vahvistettu kapasiteettivarannosta annetussa asetuksessa (Kapazitätsreserveverordnung) (3). |
| --- | --- |

(6)

Kapasiteettivarannon oikeusperusta on muutetun EnWG:n 13e §. Yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat muun muassa tarjouskilpailua sekä varannon käyttöä ja korvauksia, on vahvistettu kapasiteettivarannosta annetussa asetuksessa (Kapazitätsreserveverordnung) (3).

3

| (7) | Kapasiteettivarannolla pyritään takaamaan pysyvästi sähkön toimitusvarmuus myös sähkömarkkinoiden olosuhteiden muuttuessa. Sillä on tarkoitus varmistaa toimitusvarmuus myös sellaisissa tilanteissa, joissa sähköpörssien vapaasta hinnoittelusta huolimatta tukkumarkkinoilla ei ole riittävästi tarjontaa kokonaiskysynnän kattamiseksi. Tätä tarkoitusta varten varannossa pidetään yllä olemassa olevia, sähkömarkkinoiden ulkopuolisia tuotantolaitoksia, jotka otetaan käyttöön tarvittaessa. Saksa haluaa minimoida kilpailun mahdollisen vääristymisen markkinoilla eri toimenpiteiden avulla. Jotta estetään hinnoittelun ja investointisignaalien vääristyminen sähkömarkkinoilla, varannossa ylläpidettävä kapasiteetti pyritään pitämään tiukasti erillään markkinoiden toiminnasta. |
| --- | --- |

(7)

Kapasiteettivarannolla pyritään takaamaan pysyvästi sähkön toimitusvarmuus myös sähkömarkkinoiden olosuhteiden muuttuessa. Sillä on tarkoitus varmistaa toimitusvarmuus myös sellaisissa tilanteissa, joissa sähköpörssien vapaasta hinnoittelusta huolimatta tukkumarkkinoilla ei ole riittävästi tarjontaa kokonaiskysynnän kattamiseksi. Tätä tarkoitusta varten varannossa pidetään yllä olemassa olevia, sähkömarkkinoiden ulkopuolisia tuotantolaitoksia, jotka otetaan käyttöön tarvittaessa. Saksa haluaa minimoida kilpailun mahdollisen vääristymisen markkinoilla eri toimenpiteiden avulla. Jotta estetään hinnoittelun ja investointisignaalien vääristyminen sähkömarkkinoilla, varannossa ylläpidettävä kapasiteetti pyritään pitämään tiukasti erillään markkinoiden toiminnasta.

2.2   Kapasiteettivarannon kuvaus

Kapasiteettivarannon kuvaus

| (8) | EnWG:ssä ja KapResV:ssä säädetään, että neljä saksalaista siirtoverkonhaltijaa, jäljempänä ’siirtoverkonhaltijat’, laajentavat asteittain varakapasiteettia, jolla varmistetaan toimitusvarmuus, jos markkinat eivät ole tasapainossa eikä sähkön tarjonta riitä kattamaan sen kysyntää. |
| --- | --- |

(8)

EnWG:ssä ja KapResV:ssä säädetään, että neljä saksalaista siirtoverkonhaltijaa, jäljempänä ’siirtoverkonhaltijat’, laajentavat asteittain varakapasiteettia, jolla varmistetaan toimitusvarmuus, jos markkinat eivät ole tasapainossa eikä sähkön tarjonta riitä kattamaan sen kysyntää.

| (9) | Siirtoverkonhaltijoiden on hankittava kapasiteetti yhdessä joka toinen vuosi järjestettävässä tarjouskilpailussa kaksivuotista toimituskautta varten, jolloin ensimmäinen toimituskausi kestää vuoden 2019 lokakuusta vuoden 2021 syyskuuhun. Kapasiteetin tarjoajat tekevät kapasiteettinsa saataville asettamisesta maksettavaa vuosikorvausta varten tarjouksen, joka on enintään 100 000 euroa/MW vuodessa. Ne valitaan tarjousten perusteella, kunnes vaadittu 2 GW:n kokonaiskapasiteetti on saavutettu. Kaikki tarjoajat, jotka tulevat valituiksi, saavat korvausta korkeimmassa hyväksytyssä tarjouksessa esitetyn hinnan mukaan (pay as clear -järjestelmä). |
| --- | --- |

(9)

Siirtoverkonhaltijoiden on hankittava kapasiteetti yhdessä joka toinen vuosi järjestettävässä tarjouskilpailussa kaksivuotista toimituskautta varten, jolloin ensimmäinen toimituskausi kestää vuoden 2019 lokakuusta vuoden 2021 syyskuuhun. Kapasiteetin tarjoajat tekevät kapasiteettinsa saataville asettamisesta maksettavaa vuosikorvausta varten tarjouksen, joka on enintään 100 000 euroa/MW vuodessa. Ne valitaan tarjousten perusteella, kunnes vaadittu 2 GW:n kokonaiskapasiteetti on saavutettu. Kaikki tarjoajat, jotka tulevat valituiksi, saavat korvausta korkeimmassa hyväksytyssä tarjouksessa esitetyn hinnan mukaan (pay as clear -järjestelmä).

| (10) | Tarjouskilpailuun voivat osallistua kaikentyyppiset kotimaiset kapasiteetin tarjoajat (tuotantolaitokset, varastoijat ja kysyntäpuolen jousto-operaattorit), mikäli ne täyttävät tietyt tekniset edellytykset, jotka on vahvistettu KapResV:n 9 §:ssä. Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen Saksa sitoutui muuttamaan tiettyjä osallistumisehtoja. Muutokset koskevat lähinnä kysyntäpuolen jousto-operaattoreiden osallistumisehtoja, jotka esitetään yksityiskohtaisemmin tämän päätöksen 6 jaksossa. |
| --- | --- |

(10)

Tarjouskilpailuun voivat osallistua kaikentyyppiset kotimaiset kapasiteetin tarjoajat (tuotantolaitokset, varastoijat ja kysyntäpuolen jousto-operaattorit), mikäli ne täyttävät tietyt tekniset edellytykset, jotka on vahvistettu KapResV:n 9 §:ssä. Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen Saksa sitoutui muuttamaan tiettyjä osallistumisehtoja. Muutokset koskevat lähinnä kysyntäpuolen jousto-operaattoreiden osallistumisehtoja, jotka esitetään yksityiskohtaisemmin tämän päätöksen 6 jaksossa.

| (11) | Kapasiteetin tarjoajat eivät saa myydä varakapasiteettiaan sähkömarkkinoilla. Ne eivät saa palata markkinoille sopimuksen päätyttyä. Saksan viranomaiset haluavat näin varmistaa, että markkinat ja kapasiteettivaranto erotetaan selkeästi toisistaan, ja estää sen, että varannolla vääristetään markkinoiden toimintaa. |
| --- | --- |

(11)

Kapasiteetin tarjoajat eivät saa myydä varakapasiteettiaan sähkömarkkinoilla. Ne eivät saa palata markkinoille sopimuksen päätyttyä. Saksan viranomaiset haluavat näin varmistaa, että markkinat ja kapasiteettivaranto erotetaan selkeästi toisistaan, ja estää sen, että varannolla vääristetään markkinoiden toimintaa.

| (12) | Kapasiteetin tarjoajat eivät saa luovuttaa kolmansille oikeuksiaan tai velvollisuuksiaan, jotka johtuvat niiden osallistumisesta kapasiteettivarantoon. Osallistuminen ja siitä maksettava korvaus on sidottu tiukasti tarjouskilpailussa valittuun tuotantolaitokseen. |
| --- | --- |

(12)

Kapasiteetin tarjoajat eivät saa luovuttaa kolmansille oikeuksiaan tai velvollisuuksiaan, jotka johtuvat niiden osallistumisesta kapasiteettivarantoon. Osallistuminen ja siitä maksettava korvaus on sidottu tiukasti tarjouskilpailussa valittuun tuotantolaitokseen.

| (13) | Johdanto-osan 11 kappaleessa mainittu markkinoille palaamista koskeva kielto ei koske kysyntäjoustoa. Toimituskauden päätyttyä kysyntäpuolen jousto-operaattorit voivat myydä kysyntäjoustoa vastaavan kapasiteetin sähkömarkkinoilla (4). Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että myös muut kysyntäjoustoon liittyvät vaatimukset herättivät epäilyjä, joita tarkastellaan lähemmin 3.2.2 ja 7.3.3 jaksossa. |
| --- | --- |

(13)

Johdanto-osan 11 kappaleessa mainittu markkinoille palaamista koskeva kielto ei koske kysyntäjoustoa. Toimituskauden päätyttyä kysyntäpuolen jousto-operaattorit voivat myydä kysyntäjoustoa vastaavan kapasiteetin sähkömarkkinoilla (4). Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että myös muut kysyntäjoustoon liittyvät vaatimukset herättivät epäilyjä, joita tarkastellaan lähemmin 3.2.2 ja 7.3.3 jaksossa.

4

| (14) | Kapasiteetin tarjoajien on oltava siirtoverkonhaltijoiden käytettävissä koko kaksivuotisen sopimusajan. Niiden on myös täytettävä osallistumisehdot koko sopimusajan. Välttämättömistä kunnossapitotoimenpiteistä johtuvat keskeytykset sallitaan kuitenkin, jos seuraavan kalenterivuoden keskeytyksistä ilmoitetaan siirtoverkonhaltijoille kuluvan kalenterivuoden 31 päivänä heinäkuuta mennessä. Tällaiset suunnitellut keskeytykset saavat kestää sopimusvuotta kohden yhteensä korkeintaan kolme kuukautta. Suunnittelemattomista keskeytyksistä on ilmoitettava siirtoverkonhaltijoille välittömästi, ja kyseisen laitoksen on oltava jälleen käytettävissä kolmen kuukauden kuluessa. |
| --- | --- |

(14)

Kapasiteetin tarjoajien on oltava siirtoverkonhaltijoiden käytettävissä koko kaksivuotisen sopimusajan. Niiden on myös täytettävä osallistumisehdot koko sopimusajan. Välttämättömistä kunnossapitotoimenpiteistä johtuvat keskeytykset sallitaan kuitenkin, jos seuraavan kalenterivuoden keskeytyksistä ilmoitetaan siirtoverkonhaltijoille kuluvan kalenterivuoden 31 päivänä heinäkuuta mennessä. Tällaiset suunnitellut keskeytykset saavat kestää sopimusvuotta kohden yhteensä korkeintaan kolme kuukautta. Suunnittelemattomista keskeytyksistä on ilmoitettava siirtoverkonhaltijoille välittömästi, ja kyseisen laitoksen on oltava jälleen käytettävissä kolmen kuukauden kuluessa.

| (15) | Siirtoverkonhaltijat ovat velvollisia testaamaan jokaisen laitoksen toiminnan ennen kuin ne otetaan kapasiteettivarantoon todentaakseen, että ne täyttävät tekniset vaatimukset. Lisäksi siirtoverkonhaltijoiden on testattava ennalta ilmoittamatta kapasiteettivarannon toimivuutta. Tällaiset testit suoritetaan laitosten täydellä varavoimalla kulloinkin 12 tunnin ajan. Jos testissä ilmenee, ettei laitos täytä vaatimuksia, operaattorin on maksettava sopimussakkoa, jonka suuruus on 20 prosenttia koko toimitusjaksolta sovitusta korvauksesta. Jos havaitut puutteet korjataan kuuden kuukauden kuluessa, sopimussakko lasketaan vain siltä ajalta, jolloin laitos ei ollut saatavilla varantoa varten (eli kutakin kuukautta kohden kuudesosa määrästä). Jos laitos täyttää vaatimukset varavoimallaan vain osittain, sopimussakko maksetaan vain siitä määrästä, joka ei ollut saatavilla. |
| --- | --- |

(15)

Siirtoverkonhaltijat ovat velvollisia testaamaan jokaisen laitoksen toiminnan ennen kuin ne otetaan kapasiteettivarantoon todentaakseen, että ne täyttävät tekniset vaatimukset. Lisäksi siirtoverkonhaltijoiden on testattava ennalta ilmoittamatta kapasiteettivarannon toimivuutta. Tällaiset testit suoritetaan laitosten täydellä varavoimalla kulloinkin 12 tunnin ajan. Jos testissä ilmenee, ettei laitos täytä vaatimuksia, operaattorin on maksettava sopimussakkoa, jonka suuruus on 20 prosenttia koko toimitusjaksolta sovitusta korvauksesta. Jos havaitut puutteet korjataan kuuden kuukauden kuluessa, sopimussakko lasketaan vain siltä ajalta, jolloin laitos ei ollut saatavilla varantoa varten (eli kutakin kuukautta kohden kuudesosa määrästä). Jos laitos täyttää vaatimukset varavoimallaan vain osittain, sopimussakko maksetaan vain siitä määrästä, joka ei ollut saatavilla.

| (16) | Kapasiteettivarannon suuruus perustuu johdanto-osan 84 ja 85 kappaleessa tarkemmin kuvaillun tarkistetun riittävyysarvioinnin tuloksiin. Kun menettelyn aloittamista koskeva päätös annettiin, Saksan aikomuksena oli hankkia varavoimaa ensimmäistä kaksivuotiskautta varten täsmälleen 2 GW ja seuraavia toimituskausia varten lähtökohtaisesti myös 2 GW, jollei riittävyysarvioinnissa todeta muunlaista tarvetta, joka olisi enintään 5 prosenttia huippukuormituksesta. Saksa on nyt sitoutunut soveltamaan tarkistettua riittävyysarviointia ensimmäisestä tarjouskilpailusta lähtien ja laskemaan tarvittavan määrän sen perusteella sekä rajoittamaan kapasiteettivarannon kokoa kunkin kolmen toimituskauden aikana enintään 2 GW:iin. Jos tarkistetussa riittävyysarvioinnissa ilmenee, että tarve on yli 2 GW, ja Saksa haluaisi siksi lisätä kapasiteettivarannon määrää yli 2 GW:iin, sen olisi ilmoitettava tällaisesta lisäyksestä komissiolle valtiontukisääntöjen mukaista arviointia varten. |
| --- | --- |

(16)

Kapasiteettivarannon suuruus perustuu johdanto-osan 84 ja 85 kappaleessa tarkemmin kuvaillun tarkistetun riittävyysarvioinnin tuloksiin. Kun menettelyn aloittamista koskeva päätös annettiin, Saksan aikomuksena oli hankkia varavoimaa ensimmäistä kaksivuotiskautta varten täsmälleen 2 GW ja seuraavia toimituskausia varten lähtökohtaisesti myös 2 GW, jollei riittävyysarvioinnissa todeta muunlaista tarvetta, joka olisi enintään 5 prosenttia huippukuormituksesta. Saksa on nyt sitoutunut soveltamaan tarkistettua riittävyysarviointia ensimmäisestä tarjouskilpailusta lähtien ja laskemaan tarvittavan määrän sen perusteella sekä rajoittamaan kapasiteettivarannon kokoa kunkin kolmen toimituskauden aikana enintään 2 GW:iin. Jos tarkistetussa riittävyysarvioinnissa ilmenee, että tarve on yli 2 GW, ja Saksa haluaisi siksi lisätä kapasiteettivarannon määrää yli 2 GW:iin, sen olisi ilmoitettava tällaisesta lisäyksestä komissiolle valtiontukisääntöjen mukaista arviointia varten.

| (17) | Kapasiteettivaranto otetaan käyttöön, kun sähkömarkkinat eivät ole tasapainossa eli kun tarjonta ei riitä kattamaan kysyntää. Sähkömarkkinat eivät ole tasapainossa, jos vuorokausimarkkinoilla (day-ahead market) tai päivänsisäisillä markkinoilla (intraday market) (vuorokautta ennen käytävässä päivän viimeisessä huutokaupassa, päivänsisäisessä kaupankäynnissä ensimmäisessä huutokaupassa tai päivänsisäisessä jatkuva-aikaisessa kaupankäynnissä) sähköpörssin tarjouksilla ei saavuteta tunnin aikana täysimääräisesti teknistä hintarajaa. Tämänhetkinen tekninen hintaraja Saksassa on 3 000 euroa/MWh vuorokausimarkkinoilla ja 10 000 euroa/MWh päivänsisäisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(17)

Kapasiteettivaranto otetaan käyttöön, kun sähkömarkkinat eivät ole tasapainossa eli kun tarjonta ei riitä kattamaan kysyntää. Sähkömarkkinat eivät ole tasapainossa, jos vuorokausimarkkinoilla (day-ahead market) tai päivänsisäisillä markkinoilla (intraday market) (vuorokautta ennen käytävässä päivän viimeisessä huutokaupassa, päivänsisäisessä kaupankäynnissä ensimmäisessä huutokaupassa tai päivänsisäisessä jatkuva-aikaisessa kaupankäynnissä) sähköpörssin tarjouksilla ei saavuteta tunnin aikana täysimääräisesti teknistä hintarajaa. Tämänhetkinen tekninen hintaraja Saksassa on 3 000 euroa/MWh vuorokausimarkkinoilla ja 10 000 euroa/MWh päivänsisäisillä markkinoilla.

| (18) | Siirtoverkonhaltijat voivat käyttää kapasiteettivarantoa ainoastaan viimeisenä lähteenä, kun kaikki muut järjestelmäpalvelut on käytetty loppuun. Koska kapasiteettivarannon tuotantolaitoksilla voi olla jopa 12 tunnin aktivointiaika, siirtoverkonhaltijoiden on pyydettävä laitoksilta kapasiteettia hyvissä ajoin ennen kuin markkinatulokset ovat selvillä ja näin ollen ennen kuin ne voivat olla varmoja sähkömarkkinoiden epätasapainosta. Siksi KapResV:ssä säädetään, että siirtoverkonhaltijoiden on selvitettävä laitosten käynnistysajat ja otettava ne huomioon varantoa aktivoitaessa. |
| --- | --- |

(18)

Siirtoverkonhaltijat voivat käyttää kapasiteettivarantoa ainoastaan viimeisenä lähteenä, kun kaikki muut järjestelmäpalvelut on käytetty loppuun. Koska kapasiteettivarannon tuotantolaitoksilla voi olla jopa 12 tunnin aktivointiaika, siirtoverkonhaltijoiden on pyydettävä laitoksilta kapasiteettia hyvissä ajoin ennen kuin markkinatulokset ovat selvillä ja näin ollen ennen kuin ne voivat olla varmoja sähkömarkkinoiden epätasapainosta. Siksi KapResV:ssä säädetään, että siirtoverkonhaltijoiden on selvitettävä laitosten käynnistysajat ja otettava ne huomioon varantoa aktivoitaessa.

| (19) | Aktivoinnin aikana kapasiteettivarannon tuotantolaitokset syöttävät verkkoon pieniä määriä sähköä ennen niiden tosiasiallista käyttöönottoa. KapResV:ssä on vahvistettu, että siirtoverkonhaltijoiden on vaadittava sähkömarkkinoilla aktiivisesti toimivien tuotantolaitosten operaattoreita pienentämään tehon syöttöä kapasiteettivarannon tuotantolaitosten verkkoon syöttämän sähkön verran, jotta varmistetaan, että syötetty lisämäärä ei vaikuta päivänsisäisiin markkinoihin. |
| --- | --- |

(19)

Aktivoinnin aikana kapasiteettivarannon tuotantolaitokset syöttävät verkkoon pieniä määriä sähköä ennen niiden tosiasiallista käyttöönottoa. KapResV:ssä on vahvistettu, että siirtoverkonhaltijoiden on vaadittava sähkömarkkinoilla aktiivisesti toimivien tuotantolaitosten operaattoreita pienentämään tehon syöttöä kapasiteettivarannon tuotantolaitosten verkkoon syöttämän sähkön verran, jotta varmistetaan, että syötetty lisämäärä ei vaikuta päivänsisäisiin markkinoihin.

| (20) | KapResV:ssä säädetään lisäksi, että siirtoverkonhaltijoiden on aktivoitava pääsääntöisesti kaikki kapasiteettivarannon tuotantolaitokset. Jos siirtoverkonhaltijat kykenevät kuitenkin korjaamaan epätasapainon käyttämällä vain osaa kapasiteettivarannon tuotantolaitoksista, ne voivat valita siihen parhaiten soveltuvat laitokset. |
| --- | --- |

(20)

KapResV:ssä säädetään lisäksi, että siirtoverkonhaltijoiden on aktivoitava pääsääntöisesti kaikki kapasiteettivarannon tuotantolaitokset. Jos siirtoverkonhaltijat kykenevät kuitenkin korjaamaan epätasapainon käyttämällä vain osaa kapasiteettivarannon tuotantolaitoksista, ne voivat valita siihen parhaiten soveltuvat laitokset.

2.3   Budjetti

Budjetti

| (21) | Kapasiteettivarantoa varten ei ole vahvistettu kiinteää budjettia, sillä sen kustannukset määräytyvät pitkälti ensimmäisen tarjouskilpailun tulosten perusteella. Korkein tarjous, jonka kapasiteetin tarjoajat voivat tehdä tarjouskilpailussa 100 000 euroa/MW vuodessa. Tästä seuraa, että 2 GW:n kapasiteettivarannon kiinteät kustannukset ovat enintään 200 miljoonaa euroa vuodessa. Saksan viranomaiset katsovat kuitenkin, että tarjouskilpailussa esitetään enimmäishintaa alhaisempia tarjouksia, koska kustannuksia alentavat eri seikat, kuten se, että tarjouskilpailuun voivat osallistua suhteellisen vanhojen tuotantolaitosten (eli laitokset, joiden investointikustannuksista on jo tehty poistot osittain tai kokonaan) lisäksi myös kysyntäpuolen jousto-operaattorit ja laitokset, jotka ovat jo ilmoittaneet käytöstäpoistosuunnitelmista. |
| --- | --- |

(21)

Kapasiteettivarantoa varten ei ole vahvistettu kiinteää budjettia, sillä sen kustannukset määräytyvät pitkälti ensimmäisen tarjouskilpailun tulosten perusteella. Korkein tarjous, jonka kapasiteetin tarjoajat voivat tehdä tarjouskilpailussa 100 000 euroa/MW vuodessa. Tästä seuraa, että 2 GW:n kapasiteettivarannon kiinteät kustannukset ovat enintään 200 miljoonaa euroa vuodessa. Saksan viranomaiset katsovat kuitenkin, että tarjouskilpailussa esitetään enimmäishintaa alhaisempia tarjouksia, koska kustannuksia alentavat eri seikat, kuten se, että tarjouskilpailuun voivat osallistua suhteellisen vanhojen tuotantolaitosten (eli laitokset, joiden investointikustannuksista on jo tehty poistot osittain tai kokonaan) lisäksi myös kysyntäpuolen jousto-operaattorit ja laitokset, jotka ovat jo ilmoittaneet käytöstäpoistosuunnitelmista.

2.4   Rahoitusmekanismi

Rahoitusmekanismi

| (22) | EnWG:n 13e §:n 3 ja 4 momentin mukaan siirtoverkonhaltijat voivat kattaa kaikki niille kapasiteettivarannosta aiheutuvat kustannukset verkkotariffeilla. Siirtoverkonhaltijat vähentävät kustannuksistaan kapasiteettivarannosta saatavat tuotot eli sellaisilta tasevastaavilta perittävät sakot tai energiantasausmaksut, joiden tase oli epätasapainossa kapasiteettivarannon käyttöönottoajankohtana. Saksan viranomaiset ovat todenneet, että siirtoverkonhaltijat eivät ole velvollisia esittämään korvattavia kustannuksiaan sääntelyviranomaisille. Jos ne kuitenkin päättävät tehdä niin, tällaisia kustannuksia pidetään kustannuksia, joihin siirtoverkonhaltijat eivät voi vaikuttaa tariffien sääntelemiseksi ja joita ei voida kattaa verkkotariffeilla. Kapasiteettivarannon kustannuksiin sovelletaan samoja sääntöjä kuin muihinkin verkkotariffien osatekijöihin. |
| --- | --- |

(22)

EnWG:n 13e §:n 3 ja 4 momentin mukaan siirtoverkonhaltijat voivat kattaa kaikki niille kapasiteettivarannosta aiheutuvat kustannukset verkkotariffeilla. Siirtoverkonhaltijat vähentävät kustannuksistaan kapasiteettivarannosta saatavat tuotot eli sellaisilta tasevastaavilta perittävät sakot tai energiantasausmaksut, joiden tase oli epätasapainossa kapasiteettivarannon käyttöönottoajankohtana. Saksan viranomaiset ovat todenneet, että siirtoverkonhaltijat eivät ole velvollisia esittämään korvattavia kustannuksiaan sääntelyviranomaisille. Jos ne kuitenkin päättävät tehdä niin, tällaisia kustannuksia pidetään kustannuksia, joihin siirtoverkonhaltijat eivät voi vaikuttaa tariffien sääntelemiseksi ja joita ei voida kattaa verkkotariffeilla. Kapasiteettivarannon kustannuksiin sovelletaan samoja sääntöjä kuin muihinkin verkkotariffien osatekijöihin.

2.5   Kesto

Kesto

| (23) | KapResV:ssä ei ole vahvistettu järjestelmän päättymispäivää. Siirtoverkonhaltijat järjestävät tarjouskilpailuja kaksivuotista toimituskautta varten. Vuonna 2018 järjestetään ensimmäinen tarjouskilpailu, ja se koskee vuoden 2019 lokakuusta vuoden 2021 syyskuuhun kestävää toimituskautta (5). Tämän jälkeen järjestetään uusi tarjouskilpailu joka toinen vuosi (mahdollisesti mukautetun) kapasiteettimäärän hankkimiseksi kaksivuotiselle toimituskaudelle. Saksan viranomaiset ovat todenneet, että tukijärjestelmä päättyy heti kun kapasiteettivarannon tarvittavan suuruuden arvioinnin perusteella todetaan, ettei varantoa ole enää tarpeen pitää yllä. |
| --- | --- |

(23)

KapResV:ssä ei ole vahvistettu järjestelmän päättymispäivää. Siirtoverkonhaltijat järjestävät tarjouskilpailuja kaksivuotista toimituskautta varten. Vuonna 2018 järjestetään ensimmäinen tarjouskilpailu, ja se koskee vuoden 2019 lokakuusta vuoden 2021 syyskuuhun kestävää toimituskautta (5). Tämän jälkeen järjestetään uusi tarjouskilpailu joka toinen vuosi (mahdollisesti mukautetun) kapasiteettimäärän hankkimiseksi kaksivuotiselle toimituskaudelle. Saksan viranomaiset ovat todenneet, että tukijärjestelmä päättyy heti kun kapasiteettivarannon tarvittavan suuruuden arvioinnin perusteella todetaan, ettei varantoa ole enää tarpeen pitää yllä.

5

2.6   Tuensaajat

Tuensaajat

| (24) | Järjestelmästä tukea saavat ovat kapasiteetin tarjoajia, jotka voittavat tarjouskilpailun ja joiden kanssa tehdään kapasiteettivarantoa koskeva sopimus. |
| --- | --- |

(24)

Järjestelmästä tukea saavat ovat kapasiteetin tarjoajia, jotka voittavat tarjouskilpailun ja joiden kanssa tehdään kapasiteettivarantoa koskeva sopimus.

3.   SYYT MENETTELYN ALOITTAMISELLE

SYYT MENETTELYN ALOITTAMISELLE

| (25) | Komissio aloitti tukijärjestelmää koskevan menettelyn SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti 7 päivänä huhtikuuta 2017. Komissio selvensi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että






  a) | komission alustavan arvioinnin perusteella järjestelmän ei voida katsoa olevan Altmark-tuomiossa (6) esitetyt kriteerit täyttävää korvausta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta, vaan se on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea; |
| --- | --- | --- |

(25)

Komissio aloitti tukijärjestelmää koskevan menettelyn SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti 7 päivänä huhtikuuta 2017. Komissio selvensi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että

a)

komission alustavan arvioinnin perusteella järjestelmän ei voida katsoa olevan Altmark-tuomiossa (6) esitetyt kriteerit täyttävää korvausta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta, vaan se on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea;

6

| b) | komissio on epävarma siitä, onko tukijärjestelmä sisämarkkinoille soveltuva, sillä se epäilee, että muutamat soveltuvuusedellytykset eivät täyty. Ne liittyvät etenkin järjestelmän tarpeellisuuteen, tarkoituksenmukaisuuteen ja oikeasuhteisuuteen sekä jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten riskiin. |
| --- | --- |

b)

komissio on epävarma siitä, onko tukijärjestelmä sisämarkkinoille soveltuva, sillä se epäilee, että muutamat soveltuvuusedellytykset eivät täyty. Ne liittyvät etenkin järjestelmän tarpeellisuuteen, tarkoituksenmukaisuuteen ja oikeasuhteisuuteen sekä jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten riskiin.

3.1   Syyt menettelyn aloittamiselle: valtiontuen olemassaolo

Syyt menettelyn aloittamiselle: valtiontuen olemassaolo

| (26) | Jotta toimenpiteen voidaan katsoa olevan valtiontukea, SEUT 107 artiklan 1 kohdan mukaan toimenpiteen on täytettävä kaikki jäljempänä mainitut edellytykset:






  a) | toimenpide rahoitetaan valtion varoista, ja se on valtion toteuttama, |
| --- | --- | --- |

(26)

Jotta toimenpiteen voidaan katsoa olevan valtiontukea, SEUT 107 artiklan 1 kohdan mukaan toimenpiteen on täytettävä kaikki jäljempänä mainitut edellytykset:

a)

toimenpide rahoitetaan valtion varoista, ja se on valtion toteuttama,

| b) | sillä annetaan etua tietylle yritykselle tai tuotannonalalle, |
| --- | --- |

b)

sillä annetaan etua tietylle yritykselle tai tuotannonalalle,

| c) | se vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua, ja |
| --- | --- |

c)

se vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua, ja

| d) | se on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

d)

se on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (27) | Saksa on esittänyt ilmoituksessaan seuraavat perustelut sille, miksei kapasiteettivaranto täytä näitä vaatimuksia ja miksei se näin ollen ole valtiontukea. Saksa katsoo ensinnäkin, ettei tukijärjestelmää rahoiteta valtion varoista. Toiseksi operaattoreille ei anneta etua, sillä Saksan mukaan ne tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua ja siitä maksettava korvaus täyttää Altmark-tuomiossa vahvistetut neljä kriteeriä. Kolmanneksi järjestelmällä ei vaikuteta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(27)

Saksa on esittänyt ilmoituksessaan seuraavat perustelut sille, miksei kapasiteettivaranto täytä näitä vaatimuksia ja miksei se näin ollen ole valtiontukea. Saksa katsoo ensinnäkin, ettei tukijärjestelmää rahoiteta valtion varoista. Toiseksi operaattoreille ei anneta etua, sillä Saksan mukaan ne tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua ja siitä maksettava korvaus täyttää Altmark-tuomiossa vahvistetut neljä kriteeriä. Kolmanneksi järjestelmällä ei vaikuteta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (28) | Komissio katsoi ensin alustavasti, että tukijärjestelmä on rahoitettu valtion varoista ja että se on valtion toteuttama. Saksan valtio on nimittäin laatinut järjestelmän ja vahvistanut laissa, että siitä aiheutuvat kustannukset voidaan siirtää kaikille kuluttajille verkkotariffeja korottamalla. Siksi se katsoi asiassa Vent de Colère annetun tuomion (7) perusteella, että toimenpide rahoitetaan valtion varoista ja että se on valtion toteuttama. Lisäksi KapResV:n mukaan siirtoverkonhaltijoiden on vähennettävä järjestelmästä aiheutuvista kustannuksistaan järjestelmästä saamansa tulot. Valtio antaa näin ollen siirtoverkonhaltijoille tehtäväksi vaadittujen varojen kohdentamisen ja perimisen. Varat luodaan KapResV:llä, ja siirtoverkonhaltijat hallinnoivat niitä yhdessä. Viranomaiset voivat näin ollen aina vaikuttaa varojen käyttöön. |
| --- | --- |

(28)

Komissio katsoi ensin alustavasti, että tukijärjestelmä on rahoitettu valtion varoista ja että se on valtion toteuttama. Saksan valtio on nimittäin laatinut järjestelmän ja vahvistanut laissa, että siitä aiheutuvat kustannukset voidaan siirtää kaikille kuluttajille verkkotariffeja korottamalla. Siksi se katsoi asiassa Vent de Colère annetun tuomion (7) perusteella, että toimenpide rahoitetaan valtion varoista ja että se on valtion toteuttama. Lisäksi KapResV:n mukaan siirtoverkonhaltijoiden on vähennettävä järjestelmästä aiheutuvista kustannuksistaan järjestelmästä saamansa tulot. Valtio antaa näin ollen siirtoverkonhaltijoille tehtäväksi vaadittujen varojen kohdentamisen ja perimisen. Varat luodaan KapResV:llä, ja siirtoverkonhaltijat hallinnoivat niitä yhdessä. Viranomaiset voivat näin ollen aina vaikuttaa varojen käyttöön.

7

| (29) | Toiseksi komissio suhtautuu epäilevästi siihen, että ensimmäinen ja neljäs Altmark-kriteeri täyttyvät, ja siksi se päätteli alustavasti, että tukijärjestelmällä annetaan tuensaajille valikoivaa etua. |
| --- | --- |

(29)

Toiseksi komissio suhtautuu epäilevästi siihen, että ensimmäinen ja neljäs Altmark-kriteeri täyttyvät, ja siksi se päätteli alustavasti, että tukijärjestelmällä annetaan tuensaajille valikoivaa etua.

| (30) | Ensimmäisen Altmark-kriteerin mukaan edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi. Vaikka jäsenvaltioilla on laaja harkintavalta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua määrittäessään, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/72/EY (8) 3 artiklan 2 kohdassa rajoitetaan jäsenvaltioiden mahdollisuuksia asettaa julkisen palvelun velvoitteita vapautetuilla sähkömarkkinoilla. Sen mukaan julkisen palvelun velvoitteita voidaan asettaa vain tiettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ne voivat koskea turvallisuutta, mukaan lukien toimitusvarmuus, toimitusten säännöllisyyttä, laatua ja hintaa sekä ympäristönsuojelua, mukaan lukien energiatehokkuus, uusiutuvista lähteistä tuotettu energia ja ilmastonsuojelu. Lisäksi näiden velvoitteiden on oltava selkeästi määriteltyjä, avoimia, syrjimättömiä ja todennettavia, ja niillä on turvattava se, että unionin sähköalan yritykset ovat tasapuolisesti jäsenvaltioiden sähkönkuluttajien käytettävissä. |
| --- | --- |

(30)

Ensimmäisen Altmark-kriteerin mukaan edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi. Vaikka jäsenvaltioilla on laaja harkintavalta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua määrittäessään, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/72/EY (8) 3 artiklan 2 kohdassa rajoitetaan jäsenvaltioiden mahdollisuuksia asettaa julkisen palvelun velvoitteita vapautetuilla sähkömarkkinoilla. Sen mukaan julkisen palvelun velvoitteita voidaan asettaa vain tiettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ne voivat koskea turvallisuutta, mukaan lukien toimitusvarmuus, toimitusten säännöllisyyttä, laatua ja hintaa sekä ympäristönsuojelua, mukaan lukien energiatehokkuus, uusiutuvista lähteistä tuotettu energia ja ilmastonsuojelu. Lisäksi näiden velvoitteiden on oltava selkeästi määriteltyjä, avoimia, syrjimättömiä ja todennettavia, ja niillä on turvattava se, että unionin sähköalan yritykset ovat tasapuolisesti jäsenvaltioiden sähkönkuluttajien käytettävissä.

8

| (31) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tuodaan siksi esiin seuraavat epäilyt:






  a) | tukijärjestelmä voi olla syrjivä, sillä vaikuttaa siltä, että sillä suljetaan tosiasiallisesti kysyntäpuolen jousto-operaattorit ja oikeudellisesti ulkomaiset kapasiteetin tarjoajat varannon ulkopuolelle; |
| --- | --- | --- |

(31)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tuodaan siksi esiin seuraavat epäilyt:

a)

tukijärjestelmä voi olla syrjivä, sillä vaikuttaa siltä, että sillä suljetaan tosiasiallisesti kysyntäpuolen jousto-operaattorit ja oikeudellisesti ulkomaiset kapasiteetin tarjoajat varannon ulkopuolelle;

| b) | ei ole selvää, että järjestelmä olisi välttämätön sähkön toimitusvarmuuden takaamiseksi Saksassa ja että tuen voitaisiin katsoa olevan korvausta julkisen palvelun velvoitteen suorittamisesta toimitusvarmuuden takaamiseksi; |
| --- | --- |

b)

ei ole selvää, että järjestelmä olisi välttämätön sähkön toimitusvarmuuden takaamiseksi Saksassa ja että tuen voitaisiin katsoa olevan korvausta julkisen palvelun velvoitteen suorittamisesta toimitusvarmuuden takaamiseksi;

| c) | yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu on lähtökohtaisesti perusteltu vain silloin, kun markkinat eivät voi tuottaa vaadittua palvelua tehokkaasti. Jos jäsenvaltio voi parantaa markkinoiden toimivuutta, yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu ei ole perusteltu toimitusvarmuuden takaamiseksi, sillä markkinoille ei ole annettu mahdollisuutta asettaa vaadittua palvelua saataville. Vaikka suunnitelluilla markkinauudistuksilla todennäköisesti voitaisiin edistää toimitusvarmuutta, on epävarmaa, riittävätkö nämä uudistukset tuottamaan asianmukaisia investointisignaaleja. Olisi arvioitava etenkin kuluttajille toimittamatta jääneen sähkön arvo (Value of Lost Load, VoLL), jotta varmistetaan, että markkinahinnat voivat yltää tälle tasolle. |
| --- | --- |

c)

yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu on lähtökohtaisesti perusteltu vain silloin, kun markkinat eivät voi tuottaa vaadittua palvelua tehokkaasti. Jos jäsenvaltio voi parantaa markkinoiden toimivuutta, yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu ei ole perusteltu toimitusvarmuuden takaamiseksi, sillä markkinoille ei ole annettu mahdollisuutta asettaa vaadittua palvelua saataville. Vaikka suunnitelluilla markkinauudistuksilla todennäköisesti voitaisiin edistää toimitusvarmuutta, on epävarmaa, riittävätkö nämä uudistukset tuottamaan asianmukaisia investointisignaaleja. Olisi arvioitava etenkin kuluttajille toimittamatta jääneen sähkön arvo (Value of Lost Load, VoLL), jotta varmistetaan, että markkinahinnat voivat yltää tälle tasolle.

| (32) | Neljännen Altmark-kriteerin mukaan yritykset on valittava julkisessa tarjouskilpailussa, jolla taataan, että palvelut tuotetaan julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tai tekemällä kustannusarvio, jolla varmistetaan, ettei korvaus ylitä kustannuksia, joita hyvin johdetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi. Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ettei järjestelmä (jossa kysyntäjousto ja ulkomainen kapasiteetti suljetaan varannon ulkopuolelle) ole riittävän avoin, ja vaikka tarjouskilpailu järjestettäisiinkin, se ei sen vuoksi takaa todellista kilpailua eikä sillä varmisteta, että palvelut tuotetaan julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin. Ei myöskään ole viitteitä siitä, että neljännen Altmark-kriteerin toinen kohta voisi täyttyä. |
| --- | --- |

(32)

Neljännen Altmark-kriteerin mukaan yritykset on valittava julkisessa tarjouskilpailussa, jolla taataan, että palvelut tuotetaan julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tai tekemällä kustannusarvio, jolla varmistetaan, ettei korvaus ylitä kustannuksia, joita hyvin johdetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi. Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ettei järjestelmä (jossa kysyntäjousto ja ulkomainen kapasiteetti suljetaan varannon ulkopuolelle) ole riittävän avoin, ja vaikka tarjouskilpailu järjestettäisiinkin, se ei sen vuoksi takaa todellista kilpailua eikä sillä varmisteta, että palvelut tuotetaan julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin. Ei myöskään ole viitteitä siitä, että neljännen Altmark-kriteerin toinen kohta voisi täyttyä.

| (33) | Kolmanneksi komissio päätteli alustavasti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kapasiteettivaranto olisi omiaan vaikuttamaan sähkömarkkinoilla käytävään kilpailuun ja kauppaan, sillä Saksan sähkömarkkinat ovat kilpailulle avoimia ja ne on liitetty yhteen naapurimaiden sähkömarkkinoiden kanssa. Tukijärjestelmällä tuetaan muutamia operaattoreita sillä ehdolla, että ne eivät enää toimi markkinoilla. Toimenpiteellä olisi siten vaikutuksia sen tarjousalueen merit order -käyrälle, jossa tukea saavat laitokset toimivat, ja näin ollen myös tämän tarjousalueen vuorovaikutukselle naapurialueiden kanssa. |
| --- | --- |

(33)

Kolmanneksi komissio päätteli alustavasti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kapasiteettivaranto olisi omiaan vaikuttamaan sähkömarkkinoilla käytävään kilpailuun ja kauppaan, sillä Saksan sähkömarkkinat ovat kilpailulle avoimia ja ne on liitetty yhteen naapurimaiden sähkömarkkinoiden kanssa. Tukijärjestelmällä tuetaan muutamia operaattoreita sillä ehdolla, että ne eivät enää toimi markkinoilla. Toimenpiteellä olisi siten vaikutuksia sen tarjousalueen merit order -käyrälle, jossa tukea saavat laitokset toimivat, ja näin ollen myös tämän tarjousalueen vuorovaikutukselle naapurialueiden kanssa.

3.2   Syyt menettelyn aloittamiselle: tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

Syyt menettelyn aloittamiselle: tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (34) | Komissio perusteli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä menettelyn aloittamista sillä, että se epäilee alustavasti tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille neljän seikan perusteella:






  a) | valtion toimenpiteen välttämättömyydestä ei ole riittävästi todisteita, |
| --- | --- | --- |

(34)

Komissio perusteli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä menettelyn aloittamista sillä, että se epäilee alustavasti tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille neljän seikan perusteella:

a)

valtion toimenpiteen välttämättömyydestä ei ole riittävästi todisteita,

| b) | järjestelmä ei ole tarkoituksenmukainen rajoittavien osallistumisehtojen vuoksi, |
| --- | --- |

b)

järjestelmä ei ole tarkoituksenmukainen rajoittavien osallistumisehtojen vuoksi,

| c) | järjestelmä ei ole oikeasuhteinen, toisin sanoen tukea ei ole rajattu välttämättömään, ja |
| --- | --- |

c)

järjestelmä ei ole oikeasuhteinen, toisin sanoen tukea ei ole rajattu välttämättömään, ja

| d) | vaarana on, että jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan kohdistuu kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

d)

vaarana on, että jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan kohdistuu kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia.

Komissio katsoi kuitenkin alustavasti, että tukijärjestelmällä on tarkoitus edistää yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista (toimitusvarmuuden takaaminen), että sillä on kannustava vaikutus, koska sillä muutetaan markkinatoimijoiden käyttäytymistä, ja että avoimuutta koskevat velvoitteet täyttyvät. Siksi tässä jaksossa tarkastellaan vain a–d kohdassa mainittuja komission epäilyjä, jotka liittyvät järjestelmän yhteensopivuuteen valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 annettujen suuntaviivojen (9), jäljempänä ’suuntaviivat’, kanssa.

9

3.2.1   Valtion toteuttamien toimien tarve

Valtion toteuttamien toimien tarve

| (35) | Komissio katsoi alustavasti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä suuntaviivojen 222–224 kohdan mukaisesti, että suunnitellun kapasiteettivarannon perustelemiseksi olisi osoitettava, että uudistetuilla markkinoilla varmistetaan pitkällä aikavälillä riittävä toimitusvarmuus ja että lyhyellä aikavälillä on vankasti perustelua olettaa, että voi ilmetä tilanteita, joissa markkinat eivät kykene turvaamaan toimitusvarmuutta taloudellisesti järkevästi. Lisäksi kapasiteettivaranto olisi poistettava käytöstä asteittain heti, kun markkinauudistukset on toteutettu ja markkinat antavat tarvittavan suojan. |
| --- | --- |

(35)

Komissio katsoi alustavasti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä suuntaviivojen 222–224 kohdan mukaisesti, että suunnitellun kapasiteettivarannon perustelemiseksi olisi osoitettava, että uudistetuilla markkinoilla varmistetaan pitkällä aikavälillä riittävä toimitusvarmuus ja että lyhyellä aikavälillä on vankasti perustelua olettaa, että voi ilmetä tilanteita, joissa markkinat eivät kykene turvaamaan toimitusvarmuutta taloudellisesti järkevästi. Lisäksi kapasiteettivaranto olisi poistettava käytöstä asteittain heti, kun markkinauudistukset on toteutettu ja markkinat antavat tarvittavan suojan.

| (36) | Komissio epäili ensinnäkin kapasiteettivarannon tarpeellisuutta, sillä sen päättymispäivää ei ole vahvistettu, ja vaikutti siltä, että järjestelmän oli tarkoitus olla kiinteä osa sähkömarkkinoita eikä väliaikainen toimenpide, jolla tuetaan markkinauudistuksia. |
| --- | --- |

(36)

Komissio epäili ensinnäkin kapasiteettivarannon tarpeellisuutta, sillä sen päättymispäivää ei ole vahvistettu, ja vaikutti siltä, että järjestelmän oli tarkoitus olla kiinteä osa sähkömarkkinoita eikä väliaikainen toimenpide, jolla tuetaan markkinauudistuksia.

| (37) | Toiseksi komissio totesi, että taloudellisesti järkevän luotettavuusstandardin ja kapasiteettivarannon taloudellista merkitystä ilmentävän indikaattorin puuttuminen rajoittaa markkinoiden kykyä asettaa saataville riittävästi kapasiteettia eikä mahdollista varannon koon tarkkaa määrittämistä. |
| --- | --- |

(37)

Toiseksi komissio totesi, että taloudellisesti järkevän luotettavuusstandardin ja kapasiteettivarannon taloudellista merkitystä ilmentävän indikaattorin puuttuminen rajoittaa markkinoiden kykyä asettaa saataville riittävästi kapasiteettia eikä mahdollista varannon koon tarkkaa määrittämistä.

| (38) | Kolmanneksi komissio suhtautui myönteisesti pahimman tapauksen skenaarion esittämiseen mutta oli epävarma siitä, ovatko sen perustana olevat tietyt oletukset realistisia. |
| --- | --- |

(38)

Kolmanneksi komissio suhtautui myönteisesti pahimman tapauksen skenaarion esittämiseen mutta oli epävarma siitä, ovatko sen perustana olevat tietyt oletukset realistisia.

3.2.2   Järjestelmän tarkoituksenmukaisuus

Järjestelmän tarkoituksenmukaisuus

| (39) | Komissio arvioi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kapasiteettivarannon soveltuvuutta suuntaviivojen 225 ja 226 kohdassa esitettyjen perusteiden pohjalta. Se totesi, että väliaikainen strateginen varanto vaikuttaa olevan kaikkein tarkoituksenmukaisin intervention muoto toimitusvarmuuden takaamiseksi parhaillaan toteutettavien uudistusten yhteydessä, mutta korosti samalla, että tukijärjestelmää ei ole suunniteltu väliaikaiseksi toimenpiteeksi ja että kaksi näkökohtaa – varannon aktivoinnista aiheutuvien muuttuvien kustannusten erillinen korvaus ja osallistumisehdot – herättävät epäilyjä. |
| --- | --- |

(39)

Komissio arvioi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kapasiteettivarannon soveltuvuutta suuntaviivojen 225 ja 226 kohdassa esitettyjen perusteiden pohjalta. Se totesi, että väliaikainen strateginen varanto vaikuttaa olevan kaikkein tarkoituksenmukaisin intervention muoto toimitusvarmuuden takaamiseksi parhaillaan toteutettavien uudistusten yhteydessä, mutta korosti samalla, että tukijärjestelmää ei ole suunniteltu väliaikaiseksi toimenpiteeksi ja että kaksi näkökohtaa – varannon aktivoinnista aiheutuvien muuttuvien kustannusten erillinen korvaus ja osallistumisehdot – herättävät epäilyjä.

| (40) | Kapasiteettivarannon aktivoinnista aiheutuvien muuttuvien kustannuksen erillisen korvauksen osalta komissio ilmaisi epäilevänsä sitä, koskevatko erillisen korvauksen kustannusluokat tosiasiassa muuttuvia kustannuksia. Se huomautti, että tällaisten kustannusten osalta kilpailua ei ole, jos ne korvataan erikseen ja tarjouskilpailusta riippumatta. |
| --- | --- |

(40)

Kapasiteettivarannon aktivoinnista aiheutuvien muuttuvien kustannuksen erillisen korvauksen osalta komissio ilmaisi epäilevänsä sitä, koskevatko erillisen korvauksen kustannusluokat tosiasiassa muuttuvia kustannuksia. Se huomautti, että tällaisten kustannusten osalta kilpailua ei ole, jos ne korvataan erikseen ja tarjouskilpailusta riippumatta.

| (41) | Komissio suhtautui epäilevästi osallistumisehtoihin, sillä kysyntäjousto oli mahdollisesti suljettu tosiasiassa varannon ulkopuolelle ja asetettu siten huonompaan asemaan tuotantolaitoksiin nähden. Komissio pelkäsi, että erilaiset osallistumisehdot voisivat lannistaa kysyntäpuolen jousto-operaattoreita siinä määrin, että niiden osallistuminen olisi hyvin epätodennäköistä. Osallistuminen edellyttäisi muun muassa seuraavien ehtojen täyttymistä:






  a) | kysyntäjoustoa koskeva pienin tarjouskoko on 10 MW, |
| --- | --- | --- |

(41)

Komissio suhtautui epäilevästi osallistumisehtoihin, sillä kysyntäjousto oli mahdollisesti suljettu tosiasiassa varannon ulkopuolelle ja asetettu siten huonompaan asemaan tuotantolaitoksiin nähden. Komissio pelkäsi, että erilaiset osallistumisehdot voisivat lannistaa kysyntäpuolen jousto-operaattoreita siinä määrin, että niiden osallistuminen olisi hyvin epätodennäköistä. Osallistuminen edellyttäisi muun muassa seuraavien ehtojen täyttymistä:

a)

kysyntäjoustoa koskeva pienin tarjouskoko on 10 MW,

| b) | kuormien yhdistämistä ei sallita, |
| --- | --- |

b)

kuormien yhdistämistä ei sallita,

| c) | laitos on kytkettävä suoraan siirtoverkkoon vähintään 110 kV:n jännitteellä, |
| --- | --- |

c)

laitos on kytkettävä suoraan siirtoverkkoon vähintään 110 kV:n jännitteellä,

| d) | vuodessa on tehtävä jopa kymmenen testiajoa, |
| --- | --- |

d)

vuodessa on tehtävä jopa kymmenen testiajoa,

| e) | kysyntäjoustoon sovelletaan velvoitetta, jonka mukaan tehonkulutuksen on oltava jatkuvaa koko toimituskauden (eli kahden vuoden) ajan ja koko sähköenergia on hankittava ennen toimituskauden alkamista, |
| --- | --- |

e)

kysyntäjoustoon sovelletaan velvoitetta, jonka mukaan tehonkulutuksen on oltava jatkuvaa koko toimituskauden (eli kahden vuoden) ajan ja koko sähköenergia on hankittava ennen toimituskauden alkamista,

| f) | toimituskauden enimmäispituutta ei ole määritetty, ja |
| --- | --- |

f)

toimituskauden enimmäispituutta ei ole määritetty, ja

| g) | kuormia ei voida ottaa käyttöön säätösähkömarkkinoilla kapasiteettivarantoa koskevan sopimuksen päättymisen jälkeen. |
| --- | --- |

g)

kuormia ei voida ottaa käyttöön säätösähkömarkkinoilla kapasiteettivarantoa koskevan sopimuksen päättymisen jälkeen.

| (42) | Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksia ulkomaisen kapasiteetin pois sulkemisesta. |
| --- | --- |

(42)

Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksia ulkomaisen kapasiteetin pois sulkemisesta.

3.2.3   Tuen oikeasuhteisuus

Tuen oikeasuhteisuus

| (43) | Komissio toisti tuen oikeasuhteisuuden osalta huolensa toimenpidettä koskevista rajoittavista osallistumisehdoista ja korosti, että tarpeettomien osallistumisrajoitusten vuoksi ei voida olettaa, että tarjouskilpailuun perustuva tuen kokonaismäärä rajoittuisi asetetun tavoitteen saavuttamiseen nähden välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(43)

Komissio toisti tuen oikeasuhteisuuden osalta huolensa toimenpidettä koskevista rajoittavista osallistumisehdoista ja korosti, että tarpeettomien osallistumisrajoitusten vuoksi ei voida olettaa, että tarjouskilpailuun perustuva tuen kokonaismäärä rajoittuisi asetetun tavoitteen saavuttamiseen nähden välttämättömään vähimmäismäärään.

3.2.4   Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

| (44) | Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kapasiteettivarannon rakenteella varmistetaan varannon kapasiteetin ja markkinoilla saatavilla olevan kapasiteetin tehokas erottaminen toisistaan ja estetään näin ollen se, ettei Saksan sähkömarkkinoihin ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistu kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

(44)

Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kapasiteettivarannon rakenteella varmistetaan varannon kapasiteetin ja markkinoilla saatavilla olevan kapasiteetin tehokas erottaminen toisistaan ja estetään näin ollen se, ettei Saksan sähkömarkkinoihin ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistu kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia.

| (45) | Vahvistetut tasepoikkeamamaksut ovat kuitenkin tekniseen hintarajaan nähden kaksinkertaisia päivänsisäisillä markkinoilla. Komissio totesi, että tällainen lähestymistapa voisi olla taloudellisesti vähemmän järkevää kuin päivänsisäisen hintarajan asettaminen suurimman tasepoikkeamamaksun tasolle, jonka olisi ilmennettävä toimittamatta jääneen sähkön arvoa. Se katsoi siksi, että toimittamatta jääneen sähkön arvo on määritettävä, jotta estetään kohtuuttoman korkeat tasepoikkeamamaksut, jotka vääristäisivät kilpailua. |
| --- | --- |

(45)

Vahvistetut tasepoikkeamamaksut ovat kuitenkin tekniseen hintarajaan nähden kaksinkertaisia päivänsisäisillä markkinoilla. Komissio totesi, että tällainen lähestymistapa voisi olla taloudellisesti vähemmän järkevää kuin päivänsisäisen hintarajan asettaminen suurimman tasepoikkeamamaksun tasolle, jonka olisi ilmennettävä toimittamatta jääneen sähkön arvoa. Se katsoi siksi, että toimittamatta jääneen sähkön arvo on määritettävä, jotta estetään kohtuuttoman korkeat tasepoikkeamamaksut, jotka vääristäisivät kilpailua.

4.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (46) | Komissio sai menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä järjestetyssä julkisessa kuulemisessa huomautuksia 22 asianomaiselta. Huomautuksia esittivät etenkin energia-alan sidosryhmät (esim. perinteiset tuottajat ja uusiutuvista lähteistä energiaa tuottavat yritykset sekä kysyntäpuolen jousto-operaattorit ja alan järjestöt), liittovaltion verkkovirasto (Bundesnetzagentur), Saksan siirtoverkonhaltijat (jotka esittivät yhteisen huomautuksen) sekä Tšekin viranomaiset. |
| --- | --- |

(46)

Komissio sai menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä järjestetyssä julkisessa kuulemisessa huomautuksia 22 asianomaiselta. Huomautuksia esittivät etenkin energia-alan sidosryhmät (esim. perinteiset tuottajat ja uusiutuvista lähteistä energiaa tuottavat yritykset sekä kysyntäpuolen jousto-operaattorit ja alan järjestöt), liittovaltion verkkovirasto (Bundesnetzagentur), Saksan siirtoverkonhaltijat (jotka esittivät yhteisen huomautuksen) sekä Tšekin viranomaiset.

4.1   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

| (47) | Hyvin harvat markkinatoimijat tarkastelivat huomautuksissaan toimenpiteen valtiotukiluonnetta. Tšekki totesi kuitenkin, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua koskevat Altmark-kriteerit eivät täyty, ja yhtyi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyihin komission perusteluihin. Lisäksi se oli komission kanssa samaa mieltä siitä, että tukijärjestelmä on rahoitettu valtion varoista ja että se on valtion toteuttama. |
| --- | --- |

(47)

Hyvin harvat markkinatoimijat tarkastelivat huomautuksissaan toimenpiteen valtiotukiluonnetta. Tšekki totesi kuitenkin, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua koskevat Altmark-kriteerit eivät täyty, ja yhtyi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyihin komission perusteluihin. Lisäksi se oli komission kanssa samaa mieltä siitä, että tukijärjestelmä on rahoitettu valtion varoista ja että se on valtion toteuttama.

4.2   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

4.2.1   Järjestelmän tavoitetta koskevia huomautuksia

Järjestelmän tavoitetta koskevia huomautuksia

| (48) | Komissio ei saanut yhtään perusteltua huomautusta siitä, edistetäänkö järjestelmällä yhteisen edun mukaista tavoitetta, mutta muutamat vastaajat suhtautuivat epäilevästi siihen, onko tavoite määritelty riittävän tarkasti. |
| --- | --- |

(48)

Komissio ei saanut yhtään perusteltua huomautusta siitä, edistetäänkö järjestelmällä yhteisen edun mukaista tavoitetta, mutta muutamat vastaajat suhtautuivat epäilevästi siihen, onko tavoite määritelty riittävän tarkasti.

4.2.2   Järjestelmän tarpeellisuutta koskevat huomautukset

Järjestelmän tarpeellisuutta koskevat huomautukset

4.2.2.1   Kapasiteettivarannon tarpeellisuuden ja koon taloudellista perustetta koskevat huomautukset

Kapasiteettivarannon tarpeellisuuden ja koon taloudellista perustetta koskevat huomautukset

| (49) | Valtaosa vastaajista katsoi, että tukijärjestelmä on sinällään tarpeellinen. Niiden mukaan strateginen varanto auttaa suojautumaan riskeiltä energiasiirtymässä, jolle on luonteenomaista ydinvoimasta luopuminen, uusiutuvista energialähteistä saatavan sähkön tuotannon merkittävä lisääminen ja perinteisten voimalaitosten käytöstä poistamisen laajuuteen liittyvä epävarmuus. |
| --- | --- |

(49)

Valtaosa vastaajista katsoi, että tukijärjestelmä on sinällään tarpeellinen. Niiden mukaan strateginen varanto auttaa suojautumaan riskeiltä energiasiirtymässä, jolle on luonteenomaista ydinvoimasta luopuminen, uusiutuvista energialähteistä saatavan sähkön tuotannon merkittävä lisääminen ja perinteisten voimalaitosten käytöstä poistamisen laajuuteen liittyvä epävarmuus.

| (50) | Muutamat kapasiteettivarannon kannattajat korostivat, että tuleva markkinakehitys on hyvin epävarma, ja siksi on hyvin vaikeaa määrittää varannon tarvittava koko. Valtaosa ei kuitenkaan esittänyt erityisiä huomautuksia kapasiteettivarannon koon asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

(50)

Muutamat kapasiteettivarannon kannattajat korostivat, että tuleva markkinakehitys on hyvin epävarma, ja siksi on hyvin vaikeaa määrittää varannon tarvittava koko. Valtaosa ei kuitenkaan esittänyt erityisiä huomautuksia kapasiteettivarannon koon asianmukaisuudesta.

| (51) | Ne kuulemiseen osallistuneet tahot, jotka suhtautuivat epäilevästi varannon tarpeellisuuteen, korostivat sitä vastoin, että sen tarpeellisuuden arvioimiseksi on määriteltävä luotettavuusstandardi ja varannon taloudellista arvoa kuvaava indikaattori. |
| --- | --- |

(51)

Ne kuulemiseen osallistuneet tahot, jotka suhtautuivat epäilevästi varannon tarpeellisuuteen, korostivat sitä vastoin, että sen tarpeellisuuden arvioimiseksi on määriteltävä luotettavuusstandardi ja varannon taloudellista arvoa kuvaava indikaattori.

4.2.2.2   Kohtuudella odotettavissa olevaa pahimman tapauksen skenaariota (reasonable worst case scenario) koskevat huomautukset

Kohtuudella odotettavissa olevaa pahimman tapauksen skenaariota (reasonable worst case scenario) koskevat huomautukset

| (52) | Vain muutamat markkinatoimijat esittivät huomautuksia siitä, olivatko Saksan toimenpiteen perustelemiseksi esittämässä skenaariossa tekemät oletukset realistisia. Kolme vastaajaa katsoi, että petosmahdollisuutta koskeva oletus vaikutti epärealistiselta. |
| --- | --- |

(52)

Vain muutamat markkinatoimijat esittivät huomautuksia siitä, olivatko Saksan toimenpiteen perustelemiseksi esittämässä skenaariossa tekemät oletukset realistisia. Kolme vastaajaa katsoi, että petosmahdollisuutta koskeva oletus vaikutti epärealistiselta.

