# Euroopa Liidu C 180/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.180.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 180 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide21. juuni 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.180.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 180

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide21. juuni 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 180/01 | Euro vahetuskurss | 1 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2012/C 180/02 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 15 lõikes 2 nimetatud piirikontrolli eest vastutavate siseriiklike teenistuste ajakohastatud loetelu (ELT C 247, 13.10.2006, lk 17; ELT C 77, 5.4.2007, lk 11; ELT C 153, 6.7.2007, lk 21; ELT C 331, 31.12.2008, lk 15; ELT C 87, 1.4.2010, lk 15) | 2 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2012/C 180/03 | Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva EFTA nõuandekomitee arvamus otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit 59120 – Color Line – 8. detsember 2011 | 3 |
| 2012/C 180/04 | Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva EFTA nõuandekomitee arvamus otsuse esiaglse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit 59120 – Color Line – 13. detsember 2011 (teine istung) | 4 |
| 2012/C 180/05 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi 59120 – Color Line'i kohta | 5 |
| 2012/C 180/06 | Kokkuvõte EFTA järelevalveameti otsusest nr 387/11/COL, 14. detsember 2011, mis käsitleb EMP lepingu artiklite 53 ja 54 kohast menetlust Color Group ASi ja Color Line ASi suhtes (Juhtum 59120 – Color Line) | 8 |
| 2012/C 180/07 | Norra teatis, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta – Kutse Norra mandrilava tsooni naftatootmislitsentside taotlemiseks – 2012. aastaks kindlaksmääratud piirkonnad | 11 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2012/C 180/01

Euro vahetuskurss

1

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2012/C 180/02

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 15 lõikes 2 nimetatud piirikontrolli eest vastutavate siseriiklike teenistuste ajakohastatud loetelu (ELT C 247, 13.10.2006, lk 17; ELT C 77, 5.4.2007, lk 11; ELT C 153, 6.7.2007, lk 21; ELT C 331, 31.12.2008, lk 15; ELT C 87, 1.4.2010, lk 15)

2

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2012/C 180/03

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva EFTA nõuandekomitee arvamus otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit 59120 – Color Line – 8. detsember 2011

3

2012/C 180/04

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva EFTA nõuandekomitee arvamus otsuse esiaglse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit 59120 – Color Line – 13. detsember 2011 (teine istung)

4

2012/C 180/05

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi 59120 – Color Line'i kohta

5

2012/C 180/06

Kokkuvõte EFTA järelevalveameti otsusest nr 387/11/COL, 14. detsember 2011, mis käsitleb EMP lepingu artiklite 53 ja 54 kohast menetlust Color Group ASi ja Color Line ASi suhtes (Juhtum 59120 – Color Line)

8

2012/C 180/07

Norra teatis, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta – Kutse Norra mandrilava tsooni naftatootmislitsentside taotlemiseks – 2012. aastaks kindlaksmääratud piirkonnad

11

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) |
| 2012/C 180/08 | Teade avalike konkursside korraldamise kohta | 13 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 180/09 | Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise kohta | 14 |
| 2012/C 180/10 | Teade, teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta | 15 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 180/11 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta) artikli 8 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine | 16 |
| 2012/C 180/12 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 22 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

2012/C 180/08

Teade avalike konkursside korraldamise kohta

13

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 180/09

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise kohta

14

2012/C 180/10

Teade, teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta

15

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2012/C 180/11

Nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta) artikli 8 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine

16

2012/C 180/12

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

22

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2012/C 180/13 | Teate 2012/C 168/06 (avaliku konkursi korraldamise kohta) parandus (ELT C 168, 14.6.2012) | 27 |

Parandused

2012/C 180/13

Teate 2012/C 168/06 (avaliku konkursi korraldamise kohta) parandus (ELT C 168, 14.6.2012)

27

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 21.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/1

---

Euro vahetuskurss (1)

20. juuni 2012

2012/C 180/01

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2704 |
| JPY | Jaapani jeen | 100,24 |
| DKK | Taani kroon | 7,4334 |
| GBP | Inglise nael | 0,80600 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,8434 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2009 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,5060 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,453 |
| HUF | Ungari forint | 286,95 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6968 |
| PLN | Poola zlott | 4,2393 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4636 |
| TRY | Türgi liir | 2,2797 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2456 |
| CAD | Kanada dollar | 1,2919 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,8569 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5928 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6105 |
| KRW | Korea won | 1 462,35 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,4198 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,0809 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5420 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 997,41 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,0101 |
| PHP | Filipiini peeso | 53,592 |
| RUB | Vene rubla | 41,3462 |
| THB | Tai baht | 40,018 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5702 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,3916 |
| INR | India ruupia | 71,3390 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2704

JPY

Jaapani jeen

100,24

DKK

Taani kroon

7,4334

GBP

Inglise nael

0,80600

SEK

Rootsi kroon

8,8434

CHF

Šveitsi frank

1,2009

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,5060

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,453

HUF

Ungari forint

286,95

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6968

PLN

Poola zlott

4,2393

RON

Rumeenia leu

4,4636

TRY

Türgi liir

2,2797

AUD

Austraalia dollar

1,2456

CAD

Kanada dollar

1,2919

HKD

Hongkongi dollar

9,8569

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5928

SGD

Singapuri dollar

1,6105

KRW

Korea won

1 462,35

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,4198

CNY

Hiina jüaan

8,0809

HRK

Horvaatia kuna

7,5420

IDR

Indoneesia ruupia

11 997,41

MYR

Malaisia ringit

4,0101

PHP

Filipiini peeso

53,592

RUB

Vene rubla

41,3462

THB

Tai baht

40,018

BRL

Brasiilia reaal

2,5702

MXN

Mehhiko peeso

17,3916

INR

India ruupia

71,3390

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 21.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/2

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 15 lõikes 2 nimetatud piirikontrolli eest vastutavate siseriiklike teenistuste ajakohastatud loetelu (ELT C 247, 13.10.2006, lk 17; ELT C 77, 5.4.2007, lk 11; ELT C 153, 6.7.2007, lk 21; ELT C 331, 31.12.2008, lk 15; ELT C 87, 1.4.2010, lk 15)

2012/C 180/02

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 15 lõikes 2 nimetatud piirikontrolli eest vastutavate siseriiklike teenistuste ajakohastatud loetelu avaldamise aluseks on liikmesriikide poolt kooskõlas Schengeni piirieeskirjade artikliga 34 komisjonile edastatud teave.

Lisaks Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele on igakuiselt ajakohastatud teave kättesaadav õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi veebisaidil.

LIECHTENSTEIN

ELT C 247, 13.10.2006 avaldatud teabe täiendamine

Kuna Liechtensteinil ei ole Schengeni välispiiri, siis puudub tal piirikontrolli teostamise eest vastutav siseriiklik teenistus.

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 21.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/3

---

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva EFTA nõuandekomitee arvamus otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit 59120 – Color Line

8. detsember 2011

2012/C 180/03

| 1. | Nõuandekomitee nõustub EFTA järelevalveameti asjaomase turu määratlusega. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub EFTA järelevalveameti asjaomase turu määratlusega.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub EFTA järelevalveametiga, et Color Line’i 1991. aasta sadamalepingust tulenev Strömstadis Torskholmenis asuvate sadamarajatiste pikaajalise kasutamise ainuõigus takistas, piiras ja moonutas 1. jaanuarist 1994 kuni 20. detsembrini 2005 konkurentsi EMP lepingu artikli 53 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub EFTA järelevalveametiga, et Color Line’i 1991. aasta sadamalepingust tulenev Strömstadis Torskholmenis asuvate sadamarajatiste pikaajalise kasutamise ainuõigus takistas, piiras ja moonutas 1. jaanuarist 1994 kuni 20. detsembrini 2005 konkurentsi EMP lepingu artikli 53 lõike 1 tähenduses.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub EFTA järelevalveametiga, et kõnealuse juhtumi puhul ei ole Color Line tõendanud EMP lepingu artikli 53 lõikes 3 sätestatud nõuete täitmist. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub EFTA järelevalveametiga, et kõnealuse juhtumi puhul ei ole Color Line tõendanud EMP lepingu artikli 53 lõikes 3 sätestatud nõuete täitmist.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub EFTA järelevalveametiga, et Color Line’il oli 1. jaanuarist 1994 kuni 20. detsembrini 2005 asjaomasel turul valitsev mõju. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub EFTA järelevalveametiga, et Color Line’il oli 1. jaanuarist 1994 kuni 20. detsembrini 2005 asjaomasel turul valitsev mõju.

| 5. | Nõuandekomitee nõustub EFTA järelevalveametiga, et Color Line’i 1991. aasta sadamalepingust tulenev Strömstadis Torskholmenis asuvate sadamarajatiste pikaajalise kasutamise ainuõigus kujutas endast 1. jaanuarist 1994 kuni 20. detsembrini 2005 turgu valitseva seisundi kuritarvitamist EMP lepingu artikli 54 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee nõustub EFTA järelevalveametiga, et Color Line’i 1991. aasta sadamalepingust tulenev Strömstadis Torskholmenis asuvate sadamarajatiste pikaajalise kasutamise ainuõigus kujutas endast 1. jaanuarist 1994 kuni 20. detsembrini 2005 turgu valitseva seisundi kuritarvitamist EMP lepingu artikli 54 lõike 1 tähenduses.

| 6. | Nõuandekomitee nõustub, et uurimise all oleval perioodil võis sadamaleping mõjutada lepinguosaliste vahelist kaubavahetust EMP lepingu artiklite 53 ja 54 tähenduses. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee nõustub, et uurimise all oleval perioodil võis sadamaleping mõjutada lepinguosaliste vahelist kaubavahetust EMP lepingu artiklite 53 ja 54 tähenduses.

| 7. | Nõuandekomitee nõustub EFTA järelevalveametiga, et menetluse võib lõpetada järelevalve- ja kohtulepingu protokolli 4 II peatüki artikli 7 lõike 1 ja artikli 23 lõike 2 kohase otsusega. |
| --- | --- |

7.

Nõuandekomitee nõustub EFTA järelevalveametiga, et menetluse võib lõpetada järelevalve- ja kohtulepingu protokolli 4 II peatüki artikli 7 lõike 1 ja artikli 23 lõike 2 kohase otsusega.

| 8. | Nõuandekomitee nõustub EFTA järelevalveametiga, et otsuse eelnõu adressaatidele tuleks kehtestada trahv. |
| --- | --- |

8.

Nõuandekomitee nõustub EFTA järelevalveametiga, et otsuse eelnõu adressaatidele tuleks kehtestada trahv.

| 9. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas ja selle EMP kaasandes. |
| --- | --- |

9.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas ja selle EMP kaasandes.

---

| 21.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/4

---

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva EFTA nõuandekomitee arvamus otsuse esiaglse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit 59120 – Color Line

13. detsember 2011

(teine istung)

2012/C 180/04

| 1. | Nõuandekomitee nõustub EFTA järelevalveametiga, et otsuse eelnõu adressaatidele tuleks kehtestada trahv. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub EFTA järelevalveametiga, et otsuse eelnõu adressaatidele tuleks kehtestada trahv.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub EFTA järelevalveameti ettepanekuga trahvi põhisumma kohta. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub EFTA järelevalveameti ettepanekuga trahvi põhisumma kohta.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub EFTA järelevalveametiga, et kõnealuse juhtumi puhul puuduvad kergendavad või raskendavad asjaolud. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub EFTA järelevalveametiga, et kõnealuse juhtumi puhul puuduvad kergendavad või raskendavad asjaolud.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub EFTA järelevalveameti ettepanekuga trahvi lõpliku summa kohta. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub EFTA järelevalveameti ettepanekuga trahvi lõpliku summa kohta.

| 5. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas ja selle EMP kaasandes. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas ja selle EMP kaasandes.

---

| 21.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/5

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi 59120 – Color Line'i kohta

2012/C 180/05

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi 59120 – Color Line'i kohta on koostatud vastavalt EFTA järelevalveameti otsuse nr 177/02/COL artiklile 15 (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes).

Menetlusest ja otsuse eelnõust tulenevad järgmised tähelepanekud.

1.   Sissejuhatus menetlusse

20. detsembril 2005 esitas Kystlink AS Norra konkurentsiasutusele kaebuse seoses Color Line ASi ja Strömstadi ning Sandefjordi omavalitsusüksuse vaheliste sadamalepingutega. Riiklik konkurentsiasutus teavitas EFTA järelevalveametit (edaspidi „järelevalveamet”) nimetatud juhtumist 14. detsembril 2005 ning seejärel võttis järelevalveamet juhtumi üle vastavalt EFTA võrgustikuteatises sätestatud eeskirjadele (1).

Color Line ASi (edaspidi „Color Line”), Color Group ASA ja O.N. Sunde ASi territooriumil viidi 4.–6. aprillil 2006 läbi kontroll.

2.   Kirjalik menetlus

2.1.   Vastuväide

16. detsembril 2009 võttis järelevalveamet vastu vastuväite. Vastuväide koostati inglise keeles, kuid Color Line’i 17. detsembri 2009. aasta taotluse kohaselt koostati sellest norrakeelne versioon, millest teavitati Color Line’i 5. veebruaril 2010.

Color Line vastas vastuväitele norra keeles 12. aprillil 2010.

2.2.   Kolmandad isikud

Kaks ettevõtjat taotlesid menetluses ametlikku osalemist huvitatud kolmanda osapoolena. Vastusena nimetatud taotlustele võtsid ärakuulamise eest vastutavad ametnikud 9. veebruaril 2010 vastu Fjord Line’i ja 18. mail 2010 Bastø Foseni. Mõlemad kolmandad osapooled said vastuväite ja Color Line’i vastuse mittekonfidentsiaalse versiooni. Mõlemad kolmandad osapooled esitasid kirjalikud märkused, kuid ainult Bastø Fosen palus luba istungist osa võtta.

2.3.   Toimikuga tutvumise õigus

11. jaanuaril 2010 anti Color Line’ile juurdepääs osale järelevalveameti toimikust, mis ei sisaldanud konfidentsiaalset teavet. Peale järelejäänud konfidentsiaalsusega seotud küsimuste lahendamist andis järelevalveameti konkurentsi ja riigiabi osakond 29. jaanuaril 2010 Color Line’ile juurdepääsu ülejäänud dokumentidele. 11. märtsil 2010 saatis Color Line ärakuulamise eest vastutavatele ametnikele põhjendatud taotluse toimikule täiendava juurdepääsu saamiseks.

