# Az Európai Unió C 158/2012

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2012.158.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 158 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 55. évfolyam2012. június 5. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2012.158.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 158

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

55. évfolyam2012. június 5.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2012/C 158/01 | A Bizottság véleménye (2012. május 31.) az Euratom-Szerződés 37. cikkével összhangban a szlovákiai mohi atomerőmű 3. és 4. számú blokkjából (két VVER 440/V-213 típusú reaktor) származó radioaktív hulladék ártalmatlanítására vonatkozó tervről | 1 |
| 2012/C 158/02 | A Bizottság véleménye (2012. május 31.) az Euratom-Szerződés 37. cikkével összhangban a Finnországban található Talvivaara bánya uránkinyerő létesítményéből származó radioaktív hulladék ártalmatlanítására vonatkozó tervről | 2 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2012/C 158/01

A Bizottság véleménye (2012. május 31.) az Euratom-Szerződés 37. cikkével összhangban a szlovákiai mohi atomerőmű 3. és 4. számú blokkjából (két VVER 440/V-213 típusú reaktor) származó radioaktív hulladék ártalmatlanítására vonatkozó tervről

1

2012/C 158/02

A Bizottság véleménye (2012. május 31.) az Euratom-Szerződés 37. cikkével összhangban a Finnországban található Talvivaara bánya uránkinyerő létesítményéből származó radioaktív hulladék ártalmatlanítására vonatkozó tervről

2

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2012/C 158/03 | Euroátváltási árfolyamok | 3 |
| 2012/C 158/04 | A Bizottság közleménye – Iránymutatás az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei 2012 utáni kereskedelmi rendszerének kontextusában hozott egyes állami támogatási intézkedésekhez (SWD(2012) 130 final) (SWD(2012) 131 final)
   (
  1
  ) | 4 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2012/C 158/03

Euroátváltási árfolyamok

3

2012/C 158/04

A Bizottság közleménye – Iránymutatás az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei 2012 utáni kereskedelmi rendszerének kontextusában hozott egyes állami támogatási intézkedésekhez (SWD(2012) 130 final) (SWD(2012) 131 final)
   (
  1
  )

(SWD(2012) 130 final) (SWD(2012) 131 final)

1

4

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2012/C 158/05 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6285 – Saria/Danish Crown/Daka JV) (
  1
  ) | 23 |
| 2012/C 158/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6592 – Naxicap/Achares/Pro-Struct/Accent Jobs for People) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 24 |
| 2012/C 158/07 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6606 – Toshiba/IBM's Retail Stores Solutions business) (
  1
  ) | 25 |
| 2012/C 158/08 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6584 – Vodafone/Cable & Wireless Worldwide) (
  1
  ) | 26 |
| 2012/C 158/09 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6571 – Vitol/Grindrod/Cockett Group) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 27 |
| 2012/C 158/10 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6617 – Baycliffe/Trafigura/Blue Ocean) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 28 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2012/C 158/05

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6285 – Saria/Danish Crown/Daka JV) (
  1
  )

1

23

2012/C 158/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6592 – Naxicap/Achares/Pro-Struct/Accent Jobs for People) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

24

2012/C 158/07

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6606 – Toshiba/IBM's Retail Stores Solutions business) (
  1
  )

1

25

2012/C 158/08

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6584 – Vodafone/Cable & Wireless Worldwide) (
  1
  )

1

26

2012/C 158/09

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6571 – Vitol/Grindrod/Cockett Group) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

27

2012/C 158/10

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6617 – Baycliffe/Trafigura/Blue Ocean) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 5.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/1

---

A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE

(2012. május 31.)

az Euratom-Szerződés 37. cikkével összhangban a szlovákiai mohi atomerőmű 3. és 4. számú blokkjából (két VVER 440/V-213 típusú reaktor) származó radioaktív hulladék ártalmatlanítására vonatkozó tervről

(Csak a szlovák nyelvű szöveg hiteles)

2012/C 158/01

Az alábbi értékelés az Euratom-Szerződés rendelkezései alapján készült, és nem érinti az Európai Unió működéséről szóló szerződés alapján, illetve az abból és a másodlagos jogból eredő kötelezettségek értelmében végrehajtandó esetleges további értékeléseket.

2011. december 7-én az Európai Bizottság az Euratom-Szerződés 37. cikkével összhangban megkapta a szlovák kormánytól a Mohiban (Mochovce) található atomerőmű 3. és 4. számú blokkjából (két VVER 440/V-213 típusú reaktor) származó radioaktív hulladék ártalmatlanítására vonatkozó terv adatait.

Ezen adatok és azon kiegészítő információk alapján, amelyeket Szlovákia kormányának képviselői a szakértőcsoport 2012. március 1–2-i ülésén átadtak, a Bizottság a következő véleményt alakította ki:

| 1. | A tagállamokkal alkotott országhatár legközelebbi pontjainak távolsága 37 km Magyarország, 85 km a Cseh Köztársaság és 110 km Ausztria esetében. |
| --- | --- |

1.

A tagállamokkal alkotott országhatár legközelebbi pontjainak távolsága 37 km Magyarország, 85 km a Cseh Köztársaság és 110 km Ausztria esetében.

| 2. | A szokásos működés során a környezetbe jutó folyékony és gáz-halmazállapotú radioaktív szennyező anyagok várhatóan nem lesznek jelentős hatással más tagállamok lakosságának egészségére. |
| --- | --- |

2.

A szokásos működés során a környezetbe jutó folyékony és gáz-halmazállapotú radioaktív szennyező anyagok várhatóan nem lesznek jelentős hatással más tagállamok lakosságának egészségére.

| 3. | A kis és a közepes aktivitású radioaktív hulladékot a telephelyen kezelik vagy elszállítják a bohunicei engedélyezett hulladékkezelő létesítményekbe, majd ezt követően az országos radioaktívhulladék-tároló létesítményben helyezik el. A kiégett fűtőelemeket és a nagy aktivitású szilárd hulladékot ideiglenesen a telephelyen tárolják mindaddig, amíg rendelkezésre nem áll egy mélységi geológiai tároló. A kiégett fűtőelemek újrafeldolgozását nem tervezik. |
| --- | --- |

3.

A kis és a közepes aktivitású radioaktív hulladékot a telephelyen kezelik vagy elszállítják a bohunicei engedélyezett hulladékkezelő létesítményekbe, majd ezt követően az országos radioaktívhulladék-tároló létesítményben helyezik el. A kiégett fűtőelemeket és a nagy aktivitású szilárd hulladékot ideiglenesen a telephelyen tárolják mindaddig, amíg rendelkezésre nem áll egy mélységi geológiai tároló. A kiégett fűtőelemek újrafeldolgozását nem tervezik.

| 4. | A mentesítési értékeknél kisebb aktivitású nem radioaktív szilárd halmazállapotú hulladék és az egyéb visszamaradó anyagok felett megszűnik a hatósági ellenőrzés, és közönséges hulladékként ártalmatlanításra, újrahasználatra vagy újrafeldolgozásra kerülnek. Erről az alapvető biztonsági előírásokban (96/29/Euratom tanácsi irányelv) előírt kritériumoknak megfelelően kell gondoskodni. |
| --- | --- |

4.

A mentesítési értékeknél kisebb aktivitású nem radioaktív szilárd halmazállapotú hulladék és az egyéb visszamaradó anyagok felett megszűnik a hatósági ellenőrzés, és közönséges hulladékként ártalmatlanításra, újrahasználatra vagy újrafeldolgozásra kerülnek. Erről az alapvető biztonsági előírásokban (96/29/Euratom tanácsi irányelv) előírt kritériumoknak megfelelően kell gondoskodni.

| 5. | Az általános adatokban feltételezett típusú és nagyságú baleset esetén bekövetkező nem tervezett radioaktívhulladék-szennyezés miatt más tagállamok lakosságát valószínűsíthetően nem éri egészségi szempontból jelentős sugárdózis. |
| --- | --- |

5.

Az általános adatokban feltételezett típusú és nagyságú baleset esetén bekövetkező nem tervezett radioaktívhulladék-szennyezés miatt más tagállamok lakosságát valószínűsíthetően nem éri egészségi szempontból jelentős sugárdózis.

A Bizottság következésképpen azon a véleményen van, hogy a szlovákiai mohi atomerőmű 3. és 4. számú blokkjából (két VVER 440/V-213 típusú reaktor) származó radioaktív hulladék ártalmatlanítására vonatkozó terv megvalósítása sem a szokásos működés során, sem az általános adatokban feltételezett típusú és nagyságú baleset esetén várhatóan egyetlen típusú radioaktív hulladék vonatkozásában sem okozza más tagállamok vizeinek, talajának vagy légterének az emberi egészség szempontjából jelentős mértékű radioaktív szennyeződését.

Kelt Brüsszelben, 2012. május 31-én.

a Bizottság részéről

Günther OETTINGER

a Bizottság tagja

---

| 5.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/2

---

A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE

(2012. május 31.)

az Euratom-Szerződés 37. cikkével összhangban a Finnországban található Talvivaara bánya uránkinyerő létesítményéből származó radioaktív hulladék ártalmatlanítására vonatkozó tervről

2012/C 158/02

Az alábbi értékelés az Euratom-Szerződés rendelkezései alapján készült, és nem érinti az Európai Unió működéséről szóló szerződés alapján, illetve az abból és a másodlagos jogból eredő kötelezettségek értelmében végrehajtandó esetleges további értékeléseket.

2011. április 15-én az Európai Bizottság az Euratom-Szerződés 37. cikkével összhangban megkapta a finn kormánytól a finnországi Talvivaara bánya uránkinyerő létesítményéből származó radioaktív hulladék ártalmatlanítására vonatkozó terv általános adatait.

Ezen adatok és azon további információk alapján, amelyeket a Bizottság a finn hatóságoktól 2011. június 20-án kért és 2011. december 12-én és 27-én megkapott, valamint a szakértőcsoporttal lefolytatott konzultációt követően a Bizottság a következő véleményt alakította ki:

| 1. | A telephely és a tagállamokkal – ez esetben Svédországgal – alkotott országhatár legközelebbi pontja közötti távolság 280 km. A legközelebbi szomszédos ország, Oroszország 96 km-re található. |
| --- | --- |

1.

A telephely és a tagállamokkal – ez esetben Svédországgal – alkotott országhatár legközelebbi pontja közötti távolság 280 km. A legközelebbi szomszédos ország, Oroszország 96 km-re található.

| 2. | Az uránkinyerő létesítmény által kibocsátott folyékony radioaktív szennyező anyagok vonatkozásában nem kerül sor kibocsátási engedélyezési eljárásra. A szokásos működés során a létesítményből nem fognak távozni folyékony radioaktív szennyező anyagok. |
| --- | --- |

2.

Az uránkinyerő létesítmény által kibocsátott folyékony radioaktív szennyező anyagok vonatkozásában nem kerül sor kibocsátási engedélyezési eljárásra. A szokásos működés során a létesítményből nem fognak távozni folyékony radioaktív szennyező anyagok.

| 3. | A szokásos működés során a levegőbe kibocsátott radioaktív szennyező anyagok egészségi szempontból nem lesznek jelentős hatással más tagállamok és harmadik országok lakosságára. |
| --- | --- |

3.

A szokásos működés során a levegőbe kibocsátott radioaktív szennyező anyagok egészségi szempontból nem lesznek jelentős hatással más tagállamok és harmadik országok lakosságára.

| 4. | Az általános adatokban feltételezett típusú és nagyságú baleset esetén bekövetkező nem tervezett radioaktívhulladék-szennyezés miatt más tagállam vagy szomszédos ország lakosságát valószínűsíthetően nem éri egészségi szempontból jelentős sugárdózis. |
| --- | --- |

4.

Az általános adatokban feltételezett típusú és nagyságú baleset esetén bekövetkező nem tervezett radioaktívhulladék-szennyezés miatt más tagállam vagy szomszédos ország lakosságát valószínűsíthetően nem éri egészségi szempontból jelentős sugárdózis.

A Bizottság következésképpen azon a véleményen van, hogy a Finnországban található Talvivaara bánya uránkinyerő létesítményére vonatkozó radioaktívhulladék-ártalmatlanítási terv megvalósítása sem a szokásos működés során, sem az általános adatokban feltételezett típusú és nagyságú baleset esetén várhatóan egyetlen típusú radioaktív hulladék vonatkozásában sem okozza más tagállamok és harmadik országok vizeinek, talajának vagy légterének az emberi egészség szempontjából jelentős mértékű radioaktív szennyeződését.

Kelt Brüsszelben, 2012. május 31-én.

a Bizottság részéről

Günther OETTINGER

a Bizottság tagja

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 5.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/3

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2012. június 4.

2012/C 158/03

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2437 |
| JPY | Japán yen | 97,16 |
| DKK | Dán korona | 7,4304 |
| GBP | Angol font | 0,80845 |
| SEK | Svéd korona | 9,0070 |
| CHF | Svájci frank | 1,2009 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,6030 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,733 |
| HUF | Magyar forint | 303,06 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6970 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,3990 |
| RON | Román lej | 4,4730 |
| TRY | Török líra | 2,3024 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,2796 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,2923 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,6515 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6430 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6011 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 468,74 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 10,5957 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,9149 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5560 |
| IDR | Indonéz rúpia | 11 730,51 |
| MYR | Maláj ringgit | 3,9802 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 54,046 |
| RUB | Orosz rubel | 41,8100 |
| THB | Thaiföldi baht | 39,226 |
| BRL | Brazil real | 2,5388 |
| MXN | Mexikói peso | 17,7016 |
| INR | Indiai rúpia | 69,2310 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2437

JPY

Japán yen

97,16

DKK

Dán korona

7,4304

GBP

Angol font

0,80845

SEK

Svéd korona

9,0070

CHF

Svájci frank

1,2009

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,6030

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,733

HUF

Magyar forint

303,06

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6970

PLN

Lengyel zloty

4,3990

RON

Román lej

4,4730

TRY

Török líra

2,3024

AUD

Ausztrál dollár

1,2796

CAD

Kanadai dollár

1,2923

HKD

Hongkongi dollár

9,6515

NZD

Új-zélandi dollár

1,6430

SGD

Szingapúri dollár

1,6011

KRW

Dél-Koreai won

1 468,74

ZAR

Dél-Afrikai rand

10,5957

CNY

Kínai renminbi

7,9149

HRK

Horvát kuna

7,5560

IDR

Indonéz rúpia

11 730,51

MYR

Maláj ringgit

3,9802

PHP

Fülöp-szigeteki peso

54,046

RUB

Orosz rubel

41,8100

THB

Thaiföldi baht

39,226

BRL

Brazil real

2,5388

MXN

Mexikói peso

17,7016

INR

Indiai rúpia

69,2310

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 5.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/4

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Iránymutatás az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei 2012 utáni kereskedelmi rendszerének kontextusában hozott egyes állami támogatási intézkedésekhez

(SWD(2012) 130 final)

(SWD(2012) 131 final)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2012/C 158/04

TARTALOMJEGYZÉK

BEVEZETÉS

ÁLLAMI TÁMOGATÁSI POLITIKA ÉS AZ ETS-IRÁNYELV

| 1. | AZ EZEN IRÁNYMUTATÁS HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ KÜLÖNLEGES INTÉZKEDÉSEK |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | A villamosenergia-árakban megjelenő EU ETS kibocsátási egységekkel kapcsolatos költségekre visszavezethető kibocsátásáthelyezés jelentős kockázatának kitett ágazatokban és alágazatokban működő vállalkozásoknak nyújtott támogatás (a közvetett kibocsátás költségeihez nyújtott támogatás) |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A nagy hatékonyságú erőművek számára nyújtott beruházási támogatás, ideértve a szén-dioxid-leválasztásra és -tárolásra (CLT) kész új erőműveket is |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | A villamosenergia-termelés modernizálásához opcionálisan és átmenetileg ingyenesen kiosztott kibocsátási egységekhez kapcsolódó támogatások |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kisebb létesítmények és kórházak EU ETS-ből való kivételéhez kapcsolódó támogatás |
| --- | --- |

1.4.

| 2. | ALKALMAZÁSI KÖR ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Ezen iránymutatás alkalmazási köre |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.2.

| 3. | A SZERZŐDÉS 107. CIKKÉNEK (3) BEKEZDÉSE SZERINT ÖSSZEEGYEZTETHETŐ TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | A villamosenergia-árakban megjelenő EU ETS kibocsátási egységekkel kapcsolatos költségekre visszavezethető kibocsátásáthelyezés jelentős kockázatának kitett ágazatokban és alágazatokban működő vállalkozásoknak nyújtott támogatás (a közvetett kibocsátás költségeihez nyújtott támogatás) |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az új, nagy hatékonyságú erőművek számára nyújtott beruházási támogatás, ideértve a CLT-kész új erőműveket is |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A villamosenergia-termelés modernizálásához opcionálisan és átmenetileg ingyenesen kiosztott kibocsátási egységekhez kapcsolódó támogatások |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kisebb létesítmények és kórházak EU ETS-ből való kivételéhez kapcsolódó támogatás |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Arányosság |
| --- | --- |

3.5.

| 4. | TÁMOGATÁSHALMOZÓDÁS |
| --- | --- |

4.

| 5. | ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Éves jelentéstétel |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Átláthatóság |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Nyomon követés |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Alkalmazási időszak és felülvizsgálat |
| --- | --- |

5.4.

