# Euroopa Liidu C 161/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.161.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 161 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide7. juuni 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.161.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 161

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide7. juuni 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Keskpank |
| 2012/C 161/01 | Euroopa Keskpanga soovitus, 1. juuni 2012, Euroopa Liidu Nõukogule, Sloveenia keskpanga välisaudiitorite kohta (EKP/2012/9) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Keskpank

2012/C 161/01

Euroopa Keskpanga soovitus, 1. juuni 2012, Euroopa Liidu Nõukogule, Sloveenia keskpanga välisaudiitorite kohta (EKP/2012/9)

1

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 161/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6447 – IAG/BMI) (
  1
  ) | 2 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2012/C 161/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6447 – IAG/BMI) (
  1
  )

1

2

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Keskpank |
| 2012/C 161/03 | Euroopa Keskpanga arvamus, 22. märts 2012, seoses ettepanekutega, mis käsitlevad i) direktiivi finantsinstrumentide turgude kohta, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ; ii) määrust finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (EMIR); iii) direktiivi siseringitehingute ja turuga manipuleerimise korral kohaldatavate kriminaalkaristuste kohta ning iv) määrust siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta (CON/2012/21) | 3 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Keskpank

2012/C 161/03

Euroopa Keskpanga arvamus, 22. märts 2012, seoses ettepanekutega, mis käsitlevad i) direktiivi finantsinstrumentide turgude kohta, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ; ii) määrust finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (EMIR); iii) direktiivi siseringitehingute ja turuga manipuleerimise korral kohaldatavate kriminaalkaristuste kohta ning iv) määrust siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta (CON/2012/21)

3

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 161/04 | Euro vahetuskurss | 23 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2012/C 161/05 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 24 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA sekretariaat |
| 2012/C 161/06 | EFTA sekretariaadi teadaanne | 25 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2012/C 161/04

Euro vahetuskurss

23

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2012/C 161/05

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

24

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA sekretariaat

2012/C 161/06

EFTA sekretariaadi teadaanne

25

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 161/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6535 – GLORY/Talaris Topco) (
  1
  ) | 26 |
| 2012/C 161/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6593 – Audi/Ducati Motor Holding) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 27 |
| 2012/C 161/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6552 – Metso Power Oy/MW Power Oy) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 28 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 161/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6535 – GLORY/Talaris Topco) (
  1
  )

1

26

2012/C 161/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6593 – Audi/Ducati Motor Holding) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

27

2012/C 161/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6552 – Metso Power Oy/MW Power Oy) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Keskpank

| 7.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/1

---

EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,

1. juuni 2012,

Euroopa Liidu Nõukogule, Sloveenia keskpanga välisaudiitorite kohta

(EKP/2012/9)

2012/C 161/01

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) ja riikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) ja riikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

| (2) | Seniste Banka Slovenije (Sloveenia keskpanga) välisaudiitorite volitused lõpevad pärast 2011. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb välisaudiitorid ametisse määrata alates 2012. majandusaastast. |
| --- | --- |

(2)

Seniste Banka Slovenije (Sloveenia keskpanga) välisaudiitorite volitused lõpevad pärast 2011. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb välisaudiitorid ametisse määrata alates 2012. majandusaastast.

| (3) | Sloveenia keskpank on majandusaastateks 2012 kuni 2014 valinud oma välisaudiitoriks Deloitte revizija d.o.o., |
| --- | --- |

(3)

Sloveenia keskpank on majandusaastateks 2012 kuni 2014 valinud oma välisaudiitoriks Deloitte revizija d.o.o.,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

Sloveenia keskpanga välisaudiitoriks soovitatakse majandusaastateks 2012 kuni 2014 Deloitte revizija d.o.o.

Frankfurt Maini ääres, 1. juuni 2012

EKP president

Mario DRAGHI

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 7.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/2

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6447 – IAG/BMI)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 161/02

30. märtsil 2012 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6447 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6447 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Keskpank

| 7.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/3

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

22. märts 2012,

seoses ettepanekutega, mis käsitlevad i) direktiivi finantsinstrumentide turgude kohta, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ; ii) määrust finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (EMIR); iii) direktiivi siseringitehingute ja turuga manipuleerimise korral kohaldatavate kriminaalkaristuste kohta ning iv) määrust siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta

(CON/2012/21)

2012/C 161/03

Sissejuhatus ja õiguslik alus

25. novembril 2011 sai Euroopa Keskpank (edaspidi „EKP”) Euroopa Liidu Nõukogult kolm taotlust avaldada arvamust seoses ettepanekutega, mis käsitlevad i) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (1) finantsinstrumentide turgude kohta, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ (edaspidi „ettepandud MiFID”); ii) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (2) finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse EMIR määrust (Euroopa turu infrastruktuuri määrus) (3) börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (edaspidi „ettepandud MiFIR”); iii) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta (4) (edaspidi „ettepandud MAR”). 30. novembril 2011 sai EKP nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi siseringitehingute ja turuga manipuleerimise korral kohaldatavate kriminaalkaristuste kohta (5) (edaspidi „ettepandud MAD”).

EKP pädevus anda arvamus ettepandud direktiivide ja määruste kohta põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5. Ettepandud direktiivid ja määrused sisaldavad sätteid, mis avaldavad mõju Euroopa finantsturgude integreerumisele ja terviklikkusele ning avalikkuse usaldusele väärtpaberite ja tuletisinstrumentide vastu, mõjutades nimetatud lepingu artikli 127 lõikes 5 osutatud Euroopa Keskpankade Süsteemi (edaspidi „EKPS”) kaasabi krediidiasutuste usaldatavusnõuetega ja finantssüsteemi stabiilsusega seotud poliitika tõrgeteta teostamisele pädevate asutuste poolt ning maksesüsteemide tõrgeteta toimimise edendamist. Tõhususe ja selguse huvides on EKP otsustanud võtta kõikide nelja eespool nimetatud ettepaneku kohta vastu ühe arvamuse. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

Üldised märkused

1.   Ettepandud direktiivide ja määruste eesmärgid ja ülesehitus

| 1.1. | Komisjon võttis 20. oktoobril 2011 vastu neli eespool nimetatud ettepanekut, et asendada direktiivid 2004/39/EÜ (6) ja 2003/6/EÜ, (7) mille eesmärk on tagada finantsturgude tõhusus, terviklikkus, vastupanuvõime ja läbipaistvus. Nimelt on ettepandud MiFIDis ümber sõnastatud direktiiv 2004/39/EÜ, pidades silmas investeerimisühingute, reguleeritud turgude ja andmeteenuste osutajate tegevuse alustamist, nende üldjuhtimist ja nende üle teostatava järelevalve raamistikku, investeerimistegevuse elluviimist ning kolmandate riikide ühinguid, kes osutavad investeerimisteenuseid filiaali kaudu. Ettepandud MiFIR laiendab direktiivi 2004/39/EÜ veelgi ning sellega seatakse sisse uued nõuded, mis puudutavad kauplemisandmete avaldamist, tehinguaruandlust, tuletisinstrumentidega organiseeritud kohtades kauplemise kohustust, mittediskrimineerivat juurdepääsu arveldussüsteemidele, toodetesse sekkumist ja tuletisinstrumentide positsioonide juhtimist ning kolmandate riikide ühingute poolt ilma filiaali vahenduseta teenuste osutamist. Ettepandud MAR tunnistab kehtetuks ja asendab direktiivi 2003/6/EÜ. Ettepandud MAD, mille aluseks on lepingu artikli 83 lõige 2, kohaselt peavad liikmesriigid kehtestama kõige tõsisemate turukuritarvituste eest määratavate kriminaalkaristuste miinimumtaseme. |
| --- | --- |

1.1.

Komisjon võttis 20. oktoobril 2011 vastu neli eespool nimetatud ettepanekut, et asendada direktiivid 2004/39/EÜ (6) ja 2003/6/EÜ, (7) mille eesmärk on tagada finantsturgude tõhusus, terviklikkus, vastupanuvõime ja läbipaistvus. Nimelt on ettepandud MiFIDis ümber sõnastatud direktiiv 2004/39/EÜ, pidades silmas investeerimisühingute, reguleeritud turgude ja andmeteenuste osutajate tegevuse alustamist, nende üldjuhtimist ja nende üle teostatava järelevalve raamistikku, investeerimistegevuse elluviimist ning kolmandate riikide ühinguid, kes osutavad investeerimisteenuseid filiaali kaudu. Ettepandud MiFIR laiendab direktiivi 2004/39/EÜ veelgi ning sellega seatakse sisse uued nõuded, mis puudutavad kauplemisandmete avaldamist, tehinguaruandlust, tuletisinstrumentidega organiseeritud kohtades kauplemise kohustust, mittediskrimineerivat juurdepääsu arveldussüsteemidele, toodetesse sekkumist ja tuletisinstrumentide positsioonide juhtimist ning kolmandate riikide ühingute poolt ilma filiaali vahenduseta teenuste osutamist. Ettepandud MAR tunnistab kehtetuks ja asendab direktiivi 2003/6/EÜ. Ettepandud MAD, mille aluseks on lepingu artikli 83 lõige 2, kohaselt peavad liikmesriigid kehtestama kõige tõsisemate turukuritarvituste eest määratavate kriminaalkaristuste miinimumtaseme.

| 1.2. | EKP toetab ettepandud meetmeid finantsturgude paremaks reguleerimiseks kui tähtsat sammu investorite kaitse tugevdamiseks ning kindlama ja turvalisema finantssüsteemi loomiseks Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

1.2.

EKP toetab ettepandud meetmeid finantsturgude paremaks reguleerimiseks kui tähtsat sammu investorite kaitse tugevdamiseks ning kindlama ja turvalisema finantssüsteemi loomiseks Euroopa Liidus.

2.   Ühtsed Euroopa eeskirjad finantssektoris ja EKP nõuandev funktsioon

| 2.1. | Ettepandud raamistik viib õiguskindluse kasvuni, piirates liikmesriikide võimalusi ja kaalutlusõigust, ning vähendab turumoonutuste ohtu ja õigusnormide erinevuse ärakasutamise ohtu. Eeskätt on tervitatav ühtlustatuse suurendamine kahe vahetult kohaldatava määrusega ja kriminaalkaristusi käsitleva direktiiviga, sest nii tagatakse võrdsed võimalused ja ühesugused miinimumnõuded haldusaktide, sanktsioonide ja trahvide, sealhulgas kriminaalkaristuste osas. |
| --- | --- |

2.1.

Ettepandud raamistik viib õiguskindluse kasvuni, piirates liikmesriikide võimalusi ja kaalutlusõigust, ning vähendab turumoonutuste ohtu ja õigusnormide erinevuse ärakasutamise ohtu. Eeskätt on tervitatav ühtlustatuse suurendamine kahe vahetult kohaldatava määrusega ja kriminaalkaristusi käsitleva direktiiviga, sest nii tagatakse võrdsed võimalused ja ühesugused miinimumnõuded haldusaktide, sanktsioonide ja trahvide, sealhulgas kriminaalkaristuste osas.

| 2.2. | EKP toetab kindlalt ühtsete Euroopa eeskirjade väljatöötamist kõikide finantseerimisasutuste kohta, (8) sest sellega edendatakse liidu piires ühtse turu toimimist ja hõlbustatakse Euroopas tugevamat finantsintegratsiooni (9). Nagu varasemates arvamustes on osutatud, (10) soovitab EKP peale selle tagada, et tavapärases seadusandlikus menetluses jääksid otsustada ainult peamisi poliitilisi valikuid ja materiaalõiguslikke küsimusi kajastavad raampõhimõtted, tehnilised nõuded aga võetakse vastavalt vajadusele lepingu artiklite 290 ja 291 kohaselt vastu delegeeritud õigusaktides või rakendusaktides Euroopa järelevalveasutustes välja töötatud regulatiivsete või rakendusstandardite eelnõude kaudu (11). Selles suhtes, arvestades delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kui ühtsete Euroopa eeskirjade olulise osa tähtsust, eeldab EKP, et temaga konsulteeritakse seoses nende ettepandud liidu õigusaktidega vastavalt vajadusele õigeaegselt (12). |
| --- | --- |

2.2.

EKP toetab kindlalt ühtsete Euroopa eeskirjade väljatöötamist kõikide finantseerimisasutuste kohta, (8) sest sellega edendatakse liidu piires ühtse turu toimimist ja hõlbustatakse Euroopas tugevamat finantsintegratsiooni (9). Nagu varasemates arvamustes on osutatud, (10) soovitab EKP peale selle tagada, et tavapärases seadusandlikus menetluses jääksid otsustada ainult peamisi poliitilisi valikuid ja materiaalõiguslikke küsimusi kajastavad raampõhimõtted, tehnilised nõuded aga võetakse vastavalt vajadusele lepingu artiklite 290 ja 291 kohaselt vastu delegeeritud õigusaktides või rakendusaktides Euroopa järelevalveasutustes välja töötatud regulatiivsete või rakendusstandardite eelnõude kaudu (11). Selles suhtes, arvestades delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kui ühtsete Euroopa eeskirjade olulise osa tähtsust, eeldab EKP, et temaga konsulteeritakse seoses nende ettepandud liidu õigusaktidega vastavalt vajadusele õigeaegselt (12).

| 2.3. | Peale selle soovitab EKP tagada finantsteenuseid käsitlevate liidu õigusaktide ühetaolisuse eri sektorite vahel. |
| --- | --- |

2.3.

Peale selle soovitab EKP tagada finantsteenuseid käsitlevate liidu õigusaktide ühetaolisuse eri sektorite vahel.

3.   Pädevate asutuste volitused, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuste funktsioon

| 3.1. | EKP toetab seda, et ettepandud raamistik tugevdab ja ühitab investeerimisühingute ja finantsinstrumentide turgude järelevalvet teostavate asutuste volitusi, aga ka nende asutuste uurimisvolituste kasutamist, (13) asetades erilist rõhku piiriülesele koostööle (14). Finantsinstrumentide turgude korrapäraseks toimimiseks on kriitiliselt tähtis, et pädevad asutused kogu liidus moodustaksid hästi varustatud ja piisavalt volitatud järelevalvevõrgu, mis suudaks tegelda turgudel soovimatute arengusuundade, tegevuste ja ohtudega. Selles suhtes toetab EKP Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (edaspidi „ESMA”) tugevat funktsiooni esildatud raamistikus, eriti seoses hõlbustava ja koordineeriva tegevusega ning tehniliste standardite väljatöötamisega. Pädevate riigiasutuste kohustus teha ESMAga koostööd ja anda talle kogu vajalik teave edendab ettepandud määruste järjepidevat kohaldamist ja võrdseid võimalusi Euroopa Liidus. Nagu varasemates arvamustes on osutatud, (15) soovitab EKP selles suhtes veelgi täiustada koostööd ja teabevahetust Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemis ning järelevalveasutuste ja Euroopa Keskpankade Süsteemi kuuluvate keskpankade, sealhulgas EKP vahel, kui teave on asjakohane seoses nende vastavate ülesannete täitmisega (16). |
| --- | --- |

3.1.

EKP toetab seda, et ettepandud raamistik tugevdab ja ühitab investeerimisühingute ja finantsinstrumentide turgude järelevalvet teostavate asutuste volitusi, aga ka nende asutuste uurimisvolituste kasutamist, (13) asetades erilist rõhku piiriülesele koostööle (14). Finantsinstrumentide turgude korrapäraseks toimimiseks on kriitiliselt tähtis, et pädevad asutused kogu liidus moodustaksid hästi varustatud ja piisavalt volitatud järelevalvevõrgu, mis suudaks tegelda turgudel soovimatute arengusuundade, tegevuste ja ohtudega. Selles suhtes toetab EKP Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (edaspidi „ESMA”) tugevat funktsiooni esildatud raamistikus, eriti seoses hõlbustava ja koordineeriva tegevusega ning tehniliste standardite väljatöötamisega. Pädevate riigiasutuste kohustus teha ESMAga koostööd ja anda talle kogu vajalik teave edendab ettepandud määruste järjepidevat kohaldamist ja võrdseid võimalusi Euroopa Liidus. Nagu varasemates arvamustes on osutatud, (15) soovitab EKP selles suhtes veelgi täiustada koostööd ja teabevahetust Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemis ning järelevalveasutuste ja Euroopa Keskpankade Süsteemi kuuluvate keskpankade, sealhulgas EKP vahel, kui teave on asjakohane seoses nende vastavate ülesannete täitmisega (16).

| 3.2. | Samuti on vaja – nagu ettepandud raamistikus on ette nähtud –, et pädevad asutused teeksid koostööd teiste ametiasutustega samas liikmesriigis (17). Makrotasandi usaldatavusjärelevalve perspektiivi asjakohase arvessevõtmise tagamiseks soovitab EKP lisaks sellele seada sisse piisavad koostöömenetlused makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustega juhtudeks, kui on vaja hinnata ohte finantssüsteemi stabiilsusele, ja neid menetlusi laiendada (18). See võib tähendada koostööd pädevate asutuste ja riigisiseste makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuste vahel (19) või teistel juhtudel koostööd ESMA ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (edaspidi „ESRN”) vahel (20). Selles suhtes võib olla asjakohane näha ette selline koostöö määruse (EL) nr 1095/2010 läbivaatamisel (21). |
| --- | --- |

3.2.

Samuti on vaja – nagu ettepandud raamistikus on ette nähtud –, et pädevad asutused teeksid koostööd teiste ametiasutustega samas liikmesriigis (17). Makrotasandi usaldatavusjärelevalve perspektiivi asjakohase arvessevõtmise tagamiseks soovitab EKP lisaks sellele seada sisse piisavad koostöömenetlused makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustega juhtudeks, kui on vaja hinnata ohte finantssüsteemi stabiilsusele, ja neid menetlusi laiendada (18). See võib tähendada koostööd pädevate asutuste ja riigisiseste makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuste vahel (19) või teistel juhtudel koostööd ESMA ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (edaspidi „ESRN”) vahel (20). Selles suhtes võib olla asjakohane näha ette selline koostöö määruse (EL) nr 1095/2010 läbivaatamisel (21).

| 3.3. | Ettepanek tugevdada haldussanktsioonide korda, määrates pädevatele asutustele haldusmeetmete, -sanktsioonide ja -trahvide miinimumtaseme, on asjakohane viis tagamaks liiduüleselt ühised standardid, jättes riigi seadusandjatele kaalutlusõiguse anda pädevatele asutustele lisavolitusi sanktsioonide määramiseks ja eelkõige näha ette suuremaid rahalisi haldussanktsioone (22). Liidus vastu võetud haldussanktsioonide läbipaistvuse ja järjepidevuse tagamiseks peaksid liikmesriigid andma komisjonile ja ESMA-le teavet kohaldatavate riigisiseste nõuete ja nende muutmise kohta (23). |
| --- | --- |

3.3.

