# Euroopa Liidu L 164/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 164 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik29. juuni 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 164

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik29. juuni 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teave järgmise lepingu jõustumise kohta: Euroopa Liidu ja Liibanoni Vabariigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping, milles sätestatakse Liibanoni Vabariigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA) | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/919, 27. juuni 2018, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas | 2 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/920, 28. juuni 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 180/2014 teatavate kontrollisätete, teatamiste ja aastaaruannete ning POSEI programmide muutmise osas | 5 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/921, 28. juuni 2018, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 14 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/922, 28. juuni 2018, millega tehakse erand nõukogu määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses teatavates Hispaania (Kataloonia) territoriaalvetes tobiate (Gymnammodytes cicerelus ja G. semisquamatus) ning mudilate (Aphia minuta ja Crystalogobius linearis) püüdmiseks kasutatavate paadinootade miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel | 39 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2018/923, 22. juuni 2018, millega tehakse kindlaks, et Rumeenia ei ole võtnud nõukogu 5. detsembri 2017. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid | 42 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2018/924, 22. juuni 2018, millega tühistatakse otsus 2009/414/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Prantsusmaal | 44 |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2018/925, 26. juuni 2018, millega nimetatakse ametisse Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) ELi vägede juhataja ning tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2018/522 (ATALANTA/2/2018) | 46 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2018/926, 26. juuni 2018, millega nimetatakse ametisse Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liige | 48 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/927, 27. juuni 2018, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2015/789 Xylella fastidiosa (Wells et al.) liitu sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate meetmete kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 3972 all) | 49 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/928, 28. juuni 2018, millega lõpetatakse taasalustatud uurimine, milles käsitletakse otsuseid, mis on tehtud liidetud kohtuasjades C-186/14 P ja C-193/14 P seoses nõukogu määrusega (EÜ) nr 926/2009, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2272, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes | 51 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teave järgmise lepingu jõustumise kohta: Euroopa Liidu ja Liibanoni Vabariigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping, milles sätestatakse Liibanoni Vabariigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA)

1

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/919, 27. juuni 2018, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

2

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/920, 28. juuni 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 180/2014 teatavate kontrollisätete, teatamiste ja aastaaruannete ning POSEI programmide muutmise osas

5

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/921, 28. juuni 2018, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

14

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/922, 28. juuni 2018, millega tehakse erand nõukogu määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses teatavates Hispaania (Kataloonia) territoriaalvetes tobiate (Gymnammodytes cicerelus ja G. semisquamatus) ning mudilate (Aphia minuta ja Crystalogobius linearis) püüdmiseks kasutatavate paadinootade miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel

Gymnammodytes cicerelus

G. semisquamatus

Aphia minuta

Crystalogobius linearis

39

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2018/923, 22. juuni 2018, millega tehakse kindlaks, et Rumeenia ei ole võtnud nõukogu 5. detsembri 2017. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid

42

*

Nõukogu otsus (EL) 2018/924, 22. juuni 2018, millega tühistatakse otsus 2009/414/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Prantsusmaal

44

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2018/925, 26. juuni 2018, millega nimetatakse ametisse Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) ELi vägede juhataja ning tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2018/522 (ATALANTA/2/2018)

46

*

Nõukogu otsus (EL) 2018/926, 26. juuni 2018, millega nimetatakse ametisse Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liige

48

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/927, 27. juuni 2018, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2015/789 Xylella fastidiosa (Wells et al.) liitu sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate meetmete kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 3972 all)

Xylella fastidiosa

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 3972 all)

49

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/928, 28. juuni 2018, millega lõpetatakse taasalustatud uurimine, milles käsitletakse otsuseid, mis on tehtud liidetud kohtuasjades C-186/14 P ja C-193/14 P seoses nõukogu määrusega (EÜ) nr 926/2009, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2272, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes

51

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 16. aprilli 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2018/583 (millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Lough Neah Pollan (KPN))) parandus ( ELT L 98, 18.4.2018 ) | 62 |

Parandused

*

Komisjoni 16. aprilli 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2018/583 (millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Lough Neah Pollan (KPN))) parandus ( ELT L 98, 18.4.2018 )

( ELT L 98, 18.4.2018 )

62

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 29.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/1

---

Teave järgmise lepingu jõustumise kohta: Euroopa Liidu ja Liibanoni Vabariigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping, milles sätestatakse Liibanoni Vabariigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA)

27. veebruaril 2018 allkirjastatud Euroopa Liidu ja Liibanoni Vabariigi vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping, milles sätestatakse Liibanoni Vabariigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), (1) jõustus 4. juunil 2018 kooskõlas kõnealuse lepingu artikli 5 lõikega 2.

1

---

(1)  
  ELT L 79, 22.3.2018, lk 3.

1

---

MÄÄRUSED

| 29.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/2

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/919,

27. juuni 2018,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõike 6 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuni 2018

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 28. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1484/95, millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47).

3

---

LISA

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (eurot/100 kg) | Artiklis 3 osutatud tagatis
  (eurot/100 kg) | Päritolu (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) rümbad, nn 70 % kanarümbad, külmutatud | 101,3 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) rümbad, nn 65 % kanarümbad, külmutatud | 127,4 | 0 | AR |
| 225,0 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud | 240,2 | 18 | AR |
| 225,9 | 22 | BR |
| 333,9 | 0 | CL |
| 236,6 | 19 | TH |
| 0207 27 10 | Kalkuni kondita tükid, külmutatud | 304,7 | 0 | BR |
| 323,1 | 0 | CL |
| 0408 91 80 | Kooreta linnumunad, kuivatatud | 242,1 | 1 | AR |
| 1602 32 11 | Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus) | 247,7 | 12 | BR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(eurot/100 kg)

Artiklis 3 osutatud tagatis

(eurot/100 kg)

Päritolu (1)

0207 12 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) rümbad, nn 70 % kanarümbad, külmutatud

101,3

0

AR

0207 12 90

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) rümbad, nn 65 % kanarümbad, külmutatud

127,4

0

AR

225,0

0

BR

0207 14 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

240,2

18

AR

225,9

22

BR

333,9

0

CL

236,6

19

TH

0207 27 10

Kalkuni kondita tükid, külmutatud

304,7

0

BR

323,1

0

CL

0408 91 80

Kooreta linnumunad, kuivatatud

242,1

1

AR

1602 32 11

Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus)

247,7

12

BR

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7).

1

---

| 29.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/920,

28. juuni 2018,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 180/2014 teatavate kontrollisätete, teatamiste ja aastaaruannete ning POSEI programmide muutmise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2013. aasta määrust (EL) nr 228/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 2, artikli 8 teist lõiku, artikli 12 lõiget 3 ja artikli 14 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 (2) kohaldamisel saadud kogemused on näidanud, et teatavaid kontrolli, teatamiste ja aastaaruannetega seotud sätteid tuleks selgemaks muuta ja lihtsustada. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 (2) kohaldamisel saadud kogemused on näidanud, et teatavaid kontrolli, teatamiste ja aastaaruannetega seotud sätteid tuleks selgemaks muuta ja lihtsustada.

| (2) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artiklites 2, 3 ja 5 on esitatud sätted kolmandatest riikidest imporditud või liidust tarnitud toodete impordilitsentside, vabastussertifikaatide, toetussertifikaatide ja nendega seotud maksmise kohta. Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/1239 (3) artikli 4 lõike 1 kohaselt on impordilitsentside puhul kohustuslik kasutada registreerimis- ja identifitseerimisnumbrit (edaspidi „EORI-number“). Sama nõue oleks vaja ette näha komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artiklites 2, 3 ja 5 osutatud impordilitsentside, vabastussertifikaatide, toetussertifikaatide puhul. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artiklites 2, 3 ja 5 on esitatud sätted kolmandatest riikidest imporditud või liidust tarnitud toodete impordilitsentside, vabastussertifikaatide, toetussertifikaatide ja nendega seotud maksmise kohta. Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/1239 (3) artikli 4 lõike 1 kohaselt on impordilitsentside puhul kohustuslik kasutada registreerimis- ja identifitseerimisnumbrit (edaspidi „EORI-number“). Sama nõue oleks vaja ette näha komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artiklites 2, 3 ja 5 osutatud impordilitsentside, vabastussertifikaatide, toetussertifikaatide puhul.

| (3) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artiklis 8 käsitletakse ettevõtjate esitatavaid dokumente ning litsentside ja sertifikaatide kehtivusaega. Vaja oleks lihtsustada litsentside ja sertifikaatide saatedokumentide elektroonilist edastamist. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artiklis 8 käsitletakse ettevõtjate esitatavaid dokumente ning litsentside ja sertifikaatide kehtivusaega. Vaja oleks lihtsustada litsentside ja sertifikaatide saatedokumentide elektroonilist edastamist.

| (4) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artikliga 16 on kehtestatud põllumajandustoodete impordi, riiki sisenemise, ekspordi ja edasisaatmise halduskontrolli ja füüsilise kontrolli eeskirjad. On asjakohane teha vahet impordi ja riiki sisenemise füüsilise kontrolli liikidel ning ekspordi ja edasisaatmise füüsilise kontrolli liikidel. Osutatud artikli sõnastus peaks väljendama selgelt, et kõnealuse määruse 5. jaoga ette nähtud ekspordi ja edasisaatmise kontrollimisel on kohustuslik kohaldada representatiivset valimit. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artikliga 16 on kehtestatud põllumajandustoodete impordi, riiki sisenemise, ekspordi ja edasisaatmise halduskontrolli ja füüsilise kontrolli eeskirjad. On asjakohane teha vahet impordi ja riiki sisenemise füüsilise kontrolli liikidel ning ekspordi ja edasisaatmise füüsilise kontrolli liikidel. Osutatud artikli sõnastus peaks väljendama selgelt, et kõnealuse määruse 5. jaoga ette nähtud ekspordi ja edasisaatmise kontrollimisel on kohustuslik kohaldada representatiivset valimit.

| (5) | Rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artikliga 22 on ette nähtud üldpõhimõtted, mille alusel kontrollida kohalike põllumajandustoodete toetamise meetme raames esitatud toetusetaotlusi. Et võtta arvesse meetmete raames toimuvate tegevuste mitmekesisust ja nende erinevaid keerukustasemeid ning tagada, et kõik kuluvaldkonnad oleksid kaetud ning valimis esindatud, on asjakohane täpsustada, et pädevad asutused peavad tegema kohapealseid kontrolle iga tegevuse tasandil, võttes valimisse vähemalt 5 % toetusetaotlustest. Valimis peab olema esindatud ka vähemalt 5 % iga tegevuse toetuseks antud summadest. |
| --- | --- |

(5)

Rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artikliga 22 on ette nähtud üldpõhimõtted, mille alusel kontrollida kohalike põllumajandustoodete toetamise meetme raames esitatud toetusetaotlusi. Et võtta arvesse meetmete raames toimuvate tegevuste mitmekesisust ja nende erinevaid keerukustasemeid ning tagada, et kõik kuluvaldkonnad oleksid kaetud ning valimis esindatud, on asjakohane täpsustada, et pädevad asutused peavad tegema kohapealseid kontrolle iga tegevuse tasandil, võttes valimisse vähemalt 5 % toetusetaotlustest. Valimis peab olema esindatud ka vähemalt 5 % iga tegevuse toetuseks antud summadest.

| (6) | Rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artikliga 24 on ette nähtud eeskirjad, mille alusel toetusetaotlejaid kohapealseks kontrolliks valida. Kuna äärepoolseimates piirkondades võib taotlejate arv olla väike, peaks liikmesriikidel olema võimalus valida välja ainult üks taotleja. |
| --- | --- |

(6)

Rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artikliga 24 on ette nähtud eeskirjad, mille alusel toetusetaotlejaid kohapealseks kontrolliks valida. Kuna äärepoolseimates piirkondades võib taotlejate arv olla väike, peaks liikmesriikidel olema võimalus valida välja ainult üks taotleja.

| (7) | Rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artikli 38 lõikega 1 on nõutud, et iga kvartali lõpus tuleb esitada teatavad andmed seoses tarnimise erikorra bilansiga. Nimetatud ajavahemik on koormav ja ainult üks kord aastas esitamist peetakse piisavaks. |
| --- | --- |

(7)

Rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artikli 38 lõikega 1 on nõutud, et iga kvartali lõpus tuleb esitada teatavad andmed seoses tarnimise erikorra bilansiga. Nimetatud ajavahemik on koormav ja ainult üks kord aastas esitamist peetakse piisavaks.

| (8) | Rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artikliga 39 on ette nähtud üksikasjad, mis peavad olema meetmete rakendamise aastaaruannetesse lisatud. Oma 15. detsembri 2016. aasta aruandes (4) jõudis komisjon järeldusele, et POSEI programmide rakendamise aruandlust tuleks parandada, eriti selleks, et paremini hinnata eesmärkide saavutamist (sealhulgas tarnimise erikorra puhul) ning kirjeldada põllumajandussektori olukorda ja selle arengut (sealhulgas hindade järelevalve ja kohaliku tootmise konkurentsipositsioon võrreldes impordiga). Samuti on asjakohane täpsustada aruandekohustust ja kehtestada aastaaruannete uus ülesehitus, mille vastavad üksikasjad tuleks täpselt esitada rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 uues lisas. |
| --- | --- |

(8)

Rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artikliga 39 on ette nähtud üksikasjad, mis peavad olema meetmete rakendamise aastaaruannetesse lisatud. Oma 15. detsembri 2016. aasta aruandes (4) jõudis komisjon järeldusele, et POSEI programmide rakendamise aruandlust tuleks parandada, eriti selleks, et paremini hinnata eesmärkide saavutamist (sealhulgas tarnimise erikorra puhul) ning kirjeldada põllumajandussektori olukorda ja selle arengut (sealhulgas hindade järelevalve ja kohaliku tootmise konkurentsipositsioon võrreldes impordiga). Samuti on asjakohane täpsustada aruandekohustust ja kehtestada aastaaruannete uus ülesehitus, mille vastavad üksikasjad tuleks täpselt esitada rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 uues lisas.

| (9) | Rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artikliga 40 on ette nähtud POSEI programmide muutmise kord. Võttes arvesse nende kohaldamisel saadud kogemusi, oleks kõnealust korda vaja lihtsustada, et tagada programmide paindlikum ja sujuvam kohandamine tarnimise erikorra ja kohaliku põllumajandusliku tootmise tegelike tingimustega. Seepärast on asjakohane nõuda, et kõnealuse määruse artikli 40 lõigetega 1 ja 2 hõlmatud muudatusettepanekud esitataks samal ajal 31. juuliks. |
| --- | --- |

(9)

Rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artikliga 40 on ette nähtud POSEI programmide muutmise kord. Võttes arvesse nende kohaldamisel saadud kogemusi, oleks kõnealust korda vaja lihtsustada, et tagada programmide paindlikum ja sujuvam kohandamine tarnimise erikorra ja kohaliku põllumajandusliku tootmise tegelike tingimustega. Seepärast on asjakohane nõuda, et kõnealuse määruse artikli 40 lõigetega 1 ja 2 hõlmatud muudatusettepanekud esitataks samal ajal 31. juuliks.

| (10) | Üldjuhul ei ole POSEI programmide muutmiseks vaja komisjoni ametlikku heakskiitu. Et väljendada seda põhimõtet selgemalt, tuleks muuta rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artikli 40 lõike 1 sõnastust. |
| --- | --- |

(10)

Üldjuhul ei ole POSEI programmide muutmiseks vaja komisjoni ametlikku heakskiitu. Et väljendada seda põhimõtet selgemalt, tuleks muuta rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artikli 40 lõike 1 sõnastust.

| (11) | Samas on programmidesse tehtavate suuremate muudatuste puhul, mis on hõlmatud rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artikli 40 lõikega 2, siiski komisjoni heakskiitu vaja. Lähtuvalt osutatud korra kohaldamisel saadud kogemustest oleks vaja pikendada heakskiidu andmise tähtaega viie kuuni arvestatuna muudatusest teatamisest. Lisaks sellele tuleks korra lihtsustamiseks piirata komisjoni ametlikku heakskiitmist kõnealuse sättega hõlmatud kahe esimese juhtumiga. |
| --- | --- |

(11)

Samas on programmidesse tehtavate suuremate muudatuste puhul, mis on hõlmatud rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artikli 40 lõikega 2, siiski komisjoni heakskiitu vaja. Lähtuvalt osutatud korra kohaldamisel saadud kogemustest oleks vaja pikendada heakskiidu andmise tähtaega viie kuuni arvestatuna muudatusest teatamisest. Lisaks sellele tuleks korra lihtsustamiseks piirata komisjoni ametlikku heakskiitmist kõnealuse sättega hõlmatud kahe esimese juhtumiga.

| (12) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artikli 40 lõikes 3 käsitletakse väiksemaid muudatusi. Et lihtsustada liikmesriikide finantskorrektsiooni menetlust, tuleks kuni 20 % rahaeraldiste puhul pikendada korrektsioonide teatamise tähtaega kuni 31. maini. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artikli 40 lõikes 3 käsitletakse väiksemaid muudatusi. Et lihtsustada liikmesriikide finantskorrektsiooni menetlust, tuleks kuni 20 % rahaeraldiste puhul pikendada korrektsioonide teatamise tähtaega kuni 31. maini.

| (13) | Lõpetuseks tuleks lihtsustad ka rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artikli 40 lõike 5 punktis a esitatud mõistet „meede“. |
| --- | --- |

(13)

Lõpetuseks tuleks lihtsustad ka rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artikli 40 lõike 5 punktis a esitatud mõistet „meede“.

| (14) | Mitu komisjoni määrust on tunnistatud kehtetuks ning asendatud delegeeritud ja rakendusmäärustega. Selguse ja õiguskindluse huvides on asjakohane ajakohastada viited kõnealustele määrustele. Eelkõige tuleks impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi puhul viited komisjoni määrusele (EÜ) nr 376/2008 (5) asendada viidetega komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2016/1237 (6) ja rakendusmäärusele (EL) 2016/1239. |
| --- | --- |

(14)

Mitu komisjoni määrust on tunnistatud kehtetuks ning asendatud delegeeritud ja rakendusmäärustega. Selguse ja õiguskindluse huvides on asjakohane ajakohastada viited kõnealustele määrustele. Eelkõige tuleks impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi puhul viited komisjoni määrusele (EÜ) nr 376/2008 (5) asendada viidetega komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2016/1237 (6) ja rakendusmäärusele (EL) 2016/1239.

| (15) | Komisjonile teatamise puhul tuleks viited komisjoni määrusele (EÜ) nr 792/2009 (7) asendada viidetega komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2017/1183 (8) ja rakendusmäärusele (EL) 2017/1185 (9). |
| --- | --- |

(15)

Komisjonile teatamise puhul tuleks viited komisjoni määrusele (EÜ) nr 792/2009 (7) asendada viidetega komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2017/1183 (8) ja rakendusmäärusele (EL) 2017/1185 (9).

| (16) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusel (EL) nr 1306/2013 (10) põhinevate eeskirjade puhul tuleks viited komisjoni määrusele (EÜ) nr 1122/2009 (11) asendada viidetega komisjoni delegeeritud määrusele (EL) nr 640/2014 (12) ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 809/2014 (13). |
| --- | --- |

(16)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusel (EL) nr 1306/2013 (10) põhinevate eeskirjade puhul tuleks viited komisjoni määrusele (EÜ) nr 1122/2009 (11) asendada viidetega komisjoni delegeeritud määrusele (EL) nr 640/2014 (12) ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 809/2014 (13).

| (17) | Liidu tolliseadustikuga seotud sätete puhul tuleks viited komisjoni määrusele (EMÜ) nr 2454/93 (14) asendada viidetega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 952/2013, (15) komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2015/2446 (16) või komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2015/2447 (17). |
| --- | --- |

(17)

Liidu tolliseadustikuga seotud sätete puhul tuleks viited komisjoni määrusele (EMÜ) nr 2454/93 (14) asendada viidetega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 952/2013, (15) komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2015/2446 (16) või komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2015/2447 (17).

| (18) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 180/2014 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(18)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 180/2014 vastavalt muuta.

| (19) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas otsetoetuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(19)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas otsetoetuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) nr 180/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Impordilitsents koostatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/1239 (*1) I lisas esitatud näidise järgi.
  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/1237 (*2) artiklit 4 ning rakendusmääruse (EL) 2016/1239 artikleid 2 ja 3, artikli 4 lõiget 1, artikleid 5 ja 7 ning artikleid 13–16 kohaldatakse mutatis mutandis, ilma et see piiraks käesoleva määruse kohaldamist.
  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/1237 artikli 5 lõikes 4 ning rakendusmääruse (EL) 2016/1239 artikli 8 lõikes 1 osutatud negatiivset hälvet kohaldatakse mutatis mutandis.


  (*1)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1239, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses impordi- ja ekspordilitsentside süsteemiga (ELT L 206, 30.7.2016, lk 44)."


  (*2)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1237, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi kohaldamise eeskirjade osas ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 selliste litsentside puhul esitatud tagatiste vabastamist ja kaotamist käsitlevate eeskirjade osas, muudetakse komisjoni määruseid (EÜ) nr 2535/2001, (EÜ) nr 1342/2003, (EÜ) nr 2336/2003, (EÜ) nr 951/2006, (EÜ) nr 341/2007 ja (EÜ) nr 382/2008 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EÜ) nr 2390/98, (EÜ) nr 1345/2005, (EÜ) nr 376/2008 ja (EÜ) nr 507/2008 (ELT L 206, 30.7.2016, lk 1).“;" |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Impordilitsents koostatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/1239 (*1) I lisas esitatud näidise järgi.

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/1237 (*2) artiklit 4 ning rakendusmääruse (EL) 2016/1239 artikleid 2 ja 3, artikli 4 lõiget 1, artikleid 5 ja 7 ning artikleid 13–16 kohaldatakse mutatis mutandis, ilma et see piiraks käesoleva määruse kohaldamist.

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/1237 artikli 5 lõikes 4 ning rakendusmääruse (EL) 2016/1239 artikli 8 lõikes 1 osutatud negatiivset hälvet kohaldatakse mutatis mutandis.

(*1)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1239, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses impordi- ja ekspordilitsentside süsteemiga (ELT L 206, 30.7.2016, lk 44)."

*1

(*2)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1237, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi kohaldamise eeskirjade osas ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 selliste litsentside puhul esitatud tagatiste vabastamist ja kaotamist käsitlevate eeskirjade osas, muudetakse komisjoni määruseid (EÜ) nr 2535/2001, (EÜ) nr 1342/2003, (EÜ) nr 2336/2003, (EÜ) nr 951/2006, (EÜ) nr 341/2007 ja (EÜ) nr 382/2008 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EÜ) nr 2390/98, (EÜ) nr 1345/2005, (EÜ) nr 376/2008 ja (EÜ) nr 507/2008 (ELT L 206, 30.7.2016, lk 1).“;"

*2

| b) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Imporditollimaksu arvestatakse seoses kogustega, mis ületavad impordilitsentsil märgitud koguseid. Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/1237 artikli 5 lõike 4 ning rakendusmääruse (EL) 2016/1239 artikli 8 lõike 1 kohast 5 % suurust positiivset hälvet kohaldatakse siis, kui asjaomase kogusega seotud tollimaksud on makstud.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Imporditollimaksu arvestatakse seoses kogustega, mis ületavad impordilitsentsil märgitud koguseid. Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/1237 artikli 5 lõike 4 ning rakendusmääruse (EL) 2016/1239 artikli 8 lõike 1 kohast 5 % suurust positiivset hälvet kohaldatakse siis, kui asjaomase kogusega seotud tollimaksud on makstud.“

| 2) | Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Vabastussertifikaadid koostatakse rakendusmääruse (EL) 2016/1239 I lisas esitatud näidise järgi.
  Delegeeritud määruse (EL) 2016/1237 artiklit 4 ning rakendusmääruse (EL) 2016/1239 artikleid 2 ja 3, artikli 4 lõiget 1, artikleid 5 ja 7 ning artikleid 13–16 kohaldatakse mutatis mutandis, ilma et see piiraks käesoleva määruse kohaldamist.
  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/1237 artikli 5 lõikes 4 ning rakendusmääruse (EL) 2016/1239 artikli 8 lõikes 1 osutatud negatiivset hälvet kohaldatakse mutatis mutandis.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Vabastussertifikaadid koostatakse rakendusmääruse (EL) 2016/1239 I lisas esitatud näidise järgi.

Delegeeritud määruse (EL) 2016/1237 artiklit 4 ning rakendusmääruse (EL) 2016/1239 artikleid 2 ja 3, artikli 4 lõiget 1, artikleid 5 ja 7 ning artikleid 13–16 kohaldatakse mutatis mutandis, ilma et see piiraks käesoleva määruse kohaldamist.

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/1237 artikli 5 lõikes 4 ning rakendusmääruse (EL) 2016/1239 artikli 8 lõikes 1 osutatud negatiivset hälvet kohaldatakse mutatis mutandis.“

| 3) | Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Toetussertifikaadid koostatakse rakendusmääruse (EL) 2016/1239 I lisas esitatud näidise järgi.
  Delegeeritud määruse (EL) 2016/1237 artiklit 4 ning rakendusmääruse (EL) 2016/1239 artikleid 2 ja 3, artikli 4 lõiget 1, artikleid 5 ja 7 ning artikleid 13–16 kohaldatakse mutatis mutandis, ilma et see piiraks käesoleva määruse kohaldamist.
  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/1237 artikli 5 lõikes 4 ning rakendusmääruse (EL) 2016/1239 artikli 8 lõikes 1 osutatud negatiivset hälvet kohaldatakse mutatis mutandis.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Toetussertifikaadid koostatakse rakendusmääruse (EL) 2016/1239 I lisas esitatud näidise järgi.

Delegeeritud määruse (EL) 2016/1237 artiklit 4 ning rakendusmääruse (EL) 2016/1239 artikleid 2 ja 3, artikli 4 lõiget 1, artikleid 5 ja 7 ning artikleid 13–16 kohaldatakse mutatis mutandis, ilma et see piiraks käesoleva määruse kohaldamist.

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/1237 artikli 5 lõikes 4 ning rakendusmääruse (EL) 2016/1239 artikli 8 lõikes 1 osutatud negatiivset hälvet kohaldatakse mutatis mutandis.“

| 4) | Artikli 8 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimest lõiku muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Kui artikli 2 lõikest 5, artikli 3 lõikest 6, artikli 5 lõikest 7 ning artiklitest 11 ja 12 ei tulene teisiti, aktsepteerivad pädevad asutused ettevõtjate poolt iga partii kohta esitatud impordilitsentsi, vabastussertifikaadi või toetussertifikaadi taotlusi. Taotlustega peab olema kaasas ostuarve originaal või selle tõestatud koopia ja järgmiste dokumentide originaal, tõestatud koopia või kinnitatud elektrooniline vaste:“; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artikli 8 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

esimest lõiku muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Kui artikli 2 lõikest 5, artikli 3 lõikest 6, artikli 5 lõikest 7 ning artiklitest 11 ja 12 ei tulene teisiti, aktsepteerivad pädevad asutused ettevõtjate poolt iga partii kohta esitatud impordilitsentsi, vabastussertifikaadi või toetussertifikaadi taotlusi. Taotlustega peab olema kaasas ostuarve originaal või selle tõestatud koopia ja järgmiste dokumentide originaal, tõestatud koopia või kinnitatud elektrooniline vaste:“;

| ii) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | toetussertifikaadiga koos:






  i) | esitatakse liidu kauba tollistaatuse tõend, millele on osutatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (*3) artikli 199 lõike 1 punktis b; või |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

toetussertifikaadiga koos:

i)

esitatakse liidu kauba tollistaatuse tõend, millele on osutatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (*3) artikli 199 lõike 1 punktis b; või

*3

| ii) | komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (*4) VIII jaotise 2. ja 3. peatüki kohane CO deklaratsioon kooskõlas andmeelementidega nr 1/1, 1/2 ja 1/3, millele on osutatud kõnealuse määruse B lisa I jaotise 3. peatüki 1. jaos esitatud andmenõuete tabelis. |
| --- | --- |

ii)

komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (*4) VIII jaotise 2. ja 3. peatüki kohane CO deklaratsioon kooskõlas andmeelementidega nr 1/1, 1/2 ja 1/3, millele on osutatud kõnealuse määruse B lisa I jaotise 3. peatüki 1. jaos esitatud andmenõuete tabelis.

*4

(*3)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558)."

*3

(*4)  Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid käsitlevate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 29.12.2015, lk 1).“;"

*4

| b) | teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Kõnealused dokumendid võib esitada elektroonilise sõnumina. Kui kontrolli teostaval pädeval asutusel puudub juurdepääs selliste elektrooniliste dokumentide haldamise IT-süsteemile, asendatakse elektronkiri nõuetekohaselt tõestatud koopia või selle kinnitatud elektroonilise vaste väljatrükiga.“ |
| --- | --- |

b)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kõnealused dokumendid võib esitada elektroonilise sõnumina. Kui kontrolli teostaval pädeval asutusel puudub juurdepääs selliste elektrooniliste dokumentide haldamise IT-süsteemile, asendatakse elektronkiri nõuetekohaselt tõestatud koopia või selle kinnitatud elektroonilise vaste väljatrükiga.“

| 5) | Artikli 12 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Käesolevas artiklis osutatud teatamine toimub vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2017/1183 (*5) ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/1185 (*6).

  (*5)  Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/1183, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses komisjonile edastatava teabe ja dokumentidega (ELT L 171, 4.7.2017, lk 100)."


  (*6)  Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1185, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses komisjonile edastatava teabe ja dokumentidega ning millega muudetakse mitut komisjoni määrust ja tunnistatakse mitu määrust kehtetuks (ELT L 171, 4.7.2017, lk 113).“
  " |
| --- | --- |

5)

Artikli 12 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Käesolevas artiklis osutatud teatamine toimub vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2017/1183 (*5) ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/1185 (*6).

*5

*6

(*5)  Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/1183, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses komisjonile edastatava teabe ja dokumentidega (ELT L 171, 4.7.2017, lk 100)."

*5

(*6)  Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1185, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses komisjonile edastatava teabe ja dokumentidega ning millega muudetakse mitut komisjoni määrust ja tunnistatakse mitu määrust kehtetuks (ELT L 171, 4.7.2017, lk 113).“
  "

*6

| 6) | Artikli 16 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Põllumajandustoodete impordi ja riiki sisenemise füüsiline kontroll äärepoolseimas piirkonnas peab hõlmama representatiivset valimit, mis on moodustatud vähemalt 5 % artikli 9 kohaselt esitatud litsentsidest ja sertifikaatidest.
  Asjaomases äärepoolseimas piirkonnas teostatavad 5. jaoga ette nähtud ekspordi ja edasisaatmise füüsilised kontrollid peavad hõlmama vähemalt 5 % representatiivsest valimist, mis põhineb liikmesriikide kehtestatud riskiprofiilil.
  Komisjoni määrust (EÜ) nr 1276/2008 (*7) kohaldatakse kõnealuse füüsilise kontrolli suhtes mutatis mutandis.
  Lisaks võib komisjon erijuhtudel nõuda, et füüsilist kontrolli teostataks muu protsendimäära ulatuses.


  (*7)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1276/2008, 17. detsember 2008, toetust või muid summasid saavate põllumajandustoodete ekspordi füüsiliste kontrollidega teostatava järelevalve kohta (ELT L 339, 18.12.2008, lk 53).“
  " |
| --- | --- |

6)

Artikli 16 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Põllumajandustoodete impordi ja riiki sisenemise füüsiline kontroll äärepoolseimas piirkonnas peab hõlmama representatiivset valimit, mis on moodustatud vähemalt 5 % artikli 9 kohaselt esitatud litsentsidest ja sertifikaatidest.

Asjaomases äärepoolseimas piirkonnas teostatavad 5. jaoga ette nähtud ekspordi ja edasisaatmise füüsilised kontrollid peavad hõlmama vähemalt 5 % representatiivsest valimist, mis põhineb liikmesriikide kehtestatud riskiprofiilil.

Komisjoni määrust (EÜ) nr 1276/2008 (*7) kohaldatakse kõnealuse füüsilise kontrolli suhtes mutatis mutandis.

Lisaks võib komisjon erijuhtudel nõuda, et füüsilist kontrolli teostataks muu protsendimäära ulatuses.

(*7)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1276/2008, 17. detsember 2008, toetust või muid summasid saavate põllumajandustoodete ekspordi füüsiliste kontrollidega teostatava järelevalve kohta (ELT L 339, 18.12.2008, lk 53).“
  "

*7

| 7) | Artikli 22 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Pädevad asutused teevad vastavalt käesoleva määruse artikli 24 lõikele 1 tehtud riskianalüüsi põhjal iga meetme kohapealseid pistelisi kontrolle ligikaudu 5 % toetusetaotluste suhtes. Valimis peab olema esindatud ka vähemalt 5 % iga tegevuse toetuseks antud summadest.“ |
| --- | --- |

7)

Artikli 22 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Pädevad asutused teevad vastavalt käesoleva määruse artikli 24 lõikele 1 tehtud riskianalüüsi põhjal iga meetme kohapealseid pistelisi kontrolle ligikaudu 5 % toetusetaotluste suhtes. Valimis peab olema esindatud ka vähemalt 5 % iga tegevuse toetuseks antud summadest.“

| 8) | Artikli 24 lõike 1 teisele lõigule lisatakse järgmine lause:

  „Kui kohapeal kontrollitavate toetusetaotlejate miinimumarv on väiksem kui 12, valib liikmesriik juhuvaliku teel vähemalt ühe taotleja.“ |
| --- | --- |

8)

Artikli 24 lõike 1 teisele lõigule lisatakse järgmine lause:

„Kui kohapeal kontrollitavate toetusetaotlejate miinimumarv on väiksem kui 12, valib liikmesriik juhuvaliku teel vähemalt ühe taotleja.“

| 9) | Artiklid 28 ja 29 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 28
  Alusetult makstud summade tagasimaksmine ja trahv

  1.   Alusetult tehtud makse korral kohaldatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 (*8) artiklit 7 mutatis mutandis.


  2.   Kui põhjendamatu makse tehti toetuse taotleja esitatud valeandmete, valedokumentide või tema raske hooletuse tõttu, kohaldatakse lisaks põhjendamatult makstud summaga võrdset trahvi, millele on lisatud rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 7 lõike 2 kohaselt arvutatud intress.



  Artikkel 29
  Vääramatu jõud ja erandlikud asjaolud
  Vääramatu jõu või erandlike asjaolude korral määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 2 lõike 2 tähenduses kohaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 (*9) artiklit 4 mutatis mutandis.


  (*8)  Komisjoni 17. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 809/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega (ELT L 227, 31.7.2014, lk 69)."


  (*9)  Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 640/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi osas ning otsetoetuste, maaelu arengu toetuse ja nõuetele vastavuse süsteemiga seoses kohaldatavatest maksetest keeldumise ja nende tühistamise tingimuste osas ning kõnealuste toetuste ja süsteemiga seotud halduskaristuste osas (ELT L 181, 20.6.2014, lk 48).“
  " |
| --- | --- |

9)

Artiklid 28 ja 29 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 28

Alusetult makstud summade tagasimaksmine ja trahv

1.   Alusetult tehtud makse korral kohaldatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 (*8) artiklit 7 mutatis mutandis.

2.   Kui põhjendamatu makse tehti toetuse taotleja esitatud valeandmete, valedokumentide või tema raske hooletuse tõttu, kohaldatakse lisaks põhjendamatult makstud summaga võrdset trahvi, millele on lisatud rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 7 lõike 2 kohaselt arvutatud intress.

Artikkel 29

Vääramatu jõud ja erandlikud asjaolud

Vääramatu jõu või erandlike asjaolude korral määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 2 lõike 2 tähenduses kohaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 (*9) artiklit 4 mutatis mutandis.

(*8)  Komisjoni 17. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 809/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega (ELT L 227, 31.7.2014, lk 69)."

*8

(*9)  Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 640/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi osas ning otsetoetuste, maaelu arengu toetuse ja nõuetele vastavuse süsteemiga seoses kohaldatavatest maksetest keeldumise ja nende tühistamise tingimuste osas ning kõnealuste toetuste ja süsteemiga seotud halduskaristuste osas (ELT L 181, 20.6.2014, lk 48).“
  "

*9

| 10) | Artikli 32 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Käesolevas lõikes osutatud teatamine toimub vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2017/1183 ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/1185.“ |
| --- | --- |

10)

Artikli 32 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Käesolevas lõikes osutatud teatamine toimub vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2017/1183 ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/1185.“

| 11) | Artikli 35 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Pädevad asutused tagavad, et VII lisas loetletud tooteid kasutatakse kooskõlas asjakohaste liidu eeskirjadega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (*10) artiklitega 211, 214, 215, 218, 219 ja 254, delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklitega 161–164, 171–175, 178, 179 ja 239 ning rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklitega 260–269.


  (*10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).“
  " |
| --- | --- |

11)

Artikli 35 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Pädevad asutused tagavad, et VII lisas loetletud tooteid kasutatakse kooskõlas asjakohaste liidu eeskirjadega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (*10) artiklitega 211, 214, 215, 218, 219 ja 254, delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklitega 161–164, 171–175, 178, 179 ja 239 ning rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklitega 260–269.

(*10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).“
  "

*10

| 12) | Artiklit 38 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimese lõigu sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Tarnimise erikorra kohta teatavad pädevad asutused komisjonile hiljemalt iga aasta 31. maiks järgmised andmed CN-koodide ja vajaduse korral üksikute sihtkohtade kaupa võrdluskalendriaasta tarnebilansi eelmise aasta toimingute kohta järgmised andmed:“; |
| --- | --- | --- | --- |

12)

Artiklit 38 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

esimese lõigu sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Tarnimise erikorra kohta teatavad pädevad asutused komisjonile hiljemalt iga aasta 31. maiks järgmised andmed CN-koodide ja vajaduse korral üksikute sihtkohtade kaupa võrdluskalendriaasta tarnebilansi eelmise aasta toimingute kohta järgmised andmed:“;

| ii) | teise lõigu teine lause jäetakse välja; |
| --- | --- |

ii)

teise lõigu teine lause jäetakse välja;

| b) | lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

  „3.   Käesolevas artiklis osutatud teatamine toimub vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2017/1183 ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/1185.


  4.   Määruse (EL) nr 228/2013 artikli 23 lõikes 3 ja artikli 32 lõikes 1 osutatud teatamine toimub samuti vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2017/1183 ja rakendusmäärusele (EL) 2017/1185.“ |
| --- | --- |

b)

lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesolevas artiklis osutatud teatamine toimub vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2017/1183 ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/1185.

4.   Määruse (EL) nr 228/2013 artikli 23 lõikes 3 ja artikli 32 lõikes 1 osutatud teatamine toimub samuti vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2017/1183 ja rakendusmäärusele (EL) 2017/1185.“

| 13) | Artikkel 39 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 39
  Aastaaruanne

  1.   Määruse (EL) nr 228/2013 artikli 32 lõikes 2 osutatud aastaaruande ülesehitus ja sisu esitataks vastavalt käesoleva määruse IX lisale.


  2.   Lõikes 1 osutatud aruanne esitatakse komisjonile vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2017/1183 ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/1185.“ |
| --- | --- |

13)

Artikkel 39 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 39

Aastaaruanne

1.   Määruse (EL) nr 228/2013 artikli 32 lõikes 2 osutatud aastaaruande ülesehitus ja sisu esitataks vastavalt käesoleva määruse IX lisale.

2.   Lõikes 1 osutatud aruanne esitatakse komisjonile vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2017/1183 ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/1185.“

| 14) | Artiklit 40 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigid esitavad igasse POSEI programmi tehtavad muudatused komisjonile üks kord kalendriaastas programmi kohta, välja arvatud vääramatu jõu või erandlike asjaolude juhtumid. Need peavad olema saadetud komisjonile hiljemalt selle aasta 31. juuliks, mis eelneb nende kohaldamisele. Muudatused peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud ja esitatud peab olema eelkõige järgmine teave:






  a) | programmi muutmist õigustavate võimalike rakendamisraskuste põhjused; |
| --- | --- | --- | --- |

14)

Artiklit 40 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid esitavad igasse POSEI programmi tehtavad muudatused komisjonile üks kord kalendriaastas programmi kohta, välja arvatud vääramatu jõu või erandlike asjaolude juhtumid. Need peavad olema saadetud komisjonile hiljemalt selle aasta 31. juuliks, mis eelneb nende kohaldamisele. Muudatused peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud ja esitatud peab olema eelkõige järgmine teave:

a)

programmi muutmist õigustavate võimalike rakendamisraskuste põhjused;

| b) | muudatuse eeldatav mõju; |
| --- | --- |

b)

muudatuse eeldatav mõju;

| c) | mõju rahastamisele ja rahastamiskõlblikkuse tingimused. |
| --- | --- |

c)

mõju rahastamisele ja rahastamiskõlblikkuse tingimused.

Komisjon teavitab liikmesriiki, kui ta leiab, et muudatused ei vasta liidu õigusaktidele, eelkõige määruse (EL) nr 228/2013 artiklile 4, ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1306/2013 artiklite 51 ja 52 kohaldamist.

Muudatusi kohaldatakse alates nendest teatamisele järgneva aasta 1. jaanuarist. Kui peetakse vajalikuks varasemat teatamist, võib kõnealuseid muudatusi kohaldada varem, kui komisjonil ei ole midagi selle vastu.

2.   Erandina lõikest 1 hindab komisjon eraldi järgmisi liikmesriikide esitatud muudatusettepanekuid ja otsustab nende heakskiitmise üle hiljemalt viie kuu jooksul alates nende esitamisest kooskõlas määruse (EL) nr 228/2013 artikli 34 lõikes 2 osutatud korraga:

| a) | uue äärepoolseima piirkonna ühinemine; |
| --- | --- |

a)

uue äärepoolseima piirkonna ühinemine;

| b) | üldisesse programmi uute, tarnimise erikorra raames toetust saama hakkavate tooterühmade või uute meetmete lisamine kohaliku põllumajandustootmise abistamiseks. |
| --- | --- |

b)

üldisesse programmi uute, tarnimise erikorra raames toetust saama hakkavate tooterühmade või uute meetmete lisamine kohaliku põllumajandustootmise abistamiseks.

Sel viisil heakskiidetud muudatusi kohaldatakse alates muudatusettepaneku tegemisele järgneva aasta 1. jaanuarist või heakskiitmisotsuses sõnaselgelt väljendatud kuupäevast.“;

| b) | lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | kõigi meetmete puhul iga üksikmeetme jaoks ettenähtud eraldise muutmine kuni 20 % võrra, ilma et see piiraks määruse (EL) nr 228/2013 artiklis 30 sätestatud rahalisi ülemmäärasid, tingimusel et sellistest kohandustest teatatakse hiljemalt muudetud rahaeraldisi käsitlevale kalendriaastale järgneva aasta 31. maiks;“ |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

kõigi meetmete puhul iga üksikmeetme jaoks ettenähtud eraldise muutmine kuni 20 % võrra, ilma et see piiraks määruse (EL) nr 228/2013 artiklis 30 sätestatud rahalisi ülemmäärasid, tingimusel et sellistest kohandustest teatatakse hiljemalt muudetud rahaeraldisi käsitlevale kalendriaastale järgneva aasta 31. maiks;“

| c) | lõike 5 punkt a asendatakse järgmisega:
  „a)   „meede“– tegevuste rühmitus, mis on vajalik ühe või mitme eesmärgi saavutamiseks programmis, mis moodustab seeria, mille rahastamise summa on kindlaks määratud määruse (EL) nr 228/2013 artikli 5 punktis a osutatud tabelis;“ |
| --- | --- |

c)

lõike 5 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)   „meede“– tegevuste rühmitus, mis on vajalik ühe või mitme eesmärgi saavutamiseks programmis, mis moodustab seeria, mille rahastamise summa on kindlaks määratud määruse (EL) nr 228/2013 artikli 5 punktis a osutatud tabelis;“

„meede“

| d) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Käesolevas artiklis osutatud teatamine toimub vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2017/1183 ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/1185.“ |
| --- | --- |

d)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Käesolevas artiklis osutatud teatamine toimub vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2017/1183 ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/1185.“

| 15) | Lisatakse IX lisa, mille tekst on esitatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

15)

Lisatakse IX lisa, mille tekst on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuni 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 78, 20.3.2013, lk 23.