I. MELLÉKLET

Fogalommeghatározások

II. MELLÉKLET

Azon ágazatok és alágazatok, amelyekről előzetesen megállapították, hogy a közvetett kibocsátás költségeire visszavezethető kibocsátásáthelyezés jelentős kockázatának vannak kitéve

III. MELLÉKLET

A II. mellékletben szereplő NACE-kódok alá tartozó termékekre alkalmazandó, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékek

IV. MELLÉKLET

Maximális regionális CO2-kibocsátási tényezők a különböző földrajzi területeken (tCO2/MWh)

BEVEZETÉS

ÁLLAMI TÁMOGATÁSI POLITIKA ÉS AZ ETS-IRÁNYELV

| 1. | Az Európai Parlament és a Tanács 2003. október 13-i 2003/87/EK irányelve (1) létrehozta az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerét (EU ETS), míg a 2009/29/EK irányelv (2) továbbfejlesztette és kiterjesztette az EU ETS-t 2013. január 1-jétől kezdődő hatállyal. A módosított 2003/87/EK irányelv (3) a továbbiakban „ETS-irányelv” néven szerepel. A 2009/29/EK irányelv részét képezi az éghajlatváltozás elleni küzdelmet, valamint a megújuló és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energia előmozdítását szolgáló intézkedéseket tartalmazó jogalkotási csomagnak. A csomagot elsősorban az Unió általános környezetvédelmi célkitűzésének elérése céljából dolgozták ki, mely szerint 2020-ig 20 %-kal csökkentik az üvegházhatású gázok kibocsátását az 1990. évi szinthez képest, és az Unió teljes energiafogyasztásában 20 %-ra emelik a megújuló energia részarányát. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. október 13-i 2003/87/EK irányelve (1) létrehozta az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerét (EU ETS), míg a 2009/29/EK irányelv (2) továbbfejlesztette és kiterjesztette az EU ETS-t 2013. január 1-jétől kezdődő hatállyal. A módosított 2003/87/EK irányelv (3) a továbbiakban „ETS-irányelv” néven szerepel. A 2009/29/EK irányelv részét képezi az éghajlatváltozás elleni küzdelmet, valamint a megújuló és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energia előmozdítását szolgáló intézkedéseket tartalmazó jogalkotási csomagnak. A csomagot elsősorban az Unió általános környezetvédelmi célkitűzésének elérése céljából dolgozták ki, mely szerint 2020-ig 20 %-kal csökkentik az üvegházhatású gázok kibocsátását az 1990. évi szinthez képest, és az Unió teljes energiafogyasztásában 20 %-ra emelik a megújuló energia részarányát.

| 2. | Az ETS-irányelv a következő különleges és átmeneti intézkedésekről rendelkezik bizonyos vállalkozásokra vonatkozóan: az üvegházhatásúgáz-kibocsátás EU ETS-re visszavezethető költségeinek (általánosan használt néven: a közvetett kibocsátás költségei) beépülése okozta villamosenergiaár-növekedés kompenzálásához nyújtott támogatás; a nagy hatékonyságú erőműveknek – ideértve a szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos leválasztására és geológiai tárolására alkalmas (CLT-kész) új erőműveket is – nyújtott beruházási támogatás; néhány tagállamban a villamosenergia-ágazatnak opcionálisan, átmenetileg ingyenesen kiosztott kibocsátási egységek; valamint egyes kisebb létesítmények kivétele az EU-ETS-ből, amennyiben az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése elérhető az EU ETS keretén kívül, kisebb igazgatási költségek mellett. |
| --- | --- |

2.

Az ETS-irányelv a következő különleges és átmeneti intézkedésekről rendelkezik bizonyos vállalkozásokra vonatkozóan: az üvegházhatásúgáz-kibocsátás EU ETS-re visszavezethető költségeinek (általánosan használt néven: a közvetett kibocsátás költségei) beépülése okozta villamosenergiaár-növekedés kompenzálásához nyújtott támogatás; a nagy hatékonyságú erőműveknek – ideértve a szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos leválasztására és geológiai tárolására alkalmas (CLT-kész) új erőműveket is – nyújtott beruházási támogatás; néhány tagállamban a villamosenergia-ágazatnak opcionálisan, átmenetileg ingyenesen kiosztott kibocsátási egységek; valamint egyes kisebb létesítmények kivétele az EU-ETS-ből, amennyiben az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése elérhető az EU ETS keretén kívül, kisebb igazgatási költségek mellett.

| 3. | Az ETS-irányelv végrehajtásával összefüggésben előirányzott különleges és átmeneti intézkedések esetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatás áll fenn. A Szerződés 108. cikkének megfelelően a tagállamoknak be kell jelenteniük az állami támogatást a Bizottságnak, az állami támogatás a Bizottság általi jóváhagyásig nem hajtható végre. |
| --- | --- |

3.

Az ETS-irányelv végrehajtásával összefüggésben előirányzott különleges és átmeneti intézkedések esetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatás áll fenn. A Szerződés 108. cikkének megfelelően a tagállamoknak be kell jelenteniük az állami támogatást a Bizottságnak, az állami támogatás a Bizottság általi jóváhagyásig nem hajtható végre.

| 4. | Az iránymutatás az átláthatóság és a jogbiztonság érdekében ismerteti az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei kereskedelmi rendszerének kontextusában hozott állami támogatási intézkedésekre alkalmazandó összeegyeztethetőségi kritériumokat. A rendszer továbbfejlesztéséről és kiterjesztéséről a 2009/29/EK irányelv rendelkezett. |
| --- | --- |

4.

Az iránymutatás az átláthatóság és a jogbiztonság érdekében ismerteti az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei kereskedelmi rendszerének kontextusában hozott állami támogatási intézkedésekre alkalmazandó összeegyeztethetőségi kritériumokat. A rendszer továbbfejlesztéséről és kiterjesztéséről a 2009/29/EK irányelv rendelkezett.

| 5. | A 2005. évi állami támogatási cselekvési tervben (4) meghatározott mérlegelési tesztnek megfelelően az EU ETS végrehajtásának kontextusában az állami támogatások ellenőrzésének elsődleges célja annak biztosítása, hogy az állami támogatási intézkedések az állami támogatás nélküli helyzethez képest az üvegházhatásúgáz-kibocsátás nagyobb mértékű csökkentését eredményezzék, valamint annak biztosítása, hogy a támogatás pozitív hatásai ellensúlyozzák a támogatás negatív, vagyis a belső piacon belüli versenyre gyakorolt torzító hatásait. Az állami támogatásnak szükségesnek kell lennie az EU ETS környezetvédelmi célkitűzésének eléréséhez (a támogatás szükségessége), és a környezetvédelem megvalósítani kívánt szintjéhez szükséges minimumra kell korlátozódnia (a támogatás arányossága) anélkül, hogy a támogatás a belső piacon a verseny és a kereskedelem indokolatlan torzulásához vezetne. |
| --- | --- |

5.

A 2005. évi állami támogatási cselekvési tervben (4) meghatározott mérlegelési tesztnek megfelelően az EU ETS végrehajtásának kontextusában az állami támogatások ellenőrzésének elsődleges célja annak biztosítása, hogy az állami támogatási intézkedések az állami támogatás nélküli helyzethez képest az üvegházhatásúgáz-kibocsátás nagyobb mértékű csökkentését eredményezzék, valamint annak biztosítása, hogy a támogatás pozitív hatásai ellensúlyozzák a támogatás negatív, vagyis a belső piacon belüli versenyre gyakorolt torzító hatásait. Az állami támogatásnak szükségesnek kell lennie az EU ETS környezetvédelmi célkitűzésének eléréséhez (a támogatás szükségessége), és a környezetvédelem megvalósítani kívánt szintjéhez szükséges minimumra kell korlátozódnia (a támogatás arányossága) anélkül, hogy a támogatás a belső piacon a verseny és a kereskedelem indokolatlan torzulásához vezetne.

| 6. | Mivel a 2009/29/EK irányelv által bevezetett rendelkezések 2013. január 1-jétől alkalmazandók, az állami támogatás nem tekinthető szükségesnek az ezen irányelvből e dátumot megelőzően keletkezett terhek csökkentéséhez. Következésképpen az ezen iránymutatás hatályába tartozó intézkedések csak a 2013. január 1-jén vagy azután felmerült költségekre engedélyezhetők, kivéve a villamosenergia-előállítás modernizálásához (néhány tagállamban) opcionálisan és átmenetileg ingyenesen kiosztott kibocsátási egységekhez kapcsolódó támogatásokat, amelyek bizonyos feltételek mellett irányulhatnak a nemzeti tervben szereplő, 2009. június 25-étől eszközölt beruházásokra. |
| --- | --- |

6.

Mivel a 2009/29/EK irányelv által bevezetett rendelkezések 2013. január 1-jétől alkalmazandók, az állami támogatás nem tekinthető szükségesnek az ezen irányelvből e dátumot megelőzően keletkezett terhek csökkentéséhez. Következésképpen az ezen iránymutatás hatályába tartozó intézkedések csak a 2013. január 1-jén vagy azután felmerült költségekre engedélyezhetők, kivéve a villamosenergia-előállítás modernizálásához (néhány tagállamban) opcionálisan és átmenetileg ingyenesen kiosztott kibocsátási egységekhez kapcsolódó támogatásokat, amelyek bizonyos feltételek mellett irányulhatnak a nemzeti tervben szereplő, 2009. június 25-étől eszközölt beruházásokra.

1.   AZ EZEN IRÁNYMUTATÁS HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ KÜLÖNLEGES INTÉZKEDÉSEK

1.1.   A villamosenergia-árakban megjelenő EU ETS kibocsátási egységekkel kapcsolatos költségekre visszavezethető kibocsátásáthelyezés jelentős kockázatának kitett ágazatokban és alágazatokban működő vállalkozásoknak nyújtott támogatás (a közvetett kibocsátás költségeihez nyújtott támogatás)

| 7. | Az ETS-irányelv 10a. cikkének (6) bekezdése szerint a tagállamok – a költségek állami támogatási szabályoknak megfelelő kompenzálása érdekében – állami támogatást nyújthatnak azon ágazatok vagy alágazatok számára, amelyekről megállapítást nyert, hogy a villamosenergia-árakban megjelenő, üvegházhatásúgáz-kibocsátással kapcsolatos költségeik (a továbbiakban: a közvetett kibocsátás költségei) miatt jelentősen érinti őket a kibocsátásáthelyezés kockázata. Ezen iránymutatás alkalmazásában a „kibocsátásáthelyezés” az üvegházhatású gázok globális kibocsátásának várható növekedését jelenti, amennyiben a vállalkozások az Unión kívülre helyezik termelésüket, mert az EU ETS okozta költségnövekedést nem tudják ügyfeleikre hárítani anélkül, hogy jelentős veszteséget szenvednének el piaci részesedésük tekintetében. |
| --- | --- |

7.

Az ETS-irányelv 10a. cikkének (6) bekezdése szerint a tagállamok – a költségek állami támogatási szabályoknak megfelelő kompenzálása érdekében – állami támogatást nyújthatnak azon ágazatok vagy alágazatok számára, amelyekről megállapítást nyert, hogy a villamosenergia-árakban megjelenő, üvegházhatásúgáz-kibocsátással kapcsolatos költségeik (a továbbiakban: a közvetett kibocsátás költségei) miatt jelentősen érinti őket a kibocsátásáthelyezés kockázata. Ezen iránymutatás alkalmazásában a „kibocsátásáthelyezés” az üvegházhatású gázok globális kibocsátásának várható növekedését jelenti, amennyiben a vállalkozások az Unión kívülre helyezik termelésüket, mert az EU ETS okozta költségnövekedést nem tudják ügyfeleikre hárítani anélkül, hogy jelentős veszteséget szenvednének el piaci részesedésük tekintetében.

| 8. | A kibocsátásáthelyezés kockázatának kezelése környezetvédelmi célt szolgál, mivel a támogatás célja – az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséről szóló, kötelező nemzetközi megállapodás hiányában – megakadályozni a globális szintű üvegházhatásúgáz-kibocsátás azon növekedését, melyet a termelés Unión kívüli területekre való áthelyezése okoz. Ugyanakkor a közvetett kibocsátás költségeihez nyújtott támogatás negatív hatást gyakorolhat az EU ETS hatékonyságára. A támogatás, amennyiben nem eléggé célzott, mentesíti a kedvezményezetteket a közvetett kibocsátás költségeinek viselése alól, korlátozva ezáltal az ágazatban a kibocsátáscsökkentést és az innovációt előmozdító ösztönzőket. Ebből következően a kibocsátáscsökkentés költségeit túlnyomórészt a gazdaság más ágazatai viselnék. Továbbá, az ilyen állami támogatás a verseny jelentős torzulását eredményezheti a belső piacon, különösen akkor, amikor az ugyanabban az ágazatban működő vállalkozásokat eltérően kezelik a különböző tagállamokban a különböző költségvetési megszorítások miatt. Ezen iránymutatásnak ezért három meghatározott célkitűzésre kell irányulnia: a kibocsátásáthelyezés kockázatának minimalizálására, a költséghatékony széntelenítés megvalósítására irányuló EU ETS célkitűzés megőrzésére, valamint a verseny torzulásának minimalizálására a belső piacon. |
| --- | --- |

8.

A kibocsátásáthelyezés kockázatának kezelése környezetvédelmi célt szolgál, mivel a támogatás célja – az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséről szóló, kötelező nemzetközi megállapodás hiányában – megakadályozni a globális szintű üvegházhatásúgáz-kibocsátás azon növekedését, melyet a termelés Unión kívüli területekre való áthelyezése okoz. Ugyanakkor a közvetett kibocsátás költségeihez nyújtott támogatás negatív hatást gyakorolhat az EU ETS hatékonyságára. A támogatás, amennyiben nem eléggé célzott, mentesíti a kedvezményezetteket a közvetett kibocsátás költségeinek viselése alól, korlátozva ezáltal az ágazatban a kibocsátáscsökkentést és az innovációt előmozdító ösztönzőket. Ebből következően a kibocsátáscsökkentés költségeit túlnyomórészt a gazdaság más ágazatai viselnék. Továbbá, az ilyen állami támogatás a verseny jelentős torzulását eredményezheti a belső piacon, különösen akkor, amikor az ugyanabban az ágazatban működő vállalkozásokat eltérően kezelik a különböző tagállamokban a különböző költségvetési megszorítások miatt. Ezen iránymutatásnak ezért három meghatározott célkitűzésre kell irányulnia: a kibocsátásáthelyezés kockázatának minimalizálására, a költséghatékony széntelenítés megvalósítására irányuló EU ETS célkitűzés megőrzésére, valamint a verseny torzulásának minimalizálására a belső piacon.

| 9. | A 2009/29/EK irányelv elfogadása folyamán a Bizottság nyilatkozatot (5) tett közzé, melyben meghatározta azokat az alapelveket, amelyeket a közvetett kibocsátás költségeihez nyújtott állami támogatásra kíván alkalmazni a verseny indokolatlan torzulásának elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

9.

A 2009/29/EK irányelv elfogadása folyamán a Bizottság nyilatkozatot (5) tett közzé, melyben meghatározta azokat az alapelveket, amelyeket a közvetett kibocsátás költségeihez nyújtott állami támogatásra kíván alkalmazni a verseny indokolatlan torzulásának elkerülése érdekében.

| 10. | A Bizottság uniós szinten értékelte, hogy egy ágazat vagy alágazat milyen mértékben képes termékáraiba beépíteni a közvetett kibocsátás költségeit anélkül, hogy a piaci részesedésében jelentős veszteségeket szenvedjen el az Unió területén kívül működő, a szén-dioxid-kibocsátás szempontjából kevésbé hatékony létesítményekkel szemben. |
| --- | --- |

10.

A Bizottság uniós szinten értékelte, hogy egy ágazat vagy alágazat milyen mértékben képes termékáraiba beépíteni a közvetett kibocsátás költségeit anélkül, hogy a piaci részesedésében jelentős veszteségeket szenvedjen el az Unió területén kívül működő, a szén-dioxid-kibocsátás szempontjából kevésbé hatékony létesítményekkel szemben.

| 11. | A tagállamok által nyújtható maximális támogatási összeget egy olyan képlet alapján kell kiszámítani, amely figyelembe veszi a létesítmény ezen iránymutatásban meghatározott alapteljesítmény-szintjeit vagy alap villamosenergia-felhasználási szintjeit, valamint a különböző földrajzi területeken működő tüzelőberendezések által szállított villamos energiára vonatkozó CO2-kibocsátási tényezőt. Az olyan villamosenergia-ellátási szerződések esetében, amelyek nem tartalmaznak CO2-költségeket, nem nyújtható állami támogatás. A képlet biztosítja, hogy – a 2009/29/EK irányelv (27) preambulumbekezdésének megfelelően – a támogatás arányos, és hogy megőrzi a villamosenergia-hatékonyságot és a „szürke” villamos energiából a „zöld” villamos energiába való átmenetet előmozdító ösztönzőket. |
| --- | --- |

11.

A tagállamok által nyújtható maximális támogatási összeget egy olyan képlet alapján kell kiszámítani, amely figyelembe veszi a létesítmény ezen iránymutatásban meghatározott alapteljesítmény-szintjeit vagy alap villamosenergia-felhasználási szintjeit, valamint a különböző földrajzi területeken működő tüzelőberendezések által szállított villamos energiára vonatkozó CO2-kibocsátási tényezőt. Az olyan villamosenergia-ellátási szerződések esetében, amelyek nem tartalmaznak CO2-költségeket, nem nyújtható állami támogatás. A képlet biztosítja, hogy – a 2009/29/EK irányelv (27) preambulumbekezdésének megfelelően – a támogatás arányos, és hogy megőrzi a villamosenergia-hatékonyságot és a „szürke” villamos energiából a „zöld” villamos energiába való átmenetet előmozdító ösztönzőket.

| 12. | Továbbá, a belső piaci versenytorzulások minimalizálása, az EU ETS célkitűzésének megőrzése és a költséghatékony széntelenítés megvalósítása érdekében a támogatás nem kompenzálhatja teljes mértékben a villamosenergia-árakban az európai kibocsátási egységek (EUA) költségeit, és a támogatást idővel csökkenteni kell. A degresszív támogatási intenzitások alapvető fontossággal bírnak abban, hogy a működési állami támogatásoknál elkerülhető legyen a támogatástól való függés. Sőt, egyaránt megőrzik a külső környezeti hatások piaci árba való beépítését hosszú távon ösztönző tényezőket, valamint a kisebb szén-dioxid-kibocsátással járó termelési technológiákra való átállást előmozdító rövid távú ösztönzőket, egyidejűleg hangsúlyozva a támogatás átmeneti jellegét és elősegítve az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba való átmenetet. |
| --- | --- |

12.

Továbbá, a belső piaci versenytorzulások minimalizálása, az EU ETS célkitűzésének megőrzése és a költséghatékony széntelenítés megvalósítása érdekében a támogatás nem kompenzálhatja teljes mértékben a villamosenergia-árakban az európai kibocsátási egységek (EUA) költségeit, és a támogatást idővel csökkenteni kell. A degresszív támogatási intenzitások alapvető fontossággal bírnak abban, hogy a működési állami támogatásoknál elkerülhető legyen a támogatástól való függés. Sőt, egyaránt megőrzik a külső környezeti hatások piaci árba való beépítését hosszú távon ösztönző tényezőket, valamint a kisebb szén-dioxid-kibocsátással járó termelési technológiákra való átállást előmozdító rövid távú ösztönzőket, egyidejűleg hangsúlyozva a támogatás átmeneti jellegét és elősegítve az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba való átmenetet.