Ärakuulamise eest vastutavad ametnikud vastasid 26. märtsil 2010, andes täieliku või osalise juurdepääsu enamikule taotletud dokumentidest.

Color Line esitas 21. mail 2010 veel ühe põhjendatud taotluse dokumentidele täiendava juurdepääsu saamiseks. Ettevõtja taotles juurdepääsu kõigile kolmandate osapoolte esitatud dokumentidele ning ärakuulamise eest vastutavate ametnike otsusele anda Fjord Line’ile kolmanda osapoole staatus. 26. mai 2010. aasta kirjas märkisid ärakuulamise eest vastutavad ametnikud, et 25. mail 2010 oli Color Line juba saanud Fjord Line’i märkused ja vastuse vastuväite kohta. Ärakuulamise eest vastutavad ametnikud teavitasid Color Line’i, et ülejäänud kirjavahetus Fjord Line’i ja järelevalveameti vahel, sealhulgas ärakuulamise eest vastutavate ametnike otsus, ei sisalda lisatõendeid kõnealuse juhtumi kohta. Seega pole Color Line'il nimetatud dokumentidele juurdepääsu õigust. 4. juunil 2010 edastas konkurentsi ja riigiabi osakond Color Line’ile Bastø Foseni märkused ning vastuse vastuväitele, kuna need võivad sisaldada lisatõendeid käesoleva juhtumi kohta.

3.   Suuline menetlus

Ärakuulamine toimus 14. juunil 2010. Ärakuulamisel viibisid ärakuulamise eest vastutavad ametnikud, Color Line’i esindajad, konkurentsi ja riigiabi osakond, järelevalveameti õigus- ja haldusküsimuste osakond ning vastutav kolleegiumi liige, samuti Euroopa Komisjoni, Norra ja Prantsuse konkurentsiasutuste ning kolmanda osapoole Bastø Foseni esindajad.

Konkurentsi ja riigiabi osakond esitas oma seisukoha kõnealuse juhtumi kohta vastavalt vastuväites sätestatule. Bastø Fosen esitas samuti lühidalt ja suuliselt oma seisukoha. Ülejäänud kõneaeg määrati Color Line’ile, kelle esindaja rääkis norra keeles, mida tõlgiti inglise keelde.

Ettekannete teatud osad olid kolmandatele osapooltele suletud, täpsemalt Color Line’i tööstusmudeli, klientide rahulolu-uuringute, majandusanalüüsi ning võimalike konkurentide eduvõimaluste esitlemine.

Vastavalt Color Line’i taotlusele anti talle 4. mail 2011 ärakuulamise salvestus.

4.   Ärakuulamisele järgnev menetlus

Teine kõnealuse juhtumi ärakuulamise eest vastutav ametnik Ida Hauger lahkus juulis 2010 järelevalveametist.

12. jaanuari 2011. aastal kirjas taotles Color Line hetkeolukorrast ülevaate saamiseks kohtumist.

Kohtumine toimus 15. veebruaril 2011 järelevalveameti ruumides.

6. mai 2011. aasta e-kirjas saatis Color Line järelevalveametile seisukohavõtu, mis käsitles tema arvamust õiguslike küsimuste kohta, mille järelevalveamet hetkeolukorrast ülevaate saamiseks korraldatud kohtumisel esitas. 11. mail 2011 järelevalveameti ruumides toimunud kohtumisel esitas Color Line oma seisukohavõtu ja arvamuse kõnealuse juhtumi kohta.

5.   Otsuse eelnõu

Nõuandvale komiteele esitatud otsuse eelnõus kindlaksmääratud rikkumiste ulatus on kitsam kui vastuväites. Lisaks on ka rikkumiste kestus lühem ning otsuse eelnõu on adresseeritud kahele ettevõtjale, samas kui vastuväide oli adresseeritud neljale ettevõtjale.

Vastuväites oli järelevalveameti esialgne seisukoht, et Strömstadi ja Sandefjordi omavalitsusüksustega sõlmitud sadamalepingute eesmärk ja mõju oli konkurentsi takistamine, piiramine ja moonutamine, mis on vastuolus EMP lepingu artikli 53 lõikega 1 ning ei vasta EMP lepingu artikli 53 lõikes 3 sätestatud tingimustele. Järelevalveamet asus esialgu seisukohale, et Color Line kasutas asjaomasel turul ära oma turuvõimu. Järelevalveamet leidis, et nimetatud rikkumised algasid 1. jaanuaril 1994 ning ei olnud tol hetkel veel lõppenud. Vastuväide oli suunatud Color Line ASile, Color line transport ASile, Color Group ASA-le ja O.N. Sunde ASile.

Otsuse eelnõus, mis on nüüd adresseeritud Color Line ASile ja Color Group ASile, leiab järelevalveamet, et Color Line on rikkunud EMP lepingu artikleid 53 ja 54, kuna kasutas ära Strömstadi omavalitsusüksusega sõlmitud sadamalepingul põhinevaid pikaajalisi ainuõigusi perioodil 1. jaanuarist 1994 kuni 20. detsembrini 2005. Seoses artikliga 53 ei leita otsuse eelnõus enam, et lepingute eesmärk oli konkurentsi piiramine. Samuti on otsuse eelnõu adresseeritud Color Group ASile, kellel oli talle täielikult kuuluva tütarettevõtja Color Line ASi üle otsustav mõjuvõim alates oktoobrist 1998 kuni 20. detsembrini 2005.

Olen arvamusel, et otsuse eelnõus on esitatud ainult niisugused vastuväited, mille kohta Color Line ASil on võimaldatud oma seisukoht teatavaks teha.

Leian, et käesolevas juhtumis on järgitud ettevõtja Color Line ASi õigust ärakuulamisele.

6.   Kokkuvõte

Leian, et adressaatide õigust anda suulisi selgitusi on käesoleva juhtumi puhul arvestatud.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Florence SIMONETTI

---

(1)  Teatis koostöö kohta EFTA konkurentsiametite võrgustikus, ELT C 227, 21.9.2006, lk 10, ja ELT EMP kaasanne 47, 21.9.2006, lk 1.

1

---

| 21.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/8

---

KOKKUVÕTE EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUSEST

nr 387/11/COL,

14. detsember 2011,

mis käsitleb EMP lepingu artiklite 53 ja 54 kohast menetlust Color Group ASi ja Color Line ASi suhtes

(Juhtum 59120 – Color Line)

(Ainult inglis- ja norrakeelne tekst on autentsed)

2012/C 180/06

1.   Sissejuhatus

| 1. | 14. detsembril 2011 võttis EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”) EMP lepingu artiklite 53 ja 54 alusel algatatud menetluse kohta vastu otsuse. Vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli 4 II peatüki artikli 30 sätetele avaldab järelevalveamet siinkohal poolte nimed ja otsuse põhisisu, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Otsuse täieliku teksti mittekonfidentsiaalne versioon juhtumi autentsetes keeltes on kättesaadav järelevalveameti veebisaidil, mille aadress on:
  http://www.eftasurv.int/competition/competition-cases/ |
| --- | --- |

1.

14. detsembril 2011 võttis EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”) EMP lepingu artiklite 53 ja 54 alusel algatatud menetluse kohta vastu otsuse. Vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli 4 II peatüki artikli 30 sätetele avaldab järelevalveamet siinkohal poolte nimed ja otsuse põhisisu, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Otsuse täieliku teksti mittekonfidentsiaalne versioon juhtumi autentsetes keeltes on kättesaadav järelevalveameti veebisaidil, mille aadress on:

http://www.eftasurv.int/competition/competition-cases/

| 2. | Käesolev otsus on adresseeritud laevandusettevõtjale Color Line AS tema otsese osalemise tõttu EMP lepingu artiklite 53 ja 54 rikkumises. Käesolev otsus on adresseeritud ka Color Group ASile Color Line ASi emaettevõtjana 1. oktoobrist 1998 kuni 20. detsembrini 2005 rikkumises osalemise eest. 1. jaanuarist 1999 kuni 20. detsembrini 2005 kestnud perioodi eest on määratud trahv, mille eest Color Line AS ja Color Group AS vastutavad solidaarselt. |
| --- | --- |

2.

Käesolev otsus on adresseeritud laevandusettevõtjale Color Line AS tema otsese osalemise tõttu EMP lepingu artiklite 53 ja 54 rikkumises. Käesolev otsus on adresseeritud ka Color Group ASile Color Line ASi emaettevõtjana 1. oktoobrist 1998 kuni 20. detsembrini 2005 rikkumises osalemise eest. 1. jaanuarist 1999 kuni 20. detsembrini 2005 kestnud perioodi eest on määratud trahv, mille eest Color Line AS ja Color Group AS vastutavad solidaarselt.

2.   Taust ja menetlus

| 3. | 20. detsembril 2005 esitas Color Line’i tolleaegne konkurent Kystlink AS Norra konkurentsiasutusele kaebuse. Juhtum anti seejärel järelevalve- ja kohtulepingu protokolli 4 II peatüki artikli 11 ja EFTA võrgustikuteatises sätestatud eeskirjade kohaselt (1) üle järelevalveametile. |
| --- | --- |

3.

20. detsembril 2005 esitas Color Line’i tolleaegne konkurent Kystlink AS Norra konkurentsiasutusele kaebuse. Juhtum anti seejärel järelevalve- ja kohtulepingu protokolli 4 II peatüki artikli 11 ja EFTA võrgustikuteatises sätestatud eeskirjade kohaselt (1) üle järelevalveametile.

| 4. | 4.–6. aprillil 2006 viis järelevalveamet Color Line ASi, Color Group ASA ja O.N. Sunde ASi (Color Group ASA emaettevõtja) ruumides Oslos (Norra) läbi inspektsiooni. |
| --- | --- |

4.

4.–6. aprillil 2006 viis järelevalveamet Color Line ASi, Color Group ASA ja O.N. Sunde ASi (Color Group ASA emaettevõtja) ruumides Oslos (Norra) läbi inspektsiooni.

| 5. | 16. detsembril 2009 esitas järelvalveamet Color Line'ile oma vastuväited. Järelevalveamet asus esialgu järgmisele seisukohale: i) Color Line’i ainuõiguslik leping Strömstadi sadamaga kaitses Color Line’i tõhusa konkurentsi eest turul, mis pakub reisiparvlaevadel lühireise koos maksuvaba müügiga Norra rannikul Sandefjordi ja Langesundi vahel asuvate sadamate ja Rootsi ranniku Strömstadi omavalitsusüksuse sadamate vahelistel marsruutidel; see on vastuolus EMP lepingu artikliga 53; ii) Color Line jättis nimetatud lepingu jõusse ka peale EMP lepingu jõustumist, millega ta kuritarvitas oma valitsevat seisundit nimetatud turul; see on vastuolus EMP lepingu artikliga 54. |
| --- | --- |

5.

16. detsembril 2009 esitas järelvalveamet Color Line'ile oma vastuväited. Järelevalveamet asus esialgu järgmisele seisukohale: i) Color Line’i ainuõiguslik leping Strömstadi sadamaga kaitses Color Line’i tõhusa konkurentsi eest turul, mis pakub reisiparvlaevadel lühireise koos maksuvaba müügiga Norra rannikul Sandefjordi ja Langesundi vahel asuvate sadamate ja Rootsi ranniku Strömstadi omavalitsusüksuse sadamate vahelistel marsruutidel; see on vastuolus EMP lepingu artikliga 53; ii) Color Line jättis nimetatud lepingu jõusse ka peale EMP lepingu jõustumist, millega ta kuritarvitas oma valitsevat seisundit nimetatud turul; see on vastuolus EMP lepingu artikliga 54.

3.   Color Line

| 6. | Color Group AS tegutseb transpordi- ja turismivaldkonnas, pakkudes muu hulgas parvlaevateenuseid. Color Line AS on täielikult Color Group ASile kuuluv tütarettevõtja ja vastutab koos oma eelkäijatega kontserni parvlaevateenuste eest uurimise all oleva perioodi jooksul, sealhulgas nimetatud Sandefjordi ja Strömstadi vahelisel marsruudil. |
| --- | --- |

6.

Color Group AS tegutseb transpordi- ja turismivaldkonnas, pakkudes muu hulgas parvlaevateenuseid. Color Line AS on täielikult Color Group ASile kuuluv tütarettevõtja ja vastutab koos oma eelkäijatega kontserni parvlaevateenuste eest uurimise all oleva perioodi jooksul, sealhulgas nimetatud Sandefjordi ja Strömstadi vahelisel marsruudil.

| 7. | Seda marsruuti teenindas algselt ettevõtja Scandi Line AS. Color Line AS on nimetatud ettevõtja otsene õigusjärglane. Color Line AS on täies ulatuses Color Group ASi omandis alates 30. septembrist 1998. |
| --- | --- |

7.

Seda marsruuti teenindas algselt ettevõtja Scandi Line AS. Color Line AS on nimetatud ettevõtja otsene õigusjärglane. Color Line AS on täies ulatuses Color Group ASi omandis alates 30. septembrist 1998.

4.   Sadamaleping

| 8. | Color Line ja tema eelkäijad on teenindanud Strömstadi ja Sandefjordi (Norra) vahelist marsruuti alates 1986. aastast. Color Line sõlmis esimese lepingu Strömstadi omavalitsusüksusega juulis 1989. Nimetatud leping asendati 26. märtsil 1991 uue lepinguga (edaspidi „sadamaleping”), mis on käesoleva otsuse esemeks. Sadamaleping kehtis 15 aastat (1. jaanuarist 1991 kuni 30. detsembrini 2005). Seejärel oli Color Line’il õigus lepingut kümneks aastaks pikendada. |
| --- | --- |

8.

Color Line ja tema eelkäijad on teenindanud Strömstadi ja Sandefjordi (Norra) vahelist marsruuti alates 1986. aastast. Color Line sõlmis esimese lepingu Strömstadi omavalitsusüksusega juulis 1989. Nimetatud leping asendati 26. märtsil 1991 uue lepinguga (edaspidi „sadamaleping”), mis on käesoleva otsuse esemeks. Sadamaleping kehtis 15 aastat (1. jaanuarist 1991 kuni 30. detsembrini 2005). Seejärel oli Color Line’il õigus lepingut kümneks aastaks pikendada.

| 9. | Sadamalepingu kohaselt rentis Strömstadi omavalitsusüksus sadama piirides asuva kindlaksmääratud ala, mida nimetatakse Torskholmeniks, ettevõtjale Color Line koos õigusega kasutada laadimisrampi ja sõiduautode ooteala. |
| --- | --- |

9.