1

(2)  Komisjoni 20. veebruari 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 180/2014, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 228/2013 (millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks) rakenduseeskirjad (ELT L 63, 4.3.2014, lk 13).

2

(3)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1239, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses impordi- ja ekspordilitsentside süsteemiga (ELT L 206, 30.7.2016, lk 44).

3

(4)  Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule liidu äärepoolseimate piirkondade põllumajanduse toetamiseks võetavate erimeetmete kava (POSEI) rakendamise kohta (COM(2016)797 final).

4

(5)  Komisjoni 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 376/2008, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 114, 26.4.2008, lk 3).

5

(6)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1237, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi kohaldamise eeskirjade osas ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 selliste litsentside puhul esitatud tagatiste vabastamist ja kaotamist käsitlevate eeskirjade osas, muudetakse komisjoni määruseid (EÜ) nr 2535/2001, (EÜ) nr 1342/2003, (EÜ) nr 2336/2003, (EÜ) nr 951/2006, (EÜ) nr 341/2007 ja (EÜ) nr 382/2008 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EÜ) nr 2390/98, (EÜ) nr 1345/2005, (EÜ) nr 376/2008 ja (EÜ) nr 507/2008 (ELT L 206, 30.7.2016, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 31. augusti 2009. aasta määrus (EÜ) nr 792/2009, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad turgude ühise korralduse rakendamist, otsemaksete režiimi, põllumajandustoodete müügiedendamist ning äärepoolseimates piirkondades ja väiksematel Egeuse mere saartel kohaldatavat korda käsitlevate teabe ja dokumentide esitamiseks liikmesriikidelt komisjonile (ELT L 228, 1.9.2009, lk 3).

7

(8)  Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/1183, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses komisjonile edastatava teabe ja dokumentidega (ELT L 171, 4.7.2017, lk 100).

8

(9)  Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1185, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses komisjonile edastatava teabe ja dokumentidega ning millega muudetakse mitut komisjoni määrust ja tunnistatakse mitu määrust kehtetuks (ELT L 171, 4.7.2017, lk 113).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).

10

(11)  Komisjoni 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1122/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustootjate otsetoetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, ümbersuunamisega ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veinisektori toetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega (ELT L 316, 2.12.2009, lk 65).

11

(12)  Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 640/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi osas ning otsetoetuste, maaelu arengu toetuse ja nõuetele vastavuse süsteemiga seoses kohaldatavatest maksetest keeldumise ja nende tühistamise tingimuste osas ning kõnealuste toetuste ja süsteemiga seotud halduskaristuste osas (ELT L 181, 20.6.2014, lk 48).

12

(13)  Komisjoni 17. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 809/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega (ELT L 227, 31.7.2014, lk 69).

13

(14)  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

15

(16)  Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid käsitlevate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 29.12.2015, lk 1).

16

(17)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

17

---

LISA

„IX LISA

Artiklis 39 osutatud aastaaruande ülesehitus ja sisu

Aruande ülesehitus ja sisu võrreldes eelmise aastaga on järgmine:

1.   ÜLDINE TAUST EELMISEL AASTAL

| 1.1. | Sotsiaal-majanduslik kontekst |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Põllumajanduse olukord ja selle arengud |
| --- | --- |

1.2.

2.   MEETMETE JA TEGEVUSTE FÜÜSILINE JA RAHALINE RAKENDAMINE

| 2.1. | Finantsandmete üldtabel, mis käsitleb kohaliku tootmise toetamist ja tarnimise erikorda, sealhulgas esialgset eraldist meetme ja tegevuse kohta, samuti tegelikud kulud ja, kui see on asjakohane, mis tahes riigiabi, mida antakse vastavalt määruse (EL) nr 228/2013 artiklile 23. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Üksikasjalik kirjeldus programmi kuuluva iga meetme ja tegevuse füüsilise ja rahalise rakendamise kohta (sealhulgas tehniline abi):






  a) | tarnimise erikorra puhul: asjaomase piirkonna aastase tarnebilansi andmed ja analüüs; |
| --- | --- | --- |

2.2.

a)

tarnimise erikorra puhul: asjaomase piirkonna aastase tarnebilansi andmed ja analüüs;

| b) | kohaliku tootmise toetamise puhul: programmis loetletud iga meetme ja tegevuse füüsilise ja rahalise rakendamise andmed ja analüüs, sealhulgas sellised andmed nagu toetusesaajate arv, toetusega hõlmatud loomade arv, rahastamiskõlblik maa-ala ja/või asjaomaste põllumajandusettevõtete arv. Vajaduse korral tuleb andmetele lisada selle sektori esitlus ja analüüs, milles meetmeid võetakse. |
| --- | --- |

b)

kohaliku tootmise toetamise puhul: programmis loetletud iga meetme ja tegevuse füüsilise ja rahalise rakendamise andmed ja analüüs, sealhulgas sellised andmed nagu toetusesaajate arv, toetusega hõlmatud loomade arv, rahastamiskõlblik maa-ala ja/või asjaomaste põllumajandusettevõtete arv. Vajaduse korral tuleb andmetele lisada selle sektori esitlus ja analüüs, milles meetmeid võetakse.

3.   PROGRAMMI TULEMUSLIKKUS EELMISEL AASTAL

| 3.1. | Kuidas meetmed ja tegevused on aidanud saavutada programmi erieesmärke ja prioriteete ning üldeesmärke, mis on seatud määruse (EL) nr 228/2013 artiklis 2:






  a) | programmi erieesmärkide riiklike kvantitatiivsete näitajate areng ja analüüs ning hinnang, kuivõrd on programmis sisalduvate meetmete iga erieesmärki täidetud; |
| --- | --- | --- |

3.1.

a)

programmi erieesmärkide riiklike kvantitatiivsete näitajate areng ja analüüs ning hinnang, kuivõrd on programmis sisalduvate meetmete iga erieesmärki täidetud;

| b) | tarnimise erikorra puhul antud soodustuste edasiandmise kirjeldus, samuti käesoleva määruse artikli 6 kohase edasiandmise tagamiseks võetud meetmed ja tehtud kontroll; |
| --- | --- |

b)

tarnimise erikorra puhul antud soodustuste edasiandmise kirjeldus, samuti käesoleva määruse artikli 6 kohase edasiandmise tagamiseks võetud meetmed ja tehtud kontroll;

| c) | tarnimise erikorra puhul abi proportsionaalsuse analüüs, arvestades täiendavaid transpordikulusid seosesvedamisega äärepoolseimatesse piirkondadesse, ning töötlemiseks ettenähtud toodete ja põllumajanduslike sisendite puhul, arvestades saarelisest või kaugest asukohast tulenevaid täiendavaid kulusid; |
| --- | --- |

c)

tarnimise erikorra puhul abi proportsionaalsuse analüüs, arvestades täiendavaid transpordikulusid seosesvedamisega äärepoolseimatesse piirkondadesse, ning töötlemiseks ettenähtud toodete ja põllumajanduslike sisendite puhul, arvestades saarelisest või kaugest asukohast tulenevaid täiendavaid kulusid;

| d) | iga-aastased andmed ühiste tulemusnäitajate kohta, millele on osutatud käesoleva määruse artiklis 37 ja nende analüüs, eelkõige seoses üldeesmärkide saavutamisega, mis on sätestatud määruse (EL) nr 228/2013 artiklis 2. |
| --- | --- |

d)

iga-aastased andmed ühiste tulemusnäitajate kohta, millele on osutatud käesoleva määruse artiklis 37 ja nende analüüs, eelkõige seoses üldeesmärkide saavutamisega, mis on sätestatud määruse (EL) nr 228/2013 artiklis 2.

Neis analüüsides tuleb pöörata erilist tähelepanu hindade järelevalvele, kohaliku põllumajanduse arengule ja kohalike toodete konkurentsipositsioonile impordi puhul kolmandatest riikidest ja tarnete puhul Euroopa Liidust.

| 3.2. | Järeldused meetmeid hõlmava strateegia sobivuse ja selle võimaliku tõhustamise kohta programmi eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

3.2.

4.   PROGRAMMI HALDAMINE

| 4.1. | Lühike kirjeldus peamistest probleemidest, mida on esinenud meetmete juhtimisel ja rakendamisel asjaomasel aastal. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Statistilised andmed pädevate asutuste poolse kontrollimise kohta ja võimalikud rakendatud sanktsioonid. Mis tahes lisateave, mis võib osutuda kasulikuks esitatud andmetest aru saamisel. |
| --- | --- |

4.2.

5.   MUUDATUSED

Lühikokkuvõte rakenduskava muudatustest, mis on esitatud asjaomasel aastal, ja nende põhjendused.

---

| 29.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/14

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/921,

28. juuni 2018,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) selle Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/2321 muutmisele eelnenud redaktsioonis (2) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

MENETLUS

1.   Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas 2006. aastal määrusega (EÜ) nr 130/2006 (3) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“, Hiina või „asjaomane riik“) pärit viinhappe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgsed meetmed“). Meetmed kehtestati 0 % – 10,1 % suuruste individuaalsete tollimaksumääradena, mida kohaldati Hiina kolme eksportiva tootja suhtes, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, ja 34,9 % suuruse tollimaksumäärana, mida kohaldati kõikide muude Hiina eksportivate tootjate suhtes. Pärast alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 150/2008 (4) esialgseid meetmeid ning täpsustati asjaomase toote määratlust. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas 2006. aastal määrusega (EÜ) nr 130/2006 (3) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“, Hiina või „asjaomane riik“) pärit viinhappe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgsed meetmed“). Meetmed kehtestati 0 % – 10,1 % suuruste individuaalsete tollimaksumääradena, mida kohaldati Hiina kolme eksportiva tootja suhtes, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, ja 34,9 % suuruse tollimaksumäärana, mida kohaldati kõikide muude Hiina eksportivate tootjate suhtes. Pärast alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 150/2008 (4) esialgseid meetmeid ning täpsustati asjaomase toote määratlust.

3

4

| (2) | Pärast WTO apellatsioonikogu veiseliha ja riisi käsitleva aruande (5) avaldamist, arvas nõukogu 2012. aasta aprillis nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 332/2012 (6) meetmete kohaldamisalast välja eksportiva tootja Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (edaspidi „Hangzhou Bioking“) ekspordi, mille suhtes kohaldati 0 % suurust tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(2)

Pärast WTO apellatsioonikogu veiseliha ja riisi käsitleva aruande (5) avaldamist, arvas nõukogu 2012. aasta aprillis nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 332/2012 (6) meetmete kohaldamisalast välja eksportiva tootja Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (edaspidi „Hangzhou Bioking“) ekspordi, mille suhtes kohaldati 0 % suurust tollimaksumäära.

5

6

| (3) | Pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist (edaspidi „eelmine aegumise läbivaatamine“) pikendas nõukogu 2012. aasta aprillis rakendusmäärusega (EL) nr 349/2012 (7) meetmeid veel viie aasta võrra. |
| --- | --- |

(3)

Pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist (edaspidi „eelmine aegumise läbivaatamine“) pikendas nõukogu 2012. aasta aprillis rakendusmäärusega (EL) nr 349/2012 (7) meetmeid veel viie aasta võrra.

7

| (4) | Pärast alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist muudeti 2012. aasta juulis nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 626/2012 (8) esialgseid meetmeid. Nõukogu lõpetas ülejäänud kahe äriühingu, Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd (edaspidi „Changmao Biochemical“) ja Ninghai Organic Chemical Factory (edaspidi „Ninghai Organic“) turumajandusliku kohtlemise ning kehtestas nende suhtes individuaalsed dumpinguvastased marginaalid – vastavalt 13,1 % ja 8,3 % – kasutades nende endi ekspordihindu. |
| --- | --- |

(4)

Pärast alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist muudeti 2012. aasta juulis nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 626/2012 (8) esialgseid meetmeid. Nõukogu lõpetas ülejäänud kahe äriühingu, Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd (edaspidi „Changmao Biochemical“) ja Ninghai Organic Chemical Factory (edaspidi „Ninghai Organic“) turumajandusliku kohtlemise ning kehtestas nende suhtes individuaalsed dumpinguvastased marginaalid – vastavalt 13,1 % ja 8,3 % – kasutades nende endi ekspordihindu.

8

| (5) | 4. detsembril 2014 HRVst pärit viinhappe impordi suhtes alusmääruse artikli 5 alusel algatatud dumpinguvastane uurimine, mis piirdus äriühinguga Hangzhou Bioking, (9) lõpetati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2016/176 (10) meetmeid kehtestamata. |
| --- | --- |

(5)

4. detsembril 2014 HRVst pärit viinhappe impordi suhtes alusmääruse artikli 5 alusel algatatud dumpinguvastane uurimine, mis piirdus äriühinguga Hangzhou Bioking, (9) lõpetati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2016/176 (10) meetmeid kehtestamata.

9

10

| (6) | Üldkohus tühistas 1. juuni 2017. aasta otsusega kohtuasjas T-442/12, Changmao Biochemical Engineering vs. nõukogu (11) määruse (EL) nr 626/2012 äriühingu Changmao Biochemical suhtes kohaldatavas osas. |
| --- | --- |

(6)

Üldkohus tühistas 1. juuni 2017. aasta otsusega kohtuasjas T-442/12, Changmao Biochemical Engineering vs. nõukogu (11) määruse (EL) nr 626/2012 äriühingu Changmao Biochemical suhtes kohaldatavas osas.

vs

11

| (7) | 7. septembril 2017 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teatise kohtuasjas T-442/12 1. juunil 2017. aastal tehtud otsuse kohta. Komisjon otsustas taasalustada HRVst pärit viinhappe impordi suhtes dumpinguvastast uurimist, mille tulemusel võeti vastu määrus (EL) nr 626/2012, asjaomast eksportivat tootjat käsitlevas osas ning jätkas uurimist alates hetkest, mil eeskirjade rikkumine aset leidis. Taasalustamine piirdus Üldkohtu otsuse rakendamisega äriühingu Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd. suhtes. Taasalustamine ei mõjutanud muid uurimisi. |
| --- | --- |

(7)

7. septembril 2017 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teatise kohtuasjas T-442/12 1. juunil 2017. aastal tehtud otsuse kohta. Komisjon otsustas taasalustada HRVst pärit viinhappe impordi suhtes dumpinguvastast uurimist, mille tulemusel võeti vastu määrus (EL) nr 626/2012, asjaomast eksportivat tootjat käsitlevas osas ning jätkas uurimist alates hetkest, mil eeskirjade rikkumine aset leidis. Taasalustamine piirdus Üldkohtu otsuse rakendamisega äriühingu Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd. suhtes. Taasalustamine ei mõjutanud muid uurimisi.

Euroopa Liidu Teatajas

2.   Aegumise läbivaatamise taotlus

Aegumise läbivaatamise taotlus

| (8) | Pärast teate avaldamist meetmete eelseisva aegumise kohta (12) sai komisjon alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamise taotluse (edaspidi „läbivaatamistaotlus“). |
| --- | --- |

(8)

Pärast teate avaldamist meetmete eelseisva aegumise kohta (12) sai komisjon alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamise taotluse (edaspidi „läbivaatamistaotlus“).

12

| (9) | Taotluse esitasid 24. jaanuaril 2017 äriühingud Distillerie Bonollo S.r.l., Caviro Distillerie S.r.l., Industria Chimica Valenzana S.p.a., Alvinesa Alcoholera Vinicola SA ja Comercial Quimica Sarasa SL (edaspidi „taotlejad“), kelle toodang moodustab üle 25 % liidu viinhappe kogutoodangust. |
| --- | --- |

(9)

Taotluse esitasid 24. jaanuaril 2017 äriühingud Distillerie Bonollo S.r.l., Caviro Distillerie S.r.l., Industria Chimica Valenzana S.p.a., Alvinesa Alcoholera Vinicola SA ja Comercial Quimica Sarasa SL (edaspidi „taotlejad“), kelle toodang moodustab üle 25 % liidu viinhappe kogutoodangust.

| (10) | Taotlus põhines väitel, et Hiinast pärit viinhappe impordi suhtes kehtestatud meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(10)

Taotlus põhines väitel, et Hiinast pärit viinhappe impordi suhtes kehtestatud meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

Aegumise läbivaatamise algatamine

| (11) | Olles pärast alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud komiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, avaldas komisjon 19. aprillil 2017Euroopa Liidu Teatajas teate aegumise läbivaatamise algatamise kohta (13) (edaspidi „algatamisteade“) vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(11)

Olles pärast alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud komiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, avaldas komisjon 19. aprillil 2017Euroopa Liidu Teatajas teate aegumise läbivaatamise algatamise kohta (13) (edaspidi „algatamisteade“) vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2.

Euroopa Liidu Teatajas

13

4.   Uurimine

Uurimine

4.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (12) | Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2016 kuni 31. detsembrini 2016 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2013 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(12)

Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2016 kuni 31. detsembrini 2016 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2013 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

4.2.   Uurimisega seotud isikud

Uurimisega seotud isikud

| (13) | Komisjon teatas ametlikult aegumise läbivaatamise algatamisest taotluse esitajatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ning asjaomase eksportiva riigi esindajatele. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon teatas ametlikult aegumise läbivaatamise algatamisest taotluse esitajatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ning asjaomase eksportiva riigi esindajatele.

| (14) | Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(14)

Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

4.3.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (15) | Komisjon teatas algatamisteates, et võib kooskõlas alusmääruse artikliga 17 moodustada huvitatud isikutest valimi. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon teatas algatamisteates, et võib kooskõlas alusmääruse artikliga 17 moodustada huvitatud isikutest valimi.

4.3.1.   Hiina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (16) | Arvestades Hiina eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu tegemine. |
| --- | --- |

(16)

Arvestades Hiina eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu tegemine.

| (17) | Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõikidel teadaolevatel eksportivatel tootjatel endast 15 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist teada anda ning esitada algatamisteates nõutud teave. Kõnealune teave hõlmas tootmismahtu ja tootmisvõimsust. Lisaks palus komisjon HRV esindusel Euroopa Liidu juures nimetada esindaja, kes teeks valimi moodustamisel komisjoniga koostööd. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõikidel teadaolevatel eksportivatel tootjatel endast 15 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist teada anda ning esitada algatamisteates nõutud teave. Kõnealune teave hõlmas tootmismahtu ja tootmisvõimsust. Lisaks palus komisjon HRV esindusel Euroopa Liidu juures nimetada esindaja, kes teeks valimi moodustamisel komisjoniga koostööd.

| (18) | Ükski 22-st Hiina eksportijast/tootjast, kellega ühendust võeti, ega ka ükski muu Hiina eksportija/tootja ei andnud endast teada ega esitanud nõutud teavet. |
| --- | --- |

(18)

Ükski 22-st Hiina eksportijast/tootjast, kellega ühendust võeti, ega ka ükski muu Hiina eksportija/tootja ei andnud endast teada ega esitanud nõutud teavet.

4.3.2.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (19) | Enne uurimise algatamist võttis komisjon ühendust läbivaatamistaotluses nimetatud liidu tootjatega ja nende ühendustega, et kontrollida, kas taotluse esitanud liidu tootjad on piisavalt representatiivsed. Komisjon kogus ka teavet, mida oli vaja selleks, et teha otsus algatamisteate punktis 5.3 ette nähtud võimaliku valimi moodustamise kohta. |
| --- | --- |

(19)

Enne uurimise algatamist võttis komisjon ühendust läbivaatamistaotluses nimetatud liidu tootjatega ja nende ühendustega, et kontrollida, kas taotluse esitanud liidu tootjad on piisavalt representatiivsed. Komisjon kogus ka teavet, mida oli vaja selleks, et teha otsus algatamisteate punktis 5.3 ette nähtud võimaliku valimi moodustamise kohta.

| (20) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 17 moodustas komisjon esialgse valimi kuuest liidu tootjast, kelle müügimahud olid ajavahemikus 1. jaanuar kuni 31. detsember 2016 liidus kõige suuremad. Nende kuue äriühingu toodang moodustas 86 % liidu tootmisharu viinhappe kogumüügimahust. Huvitatud isikutel paluti esitada esialgse valimi kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(20)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 17 moodustas komisjon esialgse valimi kuuest liidu tootjast, kelle müügimahud olid ajavahemikus 1. jaanuar kuni 31. detsember 2016 liidus kõige suuremad. Nende kuue äriühingu toodang moodustas 86 % liidu tootmisharu viinhappe kogumüügimahust. Huvitatud isikutel paluti esitada esialgse valimi kohta oma märkused.

| (21) | Üks liidu tootja, kes esialgsesse valimisse ei kuulunud, väitis, et ta tuleks lisada lõppvalimisse, et anda liidu tootmisharu olukorrast parem ülevaade. Seda äriühingut toetas liidu viinhappetootjate Itaalia kutseorganisatsioon. Teine liidu tootja teatas, et ta ei soovi aegumise läbivaatamises osaleda. Muid märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(21)

Üks liidu tootja, kes esialgsesse valimisse ei kuulunud, väitis, et ta tuleks lisada lõppvalimisse, et anda liidu tootmisharu olukorrast parem ülevaade. Seda äriühingut toetas liidu viinhappetootjate Itaalia kutseorganisatsioon. Teine liidu tootja teatas, et ta ei soovi aegumise läbivaatamises osaleda. Muid märkusi ei esitatud.

| (22) | Komisjon leidis saadud märkusi arvesse võttes, et liidu tootjate väljavõtteline uuring ei ole enam asjakohane. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon leidis saadud märkusi arvesse võttes, et liidu tootjate väljavõtteline uuring ei ole enam asjakohane.

4.3.3.   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

| (23) | Selleks et oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valim, kutsuti uurimises osalema kõik sõltumatud importijad. Neil paluti endast teada anda, esitades komisjonile algatamisteate II lisas nõutud teabe. |
| --- | --- |

(23)

Selleks et oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valim, kutsuti uurimises osalema kõik sõltumatud importijad. Neil paluti endast teada anda, esitades komisjonile algatamisteate II lisas nõutud teabe.

| (24) | Lisaks sellele võttis komisjon algatamisetapis ühendust kümne taotluses nimetatud importijaga ning palus neil oma tegevust kirjeldada ja esitada algatamisteate II lisas nõutud teave. Sõltumatute importijate väljavõttelise uuringu vormi täitis viis äriühingut. Need ei olnud siiski vaatlusaluse toote importijad, vaid selle kasutajad. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks sellele võttis komisjon algatamisetapis ühendust kümne taotluses nimetatud importijaga ning palus neil oma tegevust kirjeldada ja esitada algatamisteate II lisas nõutud teave. Sõltumatute importijate väljavõttelise uuringu vormi täitis viis äriühingut. Need ei olnud siiski vaatlusaluse toote importijad, vaid selle kasutajad.

4.4.   Küsimustikud

Küsimustikud

| (25) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile üheksale liidu tootjale ja kuuele kasutajale. Küsimustikud saadeti ka kümnele võimalike kolmandate turumajandusriikide, nimelt Argentina, Austraalia, Brasiilia, Tšiili ja India tootjale. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile üheksale liidu tootjale ja kuuele kasutajale. Küsimustikud saadeti ka kümnele võimalike kolmandate turumajandusriikide, nimelt Argentina, Austraalia, Brasiilia, Tšiili ja India tootjale.

| (26) | Küsimustikule vastasid seitse liidu tootjat, neli liidu kasutajat ja üks võimaliku kolmanda turumajandusriigi (Austraalia) tootja. |
| --- | --- |

(26)

Küsimustikule vastasid seitse liidu tootjat, neli liidu kasutajat ja üks võimaliku kolmanda turumajandusriigi (Austraalia) tootja.

| (27) | Ükski Hiina eksportiv tootja koostööd ei teinud. |
| --- | --- |

(27)

Ükski Hiina eksportiv tootja koostööd ei teinud.

4.5.   Kontrollkäigud

Kontrollkäigud

| (28) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks ning selle hindamiseks, kas meetmete kehtestamine oleks liidu huvidega vastuolus. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | liidu tootjad:






  — | Alvinesa Alcoholera Vinícola SA (Daimiel, Hispaania) |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks ning selle hindamiseks, kas meetmete kehtestamine oleks liidu huvidega vastuolus. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

liidu tootjad:

—

Alvinesa Alcoholera Vinícola SA (Daimiel, Hispaania)

| — | Caviro Distillerie S.r.l. (Faenza, Itaalia) |
| --- | --- |

—

Caviro Distillerie S.r.l. (Faenza, Itaalia)

| — | Comercial Química Sarasa S.L. (Girona, Hispaania) |
| --- | --- |

—

Comercial Química Sarasa S.L. (Girona, Hispaania)

| — | Distillerie Bonollo S.p.A (Formigine, Itaalia) |
| --- | --- |

—

Distillerie Bonollo S.p.A (Formigine, Itaalia)

| — | Giovanni Randi S.p.a (Faenza, Itaalia) |
| --- | --- |

—

Giovanni Randi S.p.a (Faenza, Itaalia)

| — | ICV - Industria Chimica Valenzana S.p.A (Padova, Itaalia) |
| --- | --- |

—

ICV - Industria Chimica Valenzana S.p.A (Padova, Itaalia)

| — | Villapana S.p.A (Faenza, Itaalia) |
| --- | --- |

—

Villapana S.p.A (Faenza, Itaalia)

| b) | kasutajad:






  — | DuPont Nutrition Biosciences ApS (Kopenhaagen, Taani) |
| --- | --- | --- |

b)

kasutajad:

—

DuPont Nutrition Biosciences ApS (Kopenhaagen, Taani)

| — | Saint-Gobain Construction Products UK Ltd (Leicestershire, Ühendkuningriik) |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain Construction Products UK Ltd (Leicestershire, Ühendkuningriik)

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (29) | Vaatlusalune toode on HRVst pärit viinhape (v.a tüübi D-(-)-viinhape, millel on vähemalt 12,0-kraadine negatiivne optiline pöörang mõõdetuna vesilahuses Euroopa farmakopöas kirjeldatud meetodil), mis on praegu klassifitseeritud CN-koodi ex 2918 12 00 (TARICi kood 2918120090) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). |
| --- | --- |

(29)

Vaatlusalune toode on HRVst pärit viinhape (v.a tüübi D-(-)-viinhape, millel on vähemalt 12,0-kraadine negatiivne optiline pöörang mõõdetuna vesilahuses Euroopa farmakopöas kirjeldatud meetodil), mis on praegu klassifitseeritud CN-koodi ex 2918 12 00 (TARICi kood 2918120090) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“).

| (30) | Vaatlusalust toodet kasutatakse veinis, jookides ja toidulisandites, aeglustina kipskrohvisegus ja paljudes teistes toodetes. Seda on võimalik saada kas veinitootmise kõrvalsaadustest, nagu seda toodetakse liidus (looduslik tootmine), või keemilise sünteesi teel naftakeemilistest ühenditest, nagu seda toodetakse HRVs (sünteetiline tootmine). Veinivalmistamise kõrvalsaadustest toodetakse ainult L(+)-viinhapet. Sünteetiline tootmine võimaldab valmistada nii L(+)- kui ka DL-viinhapet. Mõlemad tooted on vaatlusalused tooted ja nende kasutusalad kattuvad. |
| --- | --- |

(30)

Vaatlusalust toodet kasutatakse veinis, jookides ja toidulisandites, aeglustina kipskrohvisegus ja paljudes teistes toodetes. Seda on võimalik saada kas veinitootmise kõrvalsaadustest, nagu seda toodetakse liidus (looduslik tootmine), või keemilise sünteesi teel naftakeemilistest ühenditest, nagu seda toodetakse HRVs (sünteetiline tootmine). Veinivalmistamise kõrvalsaadustest toodetakse ainult L(+)-viinhapet. Sünteetiline tootmine võimaldab valmistada nii L(+)- kui ka DL-viinhapet. Mõlemad tooted on vaatlusalused tooted ja nende kasutusalad kattuvad.

2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (31) | Leiti, et HRVs toodetud ja liitu eksporditud vaatlusalusel tootel,






  — | tootel, mida eksportivad tootjad toodavad ja müüvad HRV omamaisel turul; |
| --- | --- | --- |

(31)

Leiti, et HRVs toodetud ja liitu eksporditud vaatlusalusel tootel,

—

tootel, mida eksportivad tootjad toodavad ja müüvad HRV omamaisel turul;

| — | tootel, mida toodab ja müüb võrdlusriik; |
| --- | --- |

—

tootel, mida toodab ja müüb võrdlusriik;

| — | tootel, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul, |
| --- | --- |

—

tootel, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul,

on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning sama põhiline kasutusotstarve. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (32) | Vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine. |
| --- | --- |

(32)

Vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.

| (33) | Vastavalt põhjenduses 2 nimetatud rakendusmäärusele (EL) nr 332/2012 jäeti dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse analüüsist välja äriühingu Hangzhou Bioking eksport. Alljärgnev analüüs põhineb ainult vaatlusaluse toote ekspordil nende eksportijate/tootjate poolt, kelle suhtes kohaldati meetmeid. |
| --- | --- |

(33)

Vastavalt põhjenduses 2 nimetatud rakendusmäärusele (EL) nr 332/2012 jäeti dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse analüüsist välja äriühingu Hangzhou Bioking eksport. Alljärgnev analüüs põhineb ainult vaatlusaluse toote ekspordil nende eksportijate/tootjate poolt, kelle suhtes kohaldati meetmeid.

| (34) | Nagu on märgitud eespool põhjenduses 27, ei teinud ükski Hiina eksportija/tootja uurimise käigus koostööd. Seetõttu teatas komisjon Hiina ametiasutustele, et kuna ükski Hiina eksportija/tootja ei ole nõus koostööd tegema, võib komisjon HRV suhtes järelduste tegemisel kohaldada alusmääruse artiklit 18. Komisjon ei saanud Hiina ametiasutustelt selle kohta ühtegi märkust ega taotlust ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumiseks. |
| --- | --- |

(34)

Nagu on märgitud eespool põhjenduses 27, ei teinud ükski Hiina eksportija/tootja uurimise käigus koostööd. Seetõttu teatas komisjon Hiina ametiasutustele, et kuna ükski Hiina eksportija/tootja ei ole nõus koostööd tegema, võib komisjon HRV suhtes järelduste tegemisel kohaldada alusmääruse artiklit 18. Komisjon ei saanud Hiina ametiasutustelt selle kohta ühtegi märkust ega taotlust ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumiseks.

| (35) | Sellega seoses tuleb märkida, et vastavalt alusmääruse artikli 18 lõikele 1 lähtuti dumpingu olemasolu ning selle jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta järelduste tegemisel kättesaadavatest andmetest, mille hulka kuulusid eelkõige:






  i) | taotluses esitatud teave; |
| --- | --- | --- |

(35)

Sellega seoses tuleb märkida, et vastavalt alusmääruse artikli 18 lõikele 1 lähtuti dumpingu olemasolu ning selle jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta järelduste tegemisel kättesaadavatest andmetest, mille hulka kuulusid eelkõige:

i)

taotluses esitatud teave;

| ii) | komisjonile liikmesriikide poolt alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt esitatud andmed (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas“); |
| --- | --- |

ii)

komisjonile liikmesriikide poolt alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt esitatud andmed (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas“);

| iii) | Hiina ekspordistatistika andmebaas (edaspidi „Hiina andmebaas“); |
| --- | --- |

iii)

Hiina ekspordistatistika andmebaas (edaspidi „Hiina andmebaas“);

| iv) | andmebaas Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“); |
| --- | --- |

iv)

andmebaas Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“);

| v) | avalikult kättesaadav teave, näiteks äriühingute veebisaidid ja väljavõtted turu-uuringufirmade internetiväljaannetest; |
| --- | --- |

v)

avalikult kättesaadav teave, näiteks äriühingute veebisaidid ja väljavõtted turu-uuringufirmade internetiväljaannetest;

| vi) | varasemate uurimiste käigus kogutud teave (14). |
| --- | --- |

vi)

varasemate uurimiste käigus kogutud teave (14).

14

2.   Dumping

Dumping

| (36) | Algatamisteates teavitas komisjon huvitatud isikuid, et ta kavatseb kasutada Argentinat kolmanda turumajandusliku riigina (edaspidi „võrdlusriik“) alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses, ja kutsus neid üles selle valiku kohta märkusi esitama. Selle kohta ei saadud ühtki märkust. |
| --- | --- |

(36)

Algatamisteates teavitas komisjon huvitatud isikuid, et ta kavatseb kasutada Argentinat kolmanda turumajandusliku riigina (edaspidi „võrdlusriik“) alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses, ja kutsus neid üles selle valiku kohta märkusi esitama. Selle kohta ei saadud ühtki märkust.

| (37) | Komisjon võttis ühendust Argentina ametiasutuste ja vaatlusaluse toote teadaolevate Argentina tootjatega ning kutsus neid koostööd tegema. Üks Argentina tootja oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaatlusaluse toote tootmise lõpetanud ning teine keeldus koostööst. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon võttis ühendust Argentina ametiasutuste ja vaatlusaluse toote teadaolevate Argentina tootjatega ning kutsus neid koostööd tegema. Üks Argentina tootja oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaatlusaluse toote tootmise lõpetanud ning teine keeldus koostööst.

| (38) | Samal ajal soovis komisjon teha koostööd teiste võimalike võrdlusriikide (Austraalia, Brasiilia, Tšiili ja India) kaheksa teadaoleva tootja ja kahe tootjate ühendusega ning võttis ühendust ka nende riikide asjaomaste ametiasutustega, paludes neil esitada nende tootjate ühenduste ja tootjate kontaktandmed, kes teadaolevalt toodavad ja müüvad vaatlusalust toodet nende turul. |
| --- | --- |

(38)

Samal ajal soovis komisjon teha koostööd teiste võimalike võrdlusriikide (Austraalia, Brasiilia, Tšiili ja India) kaheksa teadaoleva tootja ja kahe tootjate ühendusega ning võttis ühendust ka nende riikide asjaomaste ametiasutustega, paludes neil esitada nende tootjate ühenduste ja tootjate kontaktandmed, kes teadaolevalt toodavad ja müüvad vaatlusalust toodet nende turul.

| (39) | Üks Austraalia tootja nõustus esialgu koostööd tegema, kuid esitas viimaks puuduliku vastuse, mis ei sisaldanud kvantitatiivseid andmeid, ning tuli kõrvale jätta. |
| --- | --- |

(39)

Üks Austraalia tootja nõustus esialgu koostööd tegema, kuid esitas viimaks puuduliku vastuse, mis ei sisaldanud kvantitatiivseid andmeid, ning tuli kõrvale jätta.

| (40) | Teised võimalike võrdlusriikide tootjad endast teada ei andnud. |
| --- | --- |

(40)

Teised võimalike võrdlusriikide tootjad endast teada ei andnud.

| (41) | Kuna võimalike võrdlusriikide tootjad keeldusid koostööst, tegi komisjon alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt normaalväärtuse kindlaks mõnel muul põhjendatud alusel. |
| --- | --- |

(41)

Kuna võimalike võrdlusriikide tootjad keeldusid koostööst, tegi komisjon alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt normaalväärtuse kindlaks mõnel muul põhjendatud alusel.

| (42) | Seega tugines komisjon normaalväärtuse kindlakstegemisel aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabele, st ühelt Argentina tootjalt saadud omamaistel arvetel näidatud vaatlusaluse toote hinnale. Argentina kasutamine normaalväärtuse kindlakstegemise allikana on kooskõlas Argentina kasutamisega võrdlusriigina varasemates uurimistes (15). Seda peeti kõige põhjendatumaks meetodiks, kuna koostööst keeldumise tõttu ei olnud usaldusväärsem teave kättesaadav. |
| --- | --- |

(42)

Seega tugines komisjon normaalväärtuse kindlakstegemisel aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabele, st ühelt Argentina tootjalt saadud omamaistel arvetel näidatud vaatlusaluse toote hinnale. Argentina kasutamine normaalväärtuse kindlakstegemise allikana on kooskõlas Argentina kasutamisega võrdlusriigina varasemates uurimistes (15). Seda peeti kõige põhjendatumaks meetodiks, kuna koostööst keeldumise tõttu ei olnud usaldusväärsem teave kättesaadav.

15

| (43) | Uurimise tulemusel tehti kindlaks, et Argentinas toodeti vaatlusalust toodet loodusliku protsessi teel, samas kui Hiinas rakendati odavamat sünteetilist tootmisprotsessi. Seetõttu kohandati Argentinas kasutatava tooraine hinda, et võtta arvesse tootmismeetodist tulenevat kuluerinevust. |
| --- | --- |

(43)

Uurimise tulemusel tehti kindlaks, et Argentinas toodeti vaatlusalust toodet loodusliku protsessi teel, samas kui Hiinas rakendati odavamat sünteetilist tootmisprotsessi. Seetõttu kohandati Argentinas kasutatava tooraine hinda, et võtta arvesse tootmismeetodist tulenevat kuluerinevust.

| (44) | Pärast järelduste avalikustamist väitis üks Hiina eksportiv tootja, et käesoleva läbivaatamise käigus kasutatud võrdlusriikide metoodika ei olnud kooskõlas ELi Maailma Kaubandusorganisatsiooni (edaspidi „WTO“) raames võetud kohustustega. Kõnealune tootja osutas eelkõige sellele, et Hiina Rahvavabariigi WTOga ühinemise protokolli 15. jagu on alates 11. detsembrist 2016 aegunud ning seepärast ei ole võrdlusriigi metoodika enam õigustatud. |
| --- | --- |

(44)

Pärast järelduste avalikustamist väitis üks Hiina eksportiv tootja, et käesoleva läbivaatamise käigus kasutatud võrdlusriikide metoodika ei olnud kooskõlas ELi Maailma Kaubandusorganisatsiooni (edaspidi „WTO“) raames võetud kohustustega. Kõnealune tootja osutas eelkõige sellele, et Hiina Rahvavabariigi WTOga ühinemise protokolli 15. jagu on alates 11. detsembrist 2016 aegunud ning seepärast ei ole võrdlusriigi metoodika enam õigustatud.

| (45) | Komisjon tuletas meelde, et kooskõlas kohaldatava alusmääruse artikli 2 lõikega 7 määratakse normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi andmete alusel. Seepärast lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon tuletas meelde, et kooskõlas kohaldatava alusmääruse artikli 2 lõikega 7 määratakse normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi andmete alusel. Seepärast lükati väide tagasi.

2.1.   Changmao Biochemical

Changmao Biochemical

2.1.1.   Normaalväärtus

| (46) | Kuna Hiina eksportivad tootjad ja eelkõige äriühing Changmao Biochemical, kelle suhtes kohaldati individuaalset tollimaksumäära, keeldusid koostööst ja teave nende müügihindade või kulude kohta Hiina omamaisel turul puudus, ei saanud seda kasutada normaalväärtuse kindlakstegemisel. Seega, nagu on öeldud eespool põhjenduses 34, tehti normaalväärtus kindlaks alusmääruse artikli 18 kohaselt, kasutades kättesaadavaid fakte. |
| --- | --- |

(46)

Kuna Hiina eksportivad tootjad ja eelkõige äriühing Changmao Biochemical, kelle suhtes kohaldati individuaalset tollimaksumäära, keeldusid koostööst ja teave nende müügihindade või kulude kohta Hiina omamaisel turul puudus, ei saanud seda kasutada normaalväärtuse kindlakstegemisel. Seega, nagu on öeldud eespool põhjenduses 34, tehti normaalväärtus kindlaks alusmääruse artikli 18 kohaselt, kasutades kättesaadavaid fakte.

| (47) | Sellega seoses uuris komisjon esmalt, kas normaalväärtuse saab kindlaks teha alusmääruse artikli 2 lõiget 3 kohaldades äriühingu Changmao Biochemical kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade alusel. Nende ekspordihindade kindlakstegemiseks kasutati Hiina ekspordiandmebaasis sisalduvat teavet. Kuigi Hiina andmebaas sisaldab teavet Hiina äriühingute ekspordimüügi kohta, käsitlevad need andmed ainult iga ettevõtja ekspordimahte, kuid mitte vastavaid väärtusi. Seetõttu ei ole äriühingu Changmao Biochemical ekspordihindu selle teabe alusel võimalik välja arvutada. |
| --- | --- |

(47)

Sellega seoses uuris komisjon esmalt, kas normaalväärtuse saab kindlaks teha alusmääruse artikli 2 lõiget 3 kohaldades äriühingu Changmao Biochemical kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade alusel. Nende ekspordihindade kindlakstegemiseks kasutati Hiina ekspordiandmebaasis sisalduvat teavet. Kuigi Hiina andmebaas sisaldab teavet Hiina äriühingute ekspordimüügi kohta, käsitlevad need andmed ainult iga ettevõtja ekspordimahte, kuid mitte vastavaid väärtusi. Seetõttu ei ole äriühingu Changmao Biochemical ekspordihindu selle teabe alusel võimalik välja arvutada.

| (48) | Seega tegi komisjon usaldusväärsema teabe puudumisel normaalväärtuse kindlaks aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabe alusel, st ühe Argentina tootja omamaistel arvetel näidatud vaatlusaluse toote hinna alusel. |
| --- | --- |

(48)

Seega tegi komisjon usaldusväärsema teabe puudumisel normaalväärtuse kindlaks aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabe alusel, st ühe Argentina tootja omamaistel arvetel näidatud vaatlusaluse toote hinna alusel.

2.1.2.   Ekspordihinnad

| (49) | Kuna äriühing Changmao Biochemical keeldus koostööst, tehti ekspordihinnad kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kindlaks artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi põhjal. |
| --- | --- |

(49)

Kuna äriühing Changmao Biochemical keeldus koostööst, tehti ekspordihinnad kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kindlaks artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi põhjal.