4.2.2.3   Järjestelmän kestoa koskevat huomautukset

Järjestelmän kestoa koskevat huomautukset

| (53) | Useimmat kuulemiseen osallistuneista, jotka esittivät huomautuksia järjestelmän kestosta, katsoivat, että kapasiteettivarantoa olisi käytettävä vain väliaikaisesti. Niiden mukaan toimenpide on lakkautettava vaiheittain, jolloin päättymispäivä olisi joko vahvistettava ennalta tai täsmennettävä ennalta määriteltyjen, varannon tarpeellisuutta kuvaavien indikaattorien perusteella. |
| --- | --- |

(53)

Useimmat kuulemiseen osallistuneista, jotka esittivät huomautuksia järjestelmän kestosta, katsoivat, että kapasiteettivarantoa olisi käytettävä vain väliaikaisesti. Niiden mukaan toimenpide on lakkautettava vaiheittain, jolloin päättymispäivä olisi joko vahvistettava ennalta tai täsmennettävä ennalta määriteltyjen, varannon tarpeellisuutta kuvaavien indikaattorien perusteella.

4.2.3   Järjestelmän tarkoituksenmukaisuutta koskevat huomautukset

Järjestelmän tarkoituksenmukaisuutta koskevat huomautukset

4.2.3.1   Vaihtoehtoisia toimenpiteitä koskevat huomautukset

Vaihtoehtoisia toimenpiteitä koskevat huomautukset

| (54) | Suurin osa kuulemiseen osallistuneista katsoi, että strateginen varanto on tarkoituksenmukainen toimenpide Saksan sähkömarkkinoihin liittyviin riskeihin vastaamiseksi. Ne perustelivat tätä sillä, että kapasiteettivaranto on suhteellisen pieni Saksan kysyntähuippuihin verrattuna, se on suunniteltu siten, että sähkömarkkinoihin kohdistuu mahdollisimman vähäisiä vaikutuksia, se otetaan käyttöön vain poikkeuksellisissa olosuhteissa, se voidaan helposti poistaa käytöstä, kun sitä ei enää tarvita, ja sillä edistetään uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käyttöä, koska sillä ei tueta eikä pidetä yllä perinteisiä voimalaitoksia, toisin kuin koko markkinat kattavilla kapasiteettimekanismeilla. Vähemmistö kuulemiseen osallistuneista katsoi kuitenkin, että koko markkinat kattava kapasiteettimekanismi olisi tarkoituksenmukaisempi vaihtoehto, koska sillä suojattaisiin paremmin markkinatoimijoita ja edistettäisiin varhaisia investointeja ja vähennettäisiin investointipääoman kustannuksia. |
| --- | --- |

(54)

Suurin osa kuulemiseen osallistuneista katsoi, että strateginen varanto on tarkoituksenmukainen toimenpide Saksan sähkömarkkinoihin liittyviin riskeihin vastaamiseksi. Ne perustelivat tätä sillä, että kapasiteettivaranto on suhteellisen pieni Saksan kysyntähuippuihin verrattuna, se on suunniteltu siten, että sähkömarkkinoihin kohdistuu mahdollisimman vähäisiä vaikutuksia, se otetaan käyttöön vain poikkeuksellisissa olosuhteissa, se voidaan helposti poistaa käytöstä, kun sitä ei enää tarvita, ja sillä edistetään uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käyttöä, koska sillä ei tueta eikä pidetä yllä perinteisiä voimalaitoksia, toisin kuin koko markkinat kattavilla kapasiteettimekanismeilla. Vähemmistö kuulemiseen osallistuneista katsoi kuitenkin, että koko markkinat kattava kapasiteettimekanismi olisi tarkoituksenmukaisempi vaihtoehto, koska sillä suojattaisiin paremmin markkinatoimijoita ja edistettäisiin varhaisia investointeja ja vähennettäisiin investointipääoman kustannuksia.

4.2.3.2   Pelkästä saatavuudesta maksettavaa korvausta koskevat huomautukset

Pelkästä saatavuudesta maksettavaa korvausta koskevat huomautukset

| (55) | Komissio sai korvausrakenteesta melko vaihtelevia huomautuksia. Kaksi markkinatoimijaa totesi, että muuttuvat kustannukset olisi otettava huomioon valintamenettelyssä. Eräs toinen vastaaja korosti, että muuttuvat kustannukset olisi korvattava ja että tällä ei vääristettäisi markkinoiden toimintaa, sillä varanto on erotettu markkinoista. Siirtoverkonhaltijoiden mukaan polttoaineen toimituksen turvaamisesta aiheutuvien kaltaisten kustannusten huomioon ottaminen tarjouskilpailussa helpottaisi eri tarjousten vertailua, mutta vaarana olisi, että samalla lisättäisiin kiinteitä maksuja, ja se voisi edellyttää toimituspyyntöjen määrän ja keston selvittämistä erityisten skenaarioiden pohjalta. Eräs kuulemiseen osallistunut huomautti, että polttoainetoimitusten turvaamista koskeva vaatimus voisi koitua hyvin kalliiksi etenkin kaasuvoimaloille. Polttoainehankintoja – ja etenkin kaasun siirtokapasiteetin varauksia – ei pitäisi tehdä ennen sopimusten tekemistä, jotta tarjoajille ei aiheudu hukkakustannuksia, jos niitä ei valitakaan tarjouskilpailussa. |
| --- | --- |

(55)

Komissio sai korvausrakenteesta melko vaihtelevia huomautuksia. Kaksi markkinatoimijaa totesi, että muuttuvat kustannukset olisi otettava huomioon valintamenettelyssä. Eräs toinen vastaaja korosti, että muuttuvat kustannukset olisi korvattava ja että tällä ei vääristettäisi markkinoiden toimintaa, sillä varanto on erotettu markkinoista. Siirtoverkonhaltijoiden mukaan polttoaineen toimituksen turvaamisesta aiheutuvien kaltaisten kustannusten huomioon ottaminen tarjouskilpailussa helpottaisi eri tarjousten vertailua, mutta vaarana olisi, että samalla lisättäisiin kiinteitä maksuja, ja se voisi edellyttää toimituspyyntöjen määrän ja keston selvittämistä erityisten skenaarioiden pohjalta. Eräs kuulemiseen osallistunut huomautti, että polttoainetoimitusten turvaamista koskeva vaatimus voisi koitua hyvin kalliiksi etenkin kaasuvoimaloille. Polttoainehankintoja – ja etenkin kaasun siirtokapasiteetin varauksia – ei pitäisi tehdä ennen sopimusten tekemistä, jotta tarjoajille ei aiheudu hukkakustannuksia, jos niitä ei valitakaan tarjouskilpailussa.

4.2.3.3   Toimenpiteen avoimuutta ja osallistumisehtoja koskevat huomautukset

Toimenpiteen avoimuutta ja osallistumisehtoja koskevat huomautukset

a)   Avoimuus kaikkia kysyntäpuolen jousto-operaattoreita kohtaan

Avoimuus kaikkia kysyntäpuolen jousto-operaattoreita kohtaan

| (56) | Useimmat järjestelmän tarkoituksenmukaisuutta koskevat huomautukset liittyivät kapasiteettivarannon avoimuuteen ja osallistumisehtoihin. |
| --- | --- |

(56)

Useimmat järjestelmän tarkoituksenmukaisuutta koskevat huomautukset liittyivät kapasiteettivarannon avoimuuteen ja osallistumisehtoihin.

| (57) | Rajoittavista osallistumisehdoista, jotka olisivat tosiasiassa sulkeneet kysyntäjouston varannon ulkopuolelle, esitettiin vaihtelevia huomautuksia. Niukka enemmistö kuulemiseen osallistuneista totesi, ettei ole mitään perustetta sulkea kysyntäjoustoa tarjouskilpailun ulkopuolelle, sillä kysyntäjoustolla voidaan tarjota arvokkaita palveluja kapasiteettivarantona, ja että toimenpiteen olisi oltava teknologisesti neutraali. |
| --- | --- |

(57)

Rajoittavista osallistumisehdoista, jotka olisivat tosiasiassa sulkeneet kysyntäjouston varannon ulkopuolelle, esitettiin vaihtelevia huomautuksia. Niukka enemmistö kuulemiseen osallistuneista totesi, ettei ole mitään perustetta sulkea kysyntäjoustoa tarjouskilpailun ulkopuolelle, sillä kysyntäjoustolla voidaan tarjota arvokkaita palveluja kapasiteettivarantona, ja että toimenpiteen olisi oltava teknologisesti neutraali.

| (58) | Muutamat osallistujat korostivat, että kysyntäjouston osallistumista rajoittivat seuraavat komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä yksilöimät esteet:






  a) | suuri vähimmäistarjouskoko, |
| --- | --- | --- |

(58)

Muutamat osallistujat korostivat, että kysyntäjouston osallistumista rajoittivat seuraavat komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä yksilöimät esteet:

a)

suuri vähimmäistarjouskoko,

| b) | siirtoverkkoon kytkennässä on käytettävä vähintään 110 kV:n nimellisjännitettä, |
| --- | --- |

b)

siirtoverkkoon kytkennässä on käytettävä vähintään 110 kV:n nimellisjännitettä,

| c) | kuormia ei voi aggregoida, |
| --- | --- |

c)

kuormia ei voi aggregoida,

| d) | vaihtoehtokustannuksia ei korvata, |
| --- | --- |

d)

vaihtoehtokustannuksia ei korvata,

| e) | testejä on hyvin suuri määrä, |
| --- | --- |

e)

testejä on hyvin suuri määrä,

| f) | tarvittava sähkön määrä on hankittava koko sopimuskauden ajaksi, |
| --- | --- |

f)

tarvittava sähkön määrä on hankittava koko sopimuskauden ajaksi,

| g) | käytön enimmäiskestoa ja käyttökeskeytyksiä ei ole määritetty, ja |
| --- | --- |

g)

käytön enimmäiskestoa ja käyttökeskeytyksiä ei ole määritetty, ja

| h) | kysyntäpuolen jousto-operaattorit eivät voi palata markkinoille, vaikka niiden kulutusrakenne voi muuttua ajan kuluessa. |
| --- | --- |

h)

kysyntäpuolen jousto-operaattorit eivät voi palata markkinoille, vaikka niiden kulutusrakenne voi muuttua ajan kuluessa.

b)   Rajatylittävä osallistuminen

Rajatylittävä osallistuminen

| (59) | Muutamat kuulemiseen osallistuneet katsoivat, että kaikkien potentiaalisten kapasiteetin tarjoajien olisi lähtökohtaisesti voitava osallistua kapasiteettivarantoon, mutta valtaosa vastaajista ei kannattanut rajatylittävää osallistumista. Ne katsoivat lähinnä, että kaikki ulkomainen kapasiteetti olisi hyödynnettävä ennen kapasiteetinvarantoon turvautumista, eikä sitä pitäisi varata käyttöön viimeisenä keinona kapasiteettivarannon tavoin. Jos ulkomaisen kapasiteetin sallittaisiin osallistua varantoon, se voisi johtaa epäasianmukaisiin kannustimiin. Lisäksi ulkomaista kapasiteettia varten käyttöön olisi varattava yhdysjohtoja, jolloin saatavilla olisi vähemmän kapasiteettia, kun varanto ei vielä ole käytössä, millä olisi kielteisiä vaikutuksia rajatylittävään kauppaan. |
| --- | --- |

(59)

Muutamat kuulemiseen osallistuneet katsoivat, että kaikkien potentiaalisten kapasiteetin tarjoajien olisi lähtökohtaisesti voitava osallistua kapasiteettivarantoon, mutta valtaosa vastaajista ei kannattanut rajatylittävää osallistumista. Ne katsoivat lähinnä, että kaikki ulkomainen kapasiteetti olisi hyödynnettävä ennen kapasiteetinvarantoon turvautumista, eikä sitä pitäisi varata käyttöön viimeisenä keinona kapasiteettivarannon tavoin. Jos ulkomaisen kapasiteetin sallittaisiin osallistua varantoon, se voisi johtaa epäasianmukaisiin kannustimiin. Lisäksi ulkomaista kapasiteettia varten käyttöön olisi varattava yhdysjohtoja, jolloin saatavilla olisi vähemmän kapasiteettia, kun varanto ei vielä ole käytössä, millä olisi kielteisiä vaikutuksia rajatylittävään kauppaan.

4.2.4   Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttämistä koskevat huomautukset

Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttämistä koskevat huomautukset

| (60) | Muutamissa huomautuksissa korostettiin tarvetta määrittää toimittamatta jääneen sähkön arvo ja tämän arvon käyttöä päivänsisäisen hinnan ylärajana ja tasepoikkeamamaksua määritettäessä. Vastaajat esittävät tältä osin kuitenkin poikkeavia näkemyksiä. Muutamat kuulemiseen osallistuneet korostivat, että toimittamatta jääneen sähkön arvo on määritettävä ja että arvio kuluttajien halukkuudesta maksaa toimitusvarmuudesta olisi otettava huomioon sähkömarkkinoiden rakenteen suunnittelussa. Toiset markkinatoimijat katsoivat sen sijaan, että markkinasuunnitelmaan sisältyvä korkea tasepoikkeamamaksu kannustaisi markkinatoimijoita tasapainoon toimittamatta jääneen sähkön tosiasiallisesta arvosta riippumatta. |
| --- | --- |

(60)

Muutamissa huomautuksissa korostettiin tarvetta määrittää toimittamatta jääneen sähkön arvo ja tämän arvon käyttöä päivänsisäisen hinnan ylärajana ja tasepoikkeamamaksua määritettäessä. Vastaajat esittävät tältä osin kuitenkin poikkeavia näkemyksiä. Muutamat kuulemiseen osallistuneet korostivat, että toimittamatta jääneen sähkön arvo on määritettävä ja että arvio kuluttajien halukkuudesta maksaa toimitusvarmuudesta olisi otettava huomioon sähkömarkkinoiden rakenteen suunnittelussa. Toiset markkinatoimijat katsoivat sen sijaan, että markkinasuunnitelmaan sisältyvä korkea tasepoikkeamamaksu kannustaisi markkinatoimijoita tasapainoon toimittamatta jääneen sähkön tosiasiallisesta arvosta riippumatta.

5.   SAKSAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

SAKSAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (61) | Tässä jaksossa esitetään tiivistetysti Saksan 17 päivänä toukokuuta 2017 (5.1 jakso) ja 14 päivänä heinäkuuta 2017 (5.2 jakso) esittämät huomautukset. |
| --- | --- |

(61)

Tässä jaksossa esitetään tiivistetysti Saksan 17 päivänä toukokuuta 2017 (5.1 jakso) ja 14 päivänä heinäkuuta 2017 (5.2 jakso) esittämät huomautukset.

| (62) | Saksa toimitti nämä huomautukset ennen sitoutumistaan 6 jaksossa esitettyihin velvoitteisiin. |
| --- | --- |

(62)

Saksa toimitti nämä huomautukset ennen sitoutumistaan 6 jaksossa esitettyihin velvoitteisiin.

5.1   Huomautukset menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä

Huomautukset menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä

| (63) | Saksa vastasi 17 päivänä toukokuuta 2017 päivätyllä kirjeellä menettelyn aloittamista koskevaan komission päätökseen. Huomautus on jaettu kahteen osaan. Ensimmäisessä osassa esitetään sähkön sisämarkkinoita koskevat Saksan ja Euroopan komission yhteiset tavoitteet ja selvennetään, miten kapasiteettivaranto sopii tähän tavoitteena olevaan järjestelmään. Toisessa osassa tarkastellaan komission konkreettisia epäilyjä, jotka liittyvät suunnitellun järjestelmän yhteensopivuuteen valtiontukisääntöjen kanssa. Tässä jaksossa esitetään yhteenveto Saksan huomautusten toisesta osasta, joka liittyy suoraan komission aloittamaan, SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaiseen menettelyyn. |
| --- | --- |

(63)

Saksa vastasi 17 päivänä toukokuuta 2017 päivätyllä kirjeellä menettelyn aloittamista koskevaan komission päätökseen. Huomautus on jaettu kahteen osaan. Ensimmäisessä osassa esitetään sähkön sisämarkkinoita koskevat Saksan ja Euroopan komission yhteiset tavoitteet ja selvennetään, miten kapasiteettivaranto sopii tähän tavoitteena olevaan järjestelmään. Toisessa osassa tarkastellaan komission konkreettisia epäilyjä, jotka liittyvät suunnitellun järjestelmän yhteensopivuuteen valtiontukisääntöjen kanssa. Tässä jaksossa esitetään yhteenveto Saksan huomautusten toisesta osasta, joka liittyy suoraan komission aloittamaan, SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaiseen menettelyyn.

| (64) | Saksa katsoo lähtökohtaisesti, että kapasiteettivaranto on pieni mutta tehokas toimenpide, jolla tuetaan Saksan energiasiirtymää. Se korostaa, ettei toimenpiteellä vaikuteta markkinoiden toimintaan. Sen mukaan varannon kokoa ei ole kuitenkaan mahdollista määrittää täsmällisesti matemaattisilla laskelmilla. |
| --- | --- |

(64)

Saksa katsoo lähtökohtaisesti, että kapasiteettivaranto on pieni mutta tehokas toimenpide, jolla tuetaan Saksan energiasiirtymää. Se korostaa, ettei toimenpiteellä vaikuteta markkinoiden toimintaan. Sen mukaan varannon kokoa ei ole kuitenkaan mahdollista määrittää täsmällisesti matemaattisilla laskelmilla.

5.1.1   Tarpeellisuutta koskevat huomautukset

Tarpeellisuutta koskevat huomautukset

| (65) | Saksa korostaa toimenpiteen tarpeellisuuden osalta, että – toisin kuin markkinoiden laajuista kapasiteettimekanismia – kapasiteettivarantoa on tarkoitus käyttää poikkeuksellisissa olosuhteissa, joista on kyse vain silloin, kun kohtuudella odotettavissa oleva pahimman tapauksen skenaario toteutuu. Tällaisen skenaarion tai sen taustalla olevien oletusten toteutumisen todennäköisyyden määrittäminen on vaikeaa, eikä määritys ole yhtä tarkka kuin useiden skenaarioiden vaikutusten todennäköisyyspohjainen mallintaminen markkinoiden laajuisten mekanismien yhteydessä. |
| --- | --- |

(65)

Saksa korostaa toimenpiteen tarpeellisuuden osalta, että – toisin kuin markkinoiden laajuista kapasiteettimekanismia – kapasiteettivarantoa on tarkoitus käyttää poikkeuksellisissa olosuhteissa, joista on kyse vain silloin, kun kohtuudella odotettavissa oleva pahimman tapauksen skenaario toteutuu. Tällaisen skenaarion tai sen taustalla olevien oletusten toteutumisen todennäköisyyden määrittäminen on vaikeaa, eikä määritys ole yhtä tarkka kuin useiden skenaarioiden vaikutusten todennäköisyyspohjainen mallintaminen markkinoiden laajuisten mekanismien yhteydessä.

| (66) | Saksan selventää kohtuudella odotettavissa olevan pahimman tapauksen skenaarion osalta, että oletus, jonka mukaan perinteisten voimaloiden tuottama määrä vähenee 10 GW vuoteen 2020 mennessä, on varovainen oletus. Väitteensä tueksi Saksa selventää, että vuosina 2013–2015 sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaisen verkoston, jäljempänä ’ENTSO-E’, laatimia ennusteita perinteisten voimaloiden saatavilla olevasta kokonaiskapasiteetista vuonna 2020, alennettiin – 35 GW:stä – 41 GW:iin. |
| --- | --- |

(66)

Saksan selventää kohtuudella odotettavissa olevan pahimman tapauksen skenaarion osalta, että oletus, jonka mukaan perinteisten voimaloiden tuottama määrä vähenee 10 GW vuoteen 2020 mennessä, on varovainen oletus. Väitteensä tueksi Saksa selventää, että vuosina 2013–2015 sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaisen verkoston, jäljempänä ’ENTSO-E’, laatimia ennusteita perinteisten voimaloiden saatavilla olevasta kokonaiskapasiteetista vuonna 2020, alennettiin – 35 GW:stä – 41 GW:iin.

| (67) | Saksa selvensi tasehallintapetosta koskevan oletuksen osalta, että uuden vakavan tasehallintapetoksen todennäköisyys pienenee tulevan lainsäädännön ansiosta, mutta tällaista petosta ei kuitenkaan voida sulkea täysin pois. |
| --- | --- |

(67)

Saksa selvensi tasehallintapetosta koskevan oletuksen osalta, että uuden vakavan tasehallintapetoksen todennäköisyys pienenee tulevan lainsäädännön ansiosta, mutta tällaista petosta ei kuitenkaan voida sulkea täysin pois.

| (68) | Saksa totesi komission huolenaiheesta, joka koskee kapasiteettivarannon taloudellista tehokkuutta tukevan kustannus-hyötyanalyysin puuttumista, että varannon hyötyä on vaikea laskea, sillä kapasiteettivaranto on tarkoitus ottaa käyttöön ennakoimattomissa olosuhteissa, joiden luonne ja yleisyys eivät ole tiedossa. |
| --- | --- |

(68)

Saksa totesi komission huolenaiheesta, joka koskee kapasiteettivarannon taloudellista tehokkuutta tukevan kustannus-hyötyanalyysin puuttumista, että varannon hyötyä on vaikea laskea, sillä kapasiteettivaranto on tarkoitus ottaa käyttöön ennakoimattomissa olosuhteissa, joiden luonne ja yleisyys eivät ole tiedossa.

| (69) | Lisäksi Saksa ilmoitti, että liittovaltion hallitus kehittää parhaillaan toimitusvarmuuden seurantajärjestelmää. |
| --- | --- |

(69)

Lisäksi Saksa ilmoitti, että liittovaltion hallitus kehittää parhaillaan toimitusvarmuuden seurantajärjestelmää.

| (70) | Saksa korosti toimenpiteen keston osalta, että EnGW:ssä säädetään, että kapasiteettivarannon tarpeellisuutta on tarkasteltava säännöllisesti ja että kapasiteettivarantoa voidaan pitää yllä ainoastaan silloin ja siinä laajuudessa kuin komissio katsoo sen olevan valtiontukisääntöjen mukaista. |
| --- | --- |

(70)

Saksa korosti toimenpiteen keston osalta, että EnGW:ssä säädetään, että kapasiteettivarannon tarpeellisuutta on tarkasteltava säännöllisesti ja että kapasiteettivarantoa voidaan pitää yllä ainoastaan silloin ja siinä laajuudessa kuin komissio katsoo sen olevan valtiontukisääntöjen mukaista.

5.1.2   Tarkoituksenmukaisuutta koskevat huomautukset

Tarkoituksenmukaisuutta koskevat huomautukset

| (71) | Saksa totesi muuttuvista kustannuksista, että turvatusta polttoainetoimituksesta aiheutuvat kustannukset korvataan erikseen, jotta verkkovarantoon osallistuvia ja siihen osallistumattomia laitoksia kohdellaan yhdenmukaisesti. Tällaiset kustannukset on jo mahdollisesti korvattu verkkovarantoon osallistuville laitoksille, jolloin ne saisivat etua muihin osallistujiin nähden. |
| --- | --- |

(71)

Saksa totesi muuttuvista kustannuksista, että turvatusta polttoainetoimituksesta aiheutuvat kustannukset korvataan erikseen, jotta verkkovarantoon osallistuvia ja siihen osallistumattomia laitoksia kohdellaan yhdenmukaisesti. Tällaiset kustannukset on jo mahdollisesti korvattu verkkovarantoon osallistuville laitoksille, jolloin ne saisivat etua muihin osallistujiin nähden.

| (72) | Saksa toteaa lisäksi, että muuttuvilla kustannuksilla ei sen mukaan ole yhtä suurta merkitystä kuin laitteiden käyttövalmiuden ja saatavuuden ylläpitämisestä aiheutuvilla kiinteillä kustannuksilla. |
| --- | --- |

(72)

Saksa toteaa lisäksi, että muuttuvilla kustannuksilla ei sen mukaan ole yhtä suurta merkitystä kuin laitteiden käyttövalmiuden ja saatavuuden ylläpitämisestä aiheutuvilla kiinteillä kustannuksilla.

| (73) | Saksa toteaa kysyntäjouston osallistumisesta, että markkinoiden ja kapasiteettivarannon tarkkaa erillään pitämistä koskevan periaatteen noudattaminen tarkoittaa sitä, kysyntäjousto ei saa osallistua kapasiteettivarantoon, vaan sen on oltava kaikilta osin markkinoiden saatavilla. |
| --- | --- |

(73)

Saksa toteaa kysyntäjouston osallistumisesta, että markkinoiden ja kapasiteettivarannon tarkkaa erillään pitämistä koskevan periaatteen noudattaminen tarkoittaa sitä, kysyntäjousto ei saa osallistua kapasiteettivarantoon, vaan sen on oltava kaikilta osin markkinoiden saatavilla.

| (74) | Rajatylittävän osallistumisen osalta Saksa vastustaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyä komission näkemystä, jonka mukaan rajatylittävä osallistuminen olisi sallittava. Se korostaa, että komission menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 146 kappaleessa ehdottamaa tehon pienentämistä (de-rating) koskevaa suunnitelmaa ei voida soveltaa tällä hetkellä strategiseen varantoon, joka aktivoidaan vasta, kun kaikki markkinoilla tarjotut resurssit on käytetty loppuun. Tämä johtuu etenkin siitä, että yhdysjohtojen välityksellä kulkevan sähkön määrä määräytyy markkinoiden yhteenkytkentään sovellettavan algoritmin perusteella, eikä Saksalla näin ollen ole vaikutusta siihen. |
| --- | --- |

(74)

Rajatylittävän osallistumisen osalta Saksa vastustaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyä komission näkemystä, jonka mukaan rajatylittävä osallistuminen olisi sallittava. Se korostaa, että komission menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 146 kappaleessa ehdottamaa tehon pienentämistä (de-rating) koskevaa suunnitelmaa ei voida soveltaa tällä hetkellä strategiseen varantoon, joka aktivoidaan vasta, kun kaikki markkinoilla tarjotut resurssit on käytetty loppuun. Tämä johtuu etenkin siitä, että yhdysjohtojen välityksellä kulkevan sähkön määrä määräytyy markkinoiden yhteenkytkentään sovellettavan algoritmin perusteella, eikä Saksalla näin ollen ole vaikutusta siihen.

5.1.3   Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvia vaikutuksia koskevat huomautukset

Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvia vaikutuksia koskevat huomautukset

| (75) | Komissio on Saksan kanssa samaa mieltä siitä, että tasevastaavia olisi kannustettava pitämään taseensa jatkuvasti tasapainossa eikä niiden pitäisi koskaan saada taloudellista hyötyä siitä, että siirtoverkonhaltijat palauttavat niiden tasapainon. Siksi kapasiteettivarannon aktivoinnin yhteydessä tasepoikkeamamaksut asetetaan kaksinkertaisiksi päivänsisäisen kaupan tekniseen hintarajaan nähden. |
| --- | --- |

(75)

Komissio on Saksan kanssa samaa mieltä siitä, että tasevastaavia olisi kannustettava pitämään taseensa jatkuvasti tasapainossa eikä niiden pitäisi koskaan saada taloudellista hyötyä siitä, että siirtoverkonhaltijat palauttavat niiden tasapainon. Siksi kapasiteettivarannon aktivoinnin yhteydessä tasepoikkeamamaksut asetetaan kaksinkertaisiksi päivänsisäisen kaupan tekniseen hintarajaan nähden.

5.2   Asianomaisten huomautuksia koskevat Saksan huomautukset

Asianomaisten huomautuksia koskevat Saksan huomautukset

| (76) | Saksa esitti 14 päivänä heinäkuuta 2017 huomautuksia komission sille toimittamista asianomaisten huomautuksista Saksan laatimassa kirjeessä esitettiin yleisiä huomautuksia ja kommentoitiin järjestelmän tarpeellisuutta, osallistumisehtoja sekä järjestelmän avaamista rajojen yli. |
| --- | --- |

(76)

Saksa esitti 14 päivänä heinäkuuta 2017 huomautuksia komission sille toimittamista asianomaisten huomautuksista Saksan laatimassa kirjeessä esitettiin yleisiä huomautuksia ja kommentoitiin järjestelmän tarpeellisuutta, osallistumisehtoja sekä järjestelmän avaamista rajojen yli.

5.2.1   Yleiset huomautukset

Yleiset huomautukset

| (77) | Saksa totesi, että toimitetuissa huomautuksissa suhtaudutaan valtaosin myönteisesti järjestelmään ja sen rakenteeseen ja että vain hyvin harvat kuulemiseen osallistuneet torjuivat järjestelmän lähtökohtaisesti. |
| --- | --- |

(77)

Saksa totesi, että toimitetuissa huomautuksissa suhtaudutaan valtaosin myönteisesti järjestelmään ja sen rakenteeseen ja että vain hyvin harvat kuulemiseen osallistuneet torjuivat järjestelmän lähtökohtaisesti.

5.2.2   Järjestelmän tarpeellisuutta koskevat huomautukset

Järjestelmän tarpeellisuutta koskevat huomautukset

| (78) | Saksan mukaan suurin osa kuulemiseen osallistuneista katsoo, että kapasiteettivaranto on järkevä väline Saksassa parhaillaan toteutettavan energiasiirtymän suojaamiseksi. Huomautuksia esitettiin 22, ja niistä vain neljässä arvosteltiin ylipäätään kapasiteettivarannon käyttöönottoa ja vain kahdessa vaadittiin sen sijasta kapasiteettimarkkinoita. |
| --- | --- |

(78)

Saksan mukaan suurin osa kuulemiseen osallistuneista katsoo, että kapasiteettivaranto on järkevä väline Saksassa parhaillaan toteutettavan energiasiirtymän suojaamiseksi. Huomautuksia esitettiin 22, ja niistä vain neljässä arvosteltiin ylipäätään kapasiteettivarannon käyttöönottoa ja vain kahdessa vaadittiin sen sijasta kapasiteettimarkkinoita.

5.2.3   Osallistumisehtoja koskevat huomautukset (kysyntäjousto ja ulkomainen kapasiteetti)

Osallistumisehtoja koskevat huomautukset (kysyntäjousto ja ulkomainen kapasiteetti)

| (79) | Saksan mukaan huomautukset koskivat tältä osin lähes yksinomaan kysyntäjouston osallistumista. Saksa tarkastelee kirjeessään tärkeimpiä ongelmia tai seikkoja, joita kysyntäpuolen jousto-operaattorit ja yhteisostoryhmät ovat tuoneet esiin. Koska Saksa on sitoutunut muuttamaan useimpia kiistanalaisia osallistumisehtoja kysyntäjouston osalta, tätä aihetta tarkastellaan yksityiskohtaisesti Saksan tekemiä sitoumuksia koskevassa 6 jaksossa. |
| --- | --- |

(79)

Saksan mukaan huomautukset koskivat tältä osin lähes yksinomaan kysyntäjouston osallistumista. Saksa tarkastelee kirjeessään tärkeimpiä ongelmia tai seikkoja, joita kysyntäpuolen jousto-operaattorit ja yhteisostoryhmät ovat tuoneet esiin. Koska Saksa on sitoutunut muuttamaan useimpia kiistanalaisia osallistumisehtoja kysyntäjouston osalta, tätä aihetta tarkastellaan yksityiskohtaisesti Saksan tekemiä sitoumuksia koskevassa 6 jaksossa.

| (80) | Saksa päättelee esitettyjen huomautusten perusteella myös, että valtaosa kuulemiseen osallistuneista on Saksan kanssa samaa mieltä siitä, että ulkomaisen kapasiteetin osallistuminen on käytännössä vaikeaa ja kapasiteettivarannon tavoitteen ja rakenteen vuoksi se toisi vain vähän lisäarvoa. Saksa korostaa, että ne kolme vastaajaa, jotka kannattivat rajatylittävää osallistumista, eivät ole esittäneet käytännön täytäntöönpanoa koskevia konkreettisia ehdotuksia. |
| --- | --- |

(80)

Saksa päättelee esitettyjen huomautusten perusteella myös, että valtaosa kuulemiseen osallistuneista on Saksan kanssa samaa mieltä siitä, että ulkomaisen kapasiteetin osallistuminen on käytännössä vaikeaa ja kapasiteettivarannon tavoitteen ja rakenteen vuoksi se toisi vain vähän lisäarvoa. Saksa korostaa, että ne kolme vastaajaa, jotka kannattivat rajatylittävää osallistumista, eivät ole esittäneet käytännön täytäntöönpanoa koskevia konkreettisia ehdotuksia.

6.   SAKSAN TEKEMÄT SITOUMUKSET

SAKSAN TEKEMÄT SITOUMUKSET

| (81) | Komission tekemän perusteellisen arvioinnin ja asianomaisilta saatujen huomautuksen jälkeen Saksa on ilmoittanut sitoutuvansa muuttamaan kapasiteettivarantoa koskevia ehtoja monelta osin, jotta jäljellä olevat huolenaiheet voidaan poistaa. |
| --- | --- |

(81)

Komission tekemän perusteellisen arvioinnin ja asianomaisilta saatujen huomautuksen jälkeen Saksa on ilmoittanut sitoutuvansa muuttamaan kapasiteettivarantoa koskevia ehtoja monelta osin, jotta jäljellä olevat huolenaiheet voidaan poistaa.

| (82) | Saksa on ensinnäkin lupautunut tarkistamaan muuttuvien kustannusten korvaamista koskevia sääntöjä. Saksa ei korvaa enää tällaisia kustannuksia, joten kapasiteetin tarjoajien on otettava huomioon kapasiteettivarantoon osallistumista koskevassa tarjouksessaan sekä kiinteät että muuttuvat kustannukset. Sitä varten on arvioitava, miten usein kapasiteettivarantoa oletetaan käytettävän. |
| --- | --- |

(82)

Saksa on ensinnäkin lupautunut tarkistamaan muuttuvien kustannusten korvaamista koskevia sääntöjä. Saksa ei korvaa enää tällaisia kustannuksia, joten kapasiteetin tarjoajien on otettava huomioon kapasiteettivarantoon osallistumista koskevassa tarjouksessaan sekä kiinteät että muuttuvat kustannukset. Sitä varten on arvioitava, miten usein kapasiteettivarantoa oletetaan käytettävän.

| (83) | Toiseksi Saksa on sitoutunut muuttamaan tukijärjestelmää kysyntäjouston osalta seuraavasti (10):






  a) | keskijänniteverkkoihin kytketyt kuormat saavat nyt osallistua, joten potentiaalisten kysyntäpuolen jousto-operaattoreiden määrä kasvaa merkittävästi; |
| --- | --- | --- |

(83)

Toiseksi Saksa on sitoutunut muuttamaan tukijärjestelmää kysyntäjouston osalta seuraavasti (10):

10

a)

keskijänniteverkkoihin kytketyt kuormat saavat nyt osallistua, joten potentiaalisten kysyntäpuolen jousto-operaattoreiden määrä kasvaa merkittävästi;

| b) | kuormien aggregointi (eli useiden kuormien yhdistäminen yhdeksi kysyntäjoustoksi) sallitaan, jolloin mahdollistetaan parempi ja tehokkaampi kuormanohjaus ja helpotetaan merkittävästi kysyntäpuolen jousto-operaattoreiden osallistumista; |
| --- | --- |

b)

kuormien aggregointi (eli useiden kuormien yhdistäminen yhdeksi kysyntäjoustoksi) sallitaan, jolloin mahdollistetaan parempi ja tehokkaampi kuormanohjaus ja helpotetaan merkittävästi kysyntäpuolen jousto-operaattoreiden osallistumista;

| c) | pienempien kuormien on nyt helpompi osallistua myös yksinään, sillä vähimmäismäärää pienennettiin 10 MW:sta 5 MW:iin; |
| --- | --- |

c)

pienempien kuormien on nyt helpompi osallistua myös yksinään, sillä vähimmäismäärää pienennettiin 10 MW:sta 5 MW:iin;

| d) | ajanjaksoa, jota varten energia on hankittava kokonaisuudessaan etukäteen, on lyhennetty kahdesta vuodesta kuuteen kuukauteen, jolloin kysyntäjouston osallistuminen on riskittömämpää eikä näin ollen niin kallista (11); |
| --- | --- |

d)

ajanjaksoa, jota varten energia on hankittava kokonaisuudessaan etukäteen, on lyhennetty kahdesta vuodesta kuuteen kuukauteen, jolloin kysyntäjouston osallistuminen on riskittömämpää eikä näin ollen niin kallista (11);

11

| e) | vuotuisten testien määrää on vähennetty kahdestatoista kahteen. Koska kysyntäjoustoa koskevat testit ovat melko hintavia (aktivoinnin muuttuvat kustannukset ovat suuret), kysyntäpuolen jousto-operaattorit voivat antaa tarjouskilpailussa kilpailukykyisiä tarjouksia ja lisätä näin kilpailupainetta; |
| --- | --- |

e)

vuotuisten testien määrää on vähennetty kahdestatoista kahteen. Koska kysyntäjoustoa koskevat testit ovat melko hintavia (aktivoinnin muuttuvat kustannukset ovat suuret), kysyntäpuolen jousto-operaattorit voivat antaa tarjouskilpailussa kilpailukykyisiä tarjouksia ja lisätä näin kilpailupainetta;

| f) | varantoon voivat osallistua vain joustamattomat kuormat, mikä varmistetaan edellyttämällä, että kuormat eivät ole osallistuneet viimeisten 36 kuukauden aikana AbLaV:n mukaiseen järjestelmään eivätkä tasehallintamarkkinoihin; ja |
| --- | --- |

f)

varantoon voivat osallistua vain joustamattomat kuormat, mikä varmistetaan edellyttämällä, että kuormat eivät ole osallistuneet viimeisten 36 kuukauden aikana AbLaV:n mukaiseen järjestelmään eivätkä tasehallintamarkkinoihin; ja

| g) | jotta kannustetaan kysyntäpuolen jousto-operaattoreita myymään joustoresurssejaan viime kädessä suoraan sähkömarkkinoilla, ne voivat osallistua varantoon vain rajoitetun ajan. Osallistuttuaan varantoon (joko kahden vuoden tai neljä vuoden ja yhden karenssivuoden ajan) ne voivat osallistua taas markkinoihin (ei kuitenkaan AbLaV:n mukaiseen järjestelmään). Operaattoreiden on ennen tarjouskilpailuun osallistumista valittava jompikumpi näistä vaihtoehdoista (osallistuminen kahden vuoden tai neljän vuoden ja yhden karenssivuoden ajan). |
| --- | --- |

g)

jotta kannustetaan kysyntäpuolen jousto-operaattoreita myymään joustoresurssejaan viime kädessä suoraan sähkömarkkinoilla, ne voivat osallistua varantoon vain rajoitetun ajan. Osallistuttuaan varantoon (joko kahden vuoden tai neljä vuoden ja yhden karenssivuoden ajan) ne voivat osallistua taas markkinoihin (ei kuitenkaan AbLaV:n mukaiseen järjestelmään). Operaattoreiden on ennen tarjouskilpailuun osallistumista valittava jompikumpi näistä vaihtoehdoista (osallistuminen kahden vuoden tai neljän vuoden ja yhden karenssivuoden ajan).

| (84) | Kolmanneksi Saksa on sitoutunut tarkistamaan kohtuudella odotettavissa olevan pahimman tapauksen skenaarion selvittämiseen käytettävää menetelmää siten, että sähköntuotannon riittävyyden arvioinnissa otetaan huomioon tekniikan taso. Se määrittelee tämän tarkistuksen yhteydessä myös luotettavuusstandardin, jossa otetaan huomioon toimitusvarmuuden parantamisesta yhteiskunnalle koituvat muut kustannukset ja yleiset hyödyt. Saksa on lupautunut soveltamaan tätä menetelmää ja luotettavuusstandardia päättäessään kapasiteettivarannon tarpeellisuudesta ja koosta ensimmäistä toimituskautta varten. |
| --- | --- |

(84)

Kolmanneksi Saksa on sitoutunut tarkistamaan kohtuudella odotettavissa olevan pahimman tapauksen skenaarion selvittämiseen käytettävää menetelmää siten, että sähköntuotannon riittävyyden arvioinnissa otetaan huomioon tekniikan taso. Se määrittelee tämän tarkistuksen yhteydessä myös luotettavuusstandardin, jossa otetaan huomioon toimitusvarmuuden parantamisesta yhteiskunnalle koituvat muut kustannukset ja yleiset hyödyt. Saksa on lupautunut soveltamaan tätä menetelmää ja luotettavuusstandardia päättäessään kapasiteettivarannon tarpeellisuudesta ja koosta ensimmäistä toimituskautta varten.

| (85) | Neljänneksi Saksa on lupautunut rajoittamaan varannon kokoa enintään 2 GW:iin kolmen toimituskauden aikana. |
| --- | --- |

(85)

Neljänneksi Saksa on lupautunut rajoittamaan varannon kokoa enintään 2 GW:iin kolmen toimituskauden aikana.

| (86) | Viidenneksi Saksa on lupautunut mukauttamaan kohtuudella odotettavissa olevan pahimman tapauksen skenaariota koskevia parametreja siten, että tasehallintapetoksen laajuutta koskevaa oletusta alennetaan 2,5 GW:sta 1 GW:iin. Saksa perusteli tätä sillä, että sähkömarkkinalailla (12) on toteutettu toimenpiteitä, joilla pyritään estämään tasehallintapetokset tai ainakin vähentämään niitä. Koska epävarmuutta ei voida poistaa kokonaan, toimitusvarmuuteen liittyvistä syistä tasehallintapetoksen mahdollisuus on otettava edelleen huomioon. Lisäksi Saksa on todennut, että se aikoo mukauttaa kohtuudella odotettavissa olevan pahimman tapauksen skenaarion oletuksia, jotka liittyvät käytettävissä olevaan perinteiseen sähköntuotantojärjestelmään, Bundesnetzagenturille ilmoitettujen lukuisten käytöstäpoistosuunnitelmien perusteella. Saksa katsoo, että nykyinen käytöstäpoistovauhti säilyy ennallaan ja että käytöstä poistuu vielä 2 GW. Nämä mukautetut oletukset sisällytetään myös johdanto-osan 84 kappaleessa mainittuun tarkistettuun riittävyysarviointiin. |
| --- | --- |

(86)

Viidenneksi Saksa on lupautunut mukauttamaan kohtuudella odotettavissa olevan pahimman tapauksen skenaariota koskevia parametreja siten, että tasehallintapetoksen laajuutta koskevaa oletusta alennetaan 2,5 GW:sta 1 GW:iin. Saksa perusteli tätä sillä, että sähkömarkkinalailla (12) on toteutettu toimenpiteitä, joilla pyritään estämään tasehallintapetokset tai ainakin vähentämään niitä. Koska epävarmuutta ei voida poistaa kokonaan, toimitusvarmuuteen liittyvistä syistä tasehallintapetoksen mahdollisuus on otettava edelleen huomioon. Lisäksi Saksa on todennut, että se aikoo mukauttaa kohtuudella odotettavissa olevan pahimman tapauksen skenaarion oletuksia, jotka liittyvät käytettävissä olevaan perinteiseen sähköntuotantojärjestelmään, Bundesnetzagenturille ilmoitettujen lukuisten käytöstäpoistosuunnitelmien perusteella. Saksa katsoo, että nykyinen käytöstäpoistovauhti säilyy ennallaan ja että käytöstä poistuu vielä 2 GW. Nämä mukautetut oletukset sisällytetään myös johdanto-osan 84 kappaleessa mainittuun tarkistettuun riittävyysarviointiin.

12

7.   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

TOIMENPITEEN ARVIOINTI

7.1   Tuen olemassaolo

Tuen olemassaolo

| (87) | Kuten 3 jaksossa todetaan, komissio on päätellyt alustavasti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kapasiteettivaranto on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(87)

Kuten 3 jaksossa todetaan, komissio on päätellyt alustavasti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kapasiteettivaranto on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (88) | Saksan mukaan kapasiteettivarannon yhteydessä suoritettuja maksuja on pidettävä korvauksena sellaisen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamisesta, joka täyttää kaikki Altmark-tuomiossa vahvistetut edellytykset ja joka ei näin ollen ole valtiontukea, mutta komissio ilmaisi epäilevänsä, ettei ensimmäinen ja neljäs Altmark-kriteeri täyty. |
| --- | --- |

(88)

Saksan mukaan kapasiteettivarannon yhteydessä suoritettuja maksuja on pidettävä korvauksena sellaisen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamisesta, joka täyttää kaikki Altmark-tuomiossa vahvistetut edellytykset ja joka ei näin ollen ole valtiontukea, mutta komissio ilmaisi epäilevänsä, ettei ensimmäinen ja neljäs Altmark-kriteeri täyty.

| (89) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin ensimmäisestä Altmark-kriteeristä, että järjestelmän yhteensopivuus direktiivin 2009/72/EY kanssa herättää epäilyjä. Siinä viitattiin erityisesti siihen, että tukijärjestelmä voi olla syrjivä, koska se vaikuttaa sulkevan tosiasiallisesti kysyntäpuolen jousto-operaattorit ja oikeudellisesti ulkomaiset kapasiteetin tarjoajat varannon ulkopuolelle. Lisäksi siinä kyseenalaistettiin se, onko järjestelmä välttämätön sähkön toimitusvarmuuden takaamiseksi Saksassa ja voidaanko sitä perustella toimitusvarmuuden takaamisella. Lopuksi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä muistutettiin siitä, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu on perusteltu vain silloin, kun on osoitettu, etteivät markkinat voi tuottaa vaadittua palvelua, ja todettiin, että Saksan sähkömarkkinat eivät kykene siihen ilman kattavia uudistuksia. |
| --- | --- |

(89)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin ensimmäisestä Altmark-kriteeristä, että järjestelmän yhteensopivuus direktiivin 2009/72/EY kanssa herättää epäilyjä. Siinä viitattiin erityisesti siihen, että tukijärjestelmä voi olla syrjivä, koska se vaikuttaa sulkevan tosiasiallisesti kysyntäpuolen jousto-operaattorit ja oikeudellisesti ulkomaiset kapasiteetin tarjoajat varannon ulkopuolelle. Lisäksi siinä kyseenalaistettiin se, onko järjestelmä välttämätön sähkön toimitusvarmuuden takaamiseksi Saksassa ja voidaanko sitä perustella toimitusvarmuuden takaamisella. Lopuksi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä muistutettiin siitä, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu on perusteltu vain silloin, kun on osoitettu, etteivät markkinat voi tuottaa vaadittua palvelua, ja todettiin, että Saksan sähkömarkkinat eivät kykene siihen ilman kattavia uudistuksia.

| (90) | Lisäksi komissio epäili edellä mainitun syrjintää koskevan epäilyn vuoksi, ettei neljäs Altmark-kriteeri täyty. Komissio toteaa, että vaikka osa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainituista epäilyistä voitiin sulkea pois, kaikkia epäilyjä ei voida poistaa. |
| --- | --- |

(90)

Lisäksi komissio epäili edellä mainitun syrjintää koskevan epäilyn vuoksi, ettei neljäs Altmark-kriteeri täyty. Komissio toteaa, että vaikka osa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainituista epäilyistä voitiin sulkea pois, kaikkia epäilyjä ei voida poistaa.

| (91) | Komissio panee merkille ensinnäkin, että johdanto-osan 83 ja 118–122 kappaleessa tarkasteltuja ja arvioituja kysyntäpuolen jousto-operaattoreiden osallistumisehtoja on parannettu. Näillä muutoksilla poistetaan syrjintä kysyntäpuolen jousto-operaattoreiden ja muiden kapasiteetin tarjoajien välillä. Lisäksi nämä muutokset johtavat tarjouskilpailun potentiaalisten osallistujien määrän kasvuun ja lisäävät näin ollen kilpailupainetta ja mahdollistavat asianmukaisen korvauksen saamisen. |
| --- | --- |

(91)

Komissio panee merkille ensinnäkin, että johdanto-osan 83 ja 118–122 kappaleessa tarkasteltuja ja arvioituja kysyntäpuolen jousto-operaattoreiden osallistumisehtoja on parannettu. Näillä muutoksilla poistetaan syrjintä kysyntäpuolen jousto-operaattoreiden ja muiden kapasiteetin tarjoajien välillä. Lisäksi nämä muutokset johtavat tarjouskilpailun potentiaalisten osallistujien määrän kasvuun ja lisäävät näin ollen kilpailupainetta ja mahdollistavat asianmukaisen korvauksen saamisen.

| (92) | Toiseksi komissio katsoo, että ulkomaisten laitosten sulkeminen varannon ulkopuolelle voi olla perusteltua, sillä tuontikapasiteetti on jo käytetty kaikilta osin loppuun niissä poikkeuksellisissa tilanteissa, joissa kapasiteettivarantoa käytetään, kuten johdanto-osan 125 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(92)

Toiseksi komissio katsoo, että ulkomaisten laitosten sulkeminen varannon ulkopuolelle voi olla perusteltua, sillä tuontikapasiteetti on jo käytetty kaikilta osin loppuun niissä poikkeuksellisissa tilanteissa, joissa kapasiteettivarantoa käytetään, kuten johdanto-osan 125 kappaleessa todetaan.

| (93) | Kolmanneksi komissio panee merkille johdanto-osan 84 ja 85 kappaleessa esitetyt parannukset, jotka koskevat tarpeellisuuden arviointia ja joita tarkastellaan 7.3.2 jaksossa. Komissio korostaa, että tarpeellisuuden arviointi, jonka perusteella voidaan tehdä realistisia päätelmiä poikkeuksellisen tilanteen esiintymisen todennäköisyydestä, on tärkeää toimenpiteen laajuuden määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(93)

Kolmanneksi komissio panee merkille johdanto-osan 84 ja 85 kappaleessa esitetyt parannukset, jotka koskevat tarpeellisuuden arviointia ja joita tarkastellaan 7.3.2 jaksossa. Komissio korostaa, että tarpeellisuuden arviointi, jonka perusteella voidaan tehdä realistisia päätelmiä poikkeuksellisen tilanteen esiintymisen todennäköisyydestä, on tärkeää toimenpiteen laajuuden määrittämiseksi.

| (94) | Komissio suhtautuu kuitenkin edelleen epäilevästi siihen, voidaanko kyseessä olevaa toimenpidettä pitää yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvänä palveluna. Sen käsityksen mukaan kyse on yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta vain silloin, kun markkinat eivät kykene takaamaan riittävää toimitusvarmuutta. Siksi olisi epäasianmukaista määritellä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi toimintaa, joka voidaan tuottaa tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Arvioitaessa, voivatko markkinat tuottaa palvelun, otetaan huomioon myös markkinoiden toiminnan mahdolliset muutokset. |
| --- | --- |

(94)

Komissio suhtautuu kuitenkin edelleen epäilevästi siihen, voidaanko kyseessä olevaa toimenpidettä pitää yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvänä palveluna. Sen käsityksen mukaan kyse on yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta vain silloin, kun markkinat eivät kykene takaamaan riittävää toimitusvarmuutta. Siksi olisi epäasianmukaista määritellä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi toimintaa, joka voidaan tuottaa tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Arvioitaessa, voivatko markkinat tuottaa palvelun, otetaan huomioon myös markkinoiden toiminnan mahdolliset muutokset.

| (95) | Komissio toteaa, että vaikka Saksa harkitseekin toteuttavansa tulevina vuosina useita markkinauudistuksia ja infrastruktuurihankkeita, sähkömarkkinoilla on edelleen merkittäviä toimintapuutteita, joita ei ole vielä korjattu. Esimerkiksi sähkön tarjonnan ja kysynnän välillä on merkittävää alueellista epätasapainoa, joka johtuu etelän ja pohjoisen välisten siirtoverkkojen ylikuormituksesta ja Pohjois- ja Etelä-Saksan erilaisista tarjonta- ja kysyntäsuuntauksista. Näiden taustalla on erityisesti se, että tuulivoiman käyttö kasvaa edelleen merkittävästi Pohjois-Saksassa ja ydinvoimasta on päätetty luopua, millä on vaikutuksia etenkin Etelä-Saksaan. Tällaiset alueelliset epätasapainot vahvistavat Saksan sähkömarkkinoiden nk. ”missing money” -ongelmaa, ja tämä koskee erityisesti kapasiteettia Etelä-Saksassa, missä hinnat ovat yleensä alhaisempia kuin silloin, kun sähkön alueellinen niukkuus otetaan kaikilta osin huomioon hintoja määritettäessä. Etelä-Saksassa on siksi vaarana, että kapasiteetti, joka voi olla kannattava täysin toimintakykyisillä markkinoilla ja jota saatetaan tarvita ydinvoimasta luopumisen jälkeen, poistuu markkinoilta. Tämä vaarantaa entisestään sähkön toimitusvarmuuden. |
| --- | --- |

(95)

Komissio toteaa, että vaikka Saksa harkitseekin toteuttavansa tulevina vuosina useita markkinauudistuksia ja infrastruktuurihankkeita, sähkömarkkinoilla on edelleen merkittäviä toimintapuutteita, joita ei ole vielä korjattu. Esimerkiksi sähkön tarjonnan ja kysynnän välillä on merkittävää alueellista epätasapainoa, joka johtuu etelän ja pohjoisen välisten siirtoverkkojen ylikuormituksesta ja Pohjois- ja Etelä-Saksan erilaisista tarjonta- ja kysyntäsuuntauksista. Näiden taustalla on erityisesti se, että tuulivoiman käyttö kasvaa edelleen merkittävästi Pohjois-Saksassa ja ydinvoimasta on päätetty luopua, millä on vaikutuksia etenkin Etelä-Saksaan. Tällaiset alueelliset epätasapainot vahvistavat Saksan sähkömarkkinoiden nk. ”missing money” -ongelmaa, ja tämä koskee erityisesti kapasiteettia Etelä-Saksassa, missä hinnat ovat yleensä alhaisempia kuin silloin, kun sähkön alueellinen niukkuus otetaan kaikilta osin huomioon hintoja määritettäessä. Etelä-Saksassa on siksi vaarana, että kapasiteetti, joka voi olla kannattava täysin toimintakykyisillä markkinoilla ja jota saatetaan tarvita ydinvoimasta luopumisen jälkeen, poistuu markkinoilta. Tämä vaarantaa entisestään sähkön toimitusvarmuuden.

| (96) | Komissio toteaa lisäksi, että normaalisti toimivien sähkömarkkinoiden pitäisi kyetä edistämään tarvittavia investointeja kysynnän kattamiseksi. Saksa on jo toteuttanut toimenpiteitä markkinoiden toimivuuden edistämiseksi esimerkiksi parantamalla hintasignaaleja lisätäkseen joustavaan kapasiteettiin tehtävien investointien kannattavuutta. Komissio on tyytyväinen näihin toimenpiteisiin ja katsoo, että niillä todennäköisesti kannustetaan lisäämään kapasiteettiin tehtäviä investointeja. Samalla näiden uudistusten näkyvät vaikutukset markkinoihin vievät jonkin verran aikaa, ja niiden tarkkaa vaikutusta Saksan toimitusvarmuuteen on vaikea ennakoida. Joka tapauksessa markkinat eivät tällä hetkellä kykene täysin saavuttamaan tarvittavaa toimitusvarmuuden tasoa edistämällä tarvittavia investointeja joustavaan kapasiteettiin. |
| --- | --- |

(96)

Komissio toteaa lisäksi, että normaalisti toimivien sähkömarkkinoiden pitäisi kyetä edistämään tarvittavia investointeja kysynnän kattamiseksi. Saksa on jo toteuttanut toimenpiteitä markkinoiden toimivuuden edistämiseksi esimerkiksi parantamalla hintasignaaleja lisätäkseen joustavaan kapasiteettiin tehtävien investointien kannattavuutta. Komissio on tyytyväinen näihin toimenpiteisiin ja katsoo, että niillä todennäköisesti kannustetaan lisäämään kapasiteettiin tehtäviä investointeja. Samalla näiden uudistusten näkyvät vaikutukset markkinoihin vievät jonkin verran aikaa, ja niiden tarkkaa vaikutusta Saksan toimitusvarmuuteen on vaikea ennakoida. Joka tapauksessa markkinat eivät tällä hetkellä kykene täysin saavuttamaan tarvittavaa toimitusvarmuuden tasoa edistämällä tarvittavia investointeja joustavaan kapasiteettiin.

| (97) | Komissio vahvistaa, että niin kauan kuin markkinoille ei ole annettu mahdollisuutta saavuttaa toivottu poliittinen tavoite eli taata toimitusvarmuutta mahdollisimman kattavasti, yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu ei ole perusteltu. Komissio katsoo näin ollen, että toimenpide ei mahdollisesti ole aito yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu, ja siksi ei voida sulkea pois sitä, että sillä annetaan tuensaajille etua. |
| --- | --- |

(97)

Komissio vahvistaa, että niin kauan kuin markkinoille ei ole annettu mahdollisuutta saavuttaa toivottu poliittinen tavoite eli taata toimitusvarmuutta mahdollisimman kattavasti, yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu ei ole perusteltu. Komissio katsoo näin ollen, että toimenpide ei mahdollisesti ole aito yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu, ja siksi ei voida sulkea pois sitä, että sillä annetaan tuensaajille etua.

| (98) | Komissio päättelee menettelyn aloittamista koskevan päätöksen mukaisesti ja EnWG:n 13e §:n säännökset huomioon ottaen, että järjestelmä on rahoitettu valtion varoista ja se on valtion toimenpide. Saksan valtio on nimittäin laatinut järjestelmän ja vahvistanut laissa, että siitä aiheutuvat kustannukset voidaan siirtää kaikille kuluttajille verkkotariffeja korottamalla. Siksi se katsoo asiassa Vent de Colère annetun tuomion perusteella, että järjestelmä rahoitetaan valtion varoista ja että se on valtion toteuttama. Lisäksi KapResV:n mukaan siirtoverkonhaltijoiden on vähennettävä järjestelmästä niille aiheutuvista kustannuksista järjestelmästä saamansa tulot. Valtio antaa näin ollen laissa siirtoverkonhaltijoille tehtäväksi vaadittujen varojen kohdentamisen ja perimisen. Varat luodaan KapResV:llä, ja siirtoverkonhaltijat hallinnoivat niitä yhdessä. Viranomaiset voivat näin ollen aina vaikuttaa varojen käyttöön. Koska rahoitusmekanismia ja asiaa koskevaa lainsäädäntöä ei ole muutettu tältä osin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen, komissio toistaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämänsä alustavan päätelmän siitä, että järjestelmä on rahoitettu valtion varoista ja se on valtion toteuttama. |
| --- | --- |

(98)

Komissio päättelee menettelyn aloittamista koskevan päätöksen mukaisesti ja EnWG:n 13e §:n säännökset huomioon ottaen, että järjestelmä on rahoitettu valtion varoista ja se on valtion toimenpide. Saksan valtio on nimittäin laatinut järjestelmän ja vahvistanut laissa, että siitä aiheutuvat kustannukset voidaan siirtää kaikille kuluttajille verkkotariffeja korottamalla. Siksi se katsoo asiassa Vent de Colère annetun tuomion perusteella, että järjestelmä rahoitetaan valtion varoista ja että se on valtion toteuttama. Lisäksi KapResV:n mukaan siirtoverkonhaltijoiden on vähennettävä järjestelmästä niille aiheutuvista kustannuksista järjestelmästä saamansa tulot. Valtio antaa näin ollen laissa siirtoverkonhaltijoille tehtäväksi vaadittujen varojen kohdentamisen ja perimisen. Varat luodaan KapResV:llä, ja siirtoverkonhaltijat hallinnoivat niitä yhdessä. Viranomaiset voivat näin ollen aina vaikuttaa varojen käyttöön. Koska rahoitusmekanismia ja asiaa koskevaa lainsäädäntöä ei ole muutettu tältä osin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen, komissio toistaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämänsä alustavan päätelmän siitä, että järjestelmä on rahoitettu valtion varoista ja se on valtion toteuttama.

| (99) | Komissio katsoo menettelyn aloittamista koskevan päätöksen mukaisesti myös, että järjestelmä on omiaan vaikuttamaan sähkömarkkinoilla käytävään kilpailuun ja kauppaan, sillä, kuten johdanto-osan 33 kappaleessa todetaan, Saksan sähkömarkkinat ovat kilpailulle avoimia ja ne on liitetty naapurimaiden sähkömarkkinoihin. |
| --- | --- |

(99)

Komissio katsoo menettelyn aloittamista koskevan päätöksen mukaisesti myös, että järjestelmä on omiaan vaikuttamaan sähkömarkkinoilla käytävään kilpailuun ja kauppaan, sillä, kuten johdanto-osan 33 kappaleessa todetaan, Saksan sähkömarkkinat ovat kilpailulle avoimia ja ne on liitetty naapurimaiden sähkömarkkinoihin.

| (100) | Koska ei voida sulkea pois sitä, että järjestelmällä annetaan etua tuensaajille, ja koska valtiontuen olemassaoloa koskevat muut edellytykset täyttyvät, komissio ei voi sulkea pois sitä, että kyseinen järjestelmä on valtiotukea, ja siksi se jatkaa toimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointia. |
| --- | --- |

(100)

Koska ei voida sulkea pois sitä, että järjestelmällä annetaan etua tuensaajille, ja koska valtiontuen olemassaoloa koskevat muut edellytykset täyttyvät, komissio ei voi sulkea pois sitä, että kyseinen järjestelmä on valtiotukea, ja siksi se jatkaa toimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointia.