Sadamalepingu kohaselt rentis Strömstadi omavalitsusüksus sadama piirides asuva kindlaksmääratud ala, mida nimetatakse Torskholmeniks, ettevõtjale Color Line koos õigusega kasutada laadimisrampi ja sõiduautode ooteala.

| 10. | Color Line’i Torskholmeni kasutamise ainuõigus sätestati sadamalepingu klauslis 7, mille kohaselt ei olnud omavalitsusüksusel lubatud konkureerivatele parvlaevateenustele Torskholmenile ligipääsu anda. |
| --- | --- |

10.

Color Line’i Torskholmeni kasutamise ainuõigus sätestati sadamalepingu klauslis 7, mille kohaselt ei olnud omavalitsusüksusel lubatud konkureerivatele parvlaevateenustele Torskholmenile ligipääsu anda.

5.   Sandefjordi – Strömstadi marsruut

| 11. | Sandefjordi – Strömstadi marsruut ühendab omavahel Sandefjordi, mis asub Norras Vestfoldi maakonnas Oslofjordi lääneküljel umbes kahe tunni autosõidu kaugusel Oslo lõunaosast, ning Strömstadi, mis asub Rootsi läänerannikul Norra piiri lähedal. |
| --- | --- |

11.

Sandefjordi – Strömstadi marsruut ühendab omavahel Sandefjordi, mis asub Norras Vestfoldi maakonnas Oslofjordi lääneküljel umbes kahe tunni autosõidu kaugusel Oslo lõunaosast, ning Strömstadi, mis asub Rootsi läänerannikul Norra piiri lähedal.

| 12. | Parvlaevasõit Sandefjordi ja Strömstadi vahel kestab umbes 2,5 tundi. Color Line on alates 1994. aastast nimetatud marsruudil korraldanud üldjoontes viis ning kõrghooajal kuus reisi päevas. Suur osa reisijatest tulevad sõiduautoga Sandefjordis parvlaevale ning sõidavad tagasi Norrasse Strömstadist põhjas asuva Svinesundi piiripunkti kaudu. |
| --- | --- |

12.

Parvlaevasõit Sandefjordi ja Strömstadi vahel kestab umbes 2,5 tundi. Color Line on alates 1994. aastast nimetatud marsruudil korraldanud üldjoontes viis ning kõrghooajal kuus reisi päevas. Suur osa reisijatest tulevad sõiduautoga Sandefjordis parvlaevale ning sõidavad tagasi Norrasse Strömstadist põhjas asuva Svinesundi piiripunkti kaudu.

| 13. | Maksuvaba müük Color Line’i parvlaevadel oli nii varem kui on ka praegu marsruudi edukuse jaoks väga oluline. Maksuvaba müügi jaoks Norra parvlaevadel on vajalik litsents ning Color Line’il on maksuvaba müügi litsents Sandefjordi–Strömstadi marsruudil alates 1987. aastast. |
| --- | --- |

13.

Maksuvaba müük Color Line’i parvlaevadel oli nii varem kui on ka praegu marsruudi edukuse jaoks väga oluline. Maksuvaba müügi jaoks Norra parvlaevadel on vajalik litsents ning Color Line’il on maksuvaba müügi litsents Sandefjordi–Strömstadi marsruudil alates 1987. aastast.

6.   Asjaomane turg

| 14. | Järelevalveamet on asjaomase kaubaturu määratlenud kui reisiparvlaevadel lühireiside teenuse osutamine koos maksuvaba müügiga. Asjaomase turu geograafiline ulatus oli tõenäoliselt piiratud seesuguse teenuse pakkumisega Sandefjordi ja Strömstadi omavalitsusüksuste sadamate vahel. Siiski jääb turu geograafilise ulatuse täpne definitsioon käesolevas otsuses lahtiseks, kuna uurimise all oleva perioodi jooksul oli Color Line igal juhul ainuke ettevõtja, kes pakkus Norra ja Rootsi vahel reisiparvlaevadel lühireiside teenust koos maksuvaba müügiga. |
| --- | --- |

14.

Järelevalveamet on asjaomase kaubaturu määratlenud kui reisiparvlaevadel lühireiside teenuse osutamine koos maksuvaba müügiga. Asjaomase turu geograafiline ulatus oli tõenäoliselt piiratud seesuguse teenuse pakkumisega Sandefjordi ja Strömstadi omavalitsusüksuste sadamate vahel. Siiski jääb turu geograafilise ulatuse täpne definitsioon käesolevas otsuses lahtiseks, kuna uurimise all oleva perioodi jooksul oli Color Line igal juhul ainuke ettevõtja, kes pakkus Norra ja Rootsi vahel reisiparvlaevadel lühireiside teenust koos maksuvaba müügiga.

7.   Konkurentsi piiramine EMP lepingu artikli 53 lõike 1 tähenduses

| 15. | Sadamaleping Strömstadis andis Color Line'ile 25 aastaks ainuõigusliku ligipääsu Strömstadi sadamas asuvale Torskholmeni piirkonnale (algselt 15 aastaks koos õigusega nimetatud perioodi veel 10 aasta võrra pikendada). Nimetatud leping ei lubanud Strömstadi omavalitsusüksusel konkureerivatele parvlaevateenustele Torskholmenile ligipääsu anda. |
| --- | --- |

15.

Sadamaleping Strömstadis andis Color Line'ile 25 aastaks ainuõigusliku ligipääsu Strömstadi sadamas asuvale Torskholmeni piirkonnale (algselt 15 aastaks koos õigusega nimetatud perioodi veel 10 aasta võrra pikendada). Nimetatud leping ei lubanud Strömstadi omavalitsusüksusel konkureerivatele parvlaevateenustele Torskholmenile ligipääsu anda.

| 16. | Color Line sai ainuõiguse kogu nimetatud strateegilise asukohaga sadama võimsuse kasutamiseks 25 aasta jooksul sõltumata sellest, kas ta seda ka tegelikult kasutab või vajab. Sadamaleping sulges seega asjaomase turu pikaks ajaks. |
| --- | --- |

16.

Color Line sai ainuõiguse kogu nimetatud strateegilise asukohaga sadama võimsuse kasutamiseks 25 aasta jooksul sõltumata sellest, kas ta seda ka tegelikult kasutab või vajab. Sadamaleping sulges seega asjaomase turu pikaks ajaks.

| 17. | Muud turulepääsu takistused olid maksuvaba müügi süsteem, mis oli Color Line’i kui esimese turuletuleja eelis (tal oli monopol nimetatud marsruudil alates selle loomisest kuni 2006. aastani), ning ustavus kaubamärgile. Color Line oli ka ennast kehtestanud agressiivse konkurendina, kes on valmis ja võimeline oma positsiooni kaitsma ning selle jaoks oma turuvõimu kasutama. |
| --- | --- |

17.

Muud turulepääsu takistused olid maksuvaba müügi süsteem, mis oli Color Line’i kui esimese turuletuleja eelis (tal oli monopol nimetatud marsruudil alates selle loomisest kuni 2006. aastani), ning ustavus kaubamärgile. Color Line oli ka ennast kehtestanud agressiivse konkurendina, kes on valmis ja võimeline oma positsiooni kaitsma ning selle jaoks oma turuvõimu kasutama.

| 18. | Potentsiaalsed konkurendid tegid kõnealuse perioodi jooksul vähemalt kolm märkimisväärset katset asjaomasele turule sisenemiseks ning Color Line’iga Sandefjordi–Strömstadi marsruudil konkureerimiseks. Kaks neist katsetest ebaõnnestusid. Kolmas potentsiaalne konkurent, Kystlink, saavutas edu alles pärast seda, kui esialgne sadamalepinguga 15 aastaks antud ainuõiguse periood oli lõppenud ning omavalitsusüksus keeldus Color Line’ile lepinguga lubatud 10aastast pikendust andmast. Strömstadi omavalitsusüksus andis Kystlinkile ligipääsu 21. detsembril 2005. |
| --- | --- |

18.

Potentsiaalsed konkurendid tegid kõnealuse perioodi jooksul vähemalt kolm märkimisväärset katset asjaomasele turule sisenemiseks ning Color Line’iga Sandefjordi–Strömstadi marsruudil konkureerimiseks. Kaks neist katsetest ebaõnnestusid. Kolmas potentsiaalne konkurent, Kystlink, saavutas edu alles pärast seda, kui esialgne sadamalepinguga 15 aastaks antud ainuõiguse periood oli lõppenud ning omavalitsusüksus keeldus Color Line’ile lepinguga lubatud 10aastast pikendust andmast. Strömstadi omavalitsusüksus andis Kystlinkile ligipääsu 21. detsembril 2005.

| 19. | Ülevaade võimalikest alternatiivsetest sadamatest näitab, et tehnilistel, kaubanduslikel, geograafilistel ja õiguslikel põhjustel ei pakkunud uurimise all oleva perioodi jooksul ükski neist sadamatest potentsiaalsele uuele turule sisenejale tegelikku võimalust turule sisenemiseks mõistliku ajalimiidi piires, et võistelda Color Line’i marsruudiga. |
| --- | --- |

19.

Ülevaade võimalikest alternatiivsetest sadamatest näitab, et tehnilistel, kaubanduslikel, geograafilistel ja õiguslikel põhjustel ei pakkunud uurimise all oleva perioodi jooksul ükski neist sadamatest potentsiaalsele uuele turule sisenejale tegelikku võimalust turule sisenemiseks mõistliku ajalimiidi piires, et võistelda Color Line’i marsruudiga.

| 20. | Eelnevalt välja toodud asjaolude põhjal piiras pikaajaline ainuõiguslik sadamaleping konkurentsi EMP lepingu artikli 53 lõike 1 tähenduses alates EMP lepingu jõustumisest 1. jaanuaril 1994 kuni vähemalt 20. detsembrini 2005. |
| --- | --- |

20.

Eelnevalt välja toodud asjaolude põhjal piiras pikaajaline ainuõiguslik sadamaleping konkurentsi EMP lepingu artikli 53 lõike 1 tähenduses alates EMP lepingu jõustumisest 1. jaanuaril 1994 kuni vähemalt 20. detsembrini 2005.

8.   Mõju kaubandusele

| 21. | Rahvusvahelised parvlaevateenused on juba oma olemuselt piiriülesed. Lisaks oli Color Line’i käive nimetatud liinil märkimisväärne ning kasvas asjaomase perioodi jooksul aasta-aastalt. Samuti kasvas nimetatud perioodi jooksul ka marsruudi reisijate arv, ulatudes 1999. aastal 1,2 miljoni reisijani, ning püsis kuni 2005. aastani põhimõtteliselt samal või kõrgemal tasemel. |
| --- | --- |

21.

Rahvusvahelised parvlaevateenused on juba oma olemuselt piiriülesed. Lisaks oli Color Line’i käive nimetatud liinil märkimisväärne ning kasvas asjaomase perioodi jooksul aasta-aastalt. Samuti kasvas nimetatud perioodi jooksul ka marsruudi reisijate arv, ulatudes 1999. aastal 1,2 miljoni reisijani, ning püsis kuni 2005. aastani põhimõtteliselt samal või kõrgemal tasemel.

| 22. | Nende asjaolude valguses oli sadamalepingu mõju potentsiaalsete konkurentide võimalusele luua teenus, mis konkureeriks Color Line’iga asjaomasel turul Rootsi ja Norra vahel, piisav, et tõendada sadamalepingu võimalikku märkimisväärset mõju EMP-sisesele kaubandusele EMP lepingu artikli 53 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

22.

Nende asjaolude valguses oli sadamalepingu mõju potentsiaalsete konkurentide võimalusele luua teenus, mis konkureeriks Color Line’iga asjaomasel turul Rootsi ja Norra vahel, piisav, et tõendada sadamalepingu võimalikku märkimisväärset mõju EMP-sisesele kaubandusele EMP lepingu artikli 53 lõike 1 tähenduses.

9.   EMP lepingu artikli 53 lõike 3 kohaste õigustavate asjaolude puudumine

| 23. | Color Line on väitnud, et ta tegi suuremahulisi alginvesteeringuid, mille tulemusel said tarbijad kasu Sandefjordi–Strömstadi marsruudi märkimisväärsest arengust. Color Line’i väited, nagu oleks pikaajalise ainuõigusliku lepingu tulemusel kasvanud tõhusus, ei ole kas piisavalt põhjendatud või on heal juhul piiratud. Color Line ei ole suutnud tõendada, et ükski lepingust tulenev kasutegur kaaluks üles tarbijatele tehtud kahju, mis tuleneb selle pikaajalisest monopoliseisundist. Lisaks ületas Color Line’i ainuõiguse kestus – 25 aastat – kaugelt vastuvõetavuse piirid ning oli põhimõtteliselt ebaproportsionaalne igasuguse tõhususe kasvu suhtes. |
| --- | --- |

23.

Color Line on väitnud, et ta tegi suuremahulisi alginvesteeringuid, mille tulemusel said tarbijad kasu Sandefjordi–Strömstadi marsruudi märkimisväärsest arengust. Color Line’i väited, nagu oleks pikaajalise ainuõigusliku lepingu tulemusel kasvanud tõhusus, ei ole kas piisavalt põhjendatud või on heal juhul piiratud. Color Line ei ole suutnud tõendada, et ükski lepingust tulenev kasutegur kaaluks üles tarbijatele tehtud kahju, mis tuleneb selle pikaajalisest monopoliseisundist. Lisaks ületas Color Line’i ainuõiguse kestus – 25 aastat – kaugelt vastuvõetavuse piirid ning oli põhimõtteliselt ebaproportsionaalne igasuguse tõhususe kasvu suhtes.

| 24. | Järelikult ei ole Color Line tõendanud EMP lepingu artikli 53 lõikes 3 sätestatud tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

24.

Järelikult ei ole Color Line tõendanud EMP lepingu artikli 53 lõikes 3 sätestatud tingimuste täitmist.