2.1.3.   Võrdlus

| (50) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja tehasehindade põhjal arvutatud ekspordihinda. Põhjendatud juhtudel ja õiglase võrdluse eesmärgil kohandati nii ekspordihinda kui ka normaalväärtust hindu ja nende võrreldavust mõjutavate erinevuste arvessevõtmiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. |
| --- | --- |

(50)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja tehasehindade põhjal arvutatud ekspordihinda. Põhjendatud juhtudel ja õiglase võrdluse eesmärgil kohandati nii ekspordihinda kui ka normaalväärtust hindu ja nende võrreldavust mõjutavate erinevuste arvessevõtmiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10.

| (51) | Ekspordihindu kohandati, et võtta arvesse mereveo- (0,07 eurot/kg), käitlus- (0,007 eurot/kg) ja sisemaaveokulusid (0,014 eurot/kg), tuginedes aegumise läbivaatamise taotluses esitatud andmetele. |
| --- | --- |

(51)

Ekspordihindu kohandati, et võtta arvesse mereveo- (0,07 eurot/kg), käitlus- (0,007 eurot/kg) ja sisemaaveokulusid (0,014 eurot/kg), tuginedes aegumise läbivaatamise taotluses esitatud andmetele.

| (52) | Hiina tolliasutuse avaldatud impordi- ja eksporditollitariifide kohaselt tagastati vaatlusaluse toote ekspordilt makstud käibemaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ainult osaliselt: ekspordilt maksti käibemaksu 17 % ja sellest tagastati 9 %. Seetõttu arvestas komisjon normaalväärtusi ja ekspordihindu koos käibemaksuga ja kohandas normaalväärtust, et viia see vajaduse korral kooskõlla vaatlusaluse toote ekspordi suhtes kohaldatava käibemaksumääraga pärast tagasimakseid. Normaalväärtust kohandati 8 %. |
| --- | --- |

(52)

Hiina tolliasutuse avaldatud impordi- ja eksporditollitariifide kohaselt tagastati vaatlusaluse toote ekspordilt makstud käibemaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ainult osaliselt: ekspordilt maksti käibemaksu 17 % ja sellest tagastati 9 %. Seetõttu arvestas komisjon normaalväärtusi ja ekspordihindu koos käibemaksuga ja kohandas normaalväärtust, et viia see vajaduse korral kooskõlla vaatlusaluse toote ekspordi suhtes kohaldatava käibemaksumääraga pärast tagasimakseid. Normaalväärtust kohandati 8 %.

| (53) | Vastavalt äriühingu Changmao Biochemical 2016. aasta majandusaasta aruandele (16) tootis ta vaatlusalust toodet sünteetilise tootmismeetodiga, samal ajal kui Argentina tootja kasutas looduslikku tootmismeetodit. Veidi pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi tehtud turu-uuringu (17) kohaselt on sünteetiline viinhape looduslikust viinhappest „palju odavam valik“. Käesolevas uurimises puudus üksikasjalik teave tootmiskulude kohta. Tootmismeetodi erinevuse arvessevõtmiseks vähendati rakendusmäärusega (EL) nr 626/2012 lõpetatud osalise vahepealse läbivaatamise tulemusele tuginedes aegumise läbivaatamise taotluses kindlakstehtud normaalväärtust [30–40 %], (18) et kajastada loodusliku ja sünteetilise protsessi kuluerinevust. Sellega seoses kohaldati käesoleva läbivaatamise käigus põhjenduses 48 märgitud viisil kindlakstehtud normaalväärtuse suhtes erinevust vaatlusaluse toote müügihinna ja osalise vahepealse läbivaatamise käigus Argentina puhul kindlaks tehtud arvestusliku väärtuse vahel. Osalise vahepealse läbivaatamise käigus kindlaks tehtud arvestuslik väärtus põhines Argentina tootmiskuludel, kusjuures Argentinas kasutatud tooraine asendati benseeni (mida kasutatakse sünteetilise tootmismeetodi puhul) keskmise turuhinnaga ning lisati müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi suhet väljendav näitaja. |
| --- | --- |

(53)

Vastavalt äriühingu Changmao Biochemical 2016. aasta majandusaasta aruandele (16) tootis ta vaatlusalust toodet sünteetilise tootmismeetodiga, samal ajal kui Argentina tootja kasutas looduslikku tootmismeetodit. Veidi pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi tehtud turu-uuringu (17) kohaselt on sünteetiline viinhape looduslikust viinhappest „palju odavam valik“. Käesolevas uurimises puudus üksikasjalik teave tootmiskulude kohta. Tootmismeetodi erinevuse arvessevõtmiseks vähendati rakendusmäärusega (EL) nr 626/2012 lõpetatud osalise vahepealse läbivaatamise tulemusele tuginedes aegumise läbivaatamise taotluses kindlakstehtud normaalväärtust [30–40 %], (18) et kajastada loodusliku ja sünteetilise protsessi kuluerinevust. Sellega seoses kohaldati käesoleva läbivaatamise käigus põhjenduses 48 märgitud viisil kindlakstehtud normaalväärtuse suhtes erinevust vaatlusaluse toote müügihinna ja osalise vahepealse läbivaatamise käigus Argentina puhul kindlaks tehtud arvestusliku väärtuse vahel. Osalise vahepealse läbivaatamise käigus kindlaks tehtud arvestuslik väärtus põhines Argentina tootmiskuludel, kusjuures Argentinas kasutatud tooraine asendati benseeni (mida kasutatakse sünteetilise tootmismeetodi puhul) keskmise turuhinnaga ning lisati müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi suhet väljendav näitaja.

16

17

18

| (54) | Tuleb märkida, et erinevalt nõukogu rakendusmäärusest (EL) nr 626/2012 ei võetud käesolevas uurimises dumpingumarginaali arvutamisel arvesse põhjenduses 30 nimetatud L(+)- ja DL-toodete võimalikke erinevusi. Seda seetõttu, et Hiina eksportiv tootja keeldus koostööst ning seega puudus teave eksporditud tooteliikide kohta. |
| --- | --- |

(54)

Tuleb märkida, et erinevalt nõukogu rakendusmäärusest (EL) nr 626/2012 ei võetud käesolevas uurimises dumpingumarginaali arvutamisel arvesse põhjenduses 30 nimetatud L(+)- ja DL-toodete võimalikke erinevusi. Seda seetõttu, et Hiina eksportiv tootja keeldus koostööst ning seega puudus teave eksporditud tooteliikide kohta.

2.1.4.   Dumpingumarginaal

| (55) | Komisjon võrdles alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt kaalutud keskmist normaalväärtust eespool kirjeldatud viisil kindlaks tehtud kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(55)

Komisjon võrdles alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt kaalutud keskmist normaalväärtust eespool kirjeldatud viisil kindlaks tehtud kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (56) | Selle põhjal oli äriühingu Changmao Biochemical kaalutud keskmine dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast (hind, kindlustus, vedu) liidu piiril enne tollimaksu tasumist üle 70 %. |
| --- | --- |

(56)

Selle põhjal oli äriühingu Changmao Biochemical kaalutud keskmine dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast (hind, kindlustus, vedu) liidu piiril enne tollimaksu tasumist üle 70 %.

| (57) | Kui normaalväärtust ei oleks vastavalt tootmismeetodi erinevustele kohandatud, oleks äriühingu Changmao Biochemical puhul kindlaks tehtud normaalväärtus põhinenud ainult aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabel. Sel juhul oleks normaalväärtuse võrdlemisel ekspordihinnaga saadud dumpingumarginaaliks rohkem kui 170 %. Nagu eespool selgitatud, peaks dumpingu arvutamine põhinema kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlusel alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt kindlaks tehtud kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Nagu eespool põhjenduses 53 on märgitud, leiab komisjon, et normaalväärtuse kohandamine on põhjendatud. |
| --- | --- |

(57)

Kui normaalväärtust ei oleks vastavalt tootmismeetodi erinevustele kohandatud, oleks äriühingu Changmao Biochemical puhul kindlaks tehtud normaalväärtus põhinenud ainult aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabel. Sel juhul oleks normaalväärtuse võrdlemisel ekspordihinnaga saadud dumpingumarginaaliks rohkem kui 170 %. Nagu eespool selgitatud, peaks dumpingu arvutamine põhinema kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlusel alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt kindlaks tehtud kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Nagu eespool põhjenduses 53 on märgitud, leiab komisjon, et normaalväärtuse kohandamine on põhjendatud.

| (58) | Pärast järelduste avalikustamist vaidlustasid taotluse esitajad ja ELi tootjate ühendus lähenemisviisi, mille komisjon oli võtnud seoses Üldkohtu 3. mai 2018. aasta otsusega kohtuasjas T-431/12: Distillerie Bonollo SpA ja teised vs. nõukogu (19). Kuna kõnealuse otsuse edasikaebamise tähtaeg ei ole veel kätte jõudnud, ei saa kõnealuse väite põhjal praegu lõplikke järeldusi teha. |
| --- | --- |

(58)

Pärast järelduste avalikustamist vaidlustasid taotluse esitajad ja ELi tootjate ühendus lähenemisviisi, mille komisjon oli võtnud seoses Üldkohtu 3. mai 2018. aasta otsusega kohtuasjas T-431/12: Distillerie Bonollo SpA ja teised vs. nõukogu (19). Kuna kõnealuse otsuse edasikaebamise tähtaeg ei ole veel kätte jõudnud, ei saa kõnealuse väite põhjal praegu lõplikke järeldusi teha.

vs

19

2.2.   Äriühing Ninghai Organic

Äriühing Ninghai Organic

| (59) | Kuigi rakendusmäärusega (EL) nr 626/2012 lõpetati äriühingu Ninghai Organic turumajanduslik kohtlemine, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 4, kohaldatakse tema suhtes siiski individuaalset tollimaksumäära. Nagu on kirjeldatud põhjenduses 18, ei teinud äriühing Ninghai Organic käesolevas uurimises koostööd. |
| --- | --- |

(59)

Kuigi rakendusmäärusega (EL) nr 626/2012 lõpetati äriühingu Ninghai Organic turumajanduslik kohtlemine, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 4, kohaldatakse tema suhtes siiski individuaalset tollimaksumäära. Nagu on kirjeldatud põhjenduses 18, ei teinud äriühing Ninghai Organic käesolevas uurimises koostööd.

2.2.1.   Normaalväärtus

| (60) | Nagu on kirjeldatud põhjendustes 41 ja 42, siis kuna võimalike võrdlusriikide tootjad keeldusid koostööst, tegi komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a normaalväärtuse kindlaks mõnel muul põhjendatud alusel, kasutades vaatlusaluse toote hindu, mida üks Argentina tootja oli näidanud omamaistel arvetel, mis esitati aegumise läbivaatamise taotluse raames. |
| --- | --- |

(60)

Nagu on kirjeldatud põhjendustes 41 ja 42, siis kuna võimalike võrdlusriikide tootjad keeldusid koostööst, tegi komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a normaalväärtuse kindlaks mõnel muul põhjendatud alusel, kasutades vaatlusaluse toote hindu, mida üks Argentina tootja oli näidanud omamaistel arvetel, mis esitati aegumise läbivaatamise taotluse raames.

2.2.2.   Ekspordihinnad

| (61) | Kuna äriühing Ninghai Organic ei teinud koostööd, tehti selle äriühingu ekspordihinnad kindlaks kooskõlas alusmääruse artikliga 18 artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi alusel, millest selgus import liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(61)

Kuna äriühing Ninghai Organic ei teinud koostööd, tehti selle äriühingu ekspordihinnad kindlaks kooskõlas alusmääruse artikliga 18 artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi alusel, millest selgus import liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

2.2.3.   Võrdlus

| (62) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja tehasehindade põhjal arvutatud ekspordihinda. Põhjendatud juhtudel ja õiglase võrdluse eesmärgil kohandati nii ekspordihinda kui ka normaalväärtust hindu ja nende võrreldavust mõjutavate erinevuste arvessevõtmiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. |
| --- | --- |

(62)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja tehasehindade põhjal arvutatud ekspordihinda. Põhjendatud juhtudel ja õiglase võrdluse eesmärgil kohandati nii ekspordihinda kui ka normaalväärtust hindu ja nende võrreldavust mõjutavate erinevuste arvessevõtmiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10.

| (63) | Ekspordihindu kohandati, et võtta arvesse mereveo- (0,07 eurot/kg), käitlus- (0,007 eurot/kg) ja sisemaaveokulusid (0,014 eurot/kg), tuginedes aegumise läbivaatamise taotluses esitatud andmetele. |
| --- | --- |

(63)

Ekspordihindu kohandati, et võtta arvesse mereveo- (0,07 eurot/kg), käitlus- (0,007 eurot/kg) ja sisemaaveokulusid (0,014 eurot/kg), tuginedes aegumise läbivaatamise taotluses esitatud andmetele.

| (64) | Hiina tolliasutuse avaldatud impordi- ja eksporditollitariifide kohaselt tagastati vaatlusaluse toote Hiina ekspordilt makstud käibemaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ainult osaliselt: ekspordilt maksti käibemaksu 17 % ja sellest tagastati 9 %. Seetõttu arvestas komisjon normaalväärtusi ja ekspordihindu koos käibemaksuga ja kohandas normaalväärtust, et viia see vajaduse korral kooskõlla vaatlusaluse toote ekspordi suhtes kohaldatava käibemaksumääraga pärast tagasimakseid. Normaalväärtust kohandati 8 %. |
| --- | --- |

(64)

Hiina tolliasutuse avaldatud impordi- ja eksporditollitariifide kohaselt tagastati vaatlusaluse toote Hiina ekspordilt makstud käibemaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ainult osaliselt: ekspordilt maksti käibemaksu 17 % ja sellest tagastati 9 %. Seetõttu arvestas komisjon normaalväärtusi ja ekspordihindu koos käibemaksuga ja kohandas normaalväärtust, et viia see vajaduse korral kooskõlla vaatlusaluse toote ekspordi suhtes kohaldatava käibemaksumääraga pärast tagasimakseid. Normaalväärtust kohandati 8 %.

| (65) | Vastavalt taotlusele ja eelmisele aegumise läbivaatamisele tootis äriühing Ninghai Organic vaatlusalust toodet sünteetilise tootmismeetodiga, samal ajal kui Argentina tootja kasutas looduslikku tootmismeetodit. Seega kohandati normaalväärtust põhjenduses 53 kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

(65)

Vastavalt taotlusele ja eelmisele aegumise läbivaatamisele tootis äriühing Ninghai Organic vaatlusalust toodet sünteetilise tootmismeetodiga, samal ajal kui Argentina tootja kasutas looduslikku tootmismeetodit. Seega kohandati normaalväärtust põhjenduses 53 kirjeldatud viisil.

| (66) | Põhjenduses 54 esitatud põhjustel L(+)- ja DL-toodete erinevusi arvesse ei võetud. |
| --- | --- |

(66)

Põhjenduses 54 esitatud põhjustel L(+)- ja DL-toodete erinevusi arvesse ei võetud.

2.2.4.   Dumpingumarginaal

| (67) | Komisjon võrdles normaalväärtust alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt kindlaks määratud kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(67)

Komisjon võrdles normaalväärtust alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt kindlaks määratud kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (68) | Selle põhjal oli äriühingu Ninghai Organic kaalutud keskmine dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist üle 70 %. |
| --- | --- |

(68)

Selle põhjal oli äriühingu Ninghai Organic kaalutud keskmine dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist üle 70 %.

| (69) | Kui normaalväärtust ei kohandataks vastavalt tootmismeetodi erinevustele, saaks normaalväärtust võrrelda põhjenduste 60 ja 61 kohaselt kindlaks määratud ekspordihinnaga, mida on nõuetekohaselt kohandatud põhjendustes 62–64 kirjeldatud viisil. Nii arvutatud dumpingumarginaal oleks suurem kui 170 %. Siiski leiab komisjon, nagu eespool öeldud, et normaalväärtuse kohandamine on põhjendatud. |
| --- | --- |

(69)

Kui normaalväärtust ei kohandataks vastavalt tootmismeetodi erinevustele, saaks normaalväärtust võrrelda põhjenduste 60 ja 61 kohaselt kindlaks määratud ekspordihinnaga, mida on nõuetekohaselt kohandatud põhjendustes 62–64 kirjeldatud viisil. Nii arvutatud dumpingumarginaal oleks suurem kui 170 %. Siiski leiab komisjon, nagu eespool öeldud, et normaalväärtuse kohandamine on põhjendatud.

| (70) | Nagu eespool selgitatud, põhineb dumpingu arvutus mõlemal juhul kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt kindlaks tehtud kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(70)

Nagu eespool selgitatud, põhineb dumpingu arvutus mõlemal juhul kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt kindlaks tehtud kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (71) | Taotluse esitajad ja ELi tootjate ühendus, kes esitasid äriühingu Changmao Biochemical kohta põhjenduses 58 kirjeldatud väite, st et normaalväärtust ei tohiks kohandada vastavalt tootmismeetodi erinevustele, esitasid sama väite seoses normaalväärtuse kohandamisega äriühingu Ninghai Organic suhtes, nagu on osutatud põhjenduses 65. Seega vaidlustasid eespool nimetatud isikud ka põhjenduses 68 kindlaks määratud dumpingumarginaali. Väide lükati tagasi samadel põhjustel, mida on nimetatud põhjenduses 58. |
| --- | --- |

(71)

Taotluse esitajad ja ELi tootjate ühendus, kes esitasid äriühingu Changmao Biochemical kohta põhjenduses 58 kirjeldatud väite, st et normaalväärtust ei tohiks kohandada vastavalt tootmismeetodi erinevustele, esitasid sama väite seoses normaalväärtuse kohandamisega äriühingu Ninghai Organic suhtes, nagu on osutatud põhjenduses 65. Seega vaidlustasid eespool nimetatud isikud ka põhjenduses 68 kindlaks määratud dumpingumarginaali. Väide lükati tagasi samadel põhjustel, mida on nimetatud põhjenduses 58.

2.3.   Kõik muud eksportivad tootjad

Kõik muud eksportivad tootjad

| (72) | Vastavalt artikli 14 lõike 6 kohasele andmebaasile eksportisid Hiina tootjad vähem kui seitse tonni vaatlusalust toodet, mille pealt tuli tasuda jääktollimaks. Arvestades seda tähtsusetut kogust, mis moodustab vaid 0,4 % nende Hiina eksportivate tootjate ekspordist, kelle suhtes kohaldati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu meetmeid, ülejäänud Hiina äriühingute jaoks dumpingumarginaali ei arvutatud. |
| --- | --- |

(72)

Vastavalt artikli 14 lõike 6 kohasele andmebaasile eksportisid Hiina tootjad vähem kui seitse tonni vaatlusalust toodet, mille pealt tuli tasuda jääktollimaks. Arvestades seda tähtsusetut kogust, mis moodustab vaid 0,4 % nende Hiina eksportivate tootjate ekspordist, kelle suhtes kohaldati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu meetmeid, ülejäänud Hiina äriühingute jaoks dumpingumarginaali ei arvutatud.

2.4.   Järeldus dumpingu kohta

Järeldus dumpingu kohta

| (73) | Põhjendustes 56 ja 68 tehti kindlaks dumpingu jätkumine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahe äriühingu puhul, kelle suhtes kohaldati individuaalset dumpingumarginaali. Mõlema äriühingu puhul oli kindlakstehtud dumpingumäär suurem kui 70 %. Kuna nende kahe äriühingu arvele langeb ühtekokku enam kui 99 % Hiina ekspordist, mille suhtes kohaldati meetmeid, leiti, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus Hiinast pärit dumping. |
| --- | --- |

(73)

Põhjendustes 56 ja 68 tehti kindlaks dumpingu jätkumine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahe äriühingu puhul, kelle suhtes kohaldati individuaalset dumpingumarginaali. Mõlema äriühingu puhul oli kindlakstehtud dumpingumäär suurem kui 70 %. Kuna nende kahe äriühingu arvele langeb ühtekokku enam kui 99 % Hiina ekspordist, mille suhtes kohaldati meetmeid, leiti, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus Hiinast pärit dumping.

3.   Muutused impordis meetmete kehtetuks tunnistamise korral

Muutused impordis meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (74) | Lisaks dumpingu kindlakstegemisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil analüüsis komisjon dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnustamise korral. Analüüsiti järgmisi elemente: toodang ja vaba tootmisvõimsus Hiinas, Hiina eksporditegevus muudes kolmandates riikides ning liidu turu atraktiivsus. |
| --- | --- |

(74)

Lisaks dumpingu kindlakstegemisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil analüüsis komisjon dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnustamise korral. Analüüsiti järgmisi elemente: toodang ja vaba tootmisvõimsus Hiinas, Hiina eksporditegevus muudes kolmandates riikides ning liidu turu atraktiivsus.

| (75) | Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, lähtuti dumpingu kordumise tõenäosuse kohta allpool esitatud järelduste tegemisel kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatest andmetest, nimelt põhjenduses 35 mainitud allikatest. |
| --- | --- |

(75)

Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, lähtuti dumpingu kordumise tõenäosuse kohta allpool esitatud järelduste tegemisel kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatest andmetest, nimelt põhjenduses 35 mainitud allikatest.

| (76) | Nagu põhjenduses 33 on juba selgitatud, põhines dumpingu jätkumise tõenäosuse analüüs andmetel, mis käsitlesid ainult meetmetega hõlmatud tootjaid, st kõiki Hiina tootjaid, välja arvatud äriühing Hangzhou Bioking. |
| --- | --- |

(76)

Nagu põhjenduses 33 on juba selgitatud, põhines dumpingu jätkumise tõenäosuse analüüs andmetel, mis käsitlesid ainult meetmetega hõlmatud tootjaid, st kõiki Hiina tootjaid, välja arvatud äriühing Hangzhou Bioking.

3.1.   Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

| (77) | Aegumise läbivaatamise taotluses esitatud andmete alusel, mida kontrolliti ja täiendati vajaduse korral Hiina tootjate veebisaitidel ja varasemate uurimiste (20) käigus kogutud andmetega, oli meetmetega hõlmatud Hiina tootjate kogutootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kokku 54 000 tonni. |
| --- | --- |

(77)

Aegumise läbivaatamise taotluses esitatud andmete alusel, mida kontrolliti ja täiendati vajaduse korral Hiina tootjate veebisaitidel ja varasemate uurimiste (20) käigus kogutud andmetega, oli meetmetega hõlmatud Hiina tootjate kogutootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kokku 54 000 tonni.

20

| (78) | Avalikult kättesaadava teabe põhjal oli Hiina omamaine tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt ligikaudu 8 500 tonni aastas (21). Võttes arvesse GTA andmebaasis esitatud vaatlusaluse toote importi Hiinas (st ligikaudu 300 tonni), oli Hiina hinnanguline omamaine kogumüük (sh äriühingu Hangzhou Bioking müük) kokku ligikaudu 8 200 tonni. Usaldusväärsemate andmete puudumisel eeldatakse, et meetmetega hõlmatud Hiina tootjate omamaise müügi osakaal Hiina omamaises kogumüügis oli võrdne nende osakaaluga Hiina kogutootmisvõimsuses. Sellest eeldusest lähtudes oli meetmetega hõlmatud Hiina tootjate omamaine müük läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt [6 200 – 6 600] (22) tonni. |
| --- | --- |

(78)

Avalikult kättesaadava teabe põhjal oli Hiina omamaine tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt ligikaudu 8 500 tonni aastas (21). Võttes arvesse GTA andmebaasis esitatud vaatlusaluse toote importi Hiinas (st ligikaudu 300 tonni), oli Hiina hinnanguline omamaine kogumüük (sh äriühingu Hangzhou Bioking müük) kokku ligikaudu 8 200 tonni. Usaldusväärsemate andmete puudumisel eeldatakse, et meetmetega hõlmatud Hiina tootjate omamaise müügi osakaal Hiina omamaises kogumüügis oli võrdne nende osakaaluga Hiina kogutootmisvõimsuses. Sellest eeldusest lähtudes oli meetmetega hõlmatud Hiina tootjate omamaine müük läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt [6 200 – 6 600] (22) tonni.

21

22

| (79) | Hiina andmebaasi kohaselt oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiinast pärit ekspordi (sealhulgas äriühing Hangzhou Bioking) kogumaht 33 300 tonni, samal ajal kui meetmetega hõlmatud Hiina tootjate ekspordimaht oli [20 000 – 25 000] tonni. Võttes arvesse eespool kirjeldatud viisil kindlaks tehtud omamaist müüki, tähendab see, et Hiina kogutoodang oli ligikaudu 41 500 tonni, millest [26 000 – 30 000] tonni tootsid Hiina tootjad, kelle suhtes kohaldati meetmeid. |
| --- | --- |

(79)

Hiina andmebaasi kohaselt oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiinast pärit ekspordi (sealhulgas äriühing Hangzhou Bioking) kogumaht 33 300 tonni, samal ajal kui meetmetega hõlmatud Hiina tootjate ekspordimaht oli [20 000 – 25 000] tonni. Võttes arvesse eespool kirjeldatud viisil kindlaks tehtud omamaist müüki, tähendab see, et Hiina kogutoodang oli ligikaudu 41 500 tonni, millest [26 000 – 30 000] tonni tootsid Hiina tootjad, kelle suhtes kohaldati meetmeid.

| (80) | Meetmetega hõlmatud tootjate vaba tootmisvõimsus oli [24 000 – 28 000] tonni. |
| --- | --- |

(80)

Meetmetega hõlmatud tootjate vaba tootmisvõimsus oli [24 000 – 28 000] tonni.

| (81) | Põhjendustes 77–80 esitatud Hiina omamaist tarbimist, tootmist, tootmisvõimsust, toodangut ja eksporti käsitlevatele andmetele tuginedes tehti järgmised järeldused:






  — | Hiina omamaine tarbimine moodustab ainult 16 % meetmetega hõlmatud Hiina eksportivate tootjate tootmisvõimsusest. |
| --- | --- | --- |

(81)

Põhjendustes 77–80 esitatud Hiina omamaist tarbimist, tootmist, tootmisvõimsust, toodangut ja eksporti käsitlevatele andmetele tuginedes tehti järgmised järeldused:

—

Hiina omamaine tarbimine moodustab ainult 16 % meetmetega hõlmatud Hiina eksportivate tootjate tootmisvõimsusest.

| — | Meetmetega hõlmatud Hiina eksportivad tootjad on eelkõige ekspordile orienteeritud, mida näitab asjaolu, et nad ekspordivad enam kui 75 % oma toodangust. |
| --- | --- |

—

Meetmetega hõlmatud Hiina eksportivad tootjad on eelkõige ekspordile orienteeritud, mida näitab asjaolu, et nad ekspordivad enam kui 75 % oma toodangust.

| — | Meetmetega hõlmatud tootjate tootmisvõimsuse rakendusaste oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil alla 55 %. Võttes arvesse omamaise turu piiratud suurust, tähendab iga katse suurendada madalat tootmisvõimsuse rakendusastet ekspordi suurendamist. |
| --- | --- |

—

Meetmetega hõlmatud tootjate tootmisvõimsuse rakendusaste oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil alla 55 %. Võttes arvesse omamaise turu piiratud suurust, tähendab iga katse suurendada madalat tootmisvõimsuse rakendusastet ekspordi suurendamist.

| — | Meetmetega hõlmatud tootjate vaba tootmisvõimsus moodustas [110–120 %] liidu tarbimisest. |
| --- | --- |

—

Meetmetega hõlmatud tootjate vaba tootmisvõimsus moodustas [110–120 %] liidu tarbimisest.

| (82) | Turu-uuringute (23) kohaselt suureneb vaatlusaluse toote omamaine nõudlus Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas ajavahemikus 2014–2020 eeldatavalt 6,8 % aastas. Andmeid selle määra ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta kindlaks tehtud Hiina omamaise nõudluse põhjal üldistades saadakse Hiina omamaiseks nõudluseks 2022. aastal hinnanguliselt 13 500 tonni. See oleks ikkagi oluliselt väiksem kui Hiina tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(82)

Turu-uuringute (23) kohaselt suureneb vaatlusaluse toote omamaine nõudlus Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas ajavahemikus 2014–2020 eeldatavalt 6,8 % aastas. Andmeid selle määra ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta kindlaks tehtud Hiina omamaise nõudluse põhjal üldistades saadakse Hiina omamaiseks nõudluseks 2022. aastal hinnanguliselt 13 500 tonni. See oleks ikkagi oluliselt väiksem kui Hiina tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

23

| (83) | Lisaks tuleb märkida, et pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi suurendas äriühing Hangzhou Bioking oma tootmisvõimsust [8 000 – 13 000] tonni võrra aastas. Ta asendas olemasoleva tehase uue tootmisliiniga, mille tootmisvõimsus on 25 000 tonni aastas (24). See suurendab veelgi tootmisvõimsuse ja nõudluse vahelist tasakaalustamatust Hiina omamaisel turul. |
| --- | --- |

(83)

Lisaks tuleb märkida, et pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi suurendas äriühing Hangzhou Bioking oma tootmisvõimsust [8 000 – 13 000] tonni võrra aastas. Ta asendas olemasoleva tehase uue tootmisliiniga, mille tootmisvõimsus on 25 000 tonni aastas (24). See suurendab veelgi tootmisvõimsuse ja nõudluse vahelist tasakaalustamatust Hiina omamaisel turul.

24

| (84) | Eelnimetatud põhjustel leiti, et meetmetega hõlmatud Hiina eksportivad tootjad on huvitatud oma positsiooni säilitamisest või tugevdamisest eksporditurgudel. |
| --- | --- |

(84)

Eelnimetatud põhjustel leiti, et meetmetega hõlmatud Hiina eksportivad tootjad on huvitatud oma positsiooni säilitamisest või tugevdamisest eksporditurgudel.

3.2.   Hiina eksporditegevus muudes kolmandates riikides

Hiina eksporditegevus muudes kolmandates riikides

| (85) | Kuna meetmetega hõlmatud Hiina eksportivad tootjad ei teinud uurimise käigus koostööd, ei olnud võimalik analüüsida Hiina ekspordihindu kolmandates riikides äriühingut Hangzhou Bioking täielikult välja jättes. Seda seetõttu, et Hiina ekspordistatistika andmebaas sisaldab ainult iga äriühingu ekspordimahte, kuid mitte vastavaid väärtusi. Kuna aga Hiina ekspordistatistika andmebaasi kohaselt moodustas äriühingu Hangzhou Bioking eksport kolmandatesse riikidesse alla viiendiku Hiina koguekspordist neisse riikidesse, leiti, et saadud andmed Hiina koguekspordi kohta kolmandatesse riikidesse iseloomustasid sellegipoolest meetmetega hõlmatud Hiina eksportivate tootjate tegevust. |
| --- | --- |

(85)

Kuna meetmetega hõlmatud Hiina eksportivad tootjad ei teinud uurimise käigus koostööd, ei olnud võimalik analüüsida Hiina ekspordihindu kolmandates riikides äriühingut Hangzhou Bioking täielikult välja jättes. Seda seetõttu, et Hiina ekspordistatistika andmebaas sisaldab ainult iga äriühingu ekspordimahte, kuid mitte vastavaid väärtusi. Kuna aga Hiina ekspordistatistika andmebaasi kohaselt moodustas äriühingu Hangzhou Bioking eksport kolmandatesse riikidesse alla viiendiku Hiina koguekspordist neisse riikidesse, leiti, et saadud andmed Hiina koguekspordi kohta kolmandatesse riikidesse iseloomustasid sellegipoolest meetmetega hõlmatud Hiina eksportivate tootjate tegevust.

| (86) | Hiina andmebaasis esitatud Hiina keskmise ekspordihinna (kohandatuna tehasehindade tasemele, koos äriühingute Changmao Biochemical ja Ninghai Organic puhul eespool kindlaks tehtud normaalväärtusega) võrdlus ülejäänud maailmaga näitas, et pärast normaalväärtuste kohandamist tootmismeetodi erinevuste alusel, nagu on kirjeldatud põhjenduses 53, võis dumpingumarginaal olla üle 70 %. Mis puudutab Hiina eksportivate tootjate viit peamist kolmanda riigi turgu, nimelt India, Venemaa, USA, Türgi ja Austraalia turgu (tähtsuse järjekorras), mille arvele langeb 69 % Hiina koguekspordist kolmandatesse riikidesse, siis nende puhul arvutatud dumpingumarginaalid olid ka kõigil teistel turgudel üle 70 % (72–87 %). |
| --- | --- |

(86)

Hiina andmebaasis esitatud Hiina keskmise ekspordihinna (kohandatuna tehasehindade tasemele, koos äriühingute Changmao Biochemical ja Ninghai Organic puhul eespool kindlaks tehtud normaalväärtusega) võrdlus ülejäänud maailmaga näitas, et pärast normaalväärtuste kohandamist tootmismeetodi erinevuste alusel, nagu on kirjeldatud põhjenduses 53, võis dumpingumarginaal olla üle 70 %. Mis puudutab Hiina eksportivate tootjate viit peamist kolmanda riigi turgu, nimelt India, Venemaa, USA, Türgi ja Austraalia turgu (tähtsuse järjekorras), mille arvele langeb 69 % Hiina koguekspordist kolmandatesse riikidesse, siis nende puhul arvutatud dumpingumarginaalid olid ka kõigil teistel turgudel üle 70 % (72–87 %).

tehasehindade tasemele

| (87) | Kui normaalväärtus peaks põhinema aegumise läbivaatamise taotluses esitatud normaalväärtusel, ilma seda tootmisprotsesside erinevuste alusel kohandamata, oleks dumpingumarginaal üle 170 %. Aga nagu eespool on öeldud, leiab komisjon, et normaalväärtuse kohandamine on põhjendatud. |
| --- | --- |

(87)

Kui normaalväärtus peaks põhinema aegumise läbivaatamise taotluses esitatud normaalväärtusel, ilma seda tootmisprotsesside erinevuste alusel kohandamata, oleks dumpingumarginaal üle 170 %. Aga nagu eespool on öeldud, leiab komisjon, et normaalväärtuse kohandamine on põhjendatud.

| (88) | Seetõttu järeldati, et meetmetega hõlmatud Hiina tootjad eksportisid kolmandate riikide turgudele dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(88)

Seetõttu järeldati, et meetmetega hõlmatud Hiina tootjad eksportisid kolmandate riikide turgudele dumpinguhindadega.

3.3.   Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (89) | Hiina omamaist turgu iseloomustab suur ületootmine, mis võib sundida meetmetega hõlmatud Hiina tootjaid otsima alternatiivseid turge oma vabale tootmisvõimsusele. |
| --- | --- |

(89)

Hiina omamaist turgu iseloomustab suur ületootmine, mis võib sundida meetmetega hõlmatud Hiina tootjaid otsima alternatiivseid turge oma vabale tootmisvõimsusele.

| (90) | Liidu turg on vaieldamatult maailma suurim turg, mille arvele langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil turu-uuringute (25) kohaselt 35 % vaatlusaluse toote tarbimisest kogu maailmas. GTA andmebaasist nähtub ka, et liitu suunduva Hiina ekspordi FOB-hind oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6–8 % kõrgem kui mujale maailma suunatud Hiina ekspordi keskmine hind (26) samal ajavahemikul. Seetõttu järeldas komisjon, et liidu turg on Hiina ekspordi jaoks atraktiivne, kuna müügist liitu võib saada suuremat tulu kui müügist muudele eksporditurgudele. |
| --- | --- |

(90)

Liidu turg on vaieldamatult maailma suurim turg, mille arvele langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil turu-uuringute (25) kohaselt 35 % vaatlusaluse toote tarbimisest kogu maailmas. GTA andmebaasist nähtub ka, et liitu suunduva Hiina ekspordi FOB-hind oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6–8 % kõrgem kui mujale maailma suunatud Hiina ekspordi keskmine hind (26) samal ajavahemikul. Seetõttu järeldas komisjon, et liidu turg on Hiina ekspordi jaoks atraktiivne, kuna müügist liitu võib saada suuremat tulu kui müügist muudele eksporditurgudele.

25

26

| (91) | Lisaks kinnitab asjaolu, et hoolimata dumpinguvastastest meetmetest on meetmetega hõlmatud Hiina eksportivad tootjad jätkanud eksportimist liitu märkimisväärsetes kogustes, mis moodustasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 8 % liidu tarbimisest, et nad on liidu turust endiselt väga huvitatud. |
| --- | --- |

(91)

Lisaks kinnitab asjaolu, et hoolimata dumpinguvastastest meetmetest on meetmetega hõlmatud Hiina eksportivad tootjad jätkanud eksportimist liitu märkimisväärsetes kogustes, mis moodustasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 8 % liidu tarbimisest, et nad on liidu turust endiselt väga huvitatud.

| (92) | Nende kahe Hiina tootja ekspordist, kelle suhtes kohaldati individuaalseid meetmeid, oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud vähem kui 30 %. Võib põhjendatult eeldada, et kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, suurendavad need kaks tootjat, kelle suhtes kohaldati individuaalseid meetmeid, oma eksporti liitu. Põhjendatult võib eeldada ka seda, et teised Hiina tootjad, kes praegu ekspordivad suure jääktollimaksu tõttu liidu turule väga vähe (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil seitse tonni), hakkavad eksportima liidu turule suuri koguseid. |
| --- | --- |

(92)

Nende kahe Hiina tootja ekspordist, kelle suhtes kohaldati individuaalseid meetmeid, oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud vähem kui 30 %. Võib põhjendatult eeldada, et kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, suurendavad need kaks tootjat, kelle suhtes kohaldati individuaalseid meetmeid, oma eksporti liitu. Põhjendatult võib eeldada ka seda, et teised Hiina tootjad, kes praegu ekspordivad suure jääktollimaksu tõttu liidu turule väga vähe (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil seitse tonni), hakkavad eksportima liidu turule suuri koguseid.

3.4.   Järeldus

Järeldus

| (93) | Järelikult viitavad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingumarginaalid, suur tootmisvõimsus, märkimisväärne vaba tootmisvõimsus ning Hiina eksporditegevus muudes kolmandates riikides koos liidu turu atraktiivsusega sellele, et meetmete kehtetuks tunnistamise tagajärjel suureneks liitu suunatud eksport tõenäoliselt märkimisväärselt. Arvestades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingumarginaale, on tõenäoline ka see, et tulevane eksport toimub märkimisväärselt madalate dumpinguhindadega. Seetõttu järeldas komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on dumpingu jätkumine väga tõenäoline. |
| --- | --- |

(93)

Järelikult viitavad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingumarginaalid, suur tootmisvõimsus, märkimisväärne vaba tootmisvõimsus ning Hiina eksporditegevus muudes kolmandates riikides koos liidu turu atraktiivsusega sellele, et meetmete kehtetuks tunnistamise tagajärjel suureneks liitu suunatud eksport tõenäoliselt märkimisväärselt. Arvestades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingumarginaale, on tõenäoline ka see, et tulevane eksport toimub märkimisväärselt madalate dumpinguhindadega. Seetõttu järeldas komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on dumpingu jätkumine väga tõenäoline.

D.   KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (94) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet üheksa liidu tootjat. Nendest üheksast tootjast seitse tegid uurimise käigus koostööd. Selgus, et nende seitsme tootja arvele langes oluline osa samasuguse toote kogutoodangust liidus, käesoleval juhul üle 60 %. Edaspidi nimetatakse neid liidu tootmisharuks alusmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(94)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet üheksa liidu tootjat. Nendest üheksast tootjast seitse tegid uurimise käigus koostööd. Selgus, et nende seitsme tootja arvele langes oluline osa samasuguse toote kogutoodangust liidus, käesoleval juhul üle 60 %. Edaspidi nimetatakse neid liidu tootmisharuks alusmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

| (95) | Liidu toodang oli 18 900 tonni, mis moodustab 64 % liidu hinnangulisest kogutoodangust, kui arvestada ka ülejäänud kaht liidu tootjat (kokku 29 661 tonni) (27). |
| --- | --- |

(95)

Liidu toodang oli 18 900 tonni, mis moodustab 64 % liidu hinnangulisest kogutoodangust, kui arvestada ka ülejäänud kaht liidu tootjat (kokku 29 661 tonni) (27).

27

| (96) | Kahjuanalüüsis hinnati kahjunäitajaid liidu toodangu olulise osa tasemel, tuginedes uurimises koostööd teinud tootjatelt saadud kontrollitud teabele. |
| --- | --- |

(96)

Kahjuanalüüsis hinnati kahjunäitajaid liidu toodangu olulise osa tasemel, tuginedes uurimises koostööd teinud tootjatelt saadud kontrollitud teabele.

| (97) | Liidu vaatlusaluse toote turul on suhteliselt vähe tootjaid, kes on peamiselt väikesed ja keskmise suurusega äriühingud. Kui välja arvata üks tootja, kes toodab ainult viinhapet, on kõik muud tootjad vertikaalselt integreeritud ning nende peamine tegevus seisneb veinisettest alkoholi tootmises, mille kõrvalprodukt on vaatlusalune toode. |
| --- | --- |

(97)

Liidu vaatlusaluse toote turul on suhteliselt vähe tootjaid, kes on peamiselt väikesed ja keskmise suurusega äriühingud. Kui välja arvata üks tootja, kes toodab ainult viinhapet, on kõik muud tootjad vertikaalselt integreeritud ning nende peamine tegevus seisneb veinisettest alkoholi tootmises, mille kõrvalprodukt on vaatlusalune toode.

| (98) | Käesoleva uurimise vaatlusealune periood langeb osaliselt kokku põhjenduses 5 nimetatud uurimise vaatlusalase perioodiga – 2013. aastal ja osaliselt 2014. aastal. Nagu põhjenduses 96 on märgitud, hinnati käesoleva uurimise raames kahjunäitajaid liidu toodangu olulise osa tasemel, tuginedes uurimises koostööd teinud tootjatelt saadud kontrollitud teabele. Põhjenduses 5 nimetatud uurimise käigus hinnati makromajanduslikke kahjunäitajaid, nagu tootmis- ja müügimahud ning turuosa, kõikide liidu tootjate andmete põhjal. Seetõttu on mõne näitaja väärtused käesolevas uurimises ja põhjenduses 5 nimetatud uurimises erinevad. |
| --- | --- |

(98)

Käesoleva uurimise vaatlusealune periood langeb osaliselt kokku põhjenduses 5 nimetatud uurimise vaatlusalase perioodiga – 2013. aastal ja osaliselt 2014. aastal. Nagu põhjenduses 96 on märgitud, hinnati käesoleva uurimise raames kahjunäitajaid liidu toodangu olulise osa tasemel, tuginedes uurimises koostööd teinud tootjatelt saadud kontrollitud teabele. Põhjenduses 5 nimetatud uurimise käigus hinnati makromajanduslikke kahjunäitajaid, nagu tootmis- ja müügimahud ning turuosa, kõikide liidu tootjate andmete põhjal. Seetõttu on mõne näitaja väärtused käesolevas uurimises ja põhjenduses 5 nimetatud uurimises erinevad.

2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (99) | Liidu tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist saadud andmed kolmandatest riikidest pärit liitu suunatud impordi mahu kohta, artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist saadud andmed Hiinast pärit impordi kohta ja aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teave muude liidu tootjate müügimahtude kohta. |
| --- | --- |

(99)

Liidu tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist saadud andmed kolmandatest riikidest pärit liitu suunatud impordi mahu kohta, artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist saadud andmed Hiinast pärit impordi kohta ja aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teave muude liidu tootjate müügimahtude kohta.

| (100) | Liidu tarbimine vähenes alates 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni 11 %. Nõudlus vähenes 2013. aastast 2014. aastani 10 % ning jäi seejärel püsima 2014. aasta tasemele. Põhimõtteliselt sõltub vaatlusaluse toote nõudlus välistest asjaoludest, nagu ilmastik, mis mõjutab vaatlusaluse toote tarbimist veinisektoris. Ehitussektoris võib tarbimine erineda vastavalt üldistele ehitusmahtudele ning ka asendustoodete kasutamise tõttu.

  Tabel 1


  Liidu tarbimine | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogutarbimine (tonnides) | 25 455 | 22 931 | 23 767 | 22 610 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 90 | 93 | 89 |
| Allikas: aegumise läbivaatamise taotlus, artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas, küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(100)

Liidu tarbimine vähenes alates 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni 11 %. Nõudlus vähenes 2013. aastast 2014. aastani 10 % ning jäi seejärel püsima 2014. aasta tasemele. Põhimõtteliselt sõltub vaatlusaluse toote nõudlus välistest asjaoludest, nagu ilmastik, mis mõjutab vaatlusaluse toote tarbimist veinisektoris. Ehitussektoris võib tarbimine erineda vastavalt üldistele ehitusmahtudele ning ka asendustoodete kasutamise tõttu.

Tabel 1

Tabel 1

Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Kogutarbimine (tonnides)

25 455

22 931

23 767

22 610

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

90

90

93

93

89

89

Allikas: aegumise läbivaatamise taotlus, artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas, küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

3.   Hiinast pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

Hiinast pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

3.1.   Maht ja turuosa

Maht ja turuosa

i)   
  Hiinast pärit koguimport

Hiinast pärit koguimport

| (101) | Liidu turu üldise olukorra hindamiseks hindas komisjon ka vaatlusaluse toote koguimporti (sh meetmetega hõlmamata äriühingu Hangzhou Bioking import). Leiti, et Hiinast pärit vaatlusaluse toote koguimpordi maht liitu vähenes vaatlusalusel perioodil 47 %. See vähenes [9 000 – 11 000] tonnilt 2013. aastal [5 000 – 6 000] tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis vastab [20–30] % suurusele turuosale. Võttes arvesse asjaolu, et meetmeid ei kohaldatud ainult ühe eksportiva tootja suhtes, tuleb andmed koguimpordi ning ka meetmetega hõlmatud eksportijate impordi kohta esitada konfidentsiaalsuse tagamiseks vahemikena või indekseeritud kujul.