7.2   Tuen sääntöjenmukaisuus

Tuen sääntöjenmukaisuus

| (101) | Saksa on ilmoittanut tukijärjestelmästä komissiolle, eikä se ole vielä toteuttanut sitä. Saksa on näin ollen noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisia velvoitteitaan. |
| --- | --- |

(101)

Saksa on ilmoittanut tukijärjestelmästä komissiolle, eikä se ole vielä toteuttanut sitä. Saksa on näin ollen noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisia velvoitteitaan.

7.3   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (102) | Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä alustavasti, että kapasiteettivarannossa on kyse tukijärjestelmästä, jolla on tarkoitus varmistaa riittävä sähköntuotanto ja toimitusvarmuus, ja että tämän järjestelmän kannalta merkitystä on suuntaviivojen 3.9. jaksolla, jossa vahvistetaan, millä edellytyksillä riittävän sähköntuotannon edistämiseksi myönnettävien tukien voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Toimenpide, jolla varmistetaan riittävä tuotanto, on sisämarkkinoille soveltuva, jos suuntaviivojen 27 kohdassa mainitut soveltuvuuskriteerit täyttyvät (13):






  a) | vaikutus hyvin määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen (7.3.1 jakso), |
| --- | --- | --- |

(102)

Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä alustavasti, että kapasiteettivarannossa on kyse tukijärjestelmästä, jolla on tarkoitus varmistaa riittävä sähköntuotanto ja toimitusvarmuus, ja että tämän järjestelmän kannalta merkitystä on suuntaviivojen 3.9. jaksolla, jossa vahvistetaan, millä edellytyksillä riittävän sähköntuotannon edistämiseksi myönnettävien tukien voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Toimenpide, jolla varmistetaan riittävä tuotanto, on sisämarkkinoille soveltuva, jos suuntaviivojen 27 kohdassa mainitut soveltuvuuskriteerit täyttyvät (13):

13

a)

vaikutus hyvin määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen (7.3.1 jakso),

| b) | tarve tukitoimenpiteisiin (7.3.2 jakso), |
| --- | --- |

b)

tarve tukitoimenpiteisiin (7.3.2 jakso),

| c) | tarkoituksenmukaisuus (7.3.3 jakso), |
| --- | --- |

c)

tarkoituksenmukaisuus (7.3.3 jakso),

| d) | kannustava vaikutus (7.3.4 jakso), |
| --- | --- |

d)

kannustava vaikutus (7.3.4 jakso),

| e) | oikeasuhteisuus (7.3.5 jakso), |
| --- | --- |

e)

oikeasuhteisuus (7.3.5 jakso),

| f) | kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen (7.3.6 jakso) ja |
| --- | --- |

f)

kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen (7.3.6 jakso) ja

| g) | läpinäkyvyys (7.3.7 jakso). |
| --- | --- |

g)

läpinäkyvyys (7.3.7 jakso).

7.3.1   Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen

Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen

| (103) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä pääteltiin alustavasti, että kapasiteettivarannolla pyritään poistamaan toimitusvarmuuteen liittyvät ongelmat. Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksia alustavasta päätelmästä, jonka mukaan kapasiteettivaranto ei ennalta arvioiden ole ristiriidassa ympäristölle haitallisten tukien asteittaisen poistamistavoitteen kanssa, ja siksi olisi harkittava sellaisia vaihtoehtoisia tapoja saavuttaa tuotannon riittävyys, jotka eivät vaikuta kielteisesti ympäristöön (suuntaviivojen 220 kohta) (14). |
| --- | --- |

(103)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä pääteltiin alustavasti, että kapasiteettivarannolla pyritään poistamaan toimitusvarmuuteen liittyvät ongelmat. Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksia alustavasta päätelmästä, jonka mukaan kapasiteettivaranto ei ennalta arvioiden ole ristiriidassa ympäristölle haitallisten tukien asteittaisen poistamistavoitteen kanssa, ja siksi olisi harkittava sellaisia vaihtoehtoisia tapoja saavuttaa tuotannon riittävyys, jotka eivät vaikuta kielteisesti ympäristöön (suuntaviivojen 220 kohta) (14).

14

| (104) | Komissio ei ole saanut asiasta huomautuksia, ja siksi se katsoo edelleen, että kapasiteettivaranto ei ennalta arvioiden ole ristiriidassa ympäristölle haitallisten tukien asteittaisen poistamistavoitteen kanssa, sillä se on tarpeellinen ja sillä täydennetään Saksan tämänhetkisiä toimia kestävämpään energiamuotojen yhdistelmään siirryttäessä. |
| --- | --- |

(104)

Komissio ei ole saanut asiasta huomautuksia, ja siksi se katsoo edelleen, että kapasiteettivaranto ei ennalta arvioiden ole ristiriidassa ympäristölle haitallisten tukien asteittaisen poistamistavoitteen kanssa, sillä se on tarpeellinen ja sillä täydennetään Saksan tämänhetkisiä toimia kestävämpään energiamuotojen yhdistelmään siirryttäessä.

| (105) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että toimitusvarmuus on yhteisen edun mukainen tavoite, jota edistetään kapasiteettivarannolla, koska sillä pyritään korjaamaan tilanteet, joissa sähköä ei ole riittävästi saatavilla. |
| --- | --- |

(105)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että toimitusvarmuus on yhteisen edun mukainen tavoite, jota edistetään kapasiteettivarannolla, koska sillä pyritään korjaamaan tilanteet, joissa sähköä ei ole riittävästi saatavilla.

7.3.2   Valtion toteuttamien toimien tarve

Valtion toteuttamien toimien tarve

| (106) | Yksi suuntaviivojen keskeinen vaatimus on, että toimenpiteen tarpeellisuus on todistettava tuen oikeasuhteisuuden arvioinnin pohjalta. Kuten johdanto-osan 35 kappaleessa todetaan, menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kyseenalaistettiin toimenpiteen tarpeellisuus, sillä






  a) | perusparametrit toimenpiteen objektiivista arviointia varten (erityisesti taloudellinen indikaattori VoLL ja luotettavuusstandardi) puuttuivat ja |
| --- | --- | --- |

(106)

Yksi suuntaviivojen keskeinen vaatimus on, että toimenpiteen tarpeellisuus on todistettava tuen oikeasuhteisuuden arvioinnin pohjalta. Kuten johdanto-osan 35 kappaleessa todetaan, menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kyseenalaistettiin toimenpiteen tarpeellisuus, sillä

a)

perusparametrit toimenpiteen objektiivista arviointia varten (erityisesti taloudellinen indikaattori VoLL ja luotettavuusstandardi) puuttuivat ja

| b) | muutamien pahimman tapauksen skenaarion oletusten asianmukaisuus herätti epäilyjä. |
| --- | --- |

b)

muutamien pahimman tapauksen skenaarion oletusten asianmukaisuus herätti epäilyjä.

| (107) | Kuten 6 jaksossa todetaan, Saksa on sitoutunut poistamaan nämä epäilyt parantamalla oikeasuhteisuuden arviointimenetelmäänsä ja tarkistamalla oletuksiaan. |
| --- | --- |

(107)

Kuten 6 jaksossa todetaan, Saksa on sitoutunut poistamaan nämä epäilyt parantamalla oikeasuhteisuuden arviointimenetelmäänsä ja tarkistamalla oletuksiaan.

| (108) | Komissio panee merkille, että Saksa sitoutuu tarkistamaan kapasiteettivarannon tarpeellisuuden laskentaa koskevan menetelmänsä (ks. johdanto-osan 84 kappale). Komissio katsoo, että toisesta tarjouskilpailusta lähtien käyttöön otettava, pahimman tapauksen skenaarion vaikutusten tarkistettu laskentamenetelmä johtaa kapasiteettivarannon tarpeellisuuden ja tulevan koon objektiivisempaan määrittämiseen. Komissio on tyytyväinen erityisesti luotettavuusstandardin laskentaan toimitusvarmuuden taloudellisena vertailuarvona, joka mahdollistaa toimitusvarmuuteen liittyviä riskejä koskevien lisäsuojatoimien kustannus-hyötyanalyysin. Komissio toteaa, että vaikka Saksa ei ole sitoutunut käyttämään VoLL-menetelmää laskeakseen hintaa, jonka kuluttajat ovat halukkaita maksamaan toimitusvarmuudesta, se on kuitenkin lupautunut laskemaan kapasiteettivarannon laajemmat taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset. Tällaisilla laskemilla pyritään välttämään kalliin liikakapasiteetin hankkimista. Näin pyritään estämään se, että valtio maksaa varmuustasosta, joka ylittää sen, mitä kuluttaja on halukas maksamaan toimitusvarmuudesta. Komissio katsoo, että Saksan noudattamalla lähestymistavalla estetään kalliit ja ylimitoitetut hankinnat. |
| --- | --- |

(108)

Komissio panee merkille, että Saksa sitoutuu tarkistamaan kapasiteettivarannon tarpeellisuuden laskentaa koskevan menetelmänsä (ks. johdanto-osan 84 kappale). Komissio katsoo, että toisesta tarjouskilpailusta lähtien käyttöön otettava, pahimman tapauksen skenaarion vaikutusten tarkistettu laskentamenetelmä johtaa kapasiteettivarannon tarpeellisuuden ja tulevan koon objektiivisempaan määrittämiseen. Komissio on tyytyväinen erityisesti luotettavuusstandardin laskentaan toimitusvarmuuden taloudellisena vertailuarvona, joka mahdollistaa toimitusvarmuuteen liittyviä riskejä koskevien lisäsuojatoimien kustannus-hyötyanalyysin. Komissio toteaa, että vaikka Saksa ei ole sitoutunut käyttämään VoLL-menetelmää laskeakseen hintaa, jonka kuluttajat ovat halukkaita maksamaan toimitusvarmuudesta, se on kuitenkin lupautunut laskemaan kapasiteettivarannon laajemmat taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset. Tällaisilla laskemilla pyritään välttämään kalliin liikakapasiteetin hankkimista. Näin pyritään estämään se, että valtio maksaa varmuustasosta, joka ylittää sen, mitä kuluttaja on halukas maksamaan toimitusvarmuudesta. Komissio katsoo, että Saksan noudattamalla lähestymistavalla estetään kalliit ja ylimitoitetut hankinnat.

| (109) | Komissio panee merkille pahimman tapauksen skenaarion tärkeimpien oletusten osalta, että Saksa on lupautunut korjaamaan alaspäin tasehallintapetosta koskevia oletuksia, kuten johdanto-osan 86 kappaleessa todetaan. Komissio on liittovaltion hallituksen kanssa samaa mieltä siitä, että tasehallintopetoksen todennäköisyys on suurempi, kun tarjonta on niukkaa ja hinnat ovat korkealla. Komission mukaan on kuitenkin asianmukaista tarkistaa oletuksen laajuutta alaspäin, sillä uusilla säännöksillä hankaloitetaan tällaisia petoksia. Komissio toteaa Bundesnetzagenturille ilmoitettujen, perinteisten voimaloiden käytöstä poistamista koskevien uusimpien tietojen perusteella, että käytöstäpoistovauhti kasvaa. Luvuista ilmenee, että komissiolle ennen menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä toimitetun pahimman tapauksen skenaarion laadinnan (eli marraskuun 2016) ja syyskuun 2017 välisenä ajanjaksona Bundesnetzagenturille ilmoitettiin 1,4 GW:n suuruisista uusista käytöstäpoistoista. Kasvu on merkittävä verrattuna kohtuudella odotettavissa olevan pahimman tapauksen skenaarion mukaiseen käytöstäpoistoasteeseen, sillä sen mukaan käytöstä poistuu vuosittain 670 MW ENTSO-E:n laatimassa perusskenaariossa esitetyn lisäksi. Siksi komissio katsoo, että esitettyjen todisteiden perusteella tätä oletusta on syytä tarkistaa ylöspäin. |
| --- | --- |

(109)

Komissio panee merkille pahimman tapauksen skenaarion tärkeimpien oletusten osalta, että Saksa on lupautunut korjaamaan alaspäin tasehallintapetosta koskevia oletuksia, kuten johdanto-osan 86 kappaleessa todetaan. Komissio on liittovaltion hallituksen kanssa samaa mieltä siitä, että tasehallintopetoksen todennäköisyys on suurempi, kun tarjonta on niukkaa ja hinnat ovat korkealla. Komission mukaan on kuitenkin asianmukaista tarkistaa oletuksen laajuutta alaspäin, sillä uusilla säännöksillä hankaloitetaan tällaisia petoksia. Komissio toteaa Bundesnetzagenturille ilmoitettujen, perinteisten voimaloiden käytöstä poistamista koskevien uusimpien tietojen perusteella, että käytöstäpoistovauhti kasvaa. Luvuista ilmenee, että komissiolle ennen menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä toimitetun pahimman tapauksen skenaarion laadinnan (eli marraskuun 2016) ja syyskuun 2017 välisenä ajanjaksona Bundesnetzagenturille ilmoitettiin 1,4 GW:n suuruisista uusista käytöstäpoistoista. Kasvu on merkittävä verrattuna kohtuudella odotettavissa olevan pahimman tapauksen skenaarion mukaiseen käytöstäpoistoasteeseen, sillä sen mukaan käytöstä poistuu vuosittain 670 MW ENTSO-E:n laatimassa perusskenaariossa esitetyn lisäksi. Siksi komissio katsoo, että esitettyjen todisteiden perusteella tätä oletusta on syytä tarkistaa ylöspäin.

| (110) | Komissio päättelee, että strategisen varannon koko voidaan määrittää pahimman tapauksen skenaarion laskennan perusteella, kunhan laskennassa otetaan huomioon lisäsuojasta aiheutuvat kustannukset suhteessa sen yhteiskunnallisiin hyötyihin. Komissio katsoo, että Saksan tekemien sitoumusten ansiosta kapasiteettivaranto noudattaa tätä lähestymistapaa. |
| --- | --- |

(110)

Komissio päättelee, että strategisen varannon koko voidaan määrittää pahimman tapauksen skenaarion laskennan perusteella, kunhan laskennassa otetaan huomioon lisäsuojasta aiheutuvat kustannukset suhteessa sen yhteiskunnallisiin hyötyihin. Komissio katsoo, että Saksan tekemien sitoumusten ansiosta kapasiteettivaranto noudattaa tätä lähestymistapaa.

| (111) | Järjestelmän keston osalta menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ilmaistiin huolta siitä, ettei sen päättymispäivää ole vahvistettu. Komissio toteaa, että Saksa on ilmoittanut haluavansa arvioida järjestelmän oikeasuhteisuutta joka toinen vuosi varmistaakseen, onko kapasiteettivaranto edelleen tarpeen. Saksa huomauttaa, että kapasiteettivarannon kokoa mukautetaan näiden laskelmien perusteella. |
| --- | --- |

(111)

Järjestelmän keston osalta menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ilmaistiin huolta siitä, ettei sen päättymispäivää ole vahvistettu. Komissio toteaa, että Saksa on ilmoittanut haluavansa arvioida järjestelmän oikeasuhteisuutta joka toinen vuosi varmistaakseen, onko kapasiteettivaranto edelleen tarpeen. Saksa huomauttaa, että kapasiteettivarannon kokoa mukautetaan näiden laskelmien perusteella.

| (112) | Komissio katsoo, että tarkistetulla oikeasuhteisuuden arvioinnilla voidaan määrittää kapasiteettivarannon tarpeellisuus ja koko ja että varannon on osoitettu olevan tarpeellinen. |
| --- | --- |

(112)

Komissio katsoo, että tarkistetulla oikeasuhteisuuden arvioinnilla voidaan määrittää kapasiteettivarannon tarpeellisuus ja koko ja että varannon on osoitettu olevan tarpeellinen.

| (113) | Komissio toistaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (15) esittämänsä huomautuksen siitä, että strategiset varannot ovat asianmukaisia väliaikaisia toimenpiteitä esimerkiksi markkinauudistusten tukemiseksi, kunnes markkinat toimivat asianmukaisesti ja markkinatoimijat hallitsevat niiden toiminnan. |
| --- | --- |

(113)

Komissio toistaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (15) esittämänsä huomautuksen siitä, että strategiset varannot ovat asianmukaisia väliaikaisia toimenpiteitä esimerkiksi markkinauudistusten tukemiseksi, kunnes markkinat toimivat asianmukaisesti ja markkinatoimijat hallitsevat niiden toiminnan.

15

| (114) | Edellä esitettyjen huomautusten perusteella komissio hyväksyy järjestelmän kuudeksi vuodeksi eli kolmen peräkkäisen kaksivuotisen toimituskauden ajaksi alkaen ensimmäisestä tarjouskilpailusta, joka ratkeaa 1 päivänä lokakuuta 2019, kolmannen toimituskauden loppuun eli 30 päivään syyskuuta 2025 asti. |
| --- | --- |

(114)

Edellä esitettyjen huomautusten perusteella komissio hyväksyy järjestelmän kuudeksi vuodeksi eli kolmen peräkkäisen kaksivuotisen toimituskauden ajaksi alkaen ensimmäisestä tarjouskilpailusta, joka ratkeaa 1 päivänä lokakuuta 2019, kolmannen toimituskauden loppuun eli 30 päivään syyskuuta 2025 asti.

7.3.3   Soveltuvuus

Soveltuvuus

| (115) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettiin kapasiteettivarannon soveltuvuuden osalta epäilyjä, jotka koskevat varannon aktivoinnista aiheutuvien muuttuvien kustannusten erillistä korvaamista ja osallistumisehtoja. |
| --- | --- |

(115)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettiin kapasiteettivarannon soveltuvuuden osalta epäilyjä, jotka koskevat varannon aktivoinnista aiheutuvien muuttuvien kustannusten erillistä korvaamista ja osallistumisehtoja.

7.3.3.1   Muuttuvien kustannusten erillinen korvaaminen

Muuttuvien kustannusten erillinen korvaaminen

| (116) | Kapasiteettivarannon aktivoinnista aiheutuvien muuttuvien kustannuksen erillisen korvauksen osalta komissio ilmaisi epäilevänsä, koskevatko erillisen korvauksen kustannusluokat tosiasiassa muuttuvia kustannuksia. Se huomautti, että jos tällaiset kustannukset korvataan tarjouskilpailusta erillään ja riippumattomasti, se johtaisi siihen, että kustannusten rajaamista välttämättömään vähimmäismäärään ei varmistettaisi kilpailumenettelyn avulla. |
| --- | --- |

(116)

Kapasiteettivarannon aktivoinnista aiheutuvien muuttuvien kustannuksen erillisen korvauksen osalta komissio ilmaisi epäilevänsä, koskevatko erillisen korvauksen kustannusluokat tosiasiassa muuttuvia kustannuksia. Se huomautti, että jos tällaiset kustannukset korvataan tarjouskilpailusta erillään ja riippumattomasti, se johtaisi siihen, että kustannusten rajaamista välttämättömään vähimmäismäärään ei varmistettaisi kilpailumenettelyn avulla.

| (117) | Komissio panee merkille, että Saksa sitoutuu kieltämään kaikkien osallistujien muuttuvien kustannusten erillisen korvaamisen, kuten johdanto-osan 82 kappaleessa todetaan. Komissio katsoo, että tällä muutoksella lisätään tarjouksiin liittyvää kilpailua, sillä osallistujia kannustetaan ottamaan tarjouksessaan huomioon kaikki niille aiheutuvat kustannukset. Kun osallistujat arvioivat muuttuvia kustannuksiaan, niiden pohdittava, kuinka usein ne olettavat kapasiteettivarantoa aktivoitavan, sillä muuttuvia kustannuksia aiheutuu vain silloin, kun varanto otetaan käyttöön. Komissio toteaa, että koska polttoaineen toimitusvarmuuteen liittyviä kustannuksia ei enää korvata erikseen, tämä kustannustekijä sisällytetään kilpailumenettelyyn ja kaikille kapasiteetin tarjoajille luodaan yhtäläiset kilpailuolosuhteet. Siksi komissio katsoo, että sen asiaa koskevat epäilyt on poistettu. |
| --- | --- |

(117)

Komissio panee merkille, että Saksa sitoutuu kieltämään kaikkien osallistujien muuttuvien kustannusten erillisen korvaamisen, kuten johdanto-osan 82 kappaleessa todetaan. Komissio katsoo, että tällä muutoksella lisätään tarjouksiin liittyvää kilpailua, sillä osallistujia kannustetaan ottamaan tarjouksessaan huomioon kaikki niille aiheutuvat kustannukset. Kun osallistujat arvioivat muuttuvia kustannuksiaan, niiden pohdittava, kuinka usein ne olettavat kapasiteettivarantoa aktivoitavan, sillä muuttuvia kustannuksia aiheutuu vain silloin, kun varanto otetaan käyttöön. Komissio toteaa, että koska polttoaineen toimitusvarmuuteen liittyviä kustannuksia ei enää korvata erikseen, tämä kustannustekijä sisällytetään kilpailumenettelyyn ja kaikille kapasiteetin tarjoajille luodaan yhtäläiset kilpailuolosuhteet. Siksi komissio katsoo, että sen asiaa koskevat epäilyt on poistettu.

7.3.3.2   Osallistumisehdot

Osallistumisehdot

Kysyntäjouston osallistuminen

Kysyntäjouston osallistuminen

| (118) | Komissio epäili kapasiteettivarannon osallistumisehtojen osalta, että kysyntäjousto saatetaan asettaa tuotantolaitoksiin nähden huonompaan asemaan tiettyjen osallistumisehtojen vuoksi ja että se suljetaan näin tosiasiassa varannon ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(118)

Komissio epäili kapasiteettivarannon osallistumisehtojen osalta, että kysyntäjousto saatetaan asettaa tuotantolaitoksiin nähden huonompaan asemaan tiettyjen osallistumisehtojen vuoksi ja että se suljetaan näin tosiasiassa varannon ulkopuolelle.

| (119) | Komissio on pannut merkille Saksan tältä osin tekemät sitoumukset, jotka esitetään johdanto-osan 83 kappaleessa, ja katsoo, että muutetuilla osallistumisehdoilla taataan yhtäläiset kilpailuolosuhteet kysyntäpuolen jousto-operaattoreille ja muille kapasiteetin tarjoajille. |
| --- | --- |

(119)

Komissio on pannut merkille Saksan tältä osin tekemät sitoumukset, jotka esitetään johdanto-osan 83 kappaleessa, ja katsoo, että muutetuilla osallistumisehdoilla taataan yhtäläiset kilpailuolosuhteet kysyntäpuolen jousto-operaattoreille ja muille kapasiteetin tarjoajille.

| (120) | Sitoumuksilla parannetaan kysyntäpuolen jousto-operaattoreiden kilpailuasemaa kahdella tavalla. Ensin mainituilla sitoumuksilla löysennetään kysyntäpuolen jousto-operaattoreiden osallistumisehtoja siten, että kuormat, jotka eivät olisi voineet osallistua alkuperäisten ehtojen perusteella, voivat nyt osallistua varantoon. Tämä koskee pienempiä kuormia (5 MW–10 MW), kuormia, jotka edellyttävät yhteisostoryhmää aktivointia varten, sekä kuormia, jotka on kytketty keskijänniteverkkoon eikä siirtoverkkoon. Toiseksi mainituilla sitoumuksilla kapasiteettivarantoon osallistumisesta tehdään houkuttelevampaa ja riskittömämpää kysyntäjouston kannalta. Erityisesti vähentämällä testien enimmäismäärää ja lyhentämällä ajanjaksoa, jota varten kysyntäpuolen jousto-operaattoreiden on hankittava sähköä ennakkoon, pienennetään kysyntäpuolen jousto-operaattoreiden kustannuksia, millä parannetaan niiden tarjousten kilpailukykyä tuotantolaitoksiin verrattuna. |
| --- | --- |

(120)

Sitoumuksilla parannetaan kysyntäpuolen jousto-operaattoreiden kilpailuasemaa kahdella tavalla. Ensin mainituilla sitoumuksilla löysennetään kysyntäpuolen jousto-operaattoreiden osallistumisehtoja siten, että kuormat, jotka eivät olisi voineet osallistua alkuperäisten ehtojen perusteella, voivat nyt osallistua varantoon. Tämä koskee pienempiä kuormia (5 MW–10 MW), kuormia, jotka edellyttävät yhteisostoryhmää aktivointia varten, sekä kuormia, jotka on kytketty keskijänniteverkkoon eikä siirtoverkkoon. Toiseksi mainituilla sitoumuksilla kapasiteettivarantoon osallistumisesta tehdään houkuttelevampaa ja riskittömämpää kysyntäjouston kannalta. Erityisesti vähentämällä testien enimmäismäärää ja lyhentämällä ajanjaksoa, jota varten kysyntäpuolen jousto-operaattoreiden on hankittava sähköä ennakkoon, pienennetään kysyntäpuolen jousto-operaattoreiden kustannuksia, millä parannetaan niiden tarjousten kilpailukykyä tuotantolaitoksiin verrattuna.

| (121) | Vaikka näillä muutoksilla autetaan luomaan kysyntäpuolen jousto-operaattoreille samat osallistumismahdollisuudet kuin tuottajille, komissio hyväksyy sen, että kysyntäjoustoon sovelletaan tiettyjä rajoituksia. Säännöksellä, jolla rajoitetaan kysyntäjouston osallistumista joustamattomiin kuormiin, pyritään yksinomaan välttämään se, että olemassa olevat joustavat resurssit, jotka tarjoavat jo joustoa markkinoilla, poistuvat markkinoilta osallistuakseen kapasiteettivarantoon. Komissio katsoo, että tällä säännöksellä estetään se, että joustavat kuormat poistuvat markkinoilta kapasiteettivarannon vuoksi, ja varmistetaan samalla, että joustamattomista kuormista tulee joustavia. Myös osallistumiskeston rajoittaminen on perusteltua, sillä näin kannustetaan ohjattavia kuormia, joista on tullut joustavia, aktivoitumaan sähkömarkkinoilla niiden poistuttua kapasiteettivarannosta, millä pienennetään kapasiteettivarannon tarpeellisuutta pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(121)

Vaikka näillä muutoksilla autetaan luomaan kysyntäpuolen jousto-operaattoreille samat osallistumismahdollisuudet kuin tuottajille, komissio hyväksyy sen, että kysyntäjoustoon sovelletaan tiettyjä rajoituksia. Säännöksellä, jolla rajoitetaan kysyntäjouston osallistumista joustamattomiin kuormiin, pyritään yksinomaan välttämään se, että olemassa olevat joustavat resurssit, jotka tarjoavat jo joustoa markkinoilla, poistuvat markkinoilta osallistuakseen kapasiteettivarantoon. Komissio katsoo, että tällä säännöksellä estetään se, että joustavat kuormat poistuvat markkinoilta kapasiteettivarannon vuoksi, ja varmistetaan samalla, että joustamattomista kuormista tulee joustavia. Myös osallistumiskeston rajoittaminen on perusteltua, sillä näin kannustetaan ohjattavia kuormia, joista on tullut joustavia, aktivoitumaan sähkömarkkinoilla niiden poistuttua kapasiteettivarannosta, millä pienennetään kapasiteettivarannon tarpeellisuutta pitkällä aikavälillä.

| (122) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että sen epäilyt, jotka koskevat kysyntäpuolen jousto-operaattoreiden tosiasiallista syrjintää kapasiteettivarantoon osallistumisessa, on poistettu. |
| --- | --- |

(122)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että sen epäilyt, jotka koskevat kysyntäpuolen jousto-operaattoreiden tosiasiallista syrjintää kapasiteettivarantoon osallistumisessa, on poistettu.

Ulkomaisen kapasiteetin osallistuminen

Ulkomaisen kapasiteetin osallistuminen

| (123) | Kuten johdanto-osan 42 kappaleessa todetaan, menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettiin epäilyjä ulkomaisten tuottajien sulkemisesta kapasiteettivarannon ulkopuolelle ja kehotettiin asianomaisia esittämään asiasta huomautuksia. Saksan viranomaiset olivat todenneet ennen menettelyn aloittamista koskevan päätöksen antamista ilmoitusta edeltävän yhteydenpidon yhteydessä, että ulkomaisen kapasiteetin pois sulkemiselle on kaksi keskeistä syytä. Ensinnäkin ulkomaisen kapasiteetin osallistumista varten olisi varattava yhteenliittämiskapasiteettia. Toiseksi ulkomaisen kapasiteetin varaaminen kapasiteettivarantoa varten tarkoittaisi, että kyseiset kapasiteetin tarjoajat ei voisi tuottaa tai myydä sähköä kotimaan markkinoillaan ja että kyseisen kapasiteetin olisi oltava yksinomaan saksalaisten siirtoverkonhaltijoiden käytettävissä. |
| --- | --- |

(123)

Kuten johdanto-osan 42 kappaleessa todetaan, menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettiin epäilyjä ulkomaisten tuottajien sulkemisesta kapasiteettivarannon ulkopuolelle ja kehotettiin asianomaisia esittämään asiasta huomautuksia. Saksan viranomaiset olivat todenneet ennen menettelyn aloittamista koskevan päätöksen antamista ilmoitusta edeltävän yhteydenpidon yhteydessä, että ulkomaisen kapasiteetin pois sulkemiselle on kaksi keskeistä syytä. Ensinnäkin ulkomaisen kapasiteetin osallistumista varten olisi varattava yhteenliittämiskapasiteettia. Toiseksi ulkomaisen kapasiteetin varaaminen kapasiteettivarantoa varten tarkoittaisi, että kyseiset kapasiteetin tarjoajat ei voisi tuottaa tai myydä sähköä kotimaan markkinoillaan ja että kyseisen kapasiteetin olisi oltava yksinomaan saksalaisten siirtoverkonhaltijoiden käytettävissä.

| (124) | Komissio toteaa, että markkinatoimijoiden esittämät huomautukset menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä eivät sisältäneet uusia perusteluja. Kahdessa huomautuksessa korostettiin, että kaikkien kapasiteettimekanismien pitäisi olla lähtökohtaisesti avoimia myös ulkomaiselle kapasiteetille, mutta niissä ei esitetty perusteluja sille, miksi kilpailu vääristyisi markkinoilla tai miten ulkomaisen kapasiteetin osallistuminen olisi järjestettävä. |
| --- | --- |

(124)

Komissio toteaa, että markkinatoimijoiden esittämät huomautukset menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä eivät sisältäneet uusia perusteluja. Kahdessa huomautuksessa korostettiin, että kaikkien kapasiteettimekanismien pitäisi olla lähtökohtaisesti avoimia myös ulkomaiselle kapasiteetille, mutta niissä ei esitetty perusteluja sille, miksi kilpailu vääristyisi markkinoilla tai miten ulkomaisen kapasiteetin osallistuminen olisi järjestettävä.

| (125) | Komissio katsoo ensinnäkin, että kapasiteettivarannon käyttöönottoon johtavassa niukkuustilanteessa ulkomaisella kapasiteetilla ei olisi lisäarvoa, sillä tällaisessa tilanteessa kaikki yhteenliittämiskapasiteetti käytettäisiin joka tapauksessa tuontia varten. Toiseksi järjestelmän rakenteella varmistetaan, että koko kapasiteettivaranto pidetään markkinoiden ulkopuolella, jolloin sillä ei vääristetä markkinoiden toimintaa lyhyellä aikavälillä eikä investointisignaaleja pitkällä aikavälillä. Sillä varmistetaan myös, ettei varannolla ole vaikutusta ulkomaiseen kapasiteettiin, jolloin ulkomaisen kapasiteetin ei tarvitse osallistua kapasiteettivarantoon kilpailun vääristymien korjaamiseksi toisin kuin esimerkiksi markkinoiden laajuisen kapasiteettimekanismin tapauksessa. Siksi komissio katsoo olevan asianmukaista, että vain kotimainen kapasiteetti voi osallistua kapasiteettivarantoon. |
| --- | --- |

(125)

Komissio katsoo ensinnäkin, että kapasiteettivarannon käyttöönottoon johtavassa niukkuustilanteessa ulkomaisella kapasiteetilla ei olisi lisäarvoa, sillä tällaisessa tilanteessa kaikki yhteenliittämiskapasiteetti käytettäisiin joka tapauksessa tuontia varten. Toiseksi järjestelmän rakenteella varmistetaan, että koko kapasiteettivaranto pidetään markkinoiden ulkopuolella, jolloin sillä ei vääristetä markkinoiden toimintaa lyhyellä aikavälillä eikä investointisignaaleja pitkällä aikavälillä. Sillä varmistetaan myös, ettei varannolla ole vaikutusta ulkomaiseen kapasiteettiin, jolloin ulkomaisen kapasiteetin ei tarvitse osallistua kapasiteettivarantoon kilpailun vääristymien korjaamiseksi toisin kuin esimerkiksi markkinoiden laajuisen kapasiteettimekanismin tapauksessa. Siksi komissio katsoo olevan asianmukaista, että vain kotimainen kapasiteetti voi osallistua kapasiteettivarantoon.

| (126) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo kapasiteettivarannon olevan tarkoituksenmukainen väline yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(126)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo kapasiteettivarannon olevan tarkoituksenmukainen väline yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi.

7.3.4   Kannustava vaikutus

Kannustava vaikutus

| (127) | Komissio päätteli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kapasiteettivarannolla on kannustava vaikutus, joka saa edunsaajat muuttamaan toimintaansa. Koska vastaajat eivät esittäneet asiasta huomautuksia, komissio toistaa tämän päätelmänsä. |
| --- | --- |

(127)

Komissio päätteli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kapasiteettivarannolla on kannustava vaikutus, joka saa edunsaajat muuttamaan toimintaansa. Koska vastaajat eivät esittäneet asiasta huomautuksia, komissio toistaa tämän päätelmänsä.

7.5.3   Oikeasuhteisuus

Oikeasuhteisuus

| (128) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio totesi toimenpiteen oikeasuhteisuuden osalta olevansa huolissaan rajoittavista osallistumisehdoista. Tarjouskilpailuun osallistumisen tarpeeton rajoittaminen voisi johtaa siihen, ettei tukea rajoiteta välttämättömään. |
| --- | --- |

(128)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio totesi toimenpiteen oikeasuhteisuuden osalta olevansa huolissaan rajoittavista osallistumisehdoista. Tarjouskilpailuun osallistumisen tarpeeton rajoittaminen voisi johtaa siihen, ettei tukea rajoiteta välttämättömään.

| (129) | Jotta varmistetaan, ettei tukea myönnetä enemmän kuin on välttämätöntä, on lisäksi osoitettava, että strategisen varannon muodossa oleva lisäkapasiteetti on taloudellisesti järkevää ja että se ilmentää kuluttajien halukkuutta maksaa kapasiteetista. Lisäksi varanto on poistettava asteittain käytöstä heti, kun markkinauudistukset on toteutettu ja tiedetään, mitä vaikutuksia käynnissä olevalla energiasiirtymällä on kapasiteettiin. |
| --- | --- |

(129)

Jotta varmistetaan, ettei tukea myönnetä enemmän kuin on välttämätöntä, on lisäksi osoitettava, että strategisen varannon muodossa oleva lisäkapasiteetti on taloudellisesti järkevää ja että se ilmentää kuluttajien halukkuutta maksaa kapasiteetista. Lisäksi varanto on poistettava asteittain käytöstä heti, kun markkinauudistukset on toteutettu ja tiedetään, mitä vaikutuksia käynnissä olevalla energiasiirtymällä on kapasiteettiin.

| (130) | Edellä 6 jaksossa tarkastelluilla Saksan tekemillä sitoumuksilla on poistettu komission epäilyt. Komissio toteaa erityisesti, että kysyntäjouston osallistumismahdollisuuksia parantamalla taataan kilpailuun perustuva tarjousmenettely ja näin ollen oikeasuhteinen tuen määrä. Lisäksi se katsoo, että tarkistetulla riittävyyden arvioinnilla varmistetaan, että sähköä hankitaan riittävästi. Lisäksi komissio vahvistaa, että johdanto-osan 114 kappaleessa tarkoitetun toimenpiteen hyväksyntä on rajattu kuuteen vuoteen. |
| --- | --- |

(130)

Edellä 6 jaksossa tarkastelluilla Saksan tekemillä sitoumuksilla on poistettu komission epäilyt. Komissio toteaa erityisesti, että kysyntäjouston osallistumismahdollisuuksia parantamalla taataan kilpailuun perustuva tarjousmenettely ja näin ollen oikeasuhteinen tuen määrä. Lisäksi se katsoo, että tarkistetulla riittävyyden arvioinnilla varmistetaan, että sähköä hankitaan riittävästi. Lisäksi komissio vahvistaa, että johdanto-osan 114 kappaleessa tarkoitetun toimenpiteen hyväksyntä on rajattu kuuteen vuoteen.

| (131) | Edellä esitetyn perusteella komissio on vakuuttunut siitä, että kapasiteettivarannon rakenteella taataan tuen oikeasuhteisuus. |
| --- | --- |

(131)

Edellä esitetyn perusteella komissio on vakuuttunut siitä, että kapasiteettivarannon rakenteella taataan tuen oikeasuhteisuus.

7.3.6   Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

| (132) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, että päivänsisäisillä markkinoilla tasepoikkeamamaksut ovat kaksinkertaisia tekniseen hintarajaan nähden. Komissio totesi, että tällainen lähestymistapa ei ehkä ole taloudellisesti yhtä järkevää kuin päivänsisäisen hintarajan asettaminen suurimman tasepoikkeamamaksun tasolle, jonka olisi puolestaan ilmennettävä toimittamatta jääneen sähkön arvoa. Se katsoi siksi, että toimittamatta jääneen sähkön arvo on määritettävä, jotta estetään kohtuuttoman korkeat tasepoikkeamamaksut, jotka vääristäisivät kilpailua. |
| --- | --- |

(132)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, että päivänsisäisillä markkinoilla tasepoikkeamamaksut ovat kaksinkertaisia tekniseen hintarajaan nähden. Komissio totesi, että tällainen lähestymistapa ei ehkä ole taloudellisesti yhtä järkevää kuin päivänsisäisen hintarajan asettaminen suurimman tasepoikkeamamaksun tasolle, jonka olisi puolestaan ilmennettävä toimittamatta jääneen sähkön arvoa. Se katsoi siksi, että toimittamatta jääneen sähkön arvo on määritettävä, jotta estetään kohtuuttoman korkeat tasepoikkeamamaksut, jotka vääristäisivät kilpailua.

| (133) | Saksa vastasi komission huolenaiheeseen siten, että päivänsisäinen hintaraja 10 000 euroa/MWh ei ole laissa vahvistettu enimmäishinta vaan pörsseissä sovellettu tekninen hintaraja. Hinnat voivat nousta pörssien ulkopuolella toteutetussa kaupassa (OTC-kauppa) 20 000 euroon/MWh, joka vastaa hintaa, jolla kapasiteettivaranto otetaan käyttöön. Näin markkinatoimijat voisivat turvata asemansa riskiään vastaavaan määrään asti. |
| --- | --- |

(133)

Saksa vastasi komission huolenaiheeseen siten, että päivänsisäinen hintaraja 10 000 euroa/MWh ei ole laissa vahvistettu enimmäishinta vaan pörsseissä sovellettu tekninen hintaraja. Hinnat voivat nousta pörssien ulkopuolella toteutetussa kaupassa (OTC-kauppa) 20 000 euroon/MWh, joka vastaa hintaa, jolla kapasiteettivaranto otetaan käyttöön. Näin markkinatoimijat voisivat turvata asemansa riskiään vastaavaan määrään asti.

| (134) | Komissio toteaa, että Saksan toimittamat selvennykset auttavat tosiasiassa hälventämään epäilyjä siitä, että markkinatoimijat eivät kykenisi suojautumaan siihen määrään asti, joka vastaa niille mahdollisesti määrättäviä sakkoja. Koska hinnan sallitaan nousta samalle tasolle kuin tasepoikkeamamaksu, joka on maksettava, jos kapasiteettivaranto otetaan käyttöön, markkinatoimijat voivat käyttää kaikki saatavilla olevat resurssit välttääkseen kapasiteettivarantoon turvautumista. |
| --- | --- |

(134)

Komissio toteaa, että Saksan toimittamat selvennykset auttavat tosiasiassa hälventämään epäilyjä siitä, että markkinatoimijat eivät kykenisi suojautumaan siihen määrään asti, joka vastaa niille mahdollisesti määrättäviä sakkoja. Koska hinnan sallitaan nousta samalle tasolle kuin tasepoikkeamamaksu, joka on maksettava, jos kapasiteettivaranto otetaan käyttöön, markkinatoimijat voivat käyttää kaikki saatavilla olevat resurssit välttääkseen kapasiteettivarantoon turvautumista.

| (135) | Komissio toteaa, että Saksa ei ole sitoutunut laskemaan tai määrittämään toimittamatta jääneen sähkön arvoa. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, että toimittamatta jääneen sähkön arvon määrittämisellä on merkitystä sekä tarpeellisuuden arvioinnin että markkinoiden enimmäishinnan asettamisen kannalta. Komissio toteaa johdanto-osan 108 kappaleessa, että Saksan noudattamalla lähestymistavalla, joka perustuu kapasiteettivarannon laajempien taloudellisten ja yhteiskunnallisten vaikutusten laskemiseen, saavutetaan yhtä lailla tavoite, joka koskee kalliin ylikapasiteetin hankinnan välttämistä. Tämä lähestymistapa on näin ollen tyydyttävä, koska sillä rajoitetaan varannon vaikutuksia poikkeuksellisiin tilanteisiin, jolloin sähkömarkkinoiden kilpailuun ei vaikuteta. Koska enimmäishintaa ei ole, hinta voi lähtökohtaisesti nousta toimittamatta jääneen sähkön arvon tasolle riippumatta siitä, onko se määritetty vai ei. Komissio katsoo, että koska tasepoikkeamamaksu on 20 000 euroa/MWh, on epätodennäköistä, että toimitusvarmuuden takaamiseksi tarvittava kapasiteetti ei ole saatavilla, kun sitä tarvitaan. |
| --- | --- |

(135)

Komissio toteaa, että Saksa ei ole sitoutunut laskemaan tai määrittämään toimittamatta jääneen sähkön arvoa. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, että toimittamatta jääneen sähkön arvon määrittämisellä on merkitystä sekä tarpeellisuuden arvioinnin että markkinoiden enimmäishinnan asettamisen kannalta. Komissio toteaa johdanto-osan 108 kappaleessa, että Saksan noudattamalla lähestymistavalla, joka perustuu kapasiteettivarannon laajempien taloudellisten ja yhteiskunnallisten vaikutusten laskemiseen, saavutetaan yhtä lailla tavoite, joka koskee kalliin ylikapasiteetin hankinnan välttämistä. Tämä lähestymistapa on näin ollen tyydyttävä, koska sillä rajoitetaan varannon vaikutuksia poikkeuksellisiin tilanteisiin, jolloin sähkömarkkinoiden kilpailuun ei vaikuteta. Koska enimmäishintaa ei ole, hinta voi lähtökohtaisesti nousta toimittamatta jääneen sähkön arvon tasolle riippumatta siitä, onko se määritetty vai ei. Komissio katsoo, että koska tasepoikkeamamaksu on 20 000 euroa/MWh, on epätodennäköistä, että toimitusvarmuuden takaamiseksi tarvittava kapasiteetti ei ole saatavilla, kun sitä tarvitaan.

| (136) | Lisäksi komissio muistutti siitä, että markkinat ja kapasiteettivaranto voidaan erottaa selkeästi toisistaan, sillä varanto otetaan käyttöön vain, kun markkinat eivät ole tasapainossa. Järjestelmällä taataan, ettei toimenpide vaikuta kilpailuun ja kauppaan sähkömarkkinoilla. |
| --- | --- |

(136)

Lisäksi komissio muistutti siitä, että markkinat ja kapasiteettivaranto voidaan erottaa selkeästi toisistaan, sillä varanto otetaan käyttöön vain, kun markkinat eivät ole tasapainossa. Järjestelmällä taataan, ettei toimenpide vaikuta kilpailuun ja kauppaan sähkömarkkinoilla.

| (137) | Komissio päättelee Saksan esittämien selvennysten perusteella, ettei toimenpiteellä ole kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia kilpailuun ja kauppaan. |
| --- | --- |

(137)

Komissio päättelee Saksan esittämien selvennysten perusteella, ettei toimenpiteellä ole kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia kilpailuun ja kauppaan.

7.3.7   Avoimuus

Avoimuus

| (138) | Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, Saksan viranomaiset soveltavat suuntaviivojen 3.2.7 jaksossa esitettyjä läpinäkyvyyssääntöjä siltä osin kuin ne koskevat kapasiteettivarannon perusteella myönnettyjä tukia. Näin ollen tämä edellytys täyttyy. |
| --- | --- |

(138)

Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, Saksan viranomaiset soveltavat suuntaviivojen 3.2.7 jaksossa esitettyjä läpinäkyvyyssääntöjä siltä osin kuin ne koskevat kapasiteettivarannon perusteella myönnettyjä tukia. Näin ollen tämä edellytys täyttyy.

8.   PÄÄTELMÄ

PÄÄTELMÄ

| (139) | Edellä esitetyn perusteella ja Saksan tekemät sitoumukset (6 jakso) huomioon ottaen komissio päättelee, että tukijärjestelmä on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella sisämarkkinoille soveltuva ja erityisesti suuntaviivojen 3.9. jakson mukainen, |
| --- | --- |

(139)

Edellä esitetyn perusteella ja Saksan tekemät sitoumukset (6 jakso) huomioon ottaen komissio päättelee, että tukijärjestelmä on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella sisämarkkinoille soveltuva ja erityisesti suuntaviivojen 3.9. jakson mukainen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Saksan suunnittelema tukijärjestelmä kapasiteettivarannon perustamiseksi on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella sisämarkkinoille soveltuva yhteensä kolmen peräkkäisen kaksivuotisen toimituskauden ajan 30 päivään syyskuuta 2025 asti.

Järjestelmä voidaan näin ollen toteuttaa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 7 päivänä helmikuuta 2018.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL C 159, 19.5.2017, s. 6.

1

(2)  Komission päätös, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2017, valtiontuesta SA.45852 (2017/N) – Saksa – Kapasiteettivaranto – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (EUVL C 159, 19.5.2017, s. 6).

2

(3)  Kapasiteettivarannon hankinta-, käyttö- ja laskutusmenettelyn sääntelemisestä annettu asetus (Verordnung zur Regelung des Verfahrens der Beschaffung, jäljempänä ’KapResV’).

3

(4)  Tämä ei kuitenkaan koske markkinoita, joilla maksetaan kilowattihintaa, toisin sanoen käytännössä irtikytkettävää kuormaa koskevaa järjestelmää, joka on vahvistettu irtikytkettäviä kuormia koskevista sopimuksista annetussa asetuksessa (Verordnung über Vereinbarungen zu abschaltbaren Lasten, jäljempänä ’AbLaV’), eikä säätösähkömarkkinoita.

4

(5)  Eli vuoden myöhemmin kuin alun perin vahvistettu ensimmäinen toimituskausi, jonka oli määrä alkaa vuoden 2018 lokakuussa.

5

(6)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 24.7.2003, C-280/00, Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, ja Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht, ECLI:EU:C:2003:415.

6

(7)  Unionin tuomioistuimen tuomio 19.12.2013, C-262/12, Association Vent De Colère! Fédération nationale ym. v. Ministre de l'Écologie, du Développement durable, des Transports et du Logement und Ministre de l'Économie, des Finances et de l'Industrie, ECLI:EU:C:2013:851.

7

(8)  Sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2003/54/EY kumoamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/72/EU (EUVL L 211, 14.8.2009, s. 55).

8

(9)  
  EUVL C 200, 28.6.2014, s. 1.

9

(10)  Seuraavia sääntöjä ei sovelleta operaattori- vaan laitoskohtaisesti johdanto-osan 12 kappaleessa esitetyn, myös sähköntuottajiin sovellettavan yleisen säännön mukaisesti. Operaattori, joka on liittänyt verkkoon useita laitoksia, voi näin ollen osallistua eri markkinoille useilla laitoksilla.

10

(11)  Tapauksissa, joissa kysyntäpuolen jousto-operaattorit tuottavat itse osan käyttämästään sähköstä, tämä velvoite koskee vain sitä osaa sähköstä, jonka ne ottavat verkosta, eikä niiden itse tuottamaa määrää. Joka tapauksessa ne voivat osallistua kapasiteettivarantoon vain sillä kapasiteetilla, joka vastaa niiden verkosta ottaman sähkön tasaista kulutusta.

11

(12)  Sähkömarkkinoiden kehittämisestä 26 päivänä heinäkuuta 2016 annettu laki (Gesetz zur Weiterentwicklung des Strommarktes, jäljempänä ’sähkömarkkinalaki’). Sähkömarkkinalaki julkaistiin 29 päivänä heinäkuuta 2016 liittovaltion virallisessa lehdessä (BGBl. I 2016 nro 37, s. 1786).

12

(13)  Tarkemmat tiedot toimenpiteistä tuotannon riittävyyden varmistamiseksi on esitetty suuntaviivojen 3.9.1–3.9.6 jaksossa.

13

(14)  Komissio toteaa, että parhaillaan käsiteltävänä olevassa ehdotuksessa uudeksi asetukseksi sähkön sisämarkkinoista (COM(2016) 861 final, 30.11.2016) sähkömarkkinoiden rakennetta koskevilla tulevilla säännöillä ei ole kuitenkaan vaikutusta kyseiseen järjestelmään.

14

(15)  Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.2.2.3 jakson a kohdassa tarkastellaan tarkemmin kapasiteettivarannon päättymispäivän puuttumista.

15

---

SUUNTAVIIVAT

| 15.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 153/161 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 153/161

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN SUUNTAVIIVAT (EU) 2018/861,

annettu 24 päivänä huhtikuuta 2018,

julkisyhteisöjen rahoitustilastoista annettujen suuntaviivojen EKP/2013/23 muuttamisesta (EKP/2018/13)

EUROOPAN KESKUSPANKIN JOHTOKUNTA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 5.1 ja 5.2 artiklan sekä 12.1 ja 14.3 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perussopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 25 päivänä toukokuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009 (1),

ottaa huomioon Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä Euroopan unionissa 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 549/2013 (2),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan keskuspankkijärjestelmä (EKPJ) tarvitsee tehtäviensä suorittamiseksi kattavia ja luotettavia julkisyhteisöjen rahoitustilastoja esim. rahatalouden ja kansantalouden tarkastelemiseksi, julkisen talouden kestävyyden seuraamiseksi sekä ennusteiden laatimiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan keskuspankkijärjestelmä (EKPJ) tarvitsee tehtäviensä suorittamiseksi kattavia ja luotettavia julkisyhteisöjen rahoitustilastoja esim. rahatalouden ja kansantalouden tarkastelemiseksi, julkisen talouden kestävyyden seuraamiseksi sekä ennusteiden laatimiseksi.

| (2) | Euroopan keskuspankin johtokunnalla on suuntaviivojen EKP/2013/23 (3) 8 artiklan nojalla oikeus tehdä suuntaviivojen EKP/2013/23 liitteisiin teknisiä muutoksia edellyttäen, etteivät nämä muutokset vaikuta niiden perustana olevaan käsitteelliseen viitekehykseen tai tietojen antamisesta aiheutuvaan rasitteeseen. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan keskuspankin johtokunnalla on suuntaviivojen EKP/2013/23 (3) 8 artiklan nojalla oikeus tehdä suuntaviivojen EKP/2013/23 liitteisiin teknisiä muutoksia edellyttäen, etteivät nämä muutokset vaikuta niiden perustana olevaan käsitteelliseen viitekehykseen tai tietojen antamisesta aiheutuvaan rasitteeseen.

| (3) | Suuntaviivojen EKP/2013/23 mukaisia raportointivaatimuksia on tarpeen muuttaa tietolähteiden yhdenmukaistamiseksi niin eurojärjestelmän jäsenvaltioiden kuin tietoaineistojen välillä. Tämä tulee mahdollistamaan kattavamman analyysiin sekä helpottamaan vuosittaisten ja neljännesvuosittaisten tilastotietojen vertailua samoja muuttujia koskeviin ennusteisiin. |
| --- | --- |

(3)

Suuntaviivojen EKP/2013/23 mukaisia raportointivaatimuksia on tarpeen muuttaa tietolähteiden yhdenmukaistamiseksi niin eurojärjestelmän jäsenvaltioiden kuin tietoaineistojen välillä. Tämä tulee mahdollistamaan kattavamman analyysiin sekä helpottamaan vuosittaisten ja neljännesvuosittaisten tilastotietojen vertailua samoja muuttujia koskeviin ennusteisiin.

| (4) | Tästä syystä suuntaviivoja EKP/2013/23 olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(4)

Tästä syystä suuntaviivoja EKP/2013/23 olisi muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT NÄMÄ SUUNTAVIIVAT:

1 artikla

Muutokset

Korvataan suuntaviivojen EKP/2013/23 liitteet I ja II näiden suuntaviivojen liitteessä esitetyllä tekstillä.

2 artikla

Voimaantulo

1.   Nämä suuntaviivat tulevat voimaan päivänä, jona ne annetaan tiedoksi niiden jäsenvaltioiden kansallisille keskuspankeille, joiden rahayksikkö on euro.

2.   Eurojärjestelmän keskuspankit noudattavat näitä suuntaviivoja 1 päivästä syyskuuta 2018.

3 artikla

Osoitus

Nämä suuntaviivat on osoitettu kaikille eurojärjestelmän keskuspankeille.

Tehty Frankfurt am Mainissa 24 päivänä huhtikuuta 2018.

EKP:n johtokunnan puolesta

EKP:n puheenjohtaja

Mario DRAGHI

---

(1)  
  EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1.

1

(2)  
  EUVL L 174, 26.6.2013, s. 1.

2

(3)  Euroopan keskuspankin suuntaviivat EKP/2013/23, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2013, julkisyhteisöjen rahoitustilastoista (EUVL L 2, 7.1.2014, s. 12).