10.   Valitseva seisundi kuritarvitamine EMP lepingu artikli 54 tähenduses

| 25. | Ajavahemikul 1986. aastast kuni Kystlinki turule sisenemiseni 2006. aastal oli Color Line asjaomasel parvlaevateenuste turul ainus ehk monopoolne teenusepakkuja, kelle turuosa oli 100 %. Kõnealuse ettevõtja kliendid olid peamiselt üksikisikud, kelle tasakaalustav ostujõud oli vähene või puudus üldse. Lisaks iseloomustasid asjaomast turgu olulised turuletuleku takistused, sealhulgas Color Line’i turupositsioon, tema klientide ustavus kaubamärgile, sobivate alternatiivsete sadamate puudumine ja regulatiivsed tõkked. Nendel põhjustel oli Color Line’il vähemalt uurimise all oleva perioodi jooksul asjaomasel turul valitsev seisund. |
| --- | --- |

25.

Ajavahemikul 1986. aastast kuni Kystlinki turule sisenemiseni 2006. aastal oli Color Line asjaomasel parvlaevateenuste turul ainus ehk monopoolne teenusepakkuja, kelle turuosa oli 100 %. Kõnealuse ettevõtja kliendid olid peamiselt üksikisikud, kelle tasakaalustav ostujõud oli vähene või puudus üldse. Lisaks iseloomustasid asjaomast turgu olulised turuletuleku takistused, sealhulgas Color Line’i turupositsioon, tema klientide ustavus kaubamärgile, sobivate alternatiivsete sadamate puudumine ja regulatiivsed tõkked. Nendel põhjustel oli Color Line’il vähemalt uurimise all oleva perioodi jooksul asjaomasel turul valitsev seisund.

| 26. | Color Line’i sadamalepingust tulenev ainuõigus Strömstadis Torskholmenis asuvate sadamarajatiste kasutamiseks, mis kõrvaldas konkurentsi asjaomasel turul, võis 1. jaanuarist 1994 kuni 20. detsembrini 2005 vähemalt piirata konkurentsi EMP lepingu artikli 54 tähenduses. |
| --- | --- |

26.

Color Line’i sadamalepingust tulenev ainuõigus Strömstadis Torskholmenis asuvate sadamarajatiste kasutamiseks, mis kõrvaldas konkurentsi asjaomasel turul, võis 1. jaanuarist 1994 kuni 20. detsembrini 2005 vähemalt piirata konkurentsi EMP lepingu artikli 54 tähenduses.

| 27. | Color Line ei ole suutnud objektiivselt põhjendada nimetatud lepingule tuginemist ja ainuõiguse säilitamist peale EMP lepingu jõustumist 1. jaanuaril 1994 kuni 20. detsembrini 2005. Seega kuritarvitas Color Line oma valitsevat seisundit asjaomasel turul. |
| --- | --- |

27.

Color Line ei ole suutnud objektiivselt põhjendada nimetatud lepingule tuginemist ja ainuõiguse säilitamist peale EMP lepingu jõustumist 1. jaanuaril 1994 kuni 20. detsembrini 2005. Seega kuritarvitas Color Line oma valitsevat seisundit asjaomasel turul.

| 28. | Rahvusvahelised parvlaevateenused on juba oma olemuselt piiriülesed ning asjaomane parvlaevateenuste turg moodustab kõnealusel juhul ühisturust märkimisväärse osa. Seda silmas pidades võis Color Line’i valitseva seisundi kuritarvitamine asjaomasel turul märkimisväärselt mõjutada EMP-sisest kaubavahetust EMP lepingu artikli 54 tähenduses. |
| --- | --- |

28.

Rahvusvahelised parvlaevateenused on juba oma olemuselt piiriülesed ning asjaomane parvlaevateenuste turg moodustab kõnealusel juhul ühisturust märkimisväärse osa. Seda silmas pidades võis Color Line’i valitseva seisundi kuritarvitamine asjaomasel turul märkimisväärselt mõjutada EMP-sisest kaubavahetust EMP lepingu artikli 54 tähenduses.

11.   Otsuse adressaadid

| 29. | Kõnealuses otsuses tõdetakse, et Strömstadi omavalitsusüksusega 1991. aastal sõlmitud sadamalepinguga, millest tulenevalt Color Line ASile kuulus pikaajaline ainuõigus, on Color Line AS ja Color Group AS rikkunud EMP lepingu artikleid 53 ja 54 järgmiselt:






  a) | Color Line AS alates 1. jaanuarist 1994 kuni 20. detsembrini 2005 otsese rikkumises osalemise tõttu; |
| --- | --- | --- |

29.

Kõnealuses otsuses tõdetakse, et Strömstadi omavalitsusüksusega 1991. aastal sõlmitud sadamalepinguga, millest tulenevalt Color Line ASile kuulus pikaajaline ainuõigus, on Color Line AS ja Color Group AS rikkunud EMP lepingu artikleid 53 ja 54 järgmiselt:

a)

Color Line AS alates 1. jaanuarist 1994 kuni 20. detsembrini 2005 otsese rikkumises osalemise tõttu;

| b) | Color Group AS alates 1. oktoobrist 1998 kuni 20. detsembrini 2005, kuna tal oli talle täielikult kuuluva tütarettevõtte Color Line ASi üle otsustav mõju. |
| --- | --- |

b)

Color Group AS alates 1. oktoobrist 1998 kuni 20. detsembrini 2005, kuna tal oli talle täielikult kuuluva tütarettevõtte Color Line ASi üle otsustav mõju.

12.   Trahvid

| 30. | Vastavalt järelevalveameti suunistele trahvide arvutamise meetodi kohta (2) arvutatakse trahvi põhisumma osakaaluna – kuni 30 % – nende EMP asjaomasel geograafilisel territooriumil müüdavate kaupade või teenuste väärtusest, millega rikkumine on otseselt või kaudselt seotud, vastavalt rikkumise raskusastmele, korrutatuna nende aastate arvuga, mil rikkumine aset leidis. |
| --- | --- |

30.

Vastavalt järelevalveameti suunistele trahvide arvutamise meetodi kohta (2) arvutatakse trahvi põhisumma osakaaluna – kuni 30 % – nende EMP asjaomasel geograafilisel territooriumil müüdavate kaupade või teenuste väärtusest, millega rikkumine on otseselt või kaudselt seotud, vastavalt rikkumise raskusastmele, korrutatuna nende aastate arvuga, mil rikkumine aset leidis.

| 31. | Üldiselt vaatleb järelevalveamet ettevõtja müüki viimasel rikkumises osalemise täisaastal. Kõnealuse juhtumi puhul vastab see Color Line’i käibele Sandefjordi – Strömstadi marsruudil 2004. aastal. |
| --- | --- |

31.

Üldiselt vaatleb järelevalveamet ettevõtja müüki viimasel rikkumises osalemise täisaastal. Kõnealuse juhtumi puhul vastab see Color Line’i käibele Sandefjordi – Strömstadi marsruudil 2004. aastal.

| 32. | Selleks et määrata kindlaks, kas osakaal kaupade või teenuste väärtusest peaks nimetatud juhtumi puhul olema skaala alumises või ülemises osas, analüüsib järelevalveamet rikkumise raskusastme hindamisel iga juhtumit eraldi, võttes arvesse kõiki juhtumi asjaolusid. Järelevalveamet võtab arvesse mitmeid tegureid, sealhulgas rikkumise laad, asjaomaste ettevõtjate turuosa ning rikkumise geograafiline ulatus. |
| --- | --- |

32.

Selleks et määrata kindlaks, kas osakaal kaupade või teenuste väärtusest peaks nimetatud juhtumi puhul olema skaala alumises või ülemises osas, analüüsib järelevalveamet rikkumise raskusastme hindamisel iga juhtumit eraldi, võttes arvesse kõiki juhtumi asjaolusid. Järelevalveamet võtab arvesse mitmeid tegureid, sealhulgas rikkumise laad, asjaomaste ettevõtjate turuosa ning rikkumise geograafiline ulatus.

| 33. | Kõnealuse juhtumi puhul on järelevalveamet leidnud, et trahvi põhisumma määramisel kasutatav kaupade või teenuste väärtuse osakaal peaks olema 2,5 %. |
| --- | --- |

33.

Kõnealuse juhtumi puhul on järelevalveamet leidnud, et trahvi põhisumma määramisel kasutatav kaupade või teenuste väärtuse osakaal peaks olema 2,5 %.

| 34. | Kuigi järelevalveamet on tuvastanud EMP konkurentsieeskirjade rikkumise alates 1. jaanuarist 1994, on järelevalveamet erakorraliselt otsustanud, kasutades oma ulatuslikku kaalutlusõigust trahvide määramisel (3) ja võttes arvesse kõnealuse juhtumi eripärasid, määrata trahvi perioodi eest, mis kestis 1. jaanuarist 1999 kuni 20. detsembrini 2005. Seega võetakse arvesse seitsmeaastast perioodi. |
| --- | --- |

34.

Kuigi järelevalveamet on tuvastanud EMP konkurentsieeskirjade rikkumise alates 1. jaanuarist 1994, on järelevalveamet erakorraliselt otsustanud, kasutades oma ulatuslikku kaalutlusõigust trahvide määramisel (3) ja võttes arvesse kõnealuse juhtumi eripärasid, määrata trahvi perioodi eest, mis kestis 1. jaanuarist 1999 kuni 20. detsembrini 2005. Seega võetakse arvesse seitsmeaastast perioodi.

| 35. | Eespool toodut arvesse võttes määrati trahvisummaks 18 811 000 eurot. |
| --- | --- |

35.

Eespool toodut arvesse võttes määrati trahvisummaks 18 811 000 eurot.

| 36. | Juhtumi puhul ei tuvastatud ei raskendavaid ega kergendavaid asjaolusid. |
| --- | --- |

36.

Juhtumi puhul ei tuvastatud ei raskendavaid ega kergendavaid asjaolusid.

| 37. | Trahvisumma ei ületa 10 % rikkumises osaleva ettevõtja käesolevale otsusele eelneva aasta kogukäibest. |
| --- | --- |

37.

Trahvisumma ei ületa 10 % rikkumises osaleva ettevõtja käesolevale otsusele eelneva aasta kogukäibest.

13.   Otsus

| 38. | Strömstadi omavalitsusüksusega 1991. aastal sõlmitud sadamalepinguga, millest tulenevalt Color Line ASile kuulus pikaajaline ainuõigus, on Color Line AS ja Color Group AS rikkunud EMP lepingu artikleid 53 ja 54 järgmiselt:






  a) | Color Line AS alates 1. jaanuarist 1994 kuni 20. detsembrini 2005 rikkumises otsese osalemise tõttu; |
| --- | --- | --- |

38.

Strömstadi omavalitsusüksusega 1991. aastal sõlmitud sadamalepinguga, millest tulenevalt Color Line ASile kuulus pikaajaline ainuõigus, on Color Line AS ja Color Group AS rikkunud EMP lepingu artikleid 53 ja 54 järgmiselt:

a)

Color Line AS alates 1. jaanuarist 1994 kuni 20. detsembrini 2005 rikkumises otsese osalemise tõttu;

| b) | Color Group AS alates 1. oktoobrist 1998 kuni 20. detsembrini 2005, kuna tal oli talle täielikult kuuluva tütarettevõtte Color Line ASi üle otsustav mõju. |
| --- | --- |

b)

Color Group AS alates 1. oktoobrist 1998 kuni 20. detsembrini 2005, kuna tal oli talle täielikult kuuluva tütarettevõtte Color Line ASi üle otsustav mõju.

| 39. | Kuigi olemasolevate tõendite põhjal on järelevalveamet leidnud, et rikkumine lõppes 20. detsembril 2005, siis kahtluste vältimiseks peavad ettevõtjad, kes asjaomasel turul tegutsemist jätkavad ja kellele otsus on adresseeritud, rikkumise lõpetama, juhul kui nad ei ole seda veel teinud, ning edaspidi vältima toiminguid ja tegevust, millel võib olla samasugune või sarnane eesmärk või mõju. |
| --- | --- |

39.

Kuigi olemasolevate tõendite põhjal on järelevalveamet leidnud, et rikkumine lõppes 20. detsembril 2005, siis kahtluste vältimiseks peavad ettevõtjad, kes asjaomasel turul tegutsemist jätkavad ja kellele otsus on adresseeritud, rikkumise lõpetama, juhul kui nad ei ole seda veel teinud, ning edaspidi vältima toiminguid ja tegevust, millel võib olla samasugune või sarnane eesmärk või mõju.

| 40. | 1. jaanuarist 1999 kuni 20. detsembrini 2005 kestnud perioodi eest määratakse Color Line ASile ja Color Group ASile 18 811 000 euro suurune trahv, mille eest nad vastutavad solidaarselt. |
| --- | --- |

40.

1. jaanuarist 1999 kuni 20. detsembrini 2005 kestnud perioodi eest määratakse Color Line ASile ja Color Group ASile 18 811 000 euro suurune trahv, mille eest nad vastutavad solidaarselt.

---

(1)  ELT C 227, 21.9.2006, lk 10 ja ELT EMP kaasaanne 47, 21.9.2006, lk 1.

(2)  ELT C 314, 21.12.2006, lk 84 ja ELT EMP kaasaanne 63, 21.12.2006, lk 44.

(3)  Suunised määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta, punkt 37.

---

| 21.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/11

---

Norra teatis, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta

Kutse Norra mandrilava tsooni naftatootmislitsentside taotlemiseks – 2012. aastaks kindlaksmääratud piirkonnad

2012/C 180/07

Norra nafta- ja energeetikaministeerium esitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõike 2 punkti a kohaselt kutse naftatootmislitsentside taotlemiseks.

Tootmislitsents antakse Norras või mõnes muus Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (EMP leping) riigis registreeritud aktsiaseltsile või füüsilisele isikule, kelle alaline elukoht on EMP lepingu liikmesriigis. Aktsiaseltsi lihtaktsiate kapital peab olema vähemalt 1 miljon Norra krooni või samaväärne summa selle riigi vääringus, kus ettevõtja on registreeritud.

Ettevõtjad, kellel ei ole Norra mandrilava tsooni kehtivat litsentsi, võivad saada tootmislitsentsi, kui nad vastavad Norra mandrilava tsoonis litsentsi saamise tingimustele.

Ministeerium kohtleb võrdsetel tingimustel ettevõtjaid, kes esitavad üksiktaotlusi ja ettevõtjaid, kes esitavad taotlusi rühma osana. Tootmislitsentsi taotlejana käsitatakse nii üksiktaotlejaid kui ka rühma koosseisus ühistaotluse esitanud taotlejaid. Ministeerium võib rühmade või üksiktaotlejate esitatud taotluste alusel määrata litsentsiomanikurühmade koosseisu ja nimetada nende operaatorid.