  Tabel 2


  Hiinast pärit koguimpordi maht ja turuosa | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiinast pärit koguimpordi maht (tonnides) | [9 000 – 11 000 ] | [8 000 – 9 000 ] | [6 000 – 8 000 ] | [5 000 – 6 000 ] |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 82 | 65 | 53 |
| Hiinast pärit koguimpordi turuosa (%) | [40–50] | [30–40] | [25–35] | [20–30] |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 91 | 70 | 60 |
| Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(101)

Liidu turu üldise olukorra hindamiseks hindas komisjon ka vaatlusaluse toote koguimporti (sh meetmetega hõlmamata äriühingu Hangzhou Bioking import). Leiti, et Hiinast pärit vaatlusaluse toote koguimpordi maht liitu vähenes vaatlusalusel perioodil 47 %. See vähenes [9 000 – 11 000] tonnilt 2013. aastal [5 000 – 6 000] tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis vastab [20–30] % suurusele turuosale. Võttes arvesse asjaolu, et meetmeid ei kohaldatud ainult ühe eksportiva tootja suhtes, tuleb andmed koguimpordi ning ka meetmetega hõlmatud eksportijate impordi kohta esitada konfidentsiaalsuse tagamiseks vahemikena või indekseeritud kujul.

Tabel 2

Tabel 2

Hiinast pärit koguimpordi maht ja turuosa

Hiinast pärit koguimpordi maht ja turuosa

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Hiinast pärit koguimpordi maht (tonnides)

[9 000 – 11 000 ]

[8 000 – 9 000 ]

[6 000 – 8 000 ]

[5 000 – 6 000 ]

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

82

82

65

65

53

53

Hiinast pärit koguimpordi turuosa (%)

[40–50]

[30–40]

[25–35]

[20–30]

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

91

91

70

70

60

60

Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

Allikas:

ii)   
  Hiinast pärit import, mille suhtes kohaldatakse meetmeid

Hiinast pärit import, mille suhtes kohaldatakse meetmeid

| (102) | Dumpinguvastaste meetmetega hõlmatud Hiina eksportivate tootjate impordi maht liitu vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 49 % [1 600 – 1 900 tonnini, mis vastas [7–10 % suurusele] turuosale, võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega, kui nende turuosa suurus oli [11–14 %].

  Tabel 3


  Hiinast pärit ja meetmetega hõlmatud impordi maht ja turuosa | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiinast pärit ja meetmetega hõlmatud impordi maht (tonnides) | [3 100 – 3 700 ] | [2 300 – 2 800 ] | [1 900 – 2 300 ] | [1 600 – 1 900 ] |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 82 | 66 | 51 |
| Hiinast pärit ja meetmetega hõlmatud impordi turuosa (%) | [11–14] | [10–13] | [8–11] | [7–10] |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 91 | 70 | 58 |
| Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(102)

Dumpinguvastaste meetmetega hõlmatud Hiina eksportivate tootjate impordi maht liitu vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 49 % [1 600 – 1 900 tonnini, mis vastas [7–10 % suurusele] turuosale, võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega, kui nende turuosa suurus oli [11–14 %].

Tabel 3

Tabel 3

Hiinast pärit ja meetmetega hõlmatud impordi maht ja turuosa

Hiinast pärit ja meetmetega hõlmatud impordi maht ja turuosa

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Hiinast pärit ja meetmetega hõlmatud impordi maht (tonnides)

[3 100 – 3 700 ]

[2 300 – 2 800 ]

[1 900 – 2 300 ]

[1 600 – 1 900 ]

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

82

82

66

66

51

51

Hiinast pärit ja meetmetega hõlmatud impordi turuosa (%)

[11–14]

[10–13]

[8–11]

[7–10]

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

91

91

70

70

58

58

Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

Allikas:

iii)   
  Hiinast pärit ja meetmetega hõlmamata import

Hiinast pärit ja meetmetega hõlmamata import

| (103) | Vaatlusalusel perioodil muutus Hiinast pärit ja meetmetega hõlmamata impordi maht liitu järgmiselt.

  Tabel 4


  Hiinast pärit ja meetmetega hõlmamata impordi müügimaht ja turuosa | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiinast pärit ja meetmetega hõlmamata impordi maht (tonnides) | [7 000 – 8 000 ] | [6 000 – 7 000 ] | [4 000 – 5 000 ] | [3 000 – 4 000 ] |
| Impordimaht | | | | |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 82 | 65 | 54 |
| Hiinast pärit ja meetmetega hõlmamata impordi turuosa (%) | [25–35] | [20–30] | [20–30] | [10–20] |
| Turuosa | | | | |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 91 | 70 | 60 |
| Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(103)

Vaatlusalusel perioodil muutus Hiinast pärit ja meetmetega hõlmamata impordi maht liitu järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Hiinast pärit ja meetmetega hõlmamata impordi müügimaht ja turuosa

Hiinast pärit ja meetmetega hõlmamata impordi müügimaht ja turuosa

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Hiinast pärit ja meetmetega hõlmamata impordi maht (tonnides)

[7 000 – 8 000 ]

[6 000 – 7 000 ]

[4 000 – 5 000 ]

[3 000 – 4 000 ]

Impordimaht

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

82

82

65

65

54

54

Hiinast pärit ja meetmetega hõlmamata impordi turuosa (%)

[25–35]

[20–30]

[20–30]

[10–20]

Turuosa

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

91

91

70

70

60

60

Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

Allikas:

| (104) | HRV-st pärit ja meetmetega hõlmamata import moodustab suurima osa Hiinast pärit impordist. See vähenes vaatlusalusel perioodil 46 %, järgides väga täpselt meetmetega hõlmatud impordi suundumust. Seega oli see osa kogu Hiinast pärit impordist liitu vaatlusalusel perioodil stabiilne. |
| --- | --- |

(104)

HRV-st pärit ja meetmetega hõlmamata import moodustab suurima osa Hiinast pärit impordist. See vähenes vaatlusalusel perioodil 46 %, järgides väga täpselt meetmetega hõlmatud impordi suundumust. Seega oli see osa kogu Hiinast pärit impordist liitu vaatlusalusel perioodil stabiilne.

3.2.   Hinnad ja hinna allalöömine

Hinnad ja hinna allalöömine

i)   
  Meetmetega hõlmatud impordi hinnad ja hinna allalöömine

Meetmetega hõlmatud impordi hinnad ja hinna allalöömine

| (105) | Järgmine tabel näitab, kuidas on muutunud Hiinast pärit ja meetmetega hõlmatud impordi keskmine CIF-hind ELi piiril.

  Tabel 5


  Hiinast pärit ja meetmetega hõlmatud impordi keskmine hind | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiinast pärit ja meetmetega hõlmatud impordi hind (eurot/tonn) | 2 731 | 2 706 | 2 443 | 1 895 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 99 | 89 | 69 |
| Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(105)

Järgmine tabel näitab, kuidas on muutunud Hiinast pärit ja meetmetega hõlmatud impordi keskmine CIF-hind ELi piiril.

Tabel 5

Tabel 5

Hiinast pärit ja meetmetega hõlmatud impordi keskmine hind

Hiinast pärit ja meetmetega hõlmatud impordi keskmine hind

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Hiinast pärit ja meetmetega hõlmatud impordi hind (eurot/tonn)

2 731

2 706

2 443

1 895

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

99

99

89

89

69

69

Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

Allikas:

| (106) | Hiinast pärit ja meetmetega hõlmatud impordi keskmine ühiku müügihind CIF-tasemel oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 895 eurot tonni kohta, mis tähendas 31 % suurust hinnalangust vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(106)

Hiinast pärit ja meetmetega hõlmatud impordi keskmine ühiku müügihind CIF-tasemel oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 895 eurot tonni kohta, mis tähendas 31 % suurust hinnalangust vaatlusalusel perioodil.

| (107) | Hindade allalöömise kindlakstegemiseks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldi omavahel a) kaalutud keskmist müügihinda, mida koostööd teinud liidu tootjad küsisid sõltumatutelt klientidelt liidu turul (kohandatuna tehasehindade tasemele), ja b) meetmetega hõlmatud impordi keskmist hinda, mida küsiti asjaomasest riigist pärit toodete müümisel esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ja mis tehti kindlaks CIF-hindade põhjal artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi alusel ning millele lisati kohaldatavad tollimaksud, dumpinguvastased maksud ja impordijärgsed kulud. |
| --- | --- |

(107)

Hindade allalöömise kindlakstegemiseks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldi omavahel a) kaalutud keskmist müügihinda, mida koostööd teinud liidu tootjad küsisid sõltumatutelt klientidelt liidu turul (kohandatuna tehasehindade tasemele), ja b) meetmetega hõlmatud impordi keskmist hinda, mida küsiti asjaomasest riigist pärit toodete müümisel esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ja mis tehti kindlaks CIF-hindade põhjal artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi alusel ning millele lisati kohaldatavad tollimaksud, dumpinguvastased maksud ja impordijärgsed kulud.

| (108) | Nagu on osutatud põhjenduses 27, ei olnud Hiina eksportivate tootjate koostöösoovimatuse tõttu võimalik kindlaks teha Hiinast eksporditud toodete liike. Seetõttu ei saanud hindu võrrelda tooteliikide kaupa. Võrdluse tulemust väljendati protsendina koostööd teinud liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Selle kohaselt oli kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal 19 %. |
| --- | --- |

(108)

Nagu on osutatud põhjenduses 27, ei olnud Hiina eksportivate tootjate koostöösoovimatuse tõttu võimalik kindlaks teha Hiinast eksporditud toodete liike. Seetõttu ei saanud hindu võrrelda tooteliikide kaupa. Võrdluse tulemust väljendati protsendina koostööd teinud liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Selle kohaselt oli kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal 19 %.

ii)   
  Meetmetega hõlmamata impordi hind

Meetmetega hõlmamata impordi hind

| (109) | Vaatlusalusel perioodil vähenesid vaatlusaluse toote HRVst pärit meetmetega hõlmamata impordi hinnad 34 %. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul olid meetmetega hõlmamata impordi hinnad dumpinguhinnaga impordi hindadest veidi kõrgemad või nendega samal tasemel (28). Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul olid meetmetega hõlmamata impordi hinnad liidu tootmisharu hindadest madalamad.

  Tabel 6


  Hiinast pärit ja meetmetega hõlmamata impordi hind | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiinast pärit ja tollimaksu nullmääraga maksustatud impordi hind (eurot/tonn) | [2 900 – 3 100 ] | [2 800 – 3 000 ] | [2 300 – 2 500 ] | [1 900 – 2 100 ] |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 94 | 79 | 66 |
| Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(109)

Vaatlusalusel perioodil vähenesid vaatlusaluse toote HRVst pärit meetmetega hõlmamata impordi hinnad 34 %. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul olid meetmetega hõlmamata impordi hinnad dumpinguhinnaga impordi hindadest veidi kõrgemad või nendega samal tasemel (28). Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul olid meetmetega hõlmamata impordi hinnad liidu tootmisharu hindadest madalamad.

28

Tabel 6

Tabel 6

Hiinast pärit ja meetmetega hõlmamata impordi hind

Hiinast pärit ja meetmetega hõlmamata impordi hind

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Hiinast pärit ja tollimaksu nullmääraga maksustatud impordi hind (eurot/tonn)

[2 900 – 3 100 ]

[2 800 – 3 000 ]

[2 300 – 2 500 ]

[1 900 – 2 100 ]

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

94

94

79

79

66

66

Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

Allikas:

4.   Import muudest kolmandatest riikidest

Import muudest kolmandatest riikidest

| (110) | Järgmine tabel näitab kolmandatest riikidest pärit impordi mahu ja turuosa ning keskmise hinna muutumist vaatlusalusel perioodil.

  Tabel 7


  Import muudest kolmandatest riikidest kui Hiina | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tonnides) | 250 | 139 | 20 | 4 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 56 | 8 | 2 |
| Kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa (%) | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 62 | 9 | 2 |
| Impordihinnad (eurot tonni kohta) | 3 307 | 2 931 | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(110)

Järgmine tabel näitab kolmandatest riikidest pärit impordi mahu ja turuosa ning keskmise hinna muutumist vaatlusalusel perioodil.

Tabel 7

Tabel 7

Import muudest kolmandatest riikidest kui Hiina

Import muudest kolmandatest riikidest kui Hiina

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tonnides)

250

139

20

4

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

56

56

8

8

2

2

Kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa (%)

1

1

0

0

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

62

62

9

9

2

2

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

3 307

2 931

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

Allikas:

| (111) | Kolmandatest riikidest pärit import oli väga madalal tasemel ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil see praktiliselt lakkas. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes kõnealuse impordi maht 250 tonnilt 2013. aastal praktiliselt nullini. Sellise impordi hinnad olid Hiinast pärit impordi hindadest kõrgemad. Kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid liidu tootmisharu 2013. ja 2014. aasta keskmistest hindadest madalamad. 2015. aastal imporditud kogus oli väga väike (üheksa tonni) ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see praktiliselt olematu. Seega ei peetud nende aastate kohta välja arvutatud keskmisi hindu representatiivseks ega tähtsaks. Igal juhul võib kolmandatest riikidest pärit eksporti pidada marginaalseks, kuna kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oli selle turuosa vaid 1 % või vähem. |
| --- | --- |

(111)

Kolmandatest riikidest pärit import oli väga madalal tasemel ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil see praktiliselt lakkas. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes kõnealuse impordi maht 250 tonnilt 2013. aastal praktiliselt nullini. Sellise impordi hinnad olid Hiinast pärit impordi hindadest kõrgemad. Kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid liidu tootmisharu 2013. ja 2014. aasta keskmistest hindadest madalamad. 2015. aastal imporditud kogus oli väga väike (üheksa tonni) ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see praktiliselt olematu. Seega ei peetud nende aastate kohta välja arvutatud keskmisi hindu representatiivseks ega tähtsaks. Igal juhul võib kolmandatest riikidest pärit eksporti pidada marginaalseks, kuna kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oli selle turuosa vaid 1 % või vähem.

5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

| (112) | Komisjon uuris alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu olukorda mõjutanud asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid. |
| --- | --- |

(112)

Komisjon uuris alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu olukorda mõjutanud asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.

| (113) | Nagu põhjenduses 94 on märgitud, põhines hinnang liidu toodangu olulisel osal vastavalt koostööd teinud liidu tootjate esitatud andmetele. |
| --- | --- |

(113)

Nagu põhjenduses 94 on märgitud, põhines hinnang liidu toodangu olulisel osal vastavalt koostööd teinud liidu tootjate esitatud andmetele.

6.   Toodang

Toodang

| (114) | Alates 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suurenes liidu toodang üldiselt 22 %. Aastatel 2013–2014 oli see stabiilne, suurenedes ajavahemikus 2014–2015 kümne protsendipunkti võrra ning alates 2015. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini veel 11 %. Kuna vaatlusaluse toote tootmiskulud sõltuvad peamiselt tooraine hinnast, mis on hooajati erinev, ei olnud suurenenud toodang jälgitavalt vastavuses tootmise kogukulude või liidu tootmisharu üldise kasumlikkusega.

  Tabel 8


  Tootmismaht | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 15 432 | 15 580 | 17 055 | 18 900 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 101 | 111 | 122 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(114)

Alates 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suurenes liidu toodang üldiselt 22 %. Aastatel 2013–2014 oli see stabiilne, suurenedes ajavahemikus 2014–2015 kümne protsendipunkti võrra ning alates 2015. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini veel 11 %. Kuna vaatlusaluse toote tootmiskulud sõltuvad peamiselt tooraine hinnast, mis on hooajati erinev, ei olnud suurenenud toodang jälgitavalt vastavuses tootmise kogukulude või liidu tootmisharu üldise kasumlikkusega.

Tabel 8

Tabel 8

Tootmismaht

Tootmismaht

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

15 432

15 580

17 055

18 900

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

101

101

111

111

122

122

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

7.   Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (115) | Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes liidu tootmisharu tootmisvõimsus 6 %. See kasv tulenes peamiselt ühe liidu tootja 2015. aastal tehtud investeeringutest. |
| --- | --- |

(115)

Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes liidu tootmisharu tootmisvõimsus 6 %. See kasv tulenes peamiselt ühe liidu tootja 2015. aastal tehtud investeeringutest.

| (116) | Tootmisvõimsuse rakendamine suurenes pidevalt 43 %-lt 2013. aastal 50 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (st seitsme protsendipunkti võrra vaatlusaluse perioodi jooksul). Tootmisvõimsuse rakendamise määra suurenemise põhjuseks oli tootmismahtude kasv, kuigi tootmisvõimsus suurenes aeglasemalt. Samas ei omanud tootmisvõimsuse rakendamine põhjenduses 127 esitatud põhjustel vaatlusalusel perioodil täheldatud keskmiste tootmiskulude olulises vähenemises erilist tähtsust.

  Tabel 9


  Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 35 604 | 35 604 | 36 804 | 37 590 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 100 | 103 | 106 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 43 | 44 | 46 | 50 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 101 | 107 | 116 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(116)

Tootmisvõimsuse rakendamine suurenes pidevalt 43 %-lt 2013. aastal 50 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (st seitsme protsendipunkti võrra vaatlusaluse perioodi jooksul). Tootmisvõimsuse rakendamise määra suurenemise põhjuseks oli tootmismahtude kasv, kuigi tootmisvõimsus suurenes aeglasemalt. Samas ei omanud tootmisvõimsuse rakendamine põhjenduses 127 esitatud põhjustel vaatlusalusel perioodil täheldatud keskmiste tootmiskulude olulises vähenemises erilist tähtsust.

Tabel 9

Tabel 9

Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmisvõimsus (tonnides)

35 604

35 604

36 804

37 590

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

100

100

103

103

106

106

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

43

44

46

50

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

101

101

107

107

116

116

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

8.   Müügimaht

Müügimaht

| (117) | Liidu tootmisharu müügi kogumaht sõltumatutele klientidele liidu turul suurenes vaatlusalusel perioodil 33 %. See suurenes kõige rohkem ajavahemikus 2014–2015, kui kogumaht kasvas 43 %. Ajavahemikus alates 2015. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini see suundumus pöördus ja müügimaht vähenes 11 %.

  Tabel 10


  Liidu tootmisharu müügimaht | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müük sõltumatutele isikutele liidus (tonnides) | 6 984 | 7 265 | 10 367 | 9 273 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 104 | 148 | 133 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(117)

Liidu tootmisharu müügi kogumaht sõltumatutele klientidele liidu turul suurenes vaatlusalusel perioodil 33 %. See suurenes kõige rohkem ajavahemikus 2014–2015, kui kogumaht kasvas 43 %. Ajavahemikus alates 2015. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini see suundumus pöördus ja müügimaht vähenes 11 %.

Tabel 10

Tabel 10

Liidu tootmisharu müügimaht

Liidu tootmisharu müügimaht

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müük sõltumatutele isikutele liidus (tonnides)

6 984

7 265

10 367

9 273

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

104

104

148

148

133

133

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (118) | Ka kõikide liidu tootjate müügimahud tehti kindlaks eespool põhjenduses 96 kirjeldatud viisil liidu tootmisharu tegeliku müügimahu alusel ning muude liidu tootjate puhul aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabe alusel (29).

  Tabel 11


  Liidu tootjate kogumüügimaht | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müük sõltumatutele isikutele liidus (tonnides) | [13 500 – 15 500 ] | [12 500 – 15 000 ] | [15 000 – 17 000 ] | [16 500 – 17 500 ] |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | [90–100] | [110–120] | [115–125] |
| Allikas: vastused küsimustikule, aegumise läbivaatamise taotlus. |

(118)

Ka kõikide liidu tootjate müügimahud tehti kindlaks eespool põhjenduses 96 kirjeldatud viisil liidu tootmisharu tegeliku müügimahu alusel ning muude liidu tootjate puhul aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabe alusel (29).

29

Tabel 11

Tabel 11

Liidu tootjate kogumüügimaht

Liidu tootjate kogumüügimaht

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müük sõltumatutele isikutele liidus (tonnides)

[13 500 – 15 500 ]

[12 500 – 15 000 ]

[15 000 – 17 000 ]

[16 500 – 17 500 ]

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

[90–100]

[90–100]

[110–120]

[110–120]

[115–125]

[115–125]

Allikas: vastused küsimustikule, aegumise läbivaatamise taotlus.

Allikas:

| (119) | Kogumüügimaht suurenes vähem kui liidu tootmisharu müügimaht. Sel viisil kindlakstehtud müügimaht on võrreldes põhjenduses 3 viidatud eelmise aegumise läbivaatamisega seotud uurimisega vähenenud. Seega vähenes alates 2010. aastast (eelmise aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood) kuni 2013. aastani müügimaht [25–35 %], st 20 623 tonnilt 2010. aastal [13 500 – 15 500 tonnile] 2013. aastal. Hoolimata käesolevas uurimises vaatluse all oleval perioodil täheldatud müügimahu suurenemisest oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müügimaht väiksem kui eelmise läbivaatamisega seotud uurimise keskmine müügimaht. |
| --- | --- |

(119)

Kogumüügimaht suurenes vähem kui liidu tootmisharu müügimaht. Sel viisil kindlakstehtud müügimaht on võrreldes põhjenduses 3 viidatud eelmise aegumise läbivaatamisega seotud uurimisega vähenenud. Seega vähenes alates 2010. aastast (eelmise aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood) kuni 2013. aastani müügimaht [25–35 %], st 20 623 tonnilt 2010. aastal [13 500 – 15 500 tonnile] 2013. aastal. Hoolimata käesolevas uurimises vaatluse all oleval perioodil täheldatud müügimahu suurenemisest oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müügimaht väiksem kui eelmise läbivaatamisega seotud uurimise keskmine müügimaht.

9.   Turuosa

Turuosa

| (120) | Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootjate turuosa 14 protsendipunkti võrra, st 29 %-lt 2013. aastal 43 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Turuosa suurenemine kajastab asjaolu, et tarbimise vähenemisest hoolimata suurenes liidu tootmisharu müük vaatlusalusel perioodil.

  Tabel 12


  Liidu tootjate turuosa | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turuosa (%) | 27 | 32 | 44 | 41 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 115 | 152 | 146 |
| Allikas: vastused küsimustikule, aegumise läbivaatamise taotlus ja artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(120)

Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootjate turuosa 14 protsendipunkti võrra, st 29 %-lt 2013. aastal 43 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Turuosa suurenemine kajastab asjaolu, et tarbimise vähenemisest hoolimata suurenes liidu tootmisharu müük vaatlusalusel perioodil.

Tabel 12

Tabel 12

Liidu tootjate turuosa

Liidu tootjate turuosa

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Turuosa (%)

27

32

44

41

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

115

115

152

152

146

146

Allikas: vastused küsimustikule, aegumise läbivaatamise taotlus ja artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

Allikas:

| (121) | Kõikide liidu tootjate turuosa suurenes vähem kui liidu tootmisharu turuosa. Kõikide liidu tootjate turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil 32 % ehk [50–60 %-lt] [70–80 %-ni].

  Tabel 13


  Liidu tootjate turuosa | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootjate turuosa (%) | [50–60] | [60–70] | [65–75] | [70–80] |
| Kõigi liidu tootjate turuosa | | | | |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 107 | 124 | 132 |
| Allikas: vastused küsimustikule, aegumise läbivaatamise taotlus ja artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(121)

Kõikide liidu tootjate turuosa suurenes vähem kui liidu tootmisharu turuosa. Kõikide liidu tootjate turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil 32 % ehk [50–60 %-lt] [70–80 %-ni].

Tabel 13

Tabel 13

Liidu tootjate turuosa

Liidu tootjate turuosa

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu tootjate turuosa (%)

[50–60]

[60–70]

[65–75]

[70–80]

Kõigi liidu tootjate turuosa

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

107

107

124

124

132

132

Allikas: vastused küsimustikule, aegumise läbivaatamise taotlus ja artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

Allikas:

10.   Majanduskasv

Majanduskasv

| (122) | Alates 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini, mil liidu tarbimine vähenes 11 %, suurenes liidu tootmisharu müügimaht liidu turul ja selle turuosa suurenes 14 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(122)

Alates 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini, mil liidu tarbimine vähenes 11 %, suurenes liidu tootmisharu müügimaht liidu turul ja selle turuosa suurenes 14 protsendipunkti võrra.

11.   Tööhõive

Tööhõive

| (123) | Ajavahemikus 2013–2015 suurenes liidu tootmisharu tööhõive tase 9 % ning jäi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üsna stabiilseks, kajastades osaliselt tootmise ja tootmisvõimsuse suurenemist.

  Tabel 14


  Tööhõive | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive (inimest) | 153 | 154 | 167 | 167 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 101 | 109 | 109 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(123)

Ajavahemikus 2013–2015 suurenes liidu tootmisharu tööhõive tase 9 % ning jäi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üsna stabiilseks, kajastades osaliselt tootmise ja tootmisvõimsuse suurenemist.

Tabel 14

Tabel 14

Tööhõive

Tööhõive

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tööhõive (inimest)

153

154

167

167

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

101

101

109

109

109

109

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

12.   Tootlikkus

Tootlikkus

| (124) | Liidu tootmisharu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %. See näitab, et tootmine suurenes rohkem (22 %) kui tööhõive (10 %).

  Tabel 15


  Tootlikkus | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 101 | 101 | 102 | 113 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 100 | 101 | 112 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(124)

Liidu tootmisharu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %. See näitab, et tootmine suurenes rohkem (22 %) kui tööhõive (10 %).

Tabel 15

Tabel 15

Tootlikkus

Tootlikkus

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

101

101

102

113

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

100

100

101

101

112

112

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

13.   Dumpingumarginaalide suurus ja toibumine varasema dumpingu mõjudest

Dumpingumarginaalide suurus ja toibumine varasema dumpingu mõjudest

| (125) | Uurimise käigus tehti kindlaks, et dumpingu tase on märkimisväärne. Kuigi liidu tootmisharu müügimahud ja turuosa suurenesid vaatlusalusel perioodil, halvenesid põhjendustes 126–137 kirjeldatud finantsnäitajad. Seetõttu järeldati, et liidu tootmisharu ei ole dumpinguhinnaga impordi mõjust täielikult toibunud. Tuleb märkida, et esialgses uurimises leiti kahe koostööd teinud individuaalse tollimaksumääraga Hiina tootja dumpingumarginaalid olevat vastavalt 4,7 % ja 10,1 %. Kõigi muude äriühingute dumpingumarginaaliks määrati 34,9 %. Lisaks, nagu on märgitud eespool põhjendustes 74–93, tuvastati dumpingu jätkumise tõenäosus peamiselt Hiina üleliigse tootmisvõimsuse, Hiina eksportijate hinnapoliitika ja liidu turu atraktiivsuse alusel. Seetõttu järeldatakse, et mis tahes dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjulikku mõju. |
| --- | --- |

(125)

Uurimise käigus tehti kindlaks, et dumpingu tase on märkimisväärne. Kuigi liidu tootmisharu müügimahud ja turuosa suurenesid vaatlusalusel perioodil, halvenesid põhjendustes 126–137 kirjeldatud finantsnäitajad. Seetõttu järeldati, et liidu tootmisharu ei ole dumpinguhinnaga impordi mõjust täielikult toibunud. Tuleb märkida, et esialgses uurimises leiti kahe koostööd teinud individuaalse tollimaksumääraga Hiina tootja dumpingumarginaalid olevat vastavalt 4,7 % ja 10,1 %. Kõigi muude äriühingute dumpingumarginaaliks määrati 34,9 %. Lisaks, nagu on märgitud eespool põhjendustes 74–93, tuvastati dumpingu jätkumise tõenäosus peamiselt Hiina üleliigse tootmisvõimsuse, Hiina eksportijate hinnapoliitika ja liidu turu atraktiivsuse alusel. Seetõttu järeldatakse, et mis tahes dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjulikku mõju.

14.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (126) | Liidu tootmisharu keskmised müügihinnad sõltumatutele klientidele liidu turul vähenesid ajavahemikus 2013–2015 47 % ning jäid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil sellele tasemele. Absoluutarvudes vähenes müügihind 5 239 eurolt tonni kohta 2013. aastal 2 761 eurole tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(126)

Liidu tootmisharu keskmised müügihinnad sõltumatutele klientidele liidu turul vähenesid ajavahemikus 2013–2015 47 % ning jäid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil sellele tasemele. Absoluutarvudes vähenes müügihind 5 239 eurolt tonni kohta 2013. aastal 2 761 eurole tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (127) | Veinisettest toodetava kaltsiumtartraadi kättesaadavus, mis moodustab enamiku viinhappe tootmise kogukuludest, sõltub veiniviinamarjasaagi kvaliteedist. Seetõttu mõjutavad soodsad või halvad ilmastikuolud kaltsiumtartraadi üldist tarnekogust ja müügihindu ning see omakorda mõjutab aastaseid keskmisi müügihindu. Seega olid liidu hinnad pikaajalisi suundumusi arvesse võttes 2013. aastal erakordselt kõrged. Alates 2014. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini oli veiniviinamarjasaak liidus parem ning aastased keskmised müügihinnad madalamad. Lisaks tuleks märkida, et – nagu on öeldud põhjenduses 100 – ilmastiku- ja saagiga seotud olud ei mõjuta mitte ainult kaltsiumtartraadi tarnekogust, vaid ka vaatlusaluse toote nõudlust veinitööstuses. Seega on viinhappe hinnad ja tootmiskulud kõikuvad, mida täheldati ka vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(127)

Veinisettest toodetava kaltsiumtartraadi kättesaadavus, mis moodustab enamiku viinhappe tootmise kogukuludest, sõltub veiniviinamarjasaagi kvaliteedist. Seetõttu mõjutavad soodsad või halvad ilmastikuolud kaltsiumtartraadi üldist tarnekogust ja müügihindu ning see omakorda mõjutab aastaseid keskmisi müügihindu. Seega olid liidu hinnad pikaajalisi suundumusi arvesse võttes 2013. aastal erakordselt kõrged. Alates 2014. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini oli veiniviinamarjasaak liidus parem ning aastased keskmised müügihinnad madalamad. Lisaks tuleks märkida, et – nagu on öeldud põhjenduses 100 – ilmastiku- ja saagiga seotud olud ei mõjuta mitte ainult kaltsiumtartraadi tarnekogust, vaid ka vaatlusaluse toote nõudlust veinitööstuses. Seega on viinhappe hinnad ja tootmiskulud kõikuvad, mida täheldati ka vaatlusalusel perioodil.

| (128) | Ühiku keskmine müügihind vähenes (47 % vaatlusalusel perioodil) kiiremini ja rohkem kui tootmiskulud samal perioodil (44 % vaatlusalusel perioodil). Järelikult olid keskmised tootmiskulud 2014. ja 2015. aastal ühiku keskmisest müügihinnast suuremad, mis mõjutas negatiivselt kasumlikkust, nagu on näidatud allpool tabelis 16.

  Tabel 16


  Keskmised müügihinnad ja ühikuhind | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine müügihind ELi turul (eurot/tonn) | 5 239 | 3 490 | 2 768 | 2 761 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 67 | 53 | 53 |
| Ühiku tootmiskulu | 4 865 | 3 534 | 2 880 | 2 738 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 73 | 59 | 56 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(128)

Ühiku keskmine müügihind vähenes (47 % vaatlusalusel perioodil) kiiremini ja rohkem kui tootmiskulud samal perioodil (44 % vaatlusalusel perioodil). Järelikult olid keskmised tootmiskulud 2014. ja 2015. aastal ühiku keskmisest müügihinnast suuremad, mis mõjutas negatiivselt kasumlikkust, nagu on näidatud allpool tabelis 16.

Tabel 16

Tabel 16

Keskmised müügihinnad ja ühikuhind

Keskmised müügihinnad ja ühikuhind

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine müügihind ELi turul (eurot/tonn)

5 239

3 490

2 768

2 761

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

67

67

53

53

53

53

Ühiku tootmiskulu

4 865

3 534

2 880

2 738

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

73

73

59

59

56

56

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

15.   Tööjõukulud

Tööjõukulud

| (129) | Liidu tootmisharu keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 17


  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 44 705 | 43 685 | 42 999 | 42 847 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 98 | 96 | 96 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(129)

Liidu tootmisharu keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 17

Tabel 17

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

44 705

43 685

42 999

42 847

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

98

98

96

96

96

96

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (130) | Vaatlusalusel perioodil vähenesid liidu tootmisharu keskmised tööjõukulud töötaja kohta 4 %. |
| --- | --- |

(130)

Vaatlusalusel perioodil vähenesid liidu tootmisharu keskmised tööjõukulud töötaja kohta 4 %.

16.   Varud

Varud

| (131) | Üldiselt jäi varude maht vaatlusalusel perioodil stabiilseks. See suurenes 2013. ja 2014. aastal 10 % ning vähenes 2015. aastal järsult 60 %. Selle põhjuseks oli asjaolu, et sel aastal suurenes liidu tootmisharu müügimaht kiiremini kui tootmismaht, nagu on kirjeldatud põhjendustes 114–119. Alates 2015. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suurenes varude maht 2013. aasta tasemeni, sest tootmismaht jõudis suurenenud müügimahule järele.

  Tabel 18


  Varud | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 2 436 | 2 683 | 1 070 | 2 424 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 110 | 44 | 100 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(131)

Üldiselt jäi varude maht vaatlusalusel perioodil stabiilseks. See suurenes 2013. ja 2014. aastal 10 % ning vähenes 2015. aastal järsult 60 %. Selle põhjuseks oli asjaolu, et sel aastal suurenes liidu tootmisharu müügimaht kiiremini kui tootmismaht, nagu on kirjeldatud põhjendustes 114–119. Alates 2015. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suurenes varude maht 2013. aasta tasemeni, sest tootmismaht jõudis suurenenud müügimahule järele.

Tabel 18

Tabel 18

Varud

Varud

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

2 436

2 683

1 070

2 424

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

110

110

44

44

100

100

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

17.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (132) | Liidu tootmisharu kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 19


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) | 7,1 | – 1,2 | – 4,0 | 0,8 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | – 18 | – 56 | 12 |
| Rahavoog (eurodes) | 6 292 920 | 1 624 457 | – 619 997 | 154 944 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 26 | – 10 | 2 |
| Investeeringud (eurodes) | 901 901 | 906 141 | 4 405 499 | 2 099 201 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 100 | 488 | 233 |
| Investeeringutasuvus (%) | 2,9 | – 0,3 | – 0,3 | 0,1 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | – 12 | – 9 | 3 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(132)

Liidu tootmisharu kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 19

Tabel 19

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

7,1

– 1,2

– 4,0

0,8

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

– 18

– 18

– 56

– 56

12

12

Rahavoog (eurodes)

6 292 920

1 624 457

– 619 997

154 944

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

26

26

– 10

– 10

2

2

Investeeringud (eurodes)

901 901

906 141

4 405 499

2 099 201

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

100

100

488

488

233

233

Investeeringutasuvus (%)

2,9

– 0,3

– 0,3

0,1

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

– 12

– 12

– 9

– 9

3

3

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (133) | Liidu tootmisharu kasumlikkus tehti kindlaks liidus sõltumatutele klientidele samasuguse toote müügi eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu poolt liidu turul sõltumatutele klientidele suunatud samasuguse toote müügi kasumlikkus 7,1 %-lt peaaegu nullini (0,8 %), mis vastab üldisele 88 % suurusele vähenemisele. See on kooskõlas asjaoluga, et müügihinnad vähenesid tootmiskuludest kiiremini. Seega vähenes kasumlikkus kõige märkimisväärsemalt ajavahemikus 2013–2014, mil liidu tootmisharu realiseeritud kahjum oli – 1,2 %. Kahjum suurenes 2015. aastal, ulatudes – 4,0 %ni. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes kasumlikkus jälle, jõudes pigem positiivsele tasemele. Selline suurenemine on kooskõlas toodangu, tootmisvõimsuse rakendamise määra ja tootlikkuse suurenemisega, mis vähendasid tootmiskulusid tonni kohta. Kuigi keskmine müügihind ei muutunud, aitas see suurendada kasumlikkust 2015. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul jäi kasumlikkus alla tootmisharu 8 % suurust sihtkasumit. |
| --- | --- |

(133)

Liidu tootmisharu kasumlikkus tehti kindlaks liidus sõltumatutele klientidele samasuguse toote müügi eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu poolt liidu turul sõltumatutele klientidele suunatud samasuguse toote müügi kasumlikkus 7,1 %-lt peaaegu nullini (0,8 %), mis vastab üldisele 88 % suurusele vähenemisele. See on kooskõlas asjaoluga, et müügihinnad vähenesid tootmiskuludest kiiremini. Seega vähenes kasumlikkus kõige märkimisväärsemalt ajavahemikus 2013–2014, mil liidu tootmisharu realiseeritud kahjum oli – 1,2 %. Kahjum suurenes 2015. aastal, ulatudes – 4,0 %ni. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes kasumlikkus jälle, jõudes pigem positiivsele tasemele. Selline suurenemine on kooskõlas toodangu, tootmisvõimsuse rakendamise määra ja tootlikkuse suurenemisega, mis vähendasid tootmiskulusid tonni kohta. Kuigi keskmine müügihind ei muutunud, aitas see suurendada kasumlikkust 2015. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul jäi kasumlikkus alla tootmisharu 8 % suurust sihtkasumit.

| (134) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Kooskõlas vähenenud kasumlikkusega vähenes rahavoog vaatlusalusel perioodil 98 %: see vähenes 75 %-lt 2014. aastal ning muutus 2015. aastal negatiivseks. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see ainult veidi üle nulli. |
| --- | --- |

(134)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Kooskõlas vähenenud kasumlikkusega vähenes rahavoog vaatlusalusel perioodil 98 %: see vähenes 75 %-lt 2014. aastal ning muutus 2015. aastal negatiivseks. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see ainult veidi üle nulli.

| (135) | Liidu tootmisharu investeeringud samasuguse toote tootmisse suurenesid vaatlusalusel perioodil kokku 133 %. Selle põhjuseks olid mõned suured investeeringud, mis tehti eelkõige alates 2015. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini. Need olid siiski ainult mõne äriühingu investeeringud. Suurim üksikinvesteering, mis moodustas üle 50 % kõikidest 2015. aastal tehtud investeeringutest, oli seotud tegevuse mujale viimisega. |
| --- | --- |

(135)

Liidu tootmisharu investeeringud samasuguse toote tootmisse suurenesid vaatlusalusel perioodil kokku 133 %. Selle põhjuseks olid mõned suured investeeringud, mis tehti eelkõige alates 2015. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini. Need olid siiski ainult mõne äriühingu investeeringud. Suurim üksikinvesteering, mis moodustas üle 50 % kõikidest 2015. aastal tehtud investeeringutest, oli seotud tegevuse mujale viimisega.

| (136) | Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsentides investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Kooskõlas vähenenud kasumlikkusega muutus see 2014. ja 2015. aastal negatiivseks ning oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ainult 0,1 %. Üldine investeeringutasuvus oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul väike. |
| --- | --- |

(136)

Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsentides investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Kooskõlas vähenenud kasumlikkusega muutus see 2014. ja 2015. aastal negatiivseks ning oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ainult 0,1 %. Üldine investeeringutasuvus oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul väike.

| (137) | Rahavoo vähenemine vähendas liidu tootmisharu võimet kaasata kapitali ettevõttesiseselt loodud vahendite abil. Järelikult halvenes kapitali kaasamise võime pärast eelmist aegumise läbivaatamist. Miski ei viidanud siiski sellele, et see mõjutas tegevuse jätkamise või investeeringute tegemise suutlikkust. |
| --- | --- |

(137)

Rahavoo vähenemine vähendas liidu tootmisharu võimet kaasata kapitali ettevõttesiseselt loodud vahendite abil. Järelikult halvenes kapitali kaasamise võime pärast eelmist aegumise läbivaatamist. Miski ei viidanud siiski sellele, et see mõjutas tegevuse jätkamise või investeeringute tegemise suutlikkust.