3

---

LIITE

”LIITE I

TIEDONANTOVAATIMUKSET

Tilastot tuloista, menoista ja ali-/ylijämistä

Taulukko 1 A

| Luokka | Numero ja lineaarinen suhde |
| --- | --- |
| Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) | 1 = 6 – 21
  1 = 2 + 3 + 4 + 5 |
| Valtionhallinto | 2 |
| Osavaltiohallinto | 3 |
| Paikallishallinto | 4 |
| Sosiaaliturvarahastot | 5 |
| Tulot yhteensä | 6 = 7 + 19 |
| Juoksevat tulot yhteensä | 7 = 8 + 9 + 13 + 16 + 17 |
| Tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot | 8 |
| Tuotanto- ja tuontiverot | 9 |
| Tuoteverot | 10 |
| joista arvonlisäverot (ALV) | 11 |
| Muut tuotantoverot | 12 |
| Sosiaaliturvamaksut, netto | 13 |
| joista: työnantajien todelliset sosiaaliturvamaksut | 14 |
| joista: kotitalouksien todelliset sosiaaliturvamaksut | 15 |
| Myynti | 16 |
| Muut juoksevat tulot | 17 |
| joista: korkotulot | 18 |
| Pääomatulot yhteensä | 19 |
| josta: pääomaverot | 20 |
| Menot yhteensä | 21 = 22 + 31 |
| Juoksevat menot yhteensä | 22 = 23 + 24 + 26 + 27 + 28 + 29 + 30 |
| Välituotekäyttö | 23 |
| Palkansaajakorvaukset | 24 |
| joista: palkat ja palkkiot | 25 |
| Korkomenot | 26 |
| Tukipalkkiot, maksetut | 27 |
| Rahamääräiset sosiaalietuudet | 28 |
| Luontoismuotoiset yhteiskunnalliset tulonsiirrot – ostettu markkinatuotanto | 29 |
| Muut juoksevat menot | 30 |
| Pääomamenot yhteensä | 31 = 32 + 33 + 34 |
| Kiinteän pääoman bruttomuodostus | 32 |
| Muiden kuin rahoitusvarojen muut nettohankinnat sekä varastojen muutokset | 33 |
| Maksetut pääomansiirrot | 34 |
| Lisätietoerät | |
| Todennetuista mutta todennäköisesti perimättä jäävistä veroista ja sosiaaliturvamaksuista muodostuvat pääomansiirrot | 35 |

Luokka

Numero ja lineaarinen suhde

Alijäämä (–) tai ylijäämä (+)

1 = 6 – 21

1 = 2 + 3 + 4 + 5

Valtionhallinto

2

Osavaltiohallinto

3

Paikallishallinto

4

Sosiaaliturvarahastot

5

Tulot yhteensä

6 = 7 + 19

Juoksevat tulot yhteensä

7 = 8 + 9 + 13 + 16 + 17

Tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot

8

Tuotanto- ja tuontiverot

9

Tuoteverot

10

joista arvonlisäverot (ALV)

11

Muut tuotantoverot

12

Sosiaaliturvamaksut, netto

13

joista: työnantajien todelliset sosiaaliturvamaksut

14

joista: kotitalouksien todelliset sosiaaliturvamaksut

15

Myynti

16

Muut juoksevat tulot

17

joista: korkotulot

18

Pääomatulot yhteensä

19

josta: pääomaverot

20

Menot yhteensä

21 = 22 + 31

Juoksevat menot yhteensä

22 = 23 + 24 + 26 + 27 + 28 + 29 + 30

Välituotekäyttö

23

Palkansaajakorvaukset

24

joista: palkat ja palkkiot

25

Korkomenot

26

Tukipalkkiot, maksetut

27

Rahamääräiset sosiaalietuudet

28

Luontoismuotoiset yhteiskunnalliset tulonsiirrot – ostettu markkinatuotanto

29

Muut juoksevat menot

30

Pääomamenot yhteensä

31 = 32 + 33 + 34

Kiinteän pääoman bruttomuodostus

32

Muiden kuin rahoitusvarojen muut nettohankinnat sekä varastojen muutokset

33

Maksetut pääomansiirrot

34

Lisätietoerät

Todennetuista mutta todennäköisesti perimättä jäävistä veroista ja sosiaaliturvamaksuista muodostuvat pääomansiirrot

35

Taulukko 1 B

| Luokka | Numero ja lineaarinen suhde |
| --- | --- |
| Euroopan unionin (EU) budjetin ja Euroopan kehitysrahaston tulot jäsenvaltiolta | 1 = 2 + 3 + 4 + 7 |
| Tuotanto- ja tuontiverot | 2 |
| Tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön | 3 |
| Sekalaiset tulonsiirrot ja EU:n omat varat | 4 |
| joista: arvonlisäveroon perustuva kolmas oma vara | 5 |
| joista: bruttokansantuloon perustuva neljäs oma vara | 6 |
| Pääomansiirrot | 7 |
| Menot EU:n budjetista jäsenvaltiossa | 8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 + 14 |
| Tukipalkkiot | 9 |
| Tulonsiirrot julkisyhteisöille | 10 |
| Tulonsiirrot muille kuin julkisyhteisöjen yksiköille | 11 |
| Pääomansiirrot julkisyhteisöille | 12 |
| Pääomansiirrot muille kuin julkisyhteisöjen yksiköille | 13 |
| Omien varojen kantokustannukset | 14 |
| Jäsenvaltion jäämä suhteessa EU:n budjettiin ja Euroopan kehitysrahastoon (nettosaaja +, nettomaksaja –) | 15 = 8 – 1 |

Luokka

Numero ja lineaarinen suhde

Euroopan unionin (EU) budjetin ja Euroopan kehitysrahaston tulot jäsenvaltiolta

1 = 2 + 3 + 4 + 7

Tuotanto- ja tuontiverot

2

Tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön

3

Sekalaiset tulonsiirrot ja EU:n omat varat

4

joista: arvonlisäveroon perustuva kolmas oma vara

5

joista: bruttokansantuloon perustuva neljäs oma vara

6

Pääomansiirrot

7

Menot EU:n budjetista jäsenvaltiossa

8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 + 14

Tukipalkkiot

9

Tulonsiirrot julkisyhteisöille

10

Tulonsiirrot muille kuin julkisyhteisöjen yksiköille

11

Pääomansiirrot julkisyhteisöille

12

Pääomansiirrot muille kuin julkisyhteisöjen yksiköille

13

Omien varojen kantokustannukset

14

Jäsenvaltion jäämä suhteessa EU:n budjettiin ja Euroopan kehitysrahastoon (nettosaaja +, nettomaksaja –)

15 = 8 – 1

Taulukko 1 C

| Luokka | Numero ja lineaarinen suhde |
| --- | --- |
| Kulutusmenot | 1 = 2 + 3
  1 = [1A.23] + [1A.24] + [1A.29] + 4 + 5 + 6 – [1A.16] |
| Yksilölliset kulutusmenot | 2 |
| Kollektiiviset kulutusmenot | 3 |
| Kiinteän pääoman kuluminen | 4 |
| Maksetut tuotantoverot miinus saadut tukipalkkiot | 5 |
| Toimintaylijäämä nettomääräisenä | 6 |
| Lisätietoerät | |
| Kulutusmenot edellisen vuoden hinnoin | 7 |
| Pääoman bruttomuodostus edellisen vuoden hinnoin | 8 |
| Bruttokansantuote (BKT) nykyhinnoin | 9 |
| BKT edellisen vuoden hinnoin | 10 |
| Yritysten julkisyhteisöille ja ulkomaille maksamat tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot | 11 |
| Kotitalouksien ja kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen julkisyhteisöille ja ulkomaille maksamat tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot | 12 |

Luokka

Numero ja lineaarinen suhde

Kulutusmenot

1 = 2 + 3

1 = [1A.23] + [1A.24] + [1A.29] + 4 + 5 + 6 – [1A.16]

Yksilölliset kulutusmenot

2

Kollektiiviset kulutusmenot

3

Kiinteän pääoman kuluminen

4

Maksetut tuotantoverot miinus saadut tukipalkkiot

5

Toimintaylijäämä nettomääräisenä

6

Lisätietoerät

Kulutusmenot edellisen vuoden hinnoin

7

Pääoman bruttomuodostus edellisen vuoden hinnoin

8

Bruttokansantuote (BKT) nykyhinnoin

9

BKT edellisen vuoden hinnoin

10

Yritysten julkisyhteisöille ja ulkomaille maksamat tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot

11

Kotitalouksien ja kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen julkisyhteisöille ja ulkomaille maksamat tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot

12

Alijäämä-/velkaoikaisuja koskevat tilastot

Taulukko 2A

| Luokka | Numero ja lineaarinen suhde |
| --- | --- |
| Oikaisu rahoitustilien ja muiden kuin rahoitustilien välillä | 1 = [1A.1] – 2 |
| Oikaisu rahoitustilien ja muiden kuin rahoitustilien välillä (konsolidoitu) | 2 = 3 – 17 |
| Rahoitusvarat (konsolidoitu) | 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 + 14 + 15 |
| Monetaarinen kulta ja erityiset nosto-oikeudet (SDR:t) | 4 |
| Käteisraha ja talletukset | 5 |
| Velkapaperit | 6 |
| Lyhytaikaiset lainat | 7 |
| Pitkäaikaiset lainat | 8 |
| Osakkeet ja sijoitusrahasto-osuudet | 9 |
| Yksityistäminen (netto) | 10 |
| Pääomasijoitukset (netto) | 11 |
| Muut | 12 |
| Vakuutus-, eläke- ja standarditakausvastuut | 13 |
| Johdannaiset ja työsuhdeoptiot | 14 |
| Muut saamiset | 15 |
| joista verot ja sosiaaliturvamaksut | 16 |
| Velat (konsolidoitu) | 17 = 18 + 19 + 20 + 21 + 22 + 23 + 24 + 25 + 26 + 27 |
| Monetaarinen kulta ja erityiset nosto-oikeudet | 18 |
| Käteisraha ja talletukset | 19 |
| Lyhytaikaiset velkapaperit | 20 |
| Pitkäaikaiset velkapaperit | 21 |
| Lyhytaikaiset lainat | 22 |
| Pitkäaikaiset lainat | 23 |
| Osakkeet ja sijoitusrahasto-osuudet | 24 |
| Vakuutus-, eläke- ja standarditakausvastuut | 25 |
| Johdannaiset ja työsuhdeoptiot | 26 |
| Muut velat | 27 |
| Julkisyhteisöjen lainatarve | 28 = 19 + 20 + 21 + 22 + 23
  28 = 30 + 31 + 32
  28 = 1 – [1A.1] + 3 – 18 – 24 – 25 – 26 – 27 |
| josta pitkäaikainen lainatarve | 29 |
| Kansallisen valuutan määräinen | 30 |
| Euroalueen jäsenvaltioiden valuuttojen määräinen | 31 |
| Muiden valuuttojen määräinen | 32 |
| Julkisten velkojen muut virrat | 33 = 34 + 37 |
| Uudelleenarvostuksen vaikutukset | 34 = 35 + 36 |
| Valuuttamääräisen velan arvon nousu ja lasku | 35 |
| Muut uudelleenarvostuksen vaikutukset (erot verrattuna nimellisarvoon) | 36 = 38 – 28 – 35 – 37 |
| Volyymin muut muutokset | 37 |
| Julkisen velan muutos | 38 = 28 + 33
  38 = 1 – [1A.1] + 3 – 18 – 24 – 25 – 26 – 27 + 33
  38 = [3A.1][T] – [3A.1][T – 1] |
| Lisätietoerät: | |
| Keskuspankin myöntämien lainojen nettohankinta | 39 |

Luokka

Numero ja lineaarinen suhde

Oikaisu rahoitustilien ja muiden kuin rahoitustilien välillä

1 = [1A.1] – 2

Oikaisu rahoitustilien ja muiden kuin rahoitustilien välillä (konsolidoitu)

2 = 3 – 17

Rahoitusvarat (konsolidoitu)

3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 + 14 + 15

Monetaarinen kulta ja erityiset nosto-oikeudet (SDR:t)

4

Käteisraha ja talletukset

5

Velkapaperit

6

Lyhytaikaiset lainat

7

Pitkäaikaiset lainat

8

Osakkeet ja sijoitusrahasto-osuudet

9

Yksityistäminen (netto)

10

Pääomasijoitukset (netto)

11

Muut

12

Vakuutus-, eläke- ja standarditakausvastuut

13

Johdannaiset ja työsuhdeoptiot

14

Muut saamiset

15

joista verot ja sosiaaliturvamaksut

16

Velat (konsolidoitu)

17 = 18 + 19 + 20 + 21 + 22 + 23 + 24 + 25 + 26 + 27

Monetaarinen kulta ja erityiset nosto-oikeudet

18

Käteisraha ja talletukset

19

Lyhytaikaiset velkapaperit

20

Pitkäaikaiset velkapaperit

21

Lyhytaikaiset lainat

22

Pitkäaikaiset lainat

23

Osakkeet ja sijoitusrahasto-osuudet

24

Vakuutus-, eläke- ja standarditakausvastuut

25

Johdannaiset ja työsuhdeoptiot

26

Muut velat

27

Julkisyhteisöjen lainatarve

28 = 19 + 20 + 21 + 22 + 23

28 = 30 + 31 + 32

28 = 1 – [1A.1] + 3 – 18 – 24 – 25 – 26 – 27

josta pitkäaikainen lainatarve

29

Kansallisen valuutan määräinen

30

Euroalueen jäsenvaltioiden valuuttojen määräinen

31

Muiden valuuttojen määräinen

32

Julkisten velkojen muut virrat

33 = 34 + 37

Uudelleenarvostuksen vaikutukset

34 = 35 + 36

Valuuttamääräisen velan arvon nousu ja lasku

35

Muut uudelleenarvostuksen vaikutukset (erot verrattuna nimellisarvoon)

36 = 38 – 28 – 35 – 37

Volyymin muut muutokset

37

Julkisen velan muutos

38 = 28 + 33

38 = 1 – [1A.1] + 3 – 18 – 24 – 25 – 26 – 27 + 33

38 = [3A.1][T] – [3A.1][T – 1]

Lisätietoerät:

Keskuspankin myöntämien lainojen nettohankinta

39

Taulukko 2B

—

Julkista velkaa koskevat tilastot

Taulukko 3A

| Luokka | Numero ja lineaarinen suhde |
| --- | --- |
| Julkinen velka (konsolidoitu) | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6
  1 = 7 + 12
  1 = 13 + 14 + 15
  1 = 16 + 17
  1 = 19 + 20 + 22 |
| Käteisraha ja talletukset | 2 |
| Lyhytaikaiset velkapaperit | 3 |
| Pitkäaikaiset velkapaperit | 4 |
| Lyhytaikaiset lainat | 5 |
| Pitkäaikaiset lainat | 6 |
| Jäsenvaltiossa olevien hallussa | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Keskuspankki | 8 |
| Muut rahalaitokset | 9 |
| Muut rahoituslaitokset | 10 |
| Muut jäsenvaltiossa olevat | 11 |
| Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa | 12 |
| Kansallisen valuutan määräinen | 13 |
| Euroalueen jäsenvaltioiden valuuttojen määräinen | 14 |
| Muiden valuuttojen määräinen | 15 |
| Lyhytaikainen velka | 16 |
| Pitkäaikainen velka | 17 |
| joista vaihtuvakorkoinen velka | 18 |
| Jäljellä oleva maturiteetti enintään vuosi | 19 |
| Jäljellä oleva maturiteetti yli 1 mutta enintään 5 vuotta | 20 |
| joista vaihtuvakorkoinen velka | 21 |
| Jäljellä oleva maturiteetti yli 5 vuotta | 22 |
| joista vaihtuvakorkoinen velka | 23 |
| Lisätietoerät: | |
| Velan keskimääräinen jäljellä oleva maturiteetti | 24 |
| Julkinen velka – nollakuponkilainat | 25 |
| Julkinen velka – keskuspankin myöntämät lainat | 26 |

Luokka

Numero ja lineaarinen suhde

Julkinen velka (konsolidoitu)

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

1 = 7 + 12

1 = 13 + 14 + 15

1 = 16 + 17

1 = 19 + 20 + 22

Käteisraha ja talletukset

2

Lyhytaikaiset velkapaperit

3

Pitkäaikaiset velkapaperit

4

Lyhytaikaiset lainat

5

Pitkäaikaiset lainat

6

Jäsenvaltiossa olevien hallussa

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Keskuspankki

8

Muut rahalaitokset

9

Muut rahoituslaitokset

10

Muut jäsenvaltiossa olevat

11

Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa

12

Kansallisen valuutan määräinen

13

Euroalueen jäsenvaltioiden valuuttojen määräinen

14

Muiden valuuttojen määräinen

15

Lyhytaikainen velka

16

Pitkäaikainen velka

17

joista vaihtuvakorkoinen velka

18

Jäljellä oleva maturiteetti enintään vuosi

19

Jäljellä oleva maturiteetti yli 1 mutta enintään 5 vuotta

20

joista vaihtuvakorkoinen velka

21

Jäljellä oleva maturiteetti yli 5 vuotta

22

joista vaihtuvakorkoinen velka

23

Lisätietoerät:

Velan keskimääräinen jäljellä oleva maturiteetti

24

Julkinen velka – nollakuponkilainat

25

Julkinen velka – keskuspankin myöntämät lainat

26

Taulukko 3B

| Luokka | Numero ja lineaarinen suhde |
| --- | --- |
| Julkinen velka (alasektorien kesken konsolidoimaton) | 1 = 7 + 11 + 15 + 19 |
| Konsolidoitavat erät | 2 = 3 + 4 + 5 + 6
  2 = 8 + 9 +10 + 12 + 13 + 14 + 16 + 17 + 18 + 20 + 21 + 22 |
| Käteisraha ja talletukset | 3 |
| Lyhytaikaiset arvopaperit | 4 |
| Pitkäaikaiset arvopaperit | 5 |
| Lainat | 6 |
| Valtionhallinnon liikkeeseen laskema velka (konsolidoitu) | 7 |
| osavaltiohallinnon hallussa | 8 |
| paikallishallinnon hallussa | 9 |
| sosiaaliturvarahastojen hallussa | 10 |
| Osavaltiohallinnon liikkeeseen laskema velka (konsolidoitu) | 11 |
| valtionhallinnon hallussa | 12 |
| paikallishallinnon hallussa | 13 |
| sosiaaliturvarahastojen hallussa | 14 |
| Paikallishallinnon liikkeeseen laskema velka (konsolidoitu) | 15 |
| valtionhallinnon hallussa | 16 |
| osavaltiohallinnon hallussa | 17 |
| sosiaaliturvarahastojen hallussa | 18 |
| Sosiaaliturvarahastojen liikkeeseen laskema velka (konsolidoitu) | 19 |
| valtionhallinnon hallussa | 20 |
| osavaltiohallinnon hallussa | 21 |
| paikallishallinnon hallussa | 22 |

Luokka

Numero ja lineaarinen suhde

Julkinen velka (alasektorien kesken konsolidoimaton)

1 = 7 + 11 + 15 + 19

Konsolidoitavat erät

2 = 3 + 4 + 5 + 6

2 = 8 + 9 +10 + 12 + 13 + 14 + 16 + 17 + 18 + 20 + 21 + 22

Käteisraha ja talletukset

3

Lyhytaikaiset arvopaperit

4

Pitkäaikaiset arvopaperit

5

Lainat

6

Valtionhallinnon liikkeeseen laskema velka (konsolidoitu)

7

osavaltiohallinnon hallussa

8

paikallishallinnon hallussa

9

sosiaaliturvarahastojen hallussa

10

Osavaltiohallinnon liikkeeseen laskema velka (konsolidoitu)

11

valtionhallinnon hallussa

12

paikallishallinnon hallussa

13

sosiaaliturvarahastojen hallussa

14

Paikallishallinnon liikkeeseen laskema velka (konsolidoitu)

15

valtionhallinnon hallussa

16

osavaltiohallinnon hallussa

17

sosiaaliturvarahastojen hallussa

18

Sosiaaliturvarahastojen liikkeeseen laskema velka (konsolidoitu)

19

valtionhallinnon hallussa

20

osavaltiohallinnon hallussa

21

paikallishallinnon hallussa

22

”LIITE II

METODOLOGISET MÄÄRITELMÄT

1.   Sektorien ja alasektorien määritelmät

EKT 2010:n sektorit ja alasektorit

| Koko kansantalous | S.1 |
| --- | --- |
| Yritykset | S.11 |
| Rahoituslaitokset | S.12 |
| Keskuspankki | S.121 |
| Talletuksia vastaanottavat yhteisöt, muut kuin keskuspankki | S.122 |
| Rahamarkkinarahastot | S.123 |
| Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot | S.124 |
| Muut rahoituksen välittäjät, pl. vakuutuslaitokset ja eläkerahastot | S.125 |
| Rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset | S.126 |
| Konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat | S.127 |
| Vakuutuslaitokset | S.128 |
| Eläkerahastot | S.129 |
| Rahalaitokset | S.121 + S.122 + S.123 |
| Julkisyhteisöt | S.13 |
| Valtionhallinto (lukuun ottamatta sosiaaliturvarahastoja) | S.1311 |
| Osavaltiohallinto (lukuun ottamatta sosiaaliturvarahastoja) | S.1312 |
| Paikallishallinto (lukuun ottamatta sosiaaliturvarahastoja) | S.1313 |
| Sosiaaliturvarahastot | S.1314 |
| Kotitaloudet | S.14 |
| Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt | S.15 |
| Ulkomaat | S.2 |
| Euroopan unionin (EU) jäsenvaltiot sekä toimielimet ja elimet | S.21 |
| EU:n jäsenvaltiot | S.211 |
| EU:n toimielimet ja elimet | S.212 |
| Euroopan keskuspankki (EKP) | S.2121 |
| Euroopan unionin toimielimet ja elimet, lukuun ottamatta EKP:tä | S.2122 |
| Kolmannet maat ja EU:n ulkopuolelle sijoittautuneet kansainväliset järjestöt | S.22 |

Koko kansantalous

S.1

Yritykset

S.11

Rahoituslaitokset

S.12

Keskuspankki

S.121

Talletuksia vastaanottavat yhteisöt, muut kuin keskuspankki

S.122

Rahamarkkinarahastot

S.123

Muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot

S.124

Muut rahoituksen välittäjät, pl. vakuutuslaitokset ja eläkerahastot

S.125

Rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset

S.126

Konserninsisäiset rahoitusyksiköt ja rahanlainaajat

S.127

Vakuutuslaitokset

S.128

Eläkerahastot

S.129

Rahalaitokset

S.121 + S.122 + S.123

Julkisyhteisöt

S.13

Valtionhallinto (lukuun ottamatta sosiaaliturvarahastoja)

S.1311

Osavaltiohallinto (lukuun ottamatta sosiaaliturvarahastoja)

S.1312

Paikallishallinto (lukuun ottamatta sosiaaliturvarahastoja)

S.1313

Sosiaaliturvarahastot

S.1314

Kotitaloudet

S.14

Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt

S.15

Ulkomaat

S.2

Euroopan unionin (EU) jäsenvaltiot sekä toimielimet ja elimet

S.21

EU:n jäsenvaltiot

S.211

EU:n toimielimet ja elimet

S.212

Euroopan keskuspankki (EKP)

S.2121

Euroopan unionin toimielimet ja elimet, lukuun ottamatta EKP:tä

S.2122

Kolmannet maat ja EU:n ulkopuolelle sijoittautuneet kansainväliset järjestöt

S.22

2.   Luokkien määritelmät (1) (2),

Taulukko 1A

| 1. | Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1 A.1] on yhtä kuin sektorin S.13 nettoluotonanto (+) / nettoluotonotto (–) (B.9) ja yhtä kuin tulot yhteensä [1 A.6] vähennettynä menoilla yhteensä [1 A.21] ja yhtä kuin valtionhallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1 A.2] plus osavaltiohallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1 A.3] plus paikallishallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1 A.4] plus sosiaaliturvarahastojen alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1 A.5]. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Valtionhallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.2] on yhtä kuin S.1311:n nettoluotonanto (+)/-otto (–) (B.9). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Osavaltionhallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.3] on yhtä kuin S.1312:n nettoluotonanto (+)/-otto (–) (B.9). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Paikallishallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.4] on yhtä kuin S.1313:n nettoluotonanto (+)/-otto (–) (B.9). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sosiaaliturvarahastojen alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.5] on yhtä kuin S.1314:n nettoluotonanto (+)/-otto (–) (B.9). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tulot yhteensä [1 A.6] on yhtä kuin juoksevat tulot yhteensä [1 A.7] plus pääomatulot yhteensä [1 A.19]. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Juoksevat tulot yhteensä [1A.7] on yhtä kuin tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot [1A.8] plus tuotannon ja tuonnin verot [1A.9], plus sosiaaliturvamaksut, netto [1A.13], plus myynnit [1 A.16], plus muut juoksevat tulot [1 A.17]. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot [1 A.8] on yhtä kuin resursseina sektorille S.13 kirjatut tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot (D.5). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tuotannon ja tuonnin verot [1A.9] on yhtä kuin sektorille S.13 resursseina kirjatut tuotannon ja tuonnin verot (D.2). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tuoteverot [1A.10] on yhtä kuin sektorille S.13 resursseina kirjatut tuoteverot (D.21). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tuotannon ja tuonnin verot, joista arvonlisäverot (alv) [1 A.11], on yhtä kuin sektorille S.13 resursseina kirjatut arvonlisäverot (D.211). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Muut tuotannon verot [1A.12] on yhtä kuin sektorille S.13 resursseina kirjatut muut tuotannon verot (D.29). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Sosiaaliturvamaksut, netto [1 A.13] on yhtä kuin sektorille S.13 resursseina kirjatut sosiaaliturvamaksut, netto (D.61). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Sosiaaliturvamaksut, netto, joista työnantajien todelliset sosiaaliturvamaksut [1 A.14], on yhtä kuin sektorille S.13 resursseina kirjatut työnantajan todelliset sosiaaliturvamaksut (D.611). |
| --- | --- |

14.

| 15. | Sosiaaliturvamaksut, netto, joista kotitalouksien todelliset sosiaaliturvamaksut [1 A.15], on yhtä kuin sektorille S.13 resursseina kirjatut kotitalouksien todelliset sosiaaliturvamaksut (D.613). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Myynnit [1 A.16] on yhtä kuin markkinatuotos (P.11) plus tuotos omaan loppukäyttöön (P.12) plus resursseina sektorille S.13 kirjatut maksut markkinattomasta tuotoksesta (P.131). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Muut juoksevat tulot [1 A.17] on yhtä kuin omaisuustulot (D.4) plus sektorille S.13 resursseina kirjatut muut tulonsiirrot (D.7) lukuun ottamatta sektorille S.13 resursseina kirjattuja korkoja (D.41), jotka kirjataan myös käytöksi sektorille S.13, plus sektorille S.13 käyttönä kirjatut saadut muut tuotantotukipalkkiot (D.39). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Muut juoksevat tulot, joista korkotulot [1 A.18], on yhtä kuin sektorille S.13 resursseina ja kaikille muille sektoreille kuin sektorille S.13 käyttönä kirjatut korot (D.41). |
| --- | --- |

18.

| 19. | Pääomatulot yhteensä [1 A.19] on yhtä kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden muutoksina ja kaikkien muiden sektorien kuin sektorin S.13 maksettuina pääomansiirtoina kirjatut saadut pääomansiirrot (D.9). |
| --- | --- |

19.

| 20. | Pääomatulot yhteensä, joista pääomaverot [1 A.20], on yhtä kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden muutoksina kirjatut pääomaverot (D.91). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Menot yhteensä [1 A.21] on yhtä kuin juoksevat menot yhteensä [1 A.22] plus pääomamenot yhteensä [1 A.31]. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Juoksevat menot yhteensä [1 A.22] on yhtä kuin välituotekäyttö [1A.23] plus palkansaajakorvaukset [1A.24] plus korkomenot [1A.26] plus tukipalkkiot, maksetut [1A.27], plus rahamääräiset sosiaalietuudet [1A.28], plus luontoismuotoiset yhteiskunnalliset tulonsiirrot – ostettu markkinatuotanto [1A.29] plus muut juoksevat menot [1 A.30]. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Välituotekäyttö [1A.23] on yhtä kuin sektorille S.13 käyttönä kirjattu välituotekäyttö (P.2). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Palkansaajakorvaukset [1 A.24] on yhtä kuin sektorille S.13 käyttönä kirjatut palkansaajakorvaukset (D.1). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Palkansaajakorvaukset, joista palkkoja ja palkkioita [1A.25], on yhtä kuin sektorille S.13 käyttönä kirjatut palkat ja palkkiot (D.11). |
| --- | --- |

25.

| 26. | Korkomenot [1A.26] on yhtä suuri kuin korot (D.41) kirjattuina S.13:n käyttönä ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n resursseina. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Tukipalkkiot, maksetut [1 A.27], on yhtä kuin tukipalkkiot, maksetut, miinus sektorille S.13 resursseina kirjatut tukipalkkiot (-D.3). |
| --- | --- |

27.

| 28. | Rahamääräiset sosiaalietuudet [1 A.28] on yhtä kuin sektorille S.13 käyttönä kirjatut rahamääräiset sosiaalietuudet (D.62). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Luontoismuotoiset yhteiskunnalliset tulonsiirrot – ostettu markkinatuotanto [1 A.29] on yhtä kuin sektorille S.13 käyttönä kirjatut luontoismuotoiset yhteiskunnalliset tulonsiirrot – julkisyhteisöjen ostama markkinatuotanto (D.632). |
| --- | --- |

29.

| 30. | Muut juoksevat menot [1 A.30], on yhtä kuin sektorille S.13 käyttönä kirjatut tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot (D.5) plus muut tuotantoverot (D.29) plus omaisuustulot (D.4) lukuun ottamatta korkoja (D.41) plus muut tulonsiirrot (D.7) plus eläkeoikeuksien muutoksen oikaisu (D.8). |
| --- | --- |

30.

| 31. | Pääomamenot yhteensä [1A.31] on yhtä kuin kiinteän pääoman bruttomuodostus [1A.32] plus muut muun kuin rahoitusomaisuuden nettohankinnat sekä varastojen muutokset [1A.33] plus maksetut pääomansiirrot [1A.34]. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Kiinteän pääoman bruttomuodostus [1 A.32] on yhtä kuin sektorin S.13 varojen muutokseksi kirjattava kiinteän pääoman bruttomuodostus (P.51 g). |
| --- | --- |

32.

| 33. | Muiden kuin rahoitusvarojen nettohankinnat ja varastojen muutokset [1 A.33] on yhtä kuin varastojen muutokset (P.52) plus arvoesineiden hankinta miinus luovutus (P.53) plus sektorin S.13 varojen muutoksina kirjattavat valmistamattomien muiden kuin rahoitusvarojen hankinnat miinus vähennykset (NP). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Maksetut pääomansiirrot [1 A.34] on yhtä kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden muutoksina ja kaikkien muiden sektorien kuin sektorin S.13 saatuina pääomansiirtoina kirjatut maksetut pääomansiirrot (D.9). |
| --- | --- |

34.

| 35. | Todennetuista mutta todennäköisesti perimättä jäävistä veroista ja sosiaaliturvamaksuista muodostuvat pääomansiirrot [1A.35] on yhtä kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden muutoksina kirjatut todennetuista mutta todennäköisesti perimättä jäävistä veroista ja sosiaaliturvamaksuista muodostuvat pääomansiirrot (D.995). |
| --- | --- |

35.

Taulukko 1 B

| 1. | Tulot Euroopan unionin (EU) budjettiin ja Euroopan kehitysrahastoon jäsenvaltiolta [1 B.1] on yhtä kuin EU:n budjettiin suoritetut tuotannon ja tuonnin verot (D.2)[1B.2] plus julkisyhteisöjen EU:n budjettiin ja Euroopan kehitysrahastoon maksamat tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74) [1B.3] plus julkisyhteisöjen EU:n budjettiin maksamat muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) ja EU:n omat varat (D.76)[1B.4] plus julkisyhteisöjen EU:n budjettiin maksamat pääomansiirrot (D.9)[1B.7]. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tuotannon ja tuonnin verot [1B.2] on yhtä kuin EU:n budjetin resursseina kirjatut tuotannon ja tuonnin verot (D.2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön [1 B.3] on yhtä kuin EU:n budjetin ja Euroopan kehitysrahaston resursseina ja sektorille S.13 käyttönä kirjatut tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sekalaiset tulonsiirrot ja EU:n omat varat [1B.4] on yhtä kuin sekalaiset tulonsiirrot (D.75) plus EU:n budjetin resursseina ja sektorille S.13 käyttönä kirjatut arvonlisäveroon (ALV) ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat EU:n omat varat (D.76). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sekalaiset tulonsiirrot ja EU:n omat varat, joista arvonlisäveroon perustuva kolmas oma vara [1 B.5], on yhtä kuin EU:n budjettiin resursseina ja sektorille S.13 käyttönä kirjattu ALV:oon perustuva kolmas oma vara (D.761). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sekalaiset tulonsiirrot ja EU:n omat varat, joista BKTL:ään perustuva neljäs oma vara [1 B.6], on yhtä kuin EU:n budjettiin resursseina ja sektorille S.13 käyttönä kirjattu BKTL:ään perustuva neljäs oma vara (D.762). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pääomansiirrot [1 B.7] on yhtä kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden muutoksina ja EU:n budjetin saatuina pääomansiirtoina kirjatut maksetut pääomansiirrot (D.9). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Menot EU:n budjetista jäsenvaltiossa [1 B.8] on yhtä kuin EU:n budjetista maksetut tukipalkkiot (D.3) [1 B.9], plus EU:n budjetista maksetut tulonsiirrot julkisyhteisöille (D.7) [1 B.10], plus EU:n budjetista maksetut tulonsiirrot muille kuin julkisyhteisöjen yksiköille (D.7) [1 B.11], plus EU:n budjetista maksetut pääomansiirrot julkisyhteisöille (D.9) [1 B.12] plus EU:n budjetista maksetut pääomansiirrot muille kuin julkisyhteisöjen yksiköille (D.9) [1 B.13] plus omien varojen kantokustannukset [1B.14]. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tukipalkkiot [1 B.9] on yhtä kuin EU:n budjetin käyttönä kirjatut tukipalkkiot (D.3). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tulonsiirrot julkisyhteisöille [1 B.10] on yhtä kuin tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74) plus sektorille S.13 resursseina ja EU:n budjetin käyttönä kirjatut muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tulonsiirrot muille kuin julkisyhteisöjen yksiköille [1 B.11] on yhtä kuin EU:n budjettiin käyttönä ja kaikille muille sektoreille kuin sektorille S.13 resursseina kirjatut muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pääomansiirrot julkisyhteisöille [1 B.12] on yhtä kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden muutoksina ja EU:n budjetin maksettuina pääomansiirtoina kirjatut saadut pääomansiirrot (D.9). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pääomansiirrot muille kuin julkisyhteisöjen yksiköille [1 B.13] on yhtä kuin kaikkien muiden sektoreiden kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden muutoksina ja EU:n budjetin maksettuina pääomansiirtoina kirjatut maksetut pääomansiirrot (D.9). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Omien varojen kantokustannukset [1 B.14] on yhtä kuin omien varojen EU:n budjetista maksettujen kantokustannusten osuus sektorille S.13 resurssiksi kirjatusta markkinattomasta tuotoksesta (P.13). |
| --- | --- |

14.

| 15. | Jäsenvaltion jäämä suhteessa EU:n budjettiin ja Euroopan kehitysrahastoon (nettosaaja +, nettomaksaja –) [1 B.15] on yhtä kuin menot EU:n budjetista jäsenvaltiossa [1 B.8] miinus tulot EU:n budjettiin ja Euroopan kehitysrahastoon jäsenvaltiolta [1 B.1]. |
| --- | --- |

15.

Taulukko 1 C

| 1. | Kulutusmenot [1 C.1] on yhtä kuin sektorille S.13 käyttönä kirjatut kulutusmenot (P.3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Yksilölliset kulutusmenot [1 C.2] on yhtä kuin sektorille S.13 käyttönä kirjatut yksilölliset kulutusmenot (P.31). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kollektiiviset kulutusmenot [1 C.3] on yhtä kuin sektorille S.13 käyttönä kirjatut kollektiiviset kulutusmenot (P.32). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kiinteän pääoman kuluminen [1 C.4] on yhtä kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden muutokseksi kirjattu kiinteän pääoman kuluminen (P.51c). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Maksetut tuotantoverot miinus saadut tukipalkkiot [1 C.5] on yhtä kuin sektorille S.13 käyttönä kirjatut maksetut muut tuotantoverot (D.29) miinus sektorille S.13 käyttönä kirjatut saadut muut tuotantotukipalkkiot (D.39). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Toimintaylijäämä nettomääräisenä [1 C.6] on yhtä kuin sektorin S.13 nettotoimintaylijäämä (B.2n). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kulutusmenot edellisen vuoden hinnoin [1 C.7] on yhtä kuin sektorille S.13 käyttönä kirjatut kulutusmenot (P.3) edellisen vuoden hinnoin ja ketjutetuin volyymein. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kiinteän pääoman bruttomuodostus edellisen vuoden hinnoin [1 C.8] on yhtä kuin sektorin S.13 varojen muutoksena kirjattu kiinteän pääoman bruttomuodostus (P.51 g) edellisen vuoden hinnoin ja ketjutetuin volyymein. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bruttokansantuote (BKT) nykyhinnoin [1 C.9] on yhtä kuin markkinahintainen BKT (B.1*g). |
| --- | --- |

9.

| 10. | BKT edellisen vuoden hinnoin [1 C.10] on yhtä kuin BKT (B.1*g) edellisen vuoden hinnoin ja ketjutetuin volyymein. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Yritysten julkisyhteisöille ja ulkomaille maksamat tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot [1C.11], on yhtä kuin resursseina sektoreille S.13 ja S.2 ja käyttönä sektoreille S.11 ja S.12 kirjatut tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot (D.5). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kotitalouksien ja kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen julkisyhteisöille ja ulkomaille maksamat tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot [1C.12], on yhtä kuin resursseina sektoreille S.13 ja S.2 ja käyttönä sektoreille S.14 ja S.15 kirjatut tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot (D.5). |
| --- | --- |

12.

Taulukko 2 A

| 1. | Oikaisu rahoitustilien ja muiden kuin rahoitustilien välillä [2 A.1] on yhtä kuin alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1 A.1] miinus rahoitusvaroihin ja -velkoihin kohdistuvat taloustoimet, netto [2 A.2]. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rahoitusvaroihin ja velkoihin kohdistuvat taloustoimet, netto (konsolidoitu) [2 A.2] on yhtä kuin rahoitusvarojen nettohankinta [2 A.3] miinus velkojen nettohankintaan kohdistuvat taloustoimet [2 A.17]. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet (konsolidoitu) [2 A.3] on yhtä kuin sektorin S.13 varojen muutoksina ja kaikkien muiden sektorien kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden muutoksina kirjatut monetaariseen kultaan ja erityisiin nosto-oikeuksiin kohdistuvat taloustoimet (F.1) [2 A.4] plus käteisraha ja talletukset (F.2) [2A.5] plus velkapapereihin kohdistuvat taloustoimet (F.3) [2 A.6] plus lyhytaikaisiin lainoihin kohdistuvat taloustoimet (F.41) [2A.7] plus pitkäaikaisiin lainoihin kohdistuvat taloustoimet (F.42) [2 A.8] plus osakkeisiin ja sijoitusrahasto-osuuksiin kohdistuvat taloustoimet (F.5) [2 A.9] plus vakuutus-, eläke- ja standarditakausvastuisiin kohdistuvat taloustoimet (F.6) [2 A.13] plus johdannaisiin ja työsuhdeoptioihin kohdistuvat taloustoimet (F.7) [2 A.14] plus muihin saamisiin kohdistuvat taloustoimet [2 A.15]. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Monetaariseen kultaan ja erityisiin nosto-oikeuksiin kohdistuvat taloustoimet [2 A.4] on yhtä kuin sektorin S.13 varojen ja kaikkien muiden sektorien kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden muutokseksi kirjattu monetaarisen kullan ja erityisten nosto-oikeuksien (F.1) nettohankinta. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet [2 A.5] on yhtä kuin sektorin S.13 varojen ja kaikkien muiden sektorien kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden muutokseksi kirjattu käteisrahan ja talletusten (F.2) nettohankinta. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Velkapapereihin kohdistuvat taloustoimet [2 A.6] on yhtä kuin sektorin S.13 varojen ja kaikkien muiden sektorien kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden muutokseksi kirjattu velkapaperien (F.3) nettohankinta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Lyhytaikaisiin lainoihin kohdistuvat taloustoimet [2 A.7] on yhtä kuin sektorin S.13 varojen ja kaikkien muiden sektorien kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden muutoksina kirjatut julkisen sektorin myöntämät lyhytaikaiset lainat (F.41), joista on vähennetty takaisinmaksut julkiselle sektorille. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pitkäaikaisiin lainoihin kohdistuvat taloustoimet [2 A.8] on yhtä kuin sektorin S.13 varojen ja kaikkien muiden sektorien kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden muutoksina kirjatut julkisen sektorin myöntämät pitkäaikaiset lainat (F.42), joista on vähennetty takaisinmaksut julkiselle sektorille. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Osakkeisiin ja sijoitusrahasto-osuuksiin kohdistuvat taloustoimet [2 A.9] on yhtä kuin sektorin S.13 varojen ja kaikkien muiden sektorien kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden muutokseksi kirjattu osakkeiden ja sijoitusrahasto-osuuksien (F.5) nettohankinta. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Yksityistäminen (netto) [2 A.10] on yhtä kuin sektorin S.13 varojen ja sektorin S.11 tai S.12 velkojen ja nettovarallisuuden muutoksina kirjatut osakkeisiin ja sijoitusrahasto-osuuksiin (F.5) kohdistuvat taloustoimet, joiden myötä velallisyksikkö lakkaa olemasta sektorin S.13 valvoma tai siitä tulee sektorin S.13 valvoma (EKT 2010, 2.36–2.39 kohta); sektori S.13 voi suorittaa tällaisia taloustoimia suoraan velallisyksikön kanssa tai toisen velkojayksikön kanssa. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pääomasijoitukset (netto) [2 A.11] on yhtä kuin sektorin S.13 varojen ja sektorin S.11 tai S.12 velkojen ja nettovarallisuuden muutoksina kirjatut osakkeisiin ja sijoitusrahasto-osuuksiin (F.5) kohdistuvat taloustoimet, joiden myötä velallisyksikkö ei lakkaa olemasta sektorin S.13 valvoma eikä siitä tule sektorin S.13 valvoma ja jotka sektori S.13 suorittaa suoraan velallisyksikön kanssa. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Muut [2 A.12] on yhtä kuin sektorin S.13 varojen ja kaikkien muiden sektorien kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden muutoksina kirjatut osakkeisiin ja sijoitusrahasto-osuuksiin (F.5) kohdistuvat taloustoimet, joiden myötä velallisyksikkö ei lakkaa olemasta sektorin S.13 valvoma eikä siitä tule sektorin S.13 valvoma ja joita sektori S.13 ei suorita suoraan velallisyksikön kanssa vaan toisen velkojayksikön kanssa. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Vakuutus-, eläke- ja standarditakausvastuisiin kohdistuvat taloustoimet [2 A.13] on yhtä kuin sektorin S.13 varojen ja kaikkien muiden sektorien kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden muutokseksi kirjattu vakuutus-, eläke- ja standarditakausvastuiden (F.6) nettohankinta. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Johdannaisiin ja työsuhdeoptioihin kohdistuvat taloustoimet [2 A.14] on yhtä kuin sektorin S.13 varojen ja kaikkien muiden sektorien kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden muutoksina kirjatut johdannaisten ja työsuhdeoptioiden (F.7) nettohankinta. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Muihin saamisiin kohdistuvat taloustoimet [2 A.15] on yhtä kuin sektorin S.13 varojen ja kaikkien muiden sektorien kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden muutokseksi kirjattu muiden saamisten (F.8) nettohankinta. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Muihin saamisiin kuuluviin veroihin ja sosiaaliturvamaksuihin kohdistuvat taloustoimet [2 A.16], on yhtä kuin luokkiin D.2, D.5, D.6 ja D.91 kirjattuihin veroihin ja sosiaaliturvamaksuihin liittyvä osuus muista saamisista (saamiset luokassa F.8) miinus sektorin S.13 varojen ja kaikkien muiden sektorien kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden muutoksina kirjatut, tosiasiassa perityt verot ja sosiaaliturvamaksut. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Velkoihin kohdistuvat taloustoimet (konsolidoitu) [2 A.17] on yhtä kuin sektorin S.13 varojen muutoksina ja kaikkien muiden sektorien kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden muutoksina kirjatut monetaariseen kultaan ja erityisiin nosto-oikeuksiin kohdistuvat konsolidoidut taloustoimet (F.1) [2A.18] plus käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (F.2) [2 A.19] plus lyhytaikaisiin velkapapereihin kohdistuvat taloustoimet (F.31) [2A.20] plus pitkäaikaisiin velkapapereihin kohdistuvat taloustoimet (F.32) [2 A.21]plus lyhytaikaisiin lainoihin kohdistuvat taloustoimet (F.41) [2 A.22] plus pitkäaikaisiin lainoihin kohdistuvat taloustoimet (F.42) [2.A23] plus osakkeisiin ja sijoitusrahasto-osuuksiin kohdistuvat taloustoimet (F.5) [2A.24] plus vakuutus-, eläke- ja standarditakausvastuisiin kohdistuvat taloustoimet (F.6) [2 A.25] plus johdannaisiin ja työsuhdeoptioihin kohdistuvat taloustoimet (F.7) [2 A.26] plus muihin velkoihin kohdistuvat taloustoimet [2A.27]. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Monetaariseen kultaan ja erityisiin nosto-oikeuksiin kohdistuvat taloustoimet [2A.18] on yhtä kuin monetaarisen kullan ja erityisten nosto-oikeuksien (F.1) nettohankinta kirjattuina sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden muutoksina ja kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n saamisten muutoksina. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet [2 A.19] on yhtä kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden ja kaikkien muiden sektorien kuin sektorin S.13 varojen muutokseksi kirjattu käteisrahan ja talletusten (F.2) nettohankinta. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Lyhytaikaisiin velkapapereihin kohdistuvat taloustoimet [2 A.20] on yhtä kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden ja kaikkien muiden sektorien kuin sektorin S.13 varojen muutokseksi kirjattu alkuperäiseltä maturiteetiltaan enintään vuoden lyhytaikaisten velkapaperien (F.31) nettoliikkeeseenlasku. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Pitkäaikaisiin velkapapereihin kohdistuvat taloustoimet [2 A.21] on yhtä kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden ja kaikkien muiden sektorien kuin sektorin S.13 varojen muutokseksi kirjattu alkuperäiseltä maturiteetiltaan yli vuoden pitkäaikaisten velkapaperien (F.32) nettoliikkeeseenlasku. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Lyhytaikaisiin lainoihin kohdistuvat taloustoimet [2 A.22] on yhtä kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden muutoksina ja kaikkien muiden sektorien kuin sektorin S.13 varojen muutoksina kirjatut julkisen sektorin ottamat lyhtyaikaiset lainat (F.41), joista on vähennetty lyhytaikaisten lainojen takaisinmaksu. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Pitkäaikaisiin lainoihin kohdistuvat taloustoimet [2 A.23] on yhtä kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden muutoksina ja kaikkien muiden sektorien kuin sektorin S.13 varojen muutoksina kirjatut julkisen sektorin ottamat pitkäaikaiset lainat (F.42), joista on vähennetty pitkäaikaisten lainojen takaisinmaksu. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Osakkeisiin ja sijoitusrahasto-osuuksiin kohdistuvat taloustoimet [2 A.24] on yhtä kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden muutoksena ja kaikkien muiden sektorien kuin sektorin S.13 varojen muutoksina kirjattu osakkeiden ja sijoitusrahasto-osuuksien (F.5) nettohankinta. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Vakuutus-, eläke- ja standarditakausvastuisiin kohdistuvat taloustoimet [2 A.25] on yhtä kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden ja kaikkien muiden sektorien kuin sektorin S.13 varojen muutokseksi kirjattu vakuutus-, eläke- ja standarditakausvastuiden (F.6) nettohankinta. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Johdannaisiin ja työsuhdeoptioihin kohdistuvat taloustoimet [2 A.26] on yhtä kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden ja kaikkien muiden sektorien kuin sektorin S.13 varojen muutoksina kirjatut johdannaisten ja työsuhdeoptioiden (F.7)nettohankinta. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Muihin velkoihin kohdistuvat taloustoimet [2 A.27] on yhtä kuin sektorin S.13 velkojen ja nettovarallisuuden ja kaikkien muiden sektorien kuin sektorin S.13 varojen muutokseksi kirjattu muiden velkojen (F.8) nettohankinta. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Julkisyhteisöjen lainantarve [2 A.28] on yhtä kuin velkojen nettohankinta käteisrahana ja talletuksina (F.2) [2 A.19] plus sektorin S.13 varoihin kuulumattomat velkapaperit (F3) [2 A.20 ja 2 A.21] plus lainat (F.4) [2 A.22 ja 2A.23]. Se on myös yhtä kuin julkisyhteisöjen velkainstrumentteihin kohdistuvat konsolidoidut taloustoimet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Pitkäaikaisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2 A.29] on yhtä kuin velkojen nettohankinta samoilla velkainstrumenteilla kuin julkisyhteisöjen lainatarve [2 A.28], joiden alkuperäinen maturiteetti on yli vuoden. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Kansallisen valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2 A.30] on yhtä kuin velkojen nettohankinta samoilla velkainstrumenteilla kuin julkisyhteisöjen lainatarve [2A.28], jotka ovat jäsenvaltion laillisena maksuvälineenä olevan rahayksikön määräisiä. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Euroalueen jäsenvaltioiden rahayksikön määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2 A.31] on yhtä kuin velkojen nettohankinta samoilla velkainstrumenteilla kuin julkisyhteisöjen lainatarve [2 A.28], jotka ovat ecumääräisiä plus euromääräiset velkainstrumentit ajalta ennen euron käyttöönottoa jäsenvaltiossa plus euroalueen jäsenvaltiossa laillisena maksuvälineenä käytetyn rahayksikön määräiset velkainstrumentit ajalta ennen jäsenvaltion kuulumista euroalueeseen. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Muiden valuuttojen määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2 A.32] on yhtä kuin luokkiin [2 A.30] tai [2 A.31] kuulumattomien velkainstrumenttien osuus velkojen nettohankinnasta samoilla velkainstrumenteilla kuin julkisyhteisöjen lainatarve [2 A.28] |
| --- | --- |

32.

| 33. | Muut julkisen velan virrat [2 A.33] on yhtä kuin uudelleenarvostuksen vaikutukset [2 A.34] plus muut volyymin muutokset [2 A.37]. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Uudelleen arvostuksen vaikutukset [2A.34] on yhtä kuin ulkomaisen valuutan määräisen velan arvon nousu ja lasku [2 A.35] plus muut uudelleen arvostuksen vaikutukset (erot verrattuna nimellisarvoon) [2.A.36]. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Ulkomaisen valuutan määräisen velan arvon nousu ja lasku [2.A.35] on yhtä kuin nimelliset julkisen velan [3 A.1] hallussapitovoitot ja -tappiot (K.7), kun velan arvo kansallisen valuutan määräisenä vaihtelee valuuttakurssimuutosten vuoksi. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Muut uudelleenarvostuksen vaikutukset (erot verrattuna nimellisarvoon) [2 A.36] on yhtä kuin julkisen velan muutos [2 A.38] miinus konsolidoidut velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2 A.28] miinus ulkomaisen valuutan määräisen velan arvon nousu ja lasku [2.A.35] miinus muut volyymin muutokset [2 A.37]. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Muut volyymin muutokset [2A.37[on yhtä kuin muut volyymin muutokset K.1, K.2, K.3, K.4, K.5 ja K.6] samoissa velkainstrumenteissa kuin julkisyhteisöjen lainatarve. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Julkisen velan muutos [2 A.38] on yhtä kuin julkinen velka [3 A.1] vuonna t, miinus julkinen velka [3 A.1] vuonna t – 1. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Keskuspankkien myöntämien lainojen nettohankinta [2A.39] on yhtä suuri kuin lainoihin (F.4) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksina ja S.121:n varojen muutoksiin. |
| --- | --- |

39.

Taulukko 2 B

—

Taulukko 3 A

| 1. | Julkinen velka (konsolidoitu) [3 A.1] on yhtä kuin asetuksessa (EY) N:o 479/2009 määritelty velka. Se on myös yhtä kuin sektorin S.13 konsolidoidut velat käteisrahana ja talletuksina (AF.2) [3A.2] plus lyhytaikaiset velkapaperit (AF.31) [3A.3] plus pitkäaikaiset velkapaperit (AF.32) [3 A.4] plus lyhytaikaiset lainat (AF.41) [3 A.5] plus pitkäaikaiset lainat (AF.42) [3 A.6]. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Velka – käteisraha ja talletukset [3 A.2] on yhtä kuin käteisrahana ja talletuksina (AF.2) oleva osuus julkisesta velasta (3 A.1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Velka – lyhytaikaiset velkapaperit [3 A.3] on yhtä kuin alkuperäiseltä maturiteetiltaan enintään vuoden velkapapereina (AF.31) oleva osuus julkisesta velasta [3 A.1]. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Velka – pitkäaikaiset velkapaperit [3 A.4] on yhtä kuin alkuperäiseltä maturiteetiltaan yli vuoden velkapapereina (AF.32) oleva osuus julkisesta velasta [3 A.1]. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Velka – lyhytaikaiset lainat [3 A.5] on yhtä kuin alkuperäiseltä maturiteetiltaan enintään vuoden velkapapereina (AF.41) oleva osuus julkisesta velasta [3 A.1]. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Velka – pitkäaikaiset lainat (3A.6) on yhtä kuin alkuperäiseltä maturiteetiltaan yli vuoden velkapapereina (AF.42) oleva osuus julkisesta velasta [3 A.1]. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka [3 A.7] on yhtä kuin keskuspankin hallussa oleva velka [3 A.8] plus muiden rahalaitosten hallussa oleva velka [3 A.9] plus muiden rahoituslaitosten hallussa oleva velka [3 A.10] plus muiden jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka [3 A.11]. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Keskuspankin hallussa oleva velka [3 A.8] on yhtä kuin alasektorin S.121 varoihin kuuluva osuus julkisesta velasta [3A.1]. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Muiden rahalaitosten hallussa oleva velka [3 A.9] on yhtä kuin alasektorien S.122 ja S.123 varoihin kuuluva osuus julkisesta velasta [3A.1]. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Muiden rahoituslaitosten hallussa oleva velka [3 A.10] on yhtä kuin alasektorien S.124, S.125, S.126, S.127, S.128 ja S.129 varoihin kuuluva osuus julkisesta velasta [3A.1]. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Muiden jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka [3 A.11] on yhtä kuin sektorien S.11, S.14 ja S.15 varoihin kuuluva osuus julkisesta velasta [3A.1]. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka [3 A.12] on yhtä kuin sektorin S.2 varoihin kuuluva osuus julkisesta velasta [3A.1]. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kansallisen valuutan määräinen velka [3 A.13] on yhtä kuin jäsenvaltiossa laillisena maksuvälineenä olevan rahayksikön määräinen osuus julkisesta velasta [3 A.1]. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Euroalueen jäsenvaltioiden valuuttojen määräinen velka [3 A.14] – ajalta ennen jäsenvaltion liittymistä euroalueeseen – on yhtä kuin jonkin euroalueen jäsenvaltioissa laillisena maksuvälineenä käytetyn rahayksikön (ei kuitenkaan kansallisen valuutan [3 A.13]) määräisen velan osuus julkisesta velasta [3 A.1] plus ecu- tai euromääräinen velka. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Muiden valuuttojen määräinen velka [3 A.15] on yhtä kuin luokkiin [3 A.13] ja [3 A.14] kuulumaton osuus julkisesta velasta [3 A.1]. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Lyhytaikainen velka [3 A.16] on yhtä kuin alkuperäiseltä maturiteetiltaan enintään vuoden pituisen velan osuus julkisesta velasta [3 A.1]. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Pitkäaikainen velka [3 A.17] on yhtä kuin alkuperäiseltä maturiteetiltaan yli vuoden pituisen velan osuus julkisesta velasta [3 A.1]. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Pitkäaikainen velka josta vaihtuvakorkoinen velka [3 A.18] on yhtä kuin vaihtuvakorkoisen velan osuus pitkäaikaisesta velasta [3 A.17]. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on enintään vuosi [3 A.19], on yhtä kuin jäljellä olevalta maturiteetiltaan enintään vuoden pituisen velan osuus julkisesta velasta [3 A.1]. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 mutta enintään 5 vuotta [3 A.20], on yhtä kuin jäljellä olevalta maturiteetiltaan yli 1 mutta enintään 5 vuoden pituisen velan osuus julkisesta velasta [3 A.1]. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 mutta enintään 5 vuotta, josta vaihtuvakorkoinen velka [3 A.21] on yhtä kuin jäljellä olevalta maturiteetiltaan yli 1 mutta enintään 5 vuoden pituisen [3 A.20] vaihtuvakorkoisen velan osuus julkisesta velasta [3 A.1]. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta [3 A.22], on yhtä kuin jäljellä olevalta maturiteetiltaan yli 5 vuoden pituisen velan osuus julkisesta velasta [3 A.1]. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta, josta vaihtuvakorkoinen velka [3 A.23] on yhtä kuin jäljellä olevalta maturiteetiltaan yli 5 vuoden pituisen [3 A.22] vaihtuvakorkoisen velan osuus julkisesta velasta [3 A.1]. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Velan keskimääräinen jäljellä oleva maturiteetti [3 A.24] on yhtä kuin vuosina ilmaistu keskimääräinen jäljellä oleva maturiteetti kantatiedoilla painotettuna. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Julkinen velka – nollakuponkilainat [3 A.25] on yhtä kuin nollakuponkilainoina eli joukkolainoina, joihin ei liity kuponkimaksuja vaan joiden korko perustuu lunastushinnan ja liikkeeseenlaskuhinnan väliseen eroon, oleva osuus julkisesta velasta [3 A.1]. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Julkinen velka – keskuspankkien myöntämät lainat [3 A.26] on yhtä kuin alasektorin S.121 varoihin kuuluvien lainojen (AF.4) osuus julkisesta velasta [3 A.1]. |
| --- | --- |

26.

Taulukko 3B

| 1. | Valtion velka (alasektorien kesken konsolidoimaton) [3 B.1] on yhtä kuin sektorin S.13 konsolidoimattomat velat ilman a) myös alasektorin S.1311 varoihin kuuluvia alasektorin S.1311 velkoja, b) myös alasektorin S.1312 varoihin kuuluvia alasektorin S.1312 velkoja, c) myös alasektorin S.1313 varoihin kuuluvia alasektorin S.1313 velkoja ja d) myös alasektorin S.1314 varoihin kuuluvia alasektorin S.1314 velkoja, ja se muodostuu samoista velkainstrumenteista kuin julkinen velka [3 A.1]. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Konsolidoitavat erät (3 B.2) on yhtä kuin myös sektorin S.13 varoihin kuuluvat sektorin S.13 velat ilman a) myös alasektorin S.1311 varoihin kuuluvia alasektorin S.1311 velkoja, b) myös alasektorin S.1312 varoihin kuuluvia alasektorin S.1312 velkoja, c) myös alasektorin S.1313 varoihin kuuluvia alasektorin S.1313 velkoja ja d) myös alasektorin S.1314 varoihin kuuluvia alasektorin S.1314 velkoja, ja se muodostuu käteisrahasta ja talletuksista [3 B.3] plus lyhytaikaisista velkapapereista [3 B.4] plus pitkäaikaisista velkapapereista [3 B.5] plus lainoista [3 B.6]. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Konsolidoitavat erät – käteisraha ja talletukset [3 B.3] on yhtä kuin käteisrahana ja talletuksina (F.2) oleva osuus konsolidoitavista eristä [3 B.2]. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Konsolidoitavat erät – lyhytaikaiset velkapaperit [3 B.4] on yhtä kuin alkuperäiseltä maturiteetiltaan enintään vuoden velkapapereina (F.31) oleva osuus konsolidoitavista eristä (3 B.2). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Konsolidoitavat erät – pitkäaikaiset velkapaperit [3 B.5] on yhtä kuin alkuperäiseltä maturiteetiltaan yli vuoden velkapapereina (F.32) oleva osuus konsolidoitavista eristä (3 B.2). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Konsolidoitavat erät – lainat [3 B.6] on yhtä kuin lainoina (F.4) oleva osuus konsolidoitavista eristä [3 B.2]. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Valtionhallinnon liikkeeseen laskema velka (konsolidoitu) [3 B.7] on yhtä kuin alasektorin S.1311 varoihin kuulumattomat alasektorin S.1311 velat, ja se muodostuu samoista velkainstrumenteista kuin julkinen velka [3 A.1]. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Valtionhallinnon liikkeeseen laskema ja osavaltiohallinnon hallussa oleva velka [3 B.8] on yhtä kuin alasektorin S.1312 varoihin kuuluvat alasektorin S.1311 velat, ja se muodostuu samoista velkainstrumenteista kuin julkinen velka [3 A.1]. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Valtionhallinnon liikkeeseen laskema ja paikallishallinnon hallussa oleva velka [3 B.9] on yhtä kuin alasektorin S.1313 varoihin kuuluvat alasektorin S.1311 velat, ja se muodostuu samoista velkainstrumenteista kuin julkinen velka [3 A.1]. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Valtionhallinnon liikkeeseen laskema ja sosiaaliturvahallinnon hallussa oleva velka [3 B.10] on yhtä kuin alasektorin S.1314 varoihin kuuluvat alasektorin S.1311 velat, ja se muodostuu samoista velkainstrumenteista kuin julkinen velka [3 A.1]. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Osavaltiohallinnon liikkeeseen laskema velka (konsolidoitu) [3 B.11] on yhtä kuin alasektorin S.1312 varoihin kuulumattomat alasektorin S.1312 velat, ja se muodostuu samoista velkainstrumenteista kuin julkinen velka [3 A.1]. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Osavaltiohallinnon liikkeeseen laskema ja valtionhallinnon hallussa oleva velka [3 B.12] on yhtä kuin alasektorin S.1311 varoihin kuuluvat alasektorin S.1312 velat, ja se muodostuu samoista velkainstrumenteista kuin julkinen velka [3 A.1]. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Osavaltionhallinnon liikkeeseen laskema ja paikallishallinnon hallussa oleva velka [3 B.13] on yhtä kuin alasektorien S.1313 varoihin kuuluvat alasektorin S.1312 velat, ja se muodostuu samoista velkainstrumenteista kuin julkinen velka [3 A.1]. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Osavaltionhallinnon liikkeeseen laskema ja sosiaaliturvarahastojen hallussa oleva velka [3 B.14] on yhtä kuin alasektorin S.1314 varoihin kuuluvat alasektorin S.1312 velat, ja se muodostuu samoista velkainstrumenteista kuin julkinen velka [3 A.1] |
| --- | --- |

14.

| 15. | Paikallishallinnon liikkeeseen laskema velka (konsolidoitu) [3 B.15] on yhtä kuin alasektorin S.1313 varoihin kuulumattomat alasektorin S.1313 velat, ja se muodostuu samoista velkainstrumenteista kuin julkinen velka [3A.1]. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Paikallishallinnon liikkeeseen laskema ja valtionhallinnon hallussa oleva velka [3 B.16] on yhtä kuin alasektorin S.1311 varoihin kuuluvat alasektorin S.1313 velat, ja se muodostuu samoista velkainstrumenteista kuin julkinen velka [3 A.1]. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Paikallishallinnon liikkeeseen laskema ja osavaltiohallinnon hallussa oleva velka [3 B.17] on yhtä kuin alasektorin S.1312 varoihin kuuluvat alasektorin S.1313 velat, ja se muodostuu samoista velkainstrumenteista kuin julkinen velka [3 A.1]. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Paikallishallinnon liikkeeseen laskema ja sosiaaliturvarahastojen hallussa oleva velka [3 B.18] on yhtä kuin alasektorin S.1314 varoihin kuuluvat alasektorin S.1313 velat, ja se muodostuu samoista velkainstrumenteista kuin julkinen velka [3 A.1]. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Sosiaaliturvarahastojen liikkeeseen laskema velka (konsolidoitu) [3 B.19] on yhtä kuin alasektorin S.1314 varoihin kuulumattomat alasektorin S.1314 velat, ja se muodostuu samoista velkainstrumenteista kuin julkinen velka [3 A.1]. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Sosiaaliturvarahastojen liikkeeseen laskema ja valtionhallinnon hallussa oleva velka [3 B.20] on yhtä kuin alasektorin S.1311varoihin kuuluvat alasektorin S.1314 velat, ja se muodostuu samoista velkainstrumenteista kuin julkinen velka [3 A.1]. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Sosiaaliturvarahastojen liikkeeseen laskema ja osavaltiohallinnon hallussa oleva velka [3 B.21] on yhtä kuin alasektorin S.1312 varoihin kuuluvat alasektorin S.1314 velat, ja se muodostuu samoista velkainstrumenteista kuin julkinen velka [3 A.1]. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Sosiaaliturvarahastojen liikkeeseen laskema ja paikallishallinnon hallussa oleva velka [3 B.22] on yhtä kuin alasektorin S.1313 varoihin kuuluvat alasektorin S.1314 velat, ja se muodostuu samoista velkainstrumenteista kuin julkinen velka [3 A.1]. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  [x.y] tarkoittaa taulukon x ryhmää n:o y.

1

(2)  Termillä ’luokat’ tarkoitetaan julkisyhteisöjen sektoria, ellei toisin ilmoiteta.

2

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 15.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 153/179 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 153/179

---

Vain alkuperäiset UN/ECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UN/ECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 55 – Ajoneuvoyhdistelmien mekaanisten kytkentäkomponenttien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2018/862]

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Muutossarjan 01 täydennys 7 – Voimaantulopäivä: 10. helmikuuta 2018

SISÄLLYS

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mekaanisia kytkentälaitteita tai -komponentteja koskevat yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mekaanisella kytkentälaitteella tai -komponentilla varustetun ajoneuvon hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mekaanisella kytkentälaitteella tai -komponentilla varustettuja ajoneuvoja koskevat yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

6.

| 7. | Merkinnät |
| --- | --- |

7.

| 8. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

8.

| 9. | Mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin taikka ajoneuvon muutokset ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyt |
| --- | --- |

10.

| 11. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

12.

| 13. | Siirtymämääräykset |
| --- | --- |

13.

| 14. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

14.