Osalus tootmislitsentsis tingib litsentsisaajate ühinemise naftaoperatsioonide lepinguga, sealhulgas ühistegevuse lepingu ja raamatupidamise lepinguga. Juhul kui tootmislitsents jagatakse stratigraafiliselt, peavad kahe stratigraafiliselt jaotatud litsentsi saajad samuti ühinema asjaomase ühistegevuse lepinguga, mis reguleerib nende suhteid seoses litsentsiga.

Nimetatud lepinguid alla kirjutades moodustavad litsentsisaajad ühisettevõtte, kus nende osaluse suurus on alati samaväärne nende osalusega tootmislitsentsis.

Litsentsi dokumendid põhinevad peamiselt 2011. aasta kindlaksmääratud piirkondade asjaomastel dokumentidel. Selle tulemusel on raamistikku tehtavate muudatuste peamised aspektid asjaomasele tööstusele kättesaadavad enne taotluse esitamist.

Tootmislitsentsi andmise kriteeriumid

Vahendite heaks haldamiseks ning Norra mandrilava tsoonis nafta kiireks ja tulemuslikuks uurimiseks ja tootmiseks muu hulgas litsentsiomanikurühmade loomisel teel, lähtutakse tootmislitsentsides osaluse andmisel ja operaatori nimetamisel järgmistest kriteeriumidest:

| a) | taotleja asjaomane tehniline pädevus, sealhulgas uurimis- ja arendustegevuse, keskkonna- ja ohutusalane pädevus ja kuidas kõnealust pädevust aktiivselt kasutades saab kõnealuses geograafilises piirkonnas soodustada nafta kulutõhusat uurimist ja tootmist; |
| --- | --- |

a)

taotleja asjaomane tehniline pädevus, sealhulgas uurimis- ja arendustegevuse, keskkonna- ja ohutusalane pädevus ja kuidas kõnealust pädevust aktiivselt kasutades saab kõnealuses geograafilises piirkonnas soodustada nafta kulutõhusat uurimist ja tootmist;

| b) | taotlejal on rahuldav finantssuutlikkus nafta uurimiseks ja tootmise korraldamiseks kõnealuses geograafilises piirkonnas; |
| --- | --- |

b)

taotlejal on rahuldav finantssuutlikkus nafta uurimiseks ja tootmise korraldamiseks kõnealuses geograafilises piirkonnas;

| c) | taotleja geoloogilised teadmised kõnealuse geograafilise piirkonna kohta ning tema naftauuringute kava; |
| --- | --- |

c)

taotleja geoloogilised teadmised kõnealuse geograafilise piirkonna kohta ning tema naftauuringute kava;

| d) | taotleja eelnev kogemus Norra mandrilava tsoonis või samaväärne asjaomane kogemus muudes piirkondades; |
| --- | --- |

d)

taotleja eelnev kogemus Norra mandrilava tsoonis või samaväärne asjaomane kogemus muudes piirkondades;

| e) | taotleja tegevusega seotud eelnev kogemus; |
| --- | --- |

e)

taotleja tegevusega seotud eelnev kogemus;

| f) | kui taotlejad esitavad taotluse osana rühmast, siis võetakse arvesse rühma koosseisu, soovitatud operaatorit ja rühma kollektiivset kompetentsi; |
| --- | --- |

f)

kui taotlejad esitavad taotluse osana rühmast, siis võetakse arvesse rühma koosseisu, soovitatud operaatorit ja rühma kollektiivset kompetentsi;

| g) | tootmislitsentsid antakse peamiselt äriühingule, kus vähemalt üks osaline on operaatorina puurinud vähemalt ühe uurimiskaevu Norra mandrilava tsoonis või tal on samaväärne kogemus väljaspool Norra mandrilava tsooni; |
| --- | --- |

g)

tootmislitsentsid antakse peamiselt äriühingule, kus vähemalt üks osaline on operaatorina puurinud vähemalt ühe uurimiskaevu Norra mandrilava tsoonis või tal on samaväärne kogemus väljaspool Norra mandrilava tsooni;

| h) | tootmislitsents antakse eeskätt rühmale, mille moodustavad vähemalt kaks osalejat, kellest vähemalt ühel on punktis g nimetatud kogemus; |
| --- | --- |

h)

tootmislitsents antakse eeskätt rühmale, mille moodustavad vähemalt kaks osalejat, kellest vähemalt ühel on punktis g nimetatud kogemus;

| i) | Barentsi mere tootmislitsentside määratud operaator peab olema operaatorina puurinud vähemalt ühe uurimiskaevu Norra mandrilava tsoonis või tal on samaväärne kogemus väljaspool Norra mandrilava tsooni; |
| --- | --- |

i)

Barentsi mere tootmislitsentside määratud operaator peab olema operaatorina puurinud vähemalt ühe uurimiskaevu Norra mandrilava tsoonis või tal on samaväärne kogemus väljaspool Norra mandrilava tsooni;

| j) | süvavete tootmislitsentside puhul peavad nii määratud operaator kui ka vähemalt üks teine osaline olema operaatorina puurinud vähemalt ühe uurimiskaevu Norra mandrilava tsoonis või neil on samaväärne kogemus väljaspool Norra mandrilava tsooni. Vähemalt üks tootmislitsentsi osaline peab olema operaatorina puurinud süvavetes; |
| --- | --- |

j)

süvavete tootmislitsentside puhul peavad nii määratud operaator kui ka vähemalt üks teine osaline olema operaatorina puurinud vähemalt ühe uurimiskaevu Norra mandrilava tsoonis või neil on samaväärne kogemus väljaspool Norra mandrilava tsooni. Vähemalt üks tootmislitsentsi osaline peab olema operaatorina puurinud süvavetes;

| k) | tootmislitsentside puhul, kus uurimiskaevude puurimine eeldab kõrget rõhku ja/või kõrgeid temperatuure (KRKT), peavad määratud operaator ja vähemalt üks teine osaline olema operaatorina puurinud vähemalt ühe uurimiskaevu Norra mandrilava tsoonis või neil on samaväärne kogemus väljaspool Norra mandrilava tsooni. Tootmislitsentsi üks osaline peab olema operaatorina puurinud KRKT-kaevu. |
| --- | --- |

k)

tootmislitsentside puhul, kus uurimiskaevude puurimine eeldab kõrget rõhku ja/või kõrgeid temperatuure (KRKT), peavad määratud operaator ja vähemalt üks teine osaline olema operaatorina puurinud vähemalt ühe uurimiskaevu Norra mandrilava tsoonis või neil on samaväärne kogemus väljaspool Norra mandrilava tsooni. Tootmislitsentsi üks osaline peab olema operaatorina puurinud KRKT-kaevu.

Väljad, mille kohta saab taotluse esitada

Geograafiline piirkond, mille kohta saab taotlust esitada, on käesoleva litsentsivooru puhul kindlaks määratud Norra mandrilava tsooni piirkond. Tootmislitsentsides osalemise taotlusi võib esitada kindlaksmääratud piirkonnas litsentsimata väljade kohta ja selliste väljade või nende osade kohta, millest on loobutud kindlaksmääratud piirkonnas enne taotluse esitamistähtaega.

Teatise terviktekst, sealhulgas piirkondade üksikasjalikud kaardid on kättesaadavad Norra naftadirektoraadi veebisaidil http://www.npd.no/apa2012 või ühendust võib võtta ka nafta- ja energeetikaministeeriumiga telefonil +47 22246209.

Naftatootmislitsentside taotlused tuleb esitada aadressil:

| Ministry of Petroleum and Energy |
| --- |
| PO Box 8148 Dep. |
| 0033 Oslo |
| NORWAY |

Ministry of Petroleum and Energy

PO Box 8148 Dep.

0033 Oslo

NORWAY

Tähtaeg: 6. september 2012 kell 12.00 päeval.

Norra mandrilava tsooni naftatootmislitsentsid 2012. aastaks kindlaksmääratud piirkondade jaoks on kavas välja anda vähemalt 90 päeva jooksul pärast taotluste esitamise kutse avaldamist 2012. aasta lõpus/2013 aasta alguses, aga mitte hiljem kui 30. jaanuaril 2013.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

| 21.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/13

---

TEADE AVALIKE KONKURSSIDE KORRALDAMISE KOHTA

2012/C 180/08

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab järgmised avalikud konkursid:

| | EPSO/AD/233/12 – Horvaadi keele (HR) tõlkijad (AD5) |
| --- | --- |

EPSO/AD/233/12 – Horvaadi keele (HR) tõlkijad (AD5)

| | EPSO/AD/234/12 – Horvaadi keelest või horvaadi keelde (HR) tõlgid (AD5/AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/234/12 – Horvaadi keelest või horvaadi keelde (HR) tõlgid (AD5/AD 7)

| | EPSO/AD/235/12 – Horvaadi (HR) õiguskeele eksperdid (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/235/12 – Horvaadi (HR) õiguskeele eksperdid (AD 7)

Konkursiteated avaldatakse
  Euroopa Liidu Teataja 21. juuni 2012. aasta väljaandes C 180 A ainult inglise, prantsuse ja saksa keeles.

Lisateave on esitatud EPSO veebilehel http://eu-careers.eu

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 21.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/14

---

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise kohta

2012/C 180/09

Kuna pärast teate avaldamist meetmete eelseisva lõppemise kohta (1) ei ole komisjon saanud ühtegi nõuetekohaselt põhjendatud läbivaatamistaotlust, teatab komisjon, et allpool nimetatud dumpinguvastane meede kaotab lähiajal kehtivuse.

Käesolev teade avaldatakse kooskõlas nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (2) (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) artikli 11 lõikega 2.

| Toode | Päritolu- või ekspordiriik/-riigid | Meetmed | Viide | Kehtivusaja lõppkuupäev (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sadulad | Hiina Rahvavabariik | Dumpinguvastane tollimaks | Nõukogu määrus (EÜ) nr 691/2007 (ELT L 160, 21.6.2007, lk 1) | 22.6.2012 |

Toode

Päritolu- või ekspordiriik/-riigid

Meetmed

Viide

Kehtivusaja lõppkuupäev (3)

Sadulad

Hiina Rahvavabariik

Dumpinguvastane tollimaks

Nõukogu määrus (EÜ) nr 691/2007 (ELT L 160, 21.6.2007, lk 1)

22.6.2012

---

(1)  ELT C 257, 1.9.2011, lk 7.

(2)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(3)  Meede aegub veerus nimetatud kuupäeval keskööl.

---

| 21.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/15

---

Teade, teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta

2012/C 180/10

1.   Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (1) artikli 11 lõike 2 kohaselt teatab komisjon, et allpool nimetatud dumpinguvastased meetmed aeguvad alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeval, juhul kui ei algatata nende läbivaatamist allpool kirjeldatud menetluse kohaselt.

2.   Menetlus

ELi tootjad võivad esitada läbivaatamise algatamiseks kirjaliku taotluse. Kõnealune taotlus peab sisaldama piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete aegumise tagajärjeks oleks tõenäoliselt dumpingu ja kahju jätkumine või kordumine.

Kui komisjon otsustab asjaomased meetmed läbi vaadata, antakse importijatele, eksportijatele, eksportiva riigi esindajatele ja liidu tootjatele võimalus läbivaatamistaotluses esitatud väiteid täiendada, ümber lükata või kommenteerida.

3.   Tähtaeg

Eelnevast lähtuvalt võivad liidu tootjad esitada alates käesoleva teate avaldamise kuupäevast, kuid mitte hiljem kui kolm kuud enne alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeva, kirjaliku läbivaatamistaotluse aadressil: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 4/92, 1049 Brussels, Belgium (2).

4.   Käesolev teade on avaldatud määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohaselt.

| Toode | Päritolu- või ekspordiriik/-riigid | Meetmed | Viide | Aegumise kuupäev (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Teatavad mangaandioksiidid | Lõuna-Aafrika | Dumpinguvastane tollimaks | Nõukogu määrus (EÜ) nr 221/2008 (ELT L 69, 13.3.2008, lk 1) | 14.3.2013 |

Toode

Päritolu- või ekspordiriik/-riigid

Meetmed

Viide

Aegumise kuupäev (3)

Teatavad mangaandioksiidid

Lõuna-Aafrika

Dumpinguvastane tollimaks

Nõukogu määrus (EÜ) nr 221/2008 (ELT L 69, 13.3.2008, lk 1)

14.3.2013

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(2)  Faks +32 22956505.

(3)  Meede aegub veerus nimetatud kuupäeval keskööl.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 21.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/16

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta) artikli 8 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine

2012/C 180/11

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (1) artiklile 9. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

GARANTEERITUD TRADITSIOONILISE ERITUNNUSE REGISTREERIMISE TAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 509/2006

„TEPERTŐS POGÁCSA”

EÜ nr: HU-TSG-0007-0060-27.09.2010

1.   Taotlejate rühma nimi ja aadress:

| Nimi: | Magyar Pékek Fejedelmi Rendje |
| --- | --- |
| Aadress: | Komárom |
| Dunapart u. 1. |
| 2900 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Nimi:

Magyar Pékek Fejedelmi Rendje

Aadress:

Komárom

Dunapart u. 1.

2900

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel

+36 302604274

Faks

—

E-post:

nardaianita@gmail.com

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Ungari

3.   Spetsifikaat:

3.1.   Registreeritav nimetus:

„Tepertős pogácsa”

Toote turuleviimisel võib etiketile olla kantud järgmine teade: „valmistatud Ungari traditsioonide järgi”. Teate tekst tõlgitakse teistesse ametlikesse keeltesse.

3.2.   Nimetus:

|  | on iseenesest eripärane |
| --- | --- |
| ☒ | väljendab põllumajandustoote või toidu eripära |



on iseenesest eripärane

☒

väljendab põllumajandustoote või toidu eripära

Nimetuses esinev sõna „tepertős” (e.k seakõrnetega) tähistab rasvapeki küpsetamisel alles jäänud kõrneid, mis on peenestatult kreemi kujul selle ümmarguse soolase küpsetise eripärane tooraine.