Ettepanek tugevdada haldussanktsioonide korda, määrates pädevatele asutustele haldusmeetmete, -sanktsioonide ja -trahvide miinimumtaseme, on asjakohane viis tagamaks liiduüleselt ühised standardid, jättes riigi seadusandjatele kaalutlusõiguse anda pädevatele asutustele lisavolitusi sanktsioonide määramiseks ja eelkõige näha ette suuremaid rahalisi haldussanktsioone (22). Liidus vastu võetud haldussanktsioonide läbipaistvuse ja järjepidevuse tagamiseks peaksid liikmesriigid andma komisjonile ja ESMA-le teavet kohaldatavate riigisiseste nõuete ja nende muutmise kohta (23).

Konkreetsed märkused

A.   
  Direktiivi 2004/39/EÜ läbivaatamine

4.   Turustruktuuri areng

EKP toetab komisjoni ettepanekuid, mille eesmärk on ajakohastada turustruktuuri raamistikku, arvestades finantsuuendusi ja tehnoloogia arengut, eelkõige ettepanekut reguleerivate sätete vastuvõtmiseks uue kauplemiskeskkonna, s.o organiseeritud kauplemissüsteemi kohta, millega kavatsetakse laiendada liidu õiguslikku raamistikku. EKP märgib, et ettepandud MiFID ja ettepandud MiFIR peaksid tagama võrdsed võimalused kõikides reguleeritud kauplemiskohtades, allutades need ühtedele ja samadele asjakohase ulatusega korraldamis- ja läbipaistvusnõuetele, hoides seega ära õigusnormide erinevuse ärakasutamise ajendite tekkimise.

5.   Läbipaistvusnõuded ja andmete koondamine

| 5.1. | EKP toetab ettepanekut laiendada kauplemiseelsete ja -järgsete läbipaistvusnõuete kohaldamisala aktsiainstrumentidelt ka reguleeritud turul, mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis kauplemisele võetud või kaubeldavatele võlakirjadele, struktureeritud toodetele ja tuletisinstrumentidele ning ka niisugustele tuletisinstrumentidele, mida peetakse keskse arveldamise kõlblikuks, sest see avardaks hindade kujunemist ja toetaks niisuguste instrumentide hindamist. |
| --- | --- |

5.1.

EKP toetab ettepanekut laiendada kauplemiseelsete ja -järgsete läbipaistvusnõuete kohaldamisala aktsiainstrumentidelt ka reguleeritud turul, mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis kauplemisele võetud või kaubeldavatele võlakirjadele, struktureeritud toodetele ja tuletisinstrumentidele ning ka niisugustele tuletisinstrumentidele, mida peetakse keskse arveldamise kõlblikuks, sest see avardaks hindade kujunemist ja toetaks niisuguste instrumentide hindamist.

| 5.2. | Ettepandud MiFIDis (24) ja ettepandud MiFIRis (25) on lisatud ka sätted, mille eesmärk on edendada andmete koondamist läbipaistvusteabe tarvis. Nende sätete kohaselt koguvad „kauplemiskoondteabe pakkujad” heakskiidetud avaldamissüsteemide kaudu infot kauplemiskohtadest ja – väljaspool kauplemiskohti sooritatud tehingute kohta – investeerimisühingutelt. Komisjoni arvates määratakse ettepandud sätetega kindlaks tingimused kauplemiskoondteabe pakkujate väljakujunemiseks (26). Hoolimata nende kommertslahenduste võimalikust arengust on EKP seisukohal, et nõuetekohase läbipaistvuse saab asjakohaselt tagada üksnes nii, et nähakse ette üksainus kauplemiskoondteabe pakkuja. Selles suhtes märgib EKP, et komisjon esitab aruande kauplemiskoondteabe tegeliku toimimise kohta ja teeb – kui seda peetakse asjakohaseks – seadusandliku ettepaneku üheainsa kauplemisjärgset teavet koondava üksuse sisseseadmiseks (27). EKP on siiski seisukohal, et alates direktiivi 2004/39/EÜ ülevõtmisest on kogemused näidanud andmete koondamises turuhäiret, mis õigustaks nende küsimuste käsitlemist seadusandlikes ettepanekutes juba käesolevas etapis. |
| --- | --- |

5.2.

Ettepandud MiFIDis (24) ja ettepandud MiFIRis (25) on lisatud ka sätted, mille eesmärk on edendada andmete koondamist läbipaistvusteabe tarvis. Nende sätete kohaselt koguvad „kauplemiskoondteabe pakkujad” heakskiidetud avaldamissüsteemide kaudu infot kauplemiskohtadest ja – väljaspool kauplemiskohti sooritatud tehingute kohta – investeerimisühingutelt. Komisjoni arvates määratakse ettepandud sätetega kindlaks tingimused kauplemiskoondteabe pakkujate väljakujunemiseks (26). Hoolimata nende kommertslahenduste võimalikust arengust on EKP seisukohal, et nõuetekohase läbipaistvuse saab asjakohaselt tagada üksnes nii, et nähakse ette üksainus kauplemiskoondteabe pakkuja. Selles suhtes märgib EKP, et komisjon esitab aruande kauplemiskoondteabe tegeliku toimimise kohta ja teeb – kui seda peetakse asjakohaseks – seadusandliku ettepaneku üheainsa kauplemisjärgset teavet koondava üksuse sisseseadmiseks (27). EKP on siiski seisukohal, et alates direktiivi 2004/39/EÜ ülevõtmisest on kogemused näidanud andmete koondamises turuhäiret, mis õigustaks nende küsimuste käsitlemist seadusandlikes ettepanekutes juba käesolevas etapis.

6.   Tehinguaruandlus

Tehinguaruandluse osas toetab EKP ettepanekut lisada teave kliendi kohta, kelle nimel investeerimisühing tehingu sooritas, ja rõhutab seda, kui oluline on seada sisse viitamine investeerimisühingu ja/või tehingu kliendi kordumatule tunnusele. Samuti märgib EKP, et finantsinstrumentidega tehinguid sooritavad investeerimisühingud teatavad iseenda eest või oma klientide nimel tehingu üksikasjad riigi pädevale asutusele ning samuti hoiavad andmeid järelevalvajale kättesaadavas kohas vähemalt viis aastat. Arvestades, et pädevad asutused kasutavad niisugust teavet ka turu kuritarvitamise ja turuga manipuleerimise seireks, rõhutab EKP seda, kui oluline on tagada, et tehinguaruandluse teavet saaks hõlpsasti kasutada ESMA määratud ühtses süsteemis Euroopa tasandil niipea kui võimalik, mitte pärast ettepandud MiFIRi võimalikku läbivaatamist kahe aasta jooksul alates selle jõustumisest (28).

7.   Keskpankade tehingute vabastamine avaldamis- ja aruandluskohustustest

| 7.1. | Eespool nimetatud läbipaistvus- ja aruandlusraamistikus ei ole ette nähtud erandeid seoses tehingutega, mille üheks pooleks on EKPSi keskpank (29). |
| --- | --- |

7.1.

Eespool nimetatud läbipaistvus- ja aruandlusraamistikus ei ole ette nähtud erandeid seoses tehingutega, mille üheks pooleks on EKPSi keskpank (29).

| 7.2. | Selles suhtes märgib EKP, et samal ajal, kui keskpankade vastavaid seadusega ettenähtud eesmärke ja ülesandeid täites sooritatud tehingute avaldamine ei suurendaks läbipaistvust turul, võiks selliste tehingute kohta teabe avaldamine, olgu reaalajas või viivitusega, tõsiselt ohustada nende operatsioonide tõhusust, nimelt rahapoliitika või valuutatehingute valdkonnas, ja seega nende ülesannete täitmist keskpanga poolt, milles tuginetakse õigeaegsusele ja konfidentsiaalsusele. Pealegi võib teatavat liiki tehingute ja nende tehingute teatavaajalise suuruse läbipaistvus võimaldada turuosalistel peaaegu kohe EKPSi keskpankade tehingud sellistena ära tunda, isegi kui nime ei avaldata. Sellepärast soovitab EKP tungivalt vabastada EKPSi keskpankade tehingud läbipaistvusnõuetest (30). |
| --- | --- |

7.2.

Selles suhtes märgib EKP, et samal ajal, kui keskpankade vastavaid seadusega ettenähtud eesmärke ja ülesandeid täites sooritatud tehingute avaldamine ei suurendaks läbipaistvust turul, võiks selliste tehingute kohta teabe avaldamine, olgu reaalajas või viivitusega, tõsiselt ohustada nende operatsioonide tõhusust, nimelt rahapoliitika või valuutatehingute valdkonnas, ja seega nende ülesannete täitmist keskpanga poolt, milles tuginetakse õigeaegsusele ja konfidentsiaalsusele. Pealegi võib teatavat liiki tehingute ja nende tehingute teatavaajalise suuruse läbipaistvus võimaldada turuosalistel peaaegu kohe EKPSi keskpankade tehingud sellistena ära tunda, isegi kui nime ei avaldata. Sellepärast soovitab EKP tungivalt vabastada EKPSi keskpankade tehingud läbipaistvusnõuetest (30).

| 7.3. | Aruandluskohustuste osas võib nõue tehingupooltele, sealhulgas EKPSi liikmetele, kõikide seotud üksikasjade teatamist pädevatele asutustele, häirida ka EKP ja riikide keskpankade konfidentsiaalsuskorra toimimist ning rikkuda EKP-le lepinguga antud immuniteetide eesmärki, eeskätt EKP arhiivide ja ametliku side puutumatust, (31) eriti kuna pädevatele asutustele aruannete esitamine võib kulgeda ka teiste üksuste, näiteks kauplemiskohtade, tunnustatud aruandlussüsteemide või kauplemisteabehoidlate kaudu. Nendel põhjustel peaksid tehingud, mille üks pool on EKPSi keskpank, samuti olema aruandluskohustustest vabastatud (32). |
| --- | --- |

7.3.

Aruandluskohustuste osas võib nõue tehingupooltele, sealhulgas EKPSi liikmetele, kõikide seotud üksikasjade teatamist pädevatele asutustele, häirida ka EKP ja riikide keskpankade konfidentsiaalsuskorra toimimist ning rikkuda EKP-le lepinguga antud immuniteetide eesmärki, eeskätt EKP arhiivide ja ametliku side puutumatust, (31) eriti kuna pädevatele asutustele aruannete esitamine võib kulgeda ka teiste üksuste, näiteks kauplemiskohtade, tunnustatud aruandlussüsteemide või kauplemisteabehoidlate kaudu. Nendel põhjustel peaksid tehingud, mille üks pool on EKPSi keskpank, samuti olema aruandluskohustustest vabastatud (32).

8.   Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete turud

Ettepandud MiFID (33) võimaldab mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldajal taotleda oma asukohajärgsetelt pädevatelt asutustelt mitmepoolse kauplemissüsteemi registreerimist väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (edaspidi „VKEd”) kasvuturuna (34). Arvestades paljude VKEde hiljutisi raskusi finantsvahendite juurde pääsemisel ning eeldades, et selliseid raskusi tekib turupingete aegadel uuesti, on VKEde emissioonidele spetsialiseeritud kauplemiskoha loomine kindlasti õigeaegne. See mitte üksnes ei paku VKEdele finantseerimist eeskätt rasketel aegadel, vaid ka parendab hindade kujunemist ja hindade avalikustamist nende äriühingute emissioonide puhul. Kuna mitmepoolsed kauplemissüsteemid spetsialiseeruvad nendele emissioonidele, on tõenäoline, et hindades kajastuvad paremini VKEde suhtes asjakohasemad hinnakujundustegurid.

9.   Kauplemine standardiseeritud börsiväliste tuletisinstrumentidega

| 9.1. | Eurosüsteem on juba osutanud (35) kiireloomulisele vajadusele astuda samme selleks, et rakendada liidus G20 kohtumisel septembris 2009 võetud kohustus, mille kohaselt „kõik tehingud standarditud börsiväliste tuletisinstrumentidega tuleb sõlmida börsidel või asjakohastel juhtudel elektroonilises kauplemiskeskkonnas ning arveldada kesksete vastaspoolte kaudu hiljemalt 2012. aasta lõpuks”, et suurendada läbipaistvust börsiväliste tuletisinstrumentide turgudel, leevendada süsteemseid riske ja pakkuda kaitset turu kuritarvitamise eest. |
| --- | --- |

9.1.

Eurosüsteem on juba osutanud (35) kiireloomulisele vajadusele astuda samme selleks, et rakendada liidus G20 kohtumisel septembris 2009 võetud kohustus, mille kohaselt „kõik tehingud standarditud börsiväliste tuletisinstrumentidega tuleb sõlmida börsidel või asjakohastel juhtudel elektroonilises kauplemiskeskkonnas ning arveldada kesksete vastaspoolte kaudu hiljemalt 2012. aasta lõpuks”, et suurendada läbipaistvust börsiväliste tuletisinstrumentide turgudel, leevendada süsteemseid riske ja pakkuda kaitset turu kuritarvitamise eest.

| 9.2. | Sellega seoses toetab EKP sätteid, (36) millele tugineb nõue, et selleks kõlblike börsiväliste tuletisinstrumentidega tuleb kaubelda reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides ja organiseeritud kauplemissüsteemides, ning millega tehakse ESMA-le ülesandeks määrata kindlaks sellise kauplemiskohustuse täpne kohaldamisala, võttes arvesse likviidsust (37). EKP märgib siiski, et selline lähenemisviis võib vajada täiendamist, arvestamaks finantsstabiilsuse nõukogu soovitust, mille kohaselt „ametiasutused peaksid välja arendama soodustused ja vajaduse korral eeskirjad, et suurendada standarditud toodete ja standarditud menetluse kasutamist” (38). Seda arvestades on EKP seisukohal, et kauplemist standardimata lepingutega väljaspool reguleeritud turge, mitmepoolseid kauplemissüsteeme ja organiseeritud kauplemissüsteeme tuleks liidu tasandil regulaarselt jälgida. |
| --- | --- |

9.2.

Sellega seoses toetab EKP sätteid, (36) millele tugineb nõue, et selleks kõlblike börsiväliste tuletisinstrumentidega tuleb kaubelda reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides ja organiseeritud kauplemissüsteemides, ning millega tehakse ESMA-le ülesandeks määrata kindlaks sellise kauplemiskohustuse täpne kohaldamisala, võttes arvesse likviidsust (37). EKP märgib siiski, et selline lähenemisviis võib vajada täiendamist, arvestamaks finantsstabiilsuse nõukogu soovitust, mille kohaselt „ametiasutused peaksid välja arendama soodustused ja vajaduse korral eeskirjad, et suurendada standarditud toodete ja standarditud menetluse kasutamist” (38). Seda arvestades on EKP seisukohal, et kauplemist standardimata lepingutega väljaspool reguleeritud turge, mitmepoolseid kauplemissüsteeme ja organiseeritud kauplemissüsteeme tuleks liidu tasandil regulaarselt jälgida.

10.   Laiendatud nõuded algoritmkauplemisele, sealhulgas välkkauplemisele

| 10.1. | Algoritmkauplemine, sealhulgas välkkauplemine võib põhjustada riske seoses finantsturgude likviidsuse ja efektiivsusega, eriti pingeaegadel. Sellepärast toetab EKP direktiivi 2004/39/EÜ muudatusettepanekuid asjakohaste korralduslike kaitsemeetmete sisseseadmiseks kauplemiskohtadesse, nt seoses kaubandussuutlikkusega, kauplemispiirangute kehtestamisega, turulepääsu võimaldamisega välkkauplejatele ja investeerimisühingutele, kes pakuvad elektroonilist otsepääsu kauplemiskohtadesse. Ettepandud sätted hõlbustavad ka välkkauplemise ja algoritmkauplemise järelevalvet ja seiret pädevate asutuste poolt. |
| --- | --- |

10.1.

Algoritmkauplemine, sealhulgas välkkauplemine võib põhjustada riske seoses finantsturgude likviidsuse ja efektiivsusega, eriti pingeaegadel. Sellepärast toetab EKP direktiivi 2004/39/EÜ muudatusettepanekuid asjakohaste korralduslike kaitsemeetmete sisseseadmiseks kauplemiskohtadesse, nt seoses kaubandussuutlikkusega, kauplemispiirangute kehtestamisega, turulepääsu võimaldamisega välkkauplejatele ja investeerimisühingutele, kes pakuvad elektroonilist otsepääsu kauplemiskohtadesse. Ettepandud sätted hõlbustavad ka välkkauplemise ja algoritmkauplemise järelevalvet ja seiret pädevate asutuste poolt.

| 10.2. | EKP arvates tuleks õigusraamistikus siiski selgitada, et kõiki kutseliselt algoritmkauplemisega tegelevaid üksusi tuleks pidada investeerimisühingu mõiste tähendussisusse ja seega ettepandud MiFIDi kohaldamisalasse kuuluvateks ning nende tegevus peaks alluma pädevate asutuste järelevalvele ja seirele (39). Kõikide kutseliselt välkkauplemise ja algoritmkauplemisega tegelevate üksuste üldine hõlmatus piiraks ettepandud nõuetest kõrvalehoidmise ohtu. |
| --- | --- |

10.2.