1.2.   A nagy hatékonyságú erőművek számára nyújtott beruházási támogatás, ideértve a szén-dioxid-leválasztásra és -tárolásra (CLT) kész új erőműveket is

| 13. | Az Európai Tanácsnak címzett, az ETS-irányelvnek a kibocsátási egységek elárverezéséből származó bevételek felhasználásáról szóló 10. cikkének (3) bekezdésével kapcsolatos bizottsági nyilatkozatnak (6) megfelelően a tagállamok 2013–2016 között ezeket a bevételeket nagy hatékonyságú erőművek, köztük a szén-dioxid-leválasztásra és -tárolásra (CLT) kész új erőművek felépítésének támogatására is felhasználhatják. A szén-dioxid geológiai tárolásáról szóló, 2009. április 23-i 2009/31/EK tanácsi irányelv (7) 33. cikke szerint a tagállamoknak azonban gondoskodniuk kell arról, hogy a legalább 300 megawatt teljesítményű tüzelőberendezések üzemeltetői felmérték a következő feltételeket: a megfelelő tárolóhelyek rendelkezésre állását, a szállítóeszközök gazdasági és műszaki megvalósíthatóságát, valamint azt, hogy műszaki és gazdasági szempontokból megvalósítható a szén-dioxid-leválasztáshoz szükséges modernizálás. Amennyiben az értékelés pozitív, a létesítmény telephelyén megfelelő helyet kell elkülöníteni a szén-dioxid-leválasztáshoz és -sűrítéshez szükséges berendezések számára (8). |
| --- | --- |

13.

Az Európai Tanácsnak címzett, az ETS-irányelvnek a kibocsátási egységek elárverezéséből származó bevételek felhasználásáról szóló 10. cikkének (3) bekezdésével kapcsolatos bizottsági nyilatkozatnak (6) megfelelően a tagállamok 2013–2016 között ezeket a bevételeket nagy hatékonyságú erőművek, köztük a szén-dioxid-leválasztásra és -tárolásra (CLT) kész új erőművek felépítésének támogatására is felhasználhatják. A szén-dioxid geológiai tárolásáról szóló, 2009. április 23-i 2009/31/EK tanácsi irányelv (7) 33. cikke szerint a tagállamoknak azonban gondoskodniuk kell arról, hogy a legalább 300 megawatt teljesítményű tüzelőberendezések üzemeltetői felmérték a következő feltételeket: a megfelelő tárolóhelyek rendelkezésre állását, a szállítóeszközök gazdasági és műszaki megvalósíthatóságát, valamint azt, hogy műszaki és gazdasági szempontokból megvalósítható a szén-dioxid-leválasztáshoz szükséges modernizálás. Amennyiben az értékelés pozitív, a létesítmény telephelyén megfelelő helyet kell elkülöníteni a szén-dioxid-leválasztáshoz és -sűrítéshez szükséges berendezések számára (8).

| 14. | A támogatásnak egyrészt a legmodernebb technológia alkalmazásával járónál alacsonyabb CO2-kibocsátást kell ösztönöznie, ezáltal javítva a környezet védelmét, másrészt a környezetvédelemre gyakorolt jelentős hatás révén piaci hiányosságot kell megszüntetnie. A támogatásnak szükségesnek, ösztönző hatásúnak és arányosnak kell lennie. A szén-dioxid-leválasztás és -tárolás megvalósításához nyújtott támogatás nem tartozik ezen iránymutatás hatályába, az ilyen támogatás értékelése más hatályos állami támogatási szabályok, elsősorban a környezetvédelem állami támogatásáról szóló közösségi iránymutatás szerint történik (9). |
| --- | --- |

14.

A támogatásnak egyrészt a legmodernebb technológia alkalmazásával járónál alacsonyabb CO2-kibocsátást kell ösztönöznie, ezáltal javítva a környezet védelmét, másrészt a környezetvédelemre gyakorolt jelentős hatás révén piaci hiányosságot kell megszüntetnie. A támogatásnak szükségesnek, ösztönző hatásúnak és arányosnak kell lennie. A szén-dioxid-leválasztás és -tárolás megvalósításához nyújtott támogatás nem tartozik ezen iránymutatás hatályába, az ilyen támogatás értékelése más hatályos állami támogatási szabályok, elsősorban a környezetvédelem állami támogatásáról szóló közösségi iránymutatás szerint történik (9).

| 15. | A támogatás arányosságának biztosítása érdekében a maximális támogatási intenzitásoknak a környezetvédelem javításához való hozzájárulás és az új erőmű szén-dioxid-kibocsátásának – az ETS-irányelvben célul tűzött – csökkentésének függvényében kell változniuk. Ezért a teljes CLT-lánc (az erőmű felépítése, a szén-dioxid leválasztásának, szállításának, tárolásának tényleges megkezdése) új erőművek általi, 2020 előtt kezdődő megvalósítását honorálni kell azon CLT-kész új erőművekkel szemben, amelyek nem kezdik meg a CLT megvalósítását 2020 előtt. CLT-kész új erőművek esetében két hasonló projekt mérlegelésekor az engedélyezhető maximális támogatási intenzitásoknak magasabbnak kell lenniük a tisztán versenyalapú, egyértelmű, átlátható és nem diszkriminatív feltételekre épülő ajánlattételi eljárással kiválasztott projektek esetében. Így biztosítható, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódjon, és előmozdítsa a versenyt a villamosenergia-előállítás piacán. Ilyen körülmények között feltételezhető, hogy az adott ajánlatok tartalmazzák az összes olyan lehetséges előnyt, amelyek a kiegészítő beruházásból származhatnak. |
| --- | --- |

15.

A támogatás arányosságának biztosítása érdekében a maximális támogatási intenzitásoknak a környezetvédelem javításához való hozzájárulás és az új erőmű szén-dioxid-kibocsátásának – az ETS-irányelvben célul tűzött – csökkentésének függvényében kell változniuk. Ezért a teljes CLT-lánc (az erőmű felépítése, a szén-dioxid leválasztásának, szállításának, tárolásának tényleges megkezdése) új erőművek általi, 2020 előtt kezdődő megvalósítását honorálni kell azon CLT-kész új erőművekkel szemben, amelyek nem kezdik meg a CLT megvalósítását 2020 előtt. CLT-kész új erőművek esetében két hasonló projekt mérlegelésekor az engedélyezhető maximális támogatási intenzitásoknak magasabbnak kell lenniük a tisztán versenyalapú, egyértelmű, átlátható és nem diszkriminatív feltételekre épülő ajánlattételi eljárással kiválasztott projektek esetében. Így biztosítható, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódjon, és előmozdítsa a versenyt a villamosenergia-előállítás piacán. Ilyen körülmények között feltételezhető, hogy az adott ajánlatok tartalmazzák az összes olyan lehetséges előnyt, amelyek a kiegészítő beruházásból származhatnak.

1.3.   A villamosenergia-termelés modernizálásához opcionálisan és átmenetileg ingyenesen kiosztott kibocsátási egységekhez kapcsolódó támogatások

| 16. | Az ETS-irányelv 10c. cikke szerint azok a tagállamok, amelyek teljesítenek bizonyos, a nemzeti villamosenergia-hálózataik összekapcsolhatóságára, a villamosenergia-előállításhoz felhasznált fosszilis tüzelőanyagok arányára és az uniós átlaghoz viszonyított, egy főre jutó GDP-re vonatkozó feltételeket, választhatják azt a lehetőséget, hogy átmenetileg eltérnek a teljes kibocsátásiegység-mennyiség elárverezésének elvétől, és ingyenesen oszthatnak ki kibocsátási egységeket a 2008. december 31-én már üzemelő vagy az olyan villamosenergia-termelők részére, amelyeknél a modernizációs beruházás 2008. december 31-ig már ténylegesen megkezdődött. Az áramtermelőknek ingyenesen kiosztott kibocsátási egységekért cserébe az érintett tagállamoknak nemzeti beruházási tervet (a továbbiakban: nemzeti terv) kell benyújtaniuk, mely tartalmazza az ingyenes kibocsátási egységek kedvezményezettjeinek vagy más üzemeltetőknek az infrastruktúra modernizálásába vagy felújításába, a tiszta technológiákba, valamint az energiaösszetételük és a beszerzési forrásaik diverzifikálásába irányuló beruházásait. |
| --- | --- |

16.

Az ETS-irányelv 10c. cikke szerint azok a tagállamok, amelyek teljesítenek bizonyos, a nemzeti villamosenergia-hálózataik összekapcsolhatóságára, a villamosenergia-előállításhoz felhasznált fosszilis tüzelőanyagok arányára és az uniós átlaghoz viszonyított, egy főre jutó GDP-re vonatkozó feltételeket, választhatják azt a lehetőséget, hogy átmenetileg eltérnek a teljes kibocsátásiegység-mennyiség elárverezésének elvétől, és ingyenesen oszthatnak ki kibocsátási egységeket a 2008. december 31-én már üzemelő vagy az olyan villamosenergia-termelők részére, amelyeknél a modernizációs beruházás 2008. december 31-ig már ténylegesen megkezdődött. Az áramtermelőknek ingyenesen kiosztott kibocsátási egységekért cserébe az érintett tagállamoknak nemzeti beruházási tervet (a továbbiakban: nemzeti terv) kell benyújtaniuk, mely tartalmazza az ingyenes kibocsátási egységek kedvezményezettjeinek vagy más üzemeltetőknek az infrastruktúra modernizálásába vagy felújításába, a tiszta technológiákba, valamint az energiaösszetételük és a beszerzési forrásaik diverzifikálásába irányuló beruházásait.

| 17. | A teljes mennyiség árverezésétől való ilyen eltérés, amely a kibocsátási egységek átmenetileg ingyenes kiosztásával történik, a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás, mert a tagállamok bevételekről mondanak le azáltal, hogy ingyenes kibocsátási egységeket osztanak ki és szelektív előnyt nyújtanak az áramtermelőknek. Az áramtermelők versenyben állhatnak más tagállamokban működő áramtermelőkkel, ami azzal járhat, hogy e támogatás a belső piacon torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, és érinti a kereskedelmet. Állami támogatás áll fenn az ingyenes kibocsátási egységek kedvezményezettjei által alacsonyabb költségek mellett eszközölt beruházások esetében is. |
| --- | --- |

17.

A teljes mennyiség árverezésétől való ilyen eltérés, amely a kibocsátási egységek átmenetileg ingyenes kiosztásával történik, a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás, mert a tagállamok bevételekről mondanak le azáltal, hogy ingyenes kibocsátási egységeket osztanak ki és szelektív előnyt nyújtanak az áramtermelőknek. Az áramtermelők versenyben állhatnak más tagállamokban működő áramtermelőkkel, ami azzal járhat, hogy e támogatás a belső piacon torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, és érinti a kereskedelmet. Állami támogatás áll fenn az ingyenes kibocsátási egységek kedvezményezettjei által alacsonyabb költségek mellett eszközölt beruházások esetében is.

1.4.   Kisebb létesítmények és kórházak EU ETS-ből való kivételéhez kapcsolódó támogatás

| 18. | Az ETS-irányelv 27. cikke szerint a tagállamok kivehetnek az EU ETS-ből kisebb létesítményeket és kórházakat, amennyiben azok az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez egyenértékű módon hozzájáruló intézkedések hatálya alá tartoznak. A tagállamok javasolhatnak a kisebb létesítményekre és kórházakra vonatkozó olyan intézkedéseket, amelyekkel az EU ETS keretében megvalósított kibocsátás-csökkentéssel egyenértékű eredmény érhető el. A kisebb létesítmények és kórházak EU ETS-ből való ilyen kivételének lehetősége az előnyök maximalizálását célozza, nevezetesen az ETS-ből kivett egy tonna széndioxid-egyenértékre jutó igazgatási költség csökkentését. |
| --- | --- |

18.

Az ETS-irányelv 27. cikke szerint a tagállamok kivehetnek az EU ETS-ből kisebb létesítményeket és kórházakat, amennyiben azok az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez egyenértékű módon hozzájáruló intézkedések hatálya alá tartoznak. A tagállamok javasolhatnak a kisebb létesítményekre és kórházakra vonatkozó olyan intézkedéseket, amelyekkel az EU ETS keretében megvalósított kibocsátás-csökkentéssel egyenértékű eredmény érhető el. A kisebb létesítmények és kórházak EU ETS-ből való ilyen kivételének lehetősége az előnyök maximalizálását célozza, nevezetesen az ETS-ből kivett egy tonna széndioxid-egyenértékre jutó igazgatási költség csökkentését.

| 19. | A kisebb létesítmények és a kórházak EU ETS-ből való kivétele állami támogatást tartalmazhat. A tagállamok tág mérlegelési jogkörrel rendelkeznek annak eldöntésében, hogy az EU ETS-ből kivegyenek-e kisebb létesítményeket, és ha igen, e kivétel milyen típusú létesítményekre vonatkozzon és milyen típusú intézkedéseket követeljenek meg. Emiatt nem zárható ki, hogy a tagállamok által hozott intézkedések az EU ETS-ből kivett kisebb létesítmények vagy kórházak számára gazdasági előnyt nyújthatnak, mely a belső piacon valószínűleg torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, és érinti a kereskedelmet. |
| --- | --- |

19.

A kisebb létesítmények és a kórházak EU ETS-ből való kivétele állami támogatást tartalmazhat. A tagállamok tág mérlegelési jogkörrel rendelkeznek annak eldöntésében, hogy az EU ETS-ből kivegyenek-e kisebb létesítményeket, és ha igen, e kivétel milyen típusú létesítményekre vonatkozzon és milyen típusú intézkedéseket követeljenek meg. Emiatt nem zárható ki, hogy a tagállamok által hozott intézkedések az EU ETS-ből kivett kisebb létesítmények vagy kórházak számára gazdasági előnyt nyújthatnak, mely a belső piacon valószínűleg torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, és érinti a kereskedelmet.

2.   ALKALMAZÁSI KÖR ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

2.1.   Ezen iránymutatás alkalmazási köre

| 20. | Ezen iránymutatás csak az ETS-irányelv végrehajtásához kapcsolódó különleges támogatási intézkedésekre alkalmazandó. A környezetvédelem állami támogatásáról szóló közösségi iránymutatás (10) nem alkalmazandó ezekre az intézkedésekre. |
| --- | --- |

20.

Ezen iránymutatás csak az ETS-irányelv végrehajtásához kapcsolódó különleges támogatási intézkedésekre alkalmazandó. A környezetvédelem állami támogatásáról szóló közösségi iránymutatás (10) nem alkalmazandó ezekre az intézkedésekre.

2.2.   Fogalommeghatározások

| 21. | Ezen iránymutatás alkalmazásában az I. mellékletben meghatározott fogalommeghatározások érvényesek. |
| --- | --- |

21.

Ezen iránymutatás alkalmazásában az I. mellékletben meghatározott fogalommeghatározások érvényesek.

3.   A SZERZŐDÉS 107. CIKKÉNEK (3) BEKEZDÉSE SZERINT ÖSSZEEGYEZTETHETŐ TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK

| 22. | A környezetvédelemhez nyújtott állami támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható, amennyiben a támogatás anélkül fokozza a környezetvédelmet (az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentését), hogy hátrányosan, a közös érdekkel ellentétes mértékben befolyásolná a kereskedelmi feltételeket. Egy támogatási intézkedés összeegyeztethetőségének értékelése során a Bizottság mérlegeli a támogatási intézkedésnek a közös érdekű célkitűzés elérésére gyakorolt pozitív hatását az intézkedés potenciálisan negatív olyan mellékhatásaival szemben, mint a kereskedelem és a verseny torzulása. Emiatt a támogatási programok időtartama nem haladhatja meg ezen iránymutatás érvényének időtartamát. Ez nem érinti azt a lehetőséget, hogy a tagállamok újból bejelentsék az olyan intézkedést, amelynek időtartama túllépi a támogatási programot engedélyező bizottsági határozatban meghatározott határidőt. |
| --- | --- |

22.

A környezetvédelemhez nyújtott állami támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható, amennyiben a támogatás anélkül fokozza a környezetvédelmet (az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentését), hogy hátrányosan, a közös érdekkel ellentétes mértékben befolyásolná a kereskedelmi feltételeket. Egy támogatási intézkedés összeegyeztethetőségének értékelése során a Bizottság mérlegeli a támogatási intézkedésnek a közös érdekű célkitűzés elérésére gyakorolt pozitív hatását az intézkedés potenciálisan negatív olyan mellékhatásaival szemben, mint a kereskedelem és a verseny torzulása. Emiatt a támogatási programok időtartama nem haladhatja meg ezen iránymutatás érvényének időtartamát. Ez nem érinti azt a lehetőséget, hogy a tagállamok újból bejelentsék az olyan intézkedést, amelynek időtartama túllépi a támogatási programot engedélyező bizottsági határozatban meghatározott határidőt.

3.1.   A villamosenergia-árakban megjelenő EU ETS kibocsátási egységekkel kapcsolatos költségekre visszavezethető kibocsátásáthelyezés jelentős kockázatának kitett ágazatokban és alágazatokban működő vállalkozásoknak nyújtott támogatás (a közvetett kibocsátás költségeihez nyújtott támogatás)

| 23. | Az ETS-irányelv végrehajtása eredményeként a villamosenergia-árakban megjelenő EU ETS kibocsátási egységekkel kapcsolatos, 2013. január 1-jétől felmerülő költségek kompenzációjaként a II. mellékletben felsorolt ágazatoknak és alágazatoknak nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal, feltéve, hogy teljesülnek az ebben a szakaszban meghatározott feltételek. |
| --- | --- |

23.

Az ETS-irányelv végrehajtása eredményeként a villamosenergia-árakban megjelenő EU ETS kibocsátási egységekkel kapcsolatos, 2013. január 1-jétől felmerülő költségek kompenzációjaként a II. mellékletben felsorolt ágazatoknak és alágazatoknak nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal, feltéve, hogy teljesülnek az ebben a szakaszban meghatározott feltételek.

A támogatás célja és szükségessége

| 24. | Ezen iránymutatás alkalmazásában e támogatás célja a kedvezményezett által viselt, a villamosenergia-árakban megjelenő EUA-költségekre visszavezethető kibocsátásáthelyezés jelentős kockázatának elkerülése, amennyiben a kedvezményezett harmadik országbeli versenytársait nem terhelik hasonló szén-dioxid-költségek, és a kedvezményezett nem képes ezeket a költségeket a termékárakba beépíteni anélkül, hogy jelentős veszteségeket szenvedne el piaci részesedésében. |
| --- | --- |

24.