3.3.   Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel?:

|  | Registreerimine koos nimetuse reserveerimisega |
| --- | --- |
| ☒ | Registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta |



Registreerimine koos nimetuse reserveerimisega

☒

Registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta

3.4.   Toote liik:

| Klass 2.3. – | Kondiitri- ja leivatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised ja muud pagaritooted |
| --- | --- |

Klass 2.3. –

Kondiitri- ja leivatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised ja muud pagaritooted

3.5.   Punktis 3.1. esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

„Tepertős pogácsa” on ümmargune ja silinderja kujuga soolane pagaritoode, mille läbimõõt on 3–5 cm ja kaal 25–50 g. Kuklike on maitsestatud soola ja pipraga, sisaldab peenestatud kõrneid ja searasva, on kergitatud pärmiga ning tema struktuur on kas mure või mitmekihiline. Pealispind on punakaspruun, sisselõigatud ruudustikuga. Põhi on sile ja punakaspruun. Kuklikese sees on ühtlaselt jaotunud kõrnetükikesed. Mureda kuklikese sisu võib murendada tükikesteks, kihilise kuklikese sisu on õhuline ja koosneb taignalehtedest. Maitses on tunda praetud pekikõrneid, see on meeldivalt soolane ja veidi on tunda pipart. Toote kuivaine rasvasisaldus on 20–30 % ja jahu sisaldab 25–40 % ulatuses kõrneid. Vähemalt 60 % rasvasisaldusest tuleneb pekikõrnetest.

Organoleptilised omadused

| | Mure kuklike „tepertős pogácsa” | Kihiline kuklike „tepertős pogácsa” |
| --- | --- | --- |
| Kuju | Ümmargune, ühtlaselt silinderja kujuga. | Ümmargune, silinderja kujuga, võib pisut viltune olla. |
| Koorik | Pealmine kiht on läikiv, punakaspruun, tiheda sisselõigatud ruudustikuga, küljel liivakarva ja läiketa, alt punakaspruun ja läiketa. |
| Sisu | Struktuur on selgesti mure, kuid mitte laialipudenev. Kõrnetükikesed on ühtlaselt jaotunud. Sisu on värvuselt veidi pruunikas. | Pisut kihilise struktuuriga, taignalehtedeks eraldatav, kõrnetükikesed on taignalehtedes näha, värvus veidi pruunikas. |
| Maitse | Kõrnetele iseloomulik, meeldivalt soolane, veidi piprane. |
| Lõhn | Kõrnetele ja searasvale iseloomulik, piprane. |

Mure kuklike „tepertős pogácsa”

Kihiline kuklike „tepertős pogácsa”

Kuju

Ümmargune, ühtlaselt silinderja kujuga.

Ümmargune, silinderja kujuga, võib pisut viltune olla.

Koorik

Pealmine kiht on läikiv, punakaspruun, tiheda sisselõigatud ruudustikuga, küljel liivakarva ja läiketa, alt punakaspruun ja läiketa.

Sisu

Struktuur on selgesti mure, kuid mitte laialipudenev. Kõrnetükikesed on ühtlaselt jaotunud. Sisu on värvuselt veidi pruunikas.

Pisut kihilise struktuuriga, taignalehtedeks eraldatav, kõrnetükikesed on taignalehtedes näha, värvus veidi pruunikas.

Maitse

Kõrnetele iseloomulik, meeldivalt soolane, veidi piprane.

Lõhn

Kõrnetele ja searasvale iseloomulik, piprane.

Füüsikalised ja keemilised omadused

| — | Rasvasisaldus: valmistoote rasvasisaldus kuivaines on 20–30 % (m/m) |
| --- | --- |

—

Rasvasisaldus: valmistoote rasvasisaldus kuivaines on 20–30 % (m/m)

| — | Soolasisaldus: valmistoote soolasisaldus kuivaines on vähemalt 4,0 % (m/m) |
| --- | --- |

—

Soolasisaldus: valmistoote soolasisaldus kuivaines on vähemalt 4,0 % (m/m)

3.6.   Põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus, mida tähistab punktis 3.1. esitatud nimetus:

Tooraine

Kõrnekreemi valmistamiseks

| — | Ilma kamarata seakõrned: moodustavad 70–75 % kõrnekreemist; ilma lihata või veidi läbikasvanud seapeki praadimisel alles jäävad kokkutõmbunud pekitükid |
| --- | --- |

—

Ilma kamarata seakõrned: moodustavad 70–75 % kõrnekreemist; ilma lihata või veidi läbikasvanud seapeki praadimisel alles jäävad kokkutõmbunud pekitükid

| — | Searasv: moodustab 25–30 % kõrnekreemist; ilma lihata või veidi läbikasvanud seapeki praadimisel tekkiv rasvaine |
| --- | --- |

—

Searasv: moodustab 25–30 % kõrnekreemist; ilma lihata või veidi läbikasvanud seapeki praadimisel tekkiv rasvaine

Taigna valmistamiseks: nisujahu (tüüp 55 või 80) või speltanisujahu, muna, munakollane, piim, pärm, valge vein või äädikas, hapukoor, sool ja pipar.

„Tepertős pogácsa” valmistamisel on keelatud kasutada lisaaineid (nt kergitus- või säilitusained).

Valmistamismeetod

„Tepertős pogácsa” võib olenevalt taigna valmistamise meetodist olla kas kihilise või mureda struktuuriga.

Mureda struktuuriga kuklikeste „Tepertős pogácsa” valmistamine

I etapp:   kõrnekreemi tegemine

Värskeid, ilma kamarata kõrneid rullitakse puust laual taignarulliga, kuni suuremaid ja kõvemaid tükke enam ei ole ja praetud kõrnetükikesed jaotuvad kreemis ühtlaselt. Kõrneid võib peenestada ka hakklihamasinaga. Sel juhul tuleb võtta kõige väiksemate aukudega sõel.

Kreem ja searasv segatakse puulusika või mikseriga. Tähtis nõue on see, et kreemi valmistamisel ei või kasutada lisaaineid, säilitusaineid, hanekõrneid, taimset rasva ega margariini, vaid eranditult üksnes värskeid, ilma kamarata seakõrneid.

Ka tööstuslikult toodetud kõrnekreem peab vastama kõrnekreemile esitatavatele nõuetele.

II etapp:   taigna valmistamine

Ühe jahukilogrammi kohta võetakse 250–400 g kõrnekreemi ja segatakse ühtlaseks massiks. Mureda struktuuri väljakujunemise põhitingimuseks on see, et jahutükikesed peavad üleni olema kõrnekreemiga kaetud. Kokku tuleb sõtkuda kõik koostisosad, st kõrnekreemiga segatud jahu ning ühe jahukilogrammi kohta 5 % piimas lahustatud pärmi, 1 muna, 1 munakollane, 0,02 % valget veini või veiniäädikat, 2,5 % soola, 0,001 % jahvatatud pipart ja pisut hapukoort, et saada kõva taigen. Sõtkuda tuleb seni, kuni taigen hakkab koos püsima. Liigse sõtkumise korral ei tekki soovitud muredat struktuuri.

Toote suure rasvasisalduse tõttu peavad taigna koostisosad valmistamisel olema külmad ning taignat tuleb lasta seista jahedas kohas, kuni taigna sisetemperatuur on 26 °C. Toote laad võimaldab seda hoida ka +5– 8 °C temperatuuriga külmkapis. Sellisel juhul tuleb taignal lasta seista vähemalt 3 tundi.

Kerkinud ja jahtunud taigen rullitakse sõrmepaksuseks ja taigna pinnale lõigatakse tihedad ristuvad jooned. Seda võib teha ka kokkumonteeritud nugadega, mille vahe on 3 mm. Kuklikesed lõigatakse taignast välja vormiga, mille läbimõõt on 3–6 cm. Tuleb jälgida, et kuju oleks ühtlane ja võimalikult silinderjas. Lõplik kuju saavutatakse peopesaga veeretades. Ahjuplaadi täitmise jaoks vajalik arv kuklikesi asetatakse tihedalt üksteise kõrvale taignalauale ja pintseldatakse pealt lahtiklopitud munaga, vältides muna voolamist silindrilisele küljele. Kui muna on veidi kuivanud, paigutatakse kuklikesed ühtlaste vahedega ahjuplaadile. Vormimisel allesjäänud taignatükke võib uuesti rullida kahel korral, seejärel tuleb nad kergelt kokku pressida ja pärast seista laskmist võib uuesti kasutada.

Pärast ahjuplaadile asetamist lastakse kuklikestel seal 50–55 minutit kerkida ja seejärel küpsetatakse kuumas, 220–240 °C ahjus 12–15 minutit.

Turustatakse lahtiselt (kaalukaubana) või eelpakendatult.

Kihilise struktuuriga kuklikeste „Tepertős pogácsa” valmistamine

I etapp:   kõrnekreemi tegemine

Kõrnekreemi valmistamise käik on samasugune kui mureda struktuuriga kuklikestel selle erinevusega, et lisaks rasvale ja ilma kamarata seakõrnetele kasutatakse siin ka soola (umbes 1,5 % jahu massist) ja peenikeseks jahvatatud pipart (umbes 0,001 % jahu massist). Sool tuleb lisada selles etapis, sest kui kuklikesele iseloomuliku soolase maitse saavutamiseks vajalik soolakogus lisataks üksnes taigna valmistamise käigus, jääks taigen rabe ega oleks võimalik saavutada kihilist struktuuri.

Siin kasutatakse kõrnekreemi tegemiseks ära 50 % ettenähtud rasvakogusest, st pool rasvast pannakse kõrnekreemi sisse, teine pool aga taignasse.

II etapp:   taigna valmistamine

Nn põhitaigna valmistamiseks segatakse kokku jahu, kõrnekreemi valmistamisel kõrvale pandud rasv, sool (umbes 1 % jahu massist), ühe jahukilogrammi kohta 5 % piimas lahustatud pärmi, 0,02 % valget veini või äädikat, võib lisada ka ühe muna, ühe munakollase ja nii palju hapukoort, et taigen oleks keskmiselt elastne, sitke ja hästi rullitav.

Kihiliste kuklikeste juures on koostisosade ja kõrnekreemi madal temperatuur seepärast oluline, et kõrnekreem taignakihid kokkuvoltimisel eraldaks. Õhukeseks rullitud külmade taignakihtide vahele jääv rasvaine sulab küpsetamise ajal ja takistab taignalehtede kokkukleepumist. Samal ajal aurustub taignas ja rasvaines sisalduv vesi, pehmendades taignalehti ja neid üksteisest eemale lükates, mistõttu on võimalik valmis küpsetist kihtideks lahti võtta.

Kihilist struktuuri võib saavutada kahel viisil.

| a) | Kõrnekreem määritakse õhukeseks rullitud taignalehel ühtlaselt laiali ja taigen keeratakse ühest otsast alates rulli. Rullil lastakse 15–30 minutit seista, rullitakse uuesti õhukeseks ja keeratakse jälle rulli, seekord 90 kraadi võrra erineva nurga all. Kui taignat ei keerata, vajuvad kuklikesed küpsetamisel kummuli. |
| --- | --- |

a)

Kõrnekreem määritakse õhukeseks rullitud taignalehel ühtlaselt laiali ja taigen keeratakse ühest otsast alates rulli. Rullil lastakse 15–30 minutit seista, rullitakse uuesti õhukeseks ja keeratakse jälle rulli, seekord 90 kraadi võrra erineva nurga all. Kui taignat ei keerata, vajuvad kuklikesed küpsetamisel kummuli.

| b) | Valminud põhitaigen rullitakse õhukeseks ja kõrnekreem määritakse nii mitmele osale, kui mitu korda taignat volditakse. Siin ei kasutata mitte rullikeeramist, vaid volditakse (vähemalt kolm korda). |
| --- | --- |

b)

Valminud põhitaigen rullitakse õhukeseks ja kõrnekreem määritakse nii mitmele osale, kui mitu korda taignat volditakse. Siin ei kasutata mitte rullikeeramist, vaid volditakse (vähemalt kolm korda).

Enne viimast rullimist lastakse taignat vähemalt 15 minutit seista, siis rullitakse sõrmepaksuselt laiali (1–2 cm), pealispinnale lõigatakse tihedad ristuvad jooned ning 3–6 cm läbimõõduga vormi abil lõigatakse välja kuklikesed. Ahjuplaadi täitmise jaoks vajalik arv kuklikesi asetatakse tihedalt üksteise kõrvale taignalauale ja pintseldatakse pealt lahtiklopitud munaga, vältides muna voolamist silindrilisele küljele.

Kui muna on veidi kuivanud, paigutatakse kuklikesed ühtlaste vahedega ahjuplaadile, lastakse 40–45 minutit kerkida ja seejärel küpsetatakse kuumas, 220–240 °C ahjus 8–10 minutit.

Turustatakse lahtiselt (kaalukaubana) või eelpakendatult.

3.7.   Põllumajandustoote või toidu eripära:

„Tepertős pogácsa” eripära tuleneb järgmisest:

| — | seakõrnetest ja searasvast tooraine, |
| --- | --- |

—

seakõrnetest ja searasvast tooraine,

| — | taignavalmistamise eriline viis, |
| --- | --- |

—

taignavalmistamise eriline viis,

| — | füüsikalised, keemilised ja organoleptilised omadused. |
| --- | --- |

—

füüsikalised, keemilised ja organoleptilised omadused.

Seakõrned kui eripärane tooraine

Kuklikestele „Tepertős pogácsa” annavad iseloomulikud omadused ilma lihata või vähese lihaga läbikasvanud seapeki praadimisel allesjäävad tükikesed – kõrned. Kõrned sisaldavad 12–13 % valku ja 82–84 % rasva ning neist tuleneb vähemalt 60 % toote rasvasisaldusest.

Taignavalmistamise eriline viis

Kõrnete kasutamine võimaldab lisaks mureda struktuuriga taignale valmistada ka erilist volditud, kihilise struktuuriga taignat. Suure rasvasisalduse tõttu tuleb teha spetsiaalne külm taigen temperatuuriga 24–26 °C.

Füüsikalised, keemilised ja organoleptilised omadused

Seakõrnete ja searasva kasutamine annab kuklikestele 20–30 % rasvasisalduse, mille tõttu on „Tepertős pogácsa” toiteväärtus kõrgem kui muudel samasse kategooriasse kuuluvatel toodetel, nad kuivavad aeglasemalt ning nende säilivusaeg on seetõttu pikem.