EKP arvates tuleks õigusraamistikus siiski selgitada, et kõiki kutseliselt algoritmkauplemisega tegelevaid üksusi tuleks pidada investeerimisühingu mõiste tähendussisusse ja seega ettepandud MiFIDi kohaldamisalasse kuuluvateks ning nende tegevus peaks alluma pädevate asutuste järelevalvele ja seirele (39). Kõikide kutseliselt välkkauplemise ja algoritmkauplemisega tegelevate üksuste üldine hõlmatus piiraks ettepandud nõuetest kõrvalehoidmise ohtu.

| 10.3. | EKP toetab ettepandud MiFIRi sätteid tehinguaruandluse üksikasjade kohta, mille hulka kuuluvad investeerimisotsuse eest ja tehingu sooritamise eest vastutava investeerimisühingu arvutialgoritmide identifitseerimisandmed (40). Selleks et hõlbustada eri turge hõlmavat järelevalvet ning hoida ära ja tuvastada turu kuritarvitamist, tuleks EKP arvates välja arendada sellised kordumatud tunnused igasuguse algoritmkauplemise käigus sooritatud tehingute identifitseerimiseks kauplemiskeskkondades ja nende vahel. |
| --- | --- |

10.3.

EKP toetab ettepandud MiFIRi sätteid tehinguaruandluse üksikasjade kohta, mille hulka kuuluvad investeerimisotsuse eest ja tehingu sooritamise eest vastutava investeerimisühingu arvutialgoritmide identifitseerimisandmed (40). Selleks et hõlbustada eri turge hõlmavat järelevalvet ning hoida ära ja tuvastada turu kuritarvitamist, tuleks EKP arvates välja arendada sellised kordumatud tunnused igasuguse algoritmkauplemise käigus sooritatud tehingute identifitseerimiseks kauplemiskeskkondades ja nende vahel.

| 10.4. | Lõpuks peaksid ettepandud nõuded, (41) mille kohaselt reguleeritud turul peaksid olema sisse seatud efektiivsed süsteemid, menetlused ja lahendused, tagama, et algoritmkauplemise süsteemid ei saa tekitada turul ebakorrektseid kauplemistingimusi ega nendele kaasa aidata. Selles suhtes toetab EKP i) tingimuste kehtestamist, mille kohaselt tuleb kauplemine peatada, kui turu finantsdünaamikas esineb olulist hindade liikumist, ja ii) täitmata korralduste ja tehingute suhtarvu ülemmäära ja hinnasammu alammäära kehtestamist (42). Kuigi EKP arvates tuleks volitada komisjoni kehtestama täitmata korralduste ja tehingute suhtarvu ülemmäära, on EKP seisukohal, et täitmata korralduste ja tehingute suhtarvu alammäära ei ole vaja kehtestada (43). |
| --- | --- |

10.4.

Lõpuks peaksid ettepandud nõuded, (41) mille kohaselt reguleeritud turul peaksid olema sisse seatud efektiivsed süsteemid, menetlused ja lahendused, tagama, et algoritmkauplemise süsteemid ei saa tekitada turul ebakorrektseid kauplemistingimusi ega nendele kaasa aidata. Selles suhtes toetab EKP i) tingimuste kehtestamist, mille kohaselt tuleb kauplemine peatada, kui turu finantsdünaamikas esineb olulist hindade liikumist, ja ii) täitmata korralduste ja tehingute suhtarvu ülemmäära ja hinnasammu alammäära kehtestamist (42). Kuigi EKP arvates tuleks volitada komisjoni kehtestama täitmata korralduste ja tehingute suhtarvu ülemmäära, on EKP seisukohal, et täitmata korralduste ja tehingute suhtarvu alammäära ei ole vaja kehtestada (43).

11.   Positsioonide piirmäärad ja aruandlus kaubatuletisinstrumentide kohta

| 11.1. | Ettepandud MiFIDi kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et kaubatuletisinstrumente kauplemisele võtvad reguleeritud turud ning mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja organiseeritud kauplemissüsteemide korraldajad kohaldavad asjakohaseid piirmäärasid või samaväärse mõjuga lahendusi, et toetada likviidsust, hoida ära turu kuritarvitamist ja toetada korrakohaseid hinnakujundus- ja arveldustingimusi füüsiliselt kohale toimetatavate kaupade osas (44). Ettepandud MiFIDi kohaselt võidakse selliseid piirmäärasid ühtlustada ühenduse delegeeritud õigusaktidega (45) ning pädevad asutused oleksid ka volitatud eelnevalt kehtestama kaubatuletisinstrumentide positsioonide piirmäärasid (46) teatava perioodi suhtes, samal ajal kui ESMA-le tehakse ülesandeks niisuguste meetmete koordineerimine ja antakse konkreetsed otsesed volitused selles valdkonnas (47). EKP toetab neid sätteid. |
| --- | --- |

11.1.

Ettepandud MiFIDi kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et kaubatuletisinstrumente kauplemisele võtvad reguleeritud turud ning mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja organiseeritud kauplemissüsteemide korraldajad kohaldavad asjakohaseid piirmäärasid või samaväärse mõjuga lahendusi, et toetada likviidsust, hoida ära turu kuritarvitamist ja toetada korrakohaseid hinnakujundus- ja arveldustingimusi füüsiliselt kohale toimetatavate kaupade osas (44). Ettepandud MiFIDi kohaselt võidakse selliseid piirmäärasid ühtlustada ühenduse delegeeritud õigusaktidega (45) ning pädevad asutused oleksid ka volitatud eelnevalt kehtestama kaubatuletisinstrumentide positsioonide piirmäärasid (46) teatava perioodi suhtes, samal ajal kui ESMA-le tehakse ülesandeks niisuguste meetmete koordineerimine ja antakse konkreetsed otsesed volitused selles valdkonnas (47). EKP toetab neid sätteid.

| 11.2. | Selles osas aga, mis puudutab kaubatuletisinstrumentide piirmäärasid, rõhutab EKP, et oluline on pöörata tähelepanu õigusnormide erinevuse ärakasutamise ja konkurentsi moonutamise ohule mitte üksnes kõikides liikmesriikides, vaid ka seoses muude suuremate finantskeskustega. Seetõttu on ülimalt tähtis jõuda selles valdkonnas ühise käsitlusviisini. Selle võib saavutada nii, et ESMA-le tehakse ülesandeks nii ühiste põhimõtete viimistlemine liidu tasandil kui ka riikide pädevate asutuste poolt võetavate meetmete koordineerimine. |
| --- | --- |

11.2.

Selles osas aga, mis puudutab kaubatuletisinstrumentide piirmäärasid, rõhutab EKP, et oluline on pöörata tähelepanu õigusnormide erinevuse ärakasutamise ja konkurentsi moonutamise ohule mitte üksnes kõikides liikmesriikides, vaid ka seoses muude suuremate finantskeskustega. Seetõttu on ülimalt tähtis jõuda selles valdkonnas ühise käsitlusviisini. Selle võib saavutada nii, et ESMA-le tehakse ülesandeks nii ühiste põhimõtete viimistlemine liidu tasandil kui ka riikide pädevate asutuste poolt võetavate meetmete koordineerimine.

| 11.3. | Kuigi EKP toetab positsioonide piirmäärade kehtestamist, (48) on veel aspekte, mis vajavad täpsemat selgitamist. Eeskätt on nendeks asjakohase väärtusläve määratlemine, nende piirmäärade kohaldamisperiood ja tuletislepingute kasutamine turuosaliste poolt (49). Peale selle vajab EKP arvates täpsemat selgitust argument, et positsioonide piirmäärad aitaksid kaasa turu likviidsuse suurendamisele. |
| --- | --- |

11.3.

Kuigi EKP toetab positsioonide piirmäärade kehtestamist, (48) on veel aspekte, mis vajavad täpsemat selgitamist. Eeskätt on nendeks asjakohase väärtusläve määratlemine, nende piirmäärade kohaldamisperiood ja tuletislepingute kasutamine turuosaliste poolt (49). Peale selle vajab EKP arvates täpsemat selgitust argument, et positsioonide piirmäärad aitaksid kaasa turu likviidsuse suurendamisele.

| 11.4. | Ettepandud MiFID (50) näeb ette eri liiki kauplejate positsioonide avaldamise. Lisaks nõuab see, et reguleeritud turud, mitmepoolsed kauplemissüsteemid ja organiseeritud kauplemissüsteemid, kus kaubeldakse kauba- või heitetuletisinstrumentidega, avaldaksid selliste positsioonide kohta igal nädalal aruande. Selleks et hinnata turuosaliste käitumist, eriti seoses turuosaliste positsioonide koondumise jälgimisega, piisaks andmetest lühikeste ja pikkade positsioonide, aga ka avatud positsioonide kohta. |
| --- | --- |

11.4.

Ettepandud MiFID (50) näeb ette eri liiki kauplejate positsioonide avaldamise. Lisaks nõuab see, et reguleeritud turud, mitmepoolsed kauplemissüsteemid ja organiseeritud kauplemissüsteemid, kus kaubeldakse kauba- või heitetuletisinstrumentidega, avaldaksid selliste positsioonide kohta igal nädalal aruande. Selleks et hinnata turuosaliste käitumist, eriti seoses turuosaliste positsioonide koondumise jälgimisega, piisaks andmetest lühikeste ja pikkade positsioonide, aga ka avatud positsioonide kohta.

12.   Investorite kaitse ja järelevalveraamistik

| 12.1. | EKP toetab ESMA-le volituste andmist teatavate finantsinstrumentide turustamise või müügi või teatavat laadi finantstegevuse ajutiseks keelamiseks või piiramiseks (51). Selles suhtes, kuna ESMA tegutsemine võib olla suunatud ohule, mis ähvardab finantsturgude korrakohast toimimist või kogu finantssüsteemi või selle osa stabiilsust, (52) soovitab EKP tagada nendes aspektides nõuetekohane kooskõlastamine ESRNiga (53). |
| --- | --- |

12.1.

EKP toetab ESMA-le volituste andmist teatavate finantsinstrumentide turustamise või müügi või teatavat laadi finantstegevuse ajutiseks keelamiseks või piiramiseks (51). Selles suhtes, kuna ESMA tegutsemine võib olla suunatud ohule, mis ähvardab finantsturgude korrakohast toimimist või kogu finantssüsteemi või selle osa stabiilsust, (52) soovitab EKP tagada nendes aspektides nõuetekohane kooskõlastamine ESRNiga (53).

| 12.2. | Seoses jaeinvestoritele eri finantstoodete turustamisega, mis rahuldavad ühelaadseid investorite vajadusi ja millest tekib ühelaadseid investorite kaitsega seotud küsimusi, on õigusloomes vaja järjepidevat käsitlusviisi (54). Seda arvestades märgib EKP, et ettepandud MiFIDiga laiendatakse nõudeid, eriti äritegevust ja huvide konflikte käsitlevaid nõudeid krediidiasutustele, kes müüvad struktureeritud hoiuseid või pakuvad nendega seoses nõustamist. Selles suhtes rõhutab EKP, et on vaja: i) selgitada mõiste „struktureeritud hoiused” määratlust; ii) määrata kindlaks kõnealuste finantstoodete suhtes kohaldatav tarbijakaitse kord; ja iii) tagada nendes aspektides järjepidev käsitlusviis liidu eri seadusandlikes algatustes, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/19/EÜ (hoiuste tagamise skeemide kohta) (55) läbivaatamisel ning jätkuvas töös seoses jaekliendile suunatud kombineeritud investeerimistoodetega. Lisaks rõhutab EKP, et kõikides finantsteenuste sektorites ühetaolise käsitlusviisi tagamiseks on oluline kavandada ja rakendada võimalikult tihedas koostöös Euroopa järelevalveasutustega õigus- ja järelevalveraamistikud seoses investorite kaitsega näiteks ristmüügitegevuse valdkonnas (56). |
| --- | --- |

12.2.

Seoses jaeinvestoritele eri finantstoodete turustamisega, mis rahuldavad ühelaadseid investorite vajadusi ja millest tekib ühelaadseid investorite kaitsega seotud küsimusi, on õigusloomes vaja järjepidevat käsitlusviisi (54). Seda arvestades märgib EKP, et ettepandud MiFIDiga laiendatakse nõudeid, eriti äritegevust ja huvide konflikte käsitlevaid nõudeid krediidiasutustele, kes müüvad struktureeritud hoiuseid või pakuvad nendega seoses nõustamist. Selles suhtes rõhutab EKP, et on vaja: i) selgitada mõiste „struktureeritud hoiused” määratlust; ii) määrata kindlaks kõnealuste finantstoodete suhtes kohaldatav tarbijakaitse kord; ja iii) tagada nendes aspektides järjepidev käsitlusviis liidu eri seadusandlikes algatustes, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/19/EÜ (hoiuste tagamise skeemide kohta) (55) läbivaatamisel ning jätkuvas töös seoses jaekliendile suunatud kombineeritud investeerimistoodetega. Lisaks rõhutab EKP, et kõikides finantsteenuste sektorites ühetaolise käsitlusviisi tagamiseks on oluline kavandada ja rakendada võimalikult tihedas koostöös Euroopa järelevalveasutustega õigus- ja järelevalveraamistikud seoses investorite kaitsega näiteks ristmüügitegevuse valdkonnas (56).

| 12.3. | Samuti toetab EKP komisjoni ettepanekuid investeerimisalase nõustamise kohta. See on samm õiges suunas, kuid EKP julgustab komisjoni kaaluma teisigi meetmeid jaeinvestorite kaitse tugevdamiseks, näiteks finantsharituse laiendamist (57). |
| --- | --- |

12.3.

Samuti toetab EKP komisjoni ettepanekuid investeerimisalase nõustamise kohta. See on samm õiges suunas, kuid EKP julgustab komisjoni kaaluma teisigi meetmeid jaeinvestorite kaitse tugevdamiseks, näiteks finantsharituse laiendamist (57).

| 12.4. | Ettepandud MiFID (58) annab liikmesriikidele õiguse võtta vastu erikriteeriume selliste kohalike omavalitsuste ja kohalike omavalitsuste asutuste asjatundlikkuse ja teadmiste hindamiseks, kes taotlevad kohtlemist kutselise kliendina. Selle käsitlusviisi puhul on arvestatud, et nende üksuste võime hinnata finantskohustuste võtmise tagajärgi varieerub Euroopas märkimisväärselt. Avalik-õiguslik üksuste otsustusvead võivad tõsiselt mõjutada liikmesriikide avaliku sektori rahandust ja see võib avaldada kahjulikku mõju finantsstabiilsusele Euroopa tasandil. Peale selle võib olla asjakohane paluda liikmesriikidel kehtestada kriteeriume selgitamaks, mis liiki üksusi saab kohelda kui kutselisi kliente. Ka ESMA-le võiks teha ettepaneku anda selles valdkonnas suuniseid. |
| --- | --- |

12.4.

Ettepandud MiFID (58) annab liikmesriikidele õiguse võtta vastu erikriteeriume selliste kohalike omavalitsuste ja kohalike omavalitsuste asutuste asjatundlikkuse ja teadmiste hindamiseks, kes taotlevad kohtlemist kutselise kliendina. Selle käsitlusviisi puhul on arvestatud, et nende üksuste võime hinnata finantskohustuste võtmise tagajärgi varieerub Euroopas märkimisväärselt. Avalik-õiguslik üksuste otsustusvead võivad tõsiselt mõjutada liikmesriikide avaliku sektori rahandust ja see võib avaldada kahjulikku mõju finantsstabiilsusele Euroopa tasandil. Peale selle võib olla asjakohane paluda liikmesriikidel kehtestada kriteeriume selgitamaks, mis liiki üksusi saab kohelda kui kutselisi kliente. Ka ESMA-le võiks teha ettepaneku anda selles valdkonnas suuniseid.

13.   Kolmandate riikide ettevõtted

| 13.1. | EKP toetab kindlalt ettepanekut kehtestada ühtlustatud raamistik teenustele, mida osutavad liidus kolmandate riikide ettevõtted, ja seda, et ühes liikmesriigis filiaali asutanud ettevõttel lubatakse osutada teenuseid teistes liikmesriikides ilma uusi filiaale asutamata. Ühtlustatud turulepääsu kord kolmandate riikide ettevõtetele vähendab killustatust, laiendab liikmesriigiti võimaluste võrdsust ning suurendab õiguskindlust kõikide turuosaliste jaoks, sest turulepääsu tingimused muutuvad ettearvatavamaks. EKP märgib, et võrdsel tasemel investorite kaitse ja samaväärsete regulatiivsete standardite tagamine kolmandate riikide ettevõtete tegevuse suhtes võrreldes Euroopa Liidu ja Euroopa majanduspiirkonna ettevõtete omaga on kriitiliselt oluline ja vajalik turumoonutuste ärahoidmiseks. |
| --- | --- |

13.1.

EKP toetab kindlalt ettepanekut kehtestada ühtlustatud raamistik teenustele, mida osutavad liidus kolmandate riikide ettevõtted, ja seda, et ühes liikmesriigis filiaali asutanud ettevõttel lubatakse osutada teenuseid teistes liikmesriikides ilma uusi filiaale asutamata. Ühtlustatud turulepääsu kord kolmandate riikide ettevõtetele vähendab killustatust, laiendab liikmesriigiti võimaluste võrdsust ning suurendab õiguskindlust kõikide turuosaliste jaoks, sest turulepääsu tingimused muutuvad ettearvatavamaks. EKP märgib, et võrdsel tasemel investorite kaitse ja samaväärsete regulatiivsete standardite tagamine kolmandate riikide ettevõtete tegevuse suhtes võrreldes Euroopa Liidu ja Euroopa majanduspiirkonna ettevõtete omaga on kriitiliselt oluline ja vajalik turumoonutuste ärahoidmiseks.

| 13.2. | Ettepandud diferentseerivas käsitlusviisis eristatakse kohustuslikku filiaali asutamist, kui investeerimisteenuseid või -tegevust osutatakse jaeklientidele, ning võimalust osutada teistel juhtudel selliseid teenuseid ilma filiaali asutamata. See kajastab jaeklientide kaitstuse taseme tõstmise vajadust, mille lahendamiseks on ettepandud MiFIDis ette nähtud eelkõige järgmisega: i) komisjoni otsus kolmanda riigi usaldatavusnõuete raamistiku vastavuse kohta; ii) filiaalile teatavate kohustuste panemine ettepandud MiFIDis; ja iii) järelevalve pädeva asutuse poolt liikmesriigis, kus filiaalile on luba antud (59). EKP märgib siiski, et samaväärse kaitse tagamiseks jaeinvestoritele tuleks koostöölepetes kolmandate riikidega tagada, et piisava algkapitali nõue kaitseks investoreid tulemuslikult, arvestades, et üksnes kolmanda riigi ettevõte, mitte filiaal, on õiguste ja kohustuste kandja ning lõplik investorite ees vastutaja. Väärib veel märkimist, et investoritele võib olla kahjulik, kui vaidlusi tuleb lahendada kolmanda riigi õigusnormide alusel ja kolmanda riigi kohtualluvuses. |
| --- | --- |

13.2.

