# Официален вестник C 219/2012

| | ISSN 1977-0855
  doi:10.3000/19770855.C_2012.219.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 219 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5524 юли 2012 г. |

ISSN 1977-0855

doi:10.3000/19770855.C_2012.219.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 219

Издание на български език

Информация и известия

Година 5524 юли 2012 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | ПРЕПОРЪКИ |
| | Съвет |
| 2012/C 219/01 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Австрия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за периода 2011—2016 г. | 1 |
| 2012/C 219/02 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Белгия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Белгия за периода 2012—2015 г. | 5 |
| 2012/C 219/03 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно Националната програма за реформи на България за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на България за периода 2012—2015 г. | 9 |
| 2012/C 219/04 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Кипър за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Кипър за периода 2012—2015 г. | 13 |
| 2012/C 219/05 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Чешката република за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета за програмата за конвергенция на Чешката република за периода 2012—2015 г. | 17 |
| 2012/C 219/06 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Дания за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за периода 2012—2015 г. | 21 |
| 2012/C 219/07 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Естония за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Естония за периода 2012—2015 г. | 25 |
| 2012/C 219/08 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Финландия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Финландия за периода 2012—2015 г. | 28 |
| 2012/C 219/09 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Франция за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Франция за периода 2012—2016 г. | 31 |
| 2012/C 219/10 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Германия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Германия за периода 2012—2016 г. | 35 |
| 2012/C 219/11 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Гърция за 2012 г. | 38 |
| 2012/C 219/12 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Унгария за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за периода 2012—2015 г. | 40 |
| 2012/C 219/13 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Ирландия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Ирландия за периода 2012—2015 г. | 44 |
| 2012/C 219/14 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Италия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за периода 2012—2015 г. | 46 |
| 2012/C 219/15 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Латвия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Латвия за периода 2012—2015 г. | 50 |
| 2012/C 219/16 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Литва за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Литва за периода 2012—2015 г. | 54 |
| 2012/C 219/17 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Люксембург за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Люксембург за периода 2012—2015 г. | 58 |
| 2012/C 219/18 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Малта за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Малта за периода 2012—2015 г. | 61 |
| 2012/C 219/19 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно Националната програма за реформи на Полша за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за периода 2012—2015 г. | 65 |
| 2012/C 219/20 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Португалия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за периода 2012—2016 г. | 69 |
| 2012/C 219/21 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Румъния за 2012 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Румъния за периода 2012—2015 г. | 72 |
| 2012/C 219/22 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Словакия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за периода 2012—2015 г. | 74 |
| 2012/C 219/23 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Словения за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за периода 2012—2015 г. | 77 |
| 2012/C 219/24 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Испания за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за периода 2012—2015 г. | 81 |
| 2012/C 219/25 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Швеция за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за периода 2012—2015 г. | 85 |
| 2012/C 219/26 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Нидерландия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Нидерландия за периода 2012—2015 г. | 88 |
| 2012/C 219/27 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Обединеното кралство за периода 2012—2017 г. | 91 |
| 2012/C 219/28 | Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година за прилагане на общите насоки за икономическите политики на държавите членки, чиято парична единица е еврото | 95 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

ПРЕПОРЪКИ

Съвет

2012/C 219/01

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Австрия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за периода 2011—2016 г.

1

2012/C 219/02

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Белгия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Белгия за периода 2012—2015 г.

5

2012/C 219/03

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно Националната програма за реформи на България за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на България за периода 2012—2015 г.

9

2012/C 219/04

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Кипър за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Кипър за периода 2012—2015 г.

13

2012/C 219/05

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Чешката република за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета за програмата за конвергенция на Чешката република за периода 2012—2015 г.

17

2012/C 219/06

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Дания за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за периода 2012—2015 г.

21

2012/C 219/07

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Естония за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Естония за периода 2012—2015 г.

25

2012/C 219/08

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Финландия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Финландия за периода 2012—2015 г.

28

2012/C 219/09

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Франция за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Франция за периода 2012—2016 г.