LIITTEET

| 1 | Ilmoitus |
| --- | --- |

1

| 2 | Ilmoitus |
| --- | --- |

2

| 3 | Esimerkki hyväksyntämerkistä |
| --- | --- |

3

| 4 | Esimerkkejä ominaisarvojen merkitsemisestä |
| --- | --- |

4

| 5 | Mekaanisia kytkentälaitteita ja -komponentteja koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

5

| 6 | Mekaanisten kytkentälaitteiden tai -komponenttien testaus |
| --- | --- |

6

| 7 | Asennus ja erityisvaatimukset |
| --- | --- |

7

| Lisäys – | Kuormitus vetokuulan korkeuden mittaamista varten |
| --- | --- |

Lisäys –

| 8 | Ajoneuvoon asennettujen kytkentälaitteiden tarkastusmenettely |
| --- | --- |

8

1.   SOVELTAMISALA

1.1   Tässä säännössä määritellään vaatimukset, jotka mekaanisten kytkentälaitteiden ja -komponenttien on täytettävä, jotta ne katsotaan kansainvälisesti keskenään yhteensopiviksi.

1.2   Tätä sääntöä sovelletaan laitteisiin ja komponentteihin, jotka on tarkoitettu käytettäväksi

| 1.2.1 | moottoriajoneuvoissa ja perävaunuissa, jotka muodostavat täysperävaunuyhdistelmän (1)







  1.2.1.1 | Tässä säännössä apuvaunulla tarkoitetaan vetävää perävaunua, joka on suunniteltu ainoastaan puoliperävaunun vetämiseen. |
| --- | --- | --- |

1.2.1

moottoriajoneuvoissa ja perävaunuissa, jotka muodostavat täysperävaunuyhdistelmän (1)

1

1.2.1.1

Tässä säännössä apuvaunulla tarkoitetaan vetävää perävaunua, joka on suunniteltu ainoastaan puoliperävaunun vetämiseen.

| 1.2.2 | moottoriajoneuvoissa ja perävaunuissa, jotka muodostavat puoliperävaunuyhdistelmän (1), jossa moottoriajoneuvoon kohdistuva pystysuuntainen kuorma on enintään 200 kN. |
| --- | --- |

1.2.2

moottoriajoneuvoissa ja perävaunuissa, jotka muodostavat puoliperävaunuyhdistelmän (1), jossa moottoriajoneuvoon kohdistuva pystysuuntainen kuorma on enintään 200 kN.

1

1.3   Tätä sääntöä sovelletaan

| 1.3.1 | kohdassa 2.3 määriteltyihin standardinmukaisiin laitteisiin ja komponentteihin |
| --- | --- |

1.3.1

kohdassa 2.3 määriteltyihin standardinmukaisiin laitteisiin ja komponentteihin

| 1.3.2 | kohdassa 2.4 määriteltyihin ei-standardinmukaisiin laitteisiin ja komponentteihin |
| --- | --- |

1.3.2

kohdassa 2.4 määriteltyihin ei-standardinmukaisiin laitteisiin ja komponentteihin

| 1.3.3 | kohdassa 2.5 määriteltyihin ei-standardinmukaisiin sekalaisiin laitteisiin ja komponentteihin. |
| --- | --- |

1.3.3

kohdassa 2.5 määriteltyihin ei-standardinmukaisiin sekalaisiin laitteisiin ja komponentteihin.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1 | ’Mekaanisella kytkentälaitteella ja -komponentilla’ tarkoitetaan kaikkia moottoriajoneuvon ja perävaunun rungossa, korirakenteen kantavissa osissa ja alustassa olevia osia ja laitteita, joilla ajoneuvo ja perävaunu on liitetty yhteen niin, että muodostuu täysperävaunu- tai puoliperävaunuyhdistelmä. Tähän kuuluvat myös kiinteät tai irrotettavat osat, jotka on tarkoitettu mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin kiinnittämistä tai käyttöä varten. |
| --- | --- |

2.1

’Mekaanisella kytkentälaitteella ja -komponentilla’ tarkoitetaan kaikkia moottoriajoneuvon ja perävaunun rungossa, korirakenteen kantavissa osissa ja alustassa olevia osia ja laitteita, joilla ajoneuvo ja perävaunu on liitetty yhteen niin, että muodostuu täysperävaunu- tai puoliperävaunuyhdistelmä. Tähän kuuluvat myös kiinteät tai irrotettavat osat, jotka on tarkoitettu mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin kiinnittämistä tai käyttöä varten.

| 2.2 | Kytkentämenetelmän automaattisuuden vaatimus täyttyy, jos vetoajoneuvon peruuttaminen perävaunua vasten riittää kytkentälaitteen täydelliseen ja oikeaan kiinnittämiseen, automaattiseen lukitsemiseen ja lukituslaitteiden oikean kiinnittymisen osoittamiseen ilman ulkoisia toimenpiteitä.
  Koukkutyyppisten kytkentälaitteiden automaattisuuden vaatimus täyttyy, jos laitteen lukituslaitteen avaaminen ja sulkeminen tapahtuu ilman ulkoisia toimenpiteitä silloin, kun vetosilmukka asetetaan koukkuun. |
| --- | --- |

2.2

Kytkentämenetelmän automaattisuuden vaatimus täyttyy, jos vetoajoneuvon peruuttaminen perävaunua vasten riittää kytkentälaitteen täydelliseen ja oikeaan kiinnittämiseen, automaattiseen lukitsemiseen ja lukituslaitteiden oikean kiinnittymisen osoittamiseen ilman ulkoisia toimenpiteitä.

Koukkutyyppisten kytkentälaitteiden automaattisuuden vaatimus täyttyy, jos laitteen lukituslaitteen avaaminen ja sulkeminen tapahtuu ilman ulkoisia toimenpiteitä silloin, kun vetosilmukka asetetaan koukkuun.

| 2.3 | Standardinmukaiset mekaaniset kytkentälaitteet ja -komponentit vastaavat mitoitukseltaan ja ominaisarvoiltaan tässä säännössä annettuja arvoja. Ne ovat valmistajasta riippumatta luokassaan keskenään vaihtokelpoisia. |
| --- | --- |

2.3

Standardinmukaiset mekaaniset kytkentälaitteet ja -komponentit vastaavat mitoitukseltaan ja ominaisarvoiltaan tässä säännössä annettuja arvoja. Ne ovat valmistajasta riippumatta luokassaan keskenään vaihtokelpoisia.

| 2.4 | Ei-standardinmukaiset kytkentälaitteet ja -komponentit eivät täysin vastaa mitoitukseltaan ja ominaispiirteiltään tässä säännössä annettuja arvoja, mutta ne voidaan liittää asianomaisen luokan standardinmukaisiin kytkentälaitteisiin ja -komponentteihin. |
| --- | --- |

2.4

Ei-standardinmukaiset kytkentälaitteet ja -komponentit eivät täysin vastaa mitoitukseltaan ja ominaispiirteiltään tässä säännössä annettuja arvoja, mutta ne voidaan liittää asianomaisen luokan standardinmukaisiin kytkentälaitteisiin ja -komponentteihin.

| 2.5 | Sekalaiset ei-standardinmukaiset kytkentälaitteet ja -komponentit eivät vastaa mitoitukseltaan ja ominaispiirteiltään tässä säännössä annettuja arvoja, eikä niitä voida liittää standardinmukaisiin kytkentälaitteisiin ja -komponentteihin. Nämä ovat esimerkiksi laitteita, jotka eivät vastaa mitään kohdassa 2.6 mainittua luokkaa A–L, T tai W (kuten erikoiskäyttöön ja raskaisiin kuljetuksiin tarkoitetut tai sekalaiset kansallisia standardeja vastaavat laitteet). |
| --- | --- |

2.5

Sekalaiset ei-standardinmukaiset kytkentälaitteet ja -komponentit eivät vastaa mitoitukseltaan ja ominaispiirteiltään tässä säännössä annettuja arvoja, eikä niitä voida liittää standardinmukaisiin kytkentälaitteisiin ja -komponentteihin. Nämä ovat esimerkiksi laitteita, jotka eivät vastaa mitään kohdassa 2.6 mainittua luokkaa A–L, T tai W (kuten erikoiskäyttöön ja raskaisiin kuljetuksiin tarkoitetut tai sekalaiset kansallisia standardeja vastaavat laitteet).

| 2.6 | Mekaaniset kytkentälaitteet ja -komponentit luokitellaan tyypin mukaan seuraavasti:







  2.6.1 | Luokka A | Vetokuulat ja kiinnityskorvakkeet, jotka sisältävät halkaisijaltaan 50 mm:n kokoisen pallomaisen laitteen ja korvakkeet vetoajoneuvossa perävaunun vetopäähän kiinnittymistä varten (ks. liite 5, kohta 1). |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.6.1.1 | Luokat A50-1–50-5 | Standardinmukaiset vetokuulat, joiden halkaisija on 50 mm ja joissa on laippatyyppinen pultattu kiinnitys. |
| 2.6.1.2 | Luokka A50-X | Ei-standardinmukaiset halkaisijaltaan 50 mm:n vetokuulat ja kiinnityskorvakkeet. |
| 2.6.2 | Luokka B | Perävaunun vetoaisaan kiinnitetyt vetopäät vetoajoneuvon halkaisijaltaan 50 mm:n vetokuulaan kiinnittämistä varten (ks. liite 5, kohta 2). |
| 2.6.2.1 | Luokka B50-X | Ei-standardinmukaiset vetopäät, joiden halkaisija on 50 mm. |
| 2.6.3 | Luokka C | Haarukkatyyppinen vetoaisakytkin
  Vetoaisakytkimet, joissa on halkaisijaltaan 50 mm:n tappi ja kita ja automaattinen sulku- ja lukitustappi vetoajoneuvossa perävaunun vetosilmukkaan kiinnittymistä varten (ks. liite 5, kohta 3). |
| 2.6.3.1 | Luokat C50-1–C50-7 | Standardinmukaiset haarukkatyyppiset vetoaisakytkimet, joissa on halkaisijaltaan 50 mm:n tappi. |
| 2.6.3.2 | Luokka C50-X | Ei-standardinmukaiset haarukkatyyppiset vetoaisakytkimet, joissa on halkaisijaltaan 50 mm:n tappi. |
| 2.6.4 | Luokka D | Vetosilmukat, joissa on halkaisijaltaan 50 mm:n tapille sopiva yhdensuuntainen reikä ja jotka on kiinnitetty perävaunun vetoaisaan automaattiseen vetoaisakytkimeen kiinnittymistä varten (ks. liite 5, kohta 4). |
| 2.6.4.1 | Luokka D50-A | Standardinmukaiset hitsaamalla liitettävät vetosilmukat, tapin halkaisija 50 mm. |
| 2.6.4.2 | Luokka D50-B | Standardinmukaiset kierteillä liitettävät vetosilmukat, tapin halkaisija 50 mm. |
| 2.6.4.3 | Luokat D50-C ja 50-D | Standardinmukaiset pulteilla liitettävät vetosilmukat, tapin halkaisija 50 mm. |
| 2.6.4.4 | Luokka D50-X | Ei-standardinmukaiset vetosilmukat, tapin halkaisija 50 mm. |
| 2.6.5 | Luokka E | Ei-standardinmukaiset vetoaisat, jotka koostuvat työntölaitteista ja vastaavista varusteista kiinnitettyinä vedettävän ajoneuvon eteen tai ajoneuvon alustaan ja jotka soveltuvat kytkemiseen vetoajoneuvoon vetosilmukoilla, vetopäillä ja vastaavilla kytkentälaitteilla (ks. liite 5, kohta 5). |

2.6

Mekaaniset kytkentälaitteet ja -komponentit luokitellaan tyypin mukaan seuraavasti:

2.6.1

Luokka A

Vetokuulat ja kiinnityskorvakkeet, jotka sisältävät halkaisijaltaan 50 mm:n kokoisen pallomaisen laitteen ja korvakkeet vetoajoneuvossa perävaunun vetopäähän kiinnittymistä varten (ks. liite 5, kohta 1).

2.6.1.1

Luokat A50-1–50-5

Standardinmukaiset vetokuulat, joiden halkaisija on 50 mm ja joissa on laippatyyppinen pultattu kiinnitys.

2.6.1.2

Luokka A50-X

Ei-standardinmukaiset halkaisijaltaan 50 mm:n vetokuulat ja kiinnityskorvakkeet.

2.6.2

Luokka B

Perävaunun vetoaisaan kiinnitetyt vetopäät vetoajoneuvon halkaisijaltaan 50 mm:n vetokuulaan kiinnittämistä varten (ks. liite 5, kohta 2).

2.6.2.1

Luokka B50-X

Ei-standardinmukaiset vetopäät, joiden halkaisija on 50 mm.

2.6.3

Luokka C

Haarukkatyyppinen vetoaisakytkin

Vetoaisakytkimet, joissa on halkaisijaltaan 50 mm:n tappi ja kita ja automaattinen sulku- ja lukitustappi vetoajoneuvossa perävaunun vetosilmukkaan kiinnittymistä varten (ks. liite 5, kohta 3).

2.6.3.1

Luokat C50-1–C50-7

Standardinmukaiset haarukkatyyppiset vetoaisakytkimet, joissa on halkaisijaltaan 50 mm:n tappi.

2.6.3.2

Luokka C50-X

Ei-standardinmukaiset haarukkatyyppiset vetoaisakytkimet, joissa on halkaisijaltaan 50 mm:n tappi.

2.6.4

Luokka D

Vetosilmukat, joissa on halkaisijaltaan 50 mm:n tapille sopiva yhdensuuntainen reikä ja jotka on kiinnitetty perävaunun vetoaisaan automaattiseen vetoaisakytkimeen kiinnittymistä varten (ks. liite 5, kohta 4).

2.6.4.1

Luokka D50-A

Standardinmukaiset hitsaamalla liitettävät vetosilmukat, tapin halkaisija 50 mm.

2.6.4.2

Luokka D50-B

Standardinmukaiset kierteillä liitettävät vetosilmukat, tapin halkaisija 50 mm.

2.6.4.3

Luokat D50-C ja 50-D

Standardinmukaiset pulteilla liitettävät vetosilmukat, tapin halkaisija 50 mm.

2.6.4.4

Luokka D50-X

Ei-standardinmukaiset vetosilmukat, tapin halkaisija 50 mm.

2.6.5

Luokka E

Ei-standardinmukaiset vetoaisat, jotka koostuvat työntölaitteista ja vastaavista varusteista kiinnitettyinä vedettävän ajoneuvon eteen tai ajoneuvon alustaan ja jotka soveltuvat kytkemiseen vetoajoneuvoon vetosilmukoilla, vetopäillä ja vastaavilla kytkentälaitteilla (ks. liite 5, kohta 5).

Vetoaisa voi olla nivelletty, jolloin se liikkuu vapaasti pystytasossa eikä kanna pystysuuntaista kuormaa, tai kiinteä pystysuunnassa, jolloin se kantaa pystysuuntaista kuormaa (jäykkä vetoaisa). Jäykät vetoaisat voivat olla täysin jäykkiä tai joustavasti kiinnitettyjä.

Vetoaisat voivat sisältää useamman kuin yhden komponentin ja olla säädettäviä tai taivutettuja.

Tämä sääntö koskee vetoaisoja, jotka ovat erillisiä yksiköitä eivätkä osa vedettävän ajoneuvon alustaa.

| 2.6.6 | Luokka F | Ei-standardinmukaiset vetopalkit, joita ovat kaikki komponentit ja laitteet, jotka on sijoitettu kytkentälaitteiden, kuten vetokuulien ja vetoaisakytkimien, ja vetoajoneuvon rungon (esimerkiksi takapoikkipalkin), kantavan korirakenteen tai alustan väliin (ks. liite 5, kohta 6). |
| --- | --- | --- |
| 2.6.7 | Luokka G | Vetopöytäkytkin on vetoajoneuvoissa käytetty levymäinen kytkentälaite, jossa on automaattinen kytkentälukko ja joka kiinnittyy puoliperävaunuun kiinnitettyyn vetopöytäkytkimen tappiin, jonka halkaisija on 50 mm (ks. liite 5, kohta 7). |
| 2.6.7.1 | Luokka G50 | Standardinmukaiset vetopöytäkytkimet, joiden tapin halkaisija on 50 mm. |
| 2.6.7.2 | Luokka G50-X | Ei-standardinmukaiset vetopöytäkytkimet, joiden tapin halkaisija on 50 mm. |
| 2.6.8 | Luokka H | Vetopöytäkytkimien tapit, joiden halkaisija on 50 mm, ovat puoliperävaunuun kiinnitettäviä laitteita, jotka kiinnittyvät vetoajoneuvon vetopöytäkytkimeen (ks. liite 5, kohta 8). |
| 2.6.8.1 | Luokka H50-X | Ei-standardinmukaiset vetopöytäkytkimien tapit, joiden halkaisija on 50 mm. |
| 2.6.9 | Luokka J | Ei-standardinmukaiset kiinnityslevyt, joita ovat kaikki vetopöytäkytkimen kiinnittämiseksi vetoajoneuvon runkoon tai alustaan käytettävät komponentit ja laitteet. Kiinnityslevy voi olla vaakatasossa liikkuva ja muodostaa liukuvan vetopöydän (ks. liite 5, kohta 9). |
| 2.6.10 | Luokka K | Standardinmukaiset koukkutyyppiset kytkimet, jotka on tarkoitettu käytettäväksi yhdessä sopivien luokkaan L kuuluvien rengasmaisten vetosilmukoiden kanssa (ks. liite 5, kohta 10). |
| 2.6.11 | Luokka L | Standardinmukaiset rengasmaiset vetosilmukat, jotka on tarkoitettu käytettäväksi yhdessä sopivien luokkaan K kuuluvien koukkutyyppisten kytkimien kanssa (ks. liite 5, kohta 4). |
| 2.6.12 | Luokka S | Laitteet ja komponentit, jotka eivät vastaa mitään luokkaa A–L, T tai W ja joita käytetään esimerkiksi raskaissa erityiskuljetuksissa tai jotka ovat käytössä vain tietyissä maissa ja vastaavat kansallisia standardeja. |
| 2.6.13 | Luokka T | Ei-standardinmukaiset, ei-automaattiset erityiset vetoaisatyyppiset kytkimet, jotka voidaan irrottaa vain työkaluilla ja joita tyypillisesti käytetään autonkuljetusajoneuvojen perävaunuissa. Nämä on hyväksyttävä yhteensopivana parina. |
| 2.6.14 | Luokka W | Ei-standardinmukaiset, sekalaiset, automaattiset haarukkatyyppiset vetoaisakytkimet, mukaan lukien niiden mukautettu perävaunun puoleinen osa, joissa on integroitu automatisoitu sähköinen ja pneumaattinen liitäntä vetävän ja vedettävän ajoneuvon välillä. Molemmat mekaaniset osat on hyväksyttävä yhteensopivana parina. |

2.6.6

Luokka F

Ei-standardinmukaiset vetopalkit, joita ovat kaikki komponentit ja laitteet, jotka on sijoitettu kytkentälaitteiden, kuten vetokuulien ja vetoaisakytkimien, ja vetoajoneuvon rungon (esimerkiksi takapoikkipalkin), kantavan korirakenteen tai alustan väliin (ks. liite 5, kohta 6).

2.6.7

Luokka G

Vetopöytäkytkin on vetoajoneuvoissa käytetty levymäinen kytkentälaite, jossa on automaattinen kytkentälukko ja joka kiinnittyy puoliperävaunuun kiinnitettyyn vetopöytäkytkimen tappiin, jonka halkaisija on 50 mm (ks. liite 5, kohta 7).

2.6.7.1

Luokka G50

Standardinmukaiset vetopöytäkytkimet, joiden tapin halkaisija on 50 mm.

2.6.7.2

Luokka G50-X

Ei-standardinmukaiset vetopöytäkytkimet, joiden tapin halkaisija on 50 mm.

2.6.8

Luokka H

Vetopöytäkytkimien tapit, joiden halkaisija on 50 mm, ovat puoliperävaunuun kiinnitettäviä laitteita, jotka kiinnittyvät vetoajoneuvon vetopöytäkytkimeen (ks. liite 5, kohta 8).

2.6.8.1

Luokka H50-X

Ei-standardinmukaiset vetopöytäkytkimien tapit, joiden halkaisija on 50 mm.

2.6.9

Luokka J

Ei-standardinmukaiset kiinnityslevyt, joita ovat kaikki vetopöytäkytkimen kiinnittämiseksi vetoajoneuvon runkoon tai alustaan käytettävät komponentit ja laitteet. Kiinnityslevy voi olla vaakatasossa liikkuva ja muodostaa liukuvan vetopöydän (ks. liite 5, kohta 9).

2.6.10

Luokka K

Standardinmukaiset koukkutyyppiset kytkimet, jotka on tarkoitettu käytettäväksi yhdessä sopivien luokkaan L kuuluvien rengasmaisten vetosilmukoiden kanssa (ks. liite 5, kohta 10).

2.6.11

Luokka L

Standardinmukaiset rengasmaiset vetosilmukat, jotka on tarkoitettu käytettäväksi yhdessä sopivien luokkaan K kuuluvien koukkutyyppisten kytkimien kanssa (ks. liite 5, kohta 4).

2.6.12

Luokka S

Laitteet ja komponentit, jotka eivät vastaa mitään luokkaa A–L, T tai W ja joita käytetään esimerkiksi raskaissa erityiskuljetuksissa tai jotka ovat käytössä vain tietyissä maissa ja vastaavat kansallisia standardeja.

2.6.13

Luokka T

Ei-standardinmukaiset, ei-automaattiset erityiset vetoaisatyyppiset kytkimet, jotka voidaan irrottaa vain työkaluilla ja joita tyypillisesti käytetään autonkuljetusajoneuvojen perävaunuissa. Nämä on hyväksyttävä yhteensopivana parina.

2.6.14

Luokka W

Ei-standardinmukaiset, sekalaiset, automaattiset haarukkatyyppiset vetoaisakytkimet, mukaan lukien niiden mukautettu perävaunun puoleinen osa, joissa on integroitu automatisoitu sähköinen ja pneumaattinen liitäntä vetävän ja vedettävän ajoneuvon välillä. Molemmat mekaaniset osat on hyväksyttävä yhteensopivana parina.

| 2.7 | Ohjauskiilat ovat puoliperävaunuihin kiinnitettyjä laitteita tai komponentteja, jotka ohjaavat aktiivista perävaunun ohjausta yhdessä vetopöytäkytkimen kanssa. |
| --- | --- |

2.7

Ohjauskiilat ovat puoliperävaunuihin kiinnitettyjä laitteita tai komponentteja, jotka ohjaavat aktiivista perävaunun ohjausta yhdessä vetopöytäkytkimen kanssa.

| 2.8 | Kauko-ohjauslaitteet ovat laitteita ja komponentteja, jotka mahdollistavat kytkentälaitteiden käyttämisen ajoneuvon sivusta tai ohjaamosta. |
| --- | --- |

2.8

Kauko-ohjauslaitteet ovat laitteita ja komponentteja, jotka mahdollistavat kytkentälaitteiden käyttämisen ajoneuvon sivusta tai ohjaamosta.

| 2.9 | Kauko-osoittimet ovat laitteita ja komponentteja, jotka osoittavat ohjaamossa, että kytkin on toiminut ja turvalaitteet ovat kytkeytyneet asianmukaisesti. |
| --- | --- |

2.9

Kauko-osoittimet ovat laitteita ja komponentteja, jotka osoittavat ohjaamossa, että kytkin on toiminut ja turvalaitteet ovat kytkeytyneet asianmukaisesti.

| 2.10 | ’Kytkentälaitteen tai -komponentin tyypillä’ tarkoitetaan laitteita tai komponentteja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:






  2.10.1 | valmistajan tai toimittajan kauppanimi tai tavaramerkki |
| --- | --- | --- |

2.10

’Kytkentälaitteen tai -komponentin tyypillä’ tarkoitetaan laitteita tai komponentteja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:

2.10.1

valmistajan tai toimittajan kauppanimi tai tavaramerkki

| 2.10.2 | kohdassa 2.6 määritelty kytkimen luokka |
| --- | --- |

2.10.2

kohdassa 2.6 määritelty kytkimen luokka

| 2.10.3 | muoto, keskeiset mitat tai muu perustavaa laatua oleva ero rakenteessa tai materiaaleissa ja |
| --- | --- |

2.10.3

muoto, keskeiset mitat tai muu perustavaa laatua oleva ero rakenteessa tai materiaaleissa ja

| 2.10.4 | ominaisarvot D, Dc, S, V ja U, jotka määritetään kohdassa 2.11. |
| --- | --- |

2.10.4

ominaisarvot D, Dc, S, V ja U, jotka määritetään kohdassa 2.11.

c

| 2.11 | Ominaisarvot D, Dc, S, V ja Av määritetään ja todennetaan seuraavasti:






  2.11.1 | Arvot D ja Dc ovat kytkentälaitteiden vaakasuuntaisten voimien suorituskyvyn ominaisarvoja, jotka todennetaan tämän säännön liitteessä 6 kuvatulla tavalla. |
| --- | --- | --- |

2.11

Ominaisarvot D, Dc, S, V ja Av määritetään ja todennetaan seuraavasti:

c

v

2.11.1

Arvot D ja Dc ovat kytkentälaitteiden vaakasuuntaisten voimien suorituskyvyn ominaisarvoja, jotka todennetaan tämän säännön liitteessä 6 kuvatulla tavalla.

c

| 2.11.2 | U-arvo on vetopöytäkytkimelle pystysuuntaisesti kohdistuvan massan suorituskyvyn ominaisarvo tonneina. Tämä suorituskykyarvo todennetaan tämän säännön liitteessä 6 kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

2.11.2

U-arvo on vetopöytäkytkimelle pystysuuntaisesti kohdistuvan massan suorituskyvyn ominaisarvo tonneina. Tämä suorituskykyarvo todennetaan tämän säännön liitteessä 6 kuvatulla tavalla.

| 2.11.3 | S-arvo on keskiakseliperävaunusta staattisissa olosuhteissa kytkentään pystysuuntaisesti kohdistuvan massan suorituskyvyn ominaisarvo kilogrammoina. Tämä suorituskykyarvo todennetaan tämän säännön liitteessä 6 kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

2.11.3

S-arvo on keskiakseliperävaunusta staattisissa olosuhteissa kytkentään pystysuuntaisesti kohdistuvan massan suorituskyvyn ominaisarvo kilogrammoina. Tämä suorituskykyarvo todennetaan tämän säännön liitteessä 6 kuvatulla tavalla.

| 2.11.4 | V-arvo on sen pystysuuntaisen voiman amplitudin suorituskyvyn ominaisarvo, jonka keskiakseliperävaunu kohdistaa kytkentään. Tämä suorituskykyarvo todennetaan tämän säännön liitteessä 6 kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

2.11.4

V-arvo on sen pystysuuntaisen voiman amplitudin suorituskyvyn ominaisarvo, jonka keskiakseliperävaunu kohdistaa kytkentään. Tämä suorituskykyarvo todennetaan tämän säännön liitteessä 6 kuvatulla tavalla.

| 2.11.5 | Av-arvo on nivellettyjen vetoaisojen suorituskyvyn ominaisarvo, joka ilmaisee täysperävaunun ohjaavien etuakselien ryhmän suurimman sallitun akselimassan tonneina. Tämä suorituskykyarvo todennetaan tämän säännön liitteessä 6 kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

2.11.5

Av-arvo on nivellettyjen vetoaisojen suorituskyvyn ominaisarvo, joka ilmaisee täysperävaunun ohjaavien etuakselien ryhmän suurimman sallitun akselimassan tonneina. Tämä suorituskykyarvo todennetaan tämän säännön liitteessä 6 kuvatulla tavalla.

v

| 2.11.6 | Kullakin suorituskyvyn ominaisarvolla D, Dc, U, V ja S on vastaavat vaaditut soveltamisarvot. Vaaditut arvot määritetään tämän säännön liitteen 8 mukaisesti. |
| --- | --- |

2.11.6

Kullakin suorituskyvyn ominaisarvolla D, Dc, U, V ja S on vastaavat vaaditut soveltamisarvot. Vaaditut arvot määritetään tämän säännön liitteen 8 mukaisesti.

c

| 2.12 | Tämän säännön liitteissä 6 ja 8 käytetyt symbolit ja määritelmät







  Av | = | täysperävaunun ohjaavien etuakselien ryhmän suurin sallittu akselimassa tonneina (ks. kohta 2.11.5). |
| --- | --- | --- | --- |
| C | = | keskiakseliperävaunun massa tonneina (ks. tämän säännön liitteen 8 kohta 2.1). |
| D | = | D-arvo (kN) (ks. tämän säännön kohta 2.11.1). |
| Dc | = | keskiakseliperävaunun Dc-arvo (kN) (ks. tämän säännön kohta 2.11.1). |
| R | = | vedettävän ajoneuvon massa tonneina (ks. tämän säännön liitteen 8 kohta 2.1). |
| T | = | vetoajoneuvon massa tonneina (ks. tämän säännön liitteen 8 kohta 2.1). |
| Fa | = | staattinen nostava voima (kN). |
| Fh | = | ajoneuvon pitkittäisakselin suuntaisen testivoiman vaakakomponentti (kN). |
| Fs | = | testivoiman pystykomponentti (kN). |
| S | = | staattinen pystysuuntainen massa kilogrammoina (ks. tämän säännön kohta 2.11.3). |
| U | = | vetopöytään kohdistuva pystysuuntainen massa tonneina (ks. tämän säännön kohta 2.11.2). |
| V | = | V-arvo (kN) (ks. tämän säännön kohta 2.11.4). |
| a | = | pystysuuntaisen kiihtyvyyden vastaavuustekijä keskiakseliperävaunujen kytkentäpisteessä vetoajoneuvon taka-akselin (-akseleiden) pyöränripustuksen tyypin mukaan (ks. tämän säännön liitteen 8 kohta 2.2). |
| e | = | irrotettavissa olevien vetokuulien kytkentäpisteen ja kiinnityspisteiden pystytason välinen pitkittäissuuntainen etäisyys (ks. kuvat 20c–20f) millimetreinä. |
| f | = | irrotettavissa olevien vetokuulien kytkentäpisteen ja kiinnityspisteiden vaakatason välinen pystysuuntainen etäisyys (ks. kuvat 20c–20f) millimetreinä. |
| g | = | painovoimasta aiheutuva kiihtyvyys (arvoksi otettu 9,81 m/s2). |
| L | = | teoreettinen vetoaisan pituus eli vetosilmukan keskiön ja akselistokokoonpanon keskiön välinen etäisyys metreinä. |
| X | = | keskiakseliperävaunun lastausalueen pituus metreinä. |

2.12

Tämän säännön liitteissä 6 ja 8 käytetyt symbolit ja määritelmät

Av

=

täysperävaunun ohjaavien etuakselien ryhmän suurin sallittu akselimassa tonneina (ks. kohta 2.11.5).

C

=

keskiakseliperävaunun massa tonneina (ks. tämän säännön liitteen 8 kohta 2.1).

D

=

D-arvo (kN) (ks. tämän säännön kohta 2.11.1).

Dc

c

=

keskiakseliperävaunun Dc-arvo (kN) (ks. tämän säännön kohta 2.11.1).

c

R

=

vedettävän ajoneuvon massa tonneina (ks. tämän säännön liitteen 8 kohta 2.1).

T

=

vetoajoneuvon massa tonneina (ks. tämän säännön liitteen 8 kohta 2.1).

Fa

a

=

staattinen nostava voima (kN).

Fh

h

=

ajoneuvon pitkittäisakselin suuntaisen testivoiman vaakakomponentti (kN).

Fs

s

=

testivoiman pystykomponentti (kN).

S

=

staattinen pystysuuntainen massa kilogrammoina (ks. tämän säännön kohta 2.11.3).

U

=

vetopöytään kohdistuva pystysuuntainen massa tonneina (ks. tämän säännön kohta 2.11.2).

V

=

V-arvo (kN) (ks. tämän säännön kohta 2.11.4).

a

=

pystysuuntaisen kiihtyvyyden vastaavuustekijä keskiakseliperävaunujen kytkentäpisteessä vetoajoneuvon taka-akselin (-akseleiden) pyöränripustuksen tyypin mukaan (ks. tämän säännön liitteen 8 kohta 2.2).

e

=

irrotettavissa olevien vetokuulien kytkentäpisteen ja kiinnityspisteiden pystytason välinen pitkittäissuuntainen etäisyys (ks. kuvat 20c–20f) millimetreinä.

f

=

irrotettavissa olevien vetokuulien kytkentäpisteen ja kiinnityspisteiden vaakatason välinen pystysuuntainen etäisyys (ks. kuvat 20c–20f) millimetreinä.

g

=

painovoimasta aiheutuva kiihtyvyys (arvoksi otettu 9,81 m/s2).

2

L

=

teoreettinen vetoaisan pituus eli vetosilmukan keskiön ja akselistokokoonpanon keskiön välinen etäisyys metreinä.

X

=

keskiakseliperävaunun lastausalueen pituus metreinä.

Alaindeksit:

| O | = | suurin testivoima |
| --- | --- | --- |
| U | = | pienin testivoima |
| A | = | staattinen voima |
| h | = | vaakasuuntainen |
| p | = | tykyttävä |
| res | = | resultantti |
| s | = | pystysuuntainen |
| w | = | vaihtuva voima |

O

=

suurin testivoima

U

=

pienin testivoima

A

=

staattinen voima

h

=

vaakasuuntainen

p

=

tykyttävä

res

=

resultantti

s

=

pystysuuntainen

w

=

vaihtuva voima

| 2.13 | ’Keskiakseliperävaunulla’ tarkoitetaan perävaunua, jossa on vetoaisa, joka ei voi liikkua pystysuunnassa perävaunusta erillään, ja jonka akseli (akselit) on sijoitettu lähelle tasaisesti kuormatun perävaunun painopistettä. Vetoajoneuvon kytkimeen kohdistuva pystysuuntainen voima saa olla enintään pienempi seuraavista arvoista: 10 prosenttia perävaunun suurimmasta massasta tai 1 000 kg.
  Keskiakseliperävaunun suurimmalla massalla tarkoitetaan kokonaismassaa, joka välittyy maahan perävaunun akselin (akselien) välityksellä, kun perävaunu on kiinnitetty vetoajoneuvoon ja kuormattu suurimpaan teknisesti sallittuun massaan (2). |
| --- | --- |

2.13

’Keskiakseliperävaunulla’ tarkoitetaan perävaunua, jossa on vetoaisa, joka ei voi liikkua pystysuunnassa perävaunusta erillään, ja jonka akseli (akselit) on sijoitettu lähelle tasaisesti kuormatun perävaunun painopistettä. Vetoajoneuvon kytkimeen kohdistuva pystysuuntainen voima saa olla enintään pienempi seuraavista arvoista: 10 prosenttia perävaunun suurimmasta massasta tai 1 000 kg.

Keskiakseliperävaunun suurimmalla massalla tarkoitetaan kokonaismassaa, joka välittyy maahan perävaunun akselin (akselien) välityksellä, kun perävaunu on kiinnitetty vetoajoneuvoon ja kuormattu suurimpaan teknisesti sallittuun massaan (2).

2

| 2.14 | ’Varmistetulla mekaanisella kiinnityksellä’ tarkoitetaan sitä, että laitteen ja sen osien rakenteen ja geometrian on oltava sellaisia, että kytkentä ei avaudu tai irtoa minkään sellaisen voiman tai sellaisten voimakomponenttien vaikutuksesta, joka tai jotka voivat kohdistua kytkentään normaalin käytön tai testauksen aikana. |
| --- | --- |

2.14

’Varmistetulla mekaanisella kiinnityksellä’ tarkoitetaan sitä, että laitteen ja sen osien rakenteen ja geometrian on oltava sellaisia, että kytkentä ei avaudu tai irtoa minkään sellaisen voiman tai sellaisten voimakomponenttien vaikutuksesta, joka tai jotka voivat kohdistua kytkentään normaalin käytön tai testauksen aikana.

| 2.15 | ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan sellaisten olennaisten seikkojen osalta, kuten rakenne, mitat ja muoto ja materiaalit niillä alueilla, joihin mekaaniset kytkentälaitteet tai -komponentit on kiinnitetty. Tämä koskee sekä vetoajoneuvoa että perävaunua. |
| --- | --- |

2.15

’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan sellaisten olennaisten seikkojen osalta, kuten rakenne, mitat ja muoto ja materiaalit niillä alueilla, joihin mekaaniset kytkentälaitteet tai -komponentit on kiinnitetty. Tämä koskee sekä vetoajoneuvoa että perävaunua.

| 2.16 | ’Lisäkytkentälaitteella’ tarkoitetaan esimerkiksi ketjua tai vaijeria, joka on kiinnitetty kytkentälaitteeseen ja joka pääkytkentälaitteen auetessa kykenee varmistamaan, että perävaunu pysyy kytkettynä vetoajoneuvoon ja sitä voidaan vielä jossakin määrin ohjata. |
| --- | --- |

2.16

’Lisäkytkentälaitteella’ tarkoitetaan esimerkiksi ketjua tai vaijeria, joka on kiinnitetty kytkentälaitteeseen ja joka pääkytkentälaitteen auetessa kykenee varmistamaan, että perävaunu pysyy kytkettynä vetoajoneuvoon ja sitä voidaan vielä jossakin määrin ohjata.

3.   MEKAANISEN KYTKENTÄLAITTEEN TAI -KOMPONENTIN HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1   Kauppanimen tai tavaramerkin omistajan tai tämän valtuutetun edustajan on haettava hyväksyntää.

3.2   Kunkin mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin tyypistä on hakemuksessa ilmoitettava seuraavassa luetellut tiedot esimerkiksi liitteessä 1 olevalla ilmoituslomakkeella:

| 3.2.1 | tiedot kaikista kytkentälaitteessa tai -komponentissa olevista valmistajan tai toimittajan tavaramerkeistä tai muista merkeistä |
| --- | --- |

3.2.1

tiedot kaikista kytkentälaitteessa tai -komponentissa olevista valmistajan tai toimittajan tavaramerkeistä tai muista merkeistä

| 3.2.2 | kolmena kappaleena piirustukset, jotka ovat riittävän yksityiskohtaiset laitteen tai komponentin määrittelemiseksi ja joista käy ilmi miten laite tai komponentti kiinnitetään ajoneuvoon. Piirustuksista on käytävä ilmi hyväksyntänumerolle ja muille kohdassa 7 esitetyille merkinnöille varatut paikat. |
| --- | --- |

3.2.2

kolmena kappaleena piirustukset, jotka ovat riittävän yksityiskohtaiset laitteen tai komponentin määrittelemiseksi ja joista käy ilmi miten laite tai komponentti kiinnitetään ajoneuvoon. Piirustuksista on käytävä ilmi hyväksyntänumerolle ja muille kohdassa 7 esitetyille merkinnöille varatut paikat.

| 3.2.3 | tiedot arvoista D, Dc, S, V ja U soveltuvin osin kohdan 2.11 mukaisesti
  Luokan M1 tai N1 ajoneuvoihin tarkoitettujen hinauslaitteiden osalta on ilmoitettava vetoajoneuvon ja perävaunun suurimmat sallitut massat sekä hinauslaitteeseen kohdistuva suurin sallittu staattinen pystysuuntainen kuorma vetoajoneuvon valmistajan ohjeiden mukaan. Jos suurimman sallitun hinattavan massan arvo on nolla tai valmistaja ei ole ilmoittanut arvoa, hyväksyntää koskeva hakemus on hylättävä.
  3.2.3.1   Ominaisarvojen on oltava vähintään sellaiset, joita sovelletaan vetoajoneuvojen, perävaunujen ja yhdistelmien suurimpiin sallittuihin massoihin. |
| --- | --- |

3.2.3

tiedot arvoista D, Dc, S, V ja U soveltuvin osin kohdan 2.11 mukaisesti

c

Luokan M1 tai N1 ajoneuvoihin tarkoitettujen hinauslaitteiden osalta on ilmoitettava vetoajoneuvon ja perävaunun suurimmat sallitut massat sekä hinauslaitteeseen kohdistuva suurin sallittu staattinen pystysuuntainen kuorma vetoajoneuvon valmistajan ohjeiden mukaan. Jos suurimman sallitun hinattavan massan arvo on nolla tai valmistaja ei ole ilmoittanut arvoa, hyväksyntää koskeva hakemus on hylättävä.

1

1

3.2.3.1   Ominaisarvojen on oltava vähintään sellaiset, joita sovelletaan vetoajoneuvojen, perävaunujen ja yhdistelmien suurimpiin sallittuihin massoihin.

| 3.2.4 | Laitteen tai komponentin yksityiskohtainen tekninen kuvaus, jossa eritellään varsinkin tyyppi ja käytetyt materiaalit |
| --- | --- |

3.2.4

Laitteen tai komponentin yksityiskohtainen tekninen kuvaus, jossa eritellään varsinkin tyyppi ja käytetyt materiaalit

| 3.2.5 | Niitä ajoneuvoja koskevat rajoitukset, joihin kytkin voidaan kiinnittää (ks. liite 1, kohta 12 ja liite 5, kohta 3.4) |
| --- | --- |

3.2.5

Niitä ajoneuvoja koskevat rajoitukset, joihin kytkin voidaan kiinnittää (ks. liite 1, kohta 12 ja liite 5, kohta 3.4)

| 3.2.6 | Yksi näytekappale ja lisäkappaleet tyyppihyväksyntäviranomaisen tai tutkimuslaitoksen vaatimusten mukaan |
| --- | --- |

3.2.6

Yksi näytekappale ja lisäkappaleet tyyppihyväksyntäviranomaisen tai tutkimuslaitoksen vaatimusten mukaan

| 3.2.7 | Kaikkien näytekappaleiden on oltava täysin viimeisteltyjä ja niissä on oltava lopullinen pintakäsittely. Jos lopullinen pintakäsittely kuitenkin on maalaaminen tai epoksijauhepinnoitus, se on jätettävä pois. |
| --- | --- |

3.2.7

Kaikkien näytekappaleiden on oltava täysin viimeisteltyjä ja niissä on oltava lopullinen pintakäsittely. Jos lopullinen pintakäsittely kuitenkin on maalaaminen tai epoksijauhepinnoitus, se on jätettävä pois.

| 3.2.8 | Kun on kyse mekaanisesta kytkentälaitteesta tai -komponentista, joka on suunniteltu tiettyyn ajoneuvotyyppiin, kytkentälaitteen tai -komponentin valmistajan on toimitettava lisäksi ajoneuvon valmistajan toimittamat asennustiedot liitteen 2 lisäyksen mukaisesti. Hyväksyntäviranomainen tai tutkimuslaitos voi lisäksi pyytää, että sille toimitetaan kyseistä tyyppiä edustava ajoneuvo. |
| --- | --- |

3.2.8

Kun on kyse mekaanisesta kytkentälaitteesta tai -komponentista, joka on suunniteltu tiettyyn ajoneuvotyyppiin, kytkentälaitteen tai -komponentin valmistajan on toimitettava lisäksi ajoneuvon valmistajan toimittamat asennustiedot liitteen 2 lisäyksen mukaisesti. Hyväksyntäviranomainen tai tutkimuslaitos voi lisäksi pyytää, että sille toimitetaan kyseistä tyyppiä edustava ajoneuvo.

4.   MEKAANISIA KYTKENTÄLAITTEITA TAI -KOMPONENTTEJA KOSKEVAT YLEISET VAATIMUKSET

4.1   Jokaisen näytekappaleen on täytettävä liitteiden 5 ja 6 mitoitusta ja lujuutta koskevat vaatimukset. Liitteessä 6 määritellyissä testeissä ei saa ilmetä halkeamia, murtumia tai liiallista pysyvää muodonmuutosta, joka olisi haitallista laitteen tai komponentin moitteettomalle toiminnalle.

4.2   Kaikki mekaanisten kytkentälaitteiden tai -komponenttien osat, joiden pettäminen voi aiheuttaa ajoneuvon ja perävaunun kytkennän irtoamisen, on oltava valmistettu teräksestä. Muita materiaaleja voi käyttää, jos valmistaja on osoittanut vastaavuuden tavalla, jonka tätä sääntöä soveltavan sopimuspuolen tyyppihyväksyntäviranomainen tai tutkimuslaitos hyväksyy.

4.3   Mekaanisten kytkentälaitteiden ja -komponenttien on oltava turvallisia käyttää ja yhden henkilön on voitava tehdä ja irrottaa kytkentä ilman työkaluja. Luokan T kytkentälaitteita lukuun ottamatta sellaisten perävaunujen kytkennässä, joiden suurin teknisesti sallittu massa on yli 3,5 tonnia, saa käyttää vain laitteita, jotka mahdollistavat automaattisen kytkennän.

4.4   Mekaaniset kytkentälaitteet ja -komponentit on suunniteltava ja valmistettava siten, että ne tavallisessa käytössä, oikein huollettuina ja kuluvat osat vaihdettuina toimivat jatkuvasti tyydyttävästi ja säilyttävät tässä säännössä määrätyt ominaisuutensa.

4.5   Kaikki kytkentälaitteet ja -komponentit on suunniteltava varmistettua mekaanista kiinnitystä varten, ja suljetun asennon on oltava varmistettu vähintään yhdellä varmistetulla mekaanisella kiinnityksellä, jollei liitteessä 5 ole esitetty lisävaatimuksia. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää kahta tai useampaa erillistä laitetta kytkennän pitävyyden varmistamiseksi, mutta kukin näistä laitteista on suunniteltava varmistettua mekaanista kiinnitystä varten ja testattava erikseen liitteen 6 vaatimusten mukaisesti. Varmistetun mekaanisen kiinnityksen on oltava kohdan 2.14 määritelmän mukainen.

Jousivoimia voidaan käyttää vain kytkentälaitteen sulkemiseen ja sen estämiseen, että tärinä siirtäisi laitteen osia niin, että kytkentä voisi avautua tai irrota.

Minkään yksittäisen jousen rikkoutuminen tai puuttuminen ei saa aiheuttaa koko laitteen avautumista tai irtoamista.

4.6   Kaikkien kytkentälaitteiden tai -komponenttien mukana on oltava asennus- ja käyttöohjeet, jotka antavat pätevälle henkilöstölle riittävät tiedot laitteen tai komponentin asentamisesta ajoneuvoon ja asianmukaisesta käytöstä (ks. myös liite 7). Ohjeiden on oltava ainakin sen maan kielellä, jossa kytkentälaitetta tai -komponenttia tarjotaan myyntiin. Kun kytkentälaitteet ja -komponentit on toimitettu ajoneuvonvalmistajille tai korinrakentajille alkuperäisasennusta varten, asennusohjeita koskeva määräys voidaan poistaa. Tässä tapauksessa ajoneuvonvalmistajan tai korinrakentajan vastuulla on varmistaa, että ajoneuvon käyttäjälle toimitetaan riittävät tiedot kytkentälaitteen tai -komponentin käytöstä.

4.7   Kun luokan A, tai soveltuvin osin luokan K tai S, laitteita ja komponentteja käytetään perävaunuissa, joiden suurin teknisesti sallittu massa on enintään 3,5 tonnia ja joiden valmistajalla ei ole mitään yhteyttä ajoneuvon valmistajaan ja kun laitteet ja komponentit on tarkoitettu asennettaviksi jälkimarkkinoilla, tyyppihyväksyntäviranomaisen tai tutkimuslaitoksen on kaikissa tapauksissa todennettava kytkentälaitteen korkeus ja muut asennusominaisuudet liitteen 7 kohdan 1 mukaisesti.

4.8   Enintään 3,5 tonnin painoisten perävaunujen vetämiseen tarkoitetut kiinnityskorvakkeet tai vetopalkit on varustettava kiinnityspisteillä, joihin voidaan kiinnittää lisäkytkin tai laitteet, joiden avulla perävaunua voidaan ohjata tai se voidaan pysäyttää automaattisesti, jos pääkytkentälaite aukeaa. Muissa kuin irrotettavissa yksiköissä kiinnityspisteet voidaan vaihtoehtoisesti integroida kiinnityskorvakkeeseen tai vetopalkkiin kiinnitettyyn kytkentäkomponenttiin. Kohdassa 4.6 tarkoitettujen käyttöohjeiden on sisällettävä kaikki kiinnityspisteiden asianmukaisen käytön edellyttämät tiedot.

4.8.1   Lisäkytkentälaitteen ja/tai varmistuskaapelin kiinnityspisteiden on sijaittava niin, että lisäkytkentä tai varmistuskaapeli ei käytössä ollessaan haittaa kytkennän normaalia kiertymistä tai työntöjarrujärjestelmän toimintaa. Jos kiinnityspisteitä on yksi, se on sijoitettava etäisyydelle, joka on enintään 100 mm kytkennän kiertymisen keskikohdan kautta kulkevasta pystysuorasta tasosta. Jos tämä ei käytännössä ole mahdollista, kiinnityspisteitä on oltava kaksi, yksi pystysuoran linjan molemmilla puolilla yhtä kaukana keskilinjasta ja enintään 250 mm etäisyydellä siitä. Kiinnityspisteiden on oltava niin takana ja niin ylhäällä kuin on käytännössä mahdollista.

4.8.2   Edellä tarkoitettujen kiinnityspisteiden on oltava liitteen 6 kohdan 3.1.8 vaatimusten mukaisia.

4.9   Vetopäät tai kytkennän vetosilmukat, jotka on tarkoitettu asennettavaksi jarruttomiin luokan O1 perävaunuihin, kiinnitetään lisäkytkentälaitteella tai ainakin kiinnityspisteestä tai -pisteistä, jotka mahdollistavat lisäkytkentälaitteen tai -laitteiden kytkemisen.

1

4.9.1   Kiinnityspisteen tai -pisteiden on sijaittava niin, että lisäkytkentälaite tai -laitteet eivät käytössä ollessaan haittaa kytkennän normaalia kiertymistä.

4.9.2   Edellä tarkoitettujen kiinnityspisteiden on oltava liitteen 6 kohdan 3.2.4 vaatimusten mukaisia.

4.10   Järeisiin ja sekalaisiin ei-standardinmukaisiin luokkien S ja T kytkentälaitteisiin ja -komponentteihin sovelletaan liitteissä 5, 6 ja 7 esitettyjä, lähintä standardinmukaista tai ei-standardinmukaista kytkentälaitetta tai -komponenttia koskevia soveltuvia vaatimuksia.

5.   MEKAANISELLA KYTKENTÄLAITTEELLA TAI -KOMPONENTILLA VARUSTETUN AJONEUVON HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

5.1   Kun ajoneuvon valmistaja hakee hyväksyntää ajoneuvolle, joka on varustettu mekaanisella kytkentälaitteella tai -komponentilla, tai antaa valtuudet käyttää ajoneuvoa kaikenlaisten perävaunujen vetämiseen, valmistajan on mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin tyyppihyväksynnän todellisen hakijan tai sopimuspuolen tyyppihyväksyntäviranomaisen tai tutkimuslaitoksen pyynnöstä annettava pyytäjän, viranomaisen tai tutkimuslaitoksen käyttöön liitteen 2 lisäyksessä vaadittavat tiedot, joiden avulla kytkentälaitteen tai -komponentin valmistaja kykenee suunnittelemaan ja valmistamaan mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin kyseistä ajoneuvoa varten. Mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin tyyppihyväksynnän todellisen hakijan pyynnöstä tälle on luovutettava kaikki liitteen 2 lisäyksessä tarkoitetut tiedot, jotka ovat tyyppihyväksyntäviranomaisen hallussa.

5.2   Ajoneuvon valmistaja tai hänen valtuutettu edustajansa tekee hakemuksen ajoneuvotyypin hyväksynnästä mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin kiinnittämistä varten.

5.3   Hakemukseen on liitettävä seuraavat tiedot, joiden perusteella tyyppihyväksyntäviranomainen voi täyttää liitteessä 2 annetun ilmoituslomakkeen:

5.3.1   yksityiskohtainen liitteen 2 lisäyksen mukainen kuvaus ajoneuvotyypistä ja mekaanisesta kytkentälaitteesta tai -komponentista sekä tyyppihyväksyntäviranomaisen tai tutkimuslaitoksen pyynnöstä jäljennös laitteen tai komponentin hyväksyntälomakkeesta

5.3.2   
  Poistettu

Poistettu

5.3.2.1   
  Poistettu

Poistettu

5.3.3   kolmena kappaleena piirustukset, jotka ovat riittävän yksityiskohtaiset laitteen tai komponentin tunnistamiseksi ja joista käy ilmi, miten laite tai komponentti kiinnitetään ajoneuvoon. Piirustuksista on käytävä ilmi hyväksyntänumerolle ja muille kohdassa 7 esitetyille merkinnöille varatut paikat.

5.3.4   laitteen tai komponentin yksityiskohtainen tekninen kuvaus, jossa eritellään varsinkin tyyppi ja käytetyt materiaalit

5.3.5   tiedot suorituskyvyn ominaisarvoista D, Dc, S, V ja U soveltuvin osin kohdan 2.11 mukaisesti

c

5.3.5.1   Ajoneuvoon asennetun kytkentälaitteen suorituskyvyn ominaisarvot on todennettava tämän säännön liitteen 8 mukaisesti käyttäen vetoajoneuvojen, perävaunujen ja yhdistelmien suurimpia sallittuja massoja.

5.3.6   Hyväksyttävää tyyppiä oleva ajoneuvo, johon on asennettu mekaaninen kytkentälaite, on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle tai tutkimuslaitokselle, joka voi pyytää myös lisää näytekappaleita laitteesta tai komponentista.

5.3.7   Ajoneuvo, jossa ei ole kaikkia tyyppiin kuuluvia komponentteja, voidaan hyväksyä, jos hakija voi tyyppihyväksyntäviranomaista tai tutkimuslaitosta tyydyttävällä tavalla osoittaa, että komponenttien puuttuminen ei mitenkään vaikuta tarkastuksen tuloksiin tämän säännön vaatimusten osalta.

6.   MEKAANISELLA KYTKENTÄLAITTEELLA TAI -KOMPONENTILLA VARUSTETTUJA AJONEUVOJA KOSKEVAT YLEISET VAATIMUKSET

6.1   Ajoneuvoon kiinnitetyn mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin on oltava hyväksytty tämän säännön kohdissa 3 ja 4 ja liitteissä 5 ja 6 esitettyjen vaatimusten mukaisesti.

6.2   Mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin asennuksen on täytettävä tämän säännön liitteessä 7 esitetyt vaatimukset.

6.3   Kytkentälaitteen tai -komponentin käyttö on kuvattava käyttöohjeissa, joissa annetaan erityisohjeet käytöstä, joka eroaa kyseistä tyyppiä olevan kytkentälaitteen tai -komponentin tavanomaisesta käytöstä, sekä ohjeet kytkennän tekemiseksi ja irrottamiseksi erilaisissa olosuhteissa, esimerkiksi kun vetävä ja vedettävä ajoneuvo ovat eri kulmissa toisiinsa nähden. Kaikkien ajoneuvojen mukana on toimitettava nämä käyttöohjeet, joiden on oltava ainakin sen maan kielellä, jossa kytkentälaitetta tarjotaan myyntiin.

7.   MERKINNÄT

7.1   Hyväksyttäväksi toimitetuissa mekaanisten kytkentälaitteiden tai -komponenttien tyyppien näytteissä on oltava valmistajan, toimittajan tai hakijan kauppanimi tai tavaramerkki.

7.2   Laitteissa on oltava riittävä tila kohdassa 8.5 tarkoitetulle ja liitteessä 3 kuvatulle hyväksyntämerkille. Tämä paikka on merkittävä kohdassa 3.2.2 tarkoitettuihin piirustuksiin.

7.3   Mekaaniseen kytkentälaitteeseen tai -komponenttiin on kohtien 7.2 ja 8.5 mukaisen hyväksyntämerkin viereen merkittävä kytkentälaitteen luokka kohdan 2.6 mukaisesti sekä tarpeelliset ominaisarvot, jotka esitetään kohdassa 2.11 ja liitteessä 4. Näiden merkintöjen paikka on esitettävä kohdassa 3.2.2 tarkoitetuissa piirustuksissa.

Ominaisarvoja ei tarvitse merkitä, jos ne on määritelty tässä säännössä annetussa luokituksessa (esim. luokat A50-1–A50-5).

7.4   Jos mekaaninen kytkentälaite tai -komponentti on hyväksytty vaihtoehtoisille ominaisarvoille samassa kytkentälaiteluokassa, laitteeseen tai komponenttiin voidaan merkitä enintään kaksi vaihtoehtoa.

7.5   Jos mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin käyttö on jollakin tavalla rajoitettu, esimerkiksi jos sitä ei saa käyttää ohjauskiilojen kanssa, tämä rajoitus on merkittävä laitteeseen tai komponenttiin.

7.6   Kaikkien merkintöjen on oltava pysyviä ja luettavissa, kun laite tai komponentti on asennettu ajoneuvoon.

8.   HYVÄKSYNTÄ

8.1   Jos mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin näytekappaleet täyttävät tämän säännön vaatimukset, hyväksyntä myönnetään sillä edellytyksellä, että kohdan 10 vaatimukset täyttyvät tyydyttävällä tavalla.

8.2   Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Numeron ensimmäiset kaksi merkkiä (tällä hetkellä 01) ilmoittavat sen muutossarjan, joka sisältää viimeisimmät sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset hyväksynnän myöntämispäivänä. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tässä säännössä tarkoitetulle laite- tai komponenttityypille.

8.3   Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin tyypin hyväksynnästä ja hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopullisesta keskeyttämisestä tämän säännön liitteessä 1 tai 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

8.4   Kuhunkin tämän säännön mukaisesti hyväksyttyyn mekaaniseen kytkentälaitteeseen tai -komponenttiin on kohdassa 7.1 tarkoitetun merkin lisäksi kiinnitettävä kohdassa 7.2 tarkoitettuun tilaan kohdan 8.5 mukainen hyväksyntämerkki.

8.5   Hyväksyntämerkki on kansainvälinen merkki, joka koostuu seuraavista osista:

| 8.5.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (3), jotka ovat ympyrän sisällä |
| --- | --- |

8.5.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (3), jotka ovat ympyrän sisällä

3

| 8.5.2 | edellä kohdassa 8.2 tarkoitettu hyväksyntänumero. |
| --- | --- |

8.5.2

edellä kohdassa 8.2 tarkoitettu hyväksyntänumero.

| 8.5.3 | Hyväksyntämerkki ja -numero asetellaan liitteen 3 esimerkin mukaisesti. |
| --- | --- |

8.5.3

Hyväksyntämerkki ja -numero asetellaan liitteen 3 esimerkin mukaisesti.

9.   MEKAANISEN KYTKENTÄLAITTEEN TAI -KOMPONENTIN TAIKKA AJONEUVON MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

9.1   Kaikista 2.10 kohdan mukaisen mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin tyypin taikka ajoneuvon muutoksista on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle tai tutkimuslaitokselle. Tyyppihyväksyntäviranomainen tai tutkimuslaitos voi sitten

| 9.1.1 | katsoa, ettei muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että laite, komponentti tai ajoneuvo joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai |
| --- | --- |

9.1.1

katsoa, ettei muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että laite, komponentti tai ajoneuvo joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai

| 9.1.2 | vaatia uutta testiraporttia. |
| --- | --- |

9.1.2

vaatia uutta testiraporttia.

9.2   Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille kohdan 8.3 mukaisella menettelyllä.

9.3   Laajennuksen myöntävän tyyppihyväksyntäviranomaisen tai tutkimuslaitoksen on annettava laajennukselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille kohdan 8.3 mukaisella menettelyllä.

10.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN VALVONTAMENETTELYT

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksen 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) mukaisia ja täytettävä seuraavat vaatimukset:

10.1   Hyväksynnän haltijan on varmistettava, että tuotannon vaatimustenmukaisuuden testien tulokset kirjataan ja että liiteasiakirjat ovat saatavilla tyyppihyväksyntäviranomaisen tai tutkimuslaitoksen kanssa sovitun ajan. Tämä aika ei saa olla pidempi kuin 10 vuotta tuotannon lopullisesta keskeyttämisestä.

10.2   Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen tai tutkimuslaitos saa milloin hyvänsä varmentaa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät kaikissa tuotantolaitoksissa. Tällaisia varmennuksia tehdään tavallisesti kerran kahdessa vuodessa.

11.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

11.1   Mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin tyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos vaatimukset eivät täyty tai jos hyväksyntämerkillä varustettu laite tai komponentti ei vastaa hyväksyttyä tyyppiä.

11.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 tai 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

12.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön nojalla hyväksytyn mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin tyypin valmistuksen, hänen on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle tai tutkimuslaitokselle. Asianmukaisen ilmoituksen saatuaan kyseisen tyyppihyväksyntäviranomaisen tai tutkimuslaitoksen on ilmoitettava asiasta tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen muille sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 tai 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

13.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

13.1   Ellei Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille toisin ilmoiteta, tätä sääntöä soveltavat sopimuksen sopimuspuolet, jotka ovat Euroopan unionin jäseniä, julistavat, että mekaanisten kytkentälaitteiden ja -komponenttien suhteen niitä sitovat vain sen sopimuksen velvoitteet, jonka liitteenä tämä sääntö on, kun laitteet ja komponentit on tarkoitettu muihin kuin M1-luokan ajoneuvoihin.