Ettepandud diferentseerivas käsitlusviisis eristatakse kohustuslikku filiaali asutamist, kui investeerimisteenuseid või -tegevust osutatakse jaeklientidele, ning võimalust osutada teistel juhtudel selliseid teenuseid ilma filiaali asutamata. See kajastab jaeklientide kaitstuse taseme tõstmise vajadust, mille lahendamiseks on ettepandud MiFIDis ette nähtud eelkõige järgmisega: i) komisjoni otsus kolmanda riigi usaldatavusnõuete raamistiku vastavuse kohta; ii) filiaalile teatavate kohustuste panemine ettepandud MiFIDis; ja iii) järelevalve pädeva asutuse poolt liikmesriigis, kus filiaalile on luba antud (59). EKP märgib siiski, et samaväärse kaitse tagamiseks jaeinvestoritele tuleks koostöölepetes kolmandate riikidega tagada, et piisava algkapitali nõue kaitseks investoreid tulemuslikult, arvestades, et üksnes kolmanda riigi ettevõte, mitte filiaal, on õiguste ja kohustuste kandja ning lõplik investorite ees vastutaja. Väärib veel märkimist, et investoritele võib olla kahjulik, kui vaidlusi tuleb lahendada kolmanda riigi õigusnormide alusel ja kolmanda riigi kohtualluvuses.

B.   
  Direktiivi 2003/6/EÜ läbivaatamine

14.   Üldsätted

| 14.1. | Turu kuritarvitamise vastase korra kohaldamisala (60) laiendatakse, hõlmates uusi turge, millest väärivad märkimist uued kauplemiskohad nagu mitmepoolsed kauplemissüsteemid ja organiseeritud kauplemissüsteemid, ja börsiväliseid finantsinstrumente, sealhulgas tuletisinstrumente. Peale selle on hõlmatud ka igasugune käitumine või igasugused tehingud seoses ettepandud MARi kohaldamisalasse kuuluvate finantsinstrumentidega, isegi kui selline käitumine või tehing leiab aset väljaspool reguleeritud turgu. EKP toetab komisjoni ettepanekut laiendada turu kuritarvitamist puudutavat raamistikku niivõrd, kui see edendab turu kuritarvitamise vastase korra efektiivsust, kohandades seda finantsvaldkonna uuenduste ja tehnoloogia arenguga. |
| --- | --- |

14.1.

Turu kuritarvitamise vastase korra kohaldamisala (60) laiendatakse, hõlmates uusi turge, millest väärivad märkimist uued kauplemiskohad nagu mitmepoolsed kauplemissüsteemid ja organiseeritud kauplemissüsteemid, ja börsiväliseid finantsinstrumente, sealhulgas tuletisinstrumente. Peale selle on hõlmatud ka igasugune käitumine või igasugused tehingud seoses ettepandud MARi kohaldamisalasse kuuluvate finantsinstrumentidega, isegi kui selline käitumine või tehing leiab aset väljaspool reguleeritud turgu. EKP toetab komisjoni ettepanekut laiendada turu kuritarvitamist puudutavat raamistikku niivõrd, kui see edendab turu kuritarvitamise vastase korra efektiivsust, kohandades seda finantsvaldkonna uuenduste ja tehnoloogia arenguga.

| 14.2. | Keelud ja nõuded ettepandud MARis hakkavad kohalduma ka liiduvälise tegevuse suhtes, (61) et takistada nendest kõrvalehoidmist tegevuse liidust välja viimise kaudu. Niisuguse tegevuse tulemuslikku kontrollimist ja sellega seotud sanktsioone silmas pidades peab EKP koostöökokkuleppeid kolmandate riikidega hädavajalikuks. Selles suhtes toetab EKP selle küsimuse käsitlemist ettepandud MARis ja kavatsust teha ESMA-le ülesandeks selle menetluse koordineerimine ja hõlbustamine näidiskokkulepete kaudu (62). Seda arvestades soovitab EKP laiendada väljajätmise korda ka teatavale rahandusalasele ja avaliku sektori võla haldamist puudutavale tegevusele väljaspool liitu. |
| --- | --- |

14.2.

Keelud ja nõuded ettepandud MARis hakkavad kohalduma ka liiduvälise tegevuse suhtes, (61) et takistada nendest kõrvalehoidmist tegevuse liidust välja viimise kaudu. Niisuguse tegevuse tulemuslikku kontrollimist ja sellega seotud sanktsioone silmas pidades peab EKP koostöökokkuleppeid kolmandate riikidega hädavajalikuks. Selles suhtes toetab EKP selle küsimuse käsitlemist ettepandud MARis ja kavatsust teha ESMA-le ülesandeks selle menetluse koordineerimine ja hõlbustamine näidiskokkulepete kaudu (62). Seda arvestades soovitab EKP laiendada väljajätmise korda ka teatavale rahandusalasele ja avaliku sektori võla haldamist puudutavale tegevusele väljaspool liitu.

| 14.3. | EKP toetab seda, et ettepandud MAR toob näiteid konkreetsete turuga manipuleerimise juhtumite kohta, (63) viidates uutele kauplemisviisidele, nagu algoritmkauplemine, sealhulgas välkkauplemine. Nagu eespool on mainitud, ehkki algoritmkauplemisel võivad olla õiguspärased eesmärgid, võib see põhjustada ka olulist riski, kuna see võib häirida turu tavapärast toimimist ja suurendada volatiilsust, mis ei teeniks üldisi huve. Sellepärast toetab EKP selliste kauplemisviiside ranget jälgimist, et kaitsta turu korrakohast toimimist ja üldisi huve. |
| --- | --- |

14.3.

EKP toetab seda, et ettepandud MAR toob näiteid konkreetsete turuga manipuleerimise juhtumite kohta, (63) viidates uutele kauplemisviisidele, nagu algoritmkauplemine, sealhulgas välkkauplemine. Nagu eespool on mainitud, ehkki algoritmkauplemisel võivad olla õiguspärased eesmärgid, võib see põhjustada ka olulist riski, kuna see võib häirida turu tavapärast toimimist ja suurendada volatiilsust, mis ei teeniks üldisi huve. Sellepärast toetab EKP selliste kauplemisviiside ranget jälgimist, et kaitsta turu korrakohast toimimist ja üldisi huve.

| 14.4. | Ettepandud MAR (64) annab mõista, et kauplemine turu sulgemisel on turuga manipuleerimine või katse turuga manipuleerida. Paljudel turgudel aga on kauplemismahud suuremad just tööpäeva alguses ja lõpus, kui positsioonid realiseeruvad, töödeldakse öösel saabunud infot ja turgudele saab saata konkreetseid uudiseid. Selles suhtes soovitaks EKP üksikasjalikumat analüüsi või niisuguse turuga manipuleerimise määratluse parandamist. |
| --- | --- |

14.4.

Ettepandud MAR (64) annab mõista, et kauplemine turu sulgemisel on turuga manipuleerimine või katse turuga manipuleerida. Paljudel turgudel aga on kauplemismahud suuremad just tööpäeva alguses ja lõpus, kui positsioonid realiseeruvad, töödeldakse öösel saabunud infot ja turgudele saab saata konkreetseid uudiseid. Selles suhtes soovitaks EKP üksikasjalikumat analüüsi või niisuguse turuga manipuleerimise määratluse parandamist.

15.   Siseteabe määratlus

EKP toetab mõiste „siseteave” määratluse ulatust (65). Siiski, viide kaubale (66) annab mõista, et ühe või teise kauba hetketurgu saab kasutada sama kauba või muude kaupade tuletisinstrumentide turuga manipuleerimiseks ja vastupidi. Samuti on teada antud, (67) et ettepandud MARi kohaldamisala ei tohiks laiendada käitumisele, mis ei ole seotud finantsinstrumentidega, näiteks selliste kauba hetkelepingutega kauplemisele, mis mõjutab ainult hetketurgu. Selles suhtes tuleks sätestada selgem määratlus, sest nagu ettepandud MAR (68) kaudselt eeldab, on hetketurg ja tuletisinstrumentide turg nii kauba- kui ka piiriüleselt omavahel seotud ning sellisel kujul on raske aru saada, mis liiki hetkelepingutega kauplemine saab mõjutada ainult hetketurgu.

16.   Süsteemi seisukohalt olulise siseteabe avalikustamine

| 16.1. | Ettepandud MARi kohaselt peab finantsinstrumentide emitent andma temaga otseselt seotud siseteabe kohta võimalikult kiiresti teavet üldsusele (69). Samal ajal on ettepandud MARis alles jäetud direktiivi 2003/6/EÜ säte, mis lubab emitendil teabe avalikustamist edasi lükata, kui i) teabe avalikustamata jätmine ei eksita tõenäoliselt üldsust ja ii) teabe konfidentsiaalsuse saab tagada. Kui emitent kasutab seda võimalust avalikustamine edasi lükata, tuleb tal teavitada pädevat asutust viivitamata pärast avalikustamist, et võimaldada edasilükkamise konkreetseid põhjusi tagantjärele kontrollida (70). Peale selle on ettepandud MARis avaldamiskorra uue osana ette nähtud, et pädev asutus võib eelnevalt lubada, et emitent avalikustamise edasi lükkab, kui i) teave on süsteemi seisukohalt oluline, ii) selle avalikustamise edasilükkamine on üldsuse huvides ja iii) teabe konfidentsiaalsuse saab tagada (71). |
| --- | --- |

16.1.

Ettepandud MARi kohaselt peab finantsinstrumentide emitent andma temaga otseselt seotud siseteabe kohta võimalikult kiiresti teavet üldsusele (69). Samal ajal on ettepandud MARis alles jäetud direktiivi 2003/6/EÜ säte, mis lubab emitendil teabe avalikustamist edasi lükata, kui i) teabe avalikustamata jätmine ei eksita tõenäoliselt üldsust ja ii) teabe konfidentsiaalsuse saab tagada. Kui emitent kasutab seda võimalust avalikustamine edasi lükata, tuleb tal teavitada pädevat asutust viivitamata pärast avalikustamist, et võimaldada edasilükkamise konkreetseid põhjusi tagantjärele kontrollida (70). Peale selle on ettepandud MARis avaldamiskorra uue osana ette nähtud, et pädev asutus võib eelnevalt lubada, et emitent avalikustamise edasi lükkab, kui i) teave on süsteemi seisukohalt oluline, ii) selle avalikustamise edasilükkamine on üldsuse huvides ja iii) teabe konfidentsiaalsuse saab tagada (71).

| 16.2. | Nagu varasemas arvamuses (72) on märgitud, toetab EKP avalikustamise edasilükkamise õigusraamistiku laiendamist ettepandud MARis. Üldist huvi sellise avalikustamise vastu võib olla vaja tasakaalustada vajadusega säilitada vähemalt piiratud ajaks konfidentsiaalsus kas emitendi või üldsuse huvides. Avalikustamine võidakse edasi lükata kahes olukorras: kas i) emitendi huvides ja tema enda vastutusel (73) või ii) üldsuse huvides ja pärast pädevalt asutuselt loa saamist (74). EKP toetab seda üldsuse huvidega seotud erandit, mis on seostatud tingimusega, et teave peab olema süsteemi seisukohalt oluline, s.t võimaldatakse arvesse võtta finantsstabiilsusega seotud kaalutlusi, kuna need võivad muu hulgas tekkida juhul, kui emitent saab erakorralist likviidsusabi. |
| --- | --- |

16.2.

Nagu varasemas arvamuses (72) on märgitud, toetab EKP avalikustamise edasilükkamise õigusraamistiku laiendamist ettepandud MARis. Üldist huvi sellise avalikustamise vastu võib olla vaja tasakaalustada vajadusega säilitada vähemalt piiratud ajaks konfidentsiaalsus kas emitendi või üldsuse huvides. Avalikustamine võidakse edasi lükata kahes olukorras: kas i) emitendi huvides ja tema enda vastutusel (73) või ii) üldsuse huvides ja pärast pädevalt asutuselt loa saamist (74). EKP toetab seda üldsuse huvidega seotud erandit, mis on seostatud tingimusega, et teave peab olema süsteemi seisukohalt oluline, s.t võimaldatakse arvesse võtta finantsstabiilsusega seotud kaalutlusi, kuna need võivad muu hulgas tekkida juhul, kui emitent saab erakorralist likviidsusabi.

| 16.3. | Finantseerimisasutuste puhul tuleks seda, kas teave on süsteemi seisukohalt oluline ja kas avalikustamise edasilükkamine on üldsuse huvides, hinnata tihedas koostöös riigi keskpangaga ja riigi järelevalveasutusega ning makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutusega, kui viimati nimetatu ei ole keskpank ega järelevalveasutus. Et tagada nende asutuste õigeaegne kaasamine, tuleks riigi tasandil kehtestada asjakohane ja tõhus kord, mis rajaneb liidu tasandil sisse seatud põhimõtetel. Kui olulisus süsteemi seisukohalt ja üldsuse huvid seda õigustavad, tuleks pädevat asutust volitada andma korraldust avalikustamise edasilükkamiseks. Muu hulgas võib olla vaja hoida konfidentsiaalsena teavet keskpanga antud laenude või muude likviidsusvahendite kohta, et aidata kaasa finantssüsteemi kui terviku stabiilsusele ja säilitada kriisi ajal üldsuse usaldus (75). |
| --- | --- |

16.3.

Finantseerimisasutuste puhul tuleks seda, kas teave on süsteemi seisukohalt oluline ja kas avalikustamise edasilükkamine on üldsuse huvides, hinnata tihedas koostöös riigi keskpangaga ja riigi järelevalveasutusega ning makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutusega, kui viimati nimetatu ei ole keskpank ega järelevalveasutus. Et tagada nende asutuste õigeaegne kaasamine, tuleks riigi tasandil kehtestada asjakohane ja tõhus kord, mis rajaneb liidu tasandil sisse seatud põhimõtetel. Kui olulisus süsteemi seisukohalt ja üldsuse huvid seda õigustavad, tuleks pädevat asutust volitada andma korraldust avalikustamise edasilükkamiseks. Muu hulgas võib olla vaja hoida konfidentsiaalsena teavet keskpanga antud laenude või muude likviidsusvahendite kohta, et aidata kaasa finantssüsteemi kui terviku stabiilsusele ja säilitada kriisi ajal üldsuse usaldus (75).

17.   Kriminaalkaristused siseringitehingute ja turuga manipuleerimise eest

| 17.1. | EKP toetab ettepandud MADi sätteid, milles määratletakse miinimumnõuded kõige tõsisemate turu kuritarvitamisega seotud süütegude eest määratavate kriminaalkaristuste kohta. Need nõuded on hädavajalikud, et tagada õigusraamistiku efektiivsus ja edu ning seega liidu poliitika tõhus rakendamine võitluses turu kuritarvitamise vastu. Peale selle on finantskuritegude eest määratavate võrdväärsete, tugevate ja ennetavate karistuste režiim ja selle efektiivne rakendamine kriitiliselt olulised õigusriigi osad, kuivõrd need aitavad kaasa finantsstabiilsuse kaitsele. |
| --- | --- |

17.1.

EKP toetab ettepandud MADi sätteid, milles määratletakse miinimumnõuded kõige tõsisemate turu kuritarvitamisega seotud süütegude eest määratavate kriminaalkaristuste kohta. Need nõuded on hädavajalikud, et tagada õigusraamistiku efektiivsus ja edu ning seega liidu poliitika tõhus rakendamine võitluses turu kuritarvitamise vastu. Peale selle on finantskuritegude eest määratavate võrdväärsete, tugevate ja ennetavate karistuste režiim ja selle efektiivne rakendamine kriitiliselt olulised õigusriigi osad, kuivõrd need aitavad kaasa finantsstabiilsuse kaitsele.

| 17.2. | EKP toetab seda, et ettepandud MAD (76) käsitleb juriidiliste isikute vastutust, kuna selline vastutus juriidilise isiku tasandil võib tekitada õiged stiimulid rangemaks siseseireks ja -kontrolliks, seeläbi edendades äriühingute üldjuhtimist ja turudistsipliini. Nende sätete edukas rakendamine ja soovitud poliitilise tulemuse saavutamine aga eeldavad riigisiseste eripärade hoolikat kaalumist, kuna juriidiliste isikute kriminaalvastutuse kontseptsioon ei kehti kõikides liikmesriikides. |
| --- | --- |

17.2.

EKP toetab seda, et ettepandud MAD (76) käsitleb juriidiliste isikute vastutust, kuna selline vastutus juriidilise isiku tasandil võib tekitada õiged stiimulid rangemaks siseseireks ja -kontrolliks, seeläbi edendades äriühingute üldjuhtimist ja turudistsipliini. Nende sätete edukas rakendamine ja soovitud poliitilise tulemuse saavutamine aga eeldavad riigisiseste eripärade hoolikat kaalumist, kuna juriidiliste isikute kriminaalvastutuse kontseptsioon ei kehti kõikides liikmesriikides.

Teksti redaktsiooni ettepanekud, kui EKP on soovitanud ettepandud MiFIDi, MiFIRi, MADi või MARi muutmist, on esitatud lisas koos selgitustega.

Frankfurt Maini ääres, 22. märts 2012

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  KOM(2011) 656 lõplik.

1

(2)  KOM(2011) 652 lõplik.

2

(3)  Vt ettepanek võtta vastu määrus börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, september 2010, KOM(2010) 484 lõplik.

3

(4)  KOM(2011) 651 lõplik.