3.8.   Põllumajandustoote või toidu traditsiooniline iseloom:

Sõna „pogácsa” esineb esmakordselt umbes aastal 1395 ja on algselt tähendanud tuhas või sütel küpsetatud lapikut nisuleiba. Ungari muinasjuttudes sai see tuntuks kui „hamuban sült pogácsa” (tuhas küpsetatud kakuke). Sellist lapikut leiba nimetati kuni XVII sajandini „pogácsa” ja seda söödi leivana. Tänapäeval tuntud pisem ja silinderjas kuklike muutus Ungaris hiliskeskajal tavaliseks kui talupojaköögi igapäevane, varieeruva koostisega küpsetis, ning on oma populaarsuse säilitanud praegusajani.

Kõrnetega kuklikese „Tepertős pogácsa” väljakujunemisele aitas kaasa kaks tingimust: esiteks sai tavaks pekist rasva välja sulatada, teiseks hakati kõrneid igapäevaselt toiduks tarvitama. 1770. aastast pärineva, üht Somogyi keskaadli majapidamist käsitleva kirjelduse järgi otsustades võis peki praadimine ja sellest kõrnete tegemine ilmuda aadliperekondade majapidamistesse XVIII sajandil. Seda toetab ka fakt, et Alföldi (Kesk-Doonau madalik) aadlike majapidamiste inventariloendites hakati alates XVIII sajandist nimetama rasvapütte. („Cegléd 1850–1900”. Ceglédi Kossuth Múzeum kiadása (Kossuthi nimelise Ceglédi muuseumi väljaanne) Cegléd, 1988, lk 28, 30. Szűcs). Võib arvata, et searasva sulatamine taludes ja lihakarnides ning seapeki tarvitamine igapäevase toiduna levisid tõenäoliselt XIX sajandil või alates selle keskpaigast, kuna rasvapütt hakkab Doonau ja Tisza jõgede vahelise ala talumajapidamiste inventariloendites esinema 1850. aastatel.

Suulise rahvapärimuse andmeil kasutati Kesk-Tisza aladel kõrneid 19. ja 20. sajandi vahetusel talumajapidamistes seebikeetmiseks ja nende tarvitamine kujunes välja tasahaaval. Pärast seatappu küpsetati värsketest, peamiselt peenikestest ilma kamarata kõrnetest kuklikesi. 1930. aastatel valminud suures ja kokkuvõtlikus etnograafiaalases teoses nimetatakse juba kergitamata ja kergitatud kuklikesi, mis muu hulgas on maitsestatud ka kõrnetega (Bátky Zs.: „Táplálkozás” (Toitumine). Teoses: „A magyarság néprajza” (Ungarlaste etnograafia). Budapest, 1933, lk 100), seega võib öelda, et 20. sajandi alguses oli juba tavaliseks muutunud maitsestada kergitatud taignat praetud pekikõrnetega.

„Tepertős pogácsa” kuklikestel on ka tänapäeval igapäevases toiduvalmistamises oma osa teise käiguna pärast tummiseid suppe (guljašš-supp, oasupp). Neid pakutakse töökoosolekutel ja konverentsidel. Neid küpsetatakse meelsasti ka kodudes, eelkõige perekondlike sündmuste puhul (pulmad, ristimine) ja pühade ajal nagu lihavõtteks või jõuludeks, kuid samuti pakutakse neid sageli maaturismis suupistena veini kõrvale. („Hagyományok Ízek Régiók” (Traditsioonid, maitsed, piirkonnad), I köide, lk 145–147).

Kuklikeste kuulsusest annavad tunnistust arvukad kokaraamatud alates 1880. aastatest kuni tänapäevani: Dobos C. József: „Magyar-Franczia szakácskönyv” (Ungari-Prantsuse kokaraamat), lk 784–785, 1881; Rozsnyai Károly: „Legújabb nagy házi cukrászat” (Kõige uuemad ja paremad kodused küpsetised), lk 350, 1905; „Kincses Váncza receptkönyv” (Váncza Kincsesi retseptiraamat), lk 21, 1920; „Az Új idők második receptkönyve” (Uute aegade teine retseptiraamat), lk 182, 1934; Hajdú Ernőné: „Jaj, mit főzzek” (Mis ma süüa teen), lk 73, 1941; Rudnay János: „A magyar cukrászat remekei” (Meisterlikud Ungari küpsetised), lk 89, 1973.

3.9.   Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord:

| Eripära | Miinimumnõuded | Kontrollimise viis ja sagedus |
| --- | --- | --- |
| Rasvasisaldus | — | 20–30 % (kuivaines) |

Eripära

Miinimumnõuded

Kontrollimise viis ja sagedus

Rasvasisaldus

—

20–30 % (kuivaines)

| — | üksnes searasva kasutamine |
| --- | --- |

—

üksnes searasva kasutamine

Spetsifikaadi punkti 3.5. järgi, laboratooriumis, üks kord poole aasta jooksul

Kõrned (kõrnekreem)

| — | seakõrnete kasutamine |
| --- | --- |

—

seakõrnete kasutamine

| — | ilma kamarata seakõrnete kasutamine |
| --- | --- |

—

ilma kamarata seakõrnete kasutamine

Toote dokumentatsiooni või eeskirjade alusel, tootmispartiide kaupa dokumenteeritult

Koostis

| — | spetsifikaadi punktis 3.6. määratletud koostisainete (seakõrned, searasv, nisujahu, muna, munakollane, piim, pärm, valge vein või äädikas, hapukoor, sool, pipar) kohaselt |
| --- | --- |

—

spetsifikaadi punktis 3.6. määratletud koostisainete (seakõrned, searasv, nisujahu, muna, munakollane, piim, pärm, valge vein või äädikas, hapukoor, sool, pipar) kohaselt

Toote dokumentatsiooni või eeskirjade alusel, tootmispartiide kaupa dokumenteeritult

Valmistoote organoleptilised omadused (sisu, maitse, lõhn)

| — | mure või kihiline struktuur |
| --- | --- |

—

mure või kihiline struktuur

| — | kõrnetele iseloomulik, pisut piprane lõhn ja maitse |
| --- | --- |

—

kõrnetele iseloomulik, pisut piprane lõhn ja maitse

Organoleptiline kontroll, igas töövahetuses

4.   Spetsifikaadile vastavust kontrollivad ametiasutused või spetsifitseerimisasutused:

4.1.   Nimi ja aadress:

| Nimi: | Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság |
| --- | --- |
| Aadress: | Budapest |
| Mester u. 81. |
| 1095 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Nimi:

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság

Aadress:

Budapest

Mester u. 81.

1095

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel

+36 4563010

Faks

—

E-post:

oevi@oai.hu

| ☒riigiasutus |  eraettevõte |
| --- | --- |

☒riigiasutus

 eraettevõte

4.2.   Ametiasutuse või sertifitseerimisasutuse konkreetsed ülesanded:

Kontrolliv ametiasutus kontrollib, kas toode vastab spetsifikaadis esitatud nõuetele.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 21.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/22 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/22

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 180/12

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„FIN GRAS”/„FIN GRAS DU MÉZENC”

EÜ nr: FR-PDO-0005-0545-30.03.2006

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

„Fin gras”/„Fin gras du Mézenc”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.1. | Värske liha (ja rups) |
| --- | --- |

Klass 1.1.

Värske liha (ja rups)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Päritolunimetusega „Fin gras” ehk „Fin gras du Mézenc” tähistatakse üksnes sellist loomaliha, mida saadakse üle 24 kuu vanustelt mullikatelt või üle 30 kuu vanustelt kastreeritud isasloomadelt.

Tegemist on hooajalise tootega. Loomad tapetakse ajavahemikul 1. veebruarist kuni 31. maini (kaasa arvatud) olles neid enne talvel laudas peamiselt heinaga pikkamisi nuumanud.

Elusloomade luustiku ja lihaskonna arengu, vajutamise järgi kindlaks tehtava nuumatuse astme, funktsionaalse suutlikkuse ning üldise olukorra näitajate alusel teostatakse veiste eri eluetappidel, eelkõige enne nuumamisetappi ja nuumamisetapi lõpus, nende seas range valik.

Rümpade ja liha omadused tulenevad kauaaegsest nuumamisest Mézenci heinaga, selle kogust järk-järgult suurendades, samuti elusloomade seas tehtavast rangest valikust nende eri eluetappidel.

Rümbad peavad olema järgmiste omadustega:

| — | lihakusklass E, U, R ja rasvasusklass 2, 3, 4 täiskasvanud veiste rümpade ühenduse klassifitseerimisskaalal EUROP; |
| --- | --- |

—

lihakusklass E, U, R ja rasvasusklass 2, 3, 4 täiskasvanud veiste rümpade ühenduse klassifitseerimisskaalal EUROP;

| — | maksustatav kaal (või külma rümba kaal) vähemalt 280 kg mullikate ja vähemalt 320 kg härgade puhul; |
| --- | --- |

—

maksustatav kaal (või külma rümba kaal) vähemalt 280 kg mullikate ja vähemalt 320 kg härgade puhul;

| — | kaetud õrna rasvkoekihiga ilma suuremate rasvakogumiteta; |
| --- | --- |

—

kaetud õrna rasvkoekihiga ilma suuremate rasvakogumiteta;

| — | väline rasvakiht peab olema valgest kreemikasvalgeni. |
| --- | --- |

—

väline rasvakiht peab olema valgest kreemikasvalgeni.

Liha värvus on erepunasest purpurpunaseni. Liha on marmorjas (st lihased on rasvavõrgustikuga läbi põimunud). Liha esitatakse jahutatult, v.a ülessulatatud sügavkülmutatud ja liha.

Olenevalt sellest, kas liha serveeritakse toorelt, hautatult või grillitult, on see õrn ja isegi väga õrn, sametine, hästi mahlakas ning liha lõhn ja maitse on tugevad ning säilivad suus kaua.

Jaemüügis olev liha lõigatakse tükkideks alles lõpptarbijale müümisel.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Ei kohaldata

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Veiste kasvatamissüsteem põhineb peamiselt karjatamisel, mis tähendab, et loomi peetakse kultuurkarjamaadel ja looduslikel rohumaadel, mille pindala looma kohta on vähemalt 70 aari.

Veiste karjatamissüsteem näeb ette loomade pidamist vaheldumisi karjamaal ja laudas, kasutades nii parimal viisil ära pikkade ja karmide talvedega loodusliku keskkonna. Loomi peetakse karjamaal vähemalt 21. juunist kuni 21. septembrini. Kasutatakse nii looduslikke rohumaid kui ka kultuurkarjamaid. Laudas on loomad vähemalt 30. novembrist kuni 30. märtsini. Sel ajal antakse neile ette nii palju heina, kui nad jaksavad ära süüa.

Loomade söödaratsioon koosneb eranditult karjamaalt niidetud rohust või heinast.

Loomade sööda saamiseks kasutatavad karjamaad ja rohumaad asuvad geograafilises piirkonnas ning seal kasvavad Mézencile iseloomulikud täielikult looduslikud taimed. Karjamaid haritakse korrapäraselt ja väetatakse taimeliikide mitmekesisuse säilitamise eesmärgil. Hein, mida saadakse üksnes suve esimesest niidusest, kuivatatakse heinamaal ja seda hoitakse põllumajandusettevõttes olevast muust heinast eraldi.

Lõppetapis toimuva nuumamise ajal saab loom üksnes heina, mille loomakasvataja valib välja sobiva kvaliteedi alusel. Iga looma söödetakse eraldi sõimest. Selles nuumamisetapis kasutatavat heina tuleb loomale ette panna vähemalt neli korda päevas, eemaldades iga kord sõimest eelmise korra heinajäägid. Toiduratsiooni tasakaalustamiseks on lubatud anda loomadele taimse päritoluga lisasööta, mis koosneb neljast koostisainest, millest vähemalt kaks on kindlaksmääratud toiteväärtusega teravili ja mida antakse loomadele piiratud koguses. Täiendava söötmise puhul ei tohi lisasööda kogus ületada 700 g veise eluskaalu 100 kg kohta.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Sündimine, kasvatamine, nuumamine, tapmine

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Ei kohaldata

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Kuni lõpptarbijani jõudmiseni on rümp ja selle jaotustükid varustatud märgisega, millel on esitatud vähemalt:

| — | nimetus; |
| --- | --- |

—

nimetus;

| — | Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse logo; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse logo;

| — | looma riiklik identifitseerimisnumber või tapanumber; |
| --- | --- |

—

looma riiklik identifitseerimisnumber või tapanumber;

| — | loomakasvataja põllumajandusettevõtte number; |
| --- | --- |

—

loomakasvataja põllumajandusettevõtte number;

| — | tapamaja nimi, aadress ja selle heakskiitmise number; |
| --- | --- |

—

tapamaja nimi, aadress ja selle heakskiitmise number;

| — | tapakuupäev; |
| --- | --- |

—

tapakuupäev;

| — | grillimiseks ja praadimiseks mõeldud liha puhul, välja arvatud vahelihase kõõluseline ja lihaseline osa ja filee, märge „veise tapakuupäeva ja lõpptarbijale jaemüügikuupäeva vahele jääv aeg, millal liha lastakse kondi küljes laagerduda, on vähemalt kümme päeva”. |
| --- | --- |

—

grillimiseks ja praadimiseks mõeldud liha puhul, välja arvatud vahelihase kõõluseline ja lihaseline osa ja filee, märge „veise tapakuupäeva ja lõpptarbijale jaemüügikuupäeva vahele jääv aeg, millal liha lastakse kondi küljes laagerduda, on vähemalt kümme päeva”.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Geograafiline piirkond hõlmab järgmisi kantoneid ja kommuune:

| | Ardèche’i departemang: |
| --- | --- |

Ardèche’i departemang:

| | Antraigues-sur-Volane'i kanton: tervikuna; |
| --- | --- |

Antraigues-sur-Volane'i kanton: tervikuna;

| | Aubenas' kanton: Aubenas' ja Mercueri kommuun; |
| --- | --- |

Aubenas' kanton: Aubenas' ja Mercueri kommuun;

| | Burzet' kanton: Burzet', Péreyresi, Sagnes-et-Goudoulet', Sainte-Eulalie kommuun; |
| --- | --- |

Burzet' kanton: Burzet', Péreyresi, Sagnes-et-Goudoulet', Sainte-Eulalie kommuun;

| | Le Cheylardi kanton: Le Chamboni, Saint-Andéol-de-Fourchadesi kommuun; |
| --- | --- |