18.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (138) | Kahjunäitajad, nagu toodang, müügimaht ja turuosa, arenesid vaatlusalusel perioodil positiivses suunas. Siiski ei avaldanud see suundumus liidu tootmisharu üldisele finantsolukorrale positiivset mõju. Otse vastupidi, liidu tootmisharu kasumlikkus ilmutas vaatlusalusel perioodil tugevat langustendentsi ning 2014. ja 2015. aastal sai tootmisharu koguni kahjumit. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu tootmisharu kasumlikkus vaid napilt üle kasumiläve. Lisaks halvenesid ka muud finantsnäitajad, nagu rahavoog ja investeeringutasuvus, mis olid vaatlusalusel perioodil negatiivsed. |
| --- | --- |

(138)

Kahjunäitajad, nagu toodang, müügimaht ja turuosa, arenesid vaatlusalusel perioodil positiivses suunas. Siiski ei avaldanud see suundumus liidu tootmisharu üldisele finantsolukorrale positiivset mõju. Otse vastupidi, liidu tootmisharu kasumlikkus ilmutas vaatlusalusel perioodil tugevat langustendentsi ning 2014. ja 2015. aastal sai tootmisharu koguni kahjumit. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu tootmisharu kasumlikkus vaid napilt üle kasumiläve. Lisaks halvenesid ka muud finantsnäitajad, nagu rahavoog ja investeeringutasuvus, mis olid vaatlusalusel perioodil negatiivsed.

| (139) | Nagu põhjenduses 2 on märgitud, kehtestati kehtivad dumpinguvastased tollimaksud HRVst pärit viinhappe impordile, välja arvatud äriühingu Hangzhou Biokingi impordile. Kuid HRVst lähtuv dumpinguhinnaga import avaldas liidu tootmisharule ikkagi kahjulikku mõju. Eelkõige kaasnes dumpinguhinnaga impordiga suur hinnasurve, lüües kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest hoolimata liidu tootmisharu hinnad 19 % alla. Hinnasurve tõttu ei suutnud liidu tootmisharu hoida oma hindu tootmiskuludest kõrgemal. See mõjutas negatiivselt liidu tootmisharu olukorda, mida kinnitavad müügihindade ja kasumlikkuse vähenemine ning muud finantskahju näitajad. Seega hoolimata liidu tootmisharu suurenenud müügimahust ja turuosast vähenesid vaatlusalusel perioodil kasumlikkus (kuigi see suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jälle, jõudis see vaid napilt üle kasumiläve) ning rahavoog ja investeeringutasuvus. Sellele tuginedes leiti, et olemasolevad meetmed ei ole täielikult avaldanud kavandatud mõju ning mis tahes dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt olla liidu tootmisharu jaoks kahjulik. |
| --- | --- |

(139)

Nagu põhjenduses 2 on märgitud, kehtestati kehtivad dumpinguvastased tollimaksud HRVst pärit viinhappe impordile, välja arvatud äriühingu Hangzhou Biokingi impordile. Kuid HRVst lähtuv dumpinguhinnaga import avaldas liidu tootmisharule ikkagi kahjulikku mõju. Eelkõige kaasnes dumpinguhinnaga impordiga suur hinnasurve, lüües kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest hoolimata liidu tootmisharu hinnad 19 % alla. Hinnasurve tõttu ei suutnud liidu tootmisharu hoida oma hindu tootmiskuludest kõrgemal. See mõjutas negatiivselt liidu tootmisharu olukorda, mida kinnitavad müügihindade ja kasumlikkuse vähenemine ning muud finantskahju näitajad. Seega hoolimata liidu tootmisharu suurenenud müügimahust ja turuosast vähenesid vaatlusalusel perioodil kasumlikkus (kuigi see suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jälle, jõudis see vaid napilt üle kasumiläve) ning rahavoog ja investeeringutasuvus. Sellele tuginedes leiti, et olemasolevad meetmed ei ole täielikult avaldanud kavandatud mõju ning mis tahes dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt olla liidu tootmisharu jaoks kahjulik.

| (140) | Pärast järelduste teatavakstegemist esitas üks Hiina eksportiv tootja mitu väidet kahjuanalüüsi kohta. |
| --- | --- |

(140)

Pärast järelduste teatavakstegemist esitas üks Hiina eksportiv tootja mitu väidet kahjuanalüüsi kohta.

| (141) | Esiteks leidis kõnealune tootja, et teatavad kahjunäitajad ei ole usaldusväärsed, kuna käesoleva uurimise käigus ja põhjenduses 5 nimetatud uurimise käigus kasutati erinevaid näitajaid. Huvitatud isik tõi eelkõige välja liidu tarbimise, varude ja liidu tootmisharu kasumlikkusega seotud näitajad. Ta märkis, et komisjon ei olnud eespool nimetatud erinevusi piisavalt selgitanud ja väitis, et mõnda muud andmekogumit kasutades oleks kahju kohta tehtud teistsugused järeldused. |
| --- | --- |

(141)

Esiteks leidis kõnealune tootja, et teatavad kahjunäitajad ei ole usaldusväärsed, kuna käesoleva uurimise käigus ja põhjenduses 5 nimetatud uurimise käigus kasutati erinevaid näitajaid. Huvitatud isik tõi eelkõige välja liidu tarbimise, varude ja liidu tootmisharu kasumlikkusega seotud näitajad. Ta märkis, et komisjon ei olnud eespool nimetatud erinevusi piisavalt selgitanud ja väitis, et mõnda muud andmekogumit kasutades oleks kahju kohta tehtud teistsugused järeldused.

| (142) | Sellega seoses märgitakse, et andmete erinevuse põhjused on esitatud põhjendustes 94–98. Põhjenduses 5 nimetatud uurimise käigus hinnati makromajanduslikke kahjunäitajaid, nagu tootmis- ja müügimahud ning turuosa, kõikide liidu tootjate andmete põhjal, käesoleva uurimise käigus aga hinnati eespool nimetatud näitajaid liidu tootmisharu olulise osa põhjal. Seetõttu on mõne näitaja väärtused käesolevas uurimises ja põhjenduses 5 nimetatud uurimises erinevad. Asjaomane huvitatud isik ei esitanud täiendavaid tõendeid oma väite toetamiseks. Seepärast lükatakse väide tagasi. |
| --- | --- |

(142)

Sellega seoses märgitakse, et andmete erinevuse põhjused on esitatud põhjendustes 94–98. Põhjenduses 5 nimetatud uurimise käigus hinnati makromajanduslikke kahjunäitajaid, nagu tootmis- ja müügimahud ning turuosa, kõikide liidu tootjate andmete põhjal, käesoleva uurimise käigus aga hinnati eespool nimetatud näitajaid liidu tootmisharu olulise osa põhjal. Seetõttu on mõne näitaja väärtused käesolevas uurimises ja põhjenduses 5 nimetatud uurimises erinevad. Asjaomane huvitatud isik ei esitanud täiendavaid tõendeid oma väite toetamiseks. Seepärast lükatakse väide tagasi.

| (143) | Sama isik väitis ka, et teatavad näitajad nagu müügimaht, turuosa, tootmismaht, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine, tööhõive, tootlikkus, tööjõukulud, rahavoog ja investeeringud näitasid positiivset suundumust. Seetõttu ei saanud järeldada, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju. Sellega seoses tuleb märkida, et esiteks ei teinud komisjon järeldust, mille kohaselt liidu tootmisharu kandis olulist kahju, vaid leidis, et dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt olla liidu tootmisharu jaoks kahjulik, ning teiseks, nagu põhjenduses 138 on öeldud, ei avaldanud teatavate näitajate positiivsed suundumused liidu tootmisharu üldisele finantsolukorrale positiivset mõju. Seetõttu lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(143)

Sama isik väitis ka, et teatavad näitajad nagu müügimaht, turuosa, tootmismaht, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine, tööhõive, tootlikkus, tööjõukulud, rahavoog ja investeeringud näitasid positiivset suundumust. Seetõttu ei saanud järeldada, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju. Sellega seoses tuleb märkida, et esiteks ei teinud komisjon järeldust, mille kohaselt liidu tootmisharu kandis olulist kahju, vaid leidis, et dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt olla liidu tootmisharu jaoks kahjulik, ning teiseks, nagu põhjenduses 138 on öeldud, ei avaldanud teatavate näitajate positiivsed suundumused liidu tootmisharu üldisele finantsolukorrale positiivset mõju. Seetõttu lükatakse see väide tagasi.

| (144) | Kolmandaks väideti, et meetmetega hõlmatud import ei saanud kahju põhjustada. Üks huvitatud isik märkis, et liidu tootmisharu võisid väidetavalt kahjustada muud tegurid, nagu vähenenud tarbimine ja liidu tootmisharu investeeringud. Kõnealune isik väitis ka seda, et läbivaatamine oleks pidanud sisaldama eraldi analüüsi loodusliku toomise käigus saadud viinhappe ja sünteetilise tootmise käigus saadud viinhappe kohta. Sellega seoses tuleks rõhutada, et uurimine ei näidanud, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju. Komisjon järeldas vaid seda, et dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjulikku mõju. Seega analüüsis komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, kas kahju kordumine on tõenäoline. Nendel põhjustel lükati eespool esitatud väited tagasi. |
| --- | --- |

(144)

Kolmandaks väideti, et meetmetega hõlmatud import ei saanud kahju põhjustada. Üks huvitatud isik märkis, et liidu tootmisharu võisid väidetavalt kahjustada muud tegurid, nagu vähenenud tarbimine ja liidu tootmisharu investeeringud. Kõnealune isik väitis ka seda, et läbivaatamine oleks pidanud sisaldama eraldi analüüsi loodusliku toomise käigus saadud viinhappe ja sünteetilise tootmise käigus saadud viinhappe kohta. Sellega seoses tuleks rõhutada, et uurimine ei näidanud, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju. Komisjon järeldas vaid seda, et dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjulikku mõju. Seega analüüsis komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, kas kahju kordumine on tõenäoline. Nendel põhjustel lükati eespool esitatud väited tagasi.

| (145) | Kokkuvõttes ei mõjuta ükski eespool esitatud väide põhjenduses 139 kirjeldatud järeldusi ja tulemusi, mis siinkohal kinnitatakse. |
| --- | --- |

(145)

Kokkuvõttes ei mõjuta ükski eespool esitatud väide põhjenduses 139 kirjeldatud järeldusi ja tulemusi, mis siinkohal kinnitatakse.

F.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (146) | Uurimine näitas, et import Hiinast toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhinnaga ja meetmete aegumise korral oleks dumpingu jätkumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(146)

Uurimine näitas, et import Hiinast toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhinnaga ja meetmete aegumise korral oleks dumpingu jätkumine tõenäoline.

| (147) | Vaatlusalusel perioodil oli liidu tootmisharu ebasoodsas olukorras ning HRVst pärit dumpinguhinnaga import avaldas sellele kahjulikku mõju. |
| --- | --- |

(147)

Vaatlusalusel perioodil oli liidu tootmisharu ebasoodsas olukorras ning HRVst pärit dumpinguhinnaga import avaldas sellele kahjulikku mõju.

| (148) | Seega hinnati kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, kas kahju kordumine oleks tõenäoline, kui Hiina suhtes kehtestatud meetmetel lastakse vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 aeguda. |
| --- | --- |

(148)

Seega hinnati kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, kas kahju kordumine oleks tõenäoline, kui Hiina suhtes kehtestatud meetmetel lastakse vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 aeguda.

| (149) | Kahju kordumise tõenäosuse väljaselgitamiseks analüüsiti järgmisi elemente: Hiina toodang ja vaba tootmisvõimsus, liidu turu atraktiivsus, Hiinast liidu turule suunatud impordi eeldatav hinnatase ja prognoositav mõju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(149)

Kahju kordumise tõenäosuse väljaselgitamiseks analüüsiti järgmisi elemente: Hiina toodang ja vaba tootmisvõimsus, liidu turu atraktiivsus, Hiinast liidu turule suunatud impordi eeldatav hinnatase ja prognoositav mõju liidu tootmisharule.

| (150) | Nagu põhjendustes 34 ja 35 on märgitud, keeldusid Hiina eksportivad tootjad koostööst, ning seetõttu tuli alljärgnevas analüüsis, mis käsitleb Hiina omamaist turgu ja HRVst pärit importi kolmandatesse riikidesse, tugineda kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavale teabele, st teabele, mis sisaldus taotluses ja artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis, Hiina andmebaasis ning GTA andmebaasis, avalikult kättesaadavale teabele, nagu äriühingute veebisaidid ja väljavõtted turu-uuringufirmade väljaannetest, ning varasemate uurimiste käigus kogutud teabele (30). |
| --- | --- |

(150)

Nagu põhjendustes 34 ja 35 on märgitud, keeldusid Hiina eksportivad tootjad koostööst, ning seetõttu tuli alljärgnevas analüüsis, mis käsitleb Hiina omamaist turgu ja HRVst pärit importi kolmandatesse riikidesse, tugineda kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavale teabele, st teabele, mis sisaldus taotluses ja artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis, Hiina andmebaasis ning GTA andmebaasis, avalikult kättesaadavale teabele, nagu äriühingute veebisaidid ja väljavõtted turu-uuringufirmade väljaannetest, ning varasemate uurimiste käigus kogutud teabele (30).

30

2.   Hiina toodang ja vaba tootmisvõimsus ning liidu turu atraktiivsus

Hiina toodang ja vaba tootmisvõimsus ning liidu turu atraktiivsus

| (151) | Meetmetega hõlmatud Hiina tootjate kogutootmisvõimsus oli 54 000 tonni, samas kui vaba tootmisvõimsus oli 24 000 – 28 000 tonni. Vaba tootmisvõimsus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6–24 % suurem kui liidu kogutarbimine. |
| --- | --- |

(151)

Meetmetega hõlmatud Hiina tootjate kogutootmisvõimsus oli 54 000 tonni, samas kui vaba tootmisvõimsus oli 24 000 – 28 000 tonni. Vaba tootmisvõimsus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6–24 % suurem kui liidu kogutarbimine.

| (152) | Tuleks ka märkida, et Hiina tootjad kasutatavad sünteetilisi meetodeid, mis ei sea tootmismahtudele erilisi piiranguid, erinevalt liidu tootmisharu tootjatest, kes kasutavad looduslikke tooraineid, st veinisetteid. Seega ei piirdu Hiina tootmisvõimsus ja ekspordi suurendamise võimalus praeguse tasemega. |
| --- | --- |

(152)

Tuleks ka märkida, et Hiina tootjad kasutatavad sünteetilisi meetodeid, mis ei sea tootmismahtudele erilisi piiranguid, erinevalt liidu tootmisharu tootjatest, kes kasutavad looduslikke tooraineid, st veinisetteid. Seega ei piirdu Hiina tootmisvõimsus ja ekspordi suurendamise võimalus praeguse tasemega.

| (153) | Tehti ka kindlaks, et Hiina tootjad on eelkõige ekspordile orienteeritud ning neil on võimalik märkimisväärselt suurendada oma ekspordi ja eelkõige liitu suunatud ekspordi mahtu, juhul kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(153)

Tehti ka kindlaks, et Hiina tootjad on eelkõige ekspordile orienteeritud ning neil on võimalik märkimisväärselt suurendada oma ekspordi ja eelkõige liitu suunatud ekspordi mahtu, juhul kui meetmetel lastakse aeguda.

| (154) | Nagu põhjendustes 89–93 märgitud, on liidu turg Hiina ekspordi jaoks atraktiivne ning seega on Hiina tootjatel suur stiimul liitu suunatud ekspordi suurendamiseks märkimisväärses mahus, juhul kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(154)

Nagu põhjendustes 89–93 märgitud, on liidu turg Hiina ekspordi jaoks atraktiivne ning seega on Hiina tootjatel suur stiimul liitu suunatud ekspordi suurendamiseks märkimisväärses mahus, juhul kui meetmetel lastakse aeguda.

3.   Hiinast pärit impordi hinnad

Hiinast pärit impordi hinnad

| (155) | Hiinast pärit import lõi liidu tootmisharu hinnad alla 19 %. Selleks et saada ettekujutus hinnatasemest, millega Hiinast pärit vaatlusalust toodet meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõenäoliselt liidu turule imporditaks, võeti arvesse Hiinast liitu suunduva impordi hindu ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi hindade võrdlus näitas, et Hiina hinnad ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta vähendaksid liidu tootmisharu müügihindu keskmiselt 26 %. |
| --- | --- |

(155)

Hiinast pärit import lõi liidu tootmisharu hinnad alla 19 %. Selleks et saada ettekujutus hinnatasemest, millega Hiinast pärit vaatlusalust toodet meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõenäoliselt liidu turule imporditaks, võeti arvesse Hiinast liitu suunduva impordi hindu ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi hindade võrdlus näitas, et Hiina hinnad ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta vähendaksid liidu tootmisharu müügihindu keskmiselt 26 %.

| (156) | Lisaks analüüsiti Hiinast muudesse kolmandatesse riikidesse eksporditud vaatlusaluse toote hinnatasemeid. Nagu eespool põhjendustes 85–88 on selgitatud, eksportisid Hiina tootjad vaatlusalust toodet lisaks liidule kolmandatesse riikidesse märkimisväärsetes kogustes. Hiinast muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi puhul olid hinnad keskmiselt ligikaudu 26 % madalamad kui liidu tootmisharu hinnad. |
| --- | --- |

(156)

Lisaks analüüsiti Hiinast muudesse kolmandatesse riikidesse eksporditud vaatlusaluse toote hinnatasemeid. Nagu eespool põhjendustes 85–88 on selgitatud, eksportisid Hiina tootjad vaatlusalust toodet lisaks liidule kolmandatesse riikidesse märkimisväärsetes kogustes. Hiinast muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi puhul olid hinnad keskmiselt ligikaudu 26 % madalamad kui liidu tootmisharu hinnad.

| (157) | Selle põhjal järeldati, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral avaldaks Hiinast pärit import liidu tootmisharule üsna suure tõenäosusega veelgi suuremat hinnasurvet kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(157)

Selle põhjal järeldati, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral avaldaks Hiinast pärit import liidu tootmisharule üsna suure tõenäosusega veelgi suuremat hinnasurvet kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

4.   Tõenäoline mõju liidu tootmisharule

Tõenäoline mõju liidu tootmisharule

| (158) | Eeltoodud asjaolude põhjal on Hiina eksportivad tootjad dumpinguvastaste meetmete puudumise korral motiveeritud oluliselt suurendama madala dumpinguhinnaga importi liidu turule, avaldades survet liidus valitsevate hindade alandamiseks. |
| --- | --- |

(158)

Eeltoodud asjaolude põhjal on Hiina eksportivad tootjad dumpinguvastaste meetmete puudumise korral motiveeritud oluliselt suurendama madala dumpinguhinnaga importi liidu turule, avaldades survet liidus valitsevate hindade alandamiseks.

| (159) | Hiina impordimahu suurenemine – mis on vaba tootmisvõimsust arvestades tõenäoline – koos eeldatava täiendava hinnasurvega avaldab dumpinguvastaste tollimaksude puudumise korral liidu tootmisharu olukorrale tõenäoliselt olulist negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(159)

Hiina impordimahu suurenemine – mis on vaba tootmisvõimsust arvestades tõenäoline – koos eeldatava täiendava hinnasurvega avaldab dumpinguvastaste tollimaksude puudumise korral liidu tootmisharu olukorrale tõenäoliselt olulist negatiivset mõju.

| (160) | Kui nii peaks juhtuma, on ebatõenäoline, et liidu tootmisharu saab ilma märkimisväärset kahju kandmata oma hindu alandada, et need vastaksid Hiina hindadele, mis oleksid dumpinguvastaste tollimaksude puudumise korral veelgi madalamad. Seda näitab asjaolu, et liidu tootmisharu ei langetanud vaatlusalusel perioodil oma müügihindu Hiinast pärit impordi hindadega samale tasemele isegi tootmiskulu vähenedes, sest kõnealused hinnad olid juba kuludest väiksemad. |
| --- | --- |

(160)

Kui nii peaks juhtuma, on ebatõenäoline, et liidu tootmisharu saab ilma märkimisväärset kahju kandmata oma hindu alandada, et need vastaksid Hiina hindadele, mis oleksid dumpinguvastaste tollimaksude puudumise korral veelgi madalamad. Seda näitab asjaolu, et liidu tootmisharu ei langetanud vaatlusalusel perioodil oma müügihindu Hiinast pärit impordi hindadega samale tasemele isegi tootmiskulu vähenedes, sest kõnealused hinnad olid juba kuludest väiksemad.

| (161) | Kui liidu tootmisharu säilitab sellises olukorras oma hinnataseme, on tõenäoline, et tema müügimaht ja turuosa vähenevad, sest tõenäoliselt siseneb turule märkimisväärselt suuremas mahus Hiinast pärit importi veelgi madalama hinnaga. See tekitaks liidu tootmisharule veelgi rohkem kahju. |
| --- | --- |

(161)

Kui liidu tootmisharu säilitab sellises olukorras oma hinnataseme, on tõenäoline, et tema müügimaht ja turuosa vähenevad, sest tõenäoliselt siseneb turule märkimisväärselt suuremas mahus Hiinast pärit importi veelgi madalama hinnaga. See tekitaks liidu tootmisharule veelgi rohkem kahju.

5.   Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

| (162) | Eelöeldu põhjal järeldatakse, et meetmete kehtetuks tunnistamise tagajärjel suureneks tõenäoliselt Hiinast pärit dumpinguhinnaga import, mille hinnad lööksid liidu tootmisharu hinnad alla ja liidu tootmisharu juba niigi kehv majanduslik olukord halveneks veelgi. Seetõttu järeldatakse, et Hiina suhtes kohaldatavate meetmete kehtetuks tunnistamine tingiks tõenäoliselt liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise. |
| --- | --- |

(162)

Eelöeldu põhjal järeldatakse, et meetmete kehtetuks tunnistamise tagajärjel suureneks tõenäoliselt Hiinast pärit dumpinguhinnaga import, mille hinnad lööksid liidu tootmisharu hinnad alla ja liidu tootmisharu juba niigi kehv majanduslik olukord halveneks veelgi. Seetõttu järeldatakse, et Hiina suhtes kohaldatavate meetmete kehtetuks tunnistamine tingiks tõenäoliselt liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise.

| (163) | Üks eksportiv tootja väitis, et kahju kordumine dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise tagajärjel ei ole tõenäoline. Ta lisas oma väite toetamiseks, et liidu hinnasurve põhjustajaks on liidu tootmisharu ja et Hiina eksportivad tootjad ei langetanud samaaegselt impordimahu vähendamisega müügihinda, mis näitab, et neil ei olnud kavatsust hindu turuosa suurendamise eesmärgil alandada. |
| --- | --- |

(163)

Üks eksportiv tootja väitis, et kahju kordumine dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise tagajärjel ei ole tõenäoline. Ta lisas oma väite toetamiseks, et liidu hinnasurve põhjustajaks on liidu tootmisharu ja et Hiina eksportivad tootjad ei langetanud samaaegselt impordimahu vähendamisega müügihinda, mis näitab, et neil ei olnud kavatsust hindu turuosa suurendamise eesmärgil alandada.

| (164) | Sellega seoses tuleb märkida, et kõnealuste väidete puhul on tähelepanuta jäetud asjaolu, et komisjoni võttis oma järeldustes kahju kordumise tõenäosuse kohta meetmete kehtetuks tunnistamise korral muu hulgas arvesse ka Hiina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, liidu turu atraktiivsust Hiinast pärit impordi jaoks ning Hiinast pärit impordi võimalikku hinnataset. Neid asjaolusid on põhjendustes 151–161 piisavalt selgitatud. Samuti ei esitatud eespool nimetatud väidete toetamiseks uusi fakte. Seepärast lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(164)

Sellega seoses tuleb märkida, et kõnealuste väidete puhul on tähelepanuta jäetud asjaolu, et komisjoni võttis oma järeldustes kahju kordumise tõenäosuse kohta meetmete kehtetuks tunnistamise korral muu hulgas arvesse ka Hiina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, liidu turu atraktiivsust Hiinast pärit impordi jaoks ning Hiinast pärit impordi võimalikku hinnataset. Neid asjaolusid on põhjendustes 151–161 piisavalt selgitatud. Samuti ei esitatud eespool nimetatud väidete toetamiseks uusi fakte. Seepärast lükati väide tagasi.

G.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (165) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuriti, kas Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel hinnati kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. |
| --- | --- |

(165)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuriti, kas Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel hinnati kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

| (166) | Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõigile huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha. |
| --- | --- |

(166)

Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõigile huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

| (167) | Siinkohal olgu meelde tuletatud, et esialgses uurimises ja sellele järgnenud aegumise läbivaatamisega seotud uurimises jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ja säilitamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, mil dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

(167)

Siinkohal olgu meelde tuletatud, et esialgses uurimises ja sellele järgnenud aegumise läbivaatamisega seotud uurimises jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ja säilitamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, mil dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

| (168) | Selle põhjal uuriti, kas kahjustava dumpingu kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest hoolimata esineb kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete säilitamine ei ole käesoleval juhul liidu huvides. |
| --- | --- |

(168)

Selle põhjal uuriti, kas kahjustava dumpingu kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest hoolimata esineb kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete säilitamine ei ole käesoleval juhul liidu huvides.

2.   Liidu tootmisharu ja muude liidu tootjate huvid

Liidu tootmisharu ja muude liidu tootjate huvid

| (169) | Komisjon järeldas eeltoodu põhjal, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral halveneks liidu tootmisharu olukord ning oluline kahju korduks. Liidu tootmisharu ei suudaks konkureerida Hiinast pärit kahjuliku dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemisega. Seega, kui meetmetel lubatakse aeguda, oleks olukorra paranemine vähetõenäoline ning ohtu satuks mõne äriühingu pelk olemasolu, mis võib viia tegevuse lõpetamiseni ja töökohtade kadumiseni liidu turul. |
| --- | --- |

(169)

Komisjon järeldas eeltoodu põhjal, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral halveneks liidu tootmisharu olukord ning oluline kahju korduks. Liidu tootmisharu ei suudaks konkureerida Hiinast pärit kahjuliku dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemisega. Seega, kui meetmetel lubatakse aeguda, oleks olukorra paranemine vähetõenäoline ning ohtu satuks mõne äriühingu pelk olemasolu, mis võib viia tegevuse lõpetamiseni ja töökohtade kadumiseni liidu turul.

| (170) | Nagu põhjenduses 127 on märgitud, mõjutavad liidu tootmisharu tootmiskulusid ja hindu ilmastiku- ja saagiga seotud olud. Varasemates uurimiste ajal suutis liidu tootmisharu olla soodsates tingimustes tulutoov ning on tõestanud oma elujõulisust. Käesoleva uurimise puhul oli liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil aga kahjumis, sest Hiinast pärit dumpinguhindadega import liidu turule jätkus meetmetest hoolimata, lüües alla liidu tootmisharu hinnad ja surudes need allapoole liidu tootmisharu tootmiskulusid, nagu on selgitatud põhjendustes 133 ja 139. |
| --- | --- |

(170)

Nagu põhjenduses 127 on märgitud, mõjutavad liidu tootmisharu tootmiskulusid ja hindu ilmastiku- ja saagiga seotud olud. Varasemates uurimiste ajal suutis liidu tootmisharu olla soodsates tingimustes tulutoov ning on tõestanud oma elujõulisust. Käesoleva uurimise puhul oli liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil aga kahjumis, sest Hiinast pärit dumpinguhindadega import liidu turule jätkus meetmetest hoolimata, lüües alla liidu tootmisharu hinnad ja surudes need allapoole liidu tootmisharu tootmiskulusid, nagu on selgitatud põhjendustes 133 ja 139.

| (171) | Võib mõistlikult eeldada, et meetmed tulevad liidu tootmisharule endiselt kasuks ning dumpinguvastaste meetmete säilitamine aitab liidu tootmisharul suurendada hindu mõistlikule tasemele, mis katab tootmiskulud, ning seega muutuda kasumlikumaks. |
| --- | --- |

(171)

Võib mõistlikult eeldada, et meetmed tulevad liidu tootmisharule endiselt kasuks ning dumpinguvastaste meetmete säilitamine aitab liidu tootmisharul suurendada hindu mõistlikule tasemele, mis katab tootmiskulud, ning seega muutuda kasumlikumaks.

| (172) | Seetõttu leidis komisjon, et Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine on selgelt liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(172)

Seetõttu leidis komisjon, et Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine on selgelt liidu tootmisharu huvides.

3.   Importijate huvid

Importijate huvid

| (173) | Ükski importija käesoleva juhtumi raames koostööd ei teinud. Tuletatakse meelde, et varasemate uurimiste käigus leiti, et meetmete kehtestamise mõju ei oleks märkimisväärne. Ükski turustaja/importija käesolevas uurimises koostööd ei teinud. Võttes arvesse, et puuduvad tõendid selle kohta, et kehtivad meetmed mõjutavad importijaid märkimisväärselt, jõudis komisjon järeldusele, et meetmete säilitamine ei mõjuta liidu importijaid. |
| --- | --- |

(173)

Ükski importija käesoleva juhtumi raames koostööd ei teinud. Tuletatakse meelde, et varasemate uurimiste käigus leiti, et meetmete kehtestamise mõju ei oleks märkimisväärne. Ükski turustaja/importija käesolevas uurimises koostööd ei teinud. Võttes arvesse, et puuduvad tõendid selle kohta, et kehtivad meetmed mõjutavad importijaid märkimisväärselt, jõudis komisjon järeldusele, et meetmete säilitamine ei mõjuta liidu importijaid.

4.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (174) | Vaatlusalust toodet kasutatakse peamiselt veini- ja toiduainetetööstuses toidu- ja joogilisandina ning ehitustööstuses aeglustina kipsitootmises. |
| --- | --- |

(174)

Vaatlusalust toodet kasutatakse peamiselt veini- ja toiduainetetööstuses toidu- ja joogilisandina ning ehitustööstuses aeglustina kipsitootmises.

| (175) | Käesoleva uurimise raames võeti ühendust kümne teadaoleva kasutajaga ning paluti neil koostööd teha. Küsimustikule vastas neli kasutajat, kellest kaks tegutsesid ehitussektoris ja ülejäänud kaks toidusektoris. |
| --- | --- |

(175)

Käesoleva uurimise raames võeti ühendust kümne teadaoleva kasutajaga ning paluti neil koostööd teha. Küsimustikule vastas neli kasutajat, kellest kaks tegutsesid ehitussektoris ja ülejäänud kaks toidusektoris.

| (176) | Eelmise aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus tehti kindlaks, et vaatlusaluse toote kulud ei moodusta olulist osa nende kipsitoodete kuludest, milles neid kasutatakse (31). Ehitussektori kasutajatelt saadud vastuste põhjal tehti kindlaks, et olukord ei erine oluliselt ka käesolevas uurimises. Seetõttu järeldas komisjon, et meetmete säilitamine ei avaldaks ehitussektori kuludele ja konkurentsivõimele erilist mõju. |
| --- | --- |

(176)

Eelmise aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus tehti kindlaks, et vaatlusaluse toote kulud ei moodusta olulist osa nende kipsitoodete kuludest, milles neid kasutatakse (31). Ehitussektori kasutajatelt saadud vastuste põhjal tehti kindlaks, et olukord ei erine oluliselt ka käesolevas uurimises. Seetõttu järeldas komisjon, et meetmete säilitamine ei avaldaks ehitussektori kuludele ja konkurentsivõimele erilist mõju.

31

| (177) | Menetluse käigus tegid koostööd kaks peamist kasutajat toidusektorist. Tehti kindlaks, et kontserni tasandil on mõlemad äriühingud kasumlikud. Lisaks tehti eelmise aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus (32) kindlaks, et tootesarjad, mille valmistamisel kasutati ühe toorainena vaatlusalust toodet, olid kasumlikud, ja vaatlusalust toodet kasutades valmistatud toodete müük moodustas ainult väikese osa nende kogukäibest. Ükski koostööd teinud toidusektori kasutaja ei suutnud tõendada, et olukord oleks käesoleva uurimise ajal oluliselt erinev. Seega järeldas komisjon, et meetmete kehtivuse pikendamine ei mõjuta toiduainetööstuse kasutajaid ülemäära. |
| --- | --- |

(177)

Menetluse käigus tegid koostööd kaks peamist kasutajat toidusektorist. Tehti kindlaks, et kontserni tasandil on mõlemad äriühingud kasumlikud. Lisaks tehti eelmise aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus (32) kindlaks, et tootesarjad, mille valmistamisel kasutati ühe toorainena vaatlusalust toodet, olid kasumlikud, ja vaatlusalust toodet kasutades valmistatud toodete müük moodustas ainult väikese osa nende kogukäibest. Ükski koostööd teinud toidusektori kasutaja ei suutnud tõendada, et olukord oleks käesoleva uurimise ajal oluliselt erinev. Seega järeldas komisjon, et meetmete kehtivuse pikendamine ei mõjuta toiduainetööstuse kasutajaid ülemäära.

32

| (178) | Ühtlasi tuleks meeles pidada, et liidu tootmisharu elujõulisus on vajalik, et säilitada vaatlusaluse toote eri tarneallikad, mis on ka kasutajate huvides. Lisaks pärineb oluline osa Hiina impordist äriühingult Hangzhou Bioking, kelle suhtes dumpinguvastaseid tollimakse ei kohaldata. Isegi kui meetmed säilitatakse kogu Hiina suhtes, ei kuulu äriühing Hangzhou Bioking nende meetmete kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(178)

Ühtlasi tuleks meeles pidada, et liidu tootmisharu elujõulisus on vajalik, et säilitada vaatlusaluse toote eri tarneallikad, mis on ka kasutajate huvides. Lisaks pärineb oluline osa Hiina impordist äriühingult Hangzhou Bioking, kelle suhtes dumpinguvastaseid tollimakse ei kohaldata. Isegi kui meetmed säilitatakse kogu Hiina suhtes, ei kuulu äriühing Hangzhou Bioking nende meetmete kohaldamisalasse.

5.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (179) | Võttes arvesse kõiki eespool esitatud tegureid, leidis komisjon, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamist. |
| --- | --- |

(179)

Võttes arvesse kõiki eespool esitatud tegureid, leidis komisjon, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamist.

H.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (180) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse soovitada säilitada vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivad meetmed. Samuti anti neile aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. |
| --- | --- |

(180)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse soovitada säilitada vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivad meetmed. Samuti anti neile aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused.

| (181) | Eespool esitatud kaalutlustel järeldatakse, et kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 tuleks HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. |
| --- | --- |

(181)

Eespool esitatud kaalutlustel järeldatakse, et kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 tuleks HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada.

| (182) | Pidades silmas Euroopa Kohtu hiljutist kohtupraktikat, (33) on asjakohane sätestada viivisintressi määr lõplike tollimaksude tagasimaksmise korral, sest tollimaksude suhtes kehtivate asjakohaste sätetega ei ole sellist intressimäära ette nähtud ning siseriiklike eeskirjade kohaldamine põhjustaks äriühingute vahel põhjendamatuid moonutusi sõltuvalt sellest, milline liikmesriik tollivormistuseks valitakse. |
| --- | --- |

(182)

Pidades silmas Euroopa Kohtu hiljutist kohtupraktikat, (33) on asjakohane sätestada viivisintressi määr lõplike tollimaksude tagasimaksmise korral, sest tollimaksude suhtes kehtivate asjakohaste sätetega ei ole sellist intressimäära ette nähtud ning siseriiklike eeskirjade kohaldamine põhjustaks äriühingute vahel põhjendamatuid moonutusi sõltuvalt sellest, milline liikmesriik tollivormistuseks valitakse.

33

| (183) | Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamust ei esitanud, |
| --- | --- |

(183)

Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamust ei esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks CN-koodi ex 2918 12 00 (TARICi kood 2918120090) alla kuuluva viinhappe (v.a tüübi D-(-)-viinhape, millel on vähemalt 12,0-kraadine negatiivne optiline pöörang mõõdetuna vesilahuses Euroopa farmakopöas kirjeldatud meetodil) Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute toodetud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised.

| Äriühing | Tollimaksumäär | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou | 10,1 % | A688 |
| Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai | 8,3 % | A689 |
| Kõik muud äriühingud (välja arvatud Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou – TARICi lisakood A687 ) | 34,9 % | A999 |

Äriühing

Tollimaksumäär

TARICi lisakood

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou

10,1 %

A688

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai

8,3 %

A689

Kõik muud äriühingud (välja arvatud Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou – TARICi lisakood A687 )

34,9 %

A999

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid. Viivisintress, mida tuleb maksta sellise tagasimaksmise korral, mis toob kaasa viivisintressi saamise õiguse, on Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimistoimingute puhul kohaldatav määr, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias, mis kehtib maksetähtpäeva kuu esimesel kalendripäeval ja mida on suurendatud ühe protsendipunkti võrra.

4.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriigi tollile esitatakse kehtiv faktuurarve, millel on arve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht ning tema poolt allkirjastatud ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et (kogus) viinhapet, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, on tootnud (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et siinsel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuni 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2321, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, ja määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 338, 19.12.2017, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 23. jaanuari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 130/2006, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 23, 27.1.2006, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 18. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 150/2008, millega muudetakse määrusega (EÜ) nr 130/2006 Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete kohaldamisala (ELT L 48, 22.2.2008, lk 1).

4

(5)  
  „Mehhiko – lõplikud dumpinguvastased meetmed veiselihale ja riisile“, WT/DS 295/AB/R, 29. november 2005.

5

(6)  Nõukogu 13. aprilli 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 332/2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 130/2006, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning jäetakse äriühing Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. välja lõplike meetmete kohaldamisalast (ELT L 108, 20.4.2012, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 16. aprilli 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 349/2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 110, 24.4.2012, lk 3).

7

(8)  Nõukogu 26. juuni 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 626/2012, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 349/2012, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 182, 13.7.2012, lk 1).

8

(9)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta, mis piirdub ühe Hiina eksportiva tootjaga (Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd.) (ELT C 434, 4.12.2014, lk 9).

9

(10)  Komisjoni 9. veebruari 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/176, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit, äriühingu Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd toodetud viinhappe importi käsitlev dumpinguvastane menetlus (ELT L 33, 10.2.2016, lk 14) (edaspidi „komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/176“).

10

(11)  Üldkohtu otsus (kaheksas koda), 1.6.2017, Changmao Biochemical Engineering vs. nõukogu, T-442/12, ECLI:EU:T:2017:372.

11

vs

(12)  
  ELT C 329, 7.9.2016, lk 5.

12

(13)  
  ELT C 122, 19.4.2017, lk 8.

13

(14)  St uurimised, mis lõppesid eelmise aegumise läbivaatamisega ning rakendusmääruse (EL) nr 626/2012 ja rakendusmääruse (EL) 2016/176 vastuvõtmisega.

14

(15)  Uurimised, mille tulemusel võeti vastu määrus (EÜ) nr 130/2006, rakendusmäärus (EL) nr 349/2012 ja rakendusmäärus (EL) nr 626/2012.

15

(16)  Äriühingu Changmao Biochemical sünteetilise tootmisprotsessi vooskeem on esitatud 2016. aasta majandusaasta aruande leheküljel 2; aruanne on kättesaadav aadressil http://www.cmbec.com.hk/html/investor_report.php (viimati vaadatud 24. aprillil 2018).

16

(17)  https://ihsmarkit.com/products/tartaric-acid-chemical-economics-handbook.html (viimati vaadatud 24. aprillil 2018)

17

(18)  Vahemikku kasutati konfidentsiaalsuse huvides, sest täpne suurus arvutati üheainsa Argentina eksportiva tootja andmeid kasutades.

18

(19)  Kohtuotsus, 3.5.2018, ECLI:EU:T:2018:251.

19

(20)  Uurimiste tulemuste põhjal võeti vastu rakendusmäärus (EL) nr 626/2012 ja rakendusmäärus (EL) 2016/176.

20

(21)  Vastavalt turu-uuringufirma avaldatud teabele (https://globenewswire.com/news-release/2016/02/09/808759/0/en/Tartaric-Acid-Market-Is-Expected-To-Reach-USD-425-Million-By-2020-Radiant-Insights-Inc.html, viimati vaadatud 19. aprillil 2018) oli viinhappe tootmismaht maailmaturul 2013. aastal 60 560 tonni ning see suurenes 5,3 % aastas. See tähendab, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli asjaomase toote tootmismaht maailmaturul ligikaudu 70 700 tonni. Teise turu-uuringufirma avaldatud sektordiagrammi kohaselt (https://ihsmarkit.com/products/tartaric-acid-chemical-economics-handbook.html, viimati vaadatud 19. aprillil 2018) moodustas Hiina turg ligikaudu 12 % maailmaturust. Nendest allikatest nähtub, et Hiina omamaine nõudlus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 8 500 tonni.

21

(22)  Põhjendustes 78–83 on arvandmed konfidentsiaalsuse tagamiseks esitatud vahemikena, kui need käivad üksnes kahe eksportiva tootja kohta (kuna täpsed arvud võimaldaksid neil eksportivatel tootjatel teineteise andmeid tuvastada) või kui täpsed andmed võimaldaksid välja arvutada äriühinguga Hangzhou Bioking seotud andmed.

22

(23)  https://globenewswire.com/news-release/2016/02/09/808759/0/en/Tartaric-Acid-Market-Is-Expected-To-Reach-USD-425-Million-By-2020-Radiant-Insights-Inc.html [viimati vaadatud 24. aprillil 2018]

23

(24)  Äriühingu Hangzhou Bioking veebisaidi kohaselt (http://biokingco.web.testwebsite.cn/En/About/#about4, viimati vaadatud 19. aprillil 2018) anti uus liin tootmisvõimsusega 25 000 tonni aastas käiku pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi.

24

(25)  https://ihsmarkit.com/products/tartaric-acid-chemical-economics-handbook.html (viimati vaadatud 24. aprillil 2018)

25

(26)  Liitu suunatud Hiina ekspordi FOB-hind oli vahemikus [1,9–2,0] eurot/kg, samal ajal kui kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hind jäi vahemikku [1,75–1,85] eurot/kg.

26

(27)  See näitaja tehti kindlaks koostööd teinud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastuste ja taotluses ülejäänud kahe tootja kohta esitatud andmete põhjal.

27

(28)  Need olid ühe eksportiva tootja hinnad. Seetõttu esitatakse need konfidentsiaalsuse tagamiseks vahemikuna.

28

(29)  Arvestades asjaolu, et koostööd ei teinud ainult kaks liidu tootjat, tuleb konfidentsiaalsuse huvides andmed kõikide liidu tootjate kohta esitada vahemikena.

29

(30)  Uurimiste tulemuste põhjal võeti vastu rakendusmäärus (EL) nr 349/2012 ja rakendusmäärus (EL) nr 626/2012 ning rakendusotsus (EL) 2016/176.

30

(31)  Vt eelmise aegumise läbivaatamise põhjendus 108, mille kohaselt viinhape moodustab alla 2 % kipsitoodetega seotud kuludest.

31

(32)  Vt rakendusmäärus (EL) nr 349/2012, põhjendus 109.

32

(33)  Euroopa Liidu Kohtu otsus, 18.1.2017, Wortmann, C-365/15, EU:C:2017:19, punktid 35–39.