4

(5)  KOM(2011) 654 lõplik.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2003/6/EÜ siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta (ELT L 96, 12.4.2003, lk 16).

7

(8)  Vt Euroopa Ülemkogu 18. ja 19. juuni 2009. aasta järeldused, punkt 20.

8

(9)  Vt nt EKP 4. mai 2011. aasta arvamuse CON/2011/42 (seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiive 2003/71/EÜ ja 2009/138/EÜ seoses Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volitustega) (ELT C 159, 28.5.2011, lk 10) artikkel 3. Kõik EKP arvamused ja dokumendid on avaldatud EKP veebilehel http://www.ecb.europa.eu

9

(10)  Vt nt EKP 5. märtsi 2009. aasta arvamuse CON/2009/17 (Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ seoses keskasutustega seotud pankade, teatavate omavahendite kirjete, suure riskide kontsentreerumise, järelevalvesüsteemide ja kriisijuhtimisega) (ELT C 93, 22.4.2009, lk 3) punkt 2.

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84). Nende määrustega on kehtestatud kord, mille kohaselt Euroopa järelevalveasutused koostavad tehniliste regulatiivsete ja rakendusstandardite eelnõusid enne, kui komisjon need delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kujul heaks kiidab.

11

(12)  Vt nt EKP 18. märtsi 2010. aasta arvamus CON/2010/23 seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiive 1998/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Pangandusjärelevalve Asutusele, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Asutusele ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele antud volitustega (ELT C 87, 1.4.2010, lk 1), punkt 1.3; CON/2011/42, punkt 4; 19. mai 2011. aasta arvamus CON/2011/44 seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT C 203, 9.7.2011, lk 3), punkt 8; ja hiljutine 25. jaanuari 2012. aasta arvamus CON/2012/5 seoses ettepanekuga direktiivi kohta, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, ja seoses ettepanekuga, mis käsitleb määrust krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta (ELT C 105, 11.4.2012, lk 1), punkt 4.

12

(13)  Ettepandud MiFIDi artiklid 70 ja 71 ja ettepandud MARi artikkel 17.

13

(14)  Ettepandud MiFIDi artiklid 83 ja 84 ja ettepandud MARi artikkel 19.

14

(15)  Vt nt arvamuse CON/2009/17 punktid 13 kuni15; arvamuse CON/2010/5 punktid 4 kuni 6; arvamuse CON/2010/23 punkt 2.2; arvamuse CON/2011/42 punkt 5 ja hiljutise arvamuse CON/2012/5 punkt 11.1.

15

(16)  Vt muudatus 11 käesoleva arvamuse lisas.

16

(17)  Vt ettepandud MiFIDi artikkel 70 ja ettepandud MARi artikkel 17.

17

(18)  Vt nt ettepandud MiFIRi artiklid 31, 32 ja 35, kui ESMA ja pädevate asutuste tootesekkumise volitused võivad puudutada ka ohtu finantsturgude korrakohasele toimimisele või finantssüsteemi või selle osa stabiilsusele.

18

(19)  Vt nt ettepandud MiFIDi artikkel 70 ja muudatus 11 käesoleva arvamuse lisas.

19

(20)  Vt nt ettepandud MiFIRi artiklid 31, 33 ja 34, kus on ette nähtud tingimused seoses ESMA sekkumisvolituste ning koordineeriva ja hõlbustava funktsiooniga.

20

(21)  Määruse (EL) nr 1095/2010 artikkel 81.

21

(22)  Vt ettepandud MARi artikkel 26.

22

(23)  See säte on juba olemas ettepandud MARi artiklis 24. Samasugune kohustus tuleks lisada ka ettepandud MiFIDis.

23

(24)  Vt ettepandud MiFIDi artiklid 61 kuni 68.

24

(25)  Vt ettepandud MiFIRi artiklid 11 kuni 12.

25

(26)  Vt ettepandud MiFIRi põhjendus 78 ja seletuskirja punkt 3.4.12.

26

(27)  Vt ettepandud MiFIDi artikli 96 lõike 1 punkt f.

27

(28)  Vt muudatus 13 käesoleva arvamuse lisas.

28

(29)  Ettepandud MiFIDi artikli 2 lõike 1 punktis g on sätestatud ainult subjektiivne erand EKPS-i kuuluvate keskpankade osas. Ettepandud MiFIR erandeid ei sisalda. Igal juhul on selge, et EKPSi keskpankade tehingute vastaspoolteks olevad investeerimisühingud ei ole vabastatud läbipaistvus- ja aruandluskohustustest, mis sätestatakse ettepandud MiFIRi artiklites 19, 20 ja 23.

29

(30)  Vt muudatus 12 käesoleva arvamuse lisas.

30

(31)  Vt lepingu artikkel 343 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikkel 39, samuti Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklid 22, 2 ja 5.

31

(32)  Vt joonealust märkust 30.

32

(33)  Vt ettepandud MiFIDi artikkel 35.

33

(34)  Ettepandud MiFIDi artikli 4 lõike 1 punkti 11 kohaselt tähendab „VKE-de kasvuturg” mitmepoolset kauplemissüsteemi, mis on kooskõlas artikliga 35 registreeritud VKEde kasvuturuna.

34

(35)  Vt dokument „European Commission’s public consultation on the review of the MiFID — Eurosystem contribution”, veebruar 2011 (edaspidi „eurosüsteemi 2011. aasta seisukoht”), lk 2.

35

(36)  Ettepandud MiFIRi artikkel 24.

36

(37)  Vt eurosüsteemi 2011. aasta seisukoht, lk 2.

37

(38)  Börsiväliste tuletisinstrumentide töörühma aruanne „Implementing OTC Derivatives Market Reforms”, 10. oktoober 2010: „ametiasutused peaksid korrapäraselt läbi vaatama uued tegevused turul, et jälgida, millises ulatuses võivad turuosalised kaubelda standardimata lepingutega üksnes selleks, et hoida kõrvale kesksetest arveldus- ja kauplemisnõuetest, ning astuma samme niisuguse käitumisega tegelemiseks”. Aruanne on saadaval finantsstabiilsuse nõukogu veebilehel http://www.financialstabilityboard.org

38

(39)  Vt muudatused seoses ettepandud MiFIDi põhjendusega 47, artikli 2 lõikega 1 ja artikli 17 lõikega 2 käesoleva arvamuse lisas.

39

(40)  Vt ettepandud MiFIRi artikli 23 lõige 3.

40

(41)  Vt ettepandud MiFID artikli 51 lõige 3.

41

(42)  Niisugune käsitlusviis on kooskõlas aruandega „Final Report on Regulatory Issues Raised by the Impact of Technological Changes on Market Integrity and Efficiency”, oktoober 2011, Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni veebisaidil http://www.iosco.org

42

(43)  Vt muudatus 10 seoses ettepandud MiFIDi artikli 51 lõike 7 punktiga c käesoleva arvamuse lisas.

43

(44)  Vt ettepandud MiFIDi artikkel 59.

44

(45)  Vt ettepandud MiFIDi artikli 59 lõige 3.

45

(46)  Vt ettepandud MiFIDi artikli 72 lõike 1 punkt g.

46

(47)  Vt ettepandud MiFIDi artikli 59 lõige 4 ning ettepandud MiFIRi artiklid 34 ja 35.

47

(48)  Nagu on osutatud ettepandud MiFIDi artikli 72 lõike 1 punktis g.

48

(49)  Vt OICV-IOSCO, „Principles for the Regulation and Supervision of Commodity Derivatives Markets, Final Report”, september 2011, kus „positsioonide suhtes kindlate piirmäärade kehtestamises nähakse ennekõike vahendit, mille eesmärk on ette takistada turu kontsentreerumist, kehtestades kindlad piirmäärad mittekommertslikule seotusele lepinguga lepingu kauplemistsükli eri kuudel”, Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni veebilehel http://www.iosco.org

49

(50)  Vt ettepandud MiFIDi artikkel 60.

50

(51)  Ettepandud MiFIRi artikkel 31. Vt samuti määruse (EL) nr 1095/2010 põhjendus 12 ja artikli 9 lõige 5.

51

(52)  Vt ettepandud MiFIRi artikli 31 lõike 2 punkt a.

52

(53)  Vt samuti üldisemalt lõikes 3.

53

(54)  Vt selles suhtes komisjoni väljendatud toetavad seisukohad seoses jaekliendile suunatud kombineeritud investeerimistoodetega, ettepandud MiFIDi seletuskirja punktis 3.4.2.

54

(55)  EÜT L 135, 31.5.1994, lk 5. Vt KOM(2010) 368 lõplik, direktiivi 94/19/EÜ ümbersõnastamine.

55

(56)  Vt muudatus 6 seoses ettepandud MiFIDi artikli 24 lõike 7 käesoleva arvamuse lisas.

56

(57)  Vt samuti määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 9 lõike 1 punkt b.

57

(58)  Vt ettepandud MiFIDi II lisa (punkt II.1).

58

(59)  Ettepandud MiFIDi artikli 43 lõige 2.

59

(60)  Vt ettepandud MARi artikkel 2.

60

(61)  Ettepandud MARi artikli 2 lõige 4.

61

(62)  Ettepandud MARi artikkel 20.

62

(63)  Vt ettepandud MARi artikli 8 lõige 3 ja sellega seotud muudatus 16 käesoleva arvamuse lisas.

63

(64)  Vt ettepandud MARi artikli 8 lõike 3 punkt b.

64

(65)  Vt ettepandud MARi artikli 6 lõike 1 punkt b.

65

(66)  Vt ettepandud MARi põhjendus 15 ja artikli 2 lõige 3.

66

(67)  Vt ettepandud MARi seletuskirja punkt 3.4.1.2 ja põhjendus 15.

67

(68)  Vt ettepandud MARi põhjendus 15.

68

(69)  Vt ettepandud MARi artikli 12 lõige 1.

69

(70)  Vt ettepandud MARi artikli 12 lõige 4; vt ettepandud MARi seletuskirja punkt 3.4.3.2 ja direktiivi 2006/3/EÜ artikli 6 lõige 2.

70

(71)  Vt ettepandud MARi artikli 12 lõige 5.

71

(72)  Vt EKP 11. jaanuari 2010. aasta arvamus CON/2010/6 seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiive 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ (ELT C 19, 26.1.2010, lk 1), punkt 2.

72

(73)  Ettepandud MARi artikli 12 lõige 4.

73

(74)  Vt joonealust märkust 71.

74

(75)  Vt muudatused 14, 15 ja 17 käesoleva arvamuse lisas.

75

(76)  Vt ettepandud MADi artikkel 7.

76

---

LISA

Muudatusettepanekud ettepandud MiFIDi kohta

| Komisjoni redaktsiooni ettepanek | EKP muudatusettepanek (1) |
| --- | --- |
| Muudatus 1 |
| Ettepandud MiFIDi põhjendus 47 |
| „(47) | Tehnoloogia suurenenud kasutamisega kaasnevaid riske saab kõige paremini leevendada teatavate riskikontrolli meetmete kombinatsiooniga, mis on suunatud algoritm- või välkkauplemisega tegelevatele äriühingutele, ning muude meetmetega, mis on suunatud selliste kauplemiskohtade korraldajatele, millele eespool osutatud äriühingutel on juurdepääs. On soovitav tagada, et kõigil välkkauplemisega tegelevatel äriühingutel, mis on mõne kauplemiskoha otsesed liikmed, oleks tegevusluba. Sellega saaks tagada, et nende suhtes kohaldataks käesoleva direktiivi kohaseid organisatsioonilisi nõudeid ning nõuetekohast järelevalvet.” |

Komisjoni redaktsiooni ettepanek

EKP muudatusettepanek (1)

Muudatus 1

Ettepandud MiFIDi põhjendus 47

„(47)

Tehnoloogia suurenenud kasutamisega kaasnevaid riske saab kõige paremini leevendada teatavate riskikontrolli meetmete kombinatsiooniga, mis on suunatud algoritm- või välkkauplemisega tegelevatele äriühingutele, ning muude meetmetega, mis on suunatud selliste kauplemiskohtade korraldajatele, millele eespool osutatud äriühingutel on juurdepääs. On soovitav tagada, et kõigil välkkauplemisega tegelevatel äriühingutel, mis on mõne kauplemiskoha otsesed liikmed, oleks tegevusluba. Sellega saaks tagada, et nende suhtes kohaldataks käesoleva direktiivi kohaseid organisatsioonilisi nõudeid ning nõuetekohast järelevalvet.”

| „(47) | Tehnoloogia suurenenud kasutamisega kaasnevaid riske saab kõige paremini leevendada teatavate riskikontrolli meetmete kombinatsiooniga, mis on suunatud algoritm- või välkkauplemisega tegelevatele äriühingutele, ning muude meetmetega, mis on suunatud selliste kauplemiskohtade korraldajatele, millele eespool osutatud äriühingutel on juurdepääs. On soovitav tagada, et kogu algoritm- ja välkkauplemistpeetakse investeerimisteenusteks või -tegevuseks, sealhulgas siis, kui sellega tegeldakse oma nimel. Sellega saaks tagada, et sellist tegevust pakkuvatel äriühingutel on investeerimisühingu tegevusluba ja nende suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaseid organisatsioonilisi nõudeid ning nõuetekohast järelevalvet.” |
| --- | --- |

„(47)

Tehnoloogia suurenenud kasutamisega kaasnevaid riske saab kõige paremini leevendada teatavate riskikontrolli meetmete kombinatsiooniga, mis on suunatud algoritm- või välkkauplemisega tegelevatele äriühingutele, ning muude meetmetega, mis on suunatud selliste kauplemiskohtade korraldajatele, millele eespool osutatud äriühingutel on juurdepääs. On soovitav tagada, et kogu algoritm- ja välkkauplemistpeetakse investeerimisteenusteks või -tegevuseks, sealhulgas siis, kui sellega tegeldakse oma nimel. Sellega saaks tagada, et sellist tegevust pakkuvatel äriühingutel on investeerimisühingu tegevusluba ja nende suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaseid organisatsioonilisi nõudeid ning nõuetekohast järelevalvet.”

Selgitus

Selgitus

Tagada tuleks järjepidevus eespool osundatud põhjenduse ja ettepandud MiFIDi artikli 17 vahel, mis puudutab mitte ainult välkkauplemist, vaid ka algoritmkauplemist, ja selgitada, et äriühingutelt nõutakse tegevusluba sellepärast, et nimetatud tegevusi peetakse investeerimistegevuseks. Tõepoolest ei kujuta kauplemiskohta kaudse juurdepääsu kaudu teostatud algoritmkauplemine endast finantsturgudele ja stabiilsusele väiksemat ohtu kui algoritmkauplemine, mida korraldab kauplemiskoha otsene liige. Vt ka ettepandud MiFIDi artikli 2 muudatus.

Tagada tuleks järjepidevus eespool osundatud põhjenduse ja ettepandud MiFIDi artikli 17 vahel, mis puudutab mitte ainult välkkauplemist, vaid ka algoritmkauplemist, ja selgitada, et äriühingutelt nõutakse tegevusluba sellepärast, et nimetatud tegevusi peetakse investeerimistegevuseks. Tõepoolest ei kujuta kauplemiskohta kaudse juurdepääsu kaudu teostatud algoritmkauplemine endast finantsturgudele ja stabiilsusele väiksemat ohtu kui algoritmkauplemine, mida korraldab kauplemiskoha otsene liige. Vt ka ettepandud MiFIDi artikli 2 muudatus.

Muudatus 2

Muudatus 2

Ettepandud MiFIDi põhjendus 108

| „(108) | Finantsteenuste tehnilised standardid peaksid tagama kogu liidus järjepideva ühtlustamise ning hoiustajate, investorite ja tarbijate piisava kaitse. Kuna ESMA-l on põhjalikud eriteadmised, oleks asjakohane teha talle ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, mille puhul ei ole vaja teha poliitilisi otsuseid.” |
| --- | --- |

„(108)

Finantsteenuste tehnilised standardid peaksid tagama kogu liidus järjepideva ühtlustamise ning hoiustajate, investorite ja tarbijate piisava kaitse. Kuna ESMA-l on põhjalikud eriteadmised, oleks asjakohane teha talle ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, mille puhul ei ole vaja teha poliitilisi otsuseid.”

| „(108) | Finantsteenuste tehnilised standardid peaksid tagama kogu liidus järjepideva ühtlustamise ning hoiustajate, investorite ja tarbijate piisava kaitse. Kuna ESMA-l on põhjalikud eriteadmised, oleks asjakohane teha talle ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, mille puhul ei ole vaja teha poliitilisi otsuseid. Selleks et tagada järjepidev investorite ja tarbijate kaitse kõikides finantsteenuste sektorites, peaks ESMA täitma oma ülesandeid võimalikult tihedas koostöös teiste kahe järelevalveasutusega ühiskomitee raames.” |
| --- | --- |

„(108)

Finantsteenuste tehnilised standardid peaksid tagama kogu liidus järjepideva ühtlustamise ning hoiustajate, investorite ja tarbijate piisava kaitse. Kuna ESMA-l on põhjalikud eriteadmised, oleks asjakohane teha talle ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, mille puhul ei ole vaja teha poliitilisi otsuseid. Selleks et tagada järjepidev investorite ja tarbijate kaitse kõikides finantsteenuste sektorites, peaks ESMA täitma oma ülesandeid võimalikult tihedas koostöös teiste kahe järelevalveasutusega ühiskomitee raames.”

Selgitus

Selgitus

Selleks et tagada investorite ja tarbijate kaitse kõikides finantsteenuste sektorites, peaks ESMA tegema võimalikult tihedat koostööd teise kahe Euroopa järelevalveasutusega ühiskomitee raames.

Selleks et tagada investorite ja tarbijate kaitse kõikides finantsteenuste sektorites, peaks ESMA tegema võimalikult tihedat koostööd teise kahe Euroopa järelevalveasutusega ühiskomitee raames.