Le Cheylardi kanton: Le Chamboni, Saint-Andéol-de-Fourchadesi kommuun;

| | Coucouroni kanton: Issanlasi, Issarlèsi, Le Lac-d'Issarlèsi, Lanarce'i, Lavillatte'i, Lespéroni kommuun; |
| --- | --- |

Coucouroni kanton: Issanlasi, Issarlèsi, Le Lac-d'Issarlèsi, Lanarce'i, Lavillatte'i, Lespéroni kommuun;

| | Montpezat-sous-Bauzoni kanton: tervikuna; |
| --- | --- |

Montpezat-sous-Bauzoni kanton: tervikuna;

| | Privas' kanton: Ajoux', Gourdoni, Pourchèresi, Privas', Saint-Priesti, Veyras' kommuun; |
| --- | --- |

Privas' kanton: Ajoux', Gourdoni, Pourchèresi, Privas', Saint-Priesti, Veyras' kommuun;

| | Saint-Agrève'i kanton: Marsi kommuun; |
| --- | --- |

Saint-Agrève'i kanton: Marsi kommuun;

| | Saint-Martin de Ré kanton: Le Plagnali, Saint-Alban-en-Montagne'i kommuun; |
| --- | --- |

Saint-Martin de Ré kanton: Le Plagnali, Saint-Alban-en-Montagne'i kommuun;

| | Saint-Martin-de-Valamasi kanton: Borée, La Rochette'i, Saint-Clémenti, Saint-Martiali kommuun; |
| --- | --- |

Saint-Martin-de-Valamasi kanton: Borée, La Rochette'i, Saint-Clémenti, Saint-Martiali kommuun;

| | Saint-Pierreville'i kanton: Issamoulenci, Marcols-les-Eaux', Saint-Julien-du-Gua kommuun; |
| --- | --- |

Saint-Pierreville'i kanton: Issamoulenci, Marcols-les-Eaux', Saint-Julien-du-Gua kommuun;

| | Thueytsi kanton: Asteti kommuun; |
| --- | --- |

Thueytsi kanton: Asteti kommuun;

| | Vals-les-Bainsi kanton: Labégude'i, Saint-Julien-du-Serre'i, Uceli, Vals-les-Bainsi kommuun. |
| --- | --- |

Vals-les-Bainsi kanton: Labégude'i, Saint-Julien-du-Serre'i, Uceli, Vals-les-Bainsi kommuun.

| | Haut-Loire’i departemang: |
| --- | --- |

Haut-Loire’i departemang:

| | Fay-sur-Lignoni kanton: tervikuna; |
| --- | --- |

Fay-sur-Lignoni kanton: tervikuna;

| | Le Monastier-sur-Gazeille kanton: Freycenet-la-Cuche'i, Freycenet-la-Touri, Laussonne'i, Le Monastier-sur-Gazeille, Moudeyresi, Présailles' kommuun; |
| --- | --- |

Le Monastier-sur-Gazeille kanton: Freycenet-la-Cuche'i, Freycenet-la-Touri, Laussonne'i, Le Monastier-sur-Gazeille, Moudeyresi, Présailles' kommuun;

| | Le Puy-en-Velay kanton: Le Puy-en-Velay, Vals-près-le-Puy kommuun; |
| --- | --- |

Le Puy-en-Velay kanton: Le Puy-en-Velay, Vals-près-le-Puy kommuun;

| | Le Puy-en-Velay Nordi kanton: Aiguilhe', Chadraci, Le Monteil', Polignaci kommuun; |
| --- | --- |

Le Puy-en-Velay Nordi kanton: Aiguilhe', Chadraci, Le Monteil', Polignaci kommuun;

| | Le Puy-en-Velay Esti kanton: Brives-Charensaci, Saint-Germain-Laprade'i kommuun; |
| --- | --- |

Le Puy-en-Velay Esti kanton: Brives-Charensaci, Saint-Germain-Laprade'i kommuun;

| | Le Puy-en-Velay Ouesti kanton: Espaly-Saint-Marceli kommuun; |
| --- | --- |

Le Puy-en-Velay Ouesti kanton: Espaly-Saint-Marceli kommuun;

| | Le Puy-en-Velay Sud-Esti kanton: Arsac-en-Velay', Couboni kommuun; |
| --- | --- |

Le Puy-en-Velay Sud-Esti kanton: Arsac-en-Velay', Couboni kommuun;

| | Saint-Julien-Chapteuil kanton: Lantriaci, Montusclat', Queyrièresi, Saint-Julien-Chapteuil', Saint-Pierre-Eynaci kommuun; |
| --- | --- |

Saint-Julien-Chapteuil kanton: Lantriaci, Montusclat', Queyrièresi, Saint-Julien-Chapteuil', Saint-Pierre-Eynaci kommuun;

| | Tence'i kanton: Mazet-Saint-Voy' kommuun; |
| --- | --- |

Tence'i kanton: Mazet-Saint-Voy' kommuun;

| | Yssingeaux' kanton: Araulesi, Yssingeaux' kommuun. |
| --- | --- |

Yssingeaux' kanton: Araulesi, Yssingeaux' kommuun.

| | Lozère’i departemang: |
| --- | --- |

Lozère’i departemang:

| | Langogne'i kanton: Langogne'i kommuun. |
| --- | --- |

Langogne'i kanton: Langogne'i kommuun.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Geograafiline piirkond asub Keskmassiivi idapoolses ääres, mitte kaugel Puy en Velayst ja selle keskosa jääb Mézenci platoole.

See geograafiline piirkond asub karjakasvatuse seisukohalt Mézenci platoo mõjupiirkonnas: seal on välja kujunenud iseloomulik tava kasvatada ja nuumata veiseid karjamaadel ja heinaga 1 100 m kuni 1 500 m kõrgusel platool. Peale selle iseloomustab piirkonda tava tarbida liha „Fin gras” ja müüa seda traditsioonilistes lihakarnides; samuti erilised veiste „Fin gras” tapmisetavad ja komme, et loomakasvatajad saadavad tapamajja viidavaid loomi nende transpordil.

Kõrgplatool olevad alad on mägised, morfoloogiliselt ja geoloogiliselt on need endised vulkaanilised piirkonnad, mille mullastikukiht on sügav ja kergelt happeline.

Valdav on vahemerelise mõjuga mandriline kliima. Juuni ja juuli vaheldumise ning kogu juulikuu jooksul on sademeid vähe ja temperatuurid on kõrged; siis on Mézenci massiivi rohumaadel kõige parem heinategemise aeg. Tänu soodsatele looduslikele tingimustele kasvab massiivil väga mitmekesine ja eripalgeline taimestik ning seetõttu on sellistel kõrgustel üldse võimalik heina teha.

Mézenci niitude kuulsus ulatub tänu nende kvaliteedile juba XVIII sajandisse. 1995. aastal koostati Mézenci kultuurkarjamaadel ja rohumaadel kasvava taimestiku nimistu, milles on loetletud jahedale mägikliimale omased väga mitmekesised taimed (kannike, ussitatar, kolmelisulgjas karujuur, metsnurmikas). Mézenci heinas olevate taimede analüüs andis selge kinnituse, et nende toiteväärtus on märksa kõrgem, kui see, mida Prantsuse riiklik agronoomiauuringute instituut (INRA, Institut National de la Recherche Agronomique) on mägiheina puhul üldiselt täheldanud. Kolmelisulgjas karujuur (Meum Athamanticum Jacq.), mida kohapeal kutsutakse Cistre, on ühtlasi Mézenci kultuurkarjamaade sümbol. Mézenci eripärase asendi tõttu – heina tehakse 1 500 meetri kõrgusel platool – esineb seda taime heina sees ja loomad söövad seda (värskena veised seda taime ei söö). Taim annab heinale erilised maitseomadused. Muudel mägialadel esineb seda taime suvekarjamaadel ning seega loomad seda ei söö.

Piirkonnas on välja kujunenud ka eripärane põllumajandustootmine: veiseid karjatatakse üle 1 100 meetri kõrgusel olevatel aladel, mis mujal leiavad kasutust üksnes suvekarjamaadena.

Veiseid ei kasvatata mitte nende suurima kasvupotentsiaali saavutamiseks, vaid selleks, et olemasolevaid söödavarusid kõige paremini ära kasutada. Loomade juurdekasvukõver on stabiilne, kuna pikkade kuivaperioodide puudumise tõttu ei ole suvel rohumaadel kunagi söödast puudu. Rasvakihi juurdekasv on regulaarne, isegi kui selle teket lõppetapis alati ei soodustata.

Piirkonna veisekasvatajad on välja kujundanud erilised heina tegemise tavad: hein kuivatatakse rohumaal ja seal valitakse välja ka parima kvaliteediga hein, mida anda ette nuumamisperioodil. Ületalve jäetud loomade morfoloogia peab olema selline, mis võimaldab veise pikaajalist nuumamist talvel heinaga. Selleks tehakse loomade hulgas valikut kogu nende elu vältel, võttes aluseks lihaskonna ja luustiku arengu, nende funktsionaalse ja rasvumissuutlikkuse ning üldise olukorra. Lauta jätmisel peab veiste nuumatuse tase olema üsna mõõdukas, et tegelik nuumamine saaks toimuda talve jooksul aeglaselt heinaga söötes.

Liha „Fin gras” või „Fin gras du Mézenc” tootmiseks valitakse igal aastal põllumajandusettevõttes välja vaid mõned loomad. Talvine aeglane nuumamine, mis kestab vähemalt 110 päeva alates looma lauta jätmisest hiljemalt novembri lõpus, on etapp, kus loomadega tegeletakse mitte karja- vaid ühekaupa, koostades iga looma heinavaliku individuaalselt, et hein kõige otstarbekamalt ära kasutada. Laudas söödetakse loomi vastavalt iga veise nuumatuse astmele ja tema kavandatavale müügikuupäevale. Loomaliha „Fin gras” saamiseks vajaliku traditsioonilise nuumamise tõttu tekib rümba ümber nn kaitsev rasvakiht, mis kaitseb rümpa selle laagerdumisel hapniku juurdepääsu ja sellega seotud nähtuste eest. Sellise nuumamise tulemuseks on rümbad, mida saab lasta laagerduda pikka aega järjest (20–30 päeva).

Loomaliha „Fin gras” saamiseks sobiva looma tapmine toimub traditsioonilisel viisil, mis aitab hoida liha sobivana pikaajaliseks laagerdumiseks. Eelkõige on keelatud rümba veega pesemine (välja arvatud juhud, kui rümp on juhuslikult mustusega kattunud) ning välisrasva eemaldamine. Jahutamisel tuleb vältida rümba liiga kiiret mahajahtumist.

Selle eripärase veiseliha tähistamiseks kasutatakse nii traditsioonilist nimetust „Fin gras” kui ka traditsioonilist nimetust „Fin gras”, millega käib kaasas geograafiline nimi Mézenc.

5.2.   Toote eripära:

Liha saadakse loomadelt, keda on söödetud rohu ja heinaga, mida saadakse sellistelt kõrgplatoodelt, mida tavaliselt kasutatakse üksnes suvekarjamaadeks.

Rümbad on kaetud õrna rasvkoekihiga, kuid ilma suuremate rasvakogumiteta. Väline rasvakiht on valgest kreemikasvalgeni. Liha värvus on erepunasest purpurpunaseni. Liha on marmorjas (st lihased on rasvavõrgustikuga läbi põimunud).

Nimetust „Fin gras” või „Fin gras du Mézenc” kandev liha on eriliste omadustega, mis tulenevad platool kasvavate ja lautades antava sööda seas olevate taimede omapärast. Seda on aidanud kindlaks teha toore ja kuumtöödeldud liha degusteerimine ning laboratoorsed analüüsid.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Mézenci platoo kõrguse, geoloogiliste ja kliimatingimuste tõttu kasvab seal väga mitmekesine taimestik, mis sobib väga hästi rohumaal kuivatatava suurepärase heina tootmiseks. Uurimustest on selgunud, et Mézenci heinas, mille sümboliks on kolmelisulgjas karujuur, olevad iseloomulikud terpeenid ja liha rasvas olevad terpeenid on omavahel seotud.

Selle toodangu eripära põhineb talvel toimuval pikaajalisel nuumamisel, mil söödaks kasutatakse suurepärase kvaliteedi ja heade söödaomadustega heina, mida süües 110 päeva laudas viibinud veised on just parajal määral rasva kogunud. Tänu kohalikul tasandil juurdunud tavadele, söövad loomad väga palju heina.

Individuaalne lähenemine igale veisele ja nende range valik lähtuvalt omadustest, mida jälgitakse kogu eluperioodi jooksul, eesmärgiga jätta alles üksnes sellised veised, kes on pikaajaliseks heinaga nuumamiseks kõige sobivamad, võimaldab kasvatada eriliste omadustega loomi ja toota mahlakat liha.

Toote omadused on seotud nii keskkonna ja ka seal kasvavate looduslike taimedega kui ka sellistes tingimustes väljakujunenud loomakasvatustavadega (kõrgekvaliteedilise heina tegemine, loomade valimine, pikk talvine nuumamine heinaga...). Õiges vanuses loomade pikk heinaga nuumamine tekitab loomale valge rasvakihi ja õrna rasvkoekihiga hästi kaetud rümba (ilma suuremate rasvakogumiteta), millest omakorda tuleneb marmorjas ja tugeva maitsega liha.

Tapamajasse viimise lühike aeg ja toote käsitlemise tavad kogu tapaahela jooksul aitab rümbal säilitada selle eripära ja head laagerdumisomadused.

Veisekasvatajad, tapamajad ja lihunikud on liha „Fin gras du Mézenc” tootmisahela üksteisega tihedalt seotud lülid. Toodet turustatakse traditsioonilise müügiahela kaudu: kohalikud lihunikud lasevad oma müügikohale kõige lähemal asuval tapamajal tappa just neid loomi, kes on veisekasvatuses just selleks otstarbeks välja valitud. Lihakarnide ees korraldatakse lihavõttepühade paiku veel tänapäevalgi vastavalt kaunistatud loomade näitamist. Lihalaatadel, mida peetakse veel tänapäevalgi, on esindatud kõik selle kuulsa hooajalise tootega seotud ahelalülid.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/CDC_Fin_gras_du_Mezenc.pdf

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

Parandused

| 21.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/27

---

Teate 2012/C 168/06 (avaliku konkursi korraldamise kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 168, 14. juuni 2012
  )

2012/C 180/13

Teate 2012/C 168/06 avaldamine tunnistatakse õigustühiseks.

---