1

13.2   Tämän säännön muutossarjan 01 täydennyksen 5 virallisen voimaantulopäivän jälkeen mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä tyyppihyväksyntiä muutossarjan 01 täydennyksen 5 mukaisesti eikä hyväksymästä muutossarjan 01 täydennyksen 5 mukaisesti myönnettyjä tyyppihyväksyntiä.

13.3   Kahdentoista kuukauden ajan muutossarjan 01 täydennyksen 5 voimaantulosta tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat edelleen myöntää tyyppihyväksyntiä tämän säännön muutossarjan 01 mukaisesti ottamatta huomioon täydennyksen 5 määräyksiä.

14.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN JA TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

14.1   Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestauksesta vastaavien tutkimuslaitosten ja sellaisten tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnän ja joille on lähetettävä ilmoitukset muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä, hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta.

---

(1)  Liikennettä koskevan yleissopimuksen (Wien, 1968) 1 artiklan t ja u alakohdan merkityksessä.

1

(2)  Teknisesti sallittu massa voi olla suurempi kuin kansallisen lainsäädännön mukaan sallittu suurin massa.

2

(3)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3 (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html).

3

---

LIITE 1

ILMOITUS

(enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Antaja: Viranomaisen nimi:

Aihe: Mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin tyypin (2): hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

säännön nro 55 mukaisesti

Hyväksyntänumero: Laajentamisen numero:

1. Laitteen tai komponentin kauppanimi tai tavaramerkki:

2. Valmistajan laitteen tai komponentin tyypille antama nimi:

3. Valmistajan nimi ja osoite:

4. Tarvittaessa valmistajan edustajan nimi ja osoite:

5. Muiden toimittajien nimet tai tavaramerkit, jotka esiintyvät laitteessa tai komponentissa:

6. Tuotannon vaatimustenmukaisuudesta vastaavan yrityksen tai elimen nimi ja osoite:

7. Päivä, jona toimitettu hyväksyttäväksi:

8. Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos:

9. Lyhyt kuvaus:

9.1 Laitteen tai komponentin tyyppi ja luokka:

9.2 Ominaisarvot:

9.2.1 Pääarvot:

D kN Dc kN S kg

U tonnia V kN

Vaihtoehtoiset arvot:

D kN Dc kN S kg

U tonnia V kN

9.3 Luokan A mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin, myös kiinnityskorvakkeen, arvot:

Ajoneuvon valmistajan ilmoittama ajoneuvon suurin sallittu massa: kg

Suurimman sallitun ajoneuvon massan jakautuminen akseleille:

Ajoneuvon valmistajan sallima suurin vedettävän perävaunun massa: kg

Ajoneuvon valmistajan sallima suurin vetokuulaan kohdistuva staattinen massa: kg

Suurin massa:

Ajoneuvon suurin massa ajokunnossa mukaan luettuna korirakenne, jäähdytysneste, öljyt, polttoaine, työkalut ja vararengas (jos toimitetaan) mutta ilman kuljettajaa: kg

Kuormitus, jolla luokan M1 (3) ajoneuvon mekaanisen kytkentälaitteen vetokuulan korkeus on mitattava (ks. liite 7, lisäys, kohta 2):

9.4 Onko luokan B vetopää tarkoitettu asennettavaksi jarruttomaan luokan O1 perävaunuun: kyllä/ei (2)

10. Ohjeet kytkentälaitteen tai -komponentin tyypin asentamiseksi ajoneuvoon ja valmistajan toimittamat valokuvat tai piirustukset kiinnityspisteistä (ks. liite 2, lisäys):

11. Tiedot mahdollisten vahvistus- tai väliosien asennuksesta kytkentälaitteen tai -komponentin kiinnittämistä varten (ks. liite 2, lisäys):

12. Lisätiedot mikäli kytkentälaitteen tai -komponentin käyttö on rajoitettu tiettyihin ajoneuvotyyppeihin (ks. liite 5, kohta 3.4):

13. Luokan K koukkutyyppisten kytkimien osalta tiedot kyseiseen koukkutyyppiin sopivista vetosilmukoista:

14. Testausselosteen päiväys:

15. Testausselosteen numero:

16. Hyväksyntämerkin sijainti:

17. Hyväksynnän laajentamisen syy(t):

18. Hyväksyntä myönnetty/evätty/peruutettu / hyväksyntää laajennettu (2):

19. Paikka:

20. Päiväys:

21. Allekirjoitus:

22. Tämän ilmoituksen liitteenä on luettelo hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen haltuun annetuista asiakirjoista, jotka ovat pyynnöstä saatavissa.

(1) Hyväksynnän myöntäneen, hyväksyntää laajentaneen, hyväksynnän evänneen tai hyväksynnän peruuttaneen maan tunnusnumero (ks säännössä olevat hyväksyntää koskevat määräykset).

(2) Tarpeeton yliviivataan.

(3) Ajoneuvoluokat määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevassa konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3), asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, kohta 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

LIITE 2

ILMOITUS

(enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Antaja: Viranomaisen nimi:

Aihe: Ajoneuvotyypin (2) hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin asennuksen osalta säännön nro 55 mukaisesti

Hyväksyntänumero: Laajentamisen numero:

1. Ajoneuvon kauppanimi tai tavaramerkki:

2. Ajoneuvon tyyppi:

3. Valmistajan nimi ja osoite:

4. Tarvittaessa valmistajan edustajan nimi ja osoite:

5. Ajoneuvon luokka (esim. M1, N1) (3):

6. Suurimmat sallitut massat

6.1 Kahden ajoneuvon yhdistelmät

Ajoneuvon suurin sallittu massa: kg

Suurimman sallitun ajoneuvon massan jakautuminen akseleille:

Vedettävän perävaunun suurin sallittu massa: kg

Suurin sallittu vetokuulaan kohdistuva staattinen massa: kg

6.2 Monen ajoneuvon yhdistelmät (liitteen 8 mukaisesti)

Yhdistelmän suurin sallittu massa: kg

Ajoneuvon suurin sallittu massa: kg

Suurimman sallitun ajoneuvon massan jakautuminen akseleille:

Suurin sallittu hinattava massa: kg

Rajoittava V-arvo (soveltuvin osin) kN

7. Asennetun kytkentälaitteen suorituskykyarvot:

D kN Dc kN S kg

U tonnia V kN

Vetävän perävaunun takaosaan asennetun kytkentälaitteen suorituskykyarvot:

D kN Dc kN S kg

U tonnia V kN

8. Ohjeet kytkentälaitteen tai -komponentin tyypin asentamiseksi ajoneuvoon ja valokuvat tai piirustukset kiinnityspisteistä (ks. tämän liitteen lisäys):

9. Tiedot mahdollisten vahvistus- tai väliosien asennuksesta kytkentälaitteen tai -komponentin kiinnittämistä varten (ks. tämän liitteen lisäys):

10. Mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin kauppanimi tai tavaramerkki ja hyväksyntänumero:

11. Kytkentälaitteen tai -komponentin luokka:

12. Päivä, jona toimitettu hyväksyttäväksi:

13. Hyväksyntätestien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos:

14. Testausselosteen päiväys:

15. Testausselosteen numero:

16. Hyväksyntämerkin sijainti:

17. Hyväksynnän laajentamisen syy(t):

18. Hyväksyntä myönnetty/evätty/peruutettu / hyväksyntää laajennettu (2):

19. Paikka:

20. Päiväys:

21. Allekirjoitus:

22. Tämän ilmoituksen liitteenä on luettelo hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen haltuun annetuista asiakirjoista, jotka ovat pyynnöstä saatavissa.

23. Huomautukset:

(1) Hyväksynnän myöntäneen, hyväksyntää laajentaneen, hyväksynnän evänneen tai hyväksynnän peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännössä olevat hyväksyntää koskevat määräykset).

(2) Tarpeeton yliviivataan.

(3) Ajoneuvoluokat määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevassa konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3), asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, kohta 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

Lisäys (*1)

Tiettyyn ajoneuvotyyppiin suunniteltua mekaanista kytkentälaitetta tai -komponenttia koskevien asennustietojen luettelo

1.   Ajoneuvotyypin kuvaus:

| 1.1 | Ajoneuvon kauppanimi tai merkki |
| --- | --- |

1.1

Ajoneuvon kauppanimi tai merkki

| 1.2 | Ajoneuvotyyppiin kuuluvien ajoneuvojen mallit tai kaupalliset nimet (jos saatavilla) |
| --- | --- |

1.2

Ajoneuvotyyppiin kuuluvien ajoneuvojen mallit tai kaupalliset nimet (jos saatavilla)

2.   Vetoajoneuvon ja vedettävän ajoneuvon massat:

| 2.1 | Vetoajoneuvon ja vedettävän ajoneuvon suurimmat sallitut massat |
| --- | --- |

2.1

Vetoajoneuvon ja vedettävän ajoneuvon suurimmat sallitut massat

| 2.2 | vetoajoneuvon suurimman sallitun massan jakautuminen akseleille |
| --- | --- |

2.2

vetoajoneuvon suurimman sallitun massan jakautuminen akseleille

| 2.3 | vetoajoneuvon vetokuulaan/koukkuun kohdistuva suurin sallittu pystysuuntainen kuormitus |
| --- | --- |

2.3

vetoajoneuvon vetokuulaan/koukkuun kohdistuva suurin sallittu pystysuuntainen kuormitus

| 2.4 | kuormitus, jolla luokan M1 ajoneuvojen vetokuulan korkeus on mitattava (ks. liite 7, lisäys, kohta 2) |
| --- | --- |

2.4

kuormitus, jolla luokan M1 ajoneuvojen vetokuulan korkeus on mitattava (ks. liite 7, lisäys, kohta 2)

3.   Kiinnityspisteitä koskevat tiedot:

| 3.1 | Tiedot ja/tai piirustukset laitteen tai komponentin kiinnityspisteistä ja mahdollisista lisävahvistuslevyistä, tukiosista jne., joita tarvitaan mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin kiinnittämiseksi vetoajoneuvoon |
| --- | --- |

3.1

Tiedot ja/tai piirustukset laitteen tai komponentin kiinnityspisteistä ja mahdollisista lisävahvistuslevyistä, tukiosista jne., joita tarvitaan mekaanisen kytkentälaitteen tai -komponentin kiinnittämiseksi vetoajoneuvoon

| 3.2 | Ajoneuvon valmistajan on annettava seuraavat tiedot:






  a) | Kytkentälaitteen kiinnityspisteiden määrä ja sijainti ajoneuvossa |
| --- | --- | --- |

3.2

Ajoneuvon valmistajan on annettava seuraavat tiedot:

a)

Kytkentälaitteen kiinnityspisteiden määrä ja sijainti ajoneuvossa

| b) | Kytkentäpisteen suurin sallittu ylitys |
| --- | --- |

b)

Kytkentäpisteen suurin sallittu ylitys

| c) | Kytkentäpisteen korkeus tien pinnasta siten kuin se määritetään liitteen 7 kohdassa 1.1.1 ja kytkentäpisteen korkeus suhteessa kytkentälaitteen kiinnityspisteisiin |
| --- | --- |

c)

Kytkentäpisteen korkeus tien pinnasta siten kuin se määritetään liitteen 7 kohdassa 1.1.1 ja kytkentäpisteen korkeus suhteessa kytkentälaitteen kiinnityspisteisiin

| 3.3 | Kunkin kiinnityspisteen osalta on ilmoitettava seuraavat tiedot (soveltuvin osin):






  a) | Kaikkien ajoneuvon alustaan tai koriin porattavien reikien sijainti (määritetään porattavien reikien enimmäishalkaisija) |
| --- | --- | --- |

3.3

Kunkin kiinnityspisteen osalta on ilmoitettava seuraavat tiedot (soveltuvin osin):

a)

Kaikkien ajoneuvon alustaan tai koriin porattavien reikien sijainti (määritetään porattavien reikien enimmäishalkaisija)

| b) | Esiporattujen reikien sijainti ja koko (määritetään reiän halkaisija) |
| --- | --- |

b)

Esiporattujen reikien sijainti ja koko (määritetään reiän halkaisija)

| c) | Lukkomutterien tai -pulttien sijainti ja koko (määritetään kierteen koko sekä laatu) |
| --- | --- |

c)

Lukkomutterien tai -pulttien sijainti ja koko (määritetään kierteen koko sekä laatu)

| d) | Kiinnityksessä käytettävät tarvikkeet (esim. kiinnityspultit, aluslaatat) |
| --- | --- |

d)

Kiinnityksessä käytettävät tarvikkeet (esim. kiinnityspultit, aluslaatat)

| e) | Muut kytkentälaitteiden kiinnityksessä mahdollisesti käytettävät kiinnityspisteet (esim. vetosilmukka) |
| --- | --- |

e)

Muut kytkentälaitteiden kiinnityksessä mahdollisesti käytettävät kiinnityspisteet (esim. vetosilmukka)

| f) | Mitat on määritettävä vähintään ± 1 mm:n tarkkuudella |
| --- | --- |

f)

Mitat on määritettävä vähintään ± 1 mm:n tarkkuudella

| g) | Ajoneuvon valmistaja voi esittää muita kytkentälaitteen asentamiseen liittyviä määrityksiä (esim. taustalevyjen koko ja paksuus). |
| --- | --- |

g)

Ajoneuvon valmistaja voi esittää muita kytkentälaitteen asentamiseen liittyviä määrityksiä (esim. taustalevyjen koko ja paksuus).

4.   Ajoneuvon valmistajan nimi ja osoite.

---

(*1)  Ajoneuvon valmistajan on tiettyyn ajoneuvotyyppiin suunniteltua mekaanista kytkentälaitetta tai -komponenttia koskevan hyväksynnän hakijan pyynnöstä annettava liitteessä 2 luetellut tiedot joko suoraan tai säännön nro 55 mukaisesti hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen välityksellä, jos tiedot ovat saatavilla. Viimeksi mainitussa tapauksessa ajoneuvon valmistajan on etukäteen ilmoitettava kytkentälaitteen valmistajalle pyyntöä vastaavan hyväksyntätodistuksen numero.

Näitä tietoja ei kuitenkaan toimiteta muuhun tarkoitukseen kuin säännön nro 55 mukaista hyväksyntää varten.

---

LIITE 3

ESIMERKKI HYVÄKSYNTÄMERKISTÄ

Image 7

Mekaaninen kytkentälaite tai -komponentti taikka ajoneuvo, jossa on edellä kuvattu hyväksyntämerkki, on hyväksytty Alankomaissa (E4), sen hyväksyntänumero on 2439, ja se vastaa tämän säännön muutossarjan 01 vaatimuksia.

Huomautus: Hyväksyntänumero ja lisätunnukset on sijoitettava ympyrän lähelle ja joko E-kirjaimen ylä- tai alapuolelle tai sen oikealle tai vasemmalle puolelle. Hyväksyntänumeron muodostavien numeroiden on oltava E-kirjaimen samalla puolella ja samansuuntaisia. Roomalaisten numeroiden käyttämistä hyväksyntänumeroina on vältettävä, jotta niitä ei sekoitettaisi muihin merkkeihin.

---

LIITE 4

ESIMERKKEJÄ OMINAISARVOJEN MERKITSEMISESTÄ

1.   Kaikkiin mekaanisiin kytkentälaitteisiin tai -komponentteihin on merkittävä laitteen tai komponentin luokka. Lisäksi on merkittävä kantavuus tämän säännön kohdan 2.11 mukaisina ominaisarvoina.

1.1   Kaikkien kirjainten ja numeroiden korkeuden on oltava vähintään sama kuin hyväksyntänumeron merkkien, eli a/3, jossa a on vähintään 8 mm.

1.2   Kunkin laitteen tai komponentin ominaisarvot, jotka on merkittävä, on esitetty seuraavassa taulukossa (ks. myös tämän säännön kohta 7.3):

Taulukko 1

Ominaisarvot, jotka on merkittävä kytkentälaitteisiin tai -komponentteihin

| Mekaaninen kytkentälaite tai -komponentti | Ominaisarvot, jotka on merkittävä |
| --- | --- |
| Luokka | D | Dc | S | U | V |
| Vetokuulat ja kiinnityskorvakkeet (ks. tämän säännön liitteen 5 kohta 1) | ★ | ★ | | ★ | | |
| Vetopäät | ★ | ★ | | ★ | | |
| Vetoaisakytkimet | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |
| Vetosilmukat (*2) | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |
| Vetoaisat (*1) | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |
| Vetopalkit | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |
| Vetopöytäkytkimet | ★ | ★ | | | ★ | |
| Vetopöytäkytkimen tapit | ★ | ★ | | | | |
| Vetopöytäkytkimen asennuslevyt | ★ | ★ | | | ★ | |
| Koukkutyyppiset kytkimet | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |

Mekaaninen kytkentälaite tai -komponentti

Ominaisarvot, jotka on merkittävä

Luokka

D

Dc

S

U

V

Vetokuulat ja kiinnityskorvakkeet (ks. tämän säännön liitteen 5 kohta 1)

★

★

★

Vetopäät

★

★

★

Vetoaisakytkimet

★

★

★

★

★

Vetosilmukat (*2)

★

★

★

★

★

Vetoaisat (*1)

★

★

★

★

★

Vetopalkit

★

★

★

★

★

Vetopöytäkytkimet

★

★

★

Vetopöytäkytkimen tapit

★

★

Vetopöytäkytkimen asennuslevyt

★

★

★

Koukkutyyppiset kytkimet

★

★

★

★

★

| Esimerkkejä: | C50-X D130 Dc90 S1000 V35 tarkoittaa ei-standardinmukaista vetoaisakytkintä, jonka luokka on C50-X, suurin D-arvo 130 kN, suurin sallittu Dc-arvo 90 kN, suurin sallittu staattinen pystysuuntainen kohdistuva massa 1 000 kg ja suurin sallittu V-arvo 35 kN.
  A50-X D20 S120 tarkoittaa standardinmukaista kiinnityskorvakkeen ja vetokuulan yhdistelmää, jonka luokka on A50-X, suurin D-arvo 20 kN ja suurin sallittu staattinen pystysuuntainen kohdistuva massa 120 kg. |
| --- | --- |

Esimerkkejä:

A50-X D20 S120 tarkoittaa standardinmukaista kiinnityskorvakkeen ja vetokuulan yhdistelmää, jonka luokka on A50-X, suurin D-arvo 20 kN ja suurin sallittu staattinen pystysuuntainen kohdistuva massa 120 kg.

---

(*1)  Nivellettyjen vetoaisojen tyyppikilpeen on merkittävä myös Av-arvo

(*2)  Useampaan kuin yhteen luokkaan kuuluviin kytkentälaitteisiin ja -komponentteihin on merkittävä kunkin luokan ominaisarvot

---

LIITE 5

MEKAANISIA KYTKENTÄLAITTEITA JA -KOMPONENTTEJA KOSKEVAT VAATIMUKSET

1.   Vetokuulat ja kiinnityskorvakkeet

Tämän säännön kohdissa 1.1–1.5 esitettyjä vaatimuksia sovelletaan kaikkiin luokan A vetokuuliin ja kiinnityskorvakkeisiin. Jäljempänä kohdassa 1.6 luetellaan lisävaatimukset, jotka standardinmukaisten vetokuulien, joiden halkaisija on 50 mm ja joissa on laippatyyppinen pultattu kiinnitys, on täytettävä.

1.1   Luokan A vetokuulien on oltava kuvan 2 mukaisia ulkoisen muodon ja ulkoisten mittojen osalta.

Kuva 2

Luokan A vetokuula

Pallomainen

1.2   Kiinnityskorvakkeiden muodon ja mittojen on täytettävä kiinnityspisteitä ja lisäkiinnityslaitteita tai -komponentteja koskevat ajoneuvon valmistajan vaatimukset (ks. liitteen 2 lisäys).

1.3   Irrotettavat vetokuulat:

| 1.3.1 | Kun on kyse irrotettavista vetokuulista tai komponenteista, joita ei ole kiinnitetty pulteilla, esim. luokka A50-X, kiinnityspiste ja lukitus on suunniteltava varmistettua mekaanista kiinnitystä varten. |
| --- | --- |

1.3.1

Kun on kyse irrotettavista vetokuulista tai komponenteista, joita ei ole kiinnitetty pulteilla, esim. luokka A50-X, kiinnityspiste ja lukitus on suunniteltava varmistettua mekaanista kiinnitystä varten.

| 1.3.2 | Kun on kyse irrotettavista vetokuulista tai komponenteista, jotka voidaan hyväksyä erikseen käytettäväksi erilaisten kiinnityskorvakkeiden kanssa erilaisissa ajoneuvosovelluksissa, esim. luokka A50-X, välyksen on, silloin kun kuula on kiinnitettynä kiinnityskorvakkeeseen, oltava liitteessä 7 olevan kuvan 25 mukainen. |
| --- | --- |

1.3.2

Kun on kyse irrotettavista vetokuulista tai komponenteista, jotka voidaan hyväksyä erikseen käytettäväksi erilaisten kiinnityskorvakkeiden kanssa erilaisissa ajoneuvosovelluksissa, esim. luokka A50-X, välyksen on, silloin kun kuula on kiinnitettynä kiinnityskorvakkeeseen, oltava liitteessä 7 olevan kuvan 25 mukainen.

1.4   Siirrettävät kytkentälaitteet (kytkimet, joita voidaan siirtää erottamatta)

Siirrettävä kytkentälaite on suunniteltava varmistettua mekaanista kiinnitystä varten käyttöasennossa. Jos laitetta liikutetaan käsin, käyttövoima ei saa olla suurempi kuin 20 daN. Liike on rajoitettava mekaanisin päätepysäyttimin.

1.5   Vetokuulien ja hinauslaitteiden on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.1 tai 3.10 kuvattujen testien vaatimukset valmistajan valinnan mukaan. Kohdissa 3.1.7 ja 3.1.8 esitettyjä vaatimuksia sovelletaan kuitenkin aina.

1.6   Luokkien A50-1–A50-5 standardinmukaisia vetokuulia ja laippatyyppisiä kiinnityskorvakkeita koskevat erityisvaatimukset:

| 1.6.1 | Luokan A50-1 vetokuulien ja laippatyyppisten kiinnityskorvakkeiden mittojen on oltava kuvan 3 ja taulukon 2 mukaiset. |
| --- | --- |

1.6.1

Luokan A50-1 vetokuulien ja laippatyyppisten kiinnityskorvakkeiden mittojen on oltava kuvan 3 ja taulukon 2 mukaiset.

| 1.6.2 | Luokkien A50-2, A50-3, A50-4 ja A50-5 vetokuulien ja laippatyyppisten kiinnityskorvakkeiden mittojen on oltava kuvan 4 ja taulukon 2 mukaiset. |
| --- | --- |

1.6.2

Luokkien A50-2, A50-3, A50-4 ja A50-5 vetokuulien ja laippatyyppisten kiinnityskorvakkeiden mittojen on oltava kuvan 4 ja taulukon 2 mukaiset.

| 1.6.3 | Luokkien A50-1–A50-5 vetokuulien ja laippatyyppisten kiinnityskorvakkeiden on oltava taulukon 3 ominaisarvojen mukaisia ja niille on suoritettava vastaavat testit.

  Kuva 3


  Luokan A50-1 standardinmukaisten laippatyyppisten kuulakytkimien mitat

  (ks. taulukko 2)






  Kuva 4


  Luokkien A50-2–A50-5 standardinmukaisten laippatyyppisten kuulakytkimien mitat

  (ks. taulukko 2)






  Taulukko 2


  Standardinmukaisten laippatyyppisten kuulakytkimien mitat (mm)

  (ks. kuvat 3 ja 4)









  Luokka | A50-1 | A50-2, A50-4 | A50-3, A50-5 | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 90 | 83 | 120 | ± 0,5 |
| e2 | — | 56 | 55 | ± 0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 15 | H13 |
| f | 130 | 110 | 155 | + 6,0–0 |
| g | 50 | 85 | 90 | + 6,0–0 |
| c | 15 | 15 | 15 | suurin |
| l | 55 | 110 | 120 | ± 5,0 |
| h | 70 | 80 | 80 | ± 5,0 |

1.6.3

Luokkien A50-1–A50-5 vetokuulien ja laippatyyppisten kiinnityskorvakkeiden on oltava taulukon 3 ominaisarvojen mukaisia ja niille on suoritettava vastaavat testit.

Kuva 3

Kuva 3

Luokan A50-1 standardinmukaisten laippatyyppisten kuulakytkimien mitat

Luokan A50-1 standardinmukaisten laippatyyppisten kuulakytkimien mitat

(ks. taulukko 2)

Image 9

Kuva 4

Kuva 4

Luokkien A50-2–A50-5 standardinmukaisten laippatyyppisten kuulakytkimien mitat

Luokkien A50-2–A50-5 standardinmukaisten laippatyyppisten kuulakytkimien mitat

(ks. taulukko 2)

Image 10

Taulukko 2

Taulukko 2

Standardinmukaisten laippatyyppisten kuulakytkimien mitat (mm)

Standardinmukaisten laippatyyppisten kuulakytkimien mitat (mm)

(ks. kuvat 3 ja 4)

Luokka

A50-1

A50-2, A50-4

A50-3, A50-5

Huomautukset

e1

1

90

83

120

± 0,5

e2

2

—

56

55

± 0,5

d2

2

17

10,5

15

H13

f

130

110

155

- 6,0–0

g

50

85

90

- 6,0–0

c

15

15

15

suurin

l

55

110

120

± 5,0

h

70

80

80

± 5,0

Taulukko 3

Taulukko 3

Standardinmukaisten laippatyyppisten kuulakytkimien pienimmät ominaisarvot

Standardinmukaisten laippatyyppisten kuulakytkimien pienimmät ominaisarvot

| Luokka | A50-1 | A50-2 | A50-3 | A50-4 | A50-5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 17 | 20 | 30 | 20 | 30 |
| S | 120 | 120 | 120 | 150 | 150 |

Luokka

A50-1

A50-2

A50-3

A50-4

A50-5

D

17

20

30

20

30

S

120

120

120

150

150

| D | = | D-arvo (kN) |
| --- | --- | --- |
| S | = | staattinen massa (kg) |

D

=

D-arvo (kN)

S

=

staattinen massa (kg)

1.7   Sellaisten vetokuulien ja hinauskorvakkeiden valmistajien, joilla ei ole mitään yhteyttä asianomaiseen ajoneuvonvalmistajaan ja joiden tuotteet on tarkoitettu asennettaviksi jälkimarkkinoilla, on otettava huomioon kytkimen kiertymiseen liittyvät vaatimukset, jotka on esitetty tämän liitteen kohdassa 2, ja niiden on noudatettava tämän säännön liitteessä 7 esitettyjä soveltuvia vaatimuksia.

2.   Vetopäät

2.1   Luokan B50 vetopäät on suunniteltava siten, että niitä voi käyttää turvallisesti tämän liitteen kohdassa 1 kuvattujen vetokuulien kanssa niin, että vaaditut ominaisuudet säilyvät.

Vetopäät on suunniteltava niin, että ne takaavat turvallisen kytkennän kytkentälaitteiden kulumisesta huolimatta.

2.2   Vetopäiden on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.2 esitettyjen testien vaatimukset.

2.3   Lisälaitteilla (esimerkiksi jarru tai vakaaja) ei saa olla kielteistä vaikutusta mekaaniseen liitokseen.

2.4   Kun vetopää ei ole kiinnitettynä ajoneuvoon, sen vaakatasoisen kiertymisen on oltava vähintään 90° kumpaankin suuntaan vetokuulan ja tämän liitteen kohdassa 1 tarkoitetun kiinnityksen keskiviivasta. Samanaikaisesti vaakatason ylä- ja alapuolella on oltava vapaa 20 asteen pystysuuntainen liikekulma. Lisäksi yhdessä vaakatasoisen 90 asteen kiertymän kanssa vaaka-akselin ympäri molempiin suuntiin tapahtuvan 25 asteen kierron on oltava mahdollinen. Seuraavien kiertymisliikkeiden on oltava mahdollisia kaikissa vaakasuorissa kiertymäkulmissa:

| a) | pystynyökkäys ± 15° kun aksiaalinen kallistuma on ± 25° |
| --- | --- |

a)

pystynyökkäys ± 15° kun aksiaalinen kallistuma on ± 25°

| b) | aksiaalinen kallistuma ± 10° kun pystynyökkäys on ± 20° |
| --- | --- |

b)

aksiaalinen kallistuma ± 10° kun pystynyökkäys on ± 20°

3.   Vetoaisakytkimet

Kaikkiin luokan C50 vetoaisakytkimiin sovelletaan tämän liitteen kohtien 3.1–3.6 vaatimuksia. Lisävaatimukset, jotka luokkien C50-1–C50-6 standardinmukaisten vetoaisakytkimien on täytettävä, annetaan tämän liitteen kohdassa 3.7.

3.1   Suorituskykyvaatimukset: Kaikkien vetoaisakytkimien on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.3 esitettyjen testien vaatimukset.

3.2   Soveltuvat vetosilmukat: Luokan C50 vetoaisakytkimien on sovelluttava käytettäviksi kaikkien ominaisuuksiltaan erittelyn mukaisten luokan D50 vetosilmukoiden ja kytkimien kanssa.

3.3   Kita

Luokan C50 vetoaisakytkimissä on oltava kita, joka on suunniteltu siten, että soveltuvat vetosilmukat ohjautuvat kytkimeen.

Jos kita tai kitaa kannattava osa voi nivellettynä kiertyä pystyakselin ympäri, sen on palauduttava automaattisesti tavalliseen asentoon ja kytkintapin ollessa avoinna oltava lukittuna varmistetulla mekaanisella liitoksella tähän asentoon, jotta vetosilmukka ohjautuu kytkennässä oikein.

Jos kita tai kitaa kannattava osa voi nivellettynä kiertyä vaakasuuntaisen poikittaisakselin ympäri, on liitoksen, joka sallii kiertomahdollisuuden, oltava rajoitettuna tavalliseen asentoonsa lukitusmomentilla. Tämän momentin on oltava riittävä estämään 200 N:n voimaa, joka kohdistuu pystysuoraan ylöspäin kidan lakea kohti, tuottamasta mitään muutosta liitoksen tavallisesta asennosta. Lukitusmomentin on oltava suurempi kuin momentti, joka saadaan aikaan käyttämällä tämän liitteen kohdassa 3.6 kuvattua käsivipua. Kita on voitava palauttaa manuaalisesti tavalliseen asentoon. Kita, joka nivellettynä kiertyy vaakasuuntaisen poikittaisakselin ympäri, hyväksytään ainoastaan enintään 50 kilogramman suuruisille kohdistuville massoille S ja enintään 5 kN:n suuruisille V-arvoille.

Jos kita tai kitaa kannattava osa voi nivellettynä kiertyä pitkittäisakselin ympäri, kierron on oltava rajoitettuna vähintään 100 Nm:n lukitusmomentilla.

Kidan vaadittava minimikoko riippuu kytkimen D-arvosta:

| D-arvo ≤ 18 kN | – | leveys 150 mm, korkeus 100 mm. |
| --- | --- | --- |
| D-arvo > 18 kN ≤ 25 kN | – | leveys 280 mm, korkeus 170 mm |
| D-arvo > 25 kN | – | leveys 360 mm, korkeus 200 mm |

D-arvo ≤ 18 kN

–

leveys 150 mm, korkeus 100 mm.

D-arvo > 18 kN ≤ 25 kN

–

leveys 280 mm, korkeus 170 mm

D-arvo > 25 kN

–

leveys 360 mm, korkeus 200 mm

Kidan ulkokulmat voivat olla pyöristettyjä.

Pienemmät kidat sallitaan luokan C50-X vetoaisakytkimille, jos niiden käyttö on rajoitettu keskiakseliperävaunuihin, joiden suurin sallittu massa on 3,5 tonnia, tai jos edellä olevassa taulukossa mainitun kidan käyttö on mahdotonta teknisistä syistä ja jos lisäksi käytetään erityiskeinoja, kuten optisia apuvälineitä, joilla varmennetaan automaattisen kytkentämenettelyn turvallinen suoritus, ja jos sovellutusalue on hyväksynnässä rajoitettu kytkimen valmistajan liitteen 1 mukaisella ilmoituslomakkeella antamien tietojen mukaan.

3.4   Kytketyn vetosilmukan kiertymisen vähimmäisarvot

Vetoaisakytkimeen kiinnitetyllä vetosilmukalla, jota ei ole kiinnitetty ajoneuvoon, on oltava jäljempänä esitetyt kiertymiskulmat. Jos osa kiertymisliikkeestä saadaan aikaan erikoisliitoksella (ainoastaan luokan C50-X vetoaisakytkimet), liitteen 1 mukaisessa ilmoituslomakkeessa annetun sovellutusalueen on oltava rajoitettu liitteen 7 kohdassa 1.3.8 mainittuihin tapauksiin.

3.4.1   ± 90° vaakatasossa pystyakselin ympäri ajoneuvon pitkittäisakselista (ks. kuva 5)

Kuva 5

Kuva 5

Kytketyn vetosilmukan vaakasuuntainen kiertyminen

Kytketyn vetosilmukan vaakasuuntainen kiertyminen

Vähintään 90°

Vähintään 90°

Vetoajoneuvon pitkittäisakseli

3.4.2   ± 20° pystytasossa poikittaisakselin ympäri ajoneuvon vaaka-akselista (ks. kuva 6).

Kuva 6

Kuva 6

Kytketyn vetosilmukan pystysuuntainen kiertyminen

Kytketyn vetosilmukan pystysuuntainen kiertyminen

Vaakataso

nivel

20°min

20°min

20°min

20°min

3.4.3   ± 25° aksiaalisesti pitkittäisakselin ympäri ajoneuvon vaakatasosta (ks. kuva 7).

Kuva 7

Kuva 7

Kytketyn vetosilmukan aksiaalinen kiertyminen

Kytketyn vetosilmukan aksiaalinen kiertyminen

Vaakataso

25°min

25°min

25°min

25°min

3.5   Lukitus tahattoman irtoamisen ehkäisemiseksi

| | Suljetussa asennossa kytkintapin lukitus on varmistettava kahdella varmistetun mekaanisen kiinnityksen tuottavalla lukituslaitteella, joista toisen on toimittava, jos toinen pettää. |
| --- | --- |

Suljetussa asennossa kytkintapin lukitus on varmistettava kahdella varmistetun mekaanisen kiinnityksen tuottavalla lukituslaitteella, joista toisen on toimittava, jos toinen pettää.

| | Suljettu ja lukittu kytkimen asento on selvästi ulkoisesti osoitettava mekaanisella laitteella. Osoittimen asento on voitava varmistaa tunnustelemalla, esimerkiksi pimeässä. |
| --- | --- |

Suljettu ja lukittu kytkimen asento on selvästi ulkoisesti osoitettava mekaanisella laitteella. Osoittimen asento on voitava varmistaa tunnustelemalla, esimerkiksi pimeässä.

| | Mekaanisen osoitinlaitteen on ilmaistava molempien lukituslaitteiden kytkeytyminen (JA-ehto). |
| --- | --- |

Mekaanisen osoitinlaitteen on ilmaistava molempien lukituslaitteiden kytkeytyminen (JA-ehto).

Yhden lukituslaitteen kytkeytymisen osoittaminen on kuitenkin riittävä, jos tässä tilanteessa toisen lukituslaitteen kytkeytyminen on järjestelmän rakenteellinen ominaisuus.

3.6   Avauslaitteet

3.6.1   Käsivivut

Käsivipujen on oltava rakenteeltaan helposti käytettäviä ja päistään pyöristettyjä. Kytkimessä ei käsivivun lähellä saa olla käden puristukseen joutumisen mahdollistavia teräviä reunoja tai kärkiä, jotka voivat aiheuttaa loukkaantumisen kytkintä käytettäessä. Kytkimen vapauttamiseen tarvittava voima, mitattuna ilman vetosilmukkaa, ei saa olla suurempi kuin 250 N käyttösuunnassa käsivipuun nähden kohtisuorassa.

3.6.2   Kaukosäädin

Kaukosäätimellä toimiviin laitteisiin sovelletaan liitteen 5 kohtaa 12.3.6.

3.7   Standardinmukaisia luokkien C50-1–C50-6 vetoaisakytkimiä koskevat erityisvaatimukset:

| 3.7.1 | Vetosilmukan kiertoliike poikittaisakselin ympäri on saatava aikaan kytkintapin pyöreän muodon avulla (eikä nivelellä). |
| --- | --- |

3.7.1

Vetosilmukan kiertoliike poikittaisakselin ympäri on saatava aikaan kytkintapin pyöreän muodon avulla (eikä nivelellä).

| 3.7.2 | Kytkintapin ja vetosilmukan välisen välyksen aiheuttamat pitkittäisakselin suuntaiset vetävät ja puristavat iskukuormat on vaimennettava jousi- ja/tai vaimennuslaitteilla (paitsi luokka C50-1). |
| --- | --- |

3.7.2

Kytkintapin ja vetosilmukan välisen välyksen aiheuttamat pitkittäisakselin suuntaiset vetävät ja puristavat iskukuormat on vaimennettava jousi- ja/tai vaimennuslaitteilla (paitsi luokka C50-1).

| 3.7.3 | Kuvassa 8 ja taulukossa 4 annettuja mittoja on noudatettava. |
| --- | --- |

3.7.3

Kuvassa 8 ja taulukossa 4 annettuja mittoja on noudatettava.

| 3.7.4 | Kytkimien on oltava taulukossa 5 annettujen ominaisarvojen mukaisia ja niiden suhteen testattuja.

  Kuva 8


  Standardinmukaisen vetoaisakytkimen mitat (mm)

  (ks. taulukko 4)






  Taulukko 4


  Standardinmukaisen vetoaisakytkimen mitat (mm)

  (ks. kuva 8)












  Luokka | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6
  C50-7 | Huom. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ± 0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ± 0,5 |
| d1 | — | 54 | 74 | 84 | 94 | 94 | suurin |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| f | 110 | 110 | 155 | 180 | 200 | 200 | + 6,0–0 |
| g | 85 | 85 | 90 | 120 | 140 | 140 | ± 3,0 |
| a | 100 | 170 | 200 | 200 | 200 | 200 | + 20,0–0 |
| b | 150 | 280 | 360 | 360 | 360 | 360 | + 20,0–0 |
| c | 20 | 20 | 24 | 30 | 30 | 30 | suurin |
| h | 150 | 190 | 265 | 265 | 265 | 265 | suurin |
| l1 | — | 150 | 250 | 300 | 300 | 300 | suurin |
| l2 | 150 | 300 | 330 | 330 | 330 | 330 | suurin |
| l3 | 100 | 160 | 180 | 180 | 180 | 180 | ± 20,0 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | suurin |

3.7.4

Kytkimien on oltava taulukossa 5 annettujen ominaisarvojen mukaisia ja niiden suhteen testattuja.

Kuva 8

Kuva 8

Standardinmukaisen vetoaisakytkimen mitat (mm)

Standardinmukaisen vetoaisakytkimen mitat (mm)

(ks. taulukko 4)

Image 14

Taulukko 4

Taulukko 4

Standardinmukaisen vetoaisakytkimen mitat (mm)

Standardinmukaisen vetoaisakytkimen mitat (mm)

(ks. kuva 8)

Luokka

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

Huom.

e1

1

83

83

120

140

160

160

± 0,5

e2

2

56

56

55

80

100

100

± 0,5

d1

1

—

54

74

84

94

94

suurin

d2

2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

f

110

110

155

180

200

200

- 6,0–0

g

85

85

90

120

140

140

± 3,0

a

100

170

200

200

200

200

- 20,0–0

b

150

280

360

360

360

360

- 20,0–0

c

20

20

24

30

30

30

suurin

h

150

190

265

265

265

265

suurin

l1

1

—

150

250

300

300

300

suurin

l2

2

150

300

330

330

330

330

suurin

l3

3

100

160

180

180

180

180

± 20,0

T

—

15

20

35

35

35

suurin

Taulukko 5

Taulukko 5

Standardinmukaisten vetoaisakytkimien pienimmät ominaisarvot

Standardinmukaisten vetoaisakytkimien pienimmät ominaisarvot

| Luokka | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6 | C50-7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 18 | 25 | 70 | 100 | 130 | 190 | 190 |
| Dc | 18 | 25 | 50 | 70 | 90 | 120 | 130 |
| S | 200 | 250 | 650 | 900 | 1 000 | 1 000 | 1 000 |
| V | 12 | 10 | 18 | 25 | 35 | 50 | 75 |

Luokka

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

D

18

25

70

100

130

190

190

Dc

c

18

25

50

70

90

120

130

S

200

250

650

900

1 000

1 000

1 000

V

12

10

18

25

35

50

75

| D | = | D-arvo (kN) |
| --- | --- | --- |
| Dc | = | D-arvo (kN) keskiakseliperävaunuille |
| S | = | suurin staattinen pystysuuntainen kuorma (kg) |
| V | = | V-arvo (kN) |

D

=

D-arvo (kN)

Dc

c

=

D-arvo (kN) keskiakseliperävaunuille

S

=

suurin staattinen pystysuuntainen kuorma (kg)

V

=

V-arvo (kN)

4.   Vetosilmukat

4.1   Luokan D50 vetosilmukoiden yleiset vaatimukset

| | Kaikkien luokan D50 vetosilmukoiden on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.4 esitetyn testin vaatimukset. |
| --- | --- |

Kaikkien luokan D50 vetosilmukoiden on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.4 esitetyn testin vaatimukset.

| | Luokan D50 vetosilmukat on tarkoitettu käytettäväksi luokan C50 vetoaisakytkimien kanssa. Vetosilmukat eivät saa kiertyä aksiaalisesti (koska vastaavat kytkimet voivat kiertyä). |
| --- | --- |

Luokan D50 vetosilmukat on tarkoitettu käytettäväksi luokan C50 vetoaisakytkimien kanssa. Vetosilmukat eivät saa kiertyä aksiaalisesti (koska vastaavat kytkimet voivat kiertyä).

| | Jos luokan D50 vetosilmukat on varustettu holkeilla, niiden mittojen on oltava kuvan 9 (paitsi luokka D50-C) tai kuvan 10 mukaiset. |
| --- | --- |

Jos luokan D50 vetosilmukat on varustettu holkeilla, niiden mittojen on oltava kuvan 9 (paitsi luokka D50-C) tai kuvan 10 mukaiset.

| | Holkit eivät saa olla vetosilmukoihin hitsattuja. Luokan D50 vetosilmukoiden mittojen on oltava kohdan 4.2 mukaiset. Luokan D50-X vetosilmukan varren muotoa ei ole määritetty, mutta 210 millimetrin matkalla silmukan keskiöstä korkeuden ”h” ja leveyden ”b” on oltava taulukossa 6 annetuissa rajoissa.

  Kuva 9


  Luokan D50 vetosilmukoiden halkaistu holkki







  Kuva 10


  Luokan D50-C vetosilmukoiden halkaisematon holkki







  Taulukko 6


  Luokkien D50-A ja D50-X vetosilmukoiden mitat (ks. kuva 11)








  Luokka | h (mm) | b (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| D50-A | 65 + 2/– 1 | 60 + 2/– 1 |
| D50-X | enintään 80 | enintään 62 |

Holkit eivät saa olla vetosilmukoihin hitsattuja. Luokan D50 vetosilmukoiden mittojen on oltava kohdan 4.2 mukaiset. Luokan D50-X vetosilmukan varren muotoa ei ole määritetty, mutta 210 millimetrin matkalla silmukan keskiöstä korkeuden ”h” ja leveyden ”b” on oltava taulukossa 6 annetuissa rajoissa.

Kuva 9

Kuva 9

Luokan D50 vetosilmukoiden halkaistu holkki

Luokan D50 vetosilmukoiden halkaistu holkki

Image 15

Kuva 10

Kuva 10

Luokan D50-C vetosilmukoiden halkaisematon holkki

Luokan D50-C vetosilmukoiden halkaisematon holkki

Image 16

Taulukko 6

Taulukko 6

Luokkien D50-A ja D50-X vetosilmukoiden mitat (ks. kuva 11)

Luokkien D50-A ja D50-X vetosilmukoiden mitat (ks. kuva 11)

Luokka

h (mm)

b (mm)

D50-A

65 + 2/– 1

60 + 2/– 1

D50-X

enintään 80

enintään 62

Taulukko 7

Taulukko 7

Standardinmukaisten vetosilmukoiden pienimmät ominaisarvot

Standardinmukaisten vetosilmukoiden pienimmät ominaisarvot

| Luokka | D | Dc | S | V |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D50-A | 130 | 90 | 1 000 | 30 |
| D50-B | 130 | 90 | 1 000 | 25 |
| D50-C | 190 | 120 | 1 000 | 50 |
| D50-D | 190 | 130 | 1 000 | 75 |

Luokka

D

Dc

c

S

V

D50-A

130

90

1 000

30

D50-B

130

90

1 000

25

D50-C

190

120

1 000

50

D50-D

190

130

1 000

75

4.2   Luokan D50 vetosilmukoiden erityisvaatimukset

| 4.2.1 | Luokan D50-A ja D50-X vetosilmukoiden mittojen on oltava kuvan 11 mukaiset.

  Kuva 11


  Luokkien D50-A ja D50-X vetosilmukoiden mitat

  (ks. taulukko 6)



  Teksti kuva

  Kuula
  Leikkaus A-A (ilman holkkia) |
| --- | --- |

4.2.1

Luokan D50-A ja D50-X vetosilmukoiden mittojen on oltava kuvan 11 mukaiset.

Kuva 11

Kuva 11

Luokkien D50-A ja D50-X vetosilmukoiden mitat

Luokkien D50-A ja D50-X vetosilmukoiden mitat

(ks. taulukko 6)

Kuula

Leikkaus A-A (ilman holkkia)

| 4.2.2 | Luokan D50-B vetosilmukoiden mittojen on oltava kuvan 12 mukaiset.

  Kuva 12


  Luokan D50-B vetosilmukoiden mitat

  (ks. muut mitat kuvassa 11)



  Teksti kuva

  70,6 levyjen väli
  70,6 ± 0,1 levyjen väli
  Vetoaisan kita
  Vetoaisan silmukka |
| --- | --- |

4.2.2

Luokan D50-B vetosilmukoiden mittojen on oltava kuvan 12 mukaiset.

Kuva 12

Kuva 12

Luokan D50-B vetosilmukoiden mitat

Luokan D50-B vetosilmukoiden mitat

(ks. muut mitat kuvassa 11)

70,6 levyjen väli

70,6 ± 0,1 levyjen väli

Vetoaisan kita

Vetoaisan silmukka

| 4.2.3 | Luokkien D50-C ja D50-D vetosilmukoiden mittojen on oltava kuvan 13 mukaiset.

  Kuva 13


  Luokan D50-C ja D50-D vetosilmukoiden mitat

  (ks. muut mitat kuvassa 11)



  1/



  Teksti kuva

  Leikkaus A-A |
| --- | --- |

4.2.3

Luokkien D50-C ja D50-D vetosilmukoiden mittojen on oltava kuvan 13 mukaiset.

Kuva 13

Kuva 13

Luokan D50-C ja D50-D vetosilmukoiden mitat

Luokan D50-C ja D50-D vetosilmukoiden mitat

(ks. muut mitat kuvassa 11)

1/

Leikkaus A-A

| 4.2.4 | Luokkien D50-C ja D50-D vetosilmukat on varustettava kuvan 10 mukaisilla halkaisemattomilla holkeilla. |
| --- | --- |

4.2.4

Luokkien D50-C ja D50-D vetosilmukat on varustettava kuvan 10 mukaisilla halkaisemattomilla holkeilla.

4.3   Standardinmukaisten vetosilmukoiden kuormitusarvot

Standardinmukaisten vetosilmukoiden ja niiden kiinnitystapojen on oltava taulukossa 7 esitetyille kuormitusarvoille soveltuvia ja niiden mukaan testattuja.

4.4   Luokan L rengasmaisten vetosilmukoiden yleiset vaatimukset

| 4.4.1 | Luokan L rengasmaiset vetosilmukat on tarkoitettu käytettäväksi luokan K koukkutyyppisten kytkimien kanssa. |
| --- | --- |

4.4.1

Luokan L rengasmaiset vetosilmukat on tarkoitettu käytettäväksi luokan K koukkutyyppisten kytkimien kanssa.

| 4.4.2 | Kun vetosilmukoita käytetään luokan K koukkutyyppisten kytkimien kanssa, niiden on täytettävä tämän liitteen kohdassa 10.2 esitetyt kiertymistä koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

4.4.2

Kun vetosilmukoita käytetään luokan K koukkutyyppisten kytkimien kanssa, niiden on täytettävä tämän liitteen kohdassa 10.2 esitetyt kiertymistä koskevat vaatimukset.

| 4.4.3 | Luokan L rengasmaisten vetosilmukoiden mittojen on oltava kuvan 14 ja taulukon 8 mukaiset.

  Kuva 14


  Luokan L rengasmaisten vetosilmukoiden mitat

  (ks. taulukko 8) |
| --- | --- |

4.4.3

Luokan L rengasmaisten vetosilmukoiden mittojen on oltava kuvan 14 ja taulukon 8 mukaiset.

Kuva 14

Kuva 14

Luokan L rengasmaisten vetosilmukoiden mitat

Luokan L rengasmaisten vetosilmukoiden mitat

(ks. taulukko 8)

Image 20

| 4.4.4 | Luokan L rengasmaisten vetosilmukoiden on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.4 esitettyjen testien vaatimukset ja sovittava yhteen taulukossa 9 annettujen ominaisarvojen kanssa.

  Taulukko 8


  Luokan L rengasmaisten vetosilmukoiden mitat

  (ks. kuva 14)











  (mm) |
| --- | --- |
| Luokka | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 | Huom. |
| a | 68 + 1,6/– 0,0 | 76,2 ± 0,8 | 76,2 ± 0,8 | 76,2 ± 0,8 | 68 + 1,6/– 0,0 | |
| b | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | |
| c | 70 | 65 | 65 | 65 | 70 | pienin |

4.4.4

Luokan L rengasmaisten vetosilmukoiden on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.4 esitettyjen testien vaatimukset ja sovittava yhteen taulukossa 9 annettujen ominaisarvojen kanssa.

Taulukko 8

Taulukko 8

Luokan L rengasmaisten vetosilmukoiden mitat

Luokan L rengasmaisten vetosilmukoiden mitat

(ks. kuva 14)

(mm)

Luokka

L1

L2

L3

L4

L5

Huom.

a

68 + 1,6/– 0,0

76,2 ± 0,8

76,2 ± 0,8

76,2 ± 0,8

68 + 1,6/– 0,0

b

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

c

70

65

65

65

70

pienin

Taulukko 9

Taulukko 9

Luokan L standardinmukaisten rengasmaisten vetosilmukoiden pienimmät ominaisarvot

Luokan L standardinmukaisten rengasmaisten vetosilmukoiden pienimmät ominaisarvot

| Luokka | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 30 | 70 | 100 | 130 | 180 |
| Dc kN | 27 | 54 | 70 | 90 | 120 |
| S kg | 200 | 700 | 950 | 1 000 | 1 000 |
| V kN | 12 | 18 | 25 | 35 | 50 |

Luokka

L1

L2

L3

L4

L5

D kN

30

70

100

130

180

Dc kN

c

27

54

70

90

120

S kg

200

700

950

1 000

1 000

V kN

12

18

25

35

50

5.   Vetoaisat

5.1   Luokan E vetoaisojen on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.3 kuvattujen testien vaatimukset.

5.2   Vetoajoneuvoon liittämistä varten vetoaisat voidaan varustaa joko tämän liitteen kohdan 2 mukaisilla vetopäillä tai kohdan 4 mukaisilla vetosilmukoilla. Vetopäät ja vetosilmukat voidaan liittää kierteillä, pulttaamalla tai hitsaamalla.

5.3   Nivellettyjen vetoaisojen korkeudensäätölaitteet

5.3.1   Nivelletyt vetoaisat on varustettava laitteilla vetoaisan säätämiseksi kytkentälaitteen tai kidan korkeudelle. Näiden laitteiden on oltava sellaisia, että yksi henkilö voi säätää vetoaisan ilman työkaluja tai muita apuvälineitä.

5.3.2   Korkeudensäätölaitteilla on voitava säätää vetosilmukat tai vetokuulat maahan nähden vaakatasoisesta asennosta vähintään 300 mm ylöspäin ja alaspäin. Tällä alueella vetoaisan on oltava säädettävissä portaattomasti tai enintään 50 mm:n portain mitattuna vetosilmukasta tai vetokuulasta.

5.3.3   Korkeudensäätölaitteet eivät saa estää vetoaisaa liikkumasta helposti kytkennän jälkeen.

5.3.4   Korkeudensäätölaitteet eivät saa vaikuttaa mahdollisen työntöjarrun toimintaan.

5.4   Jos vetoaisa on varustettu työntöjarruin, vetosilmukan keskiön ja vetosilmukan varren vapaan pään välisen etäisyyden on oltava vähintään 200 mm jarrun toiminta-asennossa. Vetosilmukan varren ollessa täysin sisällä etäisyyden on oltava vähintään 150 mm.

5.5   Keskiakseliperävaunuihin tarkoitetuissa vetoaisoissa vaakavoimia vastustavan vastuksen on oltava vähintään puolet pystyvoimia vastustavasta vastuksesta.

6.   Vetopalkit

6.1   Luokan F vetopalkkien on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.3 kuvattujen testien vaatimukset.

6.2   Standardinmukaisten luokan C vetoaisakytkimien kiinnittämiseen tarkoitetun rei'ityksen on oltava kuvan 15 ja taulukon 10 mukainen.

6.3   Vetopalkkeja ei saa hitsata alustaan, korirakenteeseen tai ajoneuvon muihin osiin.

Kuva 15

Kuva 15

Mitat standardinmukaisen vetoaisakytkimen asennusta varten

Mitat standardinmukaisen vetoaisakytkimen asennusta varten

(ks. taulukko 10)

Image 21

Taulukko 10

Taulukko 10

Mitat standardinmukaisen vetoaisakytkimen asennusta varten

Mitat standardinmukaisen vetoaisakytkimen asennusta varten

(ks. kuva 15)

| (mm) |
| --- |
| Luokka | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6
  C50-7 | Huom. |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ± 0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ± 0,5 |
| d1 | — | 55 | 75 | 85 | 95 | 95 | + 1,0/– 0,5 |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | suurin |
| F | 120 | 120 | 165 | 190 | 210 | 210 | pienin |
| G | 95 | 95 | 100 | 130 | 150 | 150 | pienin |
| L1 | — | 200 | 300 | 400 | 400 | 400 | pienin |

(mm)

Luokka

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

Huom.

e1

1

83

83

120

140

160

160

± 0,5

e2

2

56

56

55

80

100

100

± 0,5

d1

1

—

55

75

85

95

95

- 1,0/– 0,5

d2

2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

T

—

15

20

35

35

35

suurin

F

120

120

165

190

210

210

pienin

G

95

95

100

130

150

150

pienin

L1

1

—

200

300

400

400

400

pienin

7.   Vetopöytäkytkimet ja ohjauskiilat

Kohdissa 7.1–7.7 esitettyjä vaatimuksia sovelletaan kaikkiin luokan G50 vetopöytäkytkimiin.

Standardinmukaisia kytkentälaitteita koskevia lisävaatimuksia esitetään kohdassa 7.9.

Ohjauskiilojen on täytettävä kohdassa 7.8 luetellut vaatimukset.

7.1   Soveltuvat vetopöytäkytkimien tapit

Luokan G50 vetopöytäkytkimien on oltava siten suunniteltuja, että niitä voi käyttää yhdessä luokan H50 kytkintappien kanssa ja nämä yhdessä vastaavat eriteltyjä ominaisuuksia.

7.2   Ohjaimet

Vetopöytäkytkimet on varustettava ohjaimella, joka varmistaa turvallisen ja oikean kytkintapin kytkennän. Ohjaimen sisäänmenoleveyden on oltava vähintään 350 mm standardinmukaisia halkaisijaltaan 50 mm:n vetopöytäkytkimiä varten (ks. kuva 16).

Pieniä, ei-standardinmukaisia luokan G50-X vetopöytäkytkimiä varten, joiden suurin D-arvo on 25 kN, sisäänmenoleveyden on oltava vähintään 250 mm.

Kuva 16

Kuva 16

Standardinmukaisen vetopöytäkytkimen mitat

Standardinmukaisen vetopöytäkytkimen mitat

(ks. taulukko 11)

Huomautukset:

Huomautukset:

Huomautukset: 1/ 2/ 3/ 4/

Lukituskita

Ohjauskiilan tukipinta

Pyöristetty kita

min. ± 12°

Leikkaus A-A

Kytkintapin suurennoskuva

Kuva 16a

Kuva 16a

Asennusreikien toleranssit vetopöytäkytkimien luokan J kiinnityslevyjä varten

Asennusreikien toleranssit vetopöytäkytkimien luokan J kiinnityslevyjä varten

(ks. tämän liitteen kohta 9.1)

Vetoajoneuvon pituusakseli

Kytkintapin sijainti

Taulukko 11

Taulukko 11

Standardinmukaisen vetopöytäkytkimen mitat

Standardinmukaisen vetopöytäkytkimen mitat

(ks. kuva 16)

| (mm) |
| --- |
| Luokka | G50-1 | G50-2 | G50-3 | G50-4 | G50-5 | G50-6 |
| H | 140–159 | 160–179 | 180–199 | 200–219 | 220–239 | 240–260 |

(mm)

Luokka

G50-1

G50-2

G50-3

G50-4

G50-5

G50-6

H

140–159

160–179

180–199

200–219

220–239

240–260

7.3   Vetopöytäkytkimen kiertymisen vähimmäisarvot

Kun kytkintappi on kytkettynä mutta vetopöytäkytkin irrotettuna kiinnityslevystä tai ajoneuvosta ja asennuspulttien vaikutus huomioon otettuna, kytkimen on sallittava samanaikaisesti seuraavat vetopöytäkytkimen tapin kiertymisen vähimmäisarvot:

| 7.3.1 | ± 90° pystysuuntaisen akselin ympäri (ei sovelleta pakko-ohjaaviin vetopöytäkytkimiin); |
| --- | --- |

7.3.1

± 90° pystysuuntaisen akselin ympäri (ei sovelleta pakko-ohjaaviin vetopöytäkytkimiin);

| 7.3.2 | ± 12° kulkusuuntaan nähden poikittaisen vaakatasoisen akselin ympäri. Tämä kulma ei välttämättä kata maastokäyttöä. |
| --- | --- |

7.3.2

± 12° kulkusuuntaan nähden poikittaisen vaakatasoisen akselin ympäri. Tämä kulma ei välttämättä kata maastokäyttöä.

| 7.3.3 | Aksiaalinen kiertyminen pitkittäisakselin ympäri on sallittua ± 3 asteeseen saakka. Tämä kulma voidaan kuitenkin ylittää täysin heiluvassa vetopöytäkytkimessä edellyttäen, että lukitusmekanismi mahdollistaa kiertymän rajoittamisen enintään ± 3 asteeseen. |
| --- | --- |

7.3.3

Aksiaalinen kiertyminen pitkittäisakselin ympäri on sallittua ± 3 asteeseen saakka. Tämä kulma voidaan kuitenkin ylittää täysin heiluvassa vetopöytäkytkimessä edellyttäen, että lukitusmekanismi mahdollistaa kiertymän rajoittamisen enintään ± 3 asteeseen.

7.4   Vetopöytäkytkimien irrottamisen estävät lukituslaitteet

Vetopöytäkytkin on lukittava kytkettyyn asentoon kahdella mekaanisella lukituslaitteella, joista kummankin on toimittava, jos toinen pettää.

Päälukituslaitteen on toimittava automaattisesti, mutta lisälukituslaite voi olla joko automaattinen tai käsikäyttöinen. Lisälukituslaite voi toimia yhdessä päälukituslaitteen kanssa ja tarjota toisen varmistetun mekaanisen lukituksen päälukituslaitetta varten. Lisälukituslaitteen irrottaminen saa olla mahdollista vain jos päälukituslaite on kunnolla kiinni.

Lukituslaitteiden irrottaminen tahattomasti ei saa olla mahdollista. Avaamisen on edellytettävä ajoneuvon kuljettajan tai käyttäjän tietoista toimintaa.

Kytkimen suljettu ja lukittu asento on osoitettava visuaalisesti mekaanisella laitteella, ja osoittimen asento on voitava tarkastaa tunnustelemalla, esimerkiksi pimeässä. Osoittimen on osoitettava sekä pää- että lisälukituslaitteen asento. Yhden laitteen asennon osoittaminen on kuitenkin riittävä, jos toisen laitteen lukkiutuminen samanaikaisesti on laitteen rakenteellinen ominaispiirre.