Ezen iránymutatás alkalmazásában e támogatás célja a kedvezményezett által viselt, a villamosenergia-árakban megjelenő EUA-költségekre visszavezethető kibocsátásáthelyezés jelentős kockázatának elkerülése, amennyiben a kedvezményezett harmadik országbeli versenytársait nem terhelik hasonló szén-dioxid-költségek, és a kedvezményezett nem képes ezeket a költségeket a termékárakba beépíteni anélkül, hogy jelentős veszteségeket szenvedne el piaci részesedésében.

| 25. | Ezen iránymutatás alkalmazásában csak akkor áll fenn a kibocsátásáthelyezés jelentős kockázata, ha a kedvezményezett a II. mellékletben meghatározott ágazatban vagy alágazatban tevékeny. |
| --- | --- |

25.

Ezen iránymutatás alkalmazásában csak akkor áll fenn a kibocsátásáthelyezés jelentős kockázata, ha a kedvezményezett a II. mellékletben meghatározott ágazatban vagy alágazatban tevékeny.

Maximális támogatási intenzitás

| 26. | A támogatási intenzitás nem haladhatja meg: 2013-ban, 2014-ben és 2015-ben a felmerült elszámolható költségek 85 %-át; 2016-ban, 2017-ben és 2018-ban a felmerült elszámolható költségek 80 %-át; 2019-ben és 2020-ban a felmerült elszámolható költségek 75 %-át. |
| --- | --- |

26.

A támogatási intenzitás nem haladhatja meg: 2013-ban, 2014-ben és 2015-ben a felmerült elszámolható költségek 85 %-át; 2016-ban, 2017-ben és 2018-ban a felmerült elszámolható költségek 80 %-át; 2019-ben és 2020-ban a felmerült elszámolható költségek 75 %-át.

A maximális támogatási összeg kiszámítása

| 27. | A II. mellékletben felsorolt ágazatokban és alágazatokban a termékek előállításáért létesítményenként fizetendő maximális támogatást a következő képlet szerint kell kiszámítani:






  a) | Amennyiben a kedvezményezett által előállított termékekre alkalmazandók a III. mellékletben meghatározott, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékek, a létesítményenként a t. évben felmerült költségekért fizetendő maximális támogatási összeg a következővel egyenlő:
  Amaxt = Ait × Ct × Pt-1 × E × BO
  Ebben a képletben: Ait a t. év támogatási intenzitása, törtszámmal kifejezve (pl. 0,8); Ct az alkalmazandó CO2-kibocsátási tényező (tCO2/MWh) (a t. évben); Pt-1 a (t-1). évi EUA határidős ár (EUR/tCO2); E a III. mellékletben meghatározott, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára alkalmazandó termékspecifikus referenciaérték; BO az alapteljesítmény. Ezeket a fogalmakat az I. melléklet tartalmazza. |
| --- | --- | --- |

27.

A II. mellékletben felsorolt ágazatokban és alágazatokban a termékek előállításáért létesítményenként fizetendő maximális támogatást a következő képlet szerint kell kiszámítani:

a)

Amennyiben a kedvezményezett által előállított termékekre alkalmazandók a III. mellékletben meghatározott, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékek, a létesítményenként a t. évben felmerült költségekért fizetendő maximális támogatási összeg a következővel egyenlő:

Amaxt = Ait × Ct × Pt-1 × E × BO

Ebben a képletben: Ait a t. év támogatási intenzitása, törtszámmal kifejezve (pl. 0,8); Ct az alkalmazandó CO2-kibocsátási tényező (tCO2/MWh) (a t. évben); Pt-1 a (t-1). évi EUA határidős ár (EUR/tCO2); E a III. mellékletben meghatározott, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára alkalmazandó termékspecifikus referenciaérték; BO az alapteljesítmény. Ezeket a fogalmakat az I. melléklet tartalmazza.

| b) | Amennyiben a kedvezményezett által előállított termékekre nem alkalmazandók a III. mellékletben meghatározott, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékek, a létesítményenként a t. évben felmerült költségekért fizetendő maximális támogatási összeg a következővel egyenlő:
  Amaxt = Ait × Ct × Pt-1 × EF × BEC
  Ebben a képletben: Ait a t. év támogatási intenzitása, törtszámmal kifejezve (pl. 0,8); Ct az alkalmazandó CO2-kibocsátási tényező (tCO2/MWh) (a t. évben); Pt-1 a (t-1). évi EUA határidős ár (EUR/tCO2); EF a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaérték; BEC az alap villamosenergia-felhasználás (MWh). Ezeket a fogalmakat az I. melléklet tartalmazza. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben a kedvezményezett által előállított termékekre nem alkalmazandók a III. mellékletben meghatározott, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékek, a létesítményenként a t. évben felmerült költségekért fizetendő maximális támogatási összeg a következővel egyenlő:

Amaxt = Ait × Ct × Pt-1 × EF × BEC

Ebben a képletben: Ait a t. év támogatási intenzitása, törtszámmal kifejezve (pl. 0,8); Ct az alkalmazandó CO2-kibocsátási tényező (tCO2/MWh) (a t. évben); Pt-1 a (t-1). évi EUA határidős ár (EUR/tCO2); EF a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaérték; BEC az alap villamosenergia-felhasználás (MWh). Ezeket a fogalmakat az I. melléklet tartalmazza.

| 28. | Amennyiben egy létesítmény olyan termékeket állít elő, amelyekre a III. mellékletben felsorolt, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaérték alkalmazandó, és olyan termékeket, amelyekre alkalmazandó a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaérték, a villamosenergia-felhasználást az egyes termékekhez az adott termék tonnában kifejezett össztermelése szerint kell hozzárendelni. |
| --- | --- |

28.

Amennyiben egy létesítmény olyan termékeket állít elő, amelyekre a III. mellékletben felsorolt, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaérték alkalmazandó, és olyan termékeket, amelyekre alkalmazandó a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaérték, a villamosenergia-felhasználást az egyes termékekhez az adott termék tonnában kifejezett össztermelése szerint kell hozzárendelni.

| 29. | Amennyiben egy létesítmény támogatásra jogosult (vagyis a II. mellékletben felsorolt támogatható ágazatokba vagy alágazatokba eső) termékeket és támogatásra nem jogosult termékeket is előállít, a fizetendő maximális támogatási összeget csak a támogatásra jogosult termékekre kell kiszámítani. |
| --- | --- |

29.

Amennyiben egy létesítmény támogatásra jogosult (vagyis a II. mellékletben felsorolt támogatható ágazatokba vagy alágazatokba eső) termékeket és támogatásra nem jogosult termékeket is előállít, a fizetendő maximális támogatási összeget csak a támogatásra jogosult termékekre kell kiszámítani.

| 30. | Támogatás abban az évben fizethető a kedvezményezettnek, amelyben a költségek felmerültek, vagy a következő évben. Amennyiben a támogatást abban az évben fizetik ki, amelyikben a költségek felmerültek, gondoskodni kell egy utólagos kifizetéskiigazítási mechanizmusról, amellyel biztosítható, hogy a túlfizetett támogatási összegeket visszafizetik a következő év július 1-je előtt. |
| --- | --- |

30.

Támogatás abban az évben fizethető a kedvezményezettnek, amelyben a költségek felmerültek, vagy a következő évben. Amennyiben a támogatást abban az évben fizetik ki, amelyikben a költségek felmerültek, gondoskodni kell egy utólagos kifizetéskiigazítási mechanizmusról, amellyel biztosítható, hogy a túlfizetett támogatási összegeket visszafizetik a következő év július 1-je előtt.

Ösztönző hatás

| 31. | Az ösztönző hatásra vonatkozó követelmény vélelmezhetően akkor teljesül, ha teljesül a 3.1. szakaszban meghatározott összes feltétel. |
| --- | --- |

31.

Az ösztönző hatásra vonatkozó követelmény vélelmezhetően akkor teljesül, ha teljesül a 3.1. szakaszban meghatározott összes feltétel.

3.2.   Az új, nagy hatékonyságú erőművek számára nyújtott beruházási támogatás, ideértve a CLT-kész új erőműveket is

| 32. | Az új, nagy hatékonyságú erőművek számára 2013. január 1-je és 2016. december 31-e között nyújtott beruházási támogatások a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethetők a belső piaccal, feltéve, hogy teljesülnek az ebben a szakaszban meghatározott feltételek. |
| --- | --- |

32.

Az új, nagy hatékonyságú erőművek számára 2013. január 1-je és 2016. december 31-e között nyújtott beruházási támogatások a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethetők a belső piaccal, feltéve, hogy teljesülnek az ebben a szakaszban meghatározott feltételek.

| 33. | Új, nagy hatékonyságú erőművek számára csak akkor nyújtható beruházási támogatás, ha a következő feltételek mindegyike teljesül:






  a) | Az új, nagy hatékonyságú erőmű meghaladja vagy a 2004/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásában a külön hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek megállapításáról szóló, 2011. december 19-i 2011/877/EU bizottsági végrehajtási határozat (11) I. mellékletében az erőművekre meghatározott harmonizált hatásfok-referenciaértéket vagy a támogatás nyújtásakor hatályos hatásfok-referenciaértéket. Nem jogosultak támogatásra azok az új, nagy hatékonyságú erőművek, amelyek csupán megfelelnek az ilyen hatásfok-referenciaértékeknek; valamint |
| --- | --- | --- |

33.

Új, nagy hatékonyságú erőművek számára csak akkor nyújtható beruházási támogatás, ha a következő feltételek mindegyike teljesül:

a)

Az új, nagy hatékonyságú erőmű meghaladja vagy a 2004/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásában a külön hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek megállapításáról szóló, 2011. december 19-i 2011/877/EU bizottsági végrehajtási határozat (11) I. mellékletében az erőművekre meghatározott harmonizált hatásfok-referenciaértéket vagy a támogatás nyújtásakor hatályos hatásfok-referenciaértéket. Nem jogosultak támogatásra azok az új, nagy hatékonyságú erőművek, amelyek csupán megfelelnek az ilyen hatásfok-referenciaértékeknek; valamint

| b) | A támogatást nyújtó hatóság jóváhagyására 2013. január 1-je és 2016. december 31-e között kerül sor. |
| --- | --- |

b)

A támogatást nyújtó hatóság jóváhagyására 2013. január 1-je és 2016. december 31-e között kerül sor.

A támogatás célja és szükségessége

| 34. | A tagállamoknak bizonyítaniuk kell, hogy a támogatás piaci hiányosságra irányul azáltal, hogy jelentős hatást gyakorol a környezetvédelemre. A támogatásnak ösztönző hatásúnak kell lennie a tekintetben, hogy megváltoztatja a támogatás kedvezményezettjének magatartását; az ösztönző hatást egy olyan helyzet ismertetésével kell igazolni, amely bizonyítja, hogy a támogatás nélkül a kedvezményezett nem hajtotta volna végre a beruházást. Emellett a támogatott projekt nem indítható el a támogatási kérelem benyújtása előtt. Végezetül a tagállamoknak bizonyítaniuk kell, hogy a támogatás nem érinti hátrányosan, a közös érdekkel ellentétes mértékben a kereskedelmi feltételeket, különösen tekintettel azokra az esetekre, amikor a támogatás kevés kedvezményezettre összpontosul, vagy a támogatás valószínűleg erősíti a kedvezményezettek piaci helyzetét (vállalatcsoport szinten). |
| --- | --- |

34.

A tagállamoknak bizonyítaniuk kell, hogy a támogatás piaci hiányosságra irányul azáltal, hogy jelentős hatást gyakorol a környezetvédelemre. A támogatásnak ösztönző hatásúnak kell lennie a tekintetben, hogy megváltoztatja a támogatás kedvezményezettjének magatartását; az ösztönző hatást egy olyan helyzet ismertetésével kell igazolni, amely bizonyítja, hogy a támogatás nélkül a kedvezményezett nem hajtotta volna végre a beruházást. Emellett a támogatott projekt nem indítható el a támogatási kérelem benyújtása előtt. Végezetül a tagállamoknak bizonyítaniuk kell, hogy a támogatás nem érinti hátrányosan, a közös érdekkel ellentétes mértékben a kereskedelmi feltételeket, különösen tekintettel azokra az esetekre, amikor a támogatás kevés kedvezményezettre összpontosul, vagy a támogatás valószínűleg erősíti a kedvezményezettek piaci helyzetét (vállalatcsoport szinten).

Elszámolható költségek

| 35. | Az elszámolható költségek az új létesítményhez kapcsolódó azon beruházások összköltségére korlátozódnak (tárgyi és immateriális eszközök), amelyek az új erőmű felépítéséhez feltétlenül szükségesek. CLT-kész erőmű építése esetében elszámolhatók továbbá a teljes CLT-lánc gazdasági és műszaki megvalósíthatóságának igazolásához kapcsolódó költségek. A leválasztást, a szállítást és a tárolást szolgáló berendezések installálásának költségei ezen iránymutatás szerint nem elszámolható költségek, mivel a CLT megvalósításához nyújtott támogatás értékelése már a környezetvédelem állami támogatásáról szóló iránymutatás alapján történik. |
| --- | --- |

35.

Az elszámolható költségek az új létesítményhez kapcsolódó azon beruházások összköltségére korlátozódnak (tárgyi és immateriális eszközök), amelyek az új erőmű felépítéséhez feltétlenül szükségesek. CLT-kész erőmű építése esetében elszámolhatók továbbá a teljes CLT-lánc gazdasági és műszaki megvalósíthatóságának igazolásához kapcsolódó költségek. A leválasztást, a szállítást és a tárolást szolgáló berendezések installálásának költségei ezen iránymutatás szerint nem elszámolható költségek, mivel a CLT megvalósításához nyújtott támogatás értékelése már a környezetvédelem állami támogatásáról szóló iránymutatás alapján történik.

Maximális támogatási intenzitások

| 36. | Az olyan új, nagy hatékonyságú, CLT-kész erőművek esetében, amelyek 2020 előtt kezdik meg a teljes CLT-lánc megvalósítását, a támogatás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 15 %-át. |
| --- | --- |

36.

Az olyan új, nagy hatékonyságú, CLT-kész erőművek esetében, amelyek 2020 előtt kezdik meg a teljes CLT-lánc megvalósítását, a támogatás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 15 %-át.

| 37. | Az új, nagy hatékonyságú, CLT-kész, de a teljes CLT-lánc megvalósítását 2020 előtt meg nem kezdő erőművek esetében, amelyeknek tisztán versenyalapú, valamint i. az új erőműben a legmodernebb technológia alkalmazásával járónál alacsonyabb CO2-kibocsátást eredményező leginkább környezetbarát technológiák alkalmazását és ii. a villamosenergia-előállítás piacán a verseny előmozdítását ösztönző ajánlattételi eljárást követően nyújtanak támogatást, a támogatás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 10 %-át. Az ilyen ajánlattételi eljárásnak egyértelmű, átlátható és nem diszkriminatív feltételekre kell épülnie, és biztosítania kell elegendő számú vállalkozás részvételét. Továbbá, az ajánlattételi eljárás költségvetését kötelező érvényű korlátnak kell tekinteni abban az értelemben, hogy nem minden résztvevő kaphat támogatást. |
| --- | --- |

37.

Az új, nagy hatékonyságú, CLT-kész, de a teljes CLT-lánc megvalósítását 2020 előtt meg nem kezdő erőművek esetében, amelyeknek tisztán versenyalapú, valamint i. az új erőműben a legmodernebb technológia alkalmazásával járónál alacsonyabb CO2-kibocsátást eredményező leginkább környezetbarát technológiák alkalmazását és ii. a villamosenergia-előállítás piacán a verseny előmozdítását ösztönző ajánlattételi eljárást követően nyújtanak támogatást, a támogatás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 10 %-át. Az ilyen ajánlattételi eljárásnak egyértelmű, átlátható és nem diszkriminatív feltételekre kell épülnie, és biztosítania kell elegendő számú vállalkozás részvételét. Továbbá, az ajánlattételi eljárás költségvetését kötelező érvényű korlátnak kell tekinteni abban az értelemben, hogy nem minden résztvevő kaphat támogatást.

| 38. | A fenti 36. és 37. pontban meghatározott feltételeket nem teljesítő, új, nagy hatékonyságú erőművek esetében a támogatás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 5 %-át. |
| --- | --- |

38.

A fenti 36. és 37. pontban meghatározott feltételeket nem teljesítő, új, nagy hatékonyságú erőművek esetében a támogatás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 5 %-át.

| 39. | Amennyiben a teljes CLT-lánc megvalósítása nem kezdődik meg 2020 előtt, a támogatást a beruházás elszámolható költségeinek 5 %-ára kell csökkenteni, vagy 10 %-ára abban az esetben, ha teljesülnek a 3.2. szakasz 37. pontjában meghatározott feltételek. A támogatás előzetes kifizetése esetében a tagállamoknak vissza kell követelniük a túlfizetett támogatási összeget. |
| --- | --- |

39.

Amennyiben a teljes CLT-lánc megvalósítása nem kezdődik meg 2020 előtt, a támogatást a beruházás elszámolható költségeinek 5 %-ára kell csökkenteni, vagy 10 %-ára abban az esetben, ha teljesülnek a 3.2. szakasz 37. pontjában meghatározott feltételek. A támogatás előzetes kifizetése esetében a tagállamoknak vissza kell követelniük a túlfizetett támogatási összeget.

3.3.   A villamosenergia-termelés modernizálásához opcionálisan és átmenetileg ingyenesen kiosztott kibocsátási egységekhez kapcsolódó támogatások

| 40. | A 2013. január 1. és 2019. december 31. között a villamosenergia-termelés modernizálásához és a nemzeti tervekben szereplő beruházásokhoz opcionálisan és átmenetileg ingyenesen kiosztandó kibocsátási egységekhez kapcsolódóan nyújtott állami támogatást – az ETS-irányelv 10c. cikkével összhangban – a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell tekinteni, feltéve, hogy a következő feltételek mindegyike teljesül:






  a) | az átmenetileg ingyenes kiosztás az ETS-irányelv 10c. cikke szerint, az ETS-irányelv 10c. cikkének (3) bekezdése alapján a villamosenergia-ágazatban átmenetileg ingyenesen kiosztandó kibocsátási egységek kiosztási módszerére vonatkozó iránymutatásról szóló bizottsági határozatnak (12), valamint az ETS-irányelv 10c. cikkének opcionális alkalmazásáról szóló bizottsági közleménynek (13) megfelelően történik; |
| --- | --- | --- |

40.