31

2012/C 219/10

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Германия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Германия за периода 2012—2016 г.

35

2012/C 219/11

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Гърция за 2012 г.

38

2012/C 219/12

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Унгария за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за периода 2012—2015 г.

40

2012/C 219/13

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Ирландия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Ирландия за периода 2012—2015 г.

44

2012/C 219/14

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Италия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за периода 2012—2015 г.

46

2012/C 219/15

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Латвия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Латвия за периода 2012—2015 г.

50

2012/C 219/16

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Литва за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Литва за периода 2012—2015 г.

54

2012/C 219/17

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Люксембург за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Люксембург за периода 2012—2015 г.

58

2012/C 219/18

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Малта за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Малта за периода 2012—2015 г.

61

2012/C 219/19

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно Националната програма за реформи на Полша за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за периода 2012—2015 г.

65

2012/C 219/20

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Португалия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за периода 2012—2016 г.

69

2012/C 219/21

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Румъния за 2012 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Румъния за периода 2012—2015 г.

72

2012/C 219/22

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Словакия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за периода 2012—2015 г.

74

2012/C 219/23

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Словения за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за периода 2012—2015 г.

77

2012/C 219/24

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Испания за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за периода 2012—2015 г.

81

2012/C 219/25

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Швеция за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за периода 2012—2015 г.

85

2012/C 219/26

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Нидерландия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Нидерландия за периода 2012—2015 г.

88

2012/C 219/27

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Обединеното кралство за периода 2012—2017 г.

91

2012/C 219/28

Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година за прилагане на общите насоки за икономическите политики на държавите членки, чиято парична единица е еврото

95

| | II   Съобщения |
| --- | --- |
| | СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Съвет |
| 2012/C 219/29 | Обяснителна бележка — Придружителен документ към препоръките на Съвета към държавите членки в рамките на Европейския семестър за 2012 г. | 98 |

II   Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Съвет

2012/C 219/29

Обяснителна бележка — Придружителен документ към препоръките на Съвета към държавите членки в рамките на Европейския семестър за 2012 г.

98

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

ПРЕПОРЪКИ

Съвет

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/1

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно националната програма за реформи на Австрия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за периода 2011—2016 г.

2012/C 219/01

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Европейската комисия да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Европейската комисия да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Австрия за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Австрия за 2011—2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Австрия за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Австрия за 2011—2014 г.

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. На 14 февруари 2012 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Австрия не беше посочена сред държавите членки, за които се налага провеждането на по-задълбочен анализ. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. На 14 февруари 2012 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Австрия не беше посочена сред държавите членки, за които се налага провеждането на по-задълбочен анализ.

| (5) | На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитетът за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания са част от становището на Комитета по заетостта. |
| --- | --- |

(5)

На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитетът за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания са част от становището на Комитета по заетостта.

| (6) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(6)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (7) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(7)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (8) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също така държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи. |
| --- | --- |

(8)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също така държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

| (9) | На 24 април 2012 г. Австрия представи своята програма за стабилност, която обхваща периода 2011—2016 г., а на 25 април 2012 г. — своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(9)