Muudatus 3

Muudatus 3

Ettepandud MiFIDi artikkel 2

„1.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata:

[...]

| d) | isikute suhtes, kes ei osuta investeerimisteenuseid ega tegele muuga kui oma arvel kauplemisega, välja arvatud juhul, kui nad:






  i) | on turutegijad; |
| --- | --- | --- |

d)

isikute suhtes, kes ei osuta investeerimisteenuseid ega tegele muuga kui oma arvel kauplemisega, välja arvatud juhul, kui nad:

i)

on turutegijad;

| ii) | on reguleeritud turu või mitmepoolse kauplemissüsteemi liikmed või osalised või |
| --- | --- |

ii)

on reguleeritud turu või mitmepoolse kauplemissüsteemi liikmed või osalised või

| iii) | kauplevad oma arvel, täites kliendi korraldusi. |
| --- | --- |

iii)

kauplevad oma arvel, täites kliendi korraldusi.

Seda erandit ei kohaldata selliste artikli 2 lõike 1 punkti i alusel vabastatud isikute suhtes, kes oma arvel kauplevad finantsinstrumentidega reguleeritud turu või mitmepoolse kauplemissüsteemi liikme või osalisena, sealhulgas turutegijana, seoses kauba tuletisinstrumentidega või saastekvootidega või nende tuletisinstrumentidega;

[...]”

„1.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata:

[...]

| d) | isikute suhtes, kes ei osuta investeerimisteenuseid ega tegele muuga kui oma arvel kauplemisega, välja arvatud juhul, kui nad:






  i) | on turutegijad; |
| --- | --- | --- |

d)

isikute suhtes, kes ei osuta investeerimisteenuseid ega tegele muuga kui oma arvel kauplemisega, välja arvatud juhul, kui nad:

i)

on turutegijad;

| ii) | on reguleeritud turu või mitmepoolse kauplemissüsteemi liikmed või osalised |
| --- | --- |

ii)

on reguleeritud turu või mitmepoolse kauplemissüsteemi liikmed või osalised

| iii) | tegelevad algoritmkauplemisega või |
| --- | --- |

iii)

tegelevad algoritmkauplemisega või

| iv) | kauplevad oma arvel, täites kliendi korraldusi. |
| --- | --- |

iv)

kauplevad oma arvel, täites kliendi korraldusi.

Seda erandit ei kohaldata selliste artikli 2 lõike 1 punkti i alusel vabastatud isikute suhtes, kes oma arvel kauplevad finantsinstrumentidega reguleeritud turu või mitmepoolse kauplemissüsteemi liikme või osalisena, sealhulgas turutegijana, seoses kauba tuletisinstrumentidega või saastekvootidega või nende tuletisinstrumentidega;

[...]”

Selgitus

Selgitus

Algoritmkauplemise ja välkkauplemisega tegelevate ettevõtjate suhtes kohaldatavad nõuded tuleks kehtestada olenemata sellest, kas nad kauplevad kliendi nimel või oma arvel, sest oma arvel kauplemine ei vähenda probleeme, millest tuleneb algoritmkauplemise reguleerimise ja järelevalve vajadus, arvestades sedalaadi kauplemistegevusest tekkivate riskide ja küsimuste keerulisust, tundlikkust ja tõsidust.

Algoritmkauplemise ja välkkauplemisega tegelevate ettevõtjate suhtes kohaldatavad nõuded tuleks kehtestada olenemata sellest, kas nad kauplevad kliendi nimel või oma arvel, sest oma arvel kauplemine ei vähenda probleeme, millest tuleneb algoritmkauplemise reguleerimise ja järelevalve vajadus, arvestades sedalaadi kauplemistegevusest tekkivate riskide ja küsimuste keerulisust, tundlikkust ja tõsidust.

Muudatus 4

Muudatus 4

Ettepandud MiFIDi artikli 9 lõige 6

| „c) | määrab kindlaks ja kiidab heaks ühingu osutatavate teenuste, ning tema toodete ja tegevusega seotud poliitika vastavalt ühingu riskitaluvusele ning nende klientide olemusele ja vajadustele, kellele teenuseid osutatakse või tooteid pakutakse, sealhulgas testib vajaduse korral stressitaluvust, ning teostab sellekohast järelevalvet;” |
| --- | --- |

„c)

määrab kindlaks ja kiidab heaks ühingu osutatavate teenuste, ning tema toodete ja tegevusega seotud poliitika vastavalt ühingu riskitaluvusele ning nende klientide olemusele ja vajadustele, kellele teenuseid osutatakse või tooteid pakutakse, sealhulgas testib vajaduse korral stressitaluvust, ning teostab sellekohast järelevalvet;”

| „c) | määrab kindlaks ja kiidab heaks ühingu osutatavate teenuste, ning tema toodete ja tegevusega seotud poliitika vastavalt ühingu riskitaluvusele ning nende klientide olemusele ja vajadustele, kellele teenuseid osutatakse või tooteid pakutakse, sealhulgas testib vajaduse korral stressitaluvust, ning teostab sellekohast järelevalvet; |
| --- | --- |

„c)

määrab kindlaks ja kiidab heaks ühingu osutatavate teenuste, ning tema toodete ja tegevusega seotud poliitika vastavalt ühingu riskitaluvusele ning nende klientide olemusele ja vajadustele, kellele teenuseid osutatakse või tooteid pakutakse, sealhulgas testib vajaduse korral stressitaluvust, ning teostab sellekohast järelevalvet;

| ca) | määratleb, kiidab heaks ja vaatab üle äriühingu müügipersonali töötasud, mis peaksid olema kavandatud nii, et nendega julgustatakse vastutustundlikku käitumist äritegevuses, tarbijate ausat kohtlemist ning hoitakse ära huvide konfliktid. Töötasude struktuur tuleks asjakohastel puhkudel avaldada klientidele, näiteks siis, kui võimalikke huvide konflikte ei saa hallata ega ära hoida;” |
| --- | --- |

ca)

ca)

määratleb, kiidab heaks ja vaatab üle äriühingu müügipersonali töötasud, mis peaksid olema kavandatud nii, et nendega julgustatakse vastutustundlikku käitumist äritegevuses, tarbijate ausat kohtlemist ning hoitakse ära huvide konfliktid. Töötasude struktuur tuleks asjakohastel puhkudel avaldada klientidele, näiteks siis, kui võimalikke huvide konflikte ei saa hallata ega ära hoida;”

määratleb, kiidab heaks ja vaatab üle äriühingu müügipersonali töötasud, mis peaksid olema kavandatud nii, et nendega julgustatakse vastutustundlikku käitumist äritegevuses, tarbijate ausat kohtlemist ning hoitakse ära huvide konfliktid. Töötasude struktuur tuleks asjakohastel puhkudel avaldada klientidele, näiteks siis, kui võimalikke huvide konflikte ei saa hallata ega ära hoida

Selgitus

Selgitus

Ettepandud MiFIDis
   (2)
  sisalduvat põhimõtet, mis puudutab juhtorgani kohustusi seoses müügipersonali töötasuga, tuleks rõhutada. Ettepandud muudatuse eesmärk on edendada üldjuhtimise häid tavasid seoses mitte ainult pangandusega tegelevate asutuste töötasupõhimõtetega. Nende tegevuse spetsiifilisus ja ebakohastest töötasuskeemidest tuleneda võiv kahju tarbijatele eeldab, et selles valdkonnas kehtiksid ühised nõuded kõikidele investeerimisühingutele, et saavutada vastutustundlik äritegevus, tarbijate aus kohtlemine ning hoida ära huvide konfliktid viisil, mis oleks kooskõlas ettepandud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, (3)
  ning samuti kooskõlas OECD põhimõtetega
   (4).

Ettepandud MiFIDis

2

sisalduvat põhimõtet, mis puudutab juhtorgani kohustusi seoses müügipersonali töötasuga, tuleks rõhutada. Ettepandud muudatuse eesmärk on edendada üldjuhtimise häid tavasid seoses mitte ainult pangandusega tegelevate asutuste töötasupõhimõtetega. Nende tegevuse spetsiifilisus ja ebakohastest töötasuskeemidest tuleneda võiv kahju tarbijatele eeldab, et selles valdkonnas kehtiksid ühised nõuded kõikidele investeerimisühingutele, et saavutada vastutustundlik äritegevus, tarbijate aus kohtlemine ning hoida ära huvide konfliktid viisil, mis oleks kooskõlas ettepandud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet

3

ning samuti kooskõlas OECD põhimõtetega

4

Muudatus 5

Muudatus 5

Ettepandud MiFIDi artikli 17 lõige 2

„2.   Algoritmkauplemisega tegelev investeerimisühing esitab vähemalt kord aastas oma liikmesriigi pädevale asutusele kirjelduse algoritmkauplemise strateegiate laadi kohta, üksikasjalikud andmed süsteemi suhtes kohaldatavate kauplemisparameetrite või -piirmäärade kohta, lõike 1 tingimuste täitmise tagavad põhilised vastavus- ja riskikontrollid ning oma süsteemide testimise üksikasjad. Pädev asutus võib igal ajal nõuda investeerimisühingult lisateavet tema algoritmkauplemise ja selleks kasutatavate süsteemide kohta.”

„2.   Algoritmkauplemisega tegelev investeerimisühing esitab vähemalt kord aastas oma liikmesriigi pädevale asutusele kirjelduse algoritmkauplemise strateegiate laadi kohta, üksikasjalikud andmed süsteemi suhtes kohaldatavate kauplemisparameetrite või -piirmäärade kohta, lõike 1 tingimuste täitmise tagavad põhilised vastavus- ja riskikontrollid ning oma süsteemide testimise üksikasjad. Investeerimisühing esitab pädeva asutuse nõudmisel lisateavet oma algoritmkauplemise ja selleks kasutatavate süsteemide kohta.”

Selgitus

Selgitus

Ettepandud MiFIDi artikli 17 lõikega 2 tuleks tagada, et investeerimisühing esitab pädevale asutusele kogu nõutava lisateabe.

Ettepandud MiFIDi artikli 17 lõikega 2 tuleks tagada, et investeerimisühing esitab pädevale asutusele kogu nõutava lisateabe.

Muudatus 6

Muudatus 6

Ettepandud MiFIDi artikli 24 lõige 7

„7.   Kui investeerimisteenust pakutakse koos teise teenuse või tootega, mis on osa paketist või sama lepingu või paketi tingimuseks, teavitab investeerimisühing klienti sellest, kas on võimalik osta eri komponente eraldi, ja esitab eraldi tõendid iga komponendiga seotud kulude ja tasude kohta.

ESMA töötab hiljemalt [kuupäev] välja suunised ristmüügitegevuse hindamiseks ja järelevalveks ning märgib eelkõige ära olukorrad, milles ristmüügitegevus ei vasta lõike 1 kohustustele.”

„7.   Kui investeerimisteenust pakutakse koos teise teenuse või tootega, mis on osa paketist või sama lepingu või paketi tingimuseks, teavitab investeerimisühing klienti sellest, kas on võimalik osta eri komponente eraldi, ja esitab eraldi tõendid iga komponendiga seotud kulude ja tasude kohta.

ESMA töötab koostöös Euroopa Pangandusjärelevalvega ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Asutusega ühiskomitee kaudu hiljemalt [kuupäev] välja suunised ristmüügitegevuse hindamiseks ja järelevalveks ning märgib eelkõige ära olukorrad, milles ristmüügitegevus ei vasta lõike 1 kohustustele.”

Selgitus

Selgitus

Kõigi kolme Euroopa järelevalveasutuse vaheline koostöö suuniste väljatöötamisel on ristmüügi osas väga asjakohane, sest praeguses olukorras ei ole eri finantssektorid, nagu kindlustus ja pangandus, selgelt kaasatud.

Kõigi kolme Euroopa järelevalveasutuse vaheline koostöö suuniste väljatöötamisel on ristmüügi osas väga asjakohane, sest praeguses olukorras ei ole eri finantssektorid, nagu kindlustus ja pangandus, selgelt kaasatud.

Muudatus 7

Muudatus 7

Ettepandud MiFIDi artikli 36 lõike 8 teine lõik

„ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite kavandid komisjonile [31. detsembriks 2016].”

„ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite kavandid komisjonile [31. detsembriks 2013].”

Selgitus

Selgitus

ESMA peaks esitama standardid komisjonile enne teenuse TARGET2-Securities (T2S) alguskuupäeva juunis 2015 ja kindlasti enne 31. detsembrit 2016. Sama sõnastusettepanek pakutakse välja ka ettepandud MiFIDi artikli 36 lõike 9 ning artikli 37 lõigete 11 ja 12 muudatusena. Nende artiklite kohaselt peab ESMA välja töötama tehnilised standardid toetamaks menetlusi, mida on vaja selleks, et tagada investeerimisühingutele vabadus pakkuda piiriüleselt investeerimisteenuseid ja -tegevusi ning luua filiaal. See on oluline tingimus konkurentsi ja finantsturgude integreerimise aspektist ning võib soodsalt mõjutada T2S-teenuse piiriüleste arvelduste efektiivsust ja mahtusid.

ESMA peaks esitama standardid komisjonile enne teenuse TARGET2-Securities (T2S) alguskuupäeva juunis 2015 ja kindlasti enne 31. detsembrit 2016. Sama sõnastusettepanek pakutakse välja ka ettepandud MiFIDi artikli 36 lõike 9 ning artikli 37 lõigete 11 ja 12 muudatusena. Nende artiklite kohaselt peab ESMA välja töötama tehnilised standardid toetamaks menetlusi, mida on vaja selleks, et tagada investeerimisühingutele vabadus pakkuda piiriüleselt investeerimisteenuseid ja -tegevusi ning luua filiaal. See on oluline tingimus konkurentsi ja finantsturgude integreerimise aspektist ning võib soodsalt mõjutada T2S-teenuse piiriüleste arvelduste efektiivsust ja mahtusid.

Muudatus 8

Muudatus 8

Ettepandud MiFIDi artikli 39 lõike 2 teine lõik

„See pädeva asutuse hinnang reguleeritud turule ei piira riikide keskpankade pädevusi arveldussüsteemide järelevalve teostajatena või muude järelevalveasutuste pädevusi seoses kõnealuste süsteemidega. Pädev asutus võtab arvesse nende institutsioonide poolt juba kohaldatud ülevaatust/järelevalvet, et vältida kontrolli tarbetut dubleerimist.”

„See pädeva asutuse hinnang reguleeritud turule ei piira asjaomaste keskpankade pädevusi arveldussüsteemide järelevalve teostajatena või muude järelevalveasutuste pädevusi seoses kõnealuste süsteemidega. Pädev asutus võtab arvesse nende institutsioonide poolt juba kohaldatud ülevaatust/järelevalvet, et vältida kontrolli tarbetut dubleerimist.”

Selgitus

Selgitus

Kliirimis- ja arveldussüsteemide järelevalvet teostavaks keskpangaks võib olla ka EKP, mitte ainult riigi keskpank.

Kliirimis- ja arveldussüsteemide järelevalvet teostavaks keskpangaks võib olla ka EKP, mitte ainult riigi keskpank.

Sama sõnastusettepanekut tuleks kaaluda ka ettepandud MiFIDi artikli 40 lõike 2 teise lõigu ja artikli 57 lõike 2 teise lõigu muudatusena.

Sama sõnastusettepanekut tuleks kaaluda ka ettepandud MiFIDi artikli 40 lõike 2 teise lõigu ja artikli 57 lõike 2 teise lõigu muudatusena.

Muudatus 9

Muudatus 9

Ettepandud MiFIDi artikli 41 lõike 1 punkt g

| „g) | äriühing on taotlenud liikmelisust investeeringute tagamise skeemis, millel on tegevusluba või mida on tunnustatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. märtsi direktiivile 97/9/EÜ investeeringute tagamise skeemide kohta.” |
| --- | --- |

„g)

äriühing on taotlenud liikmelisust investeeringute tagamise skeemis, millel on tegevusluba või mida on tunnustatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. märtsi direktiivile 97/9/EÜ investeeringute tagamise skeemide kohta.”

| „g) | äriühing kuulub loa andmise ajal investeeringute tagamise skeemi, millel on tegevusluba või mida on tunnustatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. märtsi direktiivile 97/9/EÜ investeeringute tagamise skeemide kohta.” |
| --- | --- |

„g)

äriühing kuulub loa andmise ajal investeeringute tagamise skeemi, millel on tegevusluba või mida on tunnustatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. märtsi direktiivile 97/9/EÜ investeeringute tagamise skeemide kohta.”

kuulub loa andmise ajal

Selgitus

Selgitus

Selleks et pakkuda tõhusat jaeklientide kaitset, peaks loa andmise eeltingimuseks olema liikmesus, mitte pelgalt taotlus, vastavalt liidus asutatud investeerimisühinguid käsitlevale sättele (vt ettepandud MiFIDi artikkel 14 ja seal viidatud direktiivi 97/9/EÜ artikli 2 lõige 1). Peale selle rõhutab EKP vajadust tagada selle ettepandud MiFIDis ette nähtud korra kooskõla direktiivi 97/9/EÜ artikliga 11, millega on antud liikmesriikidele kaalutlusõigus hinnata, kas väljaspool ühendust asuva peakontoriga investeerimisühingu asutatud filiaalidel on liidus ettenähtuga samaväärne kaitse.

Selleks et pakkuda tõhusat jaeklientide kaitset, peaks loa andmise eeltingimuseks olema liikmesus, mitte pelgalt taotlus, vastavalt liidus asutatud investeerimisühinguid käsitlevale sättele (vt ettepandud MiFIDi artikkel 14 ja seal viidatud direktiivi 97/9/EÜ artikli 2 lõige 1). Peale selle rõhutab EKP vajadust tagada selle ettepandud MiFIDis ette nähtud korra kooskõla direktiivi 97/9/EÜ artikliga 11, millega on antud liikmesriikidele kaalutlusõigus hinnata, kas väljaspool ühendust asuva peakontoriga investeerimisühingu asutatud filiaalidel on liidus ettenähtuga samaväärne kaitse.