A 2013. január 1. és 2019. december 31. között a villamosenergia-termelés modernizálásához és a nemzeti tervekben szereplő beruházásokhoz opcionálisan és átmenetileg ingyenesen kiosztandó kibocsátási egységekhez kapcsolódóan nyújtott állami támogatást – az ETS-irányelv 10c. cikkével összhangban – a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell tekinteni, feltéve, hogy a következő feltételek mindegyike teljesül:

a)

az átmenetileg ingyenes kiosztás az ETS-irányelv 10c. cikke szerint, az ETS-irányelv 10c. cikkének (3) bekezdése alapján a villamosenergia-ágazatban átmenetileg ingyenesen kiosztandó kibocsátási egységek kiosztási módszerére vonatkozó iránymutatásról szóló bizottsági határozatnak (12), valamint az ETS-irányelv 10c. cikkének opcionális alkalmazásáról szóló bizottsági közleménynek (13) megfelelően történik;

| b) | a nemzeti terv olyan közös érdekű célkitűzést kíván megvalósítani, mint pl. az ETS-irányelv átfogó célkitűzései fényében a környezetvédelem javítása; |
| --- | --- |

b)

a nemzeti terv olyan közös érdekű célkitűzést kíván megvalósítani, mint pl. az ETS-irányelv átfogó célkitűzései fényében a környezetvédelem javítása;

| c) | a nemzeti terv az ETS-irányelvvel összhangban tartalmazza az infrastruktúra modernizálásába vagy felújításába, a tiszta technológiákba, valamint az energiaösszetételük és a beszerzési forrásaik diverzifikálásába irányuló, 2009. június 25-e utáni beruházásokat; |
| --- | --- |

c)

a nemzeti terv az ETS-irányelvvel összhangban tartalmazza az infrastruktúra modernizálásába vagy felújításába, a tiszta technológiákba, valamint az energiaösszetételük és a beszerzési forrásaik diverzifikálásába irányuló, 2009. június 25-e utáni beruházásokat;

| d) | a teljes kiosztási időszak alatt az ingyenes kibocsátási egységek (a 2011. március 29-i bizottsági közleménynek (14) vagy a támogatás nyújtása idején alkalmazandó vonatkozó iránymutatásnak megfelelően számított) piaci értéke (vállalatcsoportok szintjén) nem haladhatja meg az ingyenes kibocsátási egységek kedvezményezettje által eszközölt beruházások összköltségét (vállalatcsoportok szintjén). Amennyiben a beruházás összköltsége alacsonyabb a kibocsátási egységek piaci értékénél, vagy az ingyenes kibocsátási egységek kedvezményezettje nem hajt végre a nemzeti terv szerinti beruházást, az ingyenes kibocsátási egységek kedvezményezettjeinek a különbséget abba a mechanizmusba kell átutalniuk, amelynek keretében a nemzeti terv szerinti más beruházásokat finanszírozzák; és |
| --- | --- |

d)

a teljes kiosztási időszak alatt az ingyenes kibocsátási egységek (a 2011. március 29-i bizottsági közleménynek (14) vagy a támogatás nyújtása idején alkalmazandó vonatkozó iránymutatásnak megfelelően számított) piaci értéke (vállalatcsoportok szintjén) nem haladhatja meg az ingyenes kibocsátási egységek kedvezményezettje által eszközölt beruházások összköltségét (vállalatcsoportok szintjén). Amennyiben a beruházás összköltsége alacsonyabb a kibocsátási egységek piaci értékénél, vagy az ingyenes kibocsátási egységek kedvezményezettje nem hajt végre a nemzeti terv szerinti beruházást, az ingyenes kibocsátási egységek kedvezményezettjeinek a különbséget abba a mechanizmusba kell átutalniuk, amelynek keretében a nemzeti terv szerinti más beruházásokat finanszírozzák; és

| e) | a támogatás nem érinti hátrányosan, a közös érdekkel ellentétes mértékben a kereskedelmi feltételeket, különösen tekintettel azokra az esetekre, amikor a támogatás kevés kedvezményezettre összpontosul, vagy a támogatás valószínűleg erősíti a kedvezményezettek piaci helyzetét (vállalatcsoport szinten). |
| --- | --- |

e)

a támogatás nem érinti hátrányosan, a közös érdekkel ellentétes mértékben a kereskedelmi feltételeket, különösen tekintettel azokra az esetekre, amikor a támogatás kevés kedvezményezettre összpontosul, vagy a támogatás valószínűleg erősíti a kedvezményezettek piaci helyzetét (vállalatcsoport szinten).

Ösztönző hatás

Az ösztönző hatás teljesítettnek tekintendő a 2009. június 25-étől eszközölt beruházások esetében.

Elszámolható költségek

| 41. | Az elszámolható költségek a nemzeti tervben szereplő beruházási összköltségekre (tárgyi és immateriális eszközök) korlátozódnak, melyek a kedvezményezettenként nyújtott ingyenes kibocsátási egységek (a 2011. március 29-i bizottsági közleménynek (15) vagy a támogatás nyújtása idején alkalmazandó vonatkozó iránymutatásnak megfelelően számított) piaci értékének felelnek meg, függetlenül az érintett létesítmény működési költségeitől és hasznától. |
| --- | --- |

41.

Az elszámolható költségek a nemzeti tervben szereplő beruházási összköltségekre (tárgyi és immateriális eszközök) korlátozódnak, melyek a kedvezményezettenként nyújtott ingyenes kibocsátási egységek (a 2011. március 29-i bizottsági közleménynek (15) vagy a támogatás nyújtása idején alkalmazandó vonatkozó iránymutatásnak megfelelően számított) piaci értékének felelnek meg, függetlenül az érintett létesítmény működési költségeitől és hasznától.

Maximális támogatási intenzitás

| 42. | A támogatás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át. |
| --- | --- |

42.

A támogatás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.

3.4.   Kisebb létesítmények és kórházak EU ETS-ből való kivételéhez kapcsolódó támogatás

| 43. | Az EU ETS-ből 2013. január 1-jétől kivett kisebb létesítményeknek vagy kórházaknak nyújtott támogatást a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell tekinteni, feltéve, hogy a kisebb létesítmények vagy kórházak olyan intézkedések hatálya alá tartoznak, amelyek az ETS-irányelv 27. cikke értelmében az üvegházhatásúgáz-kibocsátás egyenértékű csökkentését érik el, és feltéve, hogy a tagállam eleget tesz az ETS-irányelv 27. cikkében meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

43.

Az EU ETS-ből 2013. január 1-jétől kivett kisebb létesítményeknek vagy kórházaknak nyújtott támogatást a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell tekinteni, feltéve, hogy a kisebb létesítmények vagy kórházak olyan intézkedések hatálya alá tartoznak, amelyek az ETS-irányelv 27. cikke értelmében az üvegházhatásúgáz-kibocsátás egyenértékű csökkentését érik el, és feltéve, hogy a tagállam eleget tesz az ETS-irányelv 27. cikkében meghatározott feltételeknek.

Ösztönző hatás

| 44. | Az ösztönző hatásra vonatkozó követelmény vélelmezhetően akkor teljesül, ha teljesül a 3.4. szakaszban meghatározott összes feltétel. |
| --- | --- |

44.

Az ösztönző hatásra vonatkozó követelmény vélelmezhetően akkor teljesül, ha teljesül a 3.4. szakaszban meghatározott összes feltétel.

3.5.   Arányosság

| 45. | A tagállamnak bizonyítania kell, hogy a kedvezményezettnek nyújtott támogatás összege a szükséges minimumra korlátozódik. A tagállamok nyújthatnak az ezen iránymutatásban említettnél alacsonyabb támogatási intenzitású támogatást is. |
| --- | --- |

45.

A tagállamnak bizonyítania kell, hogy a kedvezményezettnek nyújtott támogatás összege a szükséges minimumra korlátozódik. A tagállamok nyújthatnak az ezen iránymutatásban említettnél alacsonyabb támogatási intenzitású támogatást is.

4.   TÁMOGATÁSHALMOZÓDÁS

| 46. | Az ezen iránymutatásban meghatározott egyik támogatási plafon sem haladható meg, függetlenül attól, hogy a támogatást teljes egészében állami forrásokból, vagy részben uniós forrásokból finanszírozzák. |
| --- | --- |

46.

Az ezen iránymutatásban meghatározott egyik támogatási plafon sem haladható meg, függetlenül attól, hogy a támogatást teljes egészében állami forrásokból, vagy részben uniós forrásokból finanszírozzák.

| 47. | Az ezen iránymutatás szerint összeegyeztethetőnek tekintett támogatás nem kombinálható a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett más állami támogatással vagy más uniós finanszírozással abban az esetben, ha az ilyen halmozódás az ezen iránymutatásban meghatározottnál nagyobb támogatási intenzitást eredményez. Ugyanakkor, amennyiben az ezen iránymutatás hatályába tartozó intézkedésekhez nyújtott, támogatásra jogosult kiadás egészben vagy részben más célú támogatásra is jogosult, a közös részre az alkalmazandó szabályok szerinti legkedvezőbb támogatási plafont kell alkalmazni. |
| --- | --- |

47.

Az ezen iránymutatás szerint összeegyeztethetőnek tekintett támogatás nem kombinálható a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett más állami támogatással vagy más uniós finanszírozással abban az esetben, ha az ilyen halmozódás az ezen iránymutatásban meghatározottnál nagyobb támogatási intenzitást eredményez. Ugyanakkor, amennyiben az ezen iránymutatás hatályába tartozó intézkedésekhez nyújtott, támogatásra jogosult kiadás egészben vagy részben más célú támogatásra is jogosult, a közös részre az alkalmazandó szabályok szerinti legkedvezőbb támogatási plafont kell alkalmazni.

5.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

5.1.   Éves jelentéstétel

| 48. | Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletnek (16), valamint a 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendeletnek (17) megfelelően a tagállamoknak éves jelentéseket kell benyújtaniuk a Bizottságnak. |
| --- | --- |

48.

Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletnek (16), valamint a 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendeletnek (17) megfelelően a tagállamoknak éves jelentéseket kell benyújtaniuk a Bizottságnak.

| 49. | Az ezekben a rendeletekben meghatározott követelményeken túlmenően a környezetvédelmi intézkedésekről szóló éves jelentéseknek kiegészítő információkat kell tartalmazniuk a jóváhagyott programokra vonatkozóan. A tagállamoknak éves jelentéseikben különösen a következő információkat kell megadniuk:






  — | a kedvezményezett neve, és a tulajdonában levő támogatott létesítmények, |
| --- | --- | --- |

49.

Az ezekben a rendeletekben meghatározott követelményeken túlmenően a környezetvédelmi intézkedésekről szóló éves jelentéseknek kiegészítő információkat kell tartalmazniuk a jóváhagyott programokra vonatkozóan. A tagállamoknak éves jelentéseikben különösen a következő információkat kell megadniuk:

—

a kedvezményezett neve, és a tulajdonában levő támogatott létesítmények,

| — | azon ágazat(ok) és alágazat(ok), amely(ek)ben a kedvezményezett aktív, |
| --- | --- |

—

azon ágazat(ok) és alágazat(ok), amely(ek)ben a kedvezményezett aktív,

| — | az az év, amelyre a támogatást fizetik, és az az év, amelyben a támogatást fizetik, |
| --- | --- |

—

az az év, amelyre a támogatást fizetik, és az az év, amelyben a támogatást fizetik,

| — | minden egyes támogatott létesítmény alapteljesítménye az érintett (al)ágazatokban, |
| --- | --- |

—

minden egyes támogatott létesítmény alapteljesítménye az érintett (al)ágazatokban,

| — | adott esetben jelentős kapacitásbővítések vagy -csökkentések, |
| --- | --- |

—

adott esetben jelentős kapacitásbővítések vagy -csökkentések,

| — | minden egyes támogatott létesítmény éves termelése az érintett (al)ágazatokban, az alapteljesítmény meghatározásához használt minden egyes évben, |
| --- | --- |

—

minden egyes támogatott létesítmény éves termelése az érintett (al)ágazatokban, az alapteljesítmény meghatározásához használt minden egyes évben,

| — | minden egyes támogatott létesítmény éves termelése az érintett (al)ágazatokban abban az évben, amelyre a támogatást fizetik, |
| --- | --- |

—

minden egyes támogatott létesítmény éves termelése az érintett (al)ágazatokban abban az évben, amelyre a támogatást fizetik,

| — | minden egyes támogatott létesítmény által előállított olyan egyéb termékek éves termelése az alapteljesítmény meghatározásához felhasznált évek mindegyikében, amelyekre nem vonatkoznak a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékek (amennyiben bármilyen olyan támogatást nyújtottak, amelyhez a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaértéket használtak fel), |
| --- | --- |

—

minden egyes támogatott létesítmény által előállított olyan egyéb termékek éves termelése az alapteljesítmény meghatározásához felhasznált évek mindegyikében, amelyekre nem vonatkoznak a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékek (amennyiben bármilyen olyan támogatást nyújtottak, amelyhez a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaértéket használtak fel),

| — | minden egyes támogatott létesítmény alap villamosenergia-felhasználása (amennyiben a támogatást a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaérték alapján nyújtották), |
| --- | --- |

—

minden egyes támogatott létesítmény alap villamosenergia-felhasználása (amennyiben a támogatást a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaérték alapján nyújtották),

| — | éves villamosenergia-felhasználás azon évek mindegyikében, amelyeket az alap villamosenergia-felhasználás meghatározására használtak fel (amennyiben a támogatást a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaérték alapján nyújtották), |
| --- | --- |

—

éves villamosenergia-felhasználás azon évek mindegyikében, amelyeket az alap villamosenergia-felhasználás meghatározására használtak fel (amennyiben a támogatást a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaérték alapján nyújtották),

| — | a létesítmény éves villamosenergia-felhasználása abban az évben, amelyre a támogatást fizetik (amennyiben a támogatást a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaérték alapján nyújtották), |
| --- | --- |

—

a létesítmény éves villamosenergia-felhasználása abban az évben, amelyre a támogatást fizetik (amennyiben a támogatást a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaérték alapján nyújtották),

| — | a kedvezményezettenkénti támogatási összeg kiszámításához használt EUA határidős ár, |
| --- | --- |

—

a kedvezményezettenkénti támogatási összeg kiszámításához használt EUA határidős ár,

| — | a támogatási intenzitás, |
| --- | --- |

—

a támogatási intenzitás,

| — | a nemzeti CO2-kibocsátási tényező. |
| --- | --- |

—

a nemzeti CO2-kibocsátási tényező.

| 50. | A Bizottság rendszeresen nyomon követi az azon ágazatokban és alágazatokban működő vállalkozásoknak nyújtott támogatást, amelyeknél jelentősnek ítéli a villamosenergia-árakban megjelenő EU ETS kibocsátási egységekkel kapcsolatos költségekre visszavezethető kibocsátásáthelyezés kockázatát (3.1. szakasz). Ennek során a Bizottság naprakésszé teszi a közvetett költségbeépülésre és a kibocsátásáthelyezésre gyakorolt lehetséges következményeire vonatkozó információit. |
| --- | --- |

50.

A Bizottság rendszeresen nyomon követi az azon ágazatokban és alágazatokban működő vállalkozásoknak nyújtott támogatást, amelyeknél jelentősnek ítéli a villamosenergia-árakban megjelenő EU ETS kibocsátási egységekkel kapcsolatos költségekre visszavezethető kibocsátásáthelyezés kockázatát (3.1. szakasz). Ennek során a Bizottság naprakésszé teszi a közvetett költségbeépülésre és a kibocsátásáthelyezésre gyakorolt lehetséges következményeire vonatkozó információit.

| 51. | Tekintettel az új, nagy teljesítményű erőműveknek – a CLT-kész erőműveket is ideértve – nyújtott támogatásra, a tagállamoknak éves jelentéseikben a következő információkat kell megadniuk:






  — | a kedvezményezettek nevei, |
| --- | --- | --- |

51.

Tekintettel az új, nagy teljesítményű erőműveknek – a CLT-kész erőműveket is ideértve – nyújtott támogatásra, a tagállamoknak éves jelentéseikben a következő információkat kell megadniuk:

—

a kedvezményezettek nevei,

| — | a támogatási összeg kedvezményezettenként, |
| --- | --- |

—

a támogatási összeg kedvezményezettenként,

| — | a támogatási intenzitás, |
| --- | --- |

—

a támogatási intenzitás,

| — | a 3.2. szakasz 32. pontjában meghatározott feltételeknek való megfelelés igazolása a támogatás nyújtásának időzítése tekintetében, |
| --- | --- |

—

a 3.2. szakasz 32. pontjában meghatározott feltételeknek való megfelelés igazolása a támogatás nyújtásának időzítése tekintetében,

| — | a 3.2. szakasz 36. pontjában meghatározott feltételeknek való megfelelés igazolása arra vonatkozóan, hogy a teljes CLT-lánc megvalósítása 2020 előtt kezdődött meg, |
| --- | --- |

—

a 3.2. szakasz 36. pontjában meghatározott feltételeknek való megfelelés igazolása arra vonatkozóan, hogy a teljes CLT-lánc megvalósítása 2020 előtt kezdődött meg,

5.2.   Átláthatóság

| 52. | A Bizottság megítélése szerint az Unióban az állami támogatások átláthatóságát javító további intézkedésekre van szükség. Különösen azt kell biztosítani, hogy a tagállamok, a gazdasági szereplők, az érdekelt felek és a Bizottság könnyen hozzáférhessenek minden alkalmazandó környezetvédelmi támogatási program teljes szövegéhez. |
| --- | --- |

52.

A Bizottság megítélése szerint az Unióban az állami támogatások átláthatóságát javító további intézkedésekre van szükség. Különösen azt kell biztosítani, hogy a tagállamok, a gazdasági szereplők, az érdekelt felek és a Bizottság könnyen hozzáférhessenek minden alkalmazandó környezetvédelmi támogatási program teljes szövegéhez.

| 53. | Ez megvalósítható internetes oldalak létrehozásával. Emiatt a Bizottság rendszeres jelleggel előírja majd az érintett tagállam számára valamennyi végleges támogatási program teljes szövegének interneten való közzétételét és a Bizottság tájékoztatását a közzététel internetes címéről. |
| --- | --- |

53.

Ez megvalósítható internetes oldalak létrehozásával. Emiatt a Bizottság rendszeres jelleggel előírja majd az érintett tagállam számára valamennyi végleges támogatási program teljes szövegének interneten való közzétételét és a Bizottság tájékoztatását a közzététel internetes címéről.

5.3.   Nyomon követés

| 54. | A tagállamoknak minden intézkedés tekintetében részletes nyilvántartást kell vezetniük a nyújtott támogatásokról. Ezeket a nyilvántartásokat, amelyeknek tartalmazniuk kell minden arra vonatkozó információt, hogy az elszámolható költségekre és a megengedhető maximális támogatási intenzitásra vonatkozó feltételeket betartották, a támogatás nyújtásától számított 10 évig meg kell őrizni, és kérésre a Bizottságnak be kell mutatni. |
| --- | --- |

54.