33

---

| 29.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/39

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/922,

28. juuni 2018,

millega tehakse erand nõukogu määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses teatavates Hispaania (Kataloonia) territoriaalvetes tobiate (Gymnammodytes cicerelus ja G. semisquamatus) ning mudilate (Aphia minuta ja Crystalogobius linearis) püüdmiseks kasutatavate paadinootade miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1626/94, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 1 kohaselt on keelatud veetavate püügivahendite kasutamine rannikust kuni 3 meremiili kaugusel või kuni 50 m kaugusel samasügavusjoonest, kui kõnealune sügavus saavutatakse rannikule lähemal. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 1 kohaselt on keelatud veetavate püügivahendite kasutamine rannikust kuni 3 meremiili kaugusel või kuni 50 m kaugusel samasügavusjoonest, kui kõnealune sügavus saavutatakse rannikule lähemal.

| (2) | Liikmesriigi taotluse korral võib komisjon teha määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõikest 1 erandi, kui on täidetud teatavad artikli 13 lõigetes 5 ja 9 sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriigi taotluse korral võib komisjon teha määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõikest 1 erandi, kui on täidetud teatavad artikli 13 lõigetes 5 ja 9 sätestatud tingimused.

| (3) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 464/2014 (2) tehti kuni 8. maini 2017 erand kõnealuse määruse artikli 13 lõike 1 esimesest lõigust. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 464/2014 (2) tehti kuni 8. maini 2017 erand kõnealuse määruse artikli 13 lõike 1 esimesest lõigust.

| (4) | Komisjon sai Hispaanialt 6. novembril 2017 taotluse erandi tegemiseks kõnealuse määruse artikli 13 lõikest 1. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon sai Hispaanialt 6. novembril 2017 taotluse erandi tegemiseks kõnealuse määruse artikli 13 lõikest 1.

| (5) | Hispaania esitas erandi põhjendamiseks ajakohased teaduslikud ja tehnilised andmed. |
| --- | --- |

(5)

Hispaania esitas erandi põhjendamiseks ajakohased teaduslikud ja tehnilised andmed.

| (6) | Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (edaspidi „STECF“) hindas Hispaania taotletud erandit ja sellega seotud majandamiskava täitmise aruannet 2018. aasta jaanuaris (3). |
| --- | --- |

(6)

Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (edaspidi „STECF“) hindas Hispaania taotletud erandit ja sellega seotud majandamiskava täitmise aruannet 2018. aasta jaanuaris (3).

| (7) | STECF märkis, et majandamiskavas juhindutakse hea juhtimistava põhimõtetest, sealhulgas parimatel olemasolevatel teaduslikel tõenditel põhinevast otsusetegemisest, sidusrühmade maksimaalsest võimalikust kaasatusest ja pikast perspektiivist. Lisaks mainis STECF, et Hispaania tegi ettepaneku uute uuringute kohta, et leida viise saagi tagasiheite vähendamiseks, ja kehtestas ranged püügikoormuspiirangud, eelkõige kalavarude väiksema kättesaadavuse perioodidel. |
| --- | --- |

(7)

STECF märkis, et majandamiskavas juhindutakse hea juhtimistava põhimõtetest, sealhulgas parimatel olemasolevatel teaduslikel tõenditel põhinevast otsusetegemisest, sidusrühmade maksimaalsest võimalikust kaasatusest ja pikast perspektiivist. Lisaks mainis STECF, et Hispaania tegi ettepaneku uute uuringute kohta, et leida viise saagi tagasiheite vähendamiseks, ja kehtestas ranged püügikoormuspiirangud, eelkõige kalavarude väiksema kättesaadavuse perioodidel.

| (8) | Hispaania taotletud erand vastab määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõigetes 5 ja 9 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(8)

Hispaania taotletud erand vastab määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõigetes 5 ja 9 sätestatud tingimustele.

| (9) | Kõnealustes vetes esinevad erilised geograafilised piirangud, sest mandrilava ei ulatu kaugele ja sihtliikide ruumilise jaotuse tõttu on püügipiirkonnad piiratud. |
| --- | --- |

(9)

Kõnealustes vetes esinevad erilised geograafilised piirangud, sest mandrilava ei ulatu kaugele ja sihtliikide ruumilise jaotuse tõttu on püügipiirkonnad piiratud.

| (10) | Asjaomane püük ei mõjuta märkimisväärselt merekeskkonda ja on väga selektiivne, sest noodad heidetakse vette, ilma et need puudutaks merepõhja, kuna merepõhjast kogutud materjal kahjustaks sihtliike ja teeks nende liikide isendite väljavalimise nende erilise väiksuse tõttu võimatuks. |
| --- | --- |

(10)

Asjaomane püük ei mõjuta märkimisväärselt merekeskkonda ja on väga selektiivne, sest noodad heidetakse vette, ilma et need puudutaks merepõhja, kuna merepõhjast kogutud materjal kahjustaks sihtliike ja teeks nende liikide isendite väljavalimise nende erilise väiksuse tõttu võimatuks.

| (11) | Hispaania taotletud erand mõjutab väheseid laevu (vaid 26 laeva). |
| --- | --- |

(11)

Hispaania taotletud erand mõjutab väheseid laevu (vaid 26 laeva).

| (12) | Asjaomaseks püügiks ei ole võimalik kasutada muid vahendeid, sest puuduvad muud kindlaksmääratud püügivahendid, millega oleks tänu nende konstruktsioonile, tehnilistele omadustele või võrgusilma liigile võimalik sihtliike püüda. |
| --- | --- |

(12)

Asjaomaseks püügiks ei ole võimalik kasutada muid vahendeid, sest puuduvad muud kindlaksmääratud püügivahendid, millega oleks tänu nende konstruktsioonile, tehnilistele omadustele või võrgusilma liigile võimalik sihtliike püüda.

| (13) | Majandamiskavaga tagatakse, et tulevikus püügikoormust ei suurendata, sest kalapüügiload väljastatakse üksnes konkreetsele 26 laevale ning kehtestatakse püügikoormuse maksimaalne ülemmäär. |
| --- | --- |

(13)

Majandamiskavaga tagatakse, et tulevikus püügikoormust ei suurendata, sest kalapüügiload väljastatakse üksnes konkreetsele 26 laevale ning kehtestatakse püügikoormuse maksimaalne ülemmäär.

| (14) | Taotlus hõlmab laevu, mis on registreeritud Kataloonia autonoomse piirkonna hallatavas ametlikus laevastikuregistris ja millega on kala püütud üle viie aasta ning mis tegutsevad vastavalt majandamiskavale, mille Hispaania võttis vastu 27. märtsil 2014 (4) ja mida pikendati 26. aprillil 2018 (5) kuni 31. detsembrini 2021. |
| --- | --- |

(14)

Taotlus hõlmab laevu, mis on registreeritud Kataloonia autonoomse piirkonna hallatavas ametlikus laevastikuregistris ja millega on kala püütud üle viie aasta ning mis tegutsevad vastavalt majandamiskavale, mille Hispaania võttis vastu 27. märtsil 2014 (4) ja mida pikendati 26. aprillil 2018 (5) kuni 31. detsembrini 2021.

| (15) | Kõnealused laevad on lisatud nimekirja, mis on edastatud komisjonile vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 9 nõuetele. |
| --- | --- |

(15)

Kõnealused laevad on lisatud nimekirja, mis on edastatud komisjonile vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 9 nõuetele.

| (16) | Asjaomane püük vastab määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 4 tingimustele, sest seonduvas majandamiskavas on sõnaselgelt keelatud kalapüük kaitsealuste elupaikade kohal. |
| --- | --- |

(16)

Asjaomane püük vastab määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 4 tingimustele, sest seonduvas majandamiskavas on sõnaselgelt keelatud kalapüük kaitsealuste elupaikade kohal.

| (17) | Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 8 lõike 1 punktis h sätestatud nõuet ei kohaldata, sest see on seotud traaleritega. |
| --- | --- |

(17)

Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 8 lõike 1 punktis h sätestatud nõuet ei kohaldata, sest see on seotud traaleritega.

| (18) | Seoses nõudega järgida artikli 9 lõiget 3, millega kehtestatakse võrgusilma väikseim suurus, märgib komisjon, et Hispaania andis kooskõlas määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 9 lõikega 7 oma majandamiskavas loa teha kõnealustest sätetest erand, arvestades, et asjaomane püük on väga selektiivne, mõjutab merekeskkonda väga vähe ja ei toimu kaitsealuste elupaikade kohal. |
| --- | --- |

(18)

Seoses nõudega järgida artikli 9 lõiget 3, millega kehtestatakse võrgusilma väikseim suurus, märgib komisjon, et Hispaania andis kooskõlas määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 9 lõikega 7 oma majandamiskavas loa teha kõnealustest sätetest erand, arvestades, et asjaomane püük on väga selektiivne, mõjutab merekeskkonda väga vähe ja ei toimu kaitsealuste elupaikade kohal.

| (19) | Asjaomase püügitegevuse puhul on täidetud nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (6) artiklis 14 sätestatud registreerimisnõuded. |
| --- | --- |

(19)

Asjaomase püügitegevuse puhul on täidetud nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (6) artiklis 14 sätestatud registreerimisnõuded.

| (20) | Asjaomane püügitegevus ei häiri selliste laevade tegevust, mis kasutavad muid kalapüügivahendeid kui traalid, noodad või teised samalaadsed veetavad võrgud. |
| --- | --- |

(20)

Asjaomane püügitegevus ei häiri selliste laevade tegevust, mis kasutavad muid kalapüügivahendeid kui traalid, noodad või teised samalaadsed veetavad võrgud.

| (21) | Paadinootadega püük on reguleeritud Hispaania majandamiskavaga, millega tagatakse, et määruse (EÜ) nr 1967/2006 III lisas esitatud liikide püük oleks minimaalne. |
| --- | --- |

(21)

Paadinootadega püük on reguleeritud Hispaania majandamiskavaga, millega tagatakse, et määruse (EÜ) nr 1967/2006 III lisas esitatud liikide püük oleks minimaalne.

| (22) | Paadinootadega püügi eesmärk ei ole püüda peajalgseid. |
| --- | --- |

(22)

Paadinootadega püügi eesmärk ei ole püüda peajalgseid.

| (23) | Hispaania majandamiskava hõlmab kalapüügi seire meetmeid, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 9 kolmanda lõiguga. |
| --- | --- |

(23)

Hispaania majandamiskava hõlmab kalapüügi seire meetmeid, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 9 kolmanda lõiguga.

| (24) | Seepärast tuleks erandi taotletud pikendamist lubada. |
| --- | --- |

(24)

Seepärast tuleks erandi taotletud pikendamist lubada.

| (25) | Hispaania peaks esitama komisjonile aruande ettenähtud ajaks ja kooskõlas Hispaania majandamiskavas kehtestatud seirekavaga. |
| --- | --- |

(25)

Hispaania peaks esitama komisjonile aruande ettenähtud ajaks ja kooskõlas Hispaania majandamiskavas kehtestatud seirekavaga.

| (26) | Erandi kehtivuse aega tuleks piirata, et oleks võimalik kiiresti võtta parandavaid majandamismeetmeid juhul, kui komisjonile esitatud aruandest ilmneb püütava liigi halb kaitsestaatus, samuti võimaldab erandi piiratud kehtivusaeg koguda paremaid teaduslikke andmeid majandamiskava täiustamiseks. |
| --- | --- |

(26)

Erandi kehtivuse aega tuleks piirata, et oleks võimalik kiiresti võtta parandavaid majandamismeetmeid juhul, kui komisjonile esitatud aruandest ilmneb püütava liigi halb kaitsestaatus, samuti võimaldab erandi piiratud kehtivusaeg koguda paremaid teaduslikke andmeid majandamiskava täiustamiseks.

| (27) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(27)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erand

Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõiget 1 ei kohaldata Kataloonia piirkonna rannikuäärsetes Hispaania territoriaalvetes tobiate (Gymnammodytes cicerelus ja G. semisquamatus) ning mudilate (Aphia minuta ja Crystalogobius linearis) püüdmiseks paadinootadega, mida kasutatakse laevades,

Gymnammodytes cicerelus

G. semisquamatus

Aphia minuta

Crystalogobius linearis

| a) | mis on registreeritud Kataloonia autonoomse piirkonna hallatavas ametlikus laevastikuregistris; |
| --- | --- |

a)

mis on registreeritud Kataloonia autonoomse piirkonna hallatavas ametlikus laevastikuregistris;

| b) | millega on kala püütud üle viie aasta ning |
| --- | --- |

b)

millega on kala püütud üle viie aasta ning

| c) | millel on püügiluba ja mis tegutsevad Hispaania poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 19 lõikele 2 vastuvõetud majandamiskava kohaselt. |
| --- | --- |

c)

millel on püügiluba ja mis tegutsevad Hispaania poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 19 lõikele 2 vastuvõetud majandamiskava kohaselt.

Artikkel 2

Aruandlus

Hispaania esitab komisjonile kolme aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest aruande, mis on koostatud vastavalt artikli 1 punktis c osutatud majandamiskavas kehtestatud seirekavale.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamisaeg

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse kuni 2. juulini 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuni 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 409, 30.12.2006, lk 11.

1

(2)  Komisjoni 6. mai 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 464/2014, millega tehakse erand nõukogu määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses teatavates Hispaania (Kataloonia) territoriaalvetes tobiate (Gymnammodytes cicerelus ja G. semisquamatus) ja mudilate (Aphia minuta ja Crystalogobius linearis) püüdmiseks kasutatavate paadinootade miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel (ELT L 134, 7.5.2014, lk 37).

2

Gymnammodytes cicerelus

G. semisquamatus

Aphia minuta

Crystalogobius linearis

(3)  STECFi aruanne (STECF-18–01): https://stecf.jrc.ec.europa.eu/reports/management-plans

3

(4)  Diari Oficiale la Generalitat de Catalunya, nr 6591, 27.3.2014, lk 1.

4

(5)  Orden APM/445/2018, de 26 de abril, por la que se prorroga la vigencia del Plan de gestión de la sonsera en el litoral catalán aprobado por la Orden AAM/87/2014, de 20 de marzo. Boletin Oficial del Estado, Num. 107, sec. III, pagina 47609, 3.5.2018.

5

(6)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

6

---

OTSUSED

| 29.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/42

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/923,

22. juuni 2018,

millega tehakse kindlaks, et Rumeenia ei ole võtnud nõukogu 5. detsembri 2017. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 (1) eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, eriti selle artikli 10 lõike 2 neljandat lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 16. juunil 2017 otsustas nõukogu kooskõlas aluslepingu artikli 121 lõikega 4, et Rumeenias esineb oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast. Kindlaks tehtud olulise kõrvalekalde tõttu esitas nõukogu 16. juunil 2017 Rumeeniale soovituse (2) võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär (3) ei ületa 2017. aastal 3,3 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandamisele mahus 0,5 % SKPst. |
| --- | --- |

(1)

16. juunil 2017 otsustas nõukogu kooskõlas aluslepingu artikli 121 lõikega 4, et Rumeenias esineb oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast. Kindlaks tehtud olulise kõrvalekalde tõttu esitas nõukogu 16. juunil 2017 Rumeeniale soovituse (2) võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär (3) ei ületa 2017. aastal 3,3 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandamisele mahus 0,5 % SKPst.

| (2) | 5. detsembril 2017 leidis nõukogu, (4) et Rumeenia ei olnud võtnud nõukogu 16. juuni 2017. aasta soovituse alusel tulemuslikke meetmeid. Selle alusel esitas nõukogu 5. detsembril 2017 Rumeeniale läbivaadatud soovituse võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär (5) ei ületaks 2018. aastal 3,3 %, mis vastab iga-aastasele struktuursele kohandusele 0,8 % SKPst. Nõukogu soovitas ka, et Rumeenia kasutaks eelarvepuudujäägi vähendamiseks juhuslikke tulusid, eelarve konsolideerimise meetmed peaksid aga tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil. Nõukogu seadis Rumeeniale soovituse järgimiseks võetud meetmest teatamise tähtajaks 15. aprilli 2018. |
| --- | --- |

(2)

5. detsembril 2017 leidis nõukogu, (4) et Rumeenia ei olnud võtnud nõukogu 16. juuni 2017. aasta soovituse alusel tulemuslikke meetmeid. Selle alusel esitas nõukogu 5. detsembril 2017 Rumeeniale läbivaadatud soovituse võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär (5) ei ületaks 2018. aastal 3,3 %, mis vastab iga-aastasele struktuursele kohandusele 0,8 % SKPst. Nõukogu soovitas ka, et Rumeenia kasutaks eelarvepuudujäägi vähendamiseks juhuslikke tulusid, eelarve konsolideerimise meetmed peaksid aga tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil. Nõukogu seadis Rumeeniale soovituse järgimiseks võetud meetmest teatamise tähtajaks 15. aprilli 2018.

| (3) | 10.–11. aprillil 2018 korraldas komisjon Rumeeniasse kohapealse kontrolli eesmärgil määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõike 2 alusel tõhustatud järelevalvemissiooni. Komisjon edastas esialgsed tulemused tähelepanekute esitamiseks Rumeenia ametiasutustele ja esitas need seejärel 23. mail 2018 nõukogule. Seejärel tulemused avalikustati. Komisjoni aruande kohaselt ei kavatse Rumeenia ametiasutused nõukogu 5. detsembri 2017. aasta soovitust järgida. Ametiasutused kinnitasid järelevalvemissioonis osalejatele, et nende 2018. aasta eesmärk on jätkuvalt valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk veidi alla 3 % SKPst. Kuna SKP lõhe on positiivne ja suureneb, tähendab see struktuurse eelarvepositsiooni täiendavat halvenemist, mis on vastuolus nõukogu soovituses esitatuga, ja kajastab selgelt ekspansiivset eelarvepoliitikat. |
| --- | --- |

(3)

10.–11. aprillil 2018 korraldas komisjon Rumeeniasse kohapealse kontrolli eesmärgil määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõike 2 alusel tõhustatud järelevalvemissiooni. Komisjon edastas esialgsed tulemused tähelepanekute esitamiseks Rumeenia ametiasutustele ja esitas need seejärel 23. mail 2018 nõukogule. Seejärel tulemused avalikustati. Komisjoni aruande kohaselt ei kavatse Rumeenia ametiasutused nõukogu 5. detsembri 2017. aasta soovitust järgida. Ametiasutused kinnitasid järelevalvemissioonis osalejatele, et nende 2018. aasta eesmärk on jätkuvalt valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk veidi alla 3 % SKPst. Kuna SKP lõhe on positiivne ja suureneb, tähendab see struktuurse eelarvepositsiooni täiendavat halvenemist, mis on vastuolus nõukogu soovituses esitatuga, ja kajastab selgelt ekspansiivset eelarvepoliitikat.

| (4) | 20. aprillil 2018, st pärast nõukogu kehtestatud tähtaega, esitasid Rumeenia ametiasutused aruande nõukogu 5. detsembri 2017. aasta soovituse järgimiseks võetud meetmete kohta. Ametiasutused kordasid aruandes, et nende 2018. aasta eesmärk on jätkuvalt valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk veidi alla 3 % SKPst. Aruandes kajastatud meetmete mõju eelarvele on nimetatud nõukogu soovituses nõutust märkimisväärselt väiksem. |
| --- | --- |

(4)

20. aprillil 2018, st pärast nõukogu kehtestatud tähtaega, esitasid Rumeenia ametiasutused aruande nõukogu 5. detsembri 2017. aasta soovituse järgimiseks võetud meetmete kohta. Ametiasutused kordasid aruandes, et nende 2018. aasta eesmärk on jätkuvalt valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk veidi alla 3 % SKPst. Aruandes kajastatud meetmete mõju eelarvele on nimetatud nõukogu soovituses nõutust märkimisväärselt väiksem.

| (5) | Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt ulatub valitsemissektori esmaste netokulude kasv 10,4 %-ni, mis on tunduvalt suurem kui kulude kasvu eesmärk 3,3 %. Prognoositakse, et struktuurne eelarvepositsioon halveneb 2018. aastal 0,4 % SKPst, mistõttu puudujääk suureneb 3,8 %-ni SKPst. See aga ei vasta soovitatud struktuursele paranemisele mahus 0,8 % SKPst võrreldes 2017. aastaga. Seega mõlemad näitajad osutavad märkimisväärsele kõrvalekaldele soovitatud kohandusest. Kulude kasvu eesmärk osutab kõrvalekaldele 2,0 % SKPst. Struktuurne eelarvepositsioon kinnitab seda näitu, kuid selle puhul on kõrvalekalle veidi väiksem, 1,2 % SKPst. Struktuurse eelarvepositsiooni puhul omab kõrvalekalde suurusele negatiivset mõju suurem aluseks olev potentsiaalse SKP kasvu prognoos võrreldes keskpika perioodi keskmisega, mis on kulude kasvu eesmärgi aluseks. Seda arvesse võttes kinnitab üldine hindamine suurt kõrvalekallet soovitatud kohandamisest. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt ulatub valitsemissektori esmaste netokulude kasv 10,4 %-ni, mis on tunduvalt suurem kui kulude kasvu eesmärk 3,3 %. Prognoositakse, et struktuurne eelarvepositsioon halveneb 2018. aastal 0,4 % SKPst, mistõttu puudujääk suureneb 3,8 %-ni SKPst. See aga ei vasta soovitatud struktuursele paranemisele mahus 0,8 % SKPst võrreldes 2017. aastaga. Seega mõlemad näitajad osutavad märkimisväärsele kõrvalekaldele soovitatud kohandusest. Kulude kasvu eesmärk osutab kõrvalekaldele 2,0 % SKPst. Struktuurne eelarvepositsioon kinnitab seda näitu, kuid selle puhul on kõrvalekalle veidi väiksem, 1,2 % SKPst. Struktuurse eelarvepositsiooni puhul omab kõrvalekalde suurusele negatiivset mõju suurem aluseks olev potentsiaalse SKP kasvu prognoos võrreldes keskpika perioodi keskmisega, mis on kulude kasvu eesmärgi aluseks. Seda arvesse võttes kinnitab üldine hindamine suurt kõrvalekallet soovitatud kohandamisest.

| (6) | Halvenemine võrreldes 2017. aastaga tulenes peamiselt avaliku sektori töötajatele makstavate hüvitistega seotud kulude suurenemisest, mille kohta võeti seadus vastu 2017. aasta suvel ja mis jõustus 2018. aasta jaanuaris. Alates komisjoni 2017. aasta sügisprognoosist, mis oli nõukogu 5. detsembri 2017. aasta soovituse aluseks, on Rumeenia ametiasutused osaliselt tühistanud varasema süsteemse pensionireformi ja vähendanud alates 2018. aastast teise pensionisambasse ülekantavate sotsiaalmaksete osakaalu. Sellel kärpel peaks olema positiivne lühiajaline mõju valitsemissektori tuludele ja seega valitsemissektori eelarvepositsioonile. Pikas perspektiivis kõnealune kasu aga hajuks, sest sotsiaalmaksete mittemaksmisega teise sambasse kaasneks kohustus maksta tulevikus vanaduspensioni. |
| --- | --- |

(6)

Halvenemine võrreldes 2017. aastaga tulenes peamiselt avaliku sektori töötajatele makstavate hüvitistega seotud kulude suurenemisest, mille kohta võeti seadus vastu 2017. aasta suvel ja mis jõustus 2018. aasta jaanuaris. Alates komisjoni 2017. aasta sügisprognoosist, mis oli nõukogu 5. detsembri 2017. aasta soovituse aluseks, on Rumeenia ametiasutused osaliselt tühistanud varasema süsteemse pensionireformi ja vähendanud alates 2018. aastast teise pensionisambasse ülekantavate sotsiaalmaksete osakaalu. Sellel kärpel peaks olema positiivne lühiajaline mõju valitsemissektori tuludele ja seega valitsemissektori eelarvepositsioonile. Pikas perspektiivis kõnealune kasu aga hajuks, sest sotsiaalmaksete mittemaksmisega teise sambasse kaasneks kohustus maksta tulevikus vanaduspensioni.

| (7) | Selle põhjal järeldatakse, et Rumeenia ei ole nõukogu 5. detsembri 2017. aasta soovitusele piisavalt reageerinud. Eelarvekohandus on 2018. aastal väiksem kui aastane struktuurne kohandamine mahus 0,8 % SKPst, mis vastab valitsemissektori esmaste netokulude nominaalsele kasvumäärale, mis ei ületa 2018. aastal 3,3 %, |
| --- | --- |

(7)

Selle põhjal järeldatakse, et Rumeenia ei ole nõukogu 5. detsembri 2017. aasta soovitusele piisavalt reageerinud. Eelarvekohandus on 2018. aastal väiksem kui aastane struktuurne kohandamine mahus 0,8 % SKPst, mis vastab valitsemissektori esmaste netokulude nominaalsele kasvumäärale, mis ei ületa 2018. aastal 3,3 %,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rumeenia ei ole võtnud nõukogu 5. detsembri 2017. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Rumeeniale.

Luxembourg, 22. juuni 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

V. GORANOV

---

(1)  
  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 16. juuni 2017. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida märkimisväärne kõrvalekalle, mis tuvastati Rumeenias keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise kohandamiskavas (ELT C 216, 6.7.2017, lk 1).

2

(3)  Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis korvatakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevaid tulumeetmeid või õigusaktide kohast tulude suurenemist võetakse arvesse. Ühekordseid tulu- ja kulumeetmeid arvesse ei võeta.

3

(4)  Nõukogu 5. detsembri 2017. aasta otsus (EL) 2017/2389, millega tehakse kindlaks, et Rumeenia ei ole võtnud nõukogu 16. juuni 2017. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid (ELT L 340, 20.12.2017, lk 49).

4

(5)  Nõukogu 5. detsembri 2017. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarveeesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast (ELT C 439, 20.12.2017, lk 1).

5

---

| 29.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/44

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/924,

22. juuni 2018,

millega tühistatakse otsus 2009/414/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Prantsusmaal

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 12,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsustas 27. aprillil 2009 komisjoni soovituse põhjal otsusega 2009/414/EÜ (1) aluslepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt, et Prantsusmaal on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et 2008. aasta valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 3,2 % SKPst, mis ületab aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Valitsemissektori koguvõlg (mis oli olnud üle aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKPst alates 2003. aastast) pidi 2008. aastaks jõudma 66,7 %-ni SKPst. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsustas 27. aprillil 2009 komisjoni soovituse põhjal otsusega 2009/414/EÜ (1) aluslepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt, et Prantsusmaal on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et 2008. aasta valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 3,2 % SKPst, mis ületab aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Valitsemissektori koguvõlg (mis oli olnud üle aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKPst alates 2003. aastast) pidi 2008. aastaks jõudma 66,7 %-ni SKPst.

| (2) | Aluslepingu artikli 126 lõike 7 ja määruse (EÜ) nr 1467/97 (2) artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse põhjal samal kuupäeval Prantsusmaale soovituse korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2012. aastaks. Nõukogu kehtestas tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 27. oktoobri 2009. |
| --- | --- |

(2)

Aluslepingu artikli 126 lõike 7 ja määruse (EÜ) nr 1467/97 (2) artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse põhjal samal kuupäeval Prantsusmaale soovituse korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2012. aastaks. Nõukogu kehtestas tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 27. oktoobri 2009.

| (3) | Nõukogu esitas 2. detsembril 2009 aluslepingu artikli 126 lõike 7 alusel Prantsusmaale uue soovituse, millega pikendati ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaega 2013. aastani. Nõukogu leidis soovituses, et Prantsusmaa on rakendanud tõhusaid meetmeid, kuid et on toimunud ootamatuid majandust kahjustavaid sündmusi, millel on olulised negatiivsed tagajärjed riigi rahandusele. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu esitas 2. detsembril 2009 aluslepingu artikli 126 lõike 7 alusel Prantsusmaale uue soovituse, millega pikendati ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaega 2013. aastani. Nõukogu leidis soovituses, et Prantsusmaa on rakendanud tõhusaid meetmeid, kuid et on toimunud ootamatuid majandust kahjustavaid sündmusi, millel on olulised negatiivsed tagajärjed riigi rahandusele.

| (4) | Nõukogu esitas 21. juunil 2013 aluslepingu artikli 126 lõike 7 alusel Prantsusmaale uue soovituse, millega pikendati ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaega 2015. aastani. Nõukogu leidis, et olemasolevad tõendid ei võimalda järeldada, et tulemuslikke meetmeid ei ole võetud, kuid et on toimunud ootamatuid majandust kahjustavaid sündmusi, millel on olulised negatiivsed tagajärjed riigi rahandusele. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu esitas 21. juunil 2013 aluslepingu artikli 126 lõike 7 alusel Prantsusmaale uue soovituse, millega pikendati ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaega 2015. aastani. Nõukogu leidis, et olemasolevad tõendid ei võimalda järeldada, et tulemuslikke meetmeid ei ole võetud, kuid et on toimunud ootamatuid majandust kahjustavaid sündmusi, millel on olulised negatiivsed tagajärjed riigi rahandusele.

| (5) | Nõukogu esitas 10. märtsil 2015 aluslepingu artikli 126 lõike 7 alusel Prantsusmaale uue soovituse korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2017. aastaks. Nõukogu määras Prantsusmaale soovituse järgimiseks võetud meetmetest üksikasjaliku teatamise tähtajaks 10. juuni 2015. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu esitas 10. märtsil 2015 aluslepingu artikli 126 lõike 7 alusel Prantsusmaale uue soovituse korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2017. aastaks. Nõukogu määras Prantsusmaale soovituse järgimiseks võetud meetmetest üksikasjaliku teatamise tähtajaks 10. juuni 2015.

| (6) | Komisjon jõudis 1. juulil 2015. järeldusele, et valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärk peaks saavutatama nii 2015. kui ka 2016. aastal, samas kui eelarvekohandus pidi prognooside kohaselt jääma kõigi näitajate alusel mõlemal nimetatud aastal soovitatust väiksemaks. Seepärast leidis komisjon vastavalt meetmete tõhususe hindamise metoodikale, et menetlus tuleb peatada. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon jõudis 1. juulil 2015. järeldusele, et valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärk peaks saavutatama nii 2015. kui ka 2016. aastal, samas kui eelarvekohandus pidi prognooside kohaselt jääma kõigi näitajate alusel mõlemal nimetatud aastal soovitatust väiksemaks. Seepärast leidis komisjon vastavalt meetmete tõhususe hindamise metoodikale, et menetlus tuleb peatada.

| (7) | Vastavalt aluslepingutele lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli artiklile 4 esitab komisjon andmed kõnealuse menetluse rakendamiseks. Nimetatud protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009 (3) artiklile 3 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja enne 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud sellega seotud muutujad. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt aluslepingutele lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli artiklile 4 esitab komisjon andmed kõnealuse menetluse rakendamiseks. Nimetatud protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009 (3) artiklile 3 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja enne 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud sellega seotud muutujad.

| (8) | Esitatud andmete põhjal teeb nõukogu otsuse tunnistada kehtetuks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. Lisaks tuleks otsus tühistada üksnes juhul, kui komisjoni prognooside kohaselt ei ületa puudujääk prognoosiperioodil aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. |
| --- | --- |

(8)

Esitatud andmete põhjal teeb nõukogu otsuse tunnistada kehtetuks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. Lisaks tuleks otsus tühistada üksnes juhul, kui komisjoni prognooside kohaselt ei ületa puudujääk prognoosiperioodil aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.

| (9) | Lähtudes andmetest, mille komisjon (Eurostat) esitas määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 14 kohaselt pärast Prantsusmaa poolt aprillis 2018 esitatud teatist, 2018. aasta stabiilsusprogrammist ja komisjoni 2018. aasta kevadprognoosist, on võimalik teha järgmised järeldused.






  — | Olles 2016. aastal jõudnud 3,4 %-ni SKPst, vähenes valitsemissektori eelarvepuudujääk 2017. aastal 2,6 %-ni SKPst. Kui võrrelda 2017. aasta eelarve-eesmärkidega, tulenes eelarvepuudujäägi vähenemine sellel aastal peamiselt maksutulude (eriti käibemaksu ja äriühingu tulumaksu) kasvutendentsist (0,7 % SKPst). |
| --- | --- | --- |

(9)

Lähtudes andmetest, mille komisjon (Eurostat) esitas määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 14 kohaselt pärast Prantsusmaa poolt aprillis 2018 esitatud teatist, 2018. aasta stabiilsusprogrammist ja komisjoni 2018. aasta kevadprognoosist, on võimalik teha järgmised järeldused.

—

Olles 2016. aastal jõudnud 3,4 %-ni SKPst, vähenes valitsemissektori eelarvepuudujääk 2017. aastal 2,6 %-ni SKPst. Kui võrrelda 2017. aasta eelarve-eesmärkidega, tulenes eelarvepuudujäägi vähenemine sellel aastal peamiselt maksutulude (eriti käibemaksu ja äriühingu tulumaksu) kasvutendentsist (0,7 % SKPst).

| — | Prantsuse valitsuse poolt 25. aprillil 2018 esitatud 2018.–2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on 2018. aastal kavas eelarvepuudujääki vähendada 2,3 %-ni SKPst ja 2019. aastal 2,4 %-ni SKPst. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepuudujääk 2018. aastal 2,3 % SKPst ja 2019. aastal 2,8 % SKPst ning jääb seega prognoosiperioodil allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. |
| --- | --- |

—

Prantsuse valitsuse poolt 25. aprillil 2018 esitatud 2018.–2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on 2018. aastal kavas eelarvepuudujääki vähendada 2,3 %-ni SKPst ja 2019. aastal 2,4 %-ni SKPst. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepuudujääk 2018. aastal 2,3 % SKPst ja 2019. aastal 2,8 % SKPst ning jääb seega prognoosiperioodil allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst.

| — | Struktuurne eelarvepositsioon (st majandustsükliga kohandatud valitsemissektori eelarvepositsioon ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) paranes 2017. aastal 0,5 % võrra SKPst. Struktuurne eelarvepositsioon on alates 2015. aastast paranenud kokku 0,7 % SKPst. |
| --- | --- |

—

Struktuurne eelarvepositsioon (st majandustsükliga kohandatud valitsemissektori eelarvepositsioon ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) paranes 2017. aastal 0,5 % võrra SKPst. Struktuurne eelarvepositsioon on alates 2015. aastast paranenud kokku 0,7 % SKPst.

| — | Valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenes 2017. aastal 97,0 %-ni (2016. aasta 96,6 % tasemelt) peamiselt võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelise erinevuse tõttu, millel oli võlataset suurendav mõju, kuna esmase eelarvepuudujäägi ja intressimaksed korvas üldiselt majanduskasvu ja inflatsiooni võlga vähendav mõju. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks võlasuhe peamiselt kiire nominaalkasvu tulemusena, mis ületab esmast eelarvepuudujääki ja intressimakseid, kahanema 2018. aastal 96,4 %-ni ja 2019. aastal 96,0 %-ni. |
| --- | --- |

—

Valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenes 2017. aastal 97,0 %-ni (2016. aasta 96,6 % tasemelt) peamiselt võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelise erinevuse tõttu, millel oli võlataset suurendav mõju, kuna esmase eelarvepuudujäägi ja intressimaksed korvas üldiselt majanduskasvu ja inflatsiooni võlga vähendav mõju. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks võlasuhe peamiselt kiire nominaalkasvu tulemusena, mis ületab esmast eelarvepuudujääki ja intressimakseid, kahanema 2018. aastal 96,4 %-ni ja 2019. aastal 96,0 %-ni.

| (10) | Kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates korrigeeritud. |
| --- | --- |

(10)

Kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates korrigeeritud.

| (11) | Nõukogu arvates on ülemäärane eelarvepuudujääk Prantsusmaal korrigeeritud ja seega tuleks otsus 2009/414/EÜ tühistada. |
| --- | --- |

(11)

Nõukogu arvates on ülemäärane eelarvepuudujääk Prantsusmaal korrigeeritud ja seega tuleks otsus 2009/414/EÜ tühistada.

| (12) | Alates 2018. aastast ehk ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele järgnevast aastast kohaldatakse Prantsusmaa suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning Prantsusmaa peaks liikuma sobival kiirusel keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas, muu hulgas järgides kulueesmärki, ja täitma võlakriteeriumi vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 1a, |
| --- | --- |

(12)

Alates 2018. aastast ehk ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele järgnevast aastast kohaldatakse Prantsusmaa suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning Prantsusmaa peaks liikuma sobival kiirusel keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas, muu hulgas järgides kulueesmärki, ja täitma võlakriteeriumi vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 1a,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldise hinnangu kohaselt on ülemäärane eelarvepuudujääk Prantsusmaal korrigeeritud.

Artikkel 2

Otsus 2009/414/EÜ tühistatakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Luxembourg, 22. juuni 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

V. GORANOV

---

(1)  Nõukogu 27. aprilli 2009. aasta otsus 2009/414/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta Prantsusmaal (ELT L 135, 30.5.2009, lk 19).

1

(2)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

2

(3)  Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 479/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 1).

3

---

| 29.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/46

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2018/925,

26. juuni 2018,

millega nimetatakse ametisse Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) ELi vägede juhataja ning tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2018/522 (ATALANTA/2/2018)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 38,

võttes arvesse nõukogu 10. novembri 2008. aasta ühismeedet 2008/851/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt ühismeetme 2008/851/ÜVJP artikli 6 lõikele 1 volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi vägede juhataja („ELi vägede juhataja“) nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt ühismeetme 2008/851/ÜVJP artikli 6 lõikele 1 volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi vägede juhataja („ELi vägede juhataja“) nimetamise kohta.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 27. märtsil 2018 vastu otsuse (ÜVJP) 2018/522, (2) millega nimetatakse ELi vägede juhatajaks kontradmiral Simone MALVAGNA. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 27. märtsil 2018 vastu otsuse (ÜVJP) 2018/522, (2) millega nimetatakse ELi vägede juhatajaks kontradmiral Simone MALVAGNA.

| (3) | ELi operatsiooni ülem soovitas nimetada uueks ELi vägede juhatajaks alates 6. augustist 2018 kontradmiral Alfonso PÉREZ DE NANCLARES Y PÉREZ DE ACEVEDO. |
| --- | --- |

(3)

ELi operatsiooni ülem soovitas nimetada uueks ELi vägede juhatajaks alates 6. augustist 2018 kontradmiral Alfonso PÉREZ DE NANCLARES Y PÉREZ DE ACEVEDO.

| (4) | ELi sõjaline komitee toetas 31. mail 2018 kõnealust soovitust. |
| --- | --- |

(4)

ELi sõjaline komitee toetas 31. mail 2018 kõnealust soovitust.

| (5) | Otsus (ÜVJP) 2018/522 tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(5)

Otsus (ÜVJP) 2018/522 tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada.

| (6) | Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises, |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kontradmiral Alfonso PÉREZ DE NANCLARES Y PÉREZ DE ACEVEDO nimetatakse Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) ELi vägede juhatajaks alates 6. augustist 2018.

Artikkel 2

Otsus (ÜVJP) 2018/522 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 6. augustil 2018.

Brüssel, 26. juuni 2018

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

W. STEVENS

---

(1)  
  ELT L 301, 12.11.2008, lk 33.

1

(2)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 27. märtsi 2018. aasta otsus (ÜVJP) 2018/522, millega nimetatakse ametisse Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) ELi vägede juhataja ning tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2017/1356 (ATALANTA/1/2018) (ELT L 87, 3.4.2018, lk 14).

2

---

| 29.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/48

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/926,

26. juuni 2018,

millega nimetatakse ametisse Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Hispaania valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. Nõukogu otsusega (EL) 2015/1792 (4) nimetati 5. oktoobril 2015. aastal Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZE asemel liikmeks Cristina CIFUENTES CUENCAS. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. Nõukogu otsusega (EL) 2015/1792 (4) nimetati 5. oktoobril 2015. aastal Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZE asemel liikmeks Cristina CIFUENTES CUENCAS.

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud liikmekoht seoses Cristina CIFUENTES CUENCASE tagasiastumisega, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud liikmekoht seoses Cristina CIFUENTES CUENCASE tagasiastumisega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee liikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2020 järgmine isik:

| — | Ángel GARRIDO GARCÍA, Presidente de la Comunidad Autónoma de Madrid. |
| --- | --- |

—

Ángel GARRIDO GARCÍA, Presidente de la Comunidad Autónoma de Madrid.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 26. juuni 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

E. ZAHARIEVA

---

(1)  Nõukogu 26. jaanuari 2015. aasta otsus (EL) 2015/116 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 20, 27.1.2015, lk 42).

1

(2)  Nõukogu 5. veebruari 2015. aasta otsus (EL) 2015/190 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 31, 7.2.2015, lk 25).

2

(3)  Nõukogu 23. juuni 2015. aasta otsus (EL) 2015/994, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 159, 25.6.2015, lk 70).

3

(4)  Nõukogu 5. oktoobri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1792, millega nimetatakse ametisse viis Regioonide Komitee Hispaania liiget ja viis Hispaania asendusliiget (ELT L 260, 7.10.2015, lk 28).

4

---

| 29.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/49

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/927,

27. juuni 2018,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2015/789 Xylella fastidiosa (Wells et al.) liitu sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate meetmete kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 3972 all)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

Võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eelkõige selle artikli 16 lõike 3 neljandat lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuse (EL) 2015/789 (2) artikli 4 lõike 2 kolmas lõik on vananenud, kuna kõik leviku tõkestamise alad (kõnealuse otsuse artikli 7 lõike 1 tähenduses) on nüüd loetletud selle otsuse II lisas. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuse (EL) 2015/789 (2) artikli 4 lõike 2 kolmas lõik on vananenud, kuna kõik leviku tõkestamise alad (kõnealuse otsuse artikli 7 lõike 1 tähenduses) on nüüd loetletud selle otsuse II lisas.

| (2) | 12. märtsil 2018 andsid Itaalia ametiasutused teada Xylella fastidiosa (Wells et al.) (edaspidi „määratletud organism“) puhangutest, mis avastati puhvertsoonis eri osades, ja konkreetsemalt suurest puhangute hulgast Itaalia lõunaosas Apuulias, nakatunud tsooni viimasel 20 km laiusel ribal puhvertsooni kõrval. Nende puhangute arv on viinud järelduseni, et praeguses puhvertsoonis ei ole määratletud organismi tõrje enam võimalik. Kuna määratletud organismiga nakatunud taimede kõrvaldamisel on toimunud olulisi viivitusi, on suur risk nakkuse levikuks Apuulia piirkonna põhjaosa poole, sest praegused leviku tõkestamise ja puhvertsoonid ei täida enam oma ülesannet. |
| --- | --- |

(2)

12. märtsil 2018 andsid Itaalia ametiasutused teada Xylella fastidiosa (Wells et al.) (edaspidi „määratletud organism“) puhangutest, mis avastati puhvertsoonis eri osades, ja konkreetsemalt suurest puhangute hulgast Itaalia lõunaosas Apuulias, nakatunud tsooni viimasel 20 km laiusel ribal puhvertsooni kõrval. Nende puhangute arv on viinud järelduseni, et praeguses puhvertsoonis ei ole määratletud organismi tõrje enam võimalik. Kuna määratletud organismiga nakatunud taimede kõrvaldamisel on toimunud olulisi viivitusi, on suur risk nakkuse levikuks Apuulia piirkonna põhjaosa poole, sest praegused leviku tõkestamise ja puhvertsoonid ei täida enam oma ülesannet.

| (3) | Arvestades olukorra sellist arengut, on asjakohane laiendada piiritletud ala vastavalt nakkuse levikule, selle asemel, et võtta tõrjemeetmeid asjaomase piirkonna teatavates osades. Selline laiendamine peaks toimuma viivitamata, võttes arvesse, et määratletud organismi edasise leviku risk liidu ülejäänud territooriumile on kasvanud seoses vektorputukate lennuaja algusega varakevadel. Nakatunud tsooni tuleks seepärast laiendada nii palju, et see hõlmaks need Brindisi ja Taranto provintsides asuvad omavalitsusüksused, kus avastati määratletud organismi esinemise puhangud. Samuti peaks see peaks hõlmama osa Bari provintsist, kus kõnealune organism tõenäoliselt on juba levinud ja püsima jäänud. |
| --- | --- |

(3)

Arvestades olukorra sellist arengut, on asjakohane laiendada piiritletud ala vastavalt nakkuse levikule, selle asemel, et võtta tõrjemeetmeid asjaomase piirkonna teatavates osades. Selline laiendamine peaks toimuma viivitamata, võttes arvesse, et määratletud organismi edasise leviku risk liidu ülejäänud territooriumile on kasvanud seoses vektorputukate lennuaja algusega varakevadel. Nakatunud tsooni tuleks seepärast laiendada nii palju, et see hõlmaks need Brindisi ja Taranto provintsides asuvad omavalitsusüksused, kus avastati määratletud organismi esinemise puhangud. Samuti peaks see peaks hõlmama osa Bari provintsist, kus kõnealune organism tõenäoliselt on juba levinud ja püsima jäänud.

| (4) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust (EL) 2015/789 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 4 lõike 2 kolmas lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

1)

Artikli 4 lõike 2 kolmas lõik jäetakse välja.

| 2) | II lisa A osa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
| --- | --- |

2)

II lisa A osa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 27. juuni 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 18. mai 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/789 Xylella fastidiosa (Wells et al.) liitu sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate meetmete kohta (ELT L 125, 21.5.2015, lk 36).

2

Xylella fastidiosa

---

LISA

Rakendusotsuse (EL) 2015/789 II lisa A osa asendatakse järgmisega:

„A OSA

Itaalia nakatunud tsoon

Itaalia nakatunud tsooni kuuluvad järgmised piirkonnad:

| 1. | Lecce provints |
| --- | --- |

1.

Lecce provints

| 2. | Brindisi provints |
| --- | --- |

2.

Brindisi provints

| 3. | Taranto provintsis asuvad omavalitsusüksused: | Avetrana |
| --- | --- | --- |

3.

Taranto provintsis asuvad omavalitsusüksused:

Avetrana

| | Carosino |
| --- | --- |

Carosino

| | Crispiano |
| --- | --- |

Crispiano

| | Faggiano |
| --- | --- |

Faggiano

| | Fragagnano |
| --- | --- |

Fragagnano

| | Grottaglie |
| --- | --- |

Grottaglie

| | Leporano |
| --- | --- |

Leporano

| | Lizzano |
| --- | --- |

Lizzano

| | Manduria |
| --- | --- |

Manduria

| | Martina Franca |
| --- | --- |

Martina Franca

| | Maruggio |
| --- | --- |

Maruggio

| | Monteiasi |
| --- | --- |

Monteiasi

| | Montemesola |
| --- | --- |

Montemesola

| | Monteparano |
| --- | --- |

Monteparano

| | Pulsano |
| --- | --- |

Pulsano

| | Roccaforzata |
| --- | --- |

Roccaforzata

| | San Giorgio Ionico |
| --- | --- |

San Giorgio Ionico

| | San Marzano di San Giuseppe |
| --- | --- |

San Marzano di San Giuseppe

| | Sava |
| --- | --- |

Sava

| | Statte |
| --- | --- |

Statte

| | Taranto |
| --- | --- |

Taranto

| | Torricella |
| --- | --- |

Torricella

| 4. | Bari provintsis asuv omavalitsusüksus:
  Locorotondo“. |
| --- | --- |

4.

Bari provintsis asuv omavalitsusüksus:

Locorotondo“.

---

| 29.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/51

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/928,

28. juuni 2018,

millega lõpetatakse taasalustatud uurimine, milles käsitletakse otsuseid, mis on tehtud liidetud kohtuasjades C-186/14 P ja C-193/14 P seoses nõukogu määrusega (EÜ) nr 926/2009, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2272, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 266,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“),

ning arvestades järgmist:

A.   KEHTIVAD MEETMED JA KOHTUMENETLUS

KEHTIVAD MEETMED JA KOHTUMENETLUS

1.   Lõplikud meetmed

Lõplikud meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas 6. oktoobril 2009 pärast alusmääruse artikli 5 kohast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine“) teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“ või „HRV“) pärit rauast või terasest õmblusteta torude (edaspidi „õmblusteta torud“) impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 926/2009 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgsed meetmed“ või „esialgne määrus“). Kõnealused meetmed kujutasid endast järgmisi väärtuselisi tollimaksumäärasid: 17,7 % (äriühing Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd), 27,2 % (muud koostööd tegevad äriühingud) ja 39,2 % (kõik muud äriühingud). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas 6. oktoobril 2009 pärast alusmääruse artikli 5 kohast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine“) teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“ või „HRV“) pärit rauast või terasest õmblusteta torude (edaspidi „õmblusteta torud“) impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 926/2009 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgsed meetmed“ või „esialgne määrus“). Kõnealused meetmed kujutasid endast järgmisi väärtuselisi tollimaksumäärasid: 17,7 % (äriühing Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd), 27,2 % (muud koostööd tegevad äriühingud) ja 39,2 % (kõik muud äriühingud).