Muudatus 10

Muudatus 10

Ettepandud MiFIDi artikli 51 lõige 7

„7.   Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 94 vastu käesolevas artiklis sätestatud nõuetega seotud delegeeritud õigusakte, et eelkõige:

[...]

| c) | kehtestada täitmata korralduste ja tehingute maksimaalne ja minimaalne suhtarv ning minimaalne hinnasamm;” |
| --- | --- |

c)

kehtestada täitmata korralduste ja tehingute maksimaalne ja minimaalne suhtarv ning minimaalne hinnasamm;”

„7.   Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 94 vastu käesolevas artiklis sätestatud nõuetega seotud delegeeritud õigusakte, et eelkõige:

[...]

| c) | kehtestada täitmata korralduste ja tehingute maksimaalne suhtarv ning minimaalne hinnasamm;” |
| --- | --- |

c)

kehtestada täitmata korralduste ja tehingute maksimaalne suhtarv ning minimaalne hinnasamm;”

Selgitus

Selgitus

Täitmata korralduste ja tehingute minimaalsel suhtarvul puudub ilmne majanduslik põhjendus.

Täitmata korralduste ja tehingute minimaalsel suhtarvul puudub ilmne majanduslik põhjendus.

Muudatus 11

Muudatus 11

Ettepandud MiFIDi artikkel 91

„Artikkel 91

Koostöö ja teabevahetus ESMAga

1.   Pädevad asutused teevad käesoleva direktiivi kohaldamisel koostööd ESMAga kooskõlas määrusega (EL) nr 1095/2010.

2.   Pädevad asutused esitavad ESMA-le viivitamata kogu teabe, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks käesoleva direktiivi ja määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 35 kohaselt.”

„Artikkel 91

Koostöö ja teabevahetus ESMAga Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi raames ja Euroopa Keskpankade Süsteemiga

1.   Pädevad asutused teevad Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi liikmetena usalduses ja täies vastastikuses austuses koostööd, eelkõige tagades asjakohase ja usaldusväärse teabe liikumise enda ja teiste Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi liikmete vahel vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõttele.

2.   Pädevad asutused teevad käesoleva direktiivi kohaldamisel koostööd ESMAga kooskõlas määrusega (EL) nr 1095/2010.

3.   Pädevad asutused esitavad ESMA-le viivitamata kogu teabe, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks käesoleva direktiivi ja määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 35 kohaselt, ja esitavad EKPSi keskpankadele kohastel juhtudel kogu teabe, mis puudutab nende vastavate ülesannete täitmist.”

Selgitus

Selgitus

Selguse ja õiguskindluse huvides peaks ettepandud MiFIDis kajastuma koostöö põhimõte, mis on ette nähtud seoses hiljutise Euroopa finantsjärelevalve reformiga. Peale selle tuleks paremini korraldada EKPSi keskpankade, sealhulgas EKP vaheline teabevahetus. EKP soovitab teha samasugused muudatused ka teistes asjakohastes finantssektori direktiivides – vt samuti ettepandud direktiivi muudatused 3 kuni 7 EKP arvamuses CON/2012/5.

Selguse ja õiguskindluse huvides peaks ettepandud MiFIDis kajastuma koostöö põhimõte, mis on ette nähtud seoses hiljutise Euroopa finantsjärelevalve reformiga. Peale selle tuleks paremini korraldada EKPSi keskpankade, sealhulgas EKP vaheline teabevahetus. EKP soovitab teha samasugused muudatused ka teistes asjakohastes finantssektori direktiivides – vt samuti ettepandud direktiivi muudatused 3 kuni 7 EKP arvamuses CON/2012/5.

Muudatusettepanekud ettepandud MiFIRi kohta

Muudatusettepanekud ettepandud MiFIRi kohta

| Komisjoni redaktsiooni ettepanek | EKP muudatusettepanek (5) |
| --- | --- |
| Muudatus 12 |
| Ettepandud MiFIRi artikkel 1 (uus) |
| Tekst puudub | „5.   Artiklites 19 ja 20 viidatud tehingute kauplemisjärgse avaldamise ja artiklis 23 viidatud tehingute aruandluse kohustust ei kohaldata tehingute suhtes, mille vastaspooleks on EKPSi keskpank.” |
| Selgitus


  Vt käesoleva arvamuse punkt 7. |
| Muudatus 13 |
| Ettepandud MiFIRi artikkel 23 |
| „2.   Lõikes 1 sätestatud kohustust ei kohaldata finantsinstrumentide suhtes, mida ei ole kauplemisele lubatud ning millega ei kaubelda mitmepoolses ega organiseeritud kauplemissüsteemis, finantsinstrumentide suhtes, mille väärtus ei sõltu kauplemisele lubatud või mitmepoolses või organiseeritud kauplemissüsteemis kaubeldava finantsinstrumendi väärtusest, ning finantsinstrumentide suhtes, mis ei mõjuta või tõenäoliselt ei mõjuta finantsinstrumenti, mis on kauplemisele lubatud või millega kaubeldakse mitmepoolses või organiseeritud kauplemissüsteemis.
  [...]
  7.   Kui käesolevas artiklis sätestatud aruanded edastatakse vastavalt direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 37 lõikega 8 vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele, edastab nimetatud pädev asutus selle teabe investeerimisühingu päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele, välja arvatud juhul, kui need on vastu võtnud otsuse, et nad ei soovi seda teavet saada.
  8.   ESMA koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, määrates kindlaks alljärgneva:
  [...]
  Esimeses lõigus osutatud regulatiivsete tehniliste standardite vastuvõtmise õigus on delegeeritud komisjonile, kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.
  9.   Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist esitab ESMA komisjonile käesoleva artikli toimimise kohta aruande, sealhulgas selle kohta, kas pädevatele asutustele laekuvate ja nende vahel vahetatavate tehinguaruannete sisu ja vorm võimaldavad investeerimisühingute tegevust kooskõlas artikliga 21 igakülgselt jälgida. Komisjon võib astuda samme selle nimel, et pakkuda välja muudatusi, sealhulgas sätestades tehingud, mille kohta tuleb teave edastada pädevate asutuste asemel ESMA poolt määratud süsteemile, mis võimaldab asjaomastel pädevatel asutustel kogu käesoleva artikli alusel esitatud teabele juurde pääseda.” | „2.   Lõikes 1 sätestatud kohustust ei kohaldata finantsinstrumentide suhtes, mida ei ole reguleeritud turul kauplemisele lubatud ning millega ei kaubelda mitmepoolses ega organiseeritud kauplemissüsteemis, finantsinstrumentide suhtes, mille väärtus ei sõltu reguleeritud turul kauplemisele lubatud või mitmepoolses või organiseeritud kauplemissüsteemis kaubeldava finantsinstrumendi väärtusest, ning finantsinstrumentide suhtes, mis ei mõjuta või tõenäoliselt ei mõjuta finantsinstrumenti, mis on reguleeritud turul kauplemisele lubatud või millega kaubeldakse mitmepoolses või organiseeritud kauplemissüsteemis.
  [...]
  7.   Kui käesolevas artiklis sätestatud aruanded edastatakse vastavalt direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 37 lõikega 8 vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele, edastab nimetatud pädev asutus selle teabe investeerimisühingu päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele, välja arvatud juhul, kui need on vastu võtnud otsuse, et nad ei soovi seda teavet saada.

  Pädevad asutused annavad kogu teabe, mis on saadud käesoleva artikli alusel, ühtsesse süsteemi, mille määrab ESMA tehinguaruandluseks liidu tasandil. See ühtne süsteem võimaldab kõikidele asjaomastele pädevatele asutustele juurdepääsu kogu teabele, mis on antud käesoleva artikli alusel.

  8.   ESMA koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, määrates kindlaks alljärgneva:
  [...]







  d) | andmetöötluse lõikes 7 viidatud ühtses süsteemis ning selle süsteemi ja pädevate asutuste vahelise teabevahetuse kord. |

Komisjoni redaktsiooni ettepanek

EKP muudatusettepanek (5)

5

Muudatus 12

Muudatus 12

Ettepandud MiFIRi artikkel 1 (uus)

Tekst puudub

„5.   Artiklites 19 ja 20 viidatud tehingute kauplemisjärgse avaldamise ja artiklis 23 viidatud tehingute aruandluse kohustust ei kohaldata tehingute suhtes, mille vastaspooleks on EKPSi keskpank.”

Selgitus

Selgitus

Vt käesoleva arvamuse punkt 7.

Vt käesoleva arvamuse punkt 7.

Muudatus 13

Muudatus 13

Ettepandud MiFIRi artikkel 23

„2.   Lõikes 1 sätestatud kohustust ei kohaldata finantsinstrumentide suhtes, mida ei ole kauplemisele lubatud ning millega ei kaubelda mitmepoolses ega organiseeritud kauplemissüsteemis, finantsinstrumentide suhtes, mille väärtus ei sõltu kauplemisele lubatud või mitmepoolses või organiseeritud kauplemissüsteemis kaubeldava finantsinstrumendi väärtusest, ning finantsinstrumentide suhtes, mis ei mõjuta või tõenäoliselt ei mõjuta finantsinstrumenti, mis on kauplemisele lubatud või millega kaubeldakse mitmepoolses või organiseeritud kauplemissüsteemis.

[...]

7.   Kui käesolevas artiklis sätestatud aruanded edastatakse vastavalt direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 37 lõikega 8 vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele, edastab nimetatud pädev asutus selle teabe investeerimisühingu päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele, välja arvatud juhul, kui need on vastu võtnud otsuse, et nad ei soovi seda teavet saada.

8.   ESMA koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, määrates kindlaks alljärgneva:

[...]

Esimeses lõigus osutatud regulatiivsete tehniliste standardite vastuvõtmise õigus on delegeeritud komisjonile, kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

9.   Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist esitab ESMA komisjonile käesoleva artikli toimimise kohta aruande, sealhulgas selle kohta, kas pädevatele asutustele laekuvate ja nende vahel vahetatavate tehinguaruannete sisu ja vorm võimaldavad investeerimisühingute tegevust kooskõlas artikliga 21 igakülgselt jälgida. Komisjon võib astuda samme selle nimel, et pakkuda välja muudatusi, sealhulgas sätestades tehingud, mille kohta tuleb teave edastada pädevate asutuste asemel ESMA poolt määratud süsteemile, mis võimaldab asjaomastel pädevatel asutustel kogu käesoleva artikli alusel esitatud teabele juurde pääseda.”

„2.   Lõikes 1 sätestatud kohustust ei kohaldata finantsinstrumentide suhtes, mida ei ole reguleeritud turul kauplemisele lubatud ning millega ei kaubelda mitmepoolses ega organiseeritud kauplemissüsteemis, finantsinstrumentide suhtes, mille väärtus ei sõltu reguleeritud turul kauplemisele lubatud või mitmepoolses või organiseeritud kauplemissüsteemis kaubeldava finantsinstrumendi väärtusest, ning finantsinstrumentide suhtes, mis ei mõjuta või tõenäoliselt ei mõjuta finantsinstrumenti, mis on reguleeritud turul kauplemisele lubatud või millega kaubeldakse mitmepoolses või organiseeritud kauplemissüsteemis.

[...]

7.   Kui käesolevas artiklis sätestatud aruanded edastatakse vastavalt direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikli 37 lõikega 8 vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele, edastab nimetatud pädev asutus selle teabe investeerimisühingu päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele, välja arvatud juhul, kui need on vastu võtnud otsuse, et nad ei soovi seda teavet saada.

Pädevad asutused annavad kogu teabe, mis on saadud käesoleva artikli alusel, ühtsesse süsteemi, mille määrab ESMA tehinguaruandluseks liidu tasandil. See ühtne süsteem võimaldab kõikidele asjaomastele pädevatele asutustele juurdepääsu kogu teabele, mis on antud käesoleva artikli alusel.

8.   ESMA koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, määrates kindlaks alljärgneva:

[...]

d)

andmetöötluse lõikes 7 viidatud ühtses süsteemis ning selle süsteemi ja pädevate asutuste vahelise teabevahetuse kord.

Esimeses lõigus osutatud regulatiivsete tehniliste standardite vastuvõtmise õigus on delegeeritud komisjonile, kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

9.   Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist esitab ESMA komisjonile käesoleva artikli toimimise kohta aruande, sealhulgas selle kohta, kas pädevatele asutustele laekuvate ja nende ja lõikes 7 viidatud ühtse süsteemi vahel vahetatavate tehinguaruannete sisu ja vorm võimaldavad investeerimisühingute tegevust kooskõlas artikliga 21 igakülgselt jälgida. Komisjon võib astuda samme selle nimel, et pakkuda välja muudatusi, sealhulgas sätestades tehingud, mille kohta tuleb teave edastada pädevate asutuste asemel vaid lõikes 7 viidatud ühtsele süsteemile, .”

Selgitus

Selgitus

Tehinguaruandluse teave peaks olema hõlpsasti juurdepääsetav Euroopa tasandil ühes ühtses süsteemis, mille määrab ESMA niipea kui võimalik, mitte aga kõigest kahe aasta jooksul alates ettepandud MARi jõustumisest kehtiva läbivaatamisklausli lõpptulemusena. Peale selle peaks ESMA välja töötama regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud eesmärgiga määrata kindlaks süsteem, millega tagatakse tõhus teabevahetus selle süsteemi ja pädevate asutuste vahel.

Tehinguaruandluse teave peaks olema hõlpsasti juurdepääsetav Euroopa tasandil ühes ühtses süsteemis, mille määrab ESMA niipea kui võimalik, mitte aga kõigest kahe aasta jooksul alates ettepandud MARi jõustumisest kehtiva läbivaatamisklausli lõpptulemusena. Peale selle peaks ESMA välja töötama regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud eesmärgiga määrata kindlaks süsteem, millega tagatakse tõhus teabevahetus selle süsteemi ja pädevate asutuste vahel.

Artikli 23 lõikes 2 lisatav viide reguleeritud turgudele koos viitega mitmepoolsetele kauplemissüsteemidele ja organiseeritud kauplemissüsteemidele selgitab, et sõnastus „kauplemisele lubatud” viitab, nagu ka ettepandud MiFIRi muudes sätetes, nendele finantsinstrumentidele, millega kaubeldakse reguleeritud turgudel.

Artikli 23 lõikes 2 lisatav viide reguleeritud turgudele koos viitega mitmepoolsetele kauplemissüsteemidele ja organiseeritud kauplemissüsteemidele selgitab, et sõnastus „kauplemisele lubatud” viitab, nagu ka ettepandud MiFIRi muudes sätetes, nendele finantsinstrumentidele, millega kaubeldakse reguleeritud turgudel.

Muudatusettepanekud ettepandud MARi kohta

Muudatusettepanekud ettepandud MARi kohta

| Komisjoni redaktsiooni ettepanek | EKP muudatusettepanek (6) |
| --- | --- |
| Muudatus 14 |
| Ettepandud MARi põhjendus 25 |
| „(25) | Ajal, mil finantseerimisasutus saab erakorralist laenuabi, võib süsteemi seisukohast olulise siseteabe avalikustamise edasilükkamine tagada finantsstabiilsuse. Seetõttu peaks pädevatel asutustel olema võimalus lubada siseteabe avalikustamise edasilükkamist.” |

Komisjoni redaktsiooni ettepanek

EKP muudatusettepanek (6)

6

Muudatus 14

Muudatus 14

Ettepandud MARi põhjendus 25

„(25)

Ajal, mil finantseerimisasutus saab erakorralist laenuabi, võib süsteemi seisukohast olulise siseteabe avalikustamise edasilükkamine tagada finantsstabiilsuse. Seetõttu peaks pädevatel asutustel olema võimalus lubada siseteabe avalikustamise edasilükkamist.”

| „(25) | Mõnikord võib süsteemi seisukohast olulise siseteabe avalikustamise edasilükkamine tagada finantsstabiilsuse. Seetõttu peaks pädevatel asutustel olema võimalus otsustada siseteabe avalikustamise edasilükkamist. |
| --- | --- |

„(25)

Mõnikord võib süsteemi seisukohast olulise siseteabe avalikustamise edasilükkamine tagada finantsstabiilsuse. Seetõttu peaks pädevatel asutustel olema võimalus otsustada siseteabe avalikustamise edasilükkamist.

| (25a) | Finantseerimisasutuste puhul, muu hulgas siis, kui nad saavad keskpangalt laenu, sealhulgas erakorralist likviidsusabi, tuleks seda, kas teave on süsteemi seisukohalt oluline ja kas avalikustamise edasilükkamine on üldsuse huvides, hinnata tihedas koostöös asjaomase keskpangaga, emitendi üle järelevalvet teostava pädeva asutusega ning asjakohastel puhkudel riigisisese makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutusega.” |
| --- | --- |

(25a)

Finantseerimisasutuste puhul, muu hulgas siis, kui nad saavad keskpangalt laenu, sealhulgas erakorralist likviidsusabi, tuleks seda, kas teave on süsteemi seisukohalt oluline ja kas avalikustamise edasilükkamine on üldsuse huvides, hinnata tihedas koostöös asjaomase keskpangaga, emitendi üle järelevalvet teostava pädeva asutusega ning asjakohastel puhkudel riigisisese makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutusega.”

Selgitus

Selgitus

Pädeval asutusel on vaja õigust mitte üksnes lubada, vaid ka omal algatusel otsustada süsteemi seisukohalt olulise siseteabe avalikustamise edasilükkamist. Nende emitentide puhul, kes on finantseerimisasutused, on erakorralise likviidsusabi saamine oluline, kuid mitte ainus näide teabest, mis võib olla süsteemi seisukohalt oluline. Peale selle tuleks teabe olulisust süsteemi seisukohalt selliste emitentide puhul hinnata koostöös asjaomase keskpangaga, järelevalveasutusega ja riigisisese makrotasandi usaldusjärelevalve asutusega, (7)
  pidades silmas finantsstabiilsuse huve. See muudatus on seotud muudatusega 17.

Pädeval asutusel on vaja õigust mitte üksnes lubada, vaid ka omal algatusel otsustada süsteemi seisukohalt olulise siseteabe avalikustamise edasilükkamist. Nende emitentide puhul, kes on finantseerimisasutused, on erakorralise likviidsusabi saamine oluline, kuid mitte ainus näide teabest, mis võib olla süsteemi seisukohalt oluline. Peale selle tuleks teabe olulisust süsteemi seisukohalt selliste emitentide puhul hinnata koostöös asjaomase keskpangaga, järelevalveasutusega ja riigisisese makrotasandi usaldusjärelevalve asutusega

7

pidades silmas finantsstabiilsuse huve. See muudatus on seotud muudatusega 17.