На 24 април 2012 г. Австрия представи своята програма за стабилност, която обхваща периода 2011—2016 г., а на 25 април 2012 г. — своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (10) | Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в програмата, е предпазлив за 2012. и 2013 г. За 2014—2016 г. сценарият е по-оптимистичен и съдържа прогноза за среден ръст на БВП от 2,1 %, като неговото равнище систематично надхвърля сегашните прогнози за потенциалния растеж. Целта на бюджетната стратегия, описана в програмата за стабилност, е прекомерният дефицит да бъде коригиран до 2013 г., а средносрочната бюджетна цел (СБЦ) да бъде постигната до 2016 г. Докато преди СБЦ беше за балансиран в структурно отношение бюджет, в програмата за стабилност тя е променена на структурен дефицит от 0,45 % от БВП, което отразява адекватно изискванията, заложени в Пакта за стабилност и растеж. Предвидената корекция на прекомерния дефицит е съобразена с крайния срок, определен в препоръката на Съвета, публикувана в контекста на процедурата при прекомерен дефицит през декември 2009 г. Въпреки това въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо (5) планираното средногодишно подобрение на бюджетното салдо от 0,5 % от БВП за периода 2011—2013 г. е под равнището, препоръчано от Съвета, от 0,75 % от БВП. Според прогнозите напредъкът в структурно отношение по отношение на постигането на СБЦ е достатъчен през 2015 г., но е под целевия показател от 0,5 % от БВП, заложен в Пакта за стабилност и растеж, през 2014 и 2016 г. Въпреки това през периода 2014—2015 г. прогнозата за темпа на нарастване на държавните разходи с отчитане на дискреционните мерки по отношение на приходите съответства на целевия показател за разходите, заложен в Пакта за стабилност и растеж. Въпреки това съществуват рискове, свързани с бюджетните цели, както по отношение на приходите, така и по отношение на разходите. Така например представянето в цифрово изражение на бюджетния ефект на някои мерки поражда трудности, тъй като то зависи от тяхното индивидуално въздействие. Понеже все още не е постигнато съгласие по законодателството, не са известни подробности относно данъка върху финансовите сделки. Не са посочени предвидените намаления в разходите на местно равнище. В програмата се предвижда съотношението на дълга към БВП, което в края на 2011 г. възлизаше на 72,2 %, да достигне максимална стойност от 75,3 % през 2013 г. и след това постепенно да намалее до 70,6 % през 2016 г. По отношение на целевия показател за намаление на дълга, заложен в Пакта за стабилност и растеж, през 2014—2016 г. Австрия ще бъде в преходен период и предвиденото в програмата за стабилност ще гарантира достатъчен напредък по отношение на изпълнението на целевия показател за намаление на дълга. Тази прогноза обаче крие известни рискове, свързани с нарастващата задлъжнялост на държавните предприятия, класифицирани извън сектора държавно управление, и възможните допълнителни тежести, произтичащи от държавната подкрепа за банковия сектор. |
| --- | --- |

(10)

Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в програмата, е предпазлив за 2012. и 2013 г. За 2014—2016 г. сценарият е по-оптимистичен и съдържа прогноза за среден ръст на БВП от 2,1 %, като неговото равнище систематично надхвърля сегашните прогнози за потенциалния растеж. Целта на бюджетната стратегия, описана в програмата за стабилност, е прекомерният дефицит да бъде коригиран до 2013 г., а средносрочната бюджетна цел (СБЦ) да бъде постигната до 2016 г. Докато преди СБЦ беше за балансиран в структурно отношение бюджет, в програмата за стабилност тя е променена на структурен дефицит от 0,45 % от БВП, което отразява адекватно изискванията, заложени в Пакта за стабилност и растеж. Предвидената корекция на прекомерния дефицит е съобразена с крайния срок, определен в препоръката на Съвета, публикувана в контекста на процедурата при прекомерен дефицит през декември 2009 г. Въпреки това въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо (5) планираното средногодишно подобрение на бюджетното салдо от 0,5 % от БВП за периода 2011—2013 г. е под равнището, препоръчано от Съвета, от 0,75 % от БВП. Според прогнозите напредъкът в структурно отношение по отношение на постигането на СБЦ е достатъчен през 2015 г., но е под целевия показател от 0,5 % от БВП, заложен в Пакта за стабилност и растеж, през 2014 и 2016 г. Въпреки това през периода 2014—2015 г. прогнозата за темпа на нарастване на държавните разходи с отчитане на дискреционните мерки по отношение на приходите съответства на целевия показател за разходите, заложен в Пакта за стабилност и растеж. Въпреки това съществуват рискове, свързани с бюджетните цели, както по отношение на приходите, така и по отношение на разходите. Така например представянето в цифрово изражение на бюджетния ефект на някои мерки поражда трудности, тъй като то зависи от тяхното индивидуално въздействие. Понеже все още не е постигнато съгласие по законодателството, не са известни подробности относно данъка върху финансовите сделки. Не са посочени предвидените намаления в разходите на местно равнище. В програмата се предвижда съотношението на дълга към БВП, което в края на 2011 г. възлизаше на 72,2 %, да достигне максимална стойност от 75,3 % през 2013 г. и след това постепенно да намалее до 70,6 % през 2016 г. По отношение на целевия показател за намаление на дълга, заложен в Пакта за стабилност и растеж, през 2014—2016 г. Австрия ще бъде в преходен период и предвиденото в програмата за стабилност ще гарантира достатъчен напредък по отношение на изпълнението на целевия показател за намаление на дълга. Тази прогноза обаче крие известни рискове, свързани с нарастващата задлъжнялост на държавните предприятия, класифицирани извън сектора държавно управление, и възможните допълнителни тежести, произтичащи от държавната подкрепа за банковия сектор.