2

| (2) | Pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamisega seotud uurimist pikendas komisjon 8. detsembril 2015 rakendusmäärusega (EL) 2015/2272 (3) (edaspidi „aegumise läbivaatamise määrus“) lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid veel viie aasta võrra, lähtudes sellest, et esineb kahju tekkimise ohu kordumise tõenäosus. |
| --- | --- |

(2)

Pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamisega seotud uurimist pikendas komisjon 8. detsembril 2015 rakendusmäärusega (EL) 2015/2272 (3) (edaspidi „aegumise läbivaatamise määrus“) lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid veel viie aasta võrra, lähtudes sellest, et esineb kahju tekkimise ohu kordumise tõenäosus.

3

2.   Üldkohtu ja Euroopa Kohtu otsused

Üldkohtu ja Euroopa Kohtu otsused

| (3) | Esialgsed meetmed põhinesid kahju tekkimise ohu kindlakstegemisel ja need tühistati äriühingu Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd (edaspidi „Hubei“) toodetud toodete ekspordi osas Üldkohtu 29. jaanuari 2014. aasta otsusega kohtuasjas T-528/09 (4). |
| --- | --- |

(3)

Esialgsed meetmed põhinesid kahju tekkimise ohu kindlakstegemisel ja need tühistati äriühingu Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd (edaspidi „Hubei“) toodetud toodete ekspordi osas Üldkohtu 29. jaanuari 2014. aasta otsusega kohtuasjas T-528/09 (4).

4

| (4) | Euroopa Kohus jättis oma 7. aprilli 2016. aasta otsuses liidetud kohtuasjades C-186/14 P ja C-193/14 P (5) Üldkohtu järeldused äriühingu Hubei osas muutmata (edaspidi koos üldkohtu otsusega „Hubei kohtuotsused“). |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Kohus jättis oma 7. aprilli 2016. aasta otsuses liidetud kohtuasjades C-186/14 P ja C-193/14 P (5) Üldkohtu järeldused äriühingu Hubei osas muutmata (edaspidi koos üldkohtu otsusega „Hubei kohtuotsused“).

5

| (5) | Hubei kohtuotsuste otsene tagajärg on see, et äriühingu Hubei toodetud ning HRVst pärit õmblusteta torude liitu suunatud impordi suhtes ei oleks kunagi pidanud kohaldama dumpinguvastaseid meetmeid. Seega tuli sellise impordi eest kogutud dumpinguvastased tollimaksud hüvitada vastavalt kohaldatavatele tollialastele õigusaktidele. |
| --- | --- |

(5)

Hubei kohtuotsuste otsene tagajärg on see, et äriühingu Hubei toodetud ning HRVst pärit õmblusteta torude liitu suunatud impordi suhtes ei oleks kunagi pidanud kohaldama dumpinguvastaseid meetmeid. Seega tuli sellise impordi eest kogutud dumpinguvastased tollimaksud hüvitada vastavalt kohaldatavatele tollialastele õigusaktidele.

| (6) | 2016. aasta juunis kustutas komisjon äriühingu Hubei selliste äriühingute nimekirjast, kelle suhtes kohaldatakse TARICi lisakoodi A950, ja kandis asjaomase äriühingu selliste äriühingute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse uut TARICi lisakoodi C129. |
| --- | --- |

(6)

2016. aasta juunis kustutas komisjon äriühingu Hubei selliste äriühingute nimekirjast, kelle suhtes kohaldatakse TARICi lisakoodi A950, ja kandis asjaomase äriühingu selliste äriühingute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse uut TARICi lisakoodi C129.

| (7) | 9. septembril 2016 avaldas komisjon teate, mis käsitleb otsuseid liidetud kohtuasjades C-186/14 P ja C-193/14 P (edaspidi „teade“) (6) ning millega taasavati alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohane läbivaatamist käsitlev uurimine, mille tulemusel võeti vastu aegumise läbivaatamise määrus. Taasavamise ulatus piirdus selle kindlakstegemisega, kas Hubei kohtuotsuseid silmas pidades oleks asjakohane tunnistada aegumise läbivaatamise määrus kehtetuks ka muude Hiina eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei suhtes. |
| --- | --- |

(7)

9. septembril 2016 avaldas komisjon teate, mis käsitleb otsuseid liidetud kohtuasjades C-186/14 P ja C-193/14 P (edaspidi „teade“) (6) ning millega taasavati alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohane läbivaatamist käsitlev uurimine, mille tulemusel võeti vastu aegumise läbivaatamise määrus. Taasavamise ulatus piirdus selle kindlakstegemisega, kas Hubei kohtuotsuseid silmas pidades oleks asjakohane tunnistada aegumise läbivaatamise määrus kehtetuks ka muude Hiina eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei suhtes.

6

B.   MENETLUS

MENETLUS

| (8) | Komisjon saatis liidu tootmisharule, keda esindab Euroopa Liidu õmblusteta terastorude tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „kaitsekomitee“), muudele teadaolevatele liidu tootjatele, HRV eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ning HRV ametiasutustele ametliku teate uurimise taasalustamise kohta. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon saatis liidu tootmisharule, keda esindab Euroopa Liidu õmblusteta terastorude tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „kaitsekomitee“), muudele teadaolevatele liidu tootjatele, HRV eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ning HRV ametiasutustele ametliku teate uurimise taasalustamise kohta.

| (9) | Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist teates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(9)

Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist teates sätestatud tähtaja jooksul.

| (10) | Pärast uurimise taasalustamist esitasid märkusi Hiina raua- ja teraseühendus (edaspidi „CISA“) ja neli Hiina eksportivat tootjat. Teates kindlaksmääratud tähtaja jooksul esitas komisjonile märkusi ka kaitsekomitee, kes esindas liidu tootmisharu. |
| --- | --- |

(10)

Pärast uurimise taasalustamist esitasid märkusi Hiina raua- ja teraseühendus (edaspidi „CISA“) ja neli Hiina eksportivat tootjat. Teates kindlaksmääratud tähtaja jooksul esitas komisjonile märkusi ka kaitsekomitee, kes esindas liidu tootmisharu.

| (11) | Kaitsekomitee kuulati ära kahel korral ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul. Ülejäänud huvitatud isikud ärakuulamist ei taotlenud. |
| --- | --- |

(11)

Kaitsekomitee kuulati ära kahel korral ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul. Ülejäänud huvitatud isikud ärakuulamist ei taotlenud.

C.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (12) | Nagu põhjenduses 10 on märgitud, esitasid märkusi kaks huvitatud isikut – ühelt poolt kaitsekomitee ning teiselt poolt CISA ja neli Hiina eksportivat tootjat. |
| --- | --- |

(12)

Nagu põhjenduses 10 on märgitud, esitasid märkusi kaks huvitatud isikut – ühelt poolt kaitsekomitee ning teiselt poolt CISA ja neli Hiina eksportivat tootjat.

| (13) | Esiteks väitis kaitsekomitee, et komisjon ei oleks pidanud äriühingu Hubei suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu tühistama, kuna Hubei kohtuotsuste kohaselt tuli tühistada vaid esialgsed meetmed, mitte aegumise läbivaatamise määrusega kehtestatud meetmed. Peale selle märkis komitee, et Hubei kohtuotsuste kohaldamisala ei saa laiendada liidu kohtutes vaidlustamata õigusaktidele, ehkki asjaomased õigusaktid sisaldasid samasuguseid õiguslikke vigu. |
| --- | --- |

(13)

Esiteks väitis kaitsekomitee, et komisjon ei oleks pidanud äriühingu Hubei suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu tühistama, kuna Hubei kohtuotsuste kohaselt tuli tühistada vaid esialgsed meetmed, mitte aegumise läbivaatamise määrusega kehtestatud meetmed. Peale selle märkis komitee, et Hubei kohtuotsuste kohaldamisala ei saa laiendada liidu kohtutes vaidlustamata õigusaktidele, ehkki asjaomased õigusaktid sisaldasid samasuguseid õiguslikke vigu.

| (14) | Vastavalt Euroopa kohtute kohtupraktikale mõjutab esialgse õigusakti kehtetuks tunnistamine ka hilisemate õigusaktide kehtivust (7). Praegusel juhul mõjutas esialgse meetme tühistamine äriühingu Hubei suhtes ka aegumise läbivaatamise määruse kehtivust niivõrd, kuivõrd see on seotud kõnealuse äriühinguga. Kohtuotsusest järeldub, et äriühingu Hubei suhtes ei oleks kunagi pidanud kohaldama esialgseid meetmeid ja seetõttu ei oleks kõnealuse äriühingu suhtes pidanud kunagi kohaldama ka aegumise läbivaatamise määrust. Seepärast lükati tagasi kaitsekomitee väide selle kohta, et äriühingu Hubei suhtes tuleks siiski kohaldada aegumise läbivaatamise määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt Euroopa kohtute kohtupraktikale mõjutab esialgse õigusakti kehtetuks tunnistamine ka hilisemate õigusaktide kehtivust (7). Praegusel juhul mõjutas esialgse meetme tühistamine äriühingu Hubei suhtes ka aegumise läbivaatamise määruse kehtivust niivõrd, kuivõrd see on seotud kõnealuse äriühinguga. Kohtuotsusest järeldub, et äriühingu Hubei suhtes ei oleks kunagi pidanud kohaldama esialgseid meetmeid ja seetõttu ei oleks kõnealuse äriühingu suhtes pidanud kunagi kohaldama ka aegumise läbivaatamise määrust. Seepärast lükati tagasi kaitsekomitee väide selle kohta, et äriühingu Hubei suhtes tuleks siiski kohaldada aegumise läbivaatamise määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse.

7

| (15) | Teiseks väitis kaitsekomitee, et komisjonil puudus õiguslik alus, et taasalustada aegumise läbivaatamisega seotud uurimist või tühistada meetmed, mis kehtestati aegumise läbivaatamise määrusega kõikide Hiina eksportivate tootjate suhtes. Kaitsekomitee väitis ka, et Hubei kohtuotsused ei muutnud aegumise läbivaatamise määrust kehtetuks, kuna komisjoni poolt esialgse uurimise käigus tehtud järeldused ei põhinenud samadel alustel (mis tunnistati ebaseaduslikuks). |
| --- | --- |

(15)

Teiseks väitis kaitsekomitee, et komisjonil puudus õiguslik alus, et taasalustada aegumise läbivaatamisega seotud uurimist või tühistada meetmed, mis kehtestati aegumise läbivaatamise määrusega kõikide Hiina eksportivate tootjate suhtes. Kaitsekomitee väitis ka, et Hubei kohtuotsused ei muutnud aegumise läbivaatamise määrust kehtetuks, kuna komisjoni poolt esialgse uurimise käigus tehtud järeldused ei põhinenud samadel alustel (mis tunnistati ebaseaduslikuks).

| (16) | Komisjon lükkas ka need väited tagasi. Kohtupraktikast tuleneb, et kuigi siis, kui tuvastatakse Euroopa Liidu õigusakti kehtetus, on selle õiguslik tagajärg see, et asjaomase akti vastu võtnud institutsioonil tekib kohustus võtta tuvastatud õigusvastasuse kõrvaldamiseks vajalikud meetmed, kuna Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 266 seoses tühistava kohtuotsustega kehtestatud kohustust kohaldatakse analoogia alusel, on sellel institutsioonil sellegipoolest lai kaalutlusruum otsustamaks, milliseid meetmeid võtta, tingimusel et need meetmed on kooskõlas asjaomase kohtuotsuse resolutsiooni ja selle toetamiseks vajalike põhjendustega (8). Kõnealusel juhul leidis komisjon Hubei kohtuotsuste resolutsioonile ja põhjendustele tuginedes, et on asjakohane taasalustada uurimist, et hinnata pärast huvitatud isikutelt saadud märkustega tutvumist, kas muude Hiina eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei suhtes kohaldatavad tollimaksud tuleks samuti tühistada. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon lükkas ka need väited tagasi. Kohtupraktikast tuleneb, et kuigi siis, kui tuvastatakse Euroopa Liidu õigusakti kehtetus, on selle õiguslik tagajärg see, et asjaomase akti vastu võtnud institutsioonil tekib kohustus võtta tuvastatud õigusvastasuse kõrvaldamiseks vajalikud meetmed, kuna Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 266 seoses tühistava kohtuotsustega kehtestatud kohustust kohaldatakse analoogia alusel, on sellel institutsioonil sellegipoolest lai kaalutlusruum otsustamaks, milliseid meetmeid võtta, tingimusel et need meetmed on kooskõlas asjaomase kohtuotsuse resolutsiooni ja selle toetamiseks vajalike põhjendustega (8). Kõnealusel juhul leidis komisjon Hubei kohtuotsuste resolutsioonile ja põhjendustele tuginedes, et on asjakohane taasalustada uurimist, et hinnata pärast huvitatud isikutelt saadud märkustega tutvumist, kas muude Hiina eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei suhtes kohaldatavad tollimaksud tuleks samuti tühistada.

8

| (17) | Igal juhul leiab komisjon, et tal on õigus uurimisi taasalustada ka siis, kui tal ei ole õiguslikku kohustust seda teha. |
| --- | --- |

(17)

Igal juhul leiab komisjon, et tal on õigus uurimisi taasalustada ka siis, kui tal ei ole õiguslikku kohustust seda teha.

| (18) | Kolmandaks väitis kaitsekomitee, et aegumise läbivaatamise määruse kehtetuks tunnistamisega rikub komisjon õiguskindluse põhimõtet, kuna aegumise läbivaatamise määrus muutus lõplikuks, sest seda ei olnud kohtus vaidlustatud. |
| --- | --- |

(18)

Kolmandaks väitis kaitsekomitee, et aegumise läbivaatamise määruse kehtetuks tunnistamisega rikub komisjon õiguskindluse põhimõtet, kuna aegumise läbivaatamise määrus muutus lõplikuks, sest seda ei olnud kohtus vaidlustatud.

| (19) | Samas, nagu eespool märgitud, võib esialgse õigusakti kehtetuks tunnistamine mõjutada hilisemate õigusaktide kehtivust samas ulatuses. Seega võib esialgses määruses (mille alusel asjaomane õigusakt kehtestati) tuvastatud õigusvastasus hilisemat õigusakti mõjutada ka juhul, kui seda Euroopa kohtutes ei vaidlustata, ja seetõttu võib osutuda vajalikuks hilisem õigusakt selle mõju ulatuses kehtetuks tunnistada. Käesoleval juhul otsustas komisjon hinnata seda, missugune on põhjendustes 3 ja 4 osutatud Hubei kohtuotsuste mõju aegumise läbivaatamise määrusele. Selleks et tagada huvitatud isikute õiguste kaitse, palus komisjon hindamise käigus esitada märkusi selle kohta, missugune on kõnealuste kohtuotsuste mõju aegumise läbivaatamise määrusele. Seetõttu ei saa õigeks pidada väidet, et Euroopa kohtute poolt osaliselt kehtetuks tunnistatud meetmete täielikku tühistamist kaaludes rikub komisjon õiguskindluse põhimõtet, eelkõige juhul, kui huvitatud isikute õigused on nõuetekohaselt tagatud. |
| --- | --- |

(19)

Samas, nagu eespool märgitud, võib esialgse õigusakti kehtetuks tunnistamine mõjutada hilisemate õigusaktide kehtivust samas ulatuses. Seega võib esialgses määruses (mille alusel asjaomane õigusakt kehtestati) tuvastatud õigusvastasus hilisemat õigusakti mõjutada ka juhul, kui seda Euroopa kohtutes ei vaidlustata, ja seetõttu võib osutuda vajalikuks hilisem õigusakt selle mõju ulatuses kehtetuks tunnistada. Käesoleval juhul otsustas komisjon hinnata seda, missugune on põhjendustes 3 ja 4 osutatud Hubei kohtuotsuste mõju aegumise läbivaatamise määrusele. Selleks et tagada huvitatud isikute õiguste kaitse, palus komisjon hindamise käigus esitada märkusi selle kohta, missugune on kõnealuste kohtuotsuste mõju aegumise läbivaatamise määrusele. Seetõttu ei saa õigeks pidada väidet, et Euroopa kohtute poolt osaliselt kehtetuks tunnistatud meetmete täielikku tühistamist kaaludes rikub komisjon õiguskindluse põhimõtet, eelkõige juhul, kui huvitatud isikute õigused on nõuetekohaselt tagatud.

| (20) | Vastavalt kaitsekomitee viimasele väitele kannataks liidu tootmisharu meetmete tühistamise korral olulist kahju, nagu on selgunud kahju tekkimise ohu kordumise tõenäosuse hindamisel aegumise läbivaatamisega seotud uurimise raames, ja seda asjaolu tuleks arvesse võtta. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt kaitsekomitee viimasele väitele kannataks liidu tootmisharu meetmete tühistamise korral olulist kahju, nagu on selgunud kahju tekkimise ohu kordumise tõenäosuse hindamisel aegumise läbivaatamisega seotud uurimise raames, ja seda asjaolu tuleks arvesse võtta.

| (21) | Põhjendustes 58–66 vaadeldakse liidu tootmisharu märkusi selle kohta, kuidas meetmete tühistamine nende olukorda mõjutab. |
| --- | --- |

(21)

Põhjendustes 58–66 vaadeldakse liidu tootmisharu märkusi selle kohta, kuidas meetmete tühistamine nende olukorda mõjutab.

| (22) | CISA ja neli Hiina äriühingut seevastu väitsid, et kahju tekkimise ohuga seotud järeldused mõjutavad võrdselt nii äriühingut Hubei kui ka kõiki muid Hiina eksportivaid toojaid. Nende arvates ei ole asjaolu, et meetmed tühistatakse ainult äriühingu, kuid mitte ülejäänud Hiina eksportivate tootjate suhtes, kooskõlas mittediskrimineerimise põhimõttega. |
| --- | --- |

(22)

CISA ja neli Hiina äriühingut seevastu väitsid, et kahju tekkimise ohuga seotud järeldused mõjutavad võrdselt nii äriühingut Hubei kui ka kõiki muid Hiina eksportivaid toojaid. Nende arvates ei ole asjaolu, et meetmed tühistatakse ainult äriühingu, kuid mitte ülejäänud Hiina eksportivate tootjate suhtes, kooskõlas mittediskrimineerimise põhimõttega.

| (23) | Ka selle väitega ei saanud nõustuda. Mittediskrimineerimise põhimõte keelab kohelda sarnaseid olukordi erinevalt ja erinevaid olukordi sarnaselt, välja arvatud juhul, kui niisugune kohtlemine on objektiivselt põhjendatud (9). Kuna muud Hiina eksportivad tootjad esialgset ja/või aegumise läbivaatamise määrust Üldkohtus ei vaidlustanud, ei ole nad äriühinguga Hubei sarnases olukorras. See asjaolu õigustab erinevat kohtlemist aegumise läbivaatamise määruse kohaldamisel. Seega ei saa erinevat kohtlemist iseenesest käsitada diskrimineerimisena, kuna erineva kohtlemise kohta kaebuse esitanud isikud ei ole äriühinguga Hubei samas olukorras. Konkreetsel juhul ei ole komisjonil õiguslikku kohustust tühistada meetmed ka ülejäänud eksportivate tootjate suhtes, kuna kõnealuse määruse järeldused vaidlustas Euroopa kohtutes ainult äriühing Hubei. |
| --- | --- |

(23)

Ka selle väitega ei saanud nõustuda. Mittediskrimineerimise põhimõte keelab kohelda sarnaseid olukordi erinevalt ja erinevaid olukordi sarnaselt, välja arvatud juhul, kui niisugune kohtlemine on objektiivselt põhjendatud (9). Kuna muud Hiina eksportivad tootjad esialgset ja/või aegumise läbivaatamise määrust Üldkohtus ei vaidlustanud, ei ole nad äriühinguga Hubei sarnases olukorras. See asjaolu õigustab erinevat kohtlemist aegumise läbivaatamise määruse kohaldamisel. Seega ei saa erinevat kohtlemist iseenesest käsitada diskrimineerimisena, kuna erineva kohtlemise kohta kaebuse esitanud isikud ei ole äriühinguga Hubei samas olukorras. Konkreetsel juhul ei ole komisjonil õiguslikku kohustust tühistada meetmed ka ülejäänud eksportivate tootjate suhtes, kuna kõnealuse määruse järeldused vaidlustas Euroopa kohtutes ainult äriühing Hubei.

9

| (24) | Lisaks märkisid CISA ja neli Hiina äriühingut, et Euroopa Kohtu tuvastatud õigusvastasus tähendab, et esialgseid meetmeid käsitlevat uurimist ei oleks kunagi pidanud algatama, kuna selle algatamise eeldus oli väidetava kahju tekkimise oht, mida kohtu arvates ei olnud kunagi olemas olnud. CISA ja neli Hiina äriühingut väitsid ka seda, et kohtu tuvastatud õigusvastasus mõjutas kogu dumpinguvastase meetme õiguspärasust ja et sellega tõstatati avalikku huvi pakkuv küsimus, mis peaks olema õiguskindluse põhimõtte suhtes ülimuslik. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks märkisid CISA ja neli Hiina äriühingut, et Euroopa Kohtu tuvastatud õigusvastasus tähendab, et esialgseid meetmeid käsitlevat uurimist ei oleks kunagi pidanud algatama, kuna selle algatamise eeldus oli väidetava kahju tekkimise oht, mida kohtu arvates ei olnud kunagi olemas olnud. CISA ja neli Hiina äriühingut väitsid ka seda, et kohtu tuvastatud õigusvastasus mõjutas kogu dumpinguvastase meetme õiguspärasust ja et sellega tõstatati avalikku huvi pakkuv küsimus, mis peaks olema õiguskindluse põhimõtte suhtes ülimuslik.

| (25) | CISA ei selgitanud, mil viisi võib meetmete jätkuv kohaldamine ülejäänud eksportivate tootjate suhtes olla vastuolus liidu üldiste huvidega, võttes eelkõige arvesse aegumise läbivaatamisega seotud uurimist, mille käigus jõuti muu hulgas järeldusele, et liidu huvide seisukohalt puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamist Hiinast pärit impordi suhtes (10). Seepärast lükati väide tagasi. Seoses väitega, et kohtu järeldused mõjutasid esialgset määrust sellisel määral, et aegumise läbivaatamise määrus ei saa enam kehtima jääda, märgib komisjon, et kohus tegi oma järeldused vaid äriühingu Hubei kohta. Seega ei saa huvitatud isikud, kes ei kasutanud oma õigust vaidlustada esialgne määrus Euroopa kohtutes, väita, et Euroopa kohtute otsust tuleks samal viisil kohaldada ka nende suhtes. |
| --- | --- |

(25)

CISA ei selgitanud, mil viisi võib meetmete jätkuv kohaldamine ülejäänud eksportivate tootjate suhtes olla vastuolus liidu üldiste huvidega, võttes eelkõige arvesse aegumise läbivaatamisega seotud uurimist, mille käigus jõuti muu hulgas järeldusele, et liidu huvide seisukohalt puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamist Hiinast pärit impordi suhtes (10). Seepärast lükati väide tagasi. Seoses väitega, et kohtu järeldused mõjutasid esialgset määrust sellisel määral, et aegumise läbivaatamise määrus ei saa enam kehtima jääda, märgib komisjon, et kohus tegi oma järeldused vaid äriühingu Hubei kohta. Seega ei saa huvitatud isikud, kes ei kasutanud oma õigust vaidlustada esialgne määrus Euroopa kohtutes, väita, et Euroopa kohtute otsust tuleks samal viisil kohaldada ka nende suhtes.

10

| (26) | Lõpuks väitsid CISA ja neli Hiina äriühingut, et kui aegumise läbivaatamist käsitleva määruse kehtetuks tunnistamisel ei olnud erga omnes mõju, on see vastuolus hea halduse ja heade haldustavade põhimõtetega. |
| --- | --- |

(26)

Lõpuks väitsid CISA ja neli Hiina äriühingut, et kui aegumise läbivaatamist käsitleva määruse kehtetuks tunnistamisel ei olnud erga omnes mõju, on see vastuolus hea halduse ja heade haldustavade põhimõtetega.

erga omnes

| (27) | Dumpinguvastase määruse kehtetuks tunnistamine mõjutab ainult neid isikuid, kes asjaomase määruse kohtus vaidlustasid. See kajastub ka tavades, mida komisjon tavaliselt kohaldab kohtuotsuste rakendamise suhtes. Võttes arvesse nii Euroopa kohtute tuvastatud vigu kui ka kohustusi, mida komisjon sõltumatu uurimisorganina tegutsedes peab täitma, otsustati siiski uurimist taasalustada, et teha kindlaks, kas aegumise läbivaatamise määrusega kehtestatud meetmed tuleks erga omnes tühistada. |
| --- | --- |

(27)

Dumpinguvastase määruse kehtetuks tunnistamine mõjutab ainult neid isikuid, kes asjaomase määruse kohtus vaidlustasid. See kajastub ka tavades, mida komisjon tavaliselt kohaldab kohtuotsuste rakendamise suhtes. Võttes arvesse nii Euroopa kohtute tuvastatud vigu kui ka kohustusi, mida komisjon sõltumatu uurimisorganina tegutsedes peab täitma, otsustati siiski uurimist taasalustada, et teha kindlaks, kas aegumise läbivaatamise määrusega kehtestatud meetmed tuleks erga omnes tühistada.

erga omnes

| (28) | Uurimise käigus tehti põhjendustes 65 ja 66 nimetatud põhjustel kindlaks, et selline tühistamine ei oleks tegelikult asjakohane. Igal juhul ei suutnud asjaomased Hiina äriühingud selgitada, kuidas rikub hea halduse põhimõtet asjaolu, et kõnealust määrust ei tunnistata kehtetuks kõikide Hiina eksportivate tootjate suhtes. Seepärast lükati ka see väide tagasi. |
| --- | --- |

(28)

Uurimise käigus tehti põhjendustes 65 ja 66 nimetatud põhjustel kindlaks, et selline tühistamine ei oleks tegelikult asjakohane. Igal juhul ei suutnud asjaomased Hiina äriühingud selgitada, kuidas rikub hea halduse põhimõtet asjaolu, et kõnealust määrust ei tunnistata kehtetuks kõikide Hiina eksportivate tootjate suhtes. Seepärast lükati ka see väide tagasi.

D.   MEETMETE TÜHISTAMISE ASJAKOHASUS EUROOPA LIIDU KOHTU JA ÜLDKOHTU LAHENDITE SEISUKOHALT

MEETMETE TÜHISTAMISE ASJAKOHASUS EUROOPA LIIDU KOHTU JA ÜLDKOHTU LAHENDITE SEISUKOHALT

| (29) | Komisjon uuris, kas Hiinast pärit õmblusteta torude impordi suhtes kehtestud laiendatud dumpinguvastane tollimaks oleks asjakohane vastavalt aegumise läbivaatamise määrusele tühistada, kuna see maks kehtestati muude Hiina eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei suhtes. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon uuris, kas Hiinast pärit õmblusteta torude impordi suhtes kehtestud laiendatud dumpinguvastane tollimaks oleks asjakohane vastavalt aegumise läbivaatamise määrusele tühistada, kuna see maks kehtestati muude Hiina eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei suhtes.

| (30) | Esiteks uuris komisjon Hubei kohtuotsuseid arvesse võttes, kuidas need mõjutavad aegumise läbivaatamise määrust. Teiseks uuris komisjon veel kord, missugused olid liidu tootmisharu põhiliste kahjunäitajate arengusuundumused pärast esialgse uurimise uurimisperioodi, lähtudes sel ajal kogutud teabest. Kolmandaks hindas komisjon seda, kas aegumise läbivaatamist käsitleva määruse järeldused kehtiksid ka juhul, kui äriühingu Hubei eksporti arvesse ei võeta. Neljandaks tutvus komisjon aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus kogutud tõendusmaterjali ja selle põhjal tehtud järeldustega ning selgitas välja, kuidas meetmete tühistamine mõjutaks liidu tootmisharu. |
| --- | --- |

(30)

Esiteks uuris komisjon Hubei kohtuotsuseid arvesse võttes, kuidas need mõjutavad aegumise läbivaatamise määrust. Teiseks uuris komisjon veel kord, missugused olid liidu tootmisharu põhiliste kahjunäitajate arengusuundumused pärast esialgse uurimise uurimisperioodi, lähtudes sel ajal kogutud teabest. Kolmandaks hindas komisjon seda, kas aegumise läbivaatamist käsitleva määruse järeldused kehtiksid ka juhul, kui äriühingu Hubei eksporti arvesse ei võeta. Neljandaks tutvus komisjon aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus kogutud tõendusmaterjali ja selle põhjal tehtud järeldustega ning selgitas välja, kuidas meetmete tühistamine mõjutaks liidu tootmisharu.

1.   Hubei kohtuotsuste mõju aegumise läbivaatamise määrusele

Hubei kohtuotsuste mõju aegumise läbivaatamise määrusele

| (31) | Üldkohus tühistas esialgse määruse, millega Hiinast pärit õmblusteta torude impordi suhtes kehtestati dumpinguvastane tollimaks, selles osas, milles dumpinguvastased tollimaksud kehtestatakse Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd toodetud toodete ekspordi suhtes ja nõutakse sisse selle ekspordi suhtes kehtestatud ajutised tollimaksud (11). |
| --- | --- |

(31)

Üldkohus tühistas esialgse määruse, millega Hiinast pärit õmblusteta torude impordi suhtes kehtestati dumpinguvastane tollimaks, selles osas, milles dumpinguvastased tollimaksud kehtestatakse Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd toodetud toodete ekspordi suhtes ja nõutakse sisse selle ekspordi suhtes kehtestatud ajutised tollimaksud (11).

11

| (32) | Kohtuotsuse regulatiivosas, milles käsitleti konkreetselt äriühingu Hubei suhtes kehtestatud tollimaksu, on sõnaselgelt märgitud, et määrus tunnistatakse kehtetuks vaid selles osas, mis hõlmab äriühingu Hubei suhtes kehtestatud tollimakse. |
| --- | --- |

(32)

Kohtuotsuse regulatiivosas, milles käsitleti konkreetselt äriühingu Hubei suhtes kehtestatud tollimaksu, on sõnaselgelt märgitud, et määrus tunnistatakse kehtetuks vaid selles osas, mis hõlmab äriühingu Hubei suhtes kehtestatud tollimakse.

| (33) | Nagu põhjenduses 6 on osutatud, rakendas komisjon 2016. aasta juunis äriühingut Hubei käsitlevad kohtuotsused, kustutades äriühingu Hubei selliste äriühingute nimekirjast, kelle suhtes kohaldatakse TARICi lisakoodi A950, ja kandis asjaomase äriühingu selliste äriühingute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse uut TARICi lisakoodi C129. |
| --- | --- |

(33)

Nagu põhjenduses 6 on osutatud, rakendas komisjon 2016. aasta juunis äriühingut Hubei käsitlevad kohtuotsused, kustutades äriühingu Hubei selliste äriühingute nimekirjast, kelle suhtes kohaldatakse TARICi lisakoodi A950, ja kandis asjaomase äriühingu selliste äriühingute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse uut TARICi lisakoodi C129.

| (34) | Vastupidiselt teatavate huvitatud isikute väidetele ei mõjutanud esialgse määruse tühistamine aegumise läbivaatamise määruse kehtivust muude Hiina eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei suhtes. |
| --- | --- |

(34)

Vastupidiselt teatavate huvitatud isikute väidetele ei mõjutanud esialgse määruse tühistamine aegumise läbivaatamise määruse kehtivust muude Hiina eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei suhtes.

| (35) | Selle põhjuseks on asjaolu, et dumpinguvastased määrused sisaldavad ühelt poolt üldkohaldatavaid meetmeid, millega konkreetse päritoluga asjaomaste toodete impordile kehtestatakse dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse üldiselt ja abstraktselt kindlaksmääratud adressaatide kategooria suhtes, ja teiselt poolt mitmesuguseid üksikotsuseid, mis on suunatud asjaomases määruses nimetatud isikutele (12). Ka kohtupraktikas on ette nähtud võimalus tunnistada sellised määrused osaliselt kehtetuks. Sel juhul tunnistatakse õigusakt kehtetuks ainult kohtuotsuses nimetatud adressaatide suhtes; vaidlustatud õigusakt jääb endiselt kehtima kõikide nende isikute suhtes, kes asjaomast õigusakti tegelikult ei vaidlustanud. |
| --- | --- |

(35)

Selle põhjuseks on asjaolu, et dumpinguvastased määrused sisaldavad ühelt poolt üldkohaldatavaid meetmeid, millega konkreetse päritoluga asjaomaste toodete impordile kehtestatakse dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse üldiselt ja abstraktselt kindlaksmääratud adressaatide kategooria suhtes, ja teiselt poolt mitmesuguseid üksikotsuseid, mis on suunatud asjaomases määruses nimetatud isikutele (12). Ka kohtupraktikas on ette nähtud võimalus tunnistada sellised määrused osaliselt kehtetuks. Sel juhul tunnistatakse õigusakt kehtetuks ainult kohtuotsuses nimetatud adressaatide suhtes; vaidlustatud õigusakt jääb endiselt kehtima kõikide nende isikute suhtes, kes asjaomast õigusakti tegelikult ei vaidlustanud.

12

| (36) | Just nendel põhjustel rõhutatakse teates, et uurimise taasalustamine piirduks laiendatud dumpinguvastaste tollimaksude tühistamisega ... niivõrd, kuivõrd neid kohaldatakse [aegumise läbivaatamise määruses] nimetatud Hiina eksportivate tootjate suhtes (13). |
| --- | --- |

(36)

Just nendel põhjustel rõhutatakse teates, et uurimise taasalustamine piirduks laiendatud dumpinguvastaste tollimaksude tühistamisega ... niivõrd, kuivõrd neid kohaldatakse [aegumise läbivaatamise määruses] nimetatud Hiina eksportivate tootjate suhtes (13).

13

| (37) | Lisaks ei olnud taasalustatud uurimise eesmärk kontrollida esialgse määruse kehtivust muude Hiina eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei suhtes, vaid pigem hinnata seda, missugune on Hubei kohtuotsuste mõju aegumise läbivaatamise määrusele ja teiste eksportivate tootjate suhtes endiselt kohaldatavatele meetmetele. |
| --- | --- |

(37)

Lisaks ei olnud taasalustatud uurimise eesmärk kontrollida esialgse määruse kehtivust muude Hiina eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei suhtes, vaid pigem hinnata seda, missugune on Hubei kohtuotsuste mõju aegumise läbivaatamise määrusele ja teiste eksportivate tootjate suhtes endiselt kohaldatavatele meetmetele.

| (38) | See mõju on piiratud, kuna teised Hiina eksportivad tootjad esialgset määrust ei vaidlustanud. Seega on aegumise läbivaatamise määrus kehtiv selles osas, mida kohaldatakse muude Hiina eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei suhtes. |
| --- | --- |

(38)

See mõju on piiratud, kuna teised Hiina eksportivad tootjad esialgset määrust ei vaidlustanud. Seega on aegumise läbivaatamise määrus kehtiv selles osas, mida kohaldatakse muude Hiina eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei suhtes.

2.   Liidu tootmisharu põhiliste kahjunäitajate arengusuundumused pärast esialgse uurimise uurimisperioodi lõppu

Liidu tootmisharu põhiliste kahjunäitajate arengusuundumused pärast esialgse uurimise uurimisperioodi lõppu

| (39) | Hubei kohtuotsustega tühistati lõplike tollimaksude kohaldamine äriühingu Hubei suhtes põhjendusega, et alusmääruse artikli 3 lõikes 9 sätestatud kahe teguri puhul, mida kahju tekkimise ohtu käsitleva otsuse tegemisel tuleks arvesse võtta (st Hiina impordimaht ja impordihinnad), esinesid vastuolud, ning ühe teguri (Hiina tootmisvõimsus ja oht, et eksport suunatakse ümber liitu) kohta esitatud arvessevõetavad asjakohased tõendid olid puudulikud. Alusmääruse artikli 3 lõikes 9 osutatud neljanda teguri (liidu tootmisharu laovarud) puhul märkis Üldkohus, et komisjon pidas seda ebaoluliseks. |
| --- | --- |

(39)

Hubei kohtuotsustega tühistati lõplike tollimaksude kohaldamine äriühingu Hubei suhtes põhjendusega, et alusmääruse artikli 3 lõikes 9 sätestatud kahe teguri puhul, mida kahju tekkimise ohtu käsitleva otsuse tegemisel tuleks arvesse võtta (st Hiina impordimaht ja impordihinnad), esinesid vastuolud, ning ühe teguri (Hiina tootmisvõimsus ja oht, et eksport suunatakse ümber liitu) kohta esitatud arvessevõetavad asjakohased tõendid olid puudulikud. Alusmääruse artikli 3 lõikes 9 osutatud neljanda teguri (liidu tootmisharu laovarud) puhul märkis Üldkohus, et komisjon pidas seda ebaoluliseks.

| (40) | Komisjoni arvates oli asjakohane lähemalt tutvuda muude põhiliste kahjunäitajate arengusuundumustega pärast esialgse uurimise uurimisperioodi lõppu. Esialgse uurimise uurimisperiood (edaspidi „uurimisperiood“) hõlmas ajavahemikku 1. juuli 2007 – 30. juuni 2008. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist esialgse uurimise ajal koguti täiendavat teavet ajavahemikku 1. juuli 2008 – märts 2009 hõlmava perioodi kohta (edaspidi „uurimisperioodile järgnenud ajavahemik“). |
| --- | --- |

(40)

Komisjoni arvates oli asjakohane lähemalt tutvuda muude põhiliste kahjunäitajate arengusuundumustega pärast esialgse uurimise uurimisperioodi lõppu. Esialgse uurimise uurimisperiood (edaspidi „uurimisperiood“) hõlmas ajavahemikku 1. juuli 2007 – 30. juuni 2008. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist esialgse uurimise ajal koguti täiendavat teavet ajavahemikku 1. juuli 2008 – märts 2009 hõlmava perioodi kohta (edaspidi „uurimisperioodile järgnenud ajavahemik“).

| (41) | Analüüsi eesmärk oli kindlaks teha, kas liidu tootmisharu olukord oli halvenenud, mis võis osutada sellele, et liidu tootmisharu oli pärast uurimisperioodi lõppu kahjustatud olukorras. Sellega seoses võttis komisjon võrdluse eesmärgil arvesse ka arengusuundumusi, mis ilmnesid ajavahemikul, mille suhtes kohaldati esialgse uurimise käigus toimunud kahju hindamist (st alates 2005. aastast kuni asjaomase uurimise uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“)). |
| --- | --- |

(41)

Analüüsi eesmärk oli kindlaks teha, kas liidu tootmisharu olukord oli halvenenud, mis võis osutada sellele, et liidu tootmisharu oli pärast uurimisperioodi lõppu kahjustatud olukorras. Sellega seoses võttis komisjon võrdluse eesmärgil arvesse ka arengusuundumusi, mis ilmnesid ajavahemikul, mille suhtes kohaldati esialgse uurimise käigus toimunud kahju hindamist (st alates 2005. aastast kuni asjaomase uurimise uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“)).

| (42) | Analüüsiti selliseid näitajaid nagu liidu tarbimine, liidu tootmisharu toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht ja turuosa ning liidu tootmisharu hinnad ja selle kasumlikkus. |
| --- | --- |

(42)

Analüüsiti selliseid näitajaid nagu liidu tarbimine, liidu tootmisharu toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht ja turuosa ning liidu tootmisharu hinnad ja selle kasumlikkus.

i)   Tarbimine

Tarbimine

| (43) | Ehkki liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 24 %, tabas seda hiljem järsk langus: kui uurimisperioodil oli asjaomane näitaja 3 172 866 tonni, siis uurimisperioodile järgnenud ajavahemikul vähenes see 1 720 968 tonnile. Nagu on selgitatud esialgse määrus põhjenduses 51, vähenes liidu tarbimine uurimisperioodile järgnenud ajavahemikul ligikaudu 30 % (14).

  Tabel 1


  Liidu tarbimine | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood | Uurimisperioodile järgnenud ajavahemik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tarbimine (tonnides) | 2 565 285 | 2 706 560 | 3 150 729 | 3 172 866 | 1 720 968 |
| | | | | | |
| Allikas: esialgne määrus. |

(43)

Ehkki liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 24 %, tabas seda hiljem järsk langus: kui uurimisperioodil oli asjaomane näitaja 3 172 866 tonni, siis uurimisperioodile järgnenud ajavahemikul vähenes see 1 720 968 tonnile. Nagu on selgitatud esialgse määrus põhjenduses 51, vähenes liidu tarbimine uurimisperioodile järgnenud ajavahemikul ligikaudu 30 % (14).

14

Tabel 1

Tabel 1

Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Uurimisperioodile järgnenud ajavahemik

Liidu tarbimine (tonnides)

2 565 285

2 706 560

3 150 729

3 172 866

1 720 968

Allikas: esialgne määrus.

Allikas:

ii)   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (44) | Nagu tabelis 2 on näidatud, kahanes uurimisperioodile järgnenud ajavahemikul märkimisväärselt ka liidu tootmisharu tootmismaht, kajastades tarbimise vähenemist. Lisaks vähenes pärast uurimisperioodi ka tootmisvõimsus. Kuna tootmismaht vähenes veelgi rohkem kui tootmisvõimsus, langes tootmisvõimsuse rakendamist käsitlev näitaja 77 %-le (uurimisperioodil 90 %). Esialgse määruse põhjenduses 53 on märgitud, et 2009. aasta märtsis oli tootmisvõimsuse rakendamine vähenenud 60 %ni.

  Tabel 2


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood | Uurimisperioodile järgnenud ajavahemik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang (tonnides) | 2 022 596 | 2 197 964 | 2 213 956 | 2 158 096 | 1 477 198 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 2 451 187 | 2 469 365 | 2 446 462 | 2 398 283 | 1 889 180 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 83 % | 89 % | 90 % | 90 % | 78 % |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 108 | 110 | 109 | 88 |
| Allikas: esialgne määrus. |

(44)

Nagu tabelis 2 on näidatud, kahanes uurimisperioodile järgnenud ajavahemikul märkimisväärselt ka liidu tootmisharu tootmismaht, kajastades tarbimise vähenemist. Lisaks vähenes pärast uurimisperioodi ka tootmisvõimsus. Kuna tootmismaht vähenes veelgi rohkem kui tootmisvõimsus, langes tootmisvõimsuse rakendamist käsitlev näitaja 77 %-le (uurimisperioodil 90 %). Esialgse määruse põhjenduses 53 on märgitud, et 2009. aasta märtsis oli tootmisvõimsuse rakendamine vähenenud 60 %ni.

Tabel 2

Tabel 2

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Uurimisperioodile järgnenud ajavahemik

Toodang (tonnides)

2 022 596

2 197 964

2 213 956

2 158 096

1 477 198

Tootmisvõimsus (tonnides)

2 451 187

2 469 365

2 446 462

2 398 283

1 889 180

Tootmisvõimsuse rakendamine

83 %

89 %

90 %

90 %

78 %

Indeks (2005 = 100)

Indeks (2005 = 100)

100

100

108

108

110

110

109

109

88

88

Allikas: esialgne määrus.

Allikas:

iii)   Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

| (45) | Nagu tabelis 3 on näidatud, vähenes koos tarbimisega märkimisväärselt ka liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, ja seetõttu turuosa suurus ei muutunud. |
| --- | --- |

(45)

Nagu tabelis 3 on näidatud, vähenes koos tarbimisega märkimisväärselt ka liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, ja seetõttu turuosa suurus ei muutunud.

| (46) | Tuleks tähele panna, et nagu esialgse määruse põhjenduses 52 on öeldud, suutsid Hiina eksportijad samal perioodil oma impordimahtu suurendada ja säilitada kiirelt kahaneval turul oma turuosa.