Muudatus 15

Muudatus 15

Ettepandud MARi artikli 5 lõige 1 (uus)

Tekst puudub

„20.   „finantseerimisasutus”–

Selgitus

Selgitus

EKPSi kuuluvad keskpangad peaksid olema kaasatud otsusesse lükata edasi süsteemi seisukohalt olulise teabe avalikustamine niivõrd, kui asjasse puutuvad finantseerimisasutused (vt muudatus 17). Sellepärast on vaja määratleda ettepandud MARis mõiste „finantseerimisasutus”.

EKPSi kuuluvad keskpangad peaksid olema kaasatud otsusesse lükata edasi süsteemi seisukohalt olulise teabe avalikustamine niivõrd, kui asjasse puutuvad finantseerimisasutused (vt muudatus 17). Sellepärast on vaja määratleda ettepandud MARis mõiste „finantseerimisasutus”.

Muudatus 16

Muudatus 16

Ettepandud MARi artikli 8 lõike 3 punkt c

| „c) | korralduste saatmine kauplemiskohta algoritmkauplemise, sealhulgas välkkauplemise kaudu ilma kauplemise kavatsuseta, kuid selleks et:






  — | põhjustada häireid või viivitusi kauplemiskoha kauplemissüsteemi toimimises; |
| --- | --- | --- |

„c)

korralduste saatmine kauplemiskohta algoritmkauplemise, sealhulgas välkkauplemise kaudu ilma kauplemise kavatsuseta, kuid selleks et:

—

põhjustada häireid või viivitusi kauplemiskoha kauplemissüsteemi toimimises;

| — | muuta teiste isikute jaoks kauplemiskoha kauplemissüsteemis olevate ehtsate pakkumiste kindlakstegemine keerulisemaks või |
| --- | --- |

—

muuta teiste isikute jaoks kauplemiskoha kauplemissüsteemis olevate ehtsate pakkumiste kindlakstegemine keerulisemaks või

| — | tekitada väära või eksitavat muljet finantsinstrumendi pakkumise või nõudluse kohta;” |
| --- | --- |

—

tekitada väära või eksitavat muljet finantsinstrumendi pakkumise või nõudluse kohta;”

| „c) | korralduste saatmine kauplemiskohta algoritmkauplemise, sealhulgas välkkauplemise kaudu selleks et:






  — | põhjustada häireid või viivitusi kauplemiskoha kauplemissüsteemi toimimises; |
| --- | --- | --- |

„c)

korralduste saatmine kauplemiskohta algoritmkauplemise, sealhulgas välkkauplemise kaudu selleks et:

—

põhjustada häireid või viivitusi kauplemiskoha kauplemissüsteemi toimimises;

| — | muuta teiste isikute jaoks kauplemiskoha kauplemissüsteemis olevate ehtsate pakkumiste kindlakstegemine keerulisemaks või |
| --- | --- |

—

muuta teiste isikute jaoks kauplemiskoha kauplemissüsteemis olevate ehtsate pakkumiste kindlakstegemine keerulisemaks või

| — | tekitada väära või eksitavat muljet finantsinstrumendi pakkumise või nõudluse kohta;” |
| --- | --- |

—

tekitada väära või eksitavat muljet finantsinstrumendi pakkumise või nõudluse kohta;”

Selgitus

Selgitus

Algoritmkauplemine võib tekitada olulise ohu üldsuse huvidele ja seda tuleb pidada turuga manipuleerimiseks, kui seda tehakse ühel eespool nimetatud kuritahtlikul eesmärgil. Selles suhtes soovitab EKP jätta välja viite kauplemise kavatsusele.

Algoritmkauplemine võib tekitada olulise ohu üldsuse huvidele ja seda tuleb pidada turuga manipuleerimiseks, kui seda tehakse ühel eespool nimetatud kuritahtlikul eesmärgil. Selles suhtes soovitab EKP jätta välja viite kauplemise kavatsusele.

Muudatus 17

Muudatus 17

Ettepandud MARi artikli 12 lõige 5

„5.   Pädev asutus võib anda finantsinstrumendi emitendile loa lükata siseteabe avalikustamine edasi, kui on täidetud järgmised tingimused:

| — | teave on süsteemi seisukohalt oluline; |
| --- | --- |

—

teave on süsteemi seisukohalt oluline;

| — | teabe avalikustamise edasilükkamine on üldsuse huvides; |
| --- | --- |

—

teabe avalikustamise edasilükkamine on üldsuse huvides;

| — | selle teabe konfidentsiaalsust on võimalik tagada. |
| --- | --- |

—

selle teabe konfidentsiaalsust on võimalik tagada.

Kõnealune luba peab olema kirjalik. Pädev asutus tagab, et avalikustamine lükatakse edasi üksnes seniks, kuni see on üldsuse huvides vajalik.

Pädev asutus kontrollib vähemalt kord nädalas, kas avalikustamise edasilükkamine on jätkuvalt asjakohane, ja tühistab viivitamata loa, kui mõni punktis a, b või c sätestatud tingimustest ei ole enam täidetud.”

„5.   Pädev asutus võib otsustada, et finantsinstrumendi emitendiltuleks lükata siseteabe avalikustamine edasi, kui on täidetud järgmised tingimused:

| — | teave on süsteemi seisukohalt oluline; |
| --- | --- |

—

teave on süsteemi seisukohalt oluline;

| — | teabe avalikustamise edasilükkamine on üldsuse huvides; |
| --- | --- |

—

teabe avalikustamise edasilükkamine on üldsuse huvides;

| — | selle teabe konfidentsiaalsust on võimalik tagada. |
| --- | --- |

—

selle teabe konfidentsiaalsust on võimalik tagada.

Pädev asutus teeb sellise otsuse omal algatusel või finantsinstrumentide emitendi taotlusel ning kui on tegu finantsinstrumente emiteerivate finantseerimisasutusega, ka EKPSi asjaomase keskpanga, finantsinstrumentide emitendi üle järelevalvet teostava asutuse või riigisisese makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse taotlusel.

Kõnealune otsus peab olema kirjalik. Pädev asutus tagab, et avalikustamine lükatakse edasi üksnes seniks, kuni see on üldsuse huvides vajalik.

Pädev asutus kontrollib vähemalt kord nädalas, kas avalikustamise edasilükkamine on jätkuvalt asjakohane, ja tühistab viivitamata oma otsuse, kui mõni punktis a, b või c sätestatud tingimustest ei ole enam täidetud.

Finantsinstrumente emiteerivate finantseerimisasutuste puhul hindab pädev asutus punktides a, b ja c sätestatud tingimuste täidetust tihedas koostöös EKPSi asjaomase keskpangaga, emitendi üle järelevalvet teostava pädeva asutusega ning asjakohastel puhkudel riigisisese makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutusega.”

Selgitus

Selgitus

Avalikustamise edasilükkamine seetõttu, et siseteave on süsteemi seisukohalt oluline, on nii emitendi huvides kui ka vastab üldsuse huvile säilitada finantsstabiilsus. Sellepärast peaks pädev asutus kohustama emitenti avalikustamist edasi lükkama, mitte pelgalt lubama tal seda teha. See peaks olema võimalik kas emitendi taotlusel või pädeva asutuse omal algatusel. Kui emitent on finantseerimisasutus, peaks ka EKPSi keskpangal, järelevalveasutusel ja makrotasandi usaldusjärelevalve asutusel olema õigus nõuda, et pädevasutus lükkaks siseteabe avalikustamise edasi, ja nad peaksid olema sellise edasilükkamise tingimuste hindamisse kaasatud. Niisugune EKPSi keskpanga, järelevalveasutuse ja asjakohastel puhkudel makrotasandi usaldusjärelevalve asutuse kaasatus võimaldab piisavalt käsitleda finantsstabiilsusega seotud mureküsimusi, eriti kui emitent saab erakorralist likviidsusabi.

Avalikustamise edasilükkamine seetõttu, et siseteave on süsteemi seisukohalt oluline, on nii emitendi huvides kui ka vastab üldsuse huvile säilitada finantsstabiilsus. Sellepärast peaks pädev asutus kohustama emitenti avalikustamist edasi lükkama, mitte pelgalt lubama tal seda teha. See peaks olema võimalik kas emitendi taotlusel või pädeva asutuse omal algatusel. Kui emitent on finantseerimisasutus, peaks ka EKPSi keskpangal, järelevalveasutusel ja makrotasandi usaldusjärelevalve asutusel olema õigus nõuda, et pädevasutus lükkaks siseteabe avalikustamise edasi, ja nad peaksid olema sellise edasilükkamise tingimuste hindamisse kaasatud. Niisugune EKPSi keskpanga, järelevalveasutuse ja asjakohastel puhkudel makrotasandi usaldusjärelevalve asutuse kaasatus võimaldab piisavalt käsitleda finantsstabiilsusega seotud mureküsimusi, eriti kui emitent saab erakorralist likviidsusabi.

---

(1)  Poolpaks kiri osutab EKP ettepanekule lisada uus tekst. Läbikriipsutatud kiri osutab EKP väljajätmisettepanekule.

1

(2)  Vt MiFIDi põhjendus 39.

2

(3)  Vt KOM(2011) 453 lõplik.

3

(4)  Vt OECD G20 kõrgetasemelised põhimõtted finantsalase tarbijakaitse kohta (15. oktoober 2011), mille kohaselt „tuleks ettevõtte müügipersonali töötasu kavandada niisuguseks, et sellega julgustatakse vastutustundlikku käitumist äritegevuses, tarbijate ausat kohtlemist ning hoitakse ära huvide konfliktid. Töötasude struktuur tuleks asjakohastel puhkudel avaldada klientidele, näiteks siis, kui võimalikke huvide konflikte ei saa hallata ega ära hoida”.

4

(5)  Poolpaks kiri osutab EKP ettepanekule lisada uus tekst. Läbikriipsutatud kiri osutab EKP väljajätmisettepanekule.

5

(6)  Poolpaks kiri osutab EKP ettepanekule lisada uus tekst. Läbikriipsutatud kiri osutab EKP väljajätmisettepanekule.

6

(7)  Vt selle kohta ESRNi 22. detsembri 2011. aasta soovitus ESRB/2011/3, millega võetakse vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevusjuhend, ESRNi veebilehel http://www.esrb.europa.eu

7

(8)  ELT L [...].

8

ELT L [...].

(9)  ELT L [...].

9

ELT L [...].

(10)  
  ELT L 335, 17.12.2009, lk 1.

10

ELT L 335, 17.12.2009, lk 1.

(11)  
  ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.

11

ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.

(12)  
  ELT L 235, 23.9.2003, lk 10.

12

ELT L 235, 23.9.2003, lk 10.

(13)  
  ELT L 174, 1.7.2011, lk 1.”

13

ELT L 174, 1.7.2011, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 7.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/23

---

Euro vahetuskurss (1)

6. juuni 2012

2012/C 161/04

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2485 |
| JPY | Jaapani jeen | 98,82 |
| DKK | Taani kroon | 7,4323 |
| GBP | Inglise nael | 0,80630 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,0165 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2008 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,6065 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,565 |
| HUF | Ungari forint | 300,04 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6969 |
| PLN | Poola zlott | 4,3498 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4631 |
| TRY | Türgi liir | 2,2996 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2661 |
| CAD | Kanada dollar | 1,2909 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,6866 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6366 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5960 |
| KRW | Korea won | 1 467,38 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,5030 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9453 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5630 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 711,99 |
| MYR | Malaisia ringit | 3,9646 |
| PHP | Filipiini peeso | 53,966 |
| RUB | Vene rubla | 40,6504 |
| THB | Tai baht | 39,290 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5190 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,7100 |
| INR | India ruupia | 69,1230 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2485

JPY

Jaapani jeen

98,82

DKK

Taani kroon

7,4323

GBP

Inglise nael

0,80630

SEK

Rootsi kroon

9,0165

CHF

Šveitsi frank

1,2008

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,6065

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,565

HUF

Ungari forint

300,04

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6969

PLN

Poola zlott

4,3498

RON

Rumeenia leu

4,4631

TRY

Türgi liir

2,2996

AUD

Austraalia dollar

1,2661

CAD

Kanada dollar

1,2909

HKD

Hongkongi dollar

9,6866

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6366

SGD

Singapuri dollar

1,5960

KRW

Korea won

1 467,38

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,5030

CNY

Hiina jüaan

7,9453

HRK

Horvaatia kuna

7,5630

IDR

Indoneesia ruupia

11 711,99

MYR

Malaisia ringit

3,9646

PHP

Filipiini peeso

53,966

RUB

Vene rubla

40,6504

THB

Tai baht

39,290

BRL

Brasiilia reaal

2,5190

MXN

Mehhiko peeso

17,7100

INR

India ruupia

69,1230

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 7.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/24 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/24

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2012/C 161/05

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 13.5.2012 |
| --- | --- |
| Kestus | 13.5.2012–31.12.2012 |
| Liikmesriik | Portugal |
| Kalavaru või kalavarude rühm | LEZ/8C3411 |
| Liik | Megrimid (Lepidorhombus spp.) |
| Piirkond | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 575665 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

13.5.2012

Kestus

13.5.2012–31.12.2012

Liikmesriik

Portugal

Kalavaru või kalavarude rühm

LEZ/8C3411

Liik

Megrimid (Lepidorhombus spp.)

Piirkond

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

575665

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA sekretariaat

| 7.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/25

---

EFTA sekretariaadi teadaanne

2012/C 161/06

Teatame, et järelevalve- ja kohtulepingut ja selle protokolli nr 4 on sekretariaadi veebisaidil ajakohastatud. Vt

http://efta.int/legal-texts/the-surveillance-and-court-agreement.aspx

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 7.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/26

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6535 – GLORY/Talaris Topco)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 161/07

| 1. | 30. mail 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja GLORY Ltd (Jaapan) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Talaris Topco Ltd (Ühendkuningriik) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

30. mail 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja GLORY Ltd (Jaapan) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Talaris Topco Ltd (Ühendkuningriik) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | GLORY Ltd: rahakäitlusseadmete, sularaha käitlemise süsteemide, müügiautomaatide ja müntidega töötavate hoiukappide väljatöötamine ja tootmine finants-, jae- ja vabaajasektori klientidele; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

GLORY Ltd: rahakäitlusseadmete, sularaha käitlemise süsteemide, müügiautomaatide ja müntidega töötavate hoiukappide väljatöötamine ja tootmine finants-, jae- ja vabaajasektori klientidele;

| — | Talaris Topco Ltd: sularaha käitlemise seadmete väljatöötamine ja tootmine ning nendega seotud teenuste osutamine. |
| --- | --- |

—

Talaris Topco Ltd: sularaha käitlemise seadmete väljatöötamine ja tootmine ning nendega seotud teenuste osutamine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6535 – GLORY/Talaris Topco):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6535 – GLORY/Talaris Topco):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

| 7.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/27

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6593 – Audi/Ducati Motor Holding)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 161/08

| 1. | 31. mail 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Audi AG (edaspidi „Audi”, Saksamaa) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Ducati Motor Holding SpA, (edaspidi „Ducati”, Itaalia) üle. Audi üle on valitsev mõju ettevõtjal Volkswagen AG. |
| --- | --- |

1.

31. mail 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Audi AG (edaspidi „Audi”, Saksamaa) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Ducati Motor Holding SpA, (edaspidi „Ducati”, Itaalia) üle. Audi üle on valitsev mõju ettevõtjal Volkswagen AG.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Volkswagen AG: autode konstrueerimine, tootmine, tarnimine ja müük ning autode varuosade tootmine ja tarnimine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Volkswagen AG: autode konstrueerimine, tootmine, tarnimine ja müük ning autode varuosade tootmine ja tarnimine;

| — | Audi: autode konstrueerimine, tootmine, tarnimine ja müük ning autode varuosade tootmine ja tarnimine; |
| --- | --- |

—

Audi: autode konstrueerimine, tootmine, tarnimine ja müük ning autode varuosade tootmine ja tarnimine;

| — | Ducati: mootorrataste konstrueerimine, tootmine, tarnimine ja müük ning varuosade ja tarvikute tarnimine. |
| --- | --- |

—

Ducati: mootorrataste konstrueerimine, tootmine, tarnimine ja müük ning varuosade ja tarvikute tarnimine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6593 – Audi/Ducati Motor Holding):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6593 – Audi/Ducati Motor Holding):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 7.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/28 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/28

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6552 – Metso Power Oy/MW Power Oy)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 161/09

| 1. | 30. mail 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Metso Power Oy („Metso Power”, Soome), mis kuulub ettevõtjale Metso Corporation (Soome), omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja MW Power Oy („MW Power”, Soome) üle aktsiate või osade ja väärtpaberite ostu teel. Praegu on ettevõtja MW Power üle valitsev mõju ettevõtjatel Metso Power ja Wärtsilä Finland Oy. |
| --- | --- |

1.

30. mail 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Metso Power Oy („Metso Power”, Soome), mis kuulub ettevõtjale Metso Corporation (Soome), omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja MW Power Oy („MW Power”, Soome) üle aktsiate või osade ja väärtpaberite ostu teel. Praegu on ettevõtja MW Power üle valitsev mõju ettevõtjatel Metso Power ja Wärtsilä Finland Oy.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Metso Power: suurte ja ülisuurte biomassil töötavate katlamajade ning paberi- ja tselluloositööstuse katlasüsteemide rajamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Metso Power: suurte ja ülisuurte biomassil töötavate katlamajade ning paberi- ja tselluloositööstuse katlasüsteemide rajamine;

| — | MW Power: väikeste ja keskmise suurusega soojus- ja elektrijaamade projekteerimine, rajamine, turustamine ja müük, keskendudes peamiselt taastuvkütusel põhinevatele lahendustele. |
| --- | --- |

—

MW Power: väikeste ja keskmise suurusega soojus- ja elektrijaamade projekteerimine, rajamine, turustamine ja müük, keskendudes peamiselt taastuvkütusel põhinevatele lahendustele.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6552 – Metso Power Oy/MW Power Oy):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6552 – Metso Power Oy/MW Power Oy):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---