7.5   Käyttölaitteet tai vapautusmekanismit

Käyttölaitteiden on kytkimen suljetussa asennossa oltava niin varmistettuja, että tahaton käyttö ei ole mahdollista. Lukitusjärjestelmän on oltava sellainen, että lukituslaitteen avaaminen kytkimen vapautusmekanismin käyttämiseksi edellyttää tietoista toimintaa.

7.6   Pintakäsittely

Kytkinlevyn ja kytkinlukon pintojen on oltava toiminnan kannalta moitteettomia ja huolellisesti koneistettuja, taottuja, valettuja tai puristettuja.

7.7   Kuormitusvaatimukset

Kaikkien vetopöytäkytkimien on täytettävä liitteen 6 kohdassa 4.7 kuvattujen testien vaatimukset.

7.8   Ohjauskiilat

7.8.1   Puoliperävaunujen aktiiviseen ohjaukseen käytettyjen ohjauskiilojen mittojen on oltava kuvan 17 mukaiset.

Kuva 17

Kuva 17

Jousitettujen ohjauskiilojen mitat

Jousitettujen ohjauskiilojen mitat

1/ 2/

max 218 kytketty

kytkemätön

Leikkaus A-A

7.8.2   Ohjauskiilan on mahdollistettava turvallinen ja oikea kytkeytyminen ja oltava jousitettu. Jousen voima on valittava siten, että on mahdollista kytkeä kuormaamaton puoliperävaunu, ja siten, että puoliperävaunun ollessa täysin kuormattu ohjauskiila on tiukasti kosketuksessa kytkinlaippoihin. Vetopöydän irrottamisen on oltava mahdollista puoliperävaunun ollessa sekä kuormattuna että kuormaamattomana.

7.9   Standardinmukaisia vetopöytäkytkimiä koskevat erityisvaatimukset

| 7.9.1 | Kuvassa 16 ja taulukossa 11 annettuja mittoja on noudatettava. |
| --- | --- |

7.9.1

Kuvassa 16 ja taulukossa 11 annettuja mittoja on noudatettava.

| 7.9.2 | Standardinmukaisten vetopöytäkytkimien on sovelluttava ja oltava testattu 150 kN:n D-arvon ja 20 tonnin U-arvon mukaisesti. |
| --- | --- |

7.9.2

Standardinmukaisten vetopöytäkytkimien on sovelluttava ja oltava testattu 150 kN:n D-arvon ja 20 tonnin U-arvon mukaisesti.

| 7.9.3 | Irrotuksen on oltava mahdollista suoraan vetopöytäkytkimelle asennetulla käsivivulla. |
| --- | --- |

7.9.3

Irrotuksen on oltava mahdollista suoraan vetopöytäkytkimelle asennetulla käsivivulla.

| 7.9.4 | Standardinmukaisten vetopöytäkytkimien on oltava soveltuvia puoliperävaunujen aktiiviseen ohjaukseen ohjauskiiloja käyttämällä (ks. kohta 7.8). |
| --- | --- |

7.9.4

Standardinmukaisten vetopöytäkytkimien on oltava soveltuvia puoliperävaunujen aktiiviseen ohjaukseen ohjauskiiloja käyttämällä (ks. kohta 7.8).

8.   Vetopöytäkytkimien tapit

8.1   Luokan H50 (standardin ISO 337 mukaisten) vetopöytäkytkimien tappien on oltava mitoiltaan kuvan 18 mukaisia.

Kuva 18

Kuva 18

Luokan H50 vetopöytäkytkimien tappien mitat

Luokan H50 vetopöytäkytkimien tappien mitat

Image 25

8.2   Vetopöytäkytkimien tappien on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.9 kuvattujen testien vaatimukset.

9.   Kiinnityslevyt

9.1   Vetopöytäkytkimien luokan J kiinnityslevyissä on oltava kuvan 16a mukaiset pyöreät asennusreiät, kun ne on tarkoitettu standardinmukaisille vetopöytäkytkimille. Asennusreikien halkaisijan on kuitenkin oltava 17 mm + 2,0/– 0,0 mm. Reikien on oltava pyöreät, EI rakomaiset (ks. kuva 16a).

9.2   Standardinmukaisten vetopöytäkytkimien kiinnityslevyjen on sovelluttava puoliperävaunujen aktiiviseen ohjaukseen (ohjauskiiloilla). Ei-standardinmukaisten vetopöytäkytkimien kiinnityslevyjen, jotka ovat soveltumattomia aktiiviseen ohjaukseen, on oltava asianmukaisesti merkitty.

9.3   Vetopöytäkytkimien kiinnityslevyjen on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.8 kuvattujen testien vaatimukset.

10.   Koukkutyyppiset kytkimet

10.1   Luokan K koukkutyyppisten kytkimien yleiset vaatimukset

| 10.1.1 | Kaikkien luokan K koukkutyyppisten kytkimien on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.5 kuvattujen testien vaatimukset ja oltava taulukon 13 ominaisarvojen mukaisesti soveltuvia. |
| --- | --- |

10.1.1

Kaikkien luokan K koukkutyyppisten kytkimien on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.5 kuvattujen testien vaatimukset ja oltava taulukon 13 ominaisarvojen mukaisesti soveltuvia.

| 10.1.2 | Luokan K koukkutyyppisten kytkimien mittojen on oltava kuvan 19 ja taulukon 12 mukaiset. Luokkien K1–K4 kytkimet ovat ei-automaattisia kytkimiä, jotka on tarkoitettu käytettäväksi vain perävaunuissa, joiden suurin sallittu massa on enintään 3,5 tonnia. Luokkien KA1–KA3 kytkimet ovat automaattisia kytkimiä.

  Kuva 19


  Luokan K koukkutyyppisten kytkimien mitat ja kiertymisarvot |
| --- | --- |

10.1.2

Luokan K koukkutyyppisten kytkimien mittojen on oltava kuvan 19 ja taulukon 12 mukaiset. Luokkien K1–K4 kytkimet ovat ei-automaattisia kytkimiä, jotka on tarkoitettu käytettäväksi vain perävaunuissa, joiden suurin sallittu massa on enintään 3,5 tonnia. Luokkien KA1–KA3 kytkimet ovat automaattisia kytkimiä.

Kuva 19

Kuva 19

Luokan K koukkutyyppisten kytkimien mitat ja kiertymisarvot

Luokan K koukkutyyppisten kytkimien mitat ja kiertymisarvot

Image 26

| 10.1.3 | Koukkutyyppistä kytkintä saa käyttää vain rengasmaisten vetosilmukoiden kanssa. Kun kytkintä käytetään luokan L rengasmaisen vetosilmukan kanssa, kytkimen kiertymiskulmien on oltava tämän liitteen kohdan 10.2 mukaiset. |
| --- | --- |

10.1.3

Koukkutyyppistä kytkintä saa käyttää vain rengasmaisten vetosilmukoiden kanssa. Kun kytkintä käytetään luokan L rengasmaisen vetosilmukan kanssa, kytkimen kiertymiskulmien on oltava tämän liitteen kohdan 10.2 mukaiset.

| 10.1.4 | Luokan K koukkutyyppistä kytkintä käytetään sellaisen rengasmaisen silmukan kanssa, jonka vähimmäisvälys tai vapaa liike uutena on 3 mm ja enimmäisvälys 5 mm. Kytkimen valmistajan on ilmoitettava sopivat vetosilmukat liitteessä 1 esitetyssä ilmoituslomakkeessa. |
| --- | --- |

10.1.4

Luokan K koukkutyyppistä kytkintä käytetään sellaisen rengasmaisen silmukan kanssa, jonka vähimmäisvälys tai vapaa liike uutena on 3 mm ja enimmäisvälys 5 mm. Kytkimen valmistajan on ilmoitettava sopivat vetosilmukat liitteessä 1 esitetyssä ilmoituslomakkeessa.

10.2   Kun luokan K kytkintä käytetään luokan L rengasmaisen vetosilmukan kanssa, mutta se ei ole kiinnitettynä ajoneuvoon, kytkimen ei-samanaikaisten kiertymiskulmien on oltava seuraavat (ks. myös kuva 19):

| 10.2.1 | ± 90° vaakasuunnassa kytkimen pystyakselin ympäri |
| --- | --- |

10.2.1

± 90° vaakasuunnassa kytkimen pystyakselin ympäri

| 10.2.2 | ± 40° pystysuunnassa kytkimen vaakasuuntaisen poikittaisakselin ympäri |
| --- | --- |

10.2.2

± 40° pystysuunnassa kytkimen vaakasuuntaisen poikittaisakselin ympäri

| 10.2.3 | ± 20°:n aksiaalinen kiertymä kytkimen vaakasuuntaisen pitkittäiskeskilinjan ympäri. |
| --- | --- |

10.2.3

± 20°:n aksiaalinen kiertymä kytkimen vaakasuuntaisen pitkittäiskeskilinjan ympäri.

10.3   Automaattisissa luokan K koukkutyyppisissä kytkimissä on oltava siten suunniteltu kita, että vetosilmukka ohjautuu kytkimeen.

10.4   Lukitus tahattoman irtoamisen ehkäisemiseksi

| | Suljetussa asennossa kytkimen lukitus on varmistettava kahdella varmistetun mekaanisen kiinnityksen tuottavalla lukituslaitteella, joista toisen on toimittava, jos toinen pettää. |
| --- | --- |

Suljetussa asennossa kytkimen lukitus on varmistettava kahdella varmistetun mekaanisen kiinnityksen tuottavalla lukituslaitteella, joista toisen on toimittava, jos toinen pettää.

| | Suljettu ja lukittu kytkimen asento on selvästi ulkoisesti osoitettava mekaanisella laitteella. Osoittimen asento on voitava varmistaa tunnustelemalla, esimerkiksi pimeässä. |
| --- | --- |

Suljettu ja lukittu kytkimen asento on selvästi ulkoisesti osoitettava mekaanisella laitteella. Osoittimen asento on voitava varmistaa tunnustelemalla, esimerkiksi pimeässä.

| | Mekaanisen osoitinlaitteen on osoitettava molempien lukituslaitteiden kytkeytyminen (JA-ehto). |
| --- | --- |

Mekaanisen osoitinlaitteen on osoitettava molempien lukituslaitteiden kytkeytyminen (JA-ehto).

| | Yhden lukituslaitteen kytkeytymisen osoittaminen on kuitenkin riittävä, jos tässä tilanteessa toisen lukituslaitteen kytkeytyminen on järjestelmän rakenteellinen ominaisuus. |
| --- | --- |

Yhden lukituslaitteen kytkeytymisen osoittaminen on kuitenkin riittävä, jos tässä tilanteessa toisen lukituslaitteen kytkeytyminen on järjestelmän rakenteellinen ominaisuus.

10.5   Käsivivut

Käsivipujen on oltava rakenteeltaan helposti käytettäviä ja päistään pyöristettyjä. Kytkimessä ei käsivivun lähellä saa olla käden puristukseen joutumisen mahdollistavia teräviä reunoja tai kärkiä, jotka voivat aiheuttaa loukkaantumisen kytkintä käytettäessä. Kytkimen vapauttamiseen tarvittava voima, mitattuna ilman vetosilmukkaa, ei saa olla suurempi kuin 250 N käyttösuunnassa käsivipuun nähden kohtisuorassa.

Taulukko 12

Taulukko 12

Luokan K koukkutyyppisten kytkimien mitat

Luokan K koukkutyyppisten kytkimien mitat

(ks. kuva 19)

| Luokka | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 | Huom. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | — | 83 | 83 | 120 | 120 | 140 | 160 | ± 0,5 |
| e2 | — | 56 | 56 | 55 | 55 | 80 | 100 | ± 0,5 |
| e3 | 90 | — | — | — | — | — | — | ± 0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 10,5 | 15 | 15 | 17 | 21 | H13 |
| c | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | pienin |
| f | 130 | 175 | 175 | 180 | 180 | 200 | 200 | suurin |
| g | 100 | 100 | 100 | 120 | 120 | 140 | 200 | suurin |
| a | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | + 1,6/– 0,0 |
| L1 | 120 | 120 | 120 | 120 | 250 | 300 | 300 | suurin |
| L2 | 74 | 74 | 63 | 74 | 90 | 90 | 90 | suurin |
| L3 | 110 | 130 | 130 | 150 | 150 | 200 | 200 | suurin |

Luokka

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

Huom.

e1

1

—

83

83

120

120

140

160

± 0,5

e2

2

—

56

56

55

55

80

100

± 0,5

e3

3

90

—

—

—

—

—

—

± 0,5

d2

2

17

10,5

10,5

15

15

17

21

H13

c

3

3

3

3

3

3

3

pienin

f

130

175

175

180

180

200

200

suurin

g

100

100

100

120

120

140

200

suurin

a

45

45

45

45

45

45

45

- 1,6/– 0,0

L1

1

120

120

120

120

250

300

300

suurin

L2

2

74

74

63

74

90

90

90

suurin

L3

3

110

130

130

150

150

200

200

suurin

Taulukko 13

Taulukko 13

Luokan K koukkutyyppisten kytkimien pienimmät ominaisarvot

Luokan K koukkutyyppisten kytkimien pienimmät ominaisarvot

| Luokka | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 17 | 20 | 20 | 25 | 70 | 100 | 130 |
| Dc kN | — | — | 17 | 20 | 54 | 70 | 90 |
| S kg | 120 | 120 | 200 | 250 | 700 | 900 | 1 000 |
| V kN | — | — | 10 | 10 | 18 | 25 | 35 |

Luokka

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

D kN

17

20

20

25

70

100

130

Dc kN

c

—

—

17

20

54

70

90

S kg

120

120

200

250

700

900

1 000

V kN

—

—

10

10

18

25

35

11.   Erityiset vetoaisatyyppiset kytkimet, luokka T

11.1   Luokan T erityiset vetoaisakytkimet on tarkoitettu käytettäväksi tietyissä ajoneuvoyhdistelmissä, esimerkiksi autonkuljetusajoneuvoissa.

Nämä ajoneuvot ovat erikoisrakenteisia, ja siksi voi olla välttämätöntä sijoittaa kytkin erityiseen ja epätavalliseen paikkaan.

11.2   Luokan T kytkimiä voidaan käyttää vain keskiakseliperävaunuissa, ja tästä rajoituksesta on mainittava liitteessä 1 esitetyssä ilmoituslomakkeessa.

11.3   Luokan T kytkimet on hyväksyttävä yhteensopivana parina, eikä kytkimen irrottaminen saa olla mahdollista muutoin kuin korjaamolla käyttämällä työkaluja, joita ei tavallisesti kuljeteta mukana ajoneuvossa.

11.4   Luokan T kytkin ei saa toimia automaattisesti.

11.5   Luokan T kytkimien on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.3 esitettyjen testien vaatimukset lukuun ottamatta kohtaa 3.3.4.

11.6   Seuraavien samanaikaisten kiertymiskulmien on oltava mahdollisia, kun kytkintä ei ole kiinnitetty ajoneuvoon mutta se on koottu ja samassa tavanomaisessa asennossa kuin ajoneuvoon kiinnitettynä:

| 11.6.1 | ± 90° vaakasuunnassa pystyakselin ympäri |
| --- | --- |

11.6.1

± 90° vaakasuunnassa pystyakselin ympäri

| 11.6.2 | ± 8° pystysuunnassa vaakasuuntaisen poikittaisakselin ympäri |
| --- | --- |

11.6.2

± 8° pystysuunnassa vaakasuuntaisen poikittaisakselin ympäri

| 11.6.3 | ± 3°:n aksiaalinen kiertymä vaakasuuntaisen pitkittäisakselin ympäri. |
| --- | --- |

11.6.3

± 3°:n aksiaalinen kiertymä vaakasuuntaisen pitkittäisakselin ympäri.

12.   Vetoaisatyyppiset kytkimet, luokka W

12.1.1   Luokan W kytkinten on automaattisen toimintosarjan osana automaattisesti kytkettävä kaksi ajoneuvoa mekaanisesti ja luotava sähköliitäntä ja paineilmajarrujen voimansiirtoyhteys.

12.1.2   Luokan W kytkinten on automaattisen toimintosarjan osana automaattisesti purettava sähköliitäntä ja paineilmajarrujen voimansiirtoyhteys ja irrotettava asianomaiset kaksi ajoneuvoa mekaanisesti toisistaan.

12.2   Luokan W kytkimien on täytettävä liitteen 6 kohdassa 3.3 esitettyjen testien vaatimukset lukuun ottamatta kohtaa 3.3.4. Sulkeutuminen ja kaikki lukituslaitteet on testattava staattisella avautumissuuntaan kohdistuvalla voimalla, jonka suuruus on 0,25 D. Testi ei saa aiheuttaa avautumista. Lukituslaitteen on oltava täysin toimintakykyinen testin jälkeen. Testivoima 0,1 D on riittävä sylinterimäisten kytkintappien osalta.

12.3   Seuraavien samanaikaisten kiertymiskulmien on oltava mahdollisia, kun kytkintä ei ole kiinnitetty ajoneuvoon mutta se on koottu, kytketty ja samassa tavanomaisessa asennossa kuin ajoneuvoon kiinnitettynä:

| 12.3.1 | ± 90° vaakasuunnassa pystyakselin ympäri |
| --- | --- |

12.3.1

± 90° vaakasuunnassa pystyakselin ympäri

| 12.3.2 | ± 20° pystysuunnassa vaakasuuntaisen poikittaisakselin ympäri |
| --- | --- |

12.3.2

± 20° pystysuunnassa vaakasuuntaisen poikittaisakselin ympäri

| 12.3.3 | ± 25°:n aksiaalinen kiertymä vaakasuuntaisen pitkittäisakselin ympäri. |
| --- | --- |

12.3.3

± 25°:n aksiaalinen kiertymä vaakasuuntaisen pitkittäisakselin ympäri.

12.4   Kaukosäätimellä varustetun luokan W kytkimen on täytettävä tämän liitteen kohdan 13 vaatimukset.

12.5   Luokan W kytkimessä on oltava tämän liitteen kohdan 13 mukainen kaukonäyttö.

13.   Kauko-ohjaus- ja kaukonäyttölaitteet

13.1   Kauko-ohjaus- ja kaukonäyttölaitteet ovat sallittuja vain automaattisissa vetoaisakytkimissä ja automaattisissa vetopöytäkytkimissä.

Kauko-ohjaus- ja kaukonäyttölaitteet ovat sallittuja vain luokkien C50-X ja G50-X automaattisissa kytkentälaitteissa.

Kauko-ohjaus- ja kaukonäyttölaitteet eivät saa haitata kytketyn vetoaisan tai kytketyn puoliperävaunun vapaata vähimmäisliikettä. Niiden on oltava kiinnitettynä ajoneuvoon pysyvästi.

Kaikki kauko-ohjaus- ja kaukonäyttölaitteet kuuluvat kytkentälaitteiden testauksen ja hyväksynnän soveltamisalueeseen yhdessä kaikkien käyttölaitteiden ja voimansiirtolaitteiden osien kanssa.

13.2   Kaukonäyttö

13.2.1   Automaattisessa kytkennässä kaukonäyttölaitteiden on osoitettava kytkimen suljettu ja kaksinkertaisesti lukittu asento optisesti kohdan 13.2.2 mukaisesti. Myös avoin asento voidaan osoittaa, ja sen on tapahduttava kohdan 13.2.3 kohdan mukaisesti.

Kaukonäyttölaitteen on toimittava automaattisesti aina, kun kytkentä avataan tai suljetaan.

13.2.2   Muutos avoimesta suljettuun ja kaksinkertaisesti lukittuun asentoon osoitetaan vihreällä optisella signaalilla.

13.2.3   Jos avoin ja/tai lukitsematon kytkimen asento osoitetaan, on käytettävä punaista optista signaalia.

13.2.4   Osoitettaessa, että automaattinen kytkentä on tapahtunut, kaukonäytön on varmistettava, että vetopöytäkytkimen tappi on todella kytkeytynyt kaksinkertaisesti lukittuun loppuasentoon.

13.2.5   Kaukonäyttöjärjestelmään tuleva vika ei saa aiheuttaa sitä, että kytkentä näyttäisi olevan suljettu ja lukittu, jos loppuasentoa ei ole saavutettu.

13.2.6   Jos toinen kahdesta lukituslaitteesta avautuu, vihreän optisen signaalin on sammuttava ja punaisen signaalin (jos sellaiset on) on sytyttävä.

13.2.7   Suoraan kytkentälaitteeseen kiinnitetyt mekaaniset osoittimet on säilytettävä.

13.2.8   Jotta kuljettajan huomiokyvyn häiriytyminen tavanomaisen ajon aikana vältettäisiin, kaukonäyttölaite on voitava kytkeä pois päältä. Laitteen on kuitenkin kytkeydyttävä päälle automaattisesti, kun kytkentä seuraavan kerran avataan ja suljetaan (ks. kohta 13.2.1).

13.2.9   Jos kaukonäyttölaitteet on asennettu ajoneuvon ohjaamoon, niiden on oltava selkeitä ja suoraan kuljettajan näkökentässä.

Jos kaukonäyttölaitteet on asennettu ajoneuvon kylkeen, niiden on oltava pysyviä ja selkeitä.

13.3   Kauko-ohjaus

13.3.1   Käytettäessä tämän säännön kohdan 2.8 mukaista kauko-ohjauslaitetta on käytettävä myös kohdan 13.2 mukaista kaukonäyttölaitetta.

13.3.2   Ajoneuvossa on oltava erityinen kytkin (esimerkiksi pääkytkin, vipu tai venttiili), jonka avulla kytkentälaite voidaan avata ja sulkea kauko-ohjauslaitteella. Jos tätä pääkytkintä ei ole sijoitettu ohjaamoon, se ei saa olla paikassa, jossa asiattomat henkilöt pääsevät siihen käsiksi, tai sen on oltava lukittavissa. Kytkennän tarkoituksellinen käyttö ohjaamosta saa olla mahdollista ainoastaan, kun tahaton käyttö ei ole mahdollista (esimerkiksi niin, että käyttöön tarvitaan kaksi kättä).

On oltava mahdollista todeta, onko kytkennän avaaminen kauko-ohjauksella toteutunut vai ei.

13.3.3   Jos kauko-ohjaus edellyttää sitä, että kytkentä avataan käyttämällä ulkoista voimaa, on ulkoisen voiman toimintatila osoitettava asianmukaisesti kuljettajalle. Tämä ei ole tarpeen, jos ulkoinen voima on käytettävissä ainoastaan kauko-ohjausta käytettäessä.

13.3.4   Jos kauko-ohjauksella kytkennän avaava hallintalaite on asennettu ajoneuvon ulkopuolelle, kytkettyjen ajoneuvojen välistä aluetta on voitava valvoa, mutta tälle alueelle ei kuitenkaan tarvitse mennä laitteen käyttämiseksi.

13.3.5   Mikään yksittäinen käyttövirhe tai minkään yksittäisen vian esiintyminen järjestelmässä ei saa aiheuttaa kytkennän tahatonta avautumista tavanomaisen ajon aikana. Kaikista järjestelmän vioista on tultava suora ilmoitus tai niiden on ilmettävä välittömästi esimerkiksi virhetoimintona seuraavan käytön aikana.

13.3.6   Jos kauko-ohjaukseen tulee vika, kytkentä on voitava hätätilanteessa avata ainakin yhdellä muulla tavalla. Jos avaaminen edellyttää työkalun käyttöä, työkalun on sisällyttävä ajoneuvon varusteisiin. Tämän liitteen kohdan 3.6 vaatimuksia ei sovelleta käsivipuihin, joita käytetään ainoastaan hätätilanteessa tapahtuvaan kytkennän avaamiseen.

13.3.7   Kauko-ohjauslaitteiden on oltava pysyvästi ja selvästi merkittyjä.

---

LIITE 6

MEKAANISTEN KYTKENTÄLAITTEIDEN TAI -KOMPONENTTIEN TESTAUS

1.   Yleiset testausvaatimukset

1.1   Kytkentälaitteiden näytekappaleille on suoritettava sekä lujuustestit että toiminnalliset testit. Testit on tehtävä suhteessa huonoimpiin mahdollisiin olosuhteisiin.

Huonoimmat mahdolliset olosuhteet voidaan määrittää teoreettisen arvioinnin avulla. Fyysiset testit on suoritettava aina kun mahdollista, mutta ellei muuta määrätä, tyyppihyväksyntäviranomainen tai tutkimuslaitos voi luopua fyysisestä lujuustestistä, jos komponentin rakenne on niin yksinkertainen, että se voidaan arvioida teoreettisesti.

Teoreettisten arviointien on kuitenkin aina taattava samantasoinen tulosten laatu kuin dynaamisten tai staattisten testien. Epäselvissä tapauksissa fyysisen testauksen tulokset ovat määrääviä.

Ks. myös tämän säännön kohta 4.10.

1.2   Kytkentälaitteissa lujuus on todennettava dynaamisella testillä (kestävyystestillä). Tietyissä tapauksissa voivat lisäksi jotkin staattiset testit olla tarpeellisia (ks. tämän liitteen kohta 3).

1.3   Dynaaminen testi (lukuun ottamatta tämän liitteen kohdan 3.10 mukaista testiä) on suoritettava suunnilleen sinimuotoisella kuormituksella (vaihtuva ja/tai tykyttävä) materiaalille soveltuvalla kuormitussyklien lukumäärällä. Halkeamia tai murtumia ei saa esiintyä.

1.4   Ainoastaan vähäinen pysyvä muodonmuutos sallitaan määrätyissä staattisissa testeissä. Ellei toisin mainita, pysyvä plastinen muodonmuutos vapauttamisen jälkeen saa olla enintään 10 prosenttia suurimmasta testin aikana mitatusta muodonmuutoksesta. Jos testaaja joutuu vaaratilanteeseen muodonmuutoksen mittaamisen takia, staattisen testin tämä osa voidaan jättää pois, mikäli sama parametri testataan muissa testeissä, kuten dynaamisessa testissä.

1.5   Dynaamisissa testeissä kuormitusoletukset perustuvat ajoneuvon pitkittäisakselin suuntaiseen vaakasuuntaiseen voimakomponenttiin ja pystysuuntaiseen voimakomponenttiin. Ajoneuvon pitkittäisakseliin nähden poikittaisia vaakasuuntaisia voimakomponentteja ja momentteja ei oteta huomioon, jos niillä on ainoastaan vähäinen merkitys. Tätä lievennystä ei sovelleta tämän liitteen kohdan 3.10 mukaiseen testausmenettelyyn.

Jos kytkentälaitteen rakenne tai sen kiinnitys ajoneuvoon tai lisäjärjestelmien (kuten vakaajat ja lyhyt kytkinjärjestely) kiinnitys aiheuttaa lisävoimia tai -momentteja, tyyppihyväksyntäviranomainen tai tutkimuslaitos voi vaatia lisätestejä.

Ajoneuvon pituusakselin suuntainen vaakasuuntainen voimakomponentti esitetään teoreettisesti määriteltynä vertailuvoimana, D- tai Dc-arvona. Tarvittaessa pystysuora voimakomponentti esitetään staattisena pystysuuntaisena kuormana S kytkentäpisteessä ja oletettuna pystysuuntaisena kuormana V, tai kun on kyse vetopöytäkytkimistä, staattisena pystysuuntaisena kuormana U.

1.6   Ominaisarvot D, Dc, S, V ja U, joihin testit perustuvat ja jotka määritellään tämän säännön kohdassa 2.11, otetaan valmistajan tyyppihyväksyntähakemuksessa antamista tiedoista (ks. liitteissä 1 ja 2 esitetyt ilmoituslomakkeet).

1.7   Varmistavan lukituslaitteen, jota pitää paikallaan jousivoima, on pysyttävä varmistetussa asennossa, kun siihen kohdistuu vähiten suotuisassa suunnassa voima, joka vastaa lukituslaitteen kolminkertaista painoa.

2.   Testausmenettelyt

Jos käytetään tämän liitteen kohdan 3.10 mukaista testausmenettelyä, kohtia 2.1, 2.2, 2.3 ja 2.5 ei sovelleta.

2.1   Dynaamisia testejä ja staattisia testejä varten näytekappale on asetettava voimien kohdistamisen mahdollistavaan sopivaan penkkiin siten, että siihen ei kohdistu mitään lisävoimia tai -momentteja määritellyn testivoiman lisäksi. Kun on kyse vaihtuvan kuormituksen testeistä, voiman kohdistamisen suunta ei saa poiketa yli ± 1° määritellystä suunnasta. Tykyttävissä ja staattisissa testeissä kulman on oltava suurimman testivoiman mukainen. Tavallisesti tämä vaatii liitoksen voiman kohdistuspisteessä (eli kytkentäpisteessä) ja toisen liitoksen riittävän etäisyyden päässä.

2.2   Testitaajuus saa olla enintään 35 Hz. Valitun taajuuden on oltava riittävän etäällä testijärjestelyn ja laitteen resonanssitaajuuksista. Asynkronisessa testauksessa kahden voimakomponentin taajuuksien eron on oltava välillä noin 1 ja enintään 3 prosenttia. Teräksisillä kytkentälaitteilla kuormitussyklien lukumäärä on 2 × 106. Muusta materiaalista kuin teräksestä valmistetuille laitteille voi olla tarpeen tehdä enemmän syklejä. Halkeamien testauksessa on käytettävä tunkeumavärimenetelmää tai vastaavaa menetelmää.

2.3   Tykyttävässä testissä testausvoima vaihtelee suurimman ja pienimmän testausvoiman välillä. Pienin testausvoima ei saa olla suurempi kuin 5 prosenttia suurimmasta testausvoimasta, ellei kyseisessä testimenettelyssä muuta edellytetä.

2.4   Muualla kuin tämän liitteen kohdassa 3.2.3 vaadituissa staattisissa testeissä testivoima on kohdistettava tasaisesti ja nopeasti ja sitä on pidettävä yllä vähintään 60 sekuntia.

2.5   Testattavat kytkentälaitteet tai -komponentit on tavallisesti kiinnitettävä mahdollisimman jäykästi testipenkkiin siihen asentoonsa, jossa niitä käytetään ajoneuvossa. Kiinnityslaitteiden on oltava valmistajan tai hakijan määrittelemiä ja niitä, jotka on tarkoitettu kytkentälaitteen tai -komponentin kiinnittämiseen ajoneuvoon, ja/tai niillä on oltava samat mekaaniset ominaisuudet.

2.6   Kytkentälaitteet tai -komponentit on testattava siinä muodossa kuin niitä käytetään maantieajossa. Valmistajan harkinnan mukaan ja tutkimuslaitoksen suostumuksella joustavat osat voidaan korvata jäykillä, jos tämä on välttämätöntä testimenettelyn kannalta ja jollei sillä ole vääristävää vaikutusta testitulokseen.

Nopeutetun testimenettelyn aikana ylikuumentuneet joustavat osat voidaan korvata testin kuluessa. Testikuormat voidaan kohdistaa erityisillä välyksettömillä laitteilla.

3.   Erityiset testausvaatimukset

Jos käytetään tämän liitteen kohdan 3.10 mukaista testausmenettelyä, kohtien 3.1.1–3.1.6 vaatimuksia ei sovelleta.

3.1   Vetokuulat ja kiinnityskorvakkeet

3.1.1   Vetokuulan sisältävän mekaanisen kytkentälaitteen tyyppi voi olla jokin seuraavista:

| a) | yksikappaleiset vetokuulat, mukaan lukien laitteet, joissa on irrotettavat mutta laitekohtaiset vetokuulat (ks. kuvat 20a ja 20b) |
| --- | --- |

a)

yksikappaleiset vetokuulat, mukaan lukien laitteet, joissa on irrotettavat mutta laitekohtaiset vetokuulat (ks. kuvat 20a ja 20b)

| b) | vetokuulat, jotka sisältävät osia, jotka voidaan irrottaa (ks. kuvat 20c, 20d ja 20e) |
| --- | --- |

b)

vetokuulat, jotka sisältävät osia, jotka voidaan irrottaa (ks. kuvat 20c, 20d ja 20e)

| c) | kiinnityskorvakkeet ilman kiinnitettyä kuulaa (ks. kuva 20f). |
| --- | --- |

c)

kiinnityskorvakkeet ilman kiinnitettyä kuulaa (ks. kuva 20f).

Kuva 20

Kuulatyyppisiä kiinnityskorvakkeita

| | a) | Yksiosainen kiinnityskorvake ja vetokuula |
| --- | --- | --- |

Image 27

a)

Yksiosainen kiinnityskorvake ja vetokuula

| b) | Ylhäällä oleva kuulayksikkö voidaan irrottaa käsin ilman työkaluja, esim. bajonettityyppinen liitos |
| --- | --- |

b)

Ylhäällä oleva kuulayksikkö voidaan irrottaa käsin ilman työkaluja, esim. bajonettityyppinen liitos

| c) | Kiinnityskorvake, josta kuula voidaan irrottaa työkaluilla |
| --- | --- |

c)

Kiinnityskorvake, josta kuula voidaan irrottaa työkaluilla

| d) | Kiinnityskorvake, johon irrotettava kuula ja yhdysrakenteinen pidike on kiinnitetty, esim. luokka A50 |
| --- | --- |

d)

Kiinnityskorvake, johon irrotettava kuula ja yhdysrakenteinen pidike on kiinnitetty, esim. luokka A50

| e) | Kiinnityskorvake, josta kuula voidaan irrottaa työkaluilla |
| --- | --- |

e)

Kiinnityskorvake, josta kuula voidaan irrottaa työkaluilla

| f) | Kiinnityskorvake, johon ei ole kiinnitetty kuulayksikköä |
| --- | --- |

f)

Kiinnityskorvake, johon ei ole kiinnitetty kuulayksikköä

3.1.2   Perustesti on dynaaminen kestävyystesti. Testinäytteeseen kuuluu vetokuula, kuulan kaula ja kiinnittimet, jotka tarvitaan ajoneuvoon kiinnittämistä varten. Vetokuulan ja kiinnityskorvakkeiden on oltava jäykästi kiinnitetty testipenkkiin, jolla voidaan saada aikaan vaihtuva voima, siihen asentoonsa, jossa yhdistelmää on tarkoitus käyttää.

3.1.3   Ajoneuvon valmistaja määrittää kiinnityspisteiden sijainnit vetokuulan ja kiinnityskorvakkeen kiinnittämistä varten (ks. tämän säännön liite 2, lisäys).

3.1.4   Testaukseen toimitetuissa laitteissa on oltava kaikki osat ja rakenteelliset yksityiskohdat, joilla voi olla vaikutusta lujuuteen (esim. sähkörasialevy tai merkinnät). Testinäytteen on sisällettävä kaikki osat niihin kohtiin saakka, joista laite kiinnitetään ajoneuvoon. Ajoneuvon valmistajan on ilmoitettava vetokuulan ja kytkentälaitteen kiinnityspisteiden geometrinen asema suhteessa vertailulinjaan, ja se on esitettävä testausselosteessa. Vetoajoneuvon valmistajan on ilmoitettava hinauslaitevalmistajalle tarvittavat tiedot kaikkien kiinnityspisteiden suhteellisesta sijainnista vertailulinjaan nähden, ja näiden sijainnin on oltava sama myös testipenkissä.

3.1.5   Testipenkkiin kiinnitetty näytekappale testataan vaihtuvalla kuormalla, joka kohdistuu kuulaan kuvissa 21 ja 22 esitetyssä kulmassa.

Testauskulman suunnan määrää kuulan keskiön kautta kulkevan vaakasuuntaisen vertailulinjan pystyetäisyys vaakalinjasta, joka kulkee kytkentälaitteen sen kiinnityspisteen kautta, joka on ylin tai lähimpänä vaakatasolla kuulan keskiön kautta kulkevalla pystysuuntaisella poikittaistasolla. Jos kiinnityspiste on vaakasuuntaisen vertailulinjan yläpuolella, testi suoritetaan kulmassa α = + 15° ± 1°, ja jos piste on linjan alapuolella, kulmassa α = – 15° ± 1° (ks. kuva 21). Testauskulman määrittämisessä on käytettävä niitä kiinnityspisteitä, jotka ajoneuvon valmistaja on ilmoittanut ja jotka välittävät suurimmat vetovoimat vetoajoneuvon rakenteeseen.

Tämä kulma valitaan niin, että pystysuuntainen staattinen ja dynaaminen kuorma otetaan huomioon, ja se soveltuu ainoastaan sallitulle staattiselle kuormalle, joka on enintään:

| S = 120 × D | [N] |
| --- | --- |

S = 120 × D

[N]

Jos staattinen kuorma on edellä esitettyä suurempi, testauskulmaa kasvatetaan molemmissa tapauksissa arvoon 20°.

Dynaaminen testi on suoritettava seuraavalla testivoimalla:

Fhs res = ± 0,6 D

3.1.6   Testimenettely on sovellettavissa erityyppisiin kytkentälaitteisiin seuraavasti (ks. tämän liitteen kohta 3.1.1):

| 3.1.6.1 | Yksikappaleiset vetokuulat, mukaan lukien laitteet, joissa on irrotettavat mutta laitekohtaiset vetokuulat (ks. kuvat 20a ja 20b)
  3.1.6.1.1   Kuvissa 20a ja 20b esitettyjen laitteiden lujuustestit on suoritettava kohdan 3.1.5 vaatimusten mukaisesti.

  Kuva 21


  Testivoiman kohdistuskulmat







  Huomautus: Vertailulinjan kanssa yhdensuuntainen linja kulkee sen ylimmän ja lähimmän pisteen keskustan kautta, josta kiinnityskorvake kiinnitetään ajoneuvoon (ks. liitteen 6 kohta 3.1.5).

  Kuva 22


  Testivoiman kohdistuskulmat







  Huomautus: Vaihtuvan testivoiman Fhs res suunta, johon vaikuttaa kuulan keskiön kautta kulkevan vaakasuuntaisen vertailulinjan sijainti suhteessa linjaan, joka on yhdensuuntainen tämän vertailulinjan kanssa (ks. kuva 21). |
| --- | --- |

3.1.6.1

Yksikappaleiset vetokuulat, mukaan lukien laitteet, joissa on irrotettavat mutta laitekohtaiset vetokuulat (ks. kuvat 20a ja 20b)

3.1.6.1.1   Kuvissa 20a ja 20b esitettyjen laitteiden lujuustestit on suoritettava kohdan 3.1.5 vaatimusten mukaisesti.

Kuva 21

Testivoiman kohdistuskulmat

Image 28

Huomautus: Vertailulinjan kanssa yhdensuuntainen linja kulkee sen ylimmän ja lähimmän pisteen keskustan kautta, josta kiinnityskorvake kiinnitetään ajoneuvoon (ks. liitteen 6 kohta 3.1.5).

Kuva 22

Testivoiman kohdistuskulmat

Image 29

Huomautus: Vaihtuvan testivoiman Fhs res suunta, johon vaikuttaa kuulan keskiön kautta kulkevan vaakasuuntaisen vertailulinjan sijainti suhteessa linjaan, joka on yhdensuuntainen tämän vertailulinjan kanssa (ks. kuva 21).

| 3.1.6.2 | Irrotettavissa olevia osia sisältävät vetokuulat
  Seuraavat luokat on määritelty:






  a) | kiinnityskorvake ja kuula (ks. kuva 20c) |
| --- | --- | --- |

3.1.6.2

Irrotettavissa olevia osia sisältävät vetokuulat

Seuraavat luokat on määritelty:

a)

kiinnityskorvake ja kuula (ks. kuva 20c)

| b) | kiinnityskorvake ja kuula yhteisrakenteisella pidikkeellä (ks. kuva 20d) |
| --- | --- |

b)

kiinnityskorvake ja kuula yhteisrakenteisella pidikkeellä (ks. kuva 20d)

| c) | kiinnityskorvake ja irrotettava kuula (ks. kuva 20e) |
| --- | --- |

c)

kiinnityskorvake ja irrotettava kuula (ks. kuva 20e)

| d) | kiinnityskorvake ilman kuulaa (ks. kuva 20f). |
| --- | --- |

d)

kiinnityskorvake ilman kuulaa (ks. kuva 20f).

3.1.6.2.1   Kuvissa 20c–20f esitettyjen laitteiden lujuustesti on suoritettava kohdan 3.1.5 vaatimusten mukaisesti. Mitat e ja f, joiden valmistustoleranssi on ± 5 mm, on esitettävä testausselosteessa.

Kiinnityskorvakkeen (ks. kuva 20f) testi on suoritettava asennetulla kuulalla (pidikkeineen). Ainoastaan kiinnityspisteiden ja kuulan pidikkeen asennuspinnan väliset kiinnityskorvakkeen testin tulokset otetaan huomioon.

Kytkentälaitteen valmistajan on määriteltävä mitat e ja f, joiden valmistustoleranssin on oltava ± 5 mm.

| 3.1.6.3 | Kytkentälaitteet, joiden mitat e ja f muuttuvat, irrotettavia ja keskenään vaihdettavia vetokuulia varten (ks. kuva 22).
  3.1.6.3.1   Tällaisten kiinnityskorvakkeiden lujuustestit on tehtävä kohdan 3.1.5 vaatimusten mukaisesti.
  3.1.6.3.2   Jos huonoimman tapauksen konfiguraatio voidaan määrittää valmistajan ja tyyppihyväksyntäviranomaisen tai tutkimuslaitoksen välisellä sopimuksella, tämän yhden konfiguraation testaaminen riittää.
  Muutoin on testattava useita kuulan asentoja yksinkertaistetulla testiohjelmalla kohdan 3.1.6.3.3 mukaisesti.
  3.1.6.3.3   Yksinkertaistetussa testiohjelmassa f-arvon on oltava määritettyjen arvojen fmin ja fmax välissä, eikä se saa olla suurempi kuin 100 mm. Kuulan etäisyyden pidikkeestä on oltava 130 mm (emax). Kaikkien mahdollisten kuulan asentojen kattamiseksi alueella, joka on annettu vaakasuuntaisena etäisyytenä kiinnityspinnasta ja pystysuuntaisena alueena f (fmin–fmax), on testattava kaksi laitetta seuraavasti:






  a) | yksi jossa kuula on yläasennossa (fmax) ja |
| --- | --- | --- |

3.1.6.3

Kytkentälaitteet, joiden mitat e ja f muuttuvat, irrotettavia ja keskenään vaihdettavia vetokuulia varten (ks. kuva 22).

3.1.6.3.1   Tällaisten kiinnityskorvakkeiden lujuustestit on tehtävä kohdan 3.1.5 vaatimusten mukaisesti.

3.1.6.3.2   Jos huonoimman tapauksen konfiguraatio voidaan määrittää valmistajan ja tyyppihyväksyntäviranomaisen tai tutkimuslaitoksen välisellä sopimuksella, tämän yhden konfiguraation testaaminen riittää.

Muutoin on testattava useita kuulan asentoja yksinkertaistetulla testiohjelmalla kohdan 3.1.6.3.3 mukaisesti.

3.1.6.3.3   Yksinkertaistetussa testiohjelmassa f-arvon on oltava määritettyjen arvojen fmin ja fmax välissä, eikä se saa olla suurempi kuin 100 mm. Kuulan etäisyyden pidikkeestä on oltava 130 mm (emax). Kaikkien mahdollisten kuulan asentojen kattamiseksi alueella, joka on annettu vaakasuuntaisena etäisyytenä kiinnityspinnasta ja pystysuuntaisena alueena f (fmin–fmax), on testattava kaksi laitetta seuraavasti:

a)

yksi jossa kuula on yläasennossa (fmax) ja

| b) | yksi jossa kuula on ala-asennossa (fmin). |
| --- | --- |

b)

yksi jossa kuula on ala-asennossa (fmin).

Testausvoiman kohdistuskulma vaihtelee positiivisesta negatiiviseen sen mukaan, mikä on kuulan keskiön kautta kulkevan vertailulinjan ja kytkentälaitteen ylimmän ja lähimmän kiinnityspisteen kautta kulkevan yhdensuuntaisen linjan suhde. Käytettävät kulmat on esitetty kuvassa 22.

3.1.7   Jos irrotettavat kuulayksiköt kiinnitetään muutoin kuin kierteillä, esim. jousipidikkeillä, ja jos laitteen varmistettua mekaanista kiinnitystä ei testata dynaamisessa testissä, kuula tai varmistettu mekaaninen kiinnitys on testattava staattisella testillä soveltuvassa suunnassa. Jos varmistettu mekaaninen kiinnitys tukee kuulayksikköä pystysuunnassa, staattisessa testissä on kohdistettava kuulaan D-arvoa vastaava ylöspäin suuntautuva pystysuuntainen voima. Jos varmistettu mekaaninen kiinnitys kiinnittää kuulayksikön poikittaisen vaakatasoisen rakenteen avulla, staattisessa testissä on kohdistettava arvoa 0,25 D vastaava voima tässä suunnassa. Varmistettu mekaaninen kiinnitys ei saa pettää eikä siinä saa esiintyä muodonmuutoksia, joilla voi olla haitallinen vaikutus sen toimintaan.

3.1.8   Kohdassa 4.8 tarkoitetun lisäkytkimen kiinnityspisteiden on kestettävä arvoa 2 D vastaava staattinen vaakasuuntainen voima, jonka enimmäisarvo on 15 kN. Jos varmistuskaapelille on erillinen kiinnityspiste, sen on kestettävä D-arvoa vastaava vaakasuuntainen staattinen voima.

3.2   Vetopäät

3.2.1   Perustesti on kestävyystesti vaihtelevalla testivoimalla, ja sen jälkeen suoritetaan samalle näytekappaleelle staattinen testi (nostotesti).

3.2.2   Dynaaminen testi on suoritettava lujuudeltaan soveltuvalla luokan A vetokuulalla. Testipenkissä vetokuula ja vetopää on asennettava valmistajan ohjeiden mukaisesti, ja niiden on oltava suunnattu niin, että järjestely vastaa tavanomaista käyttöä. Lisävoimat eivät saa vaikuttaa näytekappaleeseen testivoimien lisäksi. Testivoima kohdistetaan kuulan keskiön läpi kulkevan linjan suuntaisena ja suunnataan alas taaksepäin 15°:n kulmassa (ks. kuva 23). Kestävyystesti on suoritettava näytekappaleella seuraavaa testivoimaa käyttäen:

Fhs res w = ± 0,6 D

Jos suurin sallittu staattinen pystysuuntainen massa S on suurempi kuin 120 D, testauskulmaa on suurennettava arvoon 20°.

Kuva 23

Dynaaminen testi

Image 30

3.2.3   Lisäksi on suoritettava staattinen irtoamistesti. Testissä käytettävän vetokuulan halkaisijan on oltava 49,00–49,13 mm, jotta se edustaisi kulunutta vetokuulaa. Irtoamisvoima Fa kohdistetaan kohtisuoraan vetopään poikittaiseen ja pitkittäiseen keskiakselilinjaan, ja sitä korotetaan tasaisesti ja nopeasti arvoon

Fa = g(C + S/1 000) kN ja pidetään tässä arvossa 10 sekuntia.

Vetopää ei saa irrota kuulasta eikä missään sen osassa saa esiintyä mitään pysyvää muodonmuutosta, jolla voi olla kielteinen vaikutus sen toimintaan.

3.2.4   Kohdassa 4.9 tarkoitettujen lisäkytkentälaitteiden kiinnityspisteiden on kestettävä arvoa 2 D vastaava staattinen voima, jonka enimmäisarvo on 15 kN.

3.3   Vetoaisakytkimet ja vetopalkit

3.3.1   Kestävyystesti on suoritettava yhdelle näytekappaleelle. Kytkentälaitteessa on oltava kaikki kiinnikkeet, jotka ovat tarpeen sen kiinnittämiseksi ajoneuvoon. Kaikki vetoaisakytkimen ja ajoneuvon rungon väliset laitteet (eli vetopalkit) on testattava samoilla voimilla kuin kytkin. Testattaessa vetopalkkeja, jotka on tarkoitettu standardoituihin vetoaisakytkimiin, pystysuora kuorma on kohdistettava sillä pitkittäisetäisyydellä kiinnityskohtien pystytasosta, joka vastaa standardinmukaisen kytkennän sijaintia.

3.3.2   Vetoaisakytkimet nivelletyille vetoaisoille (S = 0)

Dynaaminen testi on suoritettava vaakasuuntaisella vaihtuvalla voimalla Fhw = ± 0,6 D, joka vaikuttaa maanpinnan suuntaisen linjan suuntaisena ja kulkee vetoajoneuvon pituussuuntaisessa keskitasossa kytkintapin keskiön kautta.

3.3.3   Keskiakseliperävaunuissa käytettävät vetoaisakytkimet (S > 0)

3.3.3.1   Massaltaan enintään 3,5 tonnin keskiakseliperävaunu: Massaltaan enintään 3,5 tonnin keskiakseliperävaunuissa käytettävät vetoaisakytkimet on testattava samalla tavalla kuin tämän liitteen kohdassa 3.1 kuvaillut vetokuulat ja kiinnityskorvakkeet.

3.3.3.2   Massaltaan yli 3,5 tonnin keskiakseliperävaunu:

| | Testivoimat kohdistetaan näytekappaleeseen vaaka- ja pystysuunnissa asynkronisessa kestävyystestissä. Liikkeen vaakasuuntaisen linjan on oltava yhdensuuntainen maanpinnan kanssa vetoajoneuvon pitkittäisessä keskitasossa ja kuljettava kytkintapin pitkittäistä keskilinjaa pitkin. Liikkeen pystysuuntaisen linjan on oltava kohtisuorassa liikkeen vaakatasoiseen linjaan nähden ja kuljettava kytkintapin keskiön kautta. |
| --- | --- |

Testivoimat kohdistetaan näytekappaleeseen vaaka- ja pystysuunnissa asynkronisessa kestävyystestissä. Liikkeen vaakasuuntaisen linjan on oltava yhdensuuntainen maanpinnan kanssa vetoajoneuvon pitkittäisessä keskitasossa ja kuljettava kytkintapin pitkittäistä keskilinjaa pitkin. Liikkeen pystysuuntaisen linjan on oltava kohtisuorassa liikkeen vaakatasoiseen linjaan nähden ja kuljettava kytkintapin keskiön kautta.

| | Vetoaisakytkimen ja vetosilmukan kiinnityksen testipenkkiin on oltava sama kuin se, jolla ne on tarkoitettu kiinnitettäväksi ajoneuvoon valmistajan asennusohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

Vetoaisakytkimen ja vetosilmukan kiinnityksen testipenkkiin on oltava sama kuin se, jolla ne on tarkoitettu kiinnitettäväksi ajoneuvoon valmistajan asennusohjeiden mukaisesti.

| | Käytettävät testivoimat:

  Taulukko 14


  Testivoimat








  Testivoima | Keskiarvo (kN) | Amplitudi (kN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vaakasuuntainen voima | 0 | ± 0,6 Dc (ks. huomautus) |
| Pystysuuntainen voima | S × g / 1 000 | ± 0,6 V (ks. huomautus) |

Käytettävät testivoimat:

Taulukko 14

Testivoimat

Testivoima

Keskiarvo (kN)

Amplitudi (kN)

Vaakasuuntainen voima

0

± 0,6 Dc (ks. huomautus)

Pystysuuntainen voima

S × g / 1 000

± 0,6 V (ks. huomautus)

Huomautus: Luokan T vetoaisakytkinten osalta arvot ovat ± 0,5 Dc ja ± 0,5 V.

Pysty- ja vaakasuuntaisten komponenttien on oltava sinimuotoisia, ne on kohdistettava asynkronisesti, ja niiden taajuuksien eron on oltava 1 ja 3 prosentin välillä.

3.3.4   Kytkintapin lukituslaitteen staattinen testi

Vetoaisakytkinten osalta on tarpeen testata myös sulkeutuminen ja kaikki lukituslaitteet staattisella avautumissuuntaan kohdistuvalla voimalla, jonka suuruus on 0,25 D. Testi ei saa aiheuttaa avautumista eikä mitään vaurioita. Testivoima 0,1 D on riittävä sylinterimäisten kytkintappien testauksessa.

3.4   Vetosilmukat

3.4.1   Vetosilmukoille on tehtävä sama dynaaminen testi kuin vetoaisakytkimille. Vetosilmukoihin, joita käytetään vain perävaunuissa, joissa on nivelletyt vapaan pystysuuntaisen liikkeen mahdollistavat vetoaisat, on kohdistettava vaihtuva voima kohdan 3.3.2 mukaisesti. Myös keskiakseliperävaunuissa käytettäväksi tarkoitetut vetosilmukat on testattava samalla tavalla kuin massaltaan C enintään 3,5-tonnisten perävaunujen vetokuulat (kohta 3.2) ja samalla tavalla kuin massaltaan C yli 3,5-tonnisten keskiakseliperävaunujen vetoaisakytkimet (kohta 3.3.3.2).

3.4.2   Luokan L rengasmaiset silmukat on testattava kohtien 3.4.2.1 ja 3.4.2.2 mukaisilla testeillä.

3.4.2.1   Niille on tehtävä tykyttävä testi samassa asennuskokoonpanossa kuin ajoneuvoon asennettuna. Testi on tehtävä luokan K kytkimellä. Vaihtoehtoisesti kytkentälaite voidaan tyyppihyväksyntäviranomaisen tai tutkimuslaitoksen suostumuksella korvata samaa toimintaympäristöä edustavalla kiinnittimellä.

3.4.2.2   Niille on tehtävä kohdassa 3.4.1 kuvattu dynaaminen testi, jossa testataan valmistajan ilmoittamat luokan K kytkentälaitteen vastaavat ominaisarvot.

3.4.3   Vetosilmukoiden testaus on suoritettava siten, että vaihtuva voima vaikuttaa myös osiin, joilla vetosilmukka kiinnitetään vetoaisaan. Kaikki joustavat välikappaleet on lukittava jäykiksi.

3.5   Koukkutyyppiset kytkimet

3.5.1   Luokan K koukkutyyppisten kytkimien on täytettävä tämän liitteen kohdassa 3.5.2 esitetyn dynaamisen testin vaatimukset.

3.5.2   Dynaaminen testi

| 3.5.2.1 | Dynaaminen testi on tykyttävä testi, jossa käytetään luokan L rengasmaista silmukkaa ja jossa kytkin on asennettuna siten kuin se olisi ajoneuvossa kaikkine ajoneuvoasennuksessa tarvittavine osineen. Tyyppihyväksyntäviranomaisen tai tutkimuslaitoksen suostumuksella joustavat komponentit voidaan kuitenkin lukita jäykiksi. |
| --- | --- |

3.5.2.1

Dynaaminen testi on tykyttävä testi, jossa käytetään luokan L rengasmaista silmukkaa ja jossa kytkin on asennettuna siten kuin se olisi ajoneuvossa kaikkine ajoneuvoasennuksessa tarvittavine osineen. Tyyppihyväksyntäviranomaisen tai tutkimuslaitoksen suostumuksella joustavat komponentit voidaan kuitenkin lukita jäykiksi.

| 3.5.2.2 | Jos koukkutyyppinen kytkin on tarkoitettu käytettäväksi sellaisen nivelletyllä vetoaisalla varustetun perävaunun kanssa, jossa kytkentään kohdistuva pystysuuntainen voima S on nolla, kytkin on testattava kohdassa 3.3.2 esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

3.5.2.2

Jos koukkutyyppinen kytkin on tarkoitettu käytettäväksi sellaisen nivelletyllä vetoaisalla varustetun perävaunun kanssa, jossa kytkentään kohdistuva pystysuuntainen voima S on nolla, kytkin on testattava kohdassa 3.3.2 esitetyllä tavalla.

| 3.5.2.3 | Keskiakseliperävaunujen kanssa käytettäviksi tarkoitetut koukkutyyppiset kytkimet (S > 0)






  3.5.2.3.1 | Enintään 3,5 tonnin keskiakseliperävaunujen kanssa käytettäviksi tarkoitetut koukkutyyppiset kytkimet on testattava tämän liitteen kohdassa 3.1 esitetyllä tavalla. |
| --- | --- | --- |

3.5.2.3

Keskiakseliperävaunujen kanssa käytettäviksi tarkoitetut koukkutyyppiset kytkimet (S > 0)

3.5.2.3.1

Enintään 3,5 tonnin keskiakseliperävaunujen kanssa käytettäviksi tarkoitetut koukkutyyppiset kytkimet on testattava tämän liitteen kohdassa 3.1 esitetyllä tavalla.

| 3.5.2.3.2 | Yli 3,5 tonnin keskiakseliperävaunujen kanssa käytettäviksi tarkoitetut koukkutyyppiset kytkimet on testattava tämän liitteen kohdassa 3.3.3.2 esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

3.5.2.3.2

Yli 3,5 tonnin keskiakseliperävaunujen kanssa käytettäviksi tarkoitetut koukkutyyppiset kytkimet on testattava tämän liitteen kohdassa 3.3.3.2 esitetyllä tavalla.

3.5.3   Kytkimen lukituslaitteen staattinen testi

Koukkutyyppisten kytkinten osalta on tarpeen testata myös sulkeutuminen ja kaikki lukituslaitteet staattisella avautumissuuntaan kohdistuvalla voimalla, jonka suuruus on 0,6 D. Testi ei saa aiheuttaa avautumista. Sulkeutumistoiminnon/lukituslaitteen on oltava täysin toimintakykyinen testin jälkeen.

3.6   Vetoaisat

3.6.1   Vetoaisat on testattava samalla tavalla kuin vetosilmukat (ks. kohta 3.4). Tyyppihyväksyntäviranomainen tai tutkimuslaitos voi luopua kestävyystestistä, jos komponentin rakenne on niin yksinkertainen, että sen lujuus voidaan arvioida teoreettisesti. Massaltaan C enintään 3,5 tonnin keskiakseliperävaunujen vetoaisojen suunnittelussa huomioitavat voimat teoreettista tarkastusta varten otetaan standardista ISO 7641/1:1983. Massaltaan C yli 3,5 tonnin keskiakseliperävaunujen vetoaisojen suunnittelussa huomioitavat voimat teoreettista tarkastusta varten lasketaan seuraavasti:

Fsp = (g × S/1 000) + V

jossa oleva voiman amplitudi V on määritelty tämän säännön kohdassa 2.11.4.

Massaltaan C yli 3,5 tonnin perävaunujen suunnittelumassoihin perustuvien suurimpien sallittujen kuormitusten on oltava standardin ISO 7641/1:1983 kohdan 5.3 mukaisia. Taivutettujen vetoaisojen (esimerkiksi hanhenkaula) ja täysperävaunujen vetoaisojen osalta testivoiman vaakakomponentti Fhp = 1,0 × D on otettava huomioon.

3.6.2   Pystysuunnassa vapaasti liikkuvien täysperävaunujen vetoaisojen osalta on kestävyystestin tai lujuuden teoreettisen tarkastuksen lisäksi tarkastettava nurjahduksen kesto joko teoreettisella laskelmalla, jossa suunnittelussa huomioitava voima on 3,0 × D, tai nurjahdustestillä, jossa voima on 3,0 × D. Laskelmassa käytettävien suurimpien sallittujen kuormitusten on oltava standardin ISO 7641/1:1983 kohdan 5.3 mukaisia.

3.6.3   Jos akselit ovat ohjaavia, taivutusjännityksen kesto on osoitettava teoreettisilla laskelmilla tai taivutustestillä. Kytkentäpisteen keskiöön on kohdistettava vaakasuuntainen poikittainen staattinen voima. Voiman suuruus on valittava siten, että etuakselin keskiosaan kohdistetaan momentti 0,6 × Av × g (kNm). Laskelmassa käytettävien sallittujen kuormitusten on oltava standardin ISO 7641/1:1983 kohdan 5.3 mukaisia.

Jos kaksi ohjaavaa akselia kuitenkin muodostaa edessä (ohjaavan) telin, momentti on korotettava arvoon 0,95 × Av × g (kNm).

3.7   Vetopöytäkytkimet

3.7.1   Lujuuden perustestit ovat dynaaminen testi ja staattinen testi (nostotesti). Puoliperävaunujen aktiiviseen ohjaukseen tarkoitetuille vetopöytäkytkimille on tehtävä ylimääräinen staattinen testi (taivutustesti). Testiä varten vetopöytäkytkin on varustettava kaikilla kiinnikkeillä, jotka tarvitaan sen kiinnittämiseksi ajoneuvoon. Kiinnitysmenetelmän on oltava samanlainen kuin ajoneuvossa käytetty. Laskentamenetelmää ei saa käyttää fysikaalisten testien vaihtoehtona.