| (11) | С приемането на последния пакет за бюджетна консолидация Австрия се насочи към по-устойчиви публични финанси. Въпреки това мерките, включени в пакета, не предвиждат значително рационализиране на бюджетните отношения между управлението на федерално, регионално и местно равнище, което се смята за важен източник на потенциални икономии. Принципно съгласие беше постигнато между федералното правителство и правителствата на провинциите относно централизирането на финансирането в здравеопазването, но договарянето на подробностите все още предстои. |
| --- | --- |

(11)

С приемането на последния пакет за бюджетна консолидация Австрия се насочи към по-устойчиви публични финанси. Въпреки това мерките, включени в пакета, не предвиждат значително рационализиране на бюджетните отношения между управлението на федерално, регионално и местно равнище, което се смята за важен източник на потенциални икономии. Принципно съгласие беше постигнато между федералното правителство и правителствата на провинциите относно централизирането на финансирането в здравеопазването, но договарянето на подробностите все още предстои.

| (12) | С цел да повиши ефективната пенсионна възраст Австрия проведе реформи, които имат за основна цел да ограничат достъпа до схемата за пенсиониране по инвалидност. Не бяха предприети мерки по отношение на хармонизирането на законоустановената пенсионна възраст при мъжете и жените, което понастоящем е предвидено за 2024—2033 г. Трябва да бъдат подобрени още повече пригодността за заетост на по-възрастните работници и културата на активен живот на възрастните хора в предприятията. Предложените мерки може да не са достатъчно амбициозни за постигането на съществено нарастване на ефективната пенсионна възраст. |
| --- | --- |

(12)

С цел да повиши ефективната пенсионна възраст Австрия проведе реформи, които имат за основна цел да ограничат достъпа до схемата за пенсиониране по инвалидност. Не бяха предприети мерки по отношение на хармонизирането на законоустановената пенсионна възраст при мъжете и жените, което понастоящем е предвидено за 2024—2033 г. Трябва да бъдат подобрени още повече пригодността за заетост на по-възрастните работници и културата на активен живот на възрастните хора в предприятията. Предложените мерки може да не са достатъчно амбициозни за постигането на съществено нарастване на ефективната пенсионна възраст.

| (13) | Резултатите, постигнати на австрийския пазар на труда, са много добри, което се доказва и от регистрираното в Австрия най-ниско равнище на безработицата в Съюза през 2010 и 2011 г. Въпреки това според прогнозата потенциалът на работната ръка на Австрия след 2020 г. ще намалява. Следователно Австрия трябва да се стреми да се възползва в пълна степен от потенциала на населението в работоспособна възраст, като се справи с проблемите, свързани с ниския процент на заетостта сред по-възрастните работници и широкото прилагане на схемите за ранно пенсиониране и пенсиониране по инвалидност, високата данъчна и социалноосигурителна тежест върху трудовите доходи и сравнително голямото съсредоточаване на жените на нископлатените работни места и на работни места на непълно работно време. Освен това потенциалът на хората с миграционен произход не се използва в пълна степен поради тяхното ниско образователно равнище и трудностите