A tagállamoknak minden intézkedés tekintetében részletes nyilvántartást kell vezetniük a nyújtott támogatásokról. Ezeket a nyilvántartásokat, amelyeknek tartalmazniuk kell minden arra vonatkozó információt, hogy az elszámolható költségekre és a megengedhető maximális támogatási intenzitásra vonatkozó feltételeket betartották, a támogatás nyújtásától számított 10 évig meg kell őrizni, és kérésre a Bizottságnak be kell mutatni.

5.4.   Alkalmazási időszak és felülvizsgálat

| 55. | A Bizottság ezt az iránymutatást az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététel utáni naptól alkalmazza. |
| --- | --- |

55.

A Bizottság ezt az iránymutatást az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététel utáni naptól alkalmazza.

| 56. | Ezen iránymutatás 2020. december 31-ig alkalmazandó. A tagállamokkal folytatott konzultációt követően a Bizottság fontos versenypolitikai vagy környezetpolitikai megfontolások alapján, illetve egyéb uniós politikák vagy nemzetközi kötelezettségek figyelembevétele végett módosíthatja az iránymutatást ezen időpont előtt. A jövőben ilyen módosításokra különösen az éghajlatváltozás témakörében születendő nemzetközi megállapodások és az éghajlatváltozással kapcsolatos uniós jogalkotás fényében kerülhet sor. A Bizottság az iránymutatást az elfogadásától számítva kétévente felülvizsgálhatja. |
| --- | --- |

56.

Ezen iránymutatás 2020. december 31-ig alkalmazandó. A tagállamokkal folytatott konzultációt követően a Bizottság fontos versenypolitikai vagy környezetpolitikai megfontolások alapján, illetve egyéb uniós politikák vagy nemzetközi kötelezettségek figyelembevétele végett módosíthatja az iránymutatást ezen időpont előtt. A jövőben ilyen módosításokra különösen az éghajlatváltozás témakörében születendő nemzetközi megállapodások és az éghajlatváltozással kapcsolatos uniós jogalkotás fényében kerülhet sor. A Bizottság az iránymutatást az elfogadásától számítva kétévente felülvizsgálhatja.

| 57. | A Bizottság az iránymutatást minden olyan bejelentett támogatási intézkedésre alkalmazni fogja, amelyre vonatkozóan az iránymutatásnak a Hivatalos Lapban való közzététele után határozat meghozatalára kérik fel, abban az esetben is, ha a projekteket a közzétételt megelőzően jelentették be. A Bizottság a jogellenes állami támogatás értékelésére alkalmazandó szabályok megállapításáról szóló bizottsági közleményben (18) meghatározott szabályokat fogja alkalmazni valamennyi jogellenes támogatás esetében. |
| --- | --- |

57.

A Bizottság az iránymutatást minden olyan bejelentett támogatási intézkedésre alkalmazni fogja, amelyre vonatkozóan az iránymutatásnak a Hivatalos Lapban való közzététele után határozat meghozatalára kérik fel, abban az esetben is, ha a projekteket a közzétételt megelőzően jelentették be. A Bizottság a jogellenes állami támogatás értékelésére alkalmazandó szabályok megállapításáról szóló bizottsági közleményben (18) meghatározott szabályokat fogja alkalmazni valamennyi jogellenes támogatás esetében.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/29/EK irányelve (2009. április 23.) a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról (HL L 140., 2009.6.5., 63. o).

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. október 27-i 2004/101/EK irányelve (HL L 338., 2004.11.13., 18. o.); az Európai Parlament és a Tanács 2008. november 19-i 2008/101/EK irányelve (HL L 8., 2009.1.13., 3. o.); az Európai Parlament és a Tanács 2009. március 11-i 219/2009/EK rendelete (HL L 87., 2009.3.31., 109. o).

(4)  Állami támogatási cselekvési terv – Kevesebb és célzottabb állami támogatás: ütemterv az állami támogatás 2005–2009 közötti reformjához, COM(2005) 107 végleges, 2005.6.7.

(5)  A 15713/1/08REV1 melléklet II. melléklete, 2008. november 18. (25.11). http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P6-TA-2008-0610&format=XML&language=EN

(6)  Kiegészítés a következő dokumentumhoz: A Tanács Főtitkárságának feljegyzése az „I/A” napirendi ponthoz a COREPER/TANÁCS számára 8033/09 ADD 1 REV 1, 2009. március 31.

(7)  A 2009. április 23-i 2009/31/EK irányelv a 85/337/EGK tanácsi irányelv, a 2000/60/EK, a 2001/80/EK, a 2004/35/EK, a 2006/12/EK és a 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1013/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 140., 2009.6.5., 114. o).

(8)  HL C 82., 2008.4.1., 1. o.

(9)  L. 8. lábjegyzet.

(10)  L. 8. lábjegyzet.

(11)  HL L 343., 2011.12.23., 91. o.

(12)  A Bizottság közleménye (2011. március 29.) a 2003/87/EK irányelv 10c. cikkének (3) bekezdése alapján a villamosenergia-ágazatban átmenetileg ingyenesen kiosztandó kibocsátási egységek kiosztási módszerére vonatkozó iránymutatásról. C(2011) 1983 végleges, 2011.3.29.

(13)  A Bizottság közleménye: Iránymutatás a 2003/87/EK irányelv 10c. cikkének opcionális alkalmazásához. (HL C 99., 2011.3.31., 9. o).

(14)  L. 13. lábjegyzet.

(15)  L. 13. lábjegyzet.

(16)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

(17)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

(18)  HL C 119., 2002.5.22., 22. o.

---

I. MELLÉKLET

Fogalommeghatározások

Ezen iránymutatás alkalmazásában:

—   „támogatás”: a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott összes feltételt teljesítő bármilyen intézkedés;

—   „támogatásnyújtás időszaka”: egy vagy több évet jelent a 2013–2020 közötti időszakban. Amennyiben egy tagállam ennél rövidebb időszakra kíván támogatást nyújtani, referenciának a kedvezményezett valamely üzleti évét kell tekintenie és a támogatást éves alapon kell nyújtania;

—   „maximális támogatási intenzitás”: az elszámolható költségek százalékában kifejezett teljes támogatási összeg. Valamennyi felhasznált adat az adó vagy egyéb díjak levonása előtti adat. Amennyiben a támogatást vissza nem térítendő támogatástól eltérő formában nyújtják, a támogatási összegnek érték tekintetében meg kell egyeznie a vissza nem térítendő támogatás összegével. A több részletben fizetendő támogatást az első részlet nyújtásakori teljes nettó jelenértékén kell kiszámítani, a diszkontáláshoz a Bizottság által megadott referencia-kamatlábat alkalmazva. A támogatási intenzitást kedvezményezettenként kell kiszámítani.

—   „saját villamosenergia-termelés”: olyan létesítmény általi villamosenergia-termelés, amely a 2003/87/EK irányelv 3. cikkének u) pontja értelmében nem minősül „villamosenergia-termelőnek”;

—   „kedvezményezett”: támogatásban részesülő vállalkozás;

—   „CLT-kész”: olyan létesítmény, amelyről megállapították, hogy rendelkezésre állnak a megfelelő tárolóhelyek, hogy a szállítóberendezések műszakilag és gazdaságilag megvalósíthatók, és hogy műszaki és gazdasági szempontokból megvalósítható a szén-dioxid-leválasztáshoz szükséges modernizálás, amint a szén-dioxid-árküszöb formájában elégséges piaci ösztönzők állnak rendelkezésre. A létesítmény CLT-kész, ha teljesülnek a következők:

Annak igazolása, hogy a szén-dioxid-leválasztáshoz szükséges modernizálás műszakilag megvalósítható. A létesítményt vizsgáló műszaki tanulmány, mely kimerítő technikai részletességgel igazolja, hogy a létesítmény műszakilag alkalmas arra, hogy 85 %-os vagy annál magasabb szén-dioxid-leválasztási arány eléréséhez teljes mértékben modernizálják, egy vagy több olyan technológiatípus alkalmazásával, melyek a kereskedelmi forgalomba hozatalt megelőzően megfelelőnek bizonyultak, vagy amelyek teljesítményéről bizonyosan állítható, hogy az megfelelő.

Annak ellenőrzése, hogy rendelkezésre áll-e elegendő további hely a létesítmény telephelyén, ahol a leválasztást szolgáló berendezést installálni kell.

A szén-dioxid biztonságos geológiai tárolását szolgáló, műszakilag és gazdaságilag megvalósítható egy vagy több csővezeték vagy más szállítási útvonal(ak) azonosítása.

Egy vagy több lehetséges tárolóhely azonosítása, melyeket megfelelőnek ítéltek a leválasztott szén-dioxid várható mennyiségének és a beáramlott mennyiségének biztonságos geológiai tárolására a teljes élettartam alatt.

Annak igazolása gazdasági elemzéssel, hogy a létesítmény teljes/részleges kapacitásán az integrált CLT-rendszer modernizálása gazdaságilag megvalósítható. Az értékelésnek ésszerű forgatókönyveket kell bemutatnia, figyelembe véve a szén-dioxid-árakra vonatkozó előrejelzéseket, a műszaki tanulmányokban azonosított technológiák és tárolási lehetőségek költségeit, azok hibahatárait és az előrejelzett üzemi bevételeket. Az értékelésnek ismertetnie kell azokat a körülményeket, amelyek között a szén-dioxid leválasztása és tárolása gazdaságilag megvalósítható a tervezett létesítmény élettartama alatt, lehetséges CLT-megvalósítási tervet kell tartalmaznia, beleértve az üzembe helyezésre vonatkozó lehetséges ütemtervet.

Annak igazolása, hogy a CLT megvalósításához szükséges összes engedély beszerezhető, valamint az e folyamathoz szükséges eljárások és határidők azonosítása.

—   „környezetvédelem”: bármilyen olyan intézkedés, amelynek célja a kedvezményezett tevékenységei által a fizikai környezetben vagy természeti erőforrásokban okozott kár helyreállítása vagy megelőzése, az ilyen kár kockázatának csökkentése, vagy a természeti erőforrások hatékonyabb felhasználásának előmozdítása, ideértve az energiatakarékossági intézkedéseket és a megújuló energiaforrások használatát.

—   „európai kibocsátási egység (EUA)”: egy meghatározott időszak alatt egy tonna szén-dioxid-egyenérték kibocsátására vonatkozó átruházható kibocsátási egység.

—   „bruttó hozzáadott érték (BHÉ)”: tényezőköltségen kifejezett bruttó hozzáadott érték, mely a folyó termelő felhasználás értékével csökkentett termelési eredmény értéke. Az adott termelő, ipar vagy ágazat GDP-hez való hozzájárulását méri. A tényezőköltségen kifejezett BHÉ a piaci árakon kifejezett BHÉ bármilyen közvetett adó levonása és bármilyen támogatás hozzáadása mellett. A tényezőköltségen kifejezett hozzáadott érték: forgalom plusz az aktivált saját teljesítmény, plusz egyéb üzemi bevétel, az állományváltozások hozzáadásával vagy levonásával, mínusz a termék- és szolgáltatásvásárlások, mínusz a forgalomhoz kapcsolódó, de nem levonható egyéb termékadók, mínusz a termeléshez kapcsolódó vámok és adók. Másképpen kiszámítható még a bruttó üzemi eredmény és a személyi jellegű ráfordítások összegeként. A hozzáadott értékbe nem tartozik bele a vállalati könyvekben pénzügyinek vagy rendkívülinek minősített bevétel és kiadás. A tényezőköltségen kifejezett hozzáadott értéket bruttó értéken számítják, mivel nem kerülnek levonásra az értékkiigazítások (mint pl. az értékcsökkenés) (1).

—   „a teljes CLT-lánc megvalósítása”: az építés és a szén-dioxid leválasztásának, szállításának és tárolásának tényleges megkezdése;

—   „kisebb létesítmények”: azok a létesítmények, amelyek az illetékes hatóságnak évi kevesebb mint 25 000 tonna szén-dioxid-egyenérték kibocsátást jelentettek, és amennyiben égetési tevékenységeket végeznek, 35 megawattnál alacsonyabb névleges bemenő hőteljesítménnyel rendelkeznek, a biomasszából származó kibocsátások nélkül, az egyenértékű intézkedések bejelentését megelőző három év mindegyikében, összhangban az ETS-irányelv 27. cikke (1) bekezdésének a) pontjával.

—   „munkálatok kezdete”: vagy az építési munkálatok kezdetét jelenti, vagy a berendezések megrendelésére tett első elkötelezettséget, kivéve az előzetes megvalósíthatósági tanulmányokat.

—   „tárgyi eszközök”: az elszámolható költségek kiszámítása céljából földterületbe, épületekbe, létesítményekbe és felszerelésekbe történő beruházás;

—   „immateriális eszközök”: az elszámolható költségek kiszámítása céljából a következő eszközöket jelentik: működési licencek vagy szabadalmi oltalom alá tartozó, illetve nem tartozó know-how megvásárlásán keresztüli technológiaátadásra fordított kiadások, feltéve, hogy teljesülnek a következő feltételek:

az érintett immateriális eszköz leírható eszköz,

piaci feltételek mellett vásárolták meg olyan vállalkozástól, amely felett a vásárló nem gyakorol közvetlen vagy közvetett irányítást,

fel van tüntetve a vállalkozás eszközei között, legalább öt évig a támogatás kedvezményezettjének létesítményében marad, ahol ebben az időszakban használják. Ez a feltétel nem alkalmazandó, amennyiben az immateriális eszköz műszakilag elavult. Amennyiben az immateriális eszközt ezen öt éven belül eladják, az eladásból származó hasznot le kell vonni az elszámolható költségekből és adott esetben vissza kell fizetni a teljes támogatási összeget vagy annak egy részét.

—   „kereskedelmi intenzitás”: harmadik országokba irányuló kivitel és a harmadik országokból származó behozatal összértékének és az uniós piac összméretének (az uniós vállalkozások éves hazai forgalma és a harmadik országokból származó összes behozatal összege) hányadosa az Eurostat-statisztikák szerint;

—   „EUA határidős ár”: euróban, azon év decemberében történő szállításra vonatkozó napi egyéves határidős EUA-árak (záróárak) egyszerű átlaga, amely évre a támogatást nyújtották. Az árak egy adott uniós karbontőzsdén a támogatásnyújtás évét megelőző év január 1-je és december 31-e között megfigyelt árak. Például: a 2016. évre nyújtott támogatás esetében az EUA határidős ár azon 2016. decemberi EUA záróárak egyszerű átlaga, melyeket 2015. január 1. és 2015. december 31. között figyeltek meg egy adott uniós karbontőzsdén.

—   „CO2-kibocsátási tényező”: tCO2/MWh-ban mérve, a különböző földrajzi területeken fosszilis tüzelőanyagokból előállított villamos energia CO2-intenzitásának súlyozott átlagát jelenti. A súlynak tükröznie kell a három fosszilis tüzelőanyag alkotta termelési összetételt az adott földrajzi területen. A CO2-tényező az energiaipar szén-dioxid egyenértékben kifejezett kibocsátásra vonatkozó adatainak és a fosszilis tüzelőanyagokból előállított bruttó villamosenergia-termelés (TWh) hányadosa. Ezen iránymutatás alkalmazásában a területek olyan földrajzi zónákként kerülnek meghatározásra, amelyek a) áramtőzsdéken keresztül összekötött alpiacokból állnak, vagy b) amelyeken belül nem létezik elismert szűk keresztmetszet, és – mindkét esetben – a zónákon belüli óránkénti másnapi áramtőzsdeárak (a napi EKB-árfolyamokat használva) euróban mért eltérése maximum 1 %-os egy évben az összes óra jelentős számában. Az ilyen regionális differenciálás azt a jelentőséget mutatja, melyet a fosszilis tűzelőanyaggal működő erőműveknek a nagykereskedelmi piacon a végső ár meghatározásában tulajdonítanak, valamint ezen erőműveknek a bekapcsolási sorrendben marginális erőműként betöltött szerepét. Annak puszta ténye, hogy két tagállam egymás között villamos energiával kereskedik, még nem jelenti automatikusan azt, hogy azok szupranacionális régiót képeznének. Tekintettel arra, hogy hiányoznak a szubnacionális szintű idevágó adatok, a földrajzi területek egy vagy több tagállam egész területét fogják át. Ennek alapján a következő földrajzi területek határozhatók meg: Észak (Dánia, Svédország, Finnország és Norvégia), Közép-Nyugat-Európa (Ausztria, Belgium, Luxemburg, Franciaország, Németország és Hollandia), Ibéria (Portugália, Spanyolország), Csehország-Szlovákia (a Cseh Köztársaság és Szlovákia) és külön-külön az összes többi tagállam. A vonatkozó maximális regionális CO2-tényezőket a IV. melléklet tartalmazza.

—   „alapteljesítmény”: tonna/év, a létesítmény átlagos termelése a 2005–2011 közötti referencia-időszakban (alapteljesítmény) a 2005–2011 közötti időszak minden egyes évében működő létesítményekre vonatkozóan. A 7 éves referencia-időszakból egy adott naptári év (pl. 2009) kizárható. Amennyiben a létesítmény 2005–2011 között legalább egy évig nem üzemelt, az alapteljesítményt a következőképpen kell meghatározni: négy működési év elteltéig az éves termelés, ezt követően pedig az ezen időszak előző három évének átlaga. Amennyiben a támogatásnyújtás időszakában valamely létesítményben ezen iránymutatás értelmében jelentősen bővül a termelési kapacitás, az alapteljesítmény növelhető e kapacitásbővítés arányában. Amennyiben valamely létesítmény egy adott naptári évben az alapteljesítményhez képest 50–75 %-kal csökkenti termelési szintjét, a létesítmény az alapteljesítménynek megfelelő támogatási összegnek csupán a felét kapja. Amennyiben valamely létesítmény egy adott naptári évben az alapteljesítményhez képest 75–90 %-kal csökkenti termelési szintjét, a létesítmény az alapteljesítménynek megfelelő támogatási összegnek csupán 25 %-át kapja. Amennyiben egy létesítmény egy adott naptári évben az alapteljesítményhez képest 90 %-kal vagy annál nagyobb mértékben csökkenti termelési szintjét, a létesítmény nem kap támogatást.