3.7.2   Staattiset testit

3.7.2.1   Standardinmukaiset vetopöytäkytkimet, jotka on suunniteltu ohjauskiiloja tai vastaavaa laitetta varten puoliperävaunujen aktiiviseen ohjaukseen (ks. tämän säännön kohta 2.7), on riittävän lujuuden osalta testattava staattisella taivutustestillä ohjauslaitteen toiminta-alueella siten, että samaan aikaan kohdistetaan kuorma myös vetopöytään. Suurin sallittu vetopöytään kohdistettava pystysuuntainen kuorma U on kohdistettava pystysuunnassa kytkimeen sen käyttöasennossa käyttämällä jäykkää levyä, joka on riittävän suuri peittämään kytkimen kokonaan.

Kohdistetun kuorman resultantin on kuljettava vetopöytäkytkimen vaakasuuntaisen liitoksen keskiön läpi.

Samanaikaisesti on kohdistettava kytkintapin ohjaimen kylkiin vaakasuuntainen poikittainen voima, joka edustaa puoliperävaunun aktiiviseen ohjaukseen tarvittavaa voimaa. Tämän voiman suuruus ja vaikutussuunta on valittava niin, että momentti 0,75 m × D vaikuttaa kytkintapin keskiöön. Momentti on kohdistettava voimalla, joka vaikuttaa 0,5 ± 0,1 metrin pituiseen vipuvarteen. Kaikkien nimellismittojen enintään 0,5 prosentin pysyvä plastinen muodonmuutos sallitaan. Halkeamia ei saa ilmetä.

3.7.2.2   Kaikille vetopöytäkytkimille on suoritettava staattinen nostotesti. Nostovoimaan Fa = g × U asti merkittävää kytkinlevyn pysyvää taipumista ei saa esiintyä yli 0,2 prosentilla sen leveydestä.

Kun testataan luokan G50 standardinmukaisia vetopöytäkytkimiä ja samaa kytkintapin halkaisijaa varten olevia vastaavia kytkimiä, kytkintappi ei saa irrota kytkimestä nostovoimalla Fa = g × 2,5 U. Kun testataan ei-standardinmukaisia kytkimiä, joiden tapin halkaisija on yli 50 mm (esim. 90 mm), nostovoiman on oltava Fa = g × 1,6 U vähimmäisarvolla 500 kN.

Voima on kohdistettava kytkinlevyyn vivulla, joka on toisesta päästään kytkinlevyn varassa ja jota nostetaan toisesta päästä 1,0–1,5 metrin etäisyydeltä kytkintapin keskiöstä (ks. kuva 24).

Vipuvarren on oltava 90 asteen kulmassa kytkintapin sisäänmenosuuntaan nähden. Jos huonoin mahdollinen tapaus on helppo määritellä, se on testattava. Jos huonointa mahdollista tapausta ei ole helppo määritellä, tyyppihyväksyntäviranomainen tai tutkimuslaitos päättää, mikä puoli testataan. Vain yksi testi tarvitaan.

Kuva 24

Vetopöytäkytkimen nostotesti

1 – 1,5 m

Näkymä takaa

3.7.3   Dynaaminen testi

Vetopöytäkytkimeen on testipenkissä kohdistettava vaihtuva kuorma (asynkroninen dynaaminen testi) niin, että vaakasuuntaiset vaihtuvat ja pystysuuntaiset tykyttävät voimat vaikuttavat samanaikaisesti.

3.7.3.1   Kun testataan vetopöytäkytkimiä, joita ei ole tarkoitettu puoliperävaunujen aktiiviseen ohjaukseen, on käytettävä seuraavia voimia:

| vaakasuuntainen | : | Fhw = ± 0,6 × D |
| --- | --- | --- |
| pystysuuntainen | : | FsO = g × 1,2 U
  FsU = g × 0,4 U |

vaakasuuntainen

:

Fhw = ± 0,6 × D

pystysuuntainen

:

FsO = g × 1,2 U

FsU = g × 0,4 U

Nämä voimat on kohdistettava ajoneuvon pitkittäissuuntaisessa keskitasossa niin, että molempien voimien FsO ja FsU vaikutussuunnat kulkevat kytkimen liitoksen keskiön läpi.

Pystysuuntainen voima Fs vaihtelee rajojen + g × 1,2 U ja + g × 0,4 U välillä ja vaakasuuntainen voima välillä + 0,6 D ja – 0,6 D.

3.7.3.2   Kun testataan vetopöytäkytkimiä, jotka on tarkoitettu puoliperävaunujen aktiiviseen ohjaukseen, on käytettävä seuraavia voimia:

| vaakasuuntainen | : | Fhw = ± 0,675 D |
| --- | --- | --- |
| pystysuuntainen | : | FsO ja FsU kuten kohdassa 3.7.3.1. |

vaakasuuntainen

:

Fhw = ± 0,675 D

pystysuuntainen

:

FsO ja FsU kuten kohdassa 3.7.3.1.

Voimien vaikutussuunnat on esitetty kohdassa 3.7.3.1.

3.7.3.3   Vetopöytäkytkinten dynaamista testiä varten asetetaan sopivaa voiteluainetta kytkinlevyn ja perävaunun levyn väliin siten, että suurin kitkakerroin μ ≤ 0,15.

3.8   Vetopöytäkytkimien kiinnityslevyt

Kohdassa 3.7.3 kuvattu vetopöytäkytkimien dynaaminen testi ja kohdassa 3.7.2 kuvatut staattiset testit on tehtävä myös kiinnityslevyille. Kiinnityslevyille riittää nostokokeen suorittaminen ainoastaan toiselle puolelle. Testin on perustuttava kytkimen suurimmaksi tarkoitettuun asennuskorkeuteen ja asennuslevyn suurimmaksi tarkoitettuun leveyteen ja pienimmäksi tarkoitettuun pituuteen. Tätä testiä ei ole tarpeen suorittaa, jos kiinnityslevy on muuten samanlainen kuin jo testattu kiinnityslevy, paitsi että se on kapeampi ja/tai pitempi ja sen kokonaiskorkeus pienempi. Laskentamenetelmää ei saa käyttää fysikaalisten testien vaihtoehtona.

3.9   Puoliperävaunujen vetopöytäkytkimien tapit

3.9.1   Testipenkkiin kiinnitetylle näytekappaleelle on tehtävä vaihtuvakuormainen dynaaminen testi. Kytkintapin testausta ei saa yhdistää vetopöytäkytkimen testaukseen. Testi on suoritettava siten, että voima kohdistetaan myös kiinnikkeisiin, joilla kytkintappi kiinnitetään puoliperävaunuun. Laskentamenetelmää ei saa käyttää fysikaalisten testien vaihtoehtona.

3.9.2   Kytkintappiin on kohdistettava sen käyttöasennossa dynaaminen testi vaakasuuntaisella vaihtuvalla kuormalla Fhw = ± 0,6 D.

Voiman vaikutussuunnan on kuljettava kytkintapin, jonka halkaisija luokassa H50 on 50,8 mm (ks. liite 5, kuva 18), sylinterimäisen osan pienimmän halkaisijan keskiön läpi.

3.10   Vaihtoehtoinen kestävyystesti vetokuulille ja kiinnityskorvakkeille, joiden D-arvo on ≤ 14 kN.

Kohdassa 3.1 kuvaillun testimenettelyn vaihtoehtona vetokuulat ja kiinnityskorvakkeet, joiden D-arvo on ≤ 14 kN, voidaan testata seuraavassa kuvaillulla menettelyllä.

3.10.1   Johdanto

Seuraavassa kuvailtu kestävyystesti koostuu multiaksiaalisesta testistä, jossa käytetään kolmea kuormitussuuntaa, samanaikaisesti kohdistettavia voimia, määriteltyjä maksimiamplitudeja ja väsymisen ekvivalentteja (kuormitusintensiteettiarvoja jäljempänä olevan määritelmän mukaisesti).

3.10.2   Testivaatimukset

3.10.2.1   Kuormitusintensiteettiarvon määritelmä:

Kuormitusintensiteettiarvo LIV (load intensity value) on skalaarinen arvo, joka edustaa yhden kuormitushistorian voimakkuutta kestävyysnäkökohtien suhteen (identtinen vauriosumman kanssa). Vauriokertymän laskennassa käytetään Minerin sääntöä. Sen määrityksessä otetaan huomioon kuormitusamplitudit ja kunkin amplitudin toistojen määrä (keskikuormien vaikutuksia ei oteta huomioon).

S–N-käyrä (Basquinin käyrä) edustaa kuormitusamplitudeja toistojen määrän suhteen (SA,i vs. Ni). Sillä on vakiokaltevuus k kaksiosaisessa logaritmisessa kaaviossa (toisin sanoen kukin amplitudi / käytetty testivoima SA,i liittyy rajalliseen määrään syklejä Ni). Käyrä edustaa analysoitavan rakenteen teoreettista väsymisrajaa.

Kuormitushistoria lasketaan range-pair-kaaviossa, jossa esitetään kuormitusamplitudi ja jaksojen lukumäärä (SA,i vs. ni). Kuormitusintensiteettiarvo LIV on kaikkia saatavilla olevia amplituditasoja SA,i vastaavien suhteiden ni/Ni summa.

amplitudi SA

syklit N; n

3.10.2.2   Vaadittavat kuormitusintensiteettiarvot (LIV) ja maksimiamplitudit

Käytetään seuraavaa koordinaattijärjestelmää:

| | suunta x: pituussuunta, joka on ajosuuntaan nähden vastakkainen |
| --- | --- |

suunta x: pituussuunta, joka on ajosuuntaan nähden vastakkainen

| | suunta y: ajosuuntaan nähden oikealle |
| --- | --- |

suunta y: ajosuuntaan nähden oikealle

| | suunta z: pystysuuntaan ylöspäin |
| --- | --- |

suunta z: pystysuuntaan ylöspäin

Kuormitushistoria voidaan sitten ilmaista pääsuuntiin (x, y, z) perustuvien välisuuntien avulla käyttäen seuraavia yhtälöitä (α = 45°; α′ = 35,2):

| | Fxy(t) = Fx(t) × cos(α) + Fy(t) × sin(α) |
| --- | --- |

Fxy(t) = Fx(t) × cos(α) + Fy(t) × sin(α)

| | Fxz(t) = Fx(t) × cos(α) + Fz(t) × sin(α) |
| --- | --- |

Fxz(t) = Fx(t) × cos(α) + Fz(t) × sin(α)

| | Fyz(t) = Fy(t) × cos(α) + Fz(t) × sin(α) |
| --- | --- |

Fyz(t) = Fy(t) × cos(α) + Fz(t) × sin(α)

| | Fxyz(t) = Fxy(t) × cos(α′) + Fz(t) × sin(α′) |
| --- | --- |

Fxyz(t) = Fxy(t) × cos(α′) + Fz(t) × sin(α′)

| | Fxzy(t) = Fxz(t) × cos(α′) – Fy(t) × sin(α′) |
| --- | --- |

Fxzy(t) = Fxz(t) × cos(α′) – Fy(t) × sin(α′)

| | Fyzx(t) = Fyz(t) × cos(α′) – Fx(t) × sin(α′) |
| --- | --- |

Fyzx(t) = Fyz(t) × cos(α′) – Fx(t) × sin(α′)

Kuormitusintensiteettiarvot kussakin suunnassa (myös yhdistelmäsuunnissa) lasketaan vastaavasti kaikkia saatavilla olevia asianomaisessa suunnassa määritettyjä amplitudiarvoja vastaavien suhteiden ni/Ni summana.

Jotta minimiväsymisikää koskeva vaatimus tyyppihyväksyttävän laitteen osalta täyttyisi, kestävyystestissä on saavutettava vähintään seuraavat kuormitusintensiteettiarvot:

| | LIV (1 kN ≤ D ≤ 7 kN) | LIV (7 kN < D ≤ 14 kN) |
| --- | --- | --- |
| LIVx | 0,0212 | 0,0212 |
| LIVy | lineaarinen regressio välillä: D = 1 kN: 7,026 e– 4; D = 7 kN: 1,4052 e– 4 | 1,4052 e– 4 |
| LIVz | 1,1519 e– 3 | 1,1519 e– 3 |
| LIVxy | lineaarinen regressio välillä: D = 1 kN: 6,2617 e– 3; D = 7 kN: 4,9884 e– 3 | 4,9884 e– 3 |
| LIVxz | 9,1802 e– 3 | 9,1802 e– 3 |
| LIVyz | lineaarinen regressio välillä: D = 1 kN: 7,4988 e– 4; D = 7 kN: 4,2919 e– 4 | 4,2919 e– 4 |
| LIVxyz | lineaarinen regressio välillä: D = 1 kN: 4,5456 e– 3; D = 7 kN: 3,9478 e– 3 | 3,9478 e– 3 |
| LIVxzy | lineaarinen regressio välillä: D = 1 kN: 5,1977 e– 3; D = 7 kN: 4,3325 e– 3 | 4,3325 e– 3 |
| LIVyzx | lineaarinen regressio välillä: D = 1 kN: 4,5204 e– 3; D = 7 kN: 2,9687 e– 3 | 2,9687 e– 3 |

LIV (1 kN ≤ D ≤ 7 kN)

LIV (7 kN < D ≤ 14 kN)

LIVx

0,0212

0,0212

LIVy

lineaarinen regressio välillä: D = 1 kN: 7,026 e– 4; D = 7 kN: 1,4052 e– 4

1,4052 e– 4

LIVz

1,1519 e– 3

1,1519 e– 3

LIVxy

lineaarinen regressio välillä: D = 1 kN: 6,2617 e– 3; D = 7 kN: 4,9884 e– 3

4,9884 e– 3

LIVxz

9,1802 e– 3

9,1802 e– 3

LIVyz

lineaarinen regressio välillä: D = 1 kN: 7,4988 e– 4; D = 7 kN: 4,2919 e– 4

4,2919 e– 4

LIVxyz

lineaarinen regressio välillä: D = 1 kN: 4,5456 e– 3; D = 7 kN: 3,9478 e– 3

3,9478 e– 3

LIVxzy

lineaarinen regressio välillä: D = 1 kN: 5,1977 e– 3; D = 7 kN: 4,3325 e– 3

4,3325 e– 3

LIVyzx

lineaarinen regressio välillä: D = 1 kN: 4,5204 e– 3; D = 7 kN: 2,9687 e– 3

2,9687 e– 3

Edellä mainittuihin LIV-arvoihin perustuvan kuormitushistorian johtamiseksi kaltevuuden k on oltava 5 (ks. määritelmä kohdassa 3.10.2.1). Basquinin käyrän on kuljettava sen pisteen kautta, jossa amplitudi SA = 0,6× D ja syklien määrä N = 2 ×106.

Pystysuuntaisiin kuormituksiin on lisättävä valmistajan ilmoittama kytkentälaitteeseen kohdistuva staattinen pystysuuntainen kuormitus S (joka määritellään tämän säännön kohdassa 2.11.3).

Maksimiamplitudit eivät testin aikana saa ylittää seuraavia arvoja:

| | Pituussuunta Fx [–] | Poikittaissuunta Fy [–] | Pystysuunta Fz [–] |
| --- | --- | --- | --- |
| maksimi | + 1,3 × D | + 0,45 × D | + 0,6 × D + S |
| minimi | – 1,75 × D | – 0,45 × D | – 0,6 × D + S |

Pituussuunta Fx [–]

Poikittaissuunta Fy [–]

Pystysuunta Fz [–]

maksimi

- 1,3 × D

- 0,45 × D

- 0,6 × D + S

minimi

– 1,75 × D

– 0,45 × D

– 0,6 × D + S

Esimerkki nämä vaatimukset täyttävästä kuormitushistoriasta annetaan seuraavassa osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grrf/grrf-reg55.html

3.10.3   Testausolosuhteet

Kytkentälaite on asennettava jäykkään testipenkkiin tai ajoneuvoon. Kolmisuuntaisen signaalin aikaansaamiseksi on kolmella toimilaitteella kohdistettava samanaikaisesti kolme voimakomponenttia Fx (pituussuunnassa), Fy (poikittaissuunnassa) ja Fz (pystysuunnassa). Muissa tapauksissa valmistaja ja tutkimuslaitos voivat sopia toimilaitteiden määrästä ja paikasta. Testauslaitteistolla on joka tapauksessa voitava tuottaa tarvittavat samanaikaiset voimat kohdan 3.10.2.2 mukaisten kuormitusintensiteettivaatimusten täyttämiseksi.

Kaikki pultit on kiristettävä valmistajan ilmoittamaan momenttiin.

3.10.3.1   Jäykälle alustalle asennettu kytkentälaite

Kun kytkentäpisteeseen kohdistetaan erikseen kukin maksimi- ja minimivoimista Fx, Fy ja Fz, kytkentälaitteen kiinnityspisteiden etäisyys kuormituksen 0-vertailupisteestä saa olla enintään 1,5 mm.

3.10.3.2   Ajoneuvon koriin tai korin osaan kiinnitetty kytkentälaite

| | Kytkentälaite on asennettava sellaisen ajoneuvon koriin tai ajoneuvotyypin korin osaan, jota varten se on suunniteltu. Ajoneuvon kori tai korin osa on kiinnitettävä soveltuvaan testipenkkiin siten, että kaikki ajoneuvon jousituksen vaikutukset eliminoidaan. |
| --- | --- |

Kytkentälaite on asennettava sellaisen ajoneuvon koriin tai ajoneuvotyypin korin osaan, jota varten se on suunniteltu. Ajoneuvon kori tai korin osa on kiinnitettävä soveltuvaan testipenkkiin siten, että kaikki ajoneuvon jousituksen vaikutukset eliminoidaan.

| | Testausolosuhteet on ilmoitettava tarkasti asianomaisessa testausselosteessa. Mahdolliset resonanssivaikutukset on kompensoitava sopivalla testilaitteiston säätöjärjestelmällä, ja niitä voidaan vähentää tehostamalla ajoneuvon korin kiinnitystä testipenkkiin tai muuttamalla taajuutta. |
| --- | --- |

Testausolosuhteet on ilmoitettava tarkasti asianomaisessa testausselosteessa. Mahdolliset resonanssivaikutukset on kompensoitava sopivalla testilaitteiston säätöjärjestelmällä, ja niitä voidaan vähentää tehostamalla ajoneuvon korin kiinnitystä testipenkkiin tai muuttamalla taajuutta.

3.10.4   Hylkäysperusteet

Tämän säännön kohdassa 4.1 esitettyjen ja kastumismenetelmällä todennettujen vaatimusten on täytyttävä, minkä lisäksi kytkentälaitteen ei katsota läpäisseen testiä, jos

| a) | kytkentälaitteessa havaitaan plastisia muodonmuutoksia |
| --- | --- |

a)

kytkentälaitteessa havaitaan plastisia muodonmuutoksia

| b) | kytkentälaitteen toimivuus tai turvallisuus on heikentynyt (esim. perävaunun kiinnityksen puutteet tai liialliset välykset) |
| --- | --- |

b)

kytkentälaitteen toimivuus tai turvallisuus on heikentynyt (esim. perävaunun kiinnityksen puutteet tai liialliset välykset)

| c) | pulttien kiristysmomentti pienenee yli 30 prosenttia nimellismomentista kiristyssuunnassa |
| --- | --- |

c)

pulttien kiristysmomentti pienenee yli 30 prosenttia nimellismomentista kiristyssuunnassa

| d) | kytkentälaitetta, jossa on irrotettava osa, ei voida irrottaa ja kiinnittää vähintään kolmea kertaa. Ensimmäisellä irrotuskerralla sallitaan yksi sysäys. |
| --- | --- |

d)

kytkentälaitetta, jossa on irrotettava osa, ei voida irrottaa ja kiinnittää vähintään kolmea kertaa. Ensimmäisellä irrotuskerralla sallitaan yksi sysäys.

---

LIITE 7

ASENTAMINEN JA ERITYISVAATIMUKSET

1.   Asentaminen ja erityisvaatimukset

1.1   Vetokuulien, koukkukytkinten ja kiinnityskorvakkeiden kiinnittäminen

1.1.1   Vetokuulat, koukkukytkimet ja kiinnityskorvakkeet on kiinnitettävä luokan M1 ajoneuvoon, suurimmalta sallitulta massaltaan alle 3,5 tonnia olevaan luokan M2 ajoneuvoon ja luokan N1 ajoneuvoon siten, että välysten ja korkeuden mitoitus on kuvan 25 mukainen. Korkeus on mitattava ajoneuvon kuormitustilassa, joka on esitetty tämän liitteen lisäyksessä.

Korkeusvaatimus ei koske luokan G maastoajoneuvoja, sellaisina kuin ne määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 7.

1.1.1.1   Kuvissa 25a ja 25b esitettyyn väliin voidaan sijoittaa varusteita, joita ei irroteta, kuten vararengas, edellyttäen että etäisyys kuulan tai koukun keskiöstä varusteen taaimmaiseen pystytasoon on enintään 250 mm. Varusteet on kiinnitettävä niin, että kytkemiselle ja kytkennän irrottamiselle on riittävästi tilaa ilman, että käyttäjälle koituu vaaraa tai että kytkimen kiertyminen estyy.

1.1.2   Ajoneuvon valmistajan on toimitettava vetokuulien, koukkukytkinten ja kiinnityskorvakkeiden asennusohjeet ja ilmoitettava, onko kiinnitysaluetta tarpeen vahvistaa (ks. tämän säännön liite 2, lisäys).

1.1.3   Kuula- ja koukkukytkimet on voitava kytkeä ja irrottaa, kun kuula- ja koukkukytkinten pitkittäissuuntaista akselia käännetään suhteessa vetokuulan/koukkukytkimen ja kiinnityksen keskilinjaan

| | vaakasuunnassa 60° oikealle tai vasemmalle, (β = 60°, ks. kuva 25) |
| --- | --- |

vaakasuunnassa 60° oikealle tai vasemmalle, (β = 60°, ks. kuva 25)

| | pystysuunnassa 10° ylös tai alas (α = 10°, ks. kuva 25) |
| --- | --- |

pystysuunnassa 10° ylös tai alas (α = 10°, ks. kuva 25)

| | aksiaalisesti 10° oikealle tai vasemmalle. |
| --- | --- |

aksiaalisesti 10° oikealle tai vasemmalle.

| Kuva 25a | Kuva 25b |
| --- | --- |
| |

Kuva 25a

Kuva 25b

Image 33

1.1.4   Kun perävaunu ei ole kytkettynä vetoajoneuvoon, asennettu kiinnityskorvake ja vetokuula eivät saa geometrisen näkyvyyden tasojen rajaamalla alueella (osittainkaan) peittää mitään vetoajoneuvon valaisinkomponenttia (esim. takasumuvaloa) tai sen takarekisterikilven asentamiselle ja kiinnittämiselle varattua tilaa, ellei mekaanista kytkentälaitetta voida irrottaa tai siirtää ilman työkaluja, lukuun ottamatta helppokäyttöistä (käyttövoima enintään 20 Nm) avainta, jota kuljetetaan mukana ajoneuvossa.

Jos asennettu mekaaninen kytkentälaite voi (osittain) peittää jonkin vetoajoneuvon valaisinkomponenteista ja/tai sen takarekisterikilven asentamiselle ja kiinnittämiselle varatun tilan, tämä on asianmukaisesti mainittava testausselosteessa ja ilmoitettava ajoneuvon tyyppihyväksyntään liittyvän ilmoituslomakkeen kohdassa ”Huomautukset”.

Jos mekaaninen kytkentälaite peittää (osittain) vetoajoneuvon takarekisterikilven asentamiselle ja kiinnittämiselle varatun tilan ja/tai jonkin sen valaisinkomponenteista ja ajoneuvon valmistaja voi esittää vaihtoehtoisen sijainnin niille molemmille tai toiselle niistä, tämä on asianmukaisesti mainittava testausselosteessa ja ilmoitettava ajoneuvon tyyppihyväksyntään liittyvän ilmoituslomakkeen kohdassa ”Huomautukset”.

1.2   Vetopäiden tai rengasmaisten vetosilmukoiden kiinnittäminen

1.2.1   Luokan B vetopäät ovat sallittuja suurimmalta massaltaan enintään 3,5 tonnin perävaunuille.

Kun perävaunu on vaakatasossa ja kantaa suurinta sallittua akselikuormaa, vetopäiden tai rengasmaisten vetosilmukoiden on oltava siten liitetty, että sen pallomaisen alueen, johon kuula sopii, keskilinja on 430 ± 35 mm vaakatason, jolla perävaunun pyörät ovat, yläpuolella.

Matkailu- ja tavaraperävaunujen ollessa kyseessä vaakatasoiseksi asennoksi katsotaan asento, jossa lattia tai lastaustaso on vaakasuuntainen. Kun on kyse perävaunuista, joissa ei ole sellaista vertailupintaa (esim. veneenkuljetusperävaunu tai vastaava), perävaunun valmistajan on annettava soveltuva vertailulinja, joka määrittää vaaka-asennon. Korkeusvaatimusta sovelletaan ainoastaan tämän liitteen kohdassa 1.1.1 tarkoitettuihin ajoneuvoihin kiinnitettäväksi tarkoitettuihin perävaunuihin. Kaikissa tapauksissa vaaka-asento on määriteltävä tarkkuudella ± 1°.

1.2.2   Vetopäitä / rengasmaisia vetosilmukoita on voitava käyttää turvallisesti kuvissa 25a ja 25b esitetyssä kuula- ja koukkukytkimen vapaassa tilassa kulmiin α = 25° ja β = 60° saakka.

1.2.3   Luokkien O1 ja O2 keskiakseliperävaunuissa käytettäväksi tarkoitetun vetoaisan – vetopäät ja rengasmaiset vetosilmukat mukaan lukien – rakenteen on estettävä vetopään / rengasmaisen vetosilmukan uppoaminen maahan, jos pääkytkentälaite aukeaa.

1.3   Vetoaisakytkinten ja kiinnityskappaleiden kiinnittäminen

1.3.1   Mitat standardinmukaisen vetoaisakytkimen asennusta varten

Mitat standardimukaisten vetoaisakytkintyyppien asentamiseksi ajoneuvoon esitetään liitteen 5 kuvassa 15 ja taulukossa 10, ja näitä mittoja on noudatettava.

1.3.2   Kauko-ohjattujen kytkinten tarve

Jos yhtä tai useampaa seuraavista vaatimuksista, jotka liittyvät helppoon ja turvalliseen käyttöön (kohta 1.3.3), saavutettavuuteen (kohta 1.3.5) tai vapaaseen käsivivun tilaan (kohta 1.3.6) ei voida täyttää, on käytettävä liitteen 5 kohdan 12.3 mukaista kauko-ohjauslaitteella varustettua kytkintä.

1.3.3   Helppo ja turvallinen kytkimen käyttö

Vetoaisakytkinten on oltava kiinnitetty ajoneuvoon siten, että ne ovat helppoja ja turvallisia käyttää.

Avaustoimintojen (ja soveltuvin osin sulkemistoimintojen) lisäksi tämä sisältää myös suljetun ja lukitun kytkintapin osoittimen asennon tarkistuksen (katsomalla ja koskemalla).

Alueella, jossa kytkintä käyttävän henkilön on seisottava, ei saa olla mahdollisia vaarakohtia, kuten rakenteen teräviä reunoja tai kulmia, ellei niitä ole suojattu siten, että loukkaantuminen on epätodennäköistä.

Mikään varuste ei saa kummassakaan suunnassa rajoittaa tai estää tältä alueelta poistumista hätätilanteessa.

Alleajosuoja ei saa estää käyttäjää pääsemästä sopivaan asentoon, jossa hän voi käyttää kytkintä.

1.3.4   Kytkemisen ja kytkennän irrottamisen vähimmäiskulma

Vetosilmukan kytkeminen ja irrottaminen on oltava mahdollista myös, kun vetosilmukan pituusakselia kierretään samanaikaisesti suhteessa kidan keskilinjaan seuraavasti:

| | 50° vaakasuunnassa oikealle tai vasemmalle |
| --- | --- |

50° vaakasuunnassa oikealle tai vasemmalle

| | 6° pystysuunnassa ylös tai alas |
| --- | --- |

6° pystysuunnassa ylös tai alas

| | 6° aksiaalisesti oikealle tai vasemmalle. |
| --- | --- |

6° aksiaalisesti oikealle tai vasemmalle.

Tämä vaatimus koskee myös luokan K koukkutyyppisiä kytkimiä, jotka on tarkoitettu ajoneuvoihin, joiden suurin sallittu massa on yli 3,5 tonnia.

1.3.5   Saavutettavuus

Kytkintapin keskiön ja ajoneuvon korirakenteen reunan välinen etäisyys saa olla enintään 550 mm. Jos etäisyys on suurempi kuin 420 mm, kytkin on varustettava käyttömekanismilla, jonka avulla sitä voidaan käyttää turvallisesti etäisyydellä, joka on enintään 420 mm korirakenteen ulkoreunasta.

Vaadittu 550 mm:n etäisyys voidaan kuitenkin ylittää seuraavassa esitetyllä tavalla, jos ylityksen tekninen tarpeellisuus voidaan osoittaa ja jos ylitys ei heikennä vetoaisakytkimen käytön turvallisuutta:

| a) | enintään 650 millimetrin etäisyyteen asti ajoneuvoissa, joissa on kallistettava kori tai taakse kiinnitetty laitteisto |
| --- | --- |

a)

enintään 650 millimetrin etäisyyteen asti ajoneuvoissa, joissa on kallistettava kori tai taakse kiinnitetty laitteisto

| b) | enintään 1 320 millimetrin etäisyyteen asti, jos esteetön korkeus on vähintään 1 150 mm |
| --- | --- |

b)

enintään 1 320 millimetrin etäisyyteen asti, jos esteetön korkeus on vähintään 1 150 mm

| c) | vähintään kahdella lastaustasolla varustetuissa autonkuljetusajoneuvoissa, kun perävaunu ei ole erillään vetoajoneuvosta tavanomaisessa kuljetuskäytössä. |
| --- | --- |

c)

vähintään kahdella lastaustasolla varustetuissa autonkuljetusajoneuvoissa, kun perävaunu ei ole erillään vetoajoneuvosta tavanomaisessa kuljetuskäytössä.

1.3.6   Käsivivun vapaa tila

Jotta vetoaisakytkintä voidaan käyttää turvallisesti, käsivivun ympärillä on oltava riittävästi vapaata tilaa.

Kuvassa 26 esitetty vapaa tila katsotaan riittäväksi.

Jos ajoneuvoon aiotaan asentaa erityyppisiä standardinmukaisia vetoaisakytkimiä, on vapaan tilan oltava sellainen, että ehdot täyttyvät myös soveltuvan, liitteen 5 kohdassa 3 annetun luokan kytkimen suurimman koon osalta.

Kuva 26

Käsivivun vapaa tila

Image 34

Vapaan tilan mittoja käytetään soveltuvin osin myös niihin vetoaisakytkimiin, joiden käsivivut osoittavat alaspäin tai joiden rakenne on erilainen.

Vapaan tilan on säilyttävä myös tämän liitteen kohdassa 1.3.4 määritellyissä kytkemisen ja irrottamisen vähimmäiskulmissa.

1.3.7   Vetoaisakytkimen vapaan liikkeen tila

Ajoneuvoon kiinnitetyllä vetoaisakytkimellä on oltava vähintään 10 millimetrin vapaa tila ajoneuvon kaikista muista osista kytkimen kaikissa mahdollisissa geometrisissa asennoissa, jotka esitetään liitteen 5 kohdassa 3.

Jos ajoneuvotyyppiin aiotaan asentaa erityyppisiä standardinmukaisia vetoaisakytkimiä, vapaan tilan on oltava sellainen, että ehdot täyttyvät myös liitteen 5 kohdassa 3 annetun soveltuvan luokan suurimmalla mahdollisella kytkimellä.

1.3.8   Pystysuuntaisen kiertymisen mahdollistavalla erikoisliitoksella varustettujen kytkinten hyväksyttävyys (ks. liite 5, kohta 3.4)

Kytkimet, joissa on sylinterimäinen tappi ja joilla saadaan aikaan kytketyn vetosilmukan pystysuuntainen kiertyminen erikoisliitoksella, sallitaan ainoastaan tapauksissa, joissa tekninen tarve voidaan osoittaa. Näin voi olla esimerkiksi taakse kallistettavassa rakenteessa, jossa vetopään on oltava nivelletty, tai raskaiden kuljetusajoneuvojen kytkimissä, joissa on lujuussyistä tarpeen käyttää sylinterimäistä kytkintappia.

1.4   Vetosilmukoiden ja vetoaisojen kiinnittäminen perävaunuihin

1.4.1   Keskiakseliperävaunujen vetoaisoissa on oltava korkeussuunnassa säädettävä tukilaite, jos kohdistuva massa perävaunun vetosilmukassa on suurempi kuin 50 kg, kun perävaunu on tasaisesti kuormattuna suurimpaan teknisesti sallittuun massaansa.

1.4.2   Kun vetosilmukka ja vetoaisa liitetään keskiakseliperävaunuun, jonka suurin massa C on yli 3,5 tonnia ja jossa on enemmän kuin yksi akseli, perävaunu on varustettava akselikuorman jakavalla laitteella.

1.4.3   Nivellettyjen vetoaisojen on oltava irti maasta. Ne eivät saa pudota alle 200 millimetrin korkeudelle maasta, kun ne vapautetaan vaaka-asennosta. Ks. myös liite 5, kohdat 5.3 ja 5.4.

1.5   Vetopöytäkytkinten, kiinnityslevyjen ja kytkintappien kiinnittäminen ajoneuvoihin

1.5.1   Luokan G50 vetopöytäkytkimiä ei saa kiinnittää suoraan ajoneuvon runkoon, jollei ajoneuvon valmistaja ole tätä sallinut. Kytkimet on kiinnitettävä runkoon kiinnityslevyllä. Ajoneuvon tai kytkimen valmistajan asennusohjeita on noudatettava.

1.5.2   Puoliperävaunujen on oltava varustettu tukilaitteella tai muulla varusteella, joka mahdollistaa kytkennän irrottamisen ja puoliperävaunun pysäköinnin.

Jos puoliperävaunut ovat siten varustettuja, että kytkentälaitteiden, sähköjärjestelmien ja jarrujärjestelmien liittäminen voidaan tehdä automaattisesti, perävaunussa on oltava tukilaite, joka nousee maasta automaattisesti puoliperävaunun kytkennän jälkeen.

Tätä vaatimusta ei sovelleta silloin, kun puoliperävaunu on tarkoitettu erikoiskäyttöön, jolloin se tavallisesti irrotetaan vain korjaamolla, tai kun lastaaminen ja purkaminen tapahtuu erityisesti sitä varten suunnitellulla alueella.

1.5.3   Ajoneuvon valmistajan tai vetopöytäkytkimen tapin valmistajan on annettava ohjeet vetopöytäkytkimen tapin kiinnittämisestä puoliperävaunussa olevaan kiinnityslevyyn.

1.5.4   Jos puoliperävaunu on varustettu ohjauskiilalla, sen on täytettävä liitteen 5 kohdassa 7.8 esitetyt vaatimukset.

2.   Kaukonäyttö ja kauko-ohjaus

2.1   Kaukonäytön ja kauko-ohjauksen laitteita asennettaessa on otettava huomioon liitteen 5 kohdassa 12 esitetyt soveltuvat vaatimukset.

Lisäys

Kuormitus vetokuulan korkeuden mittaamista varten

1.   Korkeuden on oltava liitteen 7 kohdan 1.1.1 mukainen.

2.   Luokan M1 ajoneuvojen (1) osalta valmistajan on annettava ilmoituslomakkeessa (liite 2) massa, jolla tämä korkeus on mitattava. Massan on oltava joko valmistajan ilmoittama akseleille jaettu suurin sallittu massa tai massa, joka saadaan kun ajoneuvo kuormataan tämän lisäyksen kohdan 2.1 mukaisesti.

2.1   Massa on vetoajoneuvon valmistajan ilmoituksen mukainen suurin massa ajokunnossa (ks. liitteessä 2 esitetyn ilmoituslomakkeen kohta 6), johon lisätään seuraavat massat:

2.1.1   Kaksi 68 kg:n massaa sijoitetaan kunkin istuinrivin ulommalle istumapaikalle, kun istuimet ovat tavanomaiseen ajoon tarkoitetussa takimmaisessa säätöasennossaan. Massat sijoitetaan seuraavasti:

| 2.1.1.1 | Kun kyseessä on alkuperäisvarusteena oleva kytkentälaite tai -komponentti, jonka on toimittanut hyväksyttäväksi ajoneuvon valmistaja, massat sijoitetaan suunnilleen kohtaan, joka sijaitsee 100 mm R-pisteen etupuolella säädettävien istuimien osalta ja 50 mm R-pisteen etupuolella muiden istuimien osalta. R-piste määritellään säännön nro 14 kohdan 5.1.1.2 mukaisesti;
  tai |
| --- | --- |

2.1.1.1

Kun kyseessä on alkuperäisvarusteena oleva kytkentälaite tai -komponentti, jonka on toimittanut hyväksyttäväksi ajoneuvon valmistaja, massat sijoitetaan suunnilleen kohtaan, joka sijaitsee 100 mm R-pisteen etupuolella säädettävien istuimien osalta ja 50 mm R-pisteen etupuolella muiden istuimien osalta. R-piste määritellään säännön nro 14 kohdan 5.1.1.2 mukaisesti;

tai

| 2.1.1.2 | Sellaisten kytkentälaitteiden ja -komponenttien testausta varten, jotka on toimittanut hyväksyttäväksi riippumaton valmistaja ja jotka on tarkoitettu asennettavaksi jälkeenpäin, massat sijoitetaan suunnilleen istuvan henkilön kohdalle. |
| --- | --- |

2.1.1.2

Sellaisten kytkentälaitteiden ja -komponenttien testausta varten, jotka on toimittanut hyväksyttäväksi riippumaton valmistaja ja jotka on tarkoitettu asennettavaksi jälkeenpäin, massat sijoitetaan suunnilleen istuvan henkilön kohdalle.

2.1.2   Lisäksi kutakin 68 kg:n massaa kohti sijoitetaan ajoneuvon tavaratilaan tasaisesti 7 kg:n massa, joka edustaa henkilökohtaisia matkatavaroita.

3.   Luokan N1 ajoneuvojen (1) osalta ajoneuvon massa, jolla korkeus on mitattava, on

| 3.1 | vetoajoneuvon valmistajan ilmoittama akseleille jaettu suurin sallittu massa (ks. liitteessä 2 esitetyn ilmoituslomakkeen kohta 6). |
| --- | --- |

3.1

vetoajoneuvon valmistajan ilmoittama akseleille jaettu suurin sallittu massa (ks. liitteessä 2 esitetyn ilmoituslomakkeen kohta 6).

---

(1)  Ajoneuvoluokat määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevassa konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3), asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, kohta 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

LIITE 8

AJONEUVOON ASENNETTUJEN KYTKENTÄLAITTEIDEN TARKASTUSMENETTELY

1.   Yleistä

Tämän liitteen tarkoituksena on esittää menetelmä ja hyväksymisperusteet, joiden avulla tarkastetaan, että hyväksyttävään ajoneuvoon asennetun kytkentälaitteen suorituskyvyn ominaisarvot ovat riittävät, jotta ajoneuvo/yhdistelmä kestää suurimman sallitun hinattavan massan ja muut tekniset ominaisuudet.

1.1   Tarkastusmenettely ja hyväksymisperusteet

Vaaditut suorituskyvyn ominaisarvot on laskettava tämän liitteen kohdissa 2 ja 3 esitetyillä asianmukaisilla kaavoilla käyttäen vetoajoneuvon, perävaunun ja yhdistelmän suurimpia sallittuja massoja, jotka ajoneuvon valmistaja ilmoittaa tämän säännön liitteen 2 mukaisesti.

Hyväksymisperusteet täyttyvät,

| a) | jos lasketut vaaditut suorituskyvyn ominaisarvot eivät ole suuremmat kuin kytkentälaitteen suorituskyvyn ominaisarvot |
| --- | --- |

a)

jos lasketut vaaditut suorituskyvyn ominaisarvot eivät ole suuremmat kuin kytkentälaitteen suorituskyvyn ominaisarvot

| b) | jos vetoaisakytkimen, joka ei täytä edellä määrättyjä perusteita, laskettu vaadittu suorituskyvyn ominaisarvo ja ajoneuvon valmistajan ilmoittama rajoittava V-arvo täyttävät tämän liitteen kohdassa 4 määrätyt perusteet. |
| --- | --- |

b)

jos vetoaisakytkimen, joka ei täytä edellä määrättyjä perusteita, laskettu vaadittu suorituskyvyn ominaisarvo ja ajoneuvon valmistajan ilmoittama rajoittava V-arvo täyttävät tämän liitteen kohdassa 4 määrätyt perusteet.

2.   Kahden ajoneuvon yhdistelmiin sovellettavat laskentakaavat

2.1   Vaakasuuntaiset voimat

Niiden mekaanisten kytkentälaitteiden ja -komponenttien osalta, joita ei ole suunniteltu kestämään niihin kohdistuvia pystysuuntaisia kuormia, arvo on seuraava:

Formula

Kohdassa 2.13 määriteltyihin keskiakseliperävaunuihin tarkoitettujen mekaanisten kytkentälaitteiden ja -komponenttien osalta arvo on seuraava:

Formula

Kohdassa 2.6 määriteltyjen luokan G vetopöytäkytkimien, luokan H vetopöytäkytkimen tappien ja luokan J kiinnityslevyjen osalta arvo on seuraava:

Formula

jossa:

| T | on vetoajoneuvon suurin teknisesti sallittu massa tonneina. Soveltuvissa tapauksissa tähän sisältyy keskiakseliperävaunun aiheuttama pystysuuntainen kuorma (1). |
| --- | --- |
| R | on täysperävaunun, jonka vetoaisa voi liikkua vapaasti pystytasossa, tai puoliperävaunun suurin teknisesti sallittu massa tonneina. (1) |
| C | on kuorma, joka välittyy kohdan 2.13 mukaisen keskiakseliperävaunun akseleista maahan, kun perävaunu on kytkettynä vetoajoneuvoon ja kuormitettuna suurimmalla teknisesti sallitulla massalla. (1) Luokkien O1 ja O2 keskiakseliperävaunujen (2) osalta suurin teknisesti sallittu massa on vetoajoneuvon valmistajan ilmoittama massa. |

T

on vetoajoneuvon suurin teknisesti sallittu massa tonneina. Soveltuvissa tapauksissa tähän sisältyy keskiakseliperävaunun aiheuttama pystysuuntainen kuorma (1).

R

on täysperävaunun, jonka vetoaisa voi liikkua vapaasti pystytasossa, tai puoliperävaunun suurin teknisesti sallittu massa tonneina. (1)

C

on kuorma, joka välittyy kohdan 2.13 mukaisen keskiakseliperävaunun akseleista maahan, kun perävaunu on kytkettynä vetoajoneuvoon ja kuormitettuna suurimmalla teknisesti sallitulla massalla. (1) Luokkien O1 ja O2 keskiakseliperävaunujen (2) osalta suurin teknisesti sallittu massa on vetoajoneuvon valmistajan ilmoittama massa.

Hinattava massa: R tai C (tapauksen mukaan)

2.2   Keskiakseliperävaunusta aiheutuvat pystysuuntaiset voimat

Kytkimeen kohdistuva pystysuuntainen voima, jonka aiheuttaa keskiakseliperävaunu, jonka suurin teknisesti sallittu massa on yli 3,5 tonnia, on seuraava:

Formula
  kN (ks. jäljempänä oleva huomautus)

jossa:

| C | vastaa tämän liitteen kohdassa 2.1 esitettyä määritelmää |
| --- | --- |
| a | on vetoajoneuvon taka-akselin pyöränripustuksen tyypin mukainen vastaava pystysuuntainen kiihtyvyys kytkentäpisteessä |

C

vastaa tämän liitteen kohdassa 2.1 esitettyä määritelmää

a

on vetoajoneuvon taka-akselin pyöränripustuksen tyypin mukainen vastaava pystysuuntainen kiihtyvyys kytkentäpisteessä

Ilmajousituksella (tai ripustusjärjestelmillä, joiden vaimennusominaisuudet ovat vastaavat) varustettujen ajoneuvojen osalta:

a = 1,8 m/s2

Muunlaisella pyöränripustuksella varustettujen ajoneuvojen osalta:

a = 2,4 m/s2

| X | on perävaunun kuormausalueen pituus metreinä (ks. kuva 27). |
| --- | --- |
| L | on vetosilmukan keskiön ja akseliston keskiön välinen etäisyys metreinä (ks. kuva 27). |

X

on perävaunun kuormausalueen pituus metreinä (ks. kuva 27).

L

on vetosilmukan keskiön ja akseliston keskiön välinen etäisyys metreinä (ks. kuva 27).

Huomautus:

  Formula
  (Jos etäisyys on alle 1,0, arvoksi otetaan 1,0)

Kuva 27

Keskiakseliperävaunun mitat

Image 35

Hinattava massa: C

3.   Monen ajoneuvon yhdistelmiin sovellettavat laskentakaavat

3.1   Yhdistelmä 1:

| Kuvaus | : | Jäykkärunkoinen kuorma-auto + apuvaunu + puoliperävaunu |
| --- | --- | --- |

Kuvaus

:

Jäykkärunkoinen kuorma-auto + apuvaunu + puoliperävaunu

Massat [tonnia]:

| M1 | = | jäykkärunkoisen kuorma-auton kokonaisakselikuormitus kytkettynä |
| --- | --- | --- |
| M2 | = | apuvaunun ja puoliperävaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä |
| M3 | = | apuvaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä |
| M4 | = | jäykkärunkoisen kuorma-auton kokonaisakselikuormitus kytkettynä + apuvaunun taarapaino |
| M5 | = | puoliperävaunun vetotappiin kohdistuva tukikuorma |
| M6 | = | M5 + puoliperävaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä |

M1

=

jäykkärunkoisen kuorma-auton kokonaisakselikuormitus kytkettynä

M2

=

apuvaunun ja puoliperävaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä

M3

=

apuvaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä

M4

=

jäykkärunkoisen kuorma-auton kokonaisakselikuormitus kytkettynä + apuvaunun taarapaino

M5

=

puoliperävaunun vetotappiin kohdistuva tukikuorma

M6

=

M5 + puoliperävaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä

Yhdistelmän kokonaismassa = M1 + M2

Jäykkärunkoisen kuorma-auton hinattava massa: M2

Apuvaunun hinattava massa: M6

Mitat:

| L | = | vetosilmukan ja apuvaunun akseliston keskiön välinen etäisyys [m] |
| --- | --- | --- |

L

=

vetosilmukan ja apuvaunun akseliston keskiön välinen etäisyys [m]

Kytkennältä vaaditut arvot:

| Haarukkakytkentä | : | |
| --- | --- | --- |
| Vetopöytä | : | |

Haarukkakytkentä

:

Formula


  Formula

Vetopöytä

:

Formula

| † | Jäykällä vetoaisalla varustettu apuvaunu:
  Tämän lasketun vaaditun D-arvon on oltava pienempi kuin käytetyn kytkentälaitteen sertifioitu Dc-arvon suorituskyky.
  Nivelletyllä vetoaisalla varustettu apuvaunu:
  Tämän lasketun vaaditun D-arvon on oltava pienempi kuin käytetyn kytkentälaitteen sertifioitu D-arvon suorituskyky. Nivelletyllä vetoaisalla varustettuna ei edellytetä tiettyä V-arvoa. |
| --- | --- |

†

Tämän lasketun vaaditun D-arvon on oltava pienempi kuin käytetyn kytkentälaitteen sertifioitu Dc-arvon suorituskyky.

Nivelletyllä vetoaisalla varustettu apuvaunu:

Tämän lasketun vaaditun D-arvon on oltava pienempi kuin käytetyn kytkentälaitteen sertifioitu D-arvon suorituskyky. Nivelletyllä vetoaisalla varustettuna ei edellytetä tiettyä V-arvoa.

3.2   Yhdistelmä 2:

| Kuvaus | : | Vetoajoneuvo + puoliperävaunu + keskiakseliperävaunu |
| --- | --- | --- |

Kuvaus

:

Vetoajoneuvo + puoliperävaunu + keskiakseliperävaunu

Massat [tonnia]:

| M1 | = | vetoajoneuvon kokonaisakselikuormitus kytkettynä (mukaan lukien puoliperävaunun tukikuorma) |
| --- | --- | --- |
| M2 | = | keskiakseliperävaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä |
| M3 | = | vetoajoneuvon ja puoliperävaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä |
| M4 | = | puoliperävaunun vetotappiin kohdistuva tukikuorma |
| M5 | = | M4 + puoliperävaunun ja keskiakseliperävaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä |

M1

=

vetoajoneuvon kokonaisakselikuormitus kytkettynä (mukaan lukien puoliperävaunun tukikuorma)

M2

=

keskiakseliperävaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä

M3

=

vetoajoneuvon ja puoliperävaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä

M4

=

puoliperävaunun vetotappiin kohdistuva tukikuorma

M5

=

M4 + puoliperävaunun ja keskiakseliperävaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä

Yhdistelmän kokonaismassa = M2 + M3

Vetoajoneuvon hinattava massa: M5

Puoliperävaunun hinattava massa: M2

Mitat:

| L | = | vetosilmukan ja keskiakseliperävaunun akseliston keskiön välinen etäisyys [m] |
| --- | --- | --- |
| X | = | keskiakseliperävaunun lastausalueen pituus [m] |
| a | = | 2,4 [m/s2] teräsjousituksella varustetuissa puoliperävaunuissa; a = 1,8 [m/s2] ilmajousituksella varustetuissa puoliperävaunuissa |

L

=

vetosilmukan ja keskiakseliperävaunun akseliston keskiön välinen etäisyys [m]

X

=

keskiakseliperävaunun lastausalueen pituus [m]

a

=

2,4 [m/s2] teräsjousituksella varustetuissa puoliperävaunuissa; a = 1,8 [m/s2] ilmajousituksella varustetuissa puoliperävaunuissa

Kytkennältä vaaditut arvot:

| Puoliperävaunun haarukkakytkentä | : | |
| --- | --- | --- |
| Vetopöytä | : | |

Puoliperävaunun haarukkakytkentä

:

Formula


  Formula

Vetopöytä

:

Formula

Huomautus:

  Formula
  (Jos etäisyys on alle 1,0, arvoksi otetaan 1,0)

3.3   Yhdistelmä 3:

| Kuvaus | : | Vetoajoneuvo + puoliperävaunu+ apuvaunu + puoliperävaunu |
| --- | --- | --- |

Kuvaus

:

Vetoajoneuvo + puoliperävaunu+ apuvaunu + puoliperävaunu

Massat [tonnia]:

| M1 | = | vetoajoneuvon kokonaisakselikuormitus kytkettynä (mukaan lukien ensimmäisen puoliperävaunun tukikuorma) |
| --- | --- | --- |
| M2 | = | vetoajoneuvon ja ensimmäisen puoliperävaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä |
| M3 | = | M4 + toisen puoliperävaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä |
| M4 | = | apuvaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä (mukaan lukien toisen puoliperävaunun tukikuorma) |
| M5 | = | M2 + apuvaunun taarapaino |
| M6 | = | ensimmäisen puoliperävaunun vetotappiin kohdistuva tukikuorma |
| M7 | = | toisen puoliperävaunun vetotappiin kohdistuva tukikuorma |
| M8 | = | M7 + toisen puoliperävaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä |
| M9 | = | M6 + ensimmäisen puoliperävaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä + M3 |

M1

=

vetoajoneuvon kokonaisakselikuormitus kytkettynä (mukaan lukien ensimmäisen puoliperävaunun tukikuorma)

M2

=

vetoajoneuvon ja ensimmäisen puoliperävaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä

M3

=

M4 + toisen puoliperävaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä

M4

=

apuvaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä (mukaan lukien toisen puoliperävaunun tukikuorma)

M5

=

M2 + apuvaunun taarapaino

M6

=

ensimmäisen puoliperävaunun vetotappiin kohdistuva tukikuorma

M7

=

toisen puoliperävaunun vetotappiin kohdistuva tukikuorma

M8

=

M7 + toisen puoliperävaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä

M9

=

M6 + ensimmäisen puoliperävaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä + M3

Yhdistelmän kokonaismassa = M2 + M3

Vetoajoneuvon hinattava massa: M9

Ensimmäisen puoliperävaunun hinattava massa: M3

Apuvaunun hinattava massa: M8

Mitat:

| L | = | vetosilmukan ja apuvaunun akseliston keskiön välinen etäisyys [m] |
| --- | --- | --- |

L

=

vetosilmukan ja apuvaunun akseliston keskiön välinen etäisyys [m]

Kytkennältä vaaditut arvot:

| Ensimmäisen puoliperävaunun haarukkakytkentä | : | |
| --- | --- | --- |
| Vetopöytä | : | D = Max(D
  1; D
  2) kun | |

Ensimmäisen puoliperävaunun haarukkakytkentä

:

Formula

Formula

Vetopöytä

:

D = Max(D
  1; D
  2) kun

Formula

| | |
| --- | --- |

Formula

| † | Jäykällä vetoaisalla varustettu apuvaunu:
  Tämän lasketun vaaditun D-arvon on oltava pienempi kuin käytetyn kytkentälaitteen sertifioitu Dc-arvon suorituskyky.
  Nivelletyllä vetoaisalla varustettu apuvaunu:
  Tämän lasketun vaaditun D-arvon on oltava pienempi kuin käytetyn kytkentälaitteen sertifioitu D-arvon suorituskyky. Nivelletyllä vetoaisalla varustettuna ei edellytetä tiettyä V-arvoa. |
| --- | --- |

†

Tämän lasketun vaaditun D-arvon on oltava pienempi kuin käytetyn kytkentälaitteen sertifioitu Dc-arvon suorituskyky.

Nivelletyllä vetoaisalla varustettu apuvaunu:

Tämän lasketun vaaditun D-arvon on oltava pienempi kuin käytetyn kytkentälaitteen sertifioitu D-arvon suorituskyky. Nivelletyllä vetoaisalla varustettuna ei edellytetä tiettyä V-arvoa.

3.4   Yhdistelmä 4:

| Kuvaus | : | Jäykkärunkoinen kuorma-auto + keskiakseliperävaunu + keskiakseliperävaunu |
| --- | --- | --- |

Kuvaus

:

Jäykkärunkoinen kuorma-auto + keskiakseliperävaunu + keskiakseliperävaunu

Massat [tonnia]:

| M1 | = | jäykkärunkoisen kuorma-auton kokonaisakselikuormitus kytkettynä |
| --- | --- | --- |
| M2 | = | ensimmäisen keskiakseliperävaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä |
| M3 | = | toisen keskiakseliperävaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä |
| M4 | = | M2 + M3 |
| M5 | = | M1 + M2 |

M1

=

jäykkärunkoisen kuorma-auton kokonaisakselikuormitus kytkettynä

M2

=

ensimmäisen keskiakseliperävaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä

M3

=

toisen keskiakseliperävaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä

M4

=

M2 + M3

M5

=

M1 + M2

Jäykkärunkoisen kuorma-auton hinattava massa: M4

Ensimmäisen keskiakseliperävaunun hinattava massa: M3

Yhdistelmän kokonaismassa = M1 + M2 + M3

Mitat:

| L1 | = | vetosilmukan ja ensimmäisen keskiakseliperävaunun akseliston keskiön välinen etäisyys [m] |
| --- | --- | --- |
| L2 | = | vetosilmukan ja toisen keskiakseliperävaunun akseliston keskiön välinen etäisyys [m] |
| X1 | = | ensimmäisen keskiakseliperävaunun lastausalueen pituus [m] |
| X2 | = | toisen keskiakseliperävaunun lastausalueen pituus [m] |
| T1 | = | ensimmäisen keskiakseliperävaunun akseliryhmän keskiön ja takaosassa olevan haarukkakytkennän kytkentäpisteen välinen etäisyys [m] |
| a | = | 2,4 [m/s2] teräsjousituksella varustetuissa puoliperävaunuissa; a = 1,8 [m/s2] ilmajousituksella varustetuissa puoliperävaunuissa |

L1

=

vetosilmukan ja ensimmäisen keskiakseliperävaunun akseliston keskiön välinen etäisyys [m]

L2

=

vetosilmukan ja toisen keskiakseliperävaunun akseliston keskiön välinen etäisyys [m]

X1

=

ensimmäisen keskiakseliperävaunun lastausalueen pituus [m]

X2

=

toisen keskiakseliperävaunun lastausalueen pituus [m]

T1

=

ensimmäisen keskiakseliperävaunun akseliryhmän keskiön ja takaosassa olevan haarukkakytkennän kytkentäpisteen välinen etäisyys [m]

a

=

2,4 [m/s2] teräsjousituksella varustetuissa puoliperävaunuissa; a = 1,8 [m/s2] ilmajousituksella varustetuissa puoliperävaunuissa

Kytkennältä vaaditut arvot:

| Haarukkakytkennät | : | V = V1 |
| --- | --- | --- |

Haarukkakytkennät

:

Formula

V = V1

Formula

Formula

Huom.

  Formula


  Formula
  (Jos etäisyys on alle 1,0, arvoksi otetaan 1,0)

3.5   Yhdistelmä 5:

| Kuvaus | : | Vetoajoneuvo + linkkivaunu (3) + puoliperävaunu |
| --- | --- | --- |

Kuvaus

:

Vetoajoneuvo + linkkivaunu (3) + puoliperävaunu

Massat [tonnia]:

| M1 | = | vetoajoneuvon kokonaisakselikuormitus kytkettynä (mukaan lukien linkkivaunun tukikuorma) |
| --- | --- | --- |
| M2 | = | linkkivaunun vetotappiin kohdistuva tukikuorma |
| M3 | = | M2 + linkkivaunun ja puoliperävaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä |
| M4 | = | linkkivaunun ja puoliperävaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä |
| M5 | = | puoliperävaunun vetotappiin kohdistuva tukikuorma |
| M6 | = | M5 + puoliperävaunun kokonaisakselikuormitus |

M1

=

vetoajoneuvon kokonaisakselikuormitus kytkettynä (mukaan lukien linkkivaunun tukikuorma)

M2

=

linkkivaunun vetotappiin kohdistuva tukikuorma

M3

=

M2 + linkkivaunun ja puoliperävaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä

M4

=

linkkivaunun ja puoliperävaunun kokonaisakselikuormitus kytkettynä

M5

=

puoliperävaunun vetotappiin kohdistuva tukikuorma

M6

=

M5 + puoliperävaunun kokonaisakselikuormitus

Yhdistelmän kokonaismassa = M1 + M4

Vetoajoneuvon hinattava massa: M3

Linkkivaunun hinattava massa: M6

Kytkennältä vaaditut arvot:

| Vetopöytä | : | |
| --- | --- | --- |

Vetopöytä

:

Formula

4.   Suorituskyvyn laajennus

Jäljempänä tässä kohdassa käytetyt arvot Dcert, Dc-cert, Vcert ja Scert ovat tarkasteltavan kytkentäkomponentin sertifioituja suorituskykyarvoja. Arvot Dc-req, Vreq ja Sreq ovat ajoneuvoyhdistelmältä vaadittuja suorituskykyarvoja, jotka lasketaan tässä liitteessä määrättyjen sääntöjen mukaisesti. Ne on arvioitava suhteessa sertifioituihin suorituskykyarvoihin.

4.1   Haarukkakytkentäjärjestelmät mukaan lukien vetopalkit ja vetosilmukat

Kustakin sertifioitujen suorituskykyarvojen yhdistelmästä voidaan laatia kuvan 28 mukainen kaavio. Kaavion viivoitetulle alueelle sijoittuvat lasketut vaaditut suorituskykyarvot Dc-req ja Vreq ovat sallittuja maantieliikenteessä.

Arvon Sreq on aina oltava enintään 1 000 kg.

Kuva 28

Image 36

4.2   Jos laskettu vaadittu suorituskykyarvo sijoittuu kuvan 28 viivoitetulle alueelle, hinattava massa tarkistetaan rajoittavalla V-arvolla. Kyseessä olevan yhdistelmän rajoittava V-arvo ohittaa asennetun kytkentälaitteen sertifioidun V-arvon.

4.2.1   Rajoittava V-arvo osoitetaan kuvan 28 kaltevalla linjalla olevalla pisteellä. Tämä piste vastaa hinattavalle massalle laskettua Dc-arvoa.

---

(1)  Massat T ja R ja suurin teknisesti sallittu massa voivat olla suuremmat kuin kansallisen lainsäädännön mukainen suurin sallittu massa.

(2)  Ks. määritelmät säännössä nro 13, joka on liitteenä vuoden 1958 sopimuksessa pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista. Määritelmä sisältyy myös ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteeseen 7 (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4).

(3)  Linkkivaunu on puoliperävaunu, jonka takaosassa on toisen puoliperävaunun vetämisen mahdollistava vetopöytä.

---