  Tabel 3


  Müügimaht ja turuosa | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood | Uurimisperioodile järgnenud ajavahemik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (tonnides) | 1 766 197 | 1 907 126 | 2 061 033 | 2 017 525 | 1 093 175 |
| Turuosa | 68,8 % | 70,5 % | 65,4 % | 63,6 % | 63,5 % |
| Allikas: esialgne määrus. |

(46)

Tuleks tähele panna, et nagu esialgse määruse põhjenduses 52 on öeldud, suutsid Hiina eksportijad samal perioodil oma impordimahtu suurendada ja säilitada kiirelt kahaneval turul oma turuosa.

Tabel 3

Tabel 3

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Uurimisperioodile järgnenud ajavahemik

Müügimaht (tonnides)

1 766 197

1 907 126

2 061 033

2 017 525

1 093 175

Turuosa

68,8 %

70,5 %

65,4 %

63,6 %

63,5 %

Allikas: esialgne määrus.

Allikas:

iv)   Müügihind ja kasumlikkus

Müügihind ja kasumlikkus

| (47) | Vaatamata sellele, et müügihind suurenes nii vaatlusalusel perioodil kui ka pärast seda, on kasumlikkus märkimisväärselt vähenenud. Kasumlikkus, mis hakkas vähehaaval kahanema juba uurimisperioodil, langes pärast seda väga madalale tasemele. Esialgse uurimise käigus tehti kindlaks, et 2009. aasta esimeses kvartalis oli kasumlikkuse näitaja negatiivne (– 0,8 %) (15). |
| --- | --- |

(47)

Vaatamata sellele, et müügihind suurenes nii vaatlusalusel perioodil kui ka pärast seda, on kasumlikkus märkimisväärselt vähenenud. Kasumlikkus, mis hakkas vähehaaval kahanema juba uurimisperioodil, langes pärast seda väga madalale tasemele. Esialgse uurimise käigus tehti kindlaks, et 2009. aasta esimeses kvartalis oli kasumlikkuse näitaja negatiivne (– 0,8 %) (15).

15

| (48) | Kasumlikkuse vähenemine võib olla vähemalt osaliselt põhjustatud tootmise ja müügimahtude olulisest vähenemisest, mille tagajärjel vähenes ka tootmisvõimsuse rakendamine ning mis mõjutas negatiivselt keskmist tootmiskulu.

  Tabel 4


  Müügihind, kasumlikkus | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood | Uurimisperioodile järgnenud ajavahemik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügihind (eurodes tonni kohta) | 983 | 1 047 | 1 188 | 1 192 | 1 415 |
| Kasumlikkus | 12,1 % | 17,5 % | 17,9 % | 15,4 % | 3,5 % |
| Allikas: esialgne määrus. |

(48)

Kasumlikkuse vähenemine võib olla vähemalt osaliselt põhjustatud tootmise ja müügimahtude olulisest vähenemisest, mille tagajärjel vähenes ka tootmisvõimsuse rakendamine ning mis mõjutas negatiivselt keskmist tootmiskulu.

Tabel 4

Tabel 4

Müügihind, kasumlikkus

Müügihind, kasumlikkus

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Uurimisperioodile järgnenud ajavahemik

Müügihind (eurodes tonni kohta)

983

1 047

1 188

1 192

1 415

Kasumlikkus

12,1 %

17,5 %

17,9 %

15,4 %

3,5 %

Allikas: esialgne määrus.

Allikas:

| (49) | Kokkuvõttes halvenesid kõik põhilised kahjunäitajad pärast uurimisperioodi oluliselt. Märkimisväärselt vähenesid nii tootmine kui ka müügimaht, avaldades negatiivset mõju tootmisvõimsuse rakendamisele. Turuosa jäi stabiilseks, kuid selle põhjuseks oli liidu turu samaaegne kahanemine. Samal ajal halvenes ka liidu tootmisharu finantsseisund: pärast uurimisperioodi lõppu tabas kasumlikkust järsk langus, nii et 2009. aasta esimeses kvartalis kandis tootmisharu koguni kahjumit. Müügihinna kasv ei suutnud langust pidurdada. |
| --- | --- |

(49)

Kokkuvõttes halvenesid kõik põhilised kahjunäitajad pärast uurimisperioodi oluliselt. Märkimisväärselt vähenesid nii tootmine kui ka müügimaht, avaldades negatiivset mõju tootmisvõimsuse rakendamisele. Turuosa jäi stabiilseks, kuid selle põhjuseks oli liidu turu samaaegne kahanemine. Samal ajal halvenes ka liidu tootmisharu finantsseisund: pärast uurimisperioodi lõppu tabas kasumlikkust järsk langus, nii et 2009. aasta esimeses kvartalis kandis tootmisharu koguni kahjumit. Müügihinna kasv ei suutnud langust pidurdada.

| (50) | Seepärast võib järeldada, et liidu tootmisharu kandis esialgse uurimise uurimisperioodile järgnenud ajavahemikul kahju. |
| --- | --- |

(50)

Seepärast võib järeldada, et liidu tootmisharu kandis esialgse uurimise uurimisperioodile järgnenud ajavahemikul kahju.

3.   Aegumise läbivaatamise järeldused äriühingu Hubei eksporti arvestamata

Aegumise läbivaatamise järeldused äriühingu Hubei eksporti arvestamata

| (51) | Komisjon hindas ka seda, kas aegumise läbivaatamist käsitleva määruse järeldused kahju tekkimise ohu kohta kehtiksid ka juhul, kui äriühingu Hubei eksporti arvesse ei võeta. |
| --- | --- |

(51)

Komisjon hindas ka seda, kas aegumise läbivaatamist käsitleva määruse järeldused kahju tekkimise ohu kohta kehtiksid ka juhul, kui äriühingu Hubei eksporti arvesse ei võeta.

| (52) | Sellega seoses tuletatakse meelde, et äriühing Hubei ei teinud aegumise läbivaatamisega seotud uurimises koostööd ja seetõttu ei ole komisjonil andmeid kõnealuse äriühingu impordi kohta asjaomasel uurimisperioodil. Äriühingu Hubei importi käsitlevad andmed ei olnud kättesaadavad ka artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis. Äriühing Hubei importis tooteid TARICi lisakoodi A950 alusel, mida kohaldati kõikide äriühingute suhtes, kes osalesid esialgses uurimises, kuid kellele ei nähtud ette individuaalset tollimaksumäära. Seega olid komisjonile kättesaadavad vaid importi käsitlevad koondandmeid, mille olid esitanud 16 Hiina eksportivat tootjat (sh äriühing Hubei), kes importisid vaatlusalust toodet TARICi lisakoodi A950 alusel. |
| --- | --- |

(52)

Sellega seoses tuletatakse meelde, et äriühing Hubei ei teinud aegumise läbivaatamisega seotud uurimises koostööd ja seetõttu ei ole komisjonil andmeid kõnealuse äriühingu impordi kohta asjaomasel uurimisperioodil. Äriühingu Hubei importi käsitlevad andmed ei olnud kättesaadavad ka artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis. Äriühing Hubei importis tooteid TARICi lisakoodi A950 alusel, mida kohaldati kõikide äriühingute suhtes, kes osalesid esialgses uurimises, kuid kellele ei nähtud ette individuaalset tollimaksumäära. Seega olid komisjonile kättesaadavad vaid importi käsitlevad koondandmeid, mille olid esitanud 16 Hiina eksportivat tootjat (sh äriühing Hubei), kes importisid vaatlusalust toodet TARICi lisakoodi A950 alusel.

| (53) | Seega ei olnud komisjonil importi käsitlevate koondandmete põhjal võimalik kindlaks teha, kui suure osa sellest moodustas äriühingu Hubei eksport. Kuna äriühing Hubei keeldus koostööst ja tema impordistatistika ei olnud kättesaadav, kasutas komisjon selleks, et hinnata äriühingu impordimahtu aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, asjaomase äriühingu impordimahtu esialgse uurimise perioodil. Äriühing Hubei esitas kõnealuse teabe oma vastuses esialgse uurimise käigus väljastatud küsimustikule ning komisjon oli selle õigsust kontrollinud 2008. aasta oktoobris äriühingu valdustesse korraldatud kontrollkäigu raames. |
| --- | --- |

(53)

Seega ei olnud komisjonil importi käsitlevate koondandmete põhjal võimalik kindlaks teha, kui suure osa sellest moodustas äriühingu Hubei eksport. Kuna äriühing Hubei keeldus koostööst ja tema impordistatistika ei olnud kättesaadav, kasutas komisjon selleks, et hinnata äriühingu impordimahtu aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, asjaomase äriühingu impordimahtu esialgse uurimise perioodil. Äriühing Hubei esitas kõnealuse teabe oma vastuses esialgse uurimise käigus väljastatud küsimustikule ning komisjon oli selle õigsust kontrollinud 2008. aasta oktoobris äriühingu valdustesse korraldatud kontrollkäigu raames.

| (54) | Selle teabe kohaselt moodustas äriühingu Hubei import esialgse uurimise uurimisperioodil [8–13 %] Hiina äriühingute koguimpordist. Kuna äriühing ei olnud aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus koostööd teinud, eeldas komisjon, et äriühingu Hubei impordi osa Hiina äriühingute koguimpordist on jäänud samaks. |
| --- | --- |

(54)

Selle teabe kohaselt moodustas äriühingu Hubei import esialgse uurimise uurimisperioodil [8–13 %] Hiina äriühingute koguimpordist. Kuna äriühing ei olnud aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus koostööd teinud, eeldas komisjon, et äriühingu Hubei impordi osa Hiina äriühingute koguimpordist on jäänud samaks.

| (55) | Vastavalt aegumise läbivaatamise määrusele oli Hiina äriühingute liitu suunatud koguimport aegumise läbivaatamise uurimisperioodil 67 977 tonni. Kohaldades eespool nimetatud teavet, mille kohaselt äriühingu Hubei impordi osakaal moodustab ([8–13 %]) HRVst pärit koguimpordist, aegumise läbivaatamist käsitleva uurimise järelduste suhtes, leiti, et aegumise läbivaatamise määruses osutatud 67 977 tonni suuruse koguimpordi korral peaks äriühingu Hubei impordi maht olema [6 000 – 7 500] tonni. |
| --- | --- |

(55)

Vastavalt aegumise läbivaatamise määrusele oli Hiina äriühingute liitu suunatud koguimport aegumise läbivaatamise uurimisperioodil 67 977 tonni. Kohaldades eespool nimetatud teavet, mille kohaselt äriühingu Hubei impordi osakaal moodustab ([8–13 %]) HRVst pärit koguimpordist, aegumise läbivaatamist käsitleva uurimise järelduste suhtes, leiti, et aegumise läbivaatamise määruses osutatud 67 977 tonni suuruse koguimpordi korral peaks äriühingu Hubei impordi maht olema [6 000 – 7 500] tonni.

| (56) | Pidades silmas, et muude Hiina eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei impordi osakaaluks arvestati [87–92 %] ja et alusmääruse artikli 3 lõikes 9 on ette nähtud, et hindamisel tuleb arvesse võtta kõiki eespool nimetatud tegureid, järeldas komisjon, et äriühingu Hubei impordimahu väljajätmine Hiina koguimpordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei sea kahtluse alla hinnangut, mille komisjon esitas aegumise läbivaatamise määruses. |
| --- | --- |

(56)

Pidades silmas, et muude Hiina eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei impordi osakaaluks arvestati [87–92 %] ja et alusmääruse artikli 3 lõikes 9 on ette nähtud, et hindamisel tuleb arvesse võtta kõiki eespool nimetatud tegureid, järeldas komisjon, et äriühingu Hubei impordimahu väljajätmine Hiina koguimpordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei sea kahtluse alla hinnangut, mille komisjon esitas aegumise läbivaatamise määruses.

| (57) | Seega leidsid aegumise läbivaatamise määruse põhjendustes 105–109 esitatud järeldused kinnitust ja neile võib muutmata kujul tugineda ka juhul, kui äriühingu Hubei importi arvesse ei võeta. |
| --- | --- |

(57)

Seega leidsid aegumise läbivaatamise määruse põhjendustes 105–109 esitatud järeldused kinnitust ja neile võib muutmata kujul tugineda ka juhul, kui äriühingu Hubei importi arvesse ei võeta.

4.   Meetmete tühistamise mõju liidu tootmisharule

Meetmete tühistamise mõju liidu tootmisharule

| (58) | Seejärel hindas komisjon Hiina suhtes kohaldatavate meetmete erga omnes tühistamise mõju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(58)

Seejärel hindas komisjon Hiina suhtes kohaldatavate meetmete erga omnes tühistamise mõju liidu tootmisharule.

erga omnes

| (59) | Siinkohal tuletatakse meelde, et asjakohased majandusandmed koguti põhjenduses 2 osutatud aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus. Need põhjendused põhinesid hilisemal perioodil (juuli 2013 – juuni 2014) kogutud faktidel ja tõenditel, samas kui esialgse uurimise järelduste aluseks olid ajavahemiku juuli 2007 – juuni 2008 kohta kogutud andmed. |
| --- | --- |

(59)

Siinkohal tuletatakse meelde, et asjakohased majandusandmed koguti põhjenduses 2 osutatud aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus. Need põhjendused põhinesid hilisemal perioodil (juuli 2013 – juuni 2014) kogutud faktidel ja tõenditel, samas kui esialgse uurimise järelduste aluseks olid ajavahemiku juuli 2007 – juuni 2008 kohta kogutud andmed.

| (60) | Aegumise läbivaatamisega seotud uurimine näitas selgelt, et meetmete tühistamise korral seisaks tootmisharu silmitsi Hiinast pärit dumpinguhindadega impordi olulise kasvuga. Komisjon leidis, et madalate hindade tõttu võib impordi maht kerkida samale tasemele, mis tehti kindlaks esialgse uurimise käigus. Samal ajal näitas uurimine, et liidu tarbimine vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 19 %. Tehti kindlaks, et dumpinguvastase tollimaksu tühistamise korral langeksid liidu tootmisharu hinnad Hiinast pärit impordihindade tõttu ligikaudu 40 %. Liidu tootmisharu ei suudaks sellise odava impordi kasvuga toime tulla. Klientidel oleks väga lihtne oma lühiajalised tellimused liidu tootjate asemel Hiina eksportivatele tootjatele ümber adresseerida. See suurendaks märkimisväärselt Hiinast pärit impordi turuosa, mis kasvaks aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud 6,3 %-lt 30 %-ni. Kuna Hiina tootmisvõimsus on pärast esialgset uurimist oluliselt suurenenud (60 %), ujutaks Hiina import liidu turu viivitamata üle ja haaraks endale märkimisväärse turuosa liidu tootmisharu arvelt. |
| --- | --- |

(60)

Aegumise läbivaatamisega seotud uurimine näitas selgelt, et meetmete tühistamise korral seisaks tootmisharu silmitsi Hiinast pärit dumpinguhindadega impordi olulise kasvuga. Komisjon leidis, et madalate hindade tõttu võib impordi maht kerkida samale tasemele, mis tehti kindlaks esialgse uurimise käigus. Samal ajal näitas uurimine, et liidu tarbimine vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 19 %. Tehti kindlaks, et dumpinguvastase tollimaksu tühistamise korral langeksid liidu tootmisharu hinnad Hiinast pärit impordihindade tõttu ligikaudu 40 %. Liidu tootmisharu ei suudaks sellise odava impordi kasvuga toime tulla. Klientidel oleks väga lihtne oma lühiajalised tellimused liidu tootjate asemel Hiina eksportivatele tootjatele ümber adresseerida. See suurendaks märkimisväärselt Hiinast pärit impordi turuosa, mis kasvaks aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud 6,3 %-lt 30 %-ni. Kuna Hiina tootmisvõimsus on pärast esialgset uurimist oluliselt suurenenud (60 %), ujutaks Hiina import liidu turu viivitamata üle ja haaraks endale märkimisväärse turuosa liidu tootmisharu arvelt.

| (61) | Lisaks selgus aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus, et Hiinal on hulgaliselt vaba tootmisvõimsust (mille maht on suurem kui liidu kogutarbimine), mis tõenäoliselt suunatakse liidu turule, mis on Hiina eksportijate jaoks ka praeguseid meetmeid arvestades väga atraktiivne sihtkoht. Aegumise läbivaatamist käsitleva uurimise käigus hinnati vaba tootmisvõimsuse suuruseks kaks miljonit tonni, mida on rohkem kui liidu kogutarbimine asjaomasel perioodil. Seega suudaks Hiina oma liitu suunatud ekspordi mahtu oluliselt suurendada. Seda järeldust toetab fakt, et paljud teised Hiina jaoks olulised eksporditurud (näiteks Kanada, USA, Colombia, Mehhiko ja Brasiilia) olid kehtestanud asjaomase toote Hiinast pärit impordi suhtes kaubanduse kaitsemeetmed ning mitmes muus riigis olid käimas kaubanduskaitsealased uurimised. Lisaks tehti kindlaks, et Hiina majanduskasvu aeglustumine ja suur ülevõimsus tekitas Hiina tootjate jaoks suure surve tootmisvõimsus võimalikult tõhusalt ära kasutada. |
| --- | --- |

(61)

Lisaks selgus aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus, et Hiinal on hulgaliselt vaba tootmisvõimsust (mille maht on suurem kui liidu kogutarbimine), mis tõenäoliselt suunatakse liidu turule, mis on Hiina eksportijate jaoks ka praeguseid meetmeid arvestades väga atraktiivne sihtkoht. Aegumise läbivaatamist käsitleva uurimise käigus hinnati vaba tootmisvõimsuse suuruseks kaks miljonit tonni, mida on rohkem kui liidu kogutarbimine asjaomasel perioodil. Seega suudaks Hiina oma liitu suunatud ekspordi mahtu oluliselt suurendada. Seda järeldust toetab fakt, et paljud teised Hiina jaoks olulised eksporditurud (näiteks Kanada, USA, Colombia, Mehhiko ja Brasiilia) olid kehtestanud asjaomase toote Hiinast pärit impordi suhtes kaubanduse kaitsemeetmed ning mitmes muus riigis olid käimas kaubanduskaitsealased uurimised. Lisaks tehti kindlaks, et Hiina majanduskasvu aeglustumine ja suur ülevõimsus tekitas Hiina tootjate jaoks suure surve tootmisvõimsus võimalikult tõhusalt ära kasutada.

| (62) | Hiina impordihindade tõenäoliste arengusuundumuste osas tuleb märkida, et Hiina impordihinnad olid liidu tootmisharu hindadest oluliselt madalamad juba läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, vaatamata kehtivatele dumpinguvastastele meetmetele. Kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kohaldata, peaksid Hiina impordihinnad eelduste kohaselt veelgi vähenema, mis võib kaasa tuua ligikaudu 40 % hindade allalöömise marginaali. Hinnasurvet tugevdab veelgi asjaolu, et Hiina impordimaht hakkab tõenäoliselt kiiresti suurenema. |
| --- | --- |

(62)

Hiina impordihindade tõenäoliste arengusuundumuste osas tuleb märkida, et Hiina impordihinnad olid liidu tootmisharu hindadest oluliselt madalamad juba läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, vaatamata kehtivatele dumpinguvastastele meetmetele. Kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kohaldata, peaksid Hiina impordihinnad eelduste kohaselt veelgi vähenema, mis võib kaasa tuua ligikaudu 40 % hindade allalöömise marginaali. Hinnasurvet tugevdab veelgi asjaolu, et Hiina impordimaht hakkab tõenäoliselt kiiresti suurenema.

| (63) | Aegumise läbivaatamisega seotud uurimine kinnitas, et varude seis ei ole analüüsi seisukohast eriti oluline, kuna liidu tootjad tootsid peamiselt klientide lühiajaliste tellimuste alusel ning varud moodustavad liidu tootjate toodangust ebaolulise osa. |
| --- | --- |

(63)

Aegumise läbivaatamisega seotud uurimine kinnitas, et varude seis ei ole analüüsi seisukohast eriti oluline, kuna liidu tootjad tootsid peamiselt klientide lühiajaliste tellimuste alusel ning varud moodustavad liidu tootjate toodangust ebaolulise osa.

| (64) | Samuti näitas aegumise läbivaatamist käsitlev uurimine, et liidu tootmisharu mõjutab negatiivselt see, et liidu kliendid hakkavad oma lühiajaliste tellimuste täitmiseks kasutama odavat Hiina importtoodangut. Kuna liidu tootmisvõimsuse suurenemist ei ole ette näha, toob see kaasa Hiina impordi turuosa märkimisväärse kasvu liidu tootmisharu turuosa arvelt. See tähendab liidu tootmisharu jaoks tootmisvõimsuse rakendamise määra langust ja suuremaid ühikuhindu. Samal ajal avaldab odava impordi mõju liidu turule survet, mis ei võimalda liidu tootjatel hinda tõsta, ning see toob kaasa kasumlikkuse vähenemise. |
| --- | --- |

(64)

Samuti näitas aegumise läbivaatamist käsitlev uurimine, et liidu tootmisharu mõjutab negatiivselt see, et liidu kliendid hakkavad oma lühiajaliste tellimuste täitmiseks kasutama odavat Hiina importtoodangut. Kuna liidu tootmisvõimsuse suurenemist ei ole ette näha, toob see kaasa Hiina impordi turuosa märkimisväärse kasvu liidu tootmisharu turuosa arvelt. See tähendab liidu tootmisharu jaoks tootmisvõimsuse rakendamise määra langust ja suuremaid ühikuhindu. Samal ajal avaldab odava impordi mõju liidu turule survet, mis ei võimalda liidu tootjatel hinda tõsta, ning see toob kaasa kasumlikkuse vähenemise.

| (65) | Seega jõuti aegumise läbivaatamise käigus järeldusele, et meetmete tühistamine tooks tõenäoliselt kaasa kahju tekkimise ohu kordumise. Ükski huvitatud isik seda järeldust ei vaidlustanud, samuti ei suutnud komisjon leida tõendeid, mis oleksid kõnealused järeldused kahtluse alla seadnud. |
| --- | --- |

(65)

Seega jõuti aegumise läbivaatamise käigus järeldusele, et meetmete tühistamine tooks tõenäoliselt kaasa kahju tekkimise ohu kordumise. Ükski huvitatud isik seda järeldust ei vaidlustanud, samuti ei suutnud komisjon leida tõendeid, mis oleksid kõnealused järeldused kahtluse alla seadnud.

| (66) | Võttes lisaks eespool kirjeldatule arvesse asjaolu, et aegumise läbivaatamise käigus tehtud järeldused oleks jäänud samaks ka äriühingu Hubei impordimahtu arvesse võtmata, leidis komisjon, et meetmete tühistamine avaldaks liidu tootmisharule ränka majanduslikku mõju. |
| --- | --- |

(66)

Võttes lisaks eespool kirjeldatule arvesse asjaolu, et aegumise läbivaatamise käigus tehtud järeldused oleks jäänud samaks ka äriühingu Hubei impordimahtu arvesse võtmata, leidis komisjon, et meetmete tühistamine avaldaks liidu tootmisharule ränka majanduslikku mõju.

E.   JÄRELDUS JA AVALIKUSTAMINE

JÄRELDUS JA AVALIKUSTAMINE

| (67) | Kõike eespool esitatut arvesse võttes ja pidades eelkõige silmas olulist negatiivset mõju, mida meetmete tühistamine avaldab liidu tootmisharule, on komisjon seisukohal, et olemasolevate meetmete kehtetuks tunnistamine muude Hiina eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei suhtes ei oleks asjakohane. |
| --- | --- |

(67)

Kõike eespool esitatut arvesse võttes ja pidades eelkõige silmas olulist negatiivset mõju, mida meetmete tühistamine avaldab liidu tootmisharule, on komisjon seisukohal, et olemasolevate meetmete kehtetuks tunnistamine muude Hiina eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei suhtes ei oleks asjakohane.

| (68) | Komisjon teavitas 28. juulil 2017 kõiki huvitatud isikuid asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal ta otsustas jätta tühistamata olemasolevad dumpinguvastased meetmed, mida kohaldatakse muude Hiina eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei suhtes, ja kutsus neid üles esitama kõnealuste järelduste kohta kindlaksmääratud aja jooksul märkusi. |
| --- | --- |

(68)

Komisjon teavitas 28. juulil 2017 kõiki huvitatud isikuid asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal ta otsustas jätta tühistamata olemasolevad dumpinguvastased meetmed, mida kohaldatakse muude Hiina eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei suhtes, ja kutsus neid üles esitama kõnealuste järelduste kohta kindlaksmääratud aja jooksul märkusi.

F.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED PÄRAST TEABE AVALIKUSTAMIST

HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED PÄRAST TEABE AVALIKUSTAMIST

| (69) | Pärast avalikustamist esitasid komisjonile sisulisi märkusi CISA ja neli õmblusteta torude eksportijat. |
| --- | --- |

(69)

Pärast avalikustamist esitasid komisjonile sisulisi märkusi CISA ja neli õmblusteta torude eksportijat.

| (70) | Kõnealused isikud märkisid, et eelkõige tuleks kaaluda, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete tühistamine oleks seaduslik ja kooskõlas hea haldustavaga, mitte aga seda, kas nende tühistamine oleks asjakohane. |
| --- | --- |

(70)

Kõnealused isikud märkisid, et eelkõige tuleks kaaluda, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete tühistamine oleks seaduslik ja kooskõlas hea haldustavaga, mitte aga seda, kas nende tühistamine oleks asjakohane.

| (71) | Huvitatud isikud märkisid oma väite toetamiseks, et Euroopa Kohus ja Üldkohus olid Hubei kohtuotsustes leidnud, et dumpinguvastased meetmed võeti vastu, ilma et kahju alusmääruse artikli 3 (ja WTO dumpinguvastase lepingu artikli 3) tähenduses oleks nõuetekohaselt kindlaks tehtud, ning et seetõttu olid kõik esialgsed meetmed tervikuna õiguslikult ebakorrektsed. Kõnealused isikud väitsid Euroopa Kohtu poolt kohtuasjas Clark and Puma (16) tehtud otsusele osutades, et esialgses määruses tuvastatud õigusvastasus võib mõjutada hilisema pikendamismääruse õiguspärasust, ja et seetõttu tuleks järeldada, et õmblusteta torusid käsitlev esialgne määrus on sama vea tõttu täies mahus kehtetu. Sellest järeldub, et kui komisjon peaks asjaomased meetmed muude Hiina eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei suhtes tühistamata jätma, oleks tema tegevus vastuolus alusmääruse artikliga 1, artikli 3 lõigetega 1 ja 9, 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (edaspidi „GATT 1994“) VI artikliga ning WTO dumpinguvastase lepingu artiklitega 1 ja 18.1. |
| --- | --- |

(71)

Huvitatud isikud märkisid oma väite toetamiseks, et Euroopa Kohus ja Üldkohus olid Hubei kohtuotsustes leidnud, et dumpinguvastased meetmed võeti vastu, ilma et kahju alusmääruse artikli 3 (ja WTO dumpinguvastase lepingu artikli 3) tähenduses oleks nõuetekohaselt kindlaks tehtud, ning et seetõttu olid kõik esialgsed meetmed tervikuna õiguslikult ebakorrektsed. Kõnealused isikud väitsid Euroopa Kohtu poolt kohtuasjas Clark and Puma (16) tehtud otsusele osutades, et esialgses määruses tuvastatud õigusvastasus võib mõjutada hilisema pikendamismääruse õiguspärasust, ja et seetõttu tuleks järeldada, et õmblusteta torusid käsitlev esialgne määrus on sama vea tõttu täies mahus kehtetu. Sellest järeldub, et kui komisjon peaks asjaomased meetmed muude Hiina eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei suhtes tühistamata jätma, oleks tema tegevus vastuolus alusmääruse artikliga 1, artikli 3 lõigetega 1 ja 9, 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (edaspidi „GATT 1994“) VI artikliga ning WTO dumpinguvastase lepingu artiklitega 1 ja 18.1.

Clark and Puma

16

| (72) | Peale selle väitsid samad isikud, et dumpinguvastaste meetmete jõusse jätmine ei oleks kooskõlas ka hea haldustava põhimõttega. |
| --- | --- |

(72)

Peale selle väitsid samad isikud, et dumpinguvastaste meetmete jõusse jätmine ei oleks kooskõlas ka hea haldustava põhimõttega.

| (73) | Nad lisasid, et nad ei taotlenud meetmete erga omnes tühistamist Hubei kohtuotsuste mõju laiendamise alusel. Kõnealused isikud väitsid, et nad taotlesid meetmete tühistamist alusmääruse artikli 1, artikli 3 lõigete 1 ja 9, GATT 1994 VI artikli ning WTO dumpinguvastase lepingu artiklite 1 ja 18.1 alusel, nagu on märgitud põhjenduses 71. Sellisel tühistamisel oleks ex post mõju, mis on õiguslikult erinev Hubei kohtuotsuste mõju laiendamisest, kuna laiendamisel oleks tagasiulatuv mõju. |
| --- | --- |

(73)

Nad lisasid, et nad ei taotlenud meetmete erga omnes tühistamist Hubei kohtuotsuste mõju laiendamise alusel. Kõnealused isikud väitsid, et nad taotlesid meetmete tühistamist alusmääruse artikli 1, artikli 3 lõigete 1 ja 9, GATT 1994 VI artikli ning WTO dumpinguvastase lepingu artiklite 1 ja 18.1 alusel, nagu on märgitud põhjenduses 71. Sellisel tühistamisel oleks ex post mõju, mis on õiguslikult erinev Hubei kohtuotsuste mõju laiendamisest, kuna laiendamisel oleks tagasiulatuv mõju.

erga omnes

ex post

| (74) | Lõpuks märkisid asjaomased isikud, et selleks, et leevendada meetmete tühistamise negatiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale, tuleks vastavalt alusmääruse artiklile 5 korraldada uus dumpinguvastane uurimine. |
| --- | --- |

(74)

Lõpuks märkisid asjaomased isikud, et selleks, et leevendada meetmete tühistamise negatiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale, tuleks vastavalt alusmääruse artiklile 5 korraldada uus dumpinguvastane uurimine.

| (75) | Komisjon lükkas need väited tagasi. Seoses väitega, et muude Hiinast pärit õmblusteta torusid eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei suhtes kohaldatavate olemasolevate meetmete säilitamine oleks vastuolus alusmääruse artikliga 1, artikli 3 lõigetega 1 ja 9, GATT 1994 VI artikliga ning WTO dumpinguvastase lepingu artiklitega 1 ja 18.1, ja nagu on märgitud põhjenduses 23, tuletas komisjon meelde, et vastavalt Hubei kohtuotsustele tühistati alusmäärusega kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud ainult äriühingu Hubei suhtes. Nagu on selgitatud põhjenduses 25, jäi Hiinast pärit õmblusteta torude suhtes kohaldatavate meetmete aegumise läbivaatamisega seotud uurimine kehtivaks samas ulatuses, mis esialgne määrus, ehk niivõrd, kuivõrd seda kohaldatakse muude Hiina eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei suhtes. |
| --- | --- |

(75)

Komisjon lükkas need väited tagasi. Seoses väitega, et muude Hiinast pärit õmblusteta torusid eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei suhtes kohaldatavate olemasolevate meetmete säilitamine oleks vastuolus alusmääruse artikliga 1, artikli 3 lõigetega 1 ja 9, GATT 1994 VI artikliga ning WTO dumpinguvastase lepingu artiklitega 1 ja 18.1, ja nagu on märgitud põhjenduses 23, tuletas komisjon meelde, et vastavalt Hubei kohtuotsustele tühistati alusmäärusega kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud ainult äriühingu Hubei suhtes. Nagu on selgitatud põhjenduses 25, jäi Hiinast pärit õmblusteta torude suhtes kohaldatavate meetmete aegumise läbivaatamisega seotud uurimine kehtivaks samas ulatuses, mis esialgne määrus, ehk niivõrd, kuivõrd seda kohaldatakse muude Hiina eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei suhtes.

| (76) | Lisaks takistab õiguskindluse põhimõte seda, et liidu institutsioonide võetud meetmete lõplikkus võidakse seada kahtluse alla pärast Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 263 sätestatud ja asjaomaseid meetmeid käsitleva hagi esitamise tähtaja lõppemist (17). Seega, kui huvitatud isikul on selgelt õigus algatada ise Euroopa Liidu kohtutes menetlus ELi meetme tühistamiseks, nagu see muude Hiina eksportivate tootjate kui Hubei puhul oli, peab asjaomane isik seda õigust kasutama või igavesti vaikima (18). |
| --- | --- |

(76)

Lisaks takistab õiguskindluse põhimõte seda, et liidu institutsioonide võetud meetmete lõplikkus võidakse seada kahtluse alla pärast Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 263 sätestatud ja asjaomaseid meetmeid käsitleva hagi esitamise tähtaja lõppemist (17). Seega, kui huvitatud isikul on selgelt õigus algatada ise Euroopa Liidu kohtutes menetlus ELi meetme tühistamiseks, nagu see muude Hiina eksportivate tootjate kui Hubei puhul oli, peab asjaomane isik seda õigust kasutama või igavesti vaikima (18).

17

18

| (77) | Sellest järeldub, et alusmäärusest, GATT 1994-st või WTO dumpinguvastasest lepingust ei tulene õiguslikku kohustust tunnistada olemasolevad meetmed kehtetuks muude Hiina eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei suhtes. Seega lükati asjaomased väited tagasi. |
| --- | --- |

(77)

Sellest järeldub, et alusmäärusest, GATT 1994-st või WTO dumpinguvastasest lepingust ei tulene õiguslikku kohustust tunnistada olemasolevad meetmed kehtetuks muude Hiina eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei suhtes. Seega lükati asjaomased väited tagasi.

| (78) | Seoses väitega, et komisjon ei tegutsenud kooskõlas hea halduse põhimõttega märgitakse esiteks, et kohtupraktika kohaselt ei anna hea halduse põhimõte iseenesest isikutele õigusi, välja arvatud juhul, kui see on konkreetsete õiguste väljendusvormiks (19). Kuna ükski huvitatud isik ei suutnud sellega seoses ühtki konkreetse õiguse rikkumist välja tuua, leiab komisjon, et asjaomaste väidete kasutamine ei ole põhjendatud. Teiseks leiab komisjon, et tema tegevus uurimise taasalustamisel ja olemasolevate meetmete asjakohasuse hindamisel Hubei kohtuotsuste seisukohast on hea halduse põhimõttega täielikult kooskõlas. Asjaolu, et huvitatud isikud ei nõustu hindamise tulemusega, ei muuda seda ebaseaduslikuks ega hea halduse põhimõttega vastuolus olevaks. Lisaks sellele osutatakse põhjendusele 27. |
| --- | --- |

(78)

Seoses väitega, et komisjon ei tegutsenud kooskõlas hea halduse põhimõttega märgitakse esiteks, et kohtupraktika kohaselt ei anna hea halduse põhimõte iseenesest isikutele õigusi, välja arvatud juhul, kui see on konkreetsete õiguste väljendusvormiks (19). Kuna ükski huvitatud isik ei suutnud sellega seoses ühtki konkreetse õiguse rikkumist välja tuua, leiab komisjon, et asjaomaste väidete kasutamine ei ole põhjendatud. Teiseks leiab komisjon, et tema tegevus uurimise taasalustamisel ja olemasolevate meetmete asjakohasuse hindamisel Hubei kohtuotsuste seisukohast on hea halduse põhimõttega täielikult kooskõlas. Asjaolu, et huvitatud isikud ei nõustu hindamise tulemusega, ei muuda seda ebaseaduslikuks ega hea halduse põhimõttega vastuolus olevaks. Lisaks sellele osutatakse põhjendusele 27.

19

| (79) | Ja lõpuks – seoses võimalusega, et liidu tootmisharu esitab alusmääruse artikli 5 kohase dumpinguvastase kaebuse, märgib komisjon, et õiguskaitsevahendi olemasolu ei muuda kehtetuks hinnangut, et meetmete võimalik tühistamine ei ole asjakohane, nagu on selgitatud põhjendustes 27–51. |
| --- | --- |

(79)

Ja lõpuks – seoses võimalusega, et liidu tootmisharu esitab alusmääruse artikli 5 kohase dumpinguvastase kaebuse, märgib komisjon, et õiguskaitsevahendi olemasolu ei muuda kehtetuks hinnangut, et meetmete võimalik tühistamine ei ole asjakohane, nagu on selgitatud põhjendustes 27–51.

| (80) | Seepärast lükati CISA ja nelja eespool nimetatud eksportiva tootja väited tagasi. Nagu põhjenduses 67 on märgitud, võttes arvesse ja pidades eelkõige silmas olulist negatiivset mõju, mida meetmete tühistamine avaldaks liidu tootmisharule, on komisjon seisukohal, et olemasolevate meetmete tühistamine Hiina suhtes ei oleks Hubei kohtuotsuste seisukohalt asjakohane. |
| --- | --- |

(80)

Seepärast lükati CISA ja nelja eespool nimetatud eksportiva tootja väited tagasi. Nagu põhjenduses 67 on märgitud, võttes arvesse ja pidades eelkõige silmas olulist negatiivset mõju, mida meetmete tühistamine avaldaks liidu tootmisharule, on komisjon seisukohal, et olemasolevate meetmete tühistamine Hiina suhtes ei oleks Hubei kohtuotsuste seisukohalt asjakohane.

G.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (81) | Eespool esitatut arvesse võttes ei suutnud ükski huvitatud isikute poolt pärast 28. juulil 2017 toimunud avalikustamist esitatud märkus komisjoni järeldusi kahtluse alla seada ja seetõttu kinnitatakse põhjenduses 67 esitatud üldised järeldused. |
| --- | --- |

(81)

Eespool esitatut arvesse võttes ei suutnud ükski huvitatud isikute poolt pärast 28. juulil 2017 toimunud avalikustamist esitatud märkus komisjoni järeldusi kahtluse alla seada ja seetõttu kinnitatakse põhjenduses 67 esitatud üldised järeldused.

H.   AVALIKUSTAMINE

AVALIKUSTAMINE

| (82) | Komisjon leidis eespool esitatud täiendavaid kaalutlusi, eelkõige põhjendustes 31–38 ja 39–50 esitatud kaalutlusi, arvesse võttes, et on asjakohane avaldada veel kord kõigile huvitatud isikutele eespool nimetatud täiendavad faktid ja kaalutlused, mille alusel ta otsustas jätta tühistamata olemasolevad dumpinguvastased meetmed, mida kohaldatakse muude Hiina eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei suhtes, ja kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuste järelduste kohta kindlaksmääratud aja jooksul märkusi. Huvitatud isikud ei esitanud pärast täiendavate järelduste avaldamist märkusi. |
| --- | --- |

(82)

Komisjon leidis eespool esitatud täiendavaid kaalutlusi, eelkõige põhjendustes 31–38 ja 39–50 esitatud kaalutlusi, arvesse võttes, et on asjakohane avaldada veel kord kõigile huvitatud isikutele eespool nimetatud täiendavad faktid ja kaalutlused, mille alusel ta otsustas jätta tühistamata olemasolevad dumpinguvastased meetmed, mida kohaldatakse muude Hiina eksportivate tootjate kui äriühingu Hubei suhtes, ja kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuste järelduste kohta kindlaksmääratud aja jooksul märkusi. Huvitatud isikud ei esitanud pärast täiendavate järelduste avaldamist märkusi.

| (83) | Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamust ei esitanud, |
| --- | --- |

(83)

Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamust ei esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lõpetatakse uurimine, mis käsitleb otsuseid liidetud kohtuasjades C-186/14 P ja C-193/14 P seoses määrusega (EÜ) nr 926/2009 ning rakendusmäärusega (EL) 2015/2272.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 28. juuni 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Nõukogu 24. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 926/2009, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 262, 6.10.2009, lk 19).

2

(3)  Komisjoni 7. detsembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2272, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes (ELT L 322, 8.12.2015, lk 21).

3

(4)  Kohtuotsus, 29. jaanuar 2014, Hubei Xinyegang Steel vs. nõukogu, T-528/09, ECLI:EU:T:2014:35.

4

vs

(5)  Kohtuotsus, 7. aprill 2016, ArcelorMittal Tubular Products Ostrava ja teised vs. Hubei, liidetud kohtuasjad C-186/14 P ja C-193/14 P, ECLI:EU:C:2016:209.

5

vs

(6)  Teade, mis käsitleb otsuseid liidetud kohtuasjades C-186/14 P ja C-193/14 P seoses nõukogu määrusega (EÜ) nr 926/2009, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2272, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes (ELT C 331, 9.9.2016, lk 4).

6

(7)  Euroopa Kohtu otsus, 4. veebruar 2016, C & J Clark International Ltd ja Puma SE, liidetud kohtuasjad C-659/13 ja C-34/14, ECLI:EU:C:2016:74, punkt 79.

7

(8)  Euroopa Kohtu otsus, 15. märts 2018, Deichmann, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, punkt 87.

8

(9)  Euroopa Kohtu otsus, 27. jaanuar 2005, Europe Chemi-Con (Saksamaa) vs. nõukogu, C-422/02 P, ECLI:EU:C:2005:56, punkt 33.

9

vs

(10)  Vt rakendusmäärus (EL) 2015/2272, põhjendused 112–121.

10

(11)  Üldkohtu otsus, 29. jaanuar 2014, Hubei Xinyegang Steel vs. nõukogu, T-528/09, ECLI:EU:T:2014:35, punkt 93.

11

vs

(12)  Vt Euroopa Kohtu otsus, 16. aprill 2015, TMK Europe, C-143/14, ECLI:EU:C:2015:236, punkt 19; kohtujurist Sharpstoni ettepanek, 21. mai 2015, Fliesen-Zentrum Deutschland, C-687/13, ECLI:EU:C:2015:349, punkt 40; kohtujurist Warneri ettepanek, 14. veebruar 1979, NTN vs. nõukogu, 113/77, ECLI:EU:C:1979:39, lk 1212, samuti lk 1243; nõukogu vs. Bank Saderat Iran ja komisjon, C-200/13 P, ECLI:EU:C:2016:284, punkt 119 ning tsiteeritud kohtupraktika.

12

vs

vs

(13)  Teade, lk 4.

13

(14)  Lisaks sellele on esialgse määruse allmärkuses 7 öeldud, et omavahel võrreldi igakuist keskmist mahtu.

14

(15)  Esialgse määruse põhjendus 54.

15

(16)  Euroopa Kohtu otsus, 4. veebruar 2016, C & J Clark International Ltd ja Puma SE, liidetud kohtuasjad C-659/13 ja C-34/14.

16

(17)  Kohtuotsus, 1. juuli 2008, Compagnie maritime belge vs. komisjon, T-276/04, ECLI:EU:T:2008:237, punkt 59 ning tsiteeritud kohtupraktika.

17

vs

(18)  Kohtujurist Jacobsi ettepanek, 16. november 2000, Nachi Europe, C-239/99, ECLI:EU:C:2000:639, punkt 58.

18

(19)  Üldkohtu otsus, 2. oktoober 2003, Area Cova vs. nõukogu ja komisjon, T-196/99, ECLI:EU:T:2001:281, punkt 43; üldkohtu otsus, 4. oktoober 2006, Tillack vs. komisjon, T-193/04, ECLI:EU:T:2006:292, punkt 127; üldkohtu otsus, 13. november 2008, Area Cova vs. nõukogu ja komisjon, T-128/05, ECLI:EU:T:2008:494, punkt 127.

19

vs

vs

vs

---

Parandused

| 29.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/62 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/62

---

Komisjoni 16. aprilli 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2018/583 (millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus („Lough Neah Pollan“ (KPN))) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 98, 18. aprill 2018
  )

Leheküljel 17 määruse pealkirjas, põhjendustes 1 ja 2 ning artikli 1 esimeses lõigus

asendatakse

„Lough Neah Pollan“

järgmisega:

„Lough Neagh Pollan“.

---