—   „alap villamosenergia-felhasználás”: MWh-ban, a létesítmény átlagos villamosenergia-felhasználása (ideértve a kiszervezés keretében előállított, támogatásra jogosult termékek előállításához kapcsolódó villamosenergia-felhasználást is) a 2005–2011 közötti referencia-időszakban (alap villamosenergia-felhasználás), a 2005–2011 közötti időszak minden egyes évében működő létesítményekre vonatkozóan. A 7 éves referencia-időszakból egy adott naptári év (pl. 2009) kizárható. Amennyiben a létesítmény 2005–2011 között legalább egy évig nem üzemelt, az alap villamosenergia-felhasználást a következőképpen kell meghatározni: négy működési év elteltéig az éves villamosenergia-felhasználás, ezt követően pedig a megelőző három működési év átlaga. Amennyiben a támogatásnyújtás időszakában valamely létesítményben ezen iránymutatás értelmében jelentősen bővül a termelési kapacitás, az alap villamosenergia-felhasználás növelhető a kapacitásbővítés arányában. Amennyiben valamely létesítmény egy adott naptári évben az alapteljesítményhez képest 50–75 %-kal csökkenti termelési szintjét, a létesítmény az alap villamosenergia-felhasználásnak megfelelő támogatási összegnek csupán a felét kapja. Amennyiben valamely létesítmény egy adott naptári évben az alapteljesítményhez képest 75–90 %-kal csökkenti termelési szintjét, a létesítmény az alap villamosenergia-felhasználásnak megfelelő támogatási összegnek csupán 25 %-át kapja. Amennyiben valamely létesítmény egy adott naptári évben az alapteljesítményhez képest 90 %-kal vagy ennél nagyobb mértékben csökkenti termelési szintjét, a létesítmény nem kap támogatást.

—   „jelentős kapacitásbővítés”: egy létesítmény installált kezdeti kapacitásának jelentős növekedése, mely a következőkkel jár:

a létesítmény műszaki konfigurációjához és működéséhez kapcsolódó legalább egy azonosítható fizikai változás, mely túlmutat egy gyártósor puszta lecserélésén, és

a létesítmény reáltőke-befektetés (vagy fokozatos reáltőke-befektetések egész sora) következtében a változást megelőző kezdeti installált kapacitásához képest legalább 10 %-kal nagyobb kapacitáson üzemeltethető.

A létesítménynek igazolnia kell a támogatást nyújtó nemzeti hatóság felé, hogy teljesülnek a jelentős kapacitásbővítés feltételei, és azt, hogy a jelentős kapacitásbővítést egy független szakértő megfelelőnek minősítette. Az ellenőrzés kiterjed a létesítmény által szolgáltatott adatok megbízhatóságára, hitelességére és pontosságára, és olyan szakvéleményt eredményez, amely alapján megalapozott bizonyossággal megállapítható, hogy a benyújtott adatok nem tartalmaznak lényeges hibát.

—   „villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaérték”: MWh/termelésieredmény-tonna, Prodcom 8 szinten meghatározva. A termékspecifikus villamosenergia-felhasználás és a termelésieredmény-tonna azon hányadosa, amelynél a szóban forgó terméket a villamosenergia-felhasználás tekintetében leghatékonyabb termelési módokkal állították elő. A támogatható ágazatokba tartozó azon termékek esetében, amelyekre vonatkozóan a 2011/278/EU bizottsági határozatban (2) megállapították a tüzelőanyag és a villamos energia felcserélhetőségét, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékek meghatározása ugyanazon rendszerhatárokon belül történik, melynek során csak a villamos energia részesedését veszik figyelembe. A támogatható ágazatokban és alágazatokban előállított termékekre vonatkozó villamosenergia-felhasználási referenciaértékeket a III. melléklet tartalmazza.

—   „villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaérték”: az alap villamosenergia-felhasználás %-a. Ezt a paramétert, valamint a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékeket bizottsági határozatban kell meghatározni. A villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékek alkalmazásából adódó átlagos csökkentési erőfeszítésre vonatkozik (villamosenergia-felhasználási referenciaérték/előzetes villamosenergia-felhasználás). Az összes olyan termékre alkalmazzák, amelyek támogatható ágazatokba vagy alágazatokba tartoznak, melyekre azonban nem határoztak meg a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértéket.

---

(1)  A vállalkozások szerkezeti statisztikáiról szóló, 1996. december 20-i 58/97/EK, Euratom tanácsi rendelettel létrehozott jogi keret szerinti 12 15 0 kód.

(2)  A Bizottság 2011/278/EU határozata (2011. április 27.) a kibocsátási egységekre vonatkozó harmonizált ingyenes kiosztás uniós szintű átmeneti szabályainak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10a. cikke értelmében történő meghatározásáról, HL L 130., 2011.5.17., 1. o. E határozat I.2 melléklete számos olyan terméket sorol fel, amelyek esetében feltételezhető, hogy fennáll a tüzelőanyag ilyen helyettesíthetősége, legalábbis bizonyos mértékben.

---

II. MELLÉKLET

Azon ágazatok és alágazatok, amelyekről előzetesen megállapították, hogy a közvetett kibocsátás költségeire visszavezethető kibocsátásáthelyezés jelentős kockázatának vannak kitéve

Ezen iránymutatás alkalmazásában a támogatás kedvezményezettjének létesítménye csak akkor kaphat állami támogatást a közvetett kibocsátás költségeihez ezen iránymutatás 3.3. szakasza szerint, ha az alábbi ágazatok és alágazatok valamelyikében tevékenykedik. Ilyen támogatásra más ágazatok és alágazatok nem jogosultak.

| | NACE-kód (1) | Leírás |
| --- | --- | --- |
| 1. | 2742 | Alumíniumgyártás |
| 2. | 1430 | Vegyiásvány bányászata |
| 3. | 2413 | Egyéb szervetlen vegyi alapanyag gyártása |
| 4. | 2743 | Ólom, cink, ón gyártása |
| 5. | 1810 | Bőrruházat gyártása |
| 6. | 2710 | Vas-, acél-, vasötvözet-alapanyag gyártása, ideértve a varrat nélküli acélcsöveket is |
| 7. | 2112 | Papírgyártás |
| 8. | 2415 | Műtrágya, nitrogénvegyület gyártása |
| 9. | 2744 | Réz gyártása |
| 10. | 2414 | Egyéb szerves vegyi alapanyag gyártása |
| 11. | 1711 | Pamutfonás |
| 12. | 2470 | Vegyi szál gyártása |
| 13. | 1310 | Vasércbányászat |
| 14. | | A műanyag-alapanyag gyártási ágazat (2416) következő alágazatai: |
| 24161039 | Kis sűrűségű polietilén (LDPE) |
| 24161035 | Kis sűrűségű lineáris polietilén (LLDPE) |
| 24161050 | Nagy sűrűségű polietilén (HDPE) |
| 24165130 | Polipropilén (PP) |
| 24163010 | Polivinil-klorid (PVC) |
| 24164040 | Polikarbonát (PC) |
| 15. | | A cellulózgyártási ágazat (2111) következő alágazata: |
| 21111400 | Mechanikai rostanyag |

NACE-kód (1)

Leírás

1.

2742

Alumíniumgyártás

2.

1430

Vegyiásvány bányászata

3.

2413

Egyéb szervetlen vegyi alapanyag gyártása

4.

2743

Ólom, cink, ón gyártása

5.

1810

Bőrruházat gyártása

6.

2710

Vas-, acél-, vasötvözet-alapanyag gyártása, ideértve a varrat nélküli acélcsöveket is

7.

2112

Papírgyártás

8.

2415

Műtrágya, nitrogénvegyület gyártása

9.

2744

Réz gyártása

10.

2414

Egyéb szerves vegyi alapanyag gyártása

11.

1711

Pamutfonás

12.

2470

Vegyi szál gyártása

13.

1310

Vasércbányászat

14.

A műanyag-alapanyag gyártási ágazat (2416) következő alágazatai:

24161039

Kis sűrűségű polietilén (LDPE)

24161035

Kis sűrűségű lineáris polietilén (LLDPE)

24161050

Nagy sűrűségű polietilén (HDPE)

24165130

Polipropilén (PP)

24163010

Polivinil-klorid (PVC)

24164040

Polikarbonát (PC)

15.

A cellulózgyártási ágazat (2111) következő alágazata:

21111400

Mechanikai rostanyag

A támogatásra jogosult ágazatok és alágazatok meghatározására használt módszer indokolása

| 1. | Az ETS-irányelv 10a. cikkének (15) bekezdésének megfelelően ezen iránymutatás alkalmazásában a fenti táblázatban felsorolt ágazatok vagy alágazatok mennyiségi alapon akkor tekinthetők a kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitettnek, ha a harmadik országokkal folytatott kereskedelem intenzitása 10 % fölött van, és az ETS-irányelv végrehajtásából eredő közvetlen és közvetett többletköltségek a termelési költségeknek a bruttó hozzáadott érték arányában mérve jelentős mértékű, legalább 5 %-os növekedését eredményezik. |
| --- | --- |

1.

Az ETS-irányelv 10a. cikkének (15) bekezdésének megfelelően ezen iránymutatás alkalmazásában a fenti táblázatban felsorolt ágazatok vagy alágazatok mennyiségi alapon akkor tekinthetők a kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitettnek, ha a harmadik országokkal folytatott kereskedelem intenzitása 10 % fölött van, és az ETS-irányelv végrehajtásából eredő közvetlen és közvetett többletköltségek a termelési költségeknek a bruttó hozzáadott érték arányában mérve jelentős mértékű, legalább 5 %-os növekedését eredményezik.

| 2. | Az ezen iránymutatás szerinti támogathatóságot illetően a közvetett költségek kiszámításához a 2010/2/EU bizottsági határozatban (2) alkalmazottal megegyező szén-dioxid-árfeltételezést, valamint a határozattal megegyező, villamos energiára vonatkozó átlagos uniós kibocsátási tényezőt alkalmazzák. Az egyes ágazatokra vagy alágazatokra ugyanazok a kereskedelemre, termelésre és hozzáadott értékre vonatkozó adatok alkalmazandók, mint a 2010/2/EU bizottsági határozatban. A kereskedelmi intenzitások számítása az EU-n kívüli összes országba irányuló kivitelen vagy az azokból származó behozatalokon alapul, függetlenül attól, hogy ezek a nem EU-tagországok alkalmaznak-e szén-dioxid-árazást (szén-dioxid-adókkal, vagy az ETS-hez hasonló fix összkvótás kereskedési rendszerekkel). Feltételezhető továbbá, hogy a szén-dioxid-költség 100 %-a beépül a villamosenergia-árakba. |
| --- | --- |

2.

Az ezen iránymutatás szerinti támogathatóságot illetően a közvetett költségek kiszámításához a 2010/2/EU bizottsági határozatban (2) alkalmazottal megegyező szén-dioxid-árfeltételezést, valamint a határozattal megegyező, villamos energiára vonatkozó átlagos uniós kibocsátási tényezőt alkalmazzák. Az egyes ágazatokra vagy alágazatokra ugyanazok a kereskedelemre, termelésre és hozzáadott értékre vonatkozó adatok alkalmazandók, mint a 2010/2/EU bizottsági határozatban. A kereskedelmi intenzitások számítása az EU-n kívüli összes országba irányuló kivitelen vagy az azokból származó behozatalokon alapul, függetlenül attól, hogy ezek a nem EU-tagországok alkalmaznak-e szén-dioxid-árazást (szén-dioxid-adókkal, vagy az ETS-hez hasonló fix összkvótás kereskedési rendszerekkel). Feltételezhető továbbá, hogy a szén-dioxid-költség 100 %-a beépül a villamosenergia-árakba.

| 3. | Az ETS-irányelv 10a. cikke (17) bekezdése rendelkezéseihez hasonlóan a fenti táblázatban felsorolt támogatható ágazatok és alágazatok meghatározása során az ágazatok fenti 1. pontban meghatározott mennyiségi feltételek alapján történő értékelése kiegészült egy minőségi értékeléssel, amennyiben rendelkezésre állnak a vonatkozó adatok és az iparág képviselői, vagy a tagállamok a támogatásra való jogosultságot ésszerűen és megalapozottan indokolták. A minőségi értékelést elsősorban a periferikus ágazatokra, vagyis a NACE 4 ágazatokra végezték el, amelyeknél a közvetett kibocsátás költségeinek növekedése 3–5 % közötti tartományban mozog, és a kereskedelmi intenzitás legalább 10 %-os, másodsorban azokra az ágazatokra és alágazatokra (ideértve a Prodcom szintet (3) is), melyek esetében nem állnak rendelkezésre hivatalos adatok, vagy azok rossz minőségűek, harmadsorban pedig azokra az ágazatokra és alágazatokra (ideértve a Prodcom szintet), amelyekről megállapítható, hogy nem szerepeltek kellőképpen a mennyiségi értékelésben. Az értékelés nem terjedt ki azokra az ágazatokra vagy alágazatokra, amelyeknél a közvetett szén-dioxid-kibocsátás költségei l %-nál kisebbek. |
| --- | --- |

3.

Az ETS-irányelv 10a. cikke (17) bekezdése rendelkezéseihez hasonlóan a fenti táblázatban felsorolt támogatható ágazatok és alágazatok meghatározása során az ágazatok fenti 1. pontban meghatározott mennyiségi feltételek alapján történő értékelése kiegészült egy minőségi értékeléssel, amennyiben rendelkezésre állnak a vonatkozó adatok és az iparág képviselői, vagy a tagállamok a támogatásra való jogosultságot ésszerűen és megalapozottan indokolták. A minőségi értékelést elsősorban a periferikus ágazatokra, vagyis a NACE 4 ágazatokra végezték el, amelyeknél a közvetett kibocsátás költségeinek növekedése 3–5 % közötti tartományban mozog, és a kereskedelmi intenzitás legalább 10 %-os, másodsorban azokra az ágazatokra és alágazatokra (ideértve a Prodcom szintet (3) is), melyek esetében nem állnak rendelkezésre hivatalos adatok, vagy azok rossz minőségűek, harmadsorban pedig azokra az ágazatokra és alágazatokra (ideértve a Prodcom szintet), amelyekről megállapítható, hogy nem szerepeltek kellőképpen a mennyiségi értékelésben. Az értékelés nem terjedt ki azokra az ágazatokra vagy alágazatokra, amelyeknél a közvetett szén-dioxid-kibocsátás költségei l %-nál kisebbek.

| 4. | A támogathatóság minőségi szempontú értékelése első lépésként azt vizsgálta, hogy mekkora a közvetett szén-dioxid-kibocsátás költségeinek aszimmetrikus hatása az ágazat bruttó hozzáadott értékének arányában. A költségek aszimmetrikus hatásának elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy fennálljon a közvetett szén-dioxid kibocsátás költségeire visszavezethető kibocsátásáthelyezés jelentős kockázata. Ez a feltétel akkor teljesült, ha a közvetett szén-dioxid-kibocsátás költségei meghaladták a 2,5 %-ot. Másodszor, figyelembe vettük a piaccal kapcsolatban rendelkezésre álló bizonyítékokat is, amelyek szerint az (al)ágazat nem tudja áthárítani ügyfeleire a közvetett kibocsátás megnövekedett költségeit anélkül, hogy jelentős veszteséget szenvedjen el a piaci részesedésében a harmadik országbeli versenytársaival szemben. Objektív mutatóként e második feltétel teljesüléséhez legalább 25 %-os kereskedelmi intenzitás szükséges. Ezen túlmenően a második feltétel tekintetében bizonyítani kell, hogy az érintett uniós ágazat egésze valószínűleg árelfogadó (pl. árutőzsdéken meghatározott árak vagy a makrorégiók közötti árkorrelációra vonatkozó bizonyíték); az ilyen bizonyítékokat a nemzetközi kereslet és kínálat alakulására, a szállítási költségekre, a profitrésekre és a szén-dioxid-csökkentési potenciálra vonatkozó adatok támasztották alá, amennyiben azok rendelkezésre álltak. Harmadszor, figyelembe vettük az ágazatban a termékek vonatkozásában a tüzelőanyag és a villamos energia 2011/278/EU bizottsági határozatban (4) megállapított felcserélhetőségét is. |
| --- | --- |

4.

A támogathatóság minőségi szempontú értékelése első lépésként azt vizsgálta, hogy mekkora a közvetett szén-dioxid-kibocsátás költségeinek aszimmetrikus hatása az ágazat bruttó hozzáadott értékének arányában. A költségek aszimmetrikus hatásának elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy fennálljon a közvetett szén-dioxid kibocsátás költségeire visszavezethető kibocsátásáthelyezés jelentős kockázata. Ez a feltétel akkor teljesült, ha a közvetett szén-dioxid-kibocsátás költségei meghaladták a 2,5 %-ot. Másodszor, figyelembe vettük a piaccal kapcsolatban rendelkezésre álló bizonyítékokat is, amelyek szerint az (al)ágazat nem tudja áthárítani ügyfeleire a közvetett kibocsátás megnövekedett költségeit anélkül, hogy jelentős veszteséget szenvedjen el a piaci részesedésében a harmadik országbeli versenytársaival szemben. Objektív mutatóként e második feltétel teljesüléséhez legalább 25 %-os kereskedelmi intenzitás szükséges. Ezen túlmenően a második feltétel tekintetében bizonyítani kell, hogy az érintett uniós ágazat egésze valószínűleg árelfogadó (pl. árutőzsdéken meghatározott árak vagy a makrorégiók közötti árkorrelációra vonatkozó bizonyíték); az ilyen bizonyítékokat a nemzetközi kereslet és kínálat alakulására, a szállítási költségekre, a profitrésekre és a szén-dioxid-csökkentési potenciálra vonatkozó adatok támasztották alá, amennyiben azok rendelkezésre álltak. Harmadszor, figyelembe vettük az ágazatban a termékek vonatkozásában a tüzelőanyag és a villamos energia 2011/278/EU bizottsági határozatban (4) megállapított felcserélhetőségét is.

| 5. | A minőségi és a mennyiségi értékelés eredményei az ebben a mellékletben meghatározott támogatható ágazatok és alágazatok jegyzékében láthatók. A jegyzéket lezárták és csak az ezen iránymutatás félidős értékelése keretében módosítható. |
| --- | --- |

5.

A minőségi és a mennyiségi értékelés eredményei az ebben a mellékletben meghatározott támogatható ágazatok és alágazatok jegyzékében láthatók. A jegyzéket lezárták és csak az ezen iránymutatás félidős értékelése keretében módosítható.

---

(1)  A NACE rev.1.1. szerint: http://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=LST_CLS_DLD&StrNom=NACE_1_1&StrLanguageCode=EN&StrLayoutCode=HIERARCHIC

(2)  A Bizottság határozata (2009. december 24.) a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatok és alágazatok listájának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti meghatározásáról, HL L 1., 2010.1.5., 10. o.

(3)  Production Communautaire jegyzék, lehívható a következő internetes oldalról: http://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=LST_NOM_DTL&StrNom=PRD_2010&StrLanguageCode=HU&IntPcKey=&StrLayoutCode=HIERARCHIC&IntCurrentPage=1

(4)  A Bizottság 2011/278/EU határozata (2011. április 27.) a kibocsátási egységekre vonatkozó harmonizált ingyenes kiosztás uniós szintű átmeneti szabályainak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10a. cikke értelmében történő meghatározásáról, HL L 130., 2011.5.17., 1. o. E határozat I.2 melléklete számos olyan terméket sorol fel, amelyek esetében feltételezhető, hogy fennáll a tüzelőanyag ilyen helyettesíthetősége, legalábbis bizonyos mértékben.

---

III. MELLÉKLET

A II. mellékletben szereplő NACE-kódok alá tartozó termékekre alkalmazandó, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékek

| NACE-kód | Prodcom 8 szintű termékmeghatározás | Referenciaérték
  MWh/T |
| --- | --- | --- |
| | [termék 1] ...
  [termék 2] ...
  [termék 3] ... | ... per [t] |
| | [termék 1] ...
  [termék 2] ...
  [termék 3] ... | |
| | [termék 1] ...
  [termék 2] ...
  [termék 3] ... | |
| | [termék 1] ...
  [termék 2] ...
  [termék 3] ... | |

NACE-kód

Prodcom 8 szintű termékmeghatározás

Referenciaérték

MWh/T

[termék 1] ...

[termék 2] ...

[termék 3] ...

... per [t]

[termék 1] ...

[termék 2] ...

[termék 3] ...

[termék 1] ...

[termék 2] ...

[termék 3] ...

[termék 1] ...

[termék 2] ...

[termék 3] ...

---

IV. MELLÉKLET

Maximális regionális CO2-kibocsátási tényezők a különböző földrajzi területeken (tCO2/MWh)

| | | Villamos energia |
| --- | --- | --- |
| Közép-Nyugat-Európa | Ausztria, Belgium, Franciaország, Németország, Hollandia, Luxemburg | 0,76 |
| Csehország és Szlovákia | Cseh Köztársaság, Szlovákia | 1,06 |
| Ibéria | Portugália, Spanyolország | 0,57 |
| Észak | Dánia, Svédország, Finnország, Norvégia | 0,67 |
| Bulgária | | 1,12 |
| Ciprus | | 0,75 |
| Észtország | | 1,12 |
| Görögország | | 0,82 |
| Magyarország | | 0,84 |
| Írország | | 0,56 |
| Olaszország | | 0,60 |
| Lettország | | 0,60 |
| Litvánia | | 0,60 |
| Málta | | 0,86 |
| Lengyelország | | 0,88 |
| Románia | | 1,10 |
| Szlovénia | | 0,97 |
| Egyesült Királyság | | 0,58 |

Villamos energia

Közép-Nyugat-Európa

Ausztria, Belgium, Franciaország, Németország, Hollandia, Luxemburg

0,76

Csehország és Szlovákia

Cseh Köztársaság, Szlovákia

1,06

Ibéria

Portugália, Spanyolország

0,57

Észak

Dánia, Svédország, Finnország, Norvégia

0,67

Bulgária

1,12

Ciprus

0,75

Észtország

1,12

Görögország

0,82

Magyarország

0,84

Írország

0,56

Olaszország

0,60

Lettország

0,60

Litvánia

0,60

Málta

0,86

Lengyelország

0,88

Románia

1,10

Szlovénia

0,97

Egyesült Királyság

0,58

Megjegyzés a maximális regionális CO2-kibocsátási tényezőkkel kapcsolatban

A villamosenergia-források egyenlő kezelésének biztosítása és a lehetséges visszaélések elkerülése érdekében a villamosenergia-ellátás valamennyi forrására (saját villamosenergia-termelés, villamosenergia-ellátási szerződések vagy hálózat ellátása), és az érintett tagállam összes kedvezményezettjére ugyanaz a CO2-kibocsátási tényező alkalmazandó.

A maximális támogatási összeg megállapításához használt módszer figyelembe veszi a különböző földrajzi területeken működő tüzelőberendezések által szállított villamos energiára vonatkozó CO2-kibocsátási tényezőt. Az ilyen regionális különbségtétel azt a jelentőséget mutatja, melyet a fosszilis tűzelőanyaggal működő erőműveknek a nagykereskedelmi piacon a végső ár meghatározásában tulajdonítanak, valamint ezen erőműveknek a bekapcsolási sorrendben marginális erőműként betöltött szerepét.

A Bizottság előzetesen meghatározta a CO2-kibocsátási tényező(k) fent említett regionális értékét/értékeit, melyek maximális értékek a támogatási összeg kiszámításához. A tagállamok ugyanakkor alacsonyabb CO2-kibocsátási tényezőket is alkalmazhatnak a területükön.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 5.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/23

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.6285 – Saria/Danish Crown/Daka JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2012/C 158/05

| 1. | 2012. május 24-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Rethmann csoport (Németország) közvetett irányítása alatt álló Saria Bio-Industries AG & Co. KG (a továbbiakban: Saria, Németország) Saria Bio-Industries Denmark ApS (a továbbiakban: Saria Denmark, Dánia) leányvállalatán keresztül és a Danish Crown A/S (a továbbiakban: Danish Crown, Dánia) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások újonnan létrehozott közös vállalkozásban szerzett részesedés útján közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Daka Denmark A/S (a továbbiakban: Daka, Dánia) felett. |
| --- | --- |

1.

2012. május 24-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Rethmann csoport (Németország) közvetett irányítása alatt álló Saria Bio-Industries AG & Co. KG (a továbbiakban: Saria, Németország) Saria Bio-Industries Denmark ApS (a továbbiakban: Saria Denmark, Dánia) leányvállalatán keresztül és a Danish Crown A/S (a továbbiakban: Danish Crown, Dánia) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások újonnan létrehozott közös vállalkozásban szerzett részesedés útján közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Daka Denmark A/S (a továbbiakban: Daka, Dánia) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Saria esetében: állati, növényi és mezőgazdasági melléktermékek gyűjtése, feldolgozása és értékesítése, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Saria esetében: állati, növényi és mezőgazdasági melléktermékek gyűjtése, feldolgozása és értékesítése,

| — | a Danish Crown esetében: sertés- és szarvasmarhavágás, húsfeldolgozás és húskereskedelem, |
| --- | --- |

—

a Danish Crown esetében: sertés- és szarvasmarhavágás, húsfeldolgozás és húskereskedelem,

| — | a Daka esetében: állati melléktermékek szerzése, feldolgozása és értékesítése, illetve forgalomba hozatala. |
| --- | --- |

—

a Daka esetében: állati melléktermékek szerzése, feldolgozása és értékesítése, illetve forgalomba hozatala.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6285 – Saria/Danish Crown/Daka JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6285 – Saria/Danish Crown/Daka JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---

| 5.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/24 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/24

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.6592 – Naxicap/Achares/Pro-Struct/Accent Jobs for People)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2012/C 158/06

| 1. | 2012. május 25-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Banque Populaire Caisse d'Epargne csoporthoz (a továbbiakban: BPCE, Franciaország) tartozó Naxicap Partners (a továbbiakban: Naxicap, Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján az Achares NV-vel (a továbbiakban: Achares, Belgium) és a Pro-Struct BVBA-val (a továbbiakban: Pro-Struct, Belgium) együtt közös irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Accent Jobs For People (Belgium) felett. |
| --- | --- |

1.

2012. május 25-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Banque Populaire Caisse d'Epargne csoporthoz (a továbbiakban: BPCE, Franciaország) tartozó Naxicap Partners (a továbbiakban: Naxicap, Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján az Achares NV-vel (a továbbiakban: Achares, Belgium) és a Pro-Struct BVBA-val (a továbbiakban: Pro-Struct, Belgium) együtt közös irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Accent Jobs For People (Belgium) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Naxicap esetében: a BPCE csoport kezelő társasága, amely projektek támogatásával foglalkozik a tőkefejlesztés és -átszervezés, a vállalati vezetés számára történő vagyondiverzifikáció, illetve vállalkozásátadás és alapítás finanszírozása területén, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Naxicap esetében: a BPCE csoport kezelő társasága, amely projektek támogatásával foglalkozik a tőkefejlesztés és -átszervezés, a vállalati vezetés számára történő vagyondiverzifikáció, illetve vállalkozásátadás és alapítás finanszírozása területén,

| — | az Accent Jobs For People esetében: Belgiumban és Hollandiában munkaerő-kölcsönzéssel foglalkozó munkaerő-kiválasztó és -toborzó ügynökség. Az Achares és a Pro-Struct az Accent Jobs For People-ban való részesedésükön kívül nem végeznek kereskedelmi tevékenységet. |
| --- | --- |

—

az Accent Jobs For People esetében: Belgiumban és Hollandiában munkaerő-kölcsönzéssel foglalkozó munkaerő-kiválasztó és -toborzó ügynökség. Az Achares és a Pro-Struct az Accent Jobs For People-ban való részesedésükön kívül nem végeznek kereskedelmi tevékenységet.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6592 – Naxicap/Achares/Pro-Struct/Accent Jobs for People hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6592 – Naxicap/Achares/Pro-Struct/Accent Jobs for People hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---

| 5.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/25

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.6606 – Toshiba/IBM's Retail Stores Solutions business)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2012/C 158/07

| 1. | 2012. május 24-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Toshiba Corporation (a továbbiakban: Toshiba, Japán) irányítása alá tartozó Toshiba Tec Corporation (a továbbiakban: Tec, Japán) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás eszközvásárlás útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az IBM „Retail Store Solutions” üzletága (a továbbiakban: IBM RSS, Egyesült államok) felett. |
| --- | --- |

1.

2012. május 24-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Toshiba Corporation (a továbbiakban: Toshiba, Japán) irányítása alá tartozó Toshiba Tec Corporation (a továbbiakban: Tec, Japán) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás eszközvásárlás útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az IBM „Retail Store Solutions” üzletága (a továbbiakban: IBM RSS, Egyesült államok) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Tec esetében: termékek és üzleti megoldások gyártása és világszintű forgalmazása négy fő területen: i. kiskereskedelmi megoldások, ii. irodai megoldások, iii. ellátási lánccal kapcsolatos megoldások, valamint iv. tintasugaras nyomtatófejek. A Tec a Toshiba digitális termékekkel foglalkozó üzleti szegmenséhez tartozik, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Tec esetében: termékek és üzleti megoldások gyártása és világszintű forgalmazása négy fő területen: i. kiskereskedelmi megoldások, ii. irodai megoldások, iii. ellátási lánccal kapcsolatos megoldások, valamint iv. tintasugaras nyomtatófejek. A Tec a Toshiba digitális termékekkel foglalkozó üzleti szegmenséhez tartozik,

| — | az IBM RSS esetében: kiskereskedelmi megoldások – köztük POS értékesítési rendszerek és önkiszolgáló rendszerek – fejlesztése és forgalmazása, valamint ezekhez kapcsolódó karbantartási és műszaki támogatási szolgáltatások. |
| --- | --- |

—

az IBM RSS esetében: kiskereskedelmi megoldások – köztük POS értékesítési rendszerek és önkiszolgáló rendszerek – fejlesztése és forgalmazása, valamint ezekhez kapcsolódó karbantartási és műszaki támogatási szolgáltatások.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6606 – Toshiba/IBM's Retail Stores Solutions business hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6606 – Toshiba/IBM's Retail Stores Solutions business hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---

| 5.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/26 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/26

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.6584 – Vodafone/Cable & Wireless Worldwide)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2012/C 158/08

| 1. | 2012. május 29-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Vodafone Group Plc (a továbbiakban: Vodafone) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján kizárólagos irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Cable & Wireless Worldwide Plc (a továbbiakban: CWW) felett. |
| --- | --- |

1.

2012. május 29-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Vodafone Group Plc (a továbbiakban: Vodafone) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján kizárólagos irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Cable & Wireless Worldwide Plc (a továbbiakban: CWW) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Vodafone esetében: egy vállalatcsoport holdingtársasága, amely mobil távközlő hálózatok működtetésével és kapcsolódó távközlő szolgáltatásokkal foglalkozik. Teljes tulajdonú, illetve teljes irányítása alatt álló leányvállalatokkal rendelkezik, valamint világszinten működő mobilszolgáltatók partnerhálózatait használja. A Vodafone néhány szolgáltató társasága vezetékes telefonszolgáltatást és szélessávú szolgáltatásokat is nyújt, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Vodafone esetében: egy vállalatcsoport holdingtársasága, amely mobil távközlő hálózatok működtetésével és kapcsolódó távközlő szolgáltatásokkal foglalkozik. Teljes tulajdonú, illetve teljes irányítása alatt álló leányvállalatokkal rendelkezik, valamint világszinten működő mobilszolgáltatók partnerhálózatait használja. A Vodafone néhány szolgáltató társasága vezetékes telefonszolgáltatást és szélessávú szolgáltatásokat is nyújt,

| — | a CWW esetében: világszinten működő telekommunikációs vállalkozás, amely az Egyesült Királyságban, az ázsiai és csendes-óceáni térségben, a Közel-Keleten és Afrikában, továbbá az Európai kontinensen és Észak-Amerikában széles körben kínál hang- és adatátviteli, -tárolási és IP-alapú szolgáltatásokat és alkalmazásokat. |
| --- | --- |

—

a CWW esetében: világszinten működő telekommunikációs vállalkozás, amely az Egyesült Királyságban, az ázsiai és csendes-óceáni térségben, a Közel-Keleten és Afrikában, továbbá az Európai kontinensen és Észak-Amerikában széles körben kínál hang- és adatátviteli, -tárolási és IP-alapú szolgáltatásokat és alkalmazásokat.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6584 – Vodafone/Cable & Wireless Worldwide hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6584 – Vodafone/Cable & Wireless Worldwide hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---

| 5.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/27

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.6571 – Vitol/Grindrod/Cockett Group)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2012/C 158/09

| 1. | 2012. május 29-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Vitol B.V. (a továbbiakban: Vitol, Hollandia) és a Grindrod Limited (a továbbiakban: Grindrod, Dél-Afrika) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Cockett Marine Oil Pte Ltd (Szingapúr) és a Cockett Marine Oil South Africa (Pty) Ltd (Dél-Afrika) (a továbbiakban együttesen: a Cockett csoport) felett. |
| --- | --- |

1.

2012. május 29-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Vitol B.V. (a továbbiakban: Vitol, Hollandia) és a Grindrod Limited (a továbbiakban: Grindrod, Dél-Afrika) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Cockett Marine Oil Pte Ltd (Szingapúr) és a Cockett Marine Oil South Africa (Pty) Ltd (Dél-Afrika) (a továbbiakban együttesen: a Cockett csoport) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Vitol esetében: különösen olaj- és gázágazatbeli energiahordozók fizikai kereskedelme, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Vitol esetében: különösen olaj- és gázágazatbeli energiahordozók fizikai kereskedelme,

| — | a Grindrod esetében: speciális eszközöket és infrastruktúrát használó, integrált logisztikai szolgáltatások révén történő közúti, vasúti, tengeri és légi teherszállítás, |
| --- | --- |

—

a Grindrod esetében: speciális eszközöket és infrastruktúrát használó, integrált logisztikai szolgáltatások révén történő közúti, vasúti, tengeri és légi teherszállítás,

| — | a Cockett csoport esetében: tengeri hajózásban használatos tüzelő- és üzemanyagok viszonteladása, amit bunkerolaj-kereskedelemnek is neveznek. |
| --- | --- |

—

a Cockett csoport esetében: tengeri hajózásban használatos tüzelő- és üzemanyagok viszonteladása, amit bunkerolaj-kereskedelemnek is neveznek.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6571 – Vitol/Grindrod/Cockett Group hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6571 – Vitol/Grindrod/Cockett Group hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---

| 5.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/28 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/28

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.6617 – Baycliffe/Trafigura/Blue Ocean)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2012/C 158/10

| 1. | 2012. május 29-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Baycliffe Limited (a továbbiakban: Baycliffe, Man-sziget) és a Trafigura Beheer B.V. (a továbbiakban: Trafigura, Hollandia) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások közvetett közös irányítást szereznek a Blue Ocean Associates Limited, (a továbbiakban: Blue Ocean, Egyesült Királyság) felett, és emellett a Baycliffe kizárólagos irányítást kíván szerezni az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Blue Ocean két leányvállalata, a Blue Ocean International Limited (a továbbiakban: BOIL) és a Blue Ocean Mineralol GmbH (a továbbiakban: BOG) felett. |
| --- | --- |

1.

2012. május 29-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Baycliffe Limited (a továbbiakban: Baycliffe, Man-sziget) és a Trafigura Beheer B.V. (a továbbiakban: Trafigura, Hollandia) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások közvetett közös irányítást szereznek a Blue Ocean Associates Limited, (a továbbiakban: Blue Ocean, Egyesült Királyság) felett, és emellett a Baycliffe kizárólagos irányítást kíván szerezni az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Blue Ocean két leányvállalata, a Blue Ocean International Limited (a továbbiakban: BOIL) és a Blue Ocean Mineralol GmbH (a továbbiakban: BOG) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Blue Ocean esetében: dízel- és benzintermékek keverése, értékesítése és forgalmazása kiskereskedelmi és kereskedelmi fogyasztók számára, petrolkémiai melléktermékek kereskedelme és értékesítése, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Blue Ocean esetében: dízel- és benzintermékek keverése, értékesítése és forgalmazása kiskereskedelmi és kereskedelmi fogyasztók számára, petrolkémiai melléktermékek kereskedelme és értékesítése,

| — | a Baycliffe esetében: rádióműsor-terjesztéssel, kávé és élelmiszerek kiskereskedelmével, internetes munkahelyi toborzással, sürgősségi mentési szolgáltatásokkal, légi járművek lízingelésével és mobil távközlési szolgáltatásokkal foglalkozó befektetési vállalkozás, |
| --- | --- |

—

a Baycliffe esetében: rádióműsor-terjesztéssel, kávé és élelmiszerek kiskereskedelmével, internetes munkahelyi toborzással, sürgősségi mentési szolgáltatásokkal, légi járművek lízingelésével és mobil távközlési szolgáltatásokkal foglalkozó befektetési vállalkozás,

| — | a Trafigura esetében: fizikai árukészletek kereskedelme, valamint nyersolaj, kőolajtermékek, megújuló üzemanyagok, nem vas koncentrátumok és finomított fémek beszerzése és kereskedelme. |
| --- | --- |

—

a Trafigura esetében: fizikai árukészletek kereskedelme, valamint nyersolaj, kőolajtermékek, megújuló üzemanyagok, nem vas koncentrátumok és finomított fémek beszerzése és kereskedelme.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6617 – Baycliffe/Trafigura/Blue Ocean hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6617 – Baycliffe/Trafigura/Blue Ocean hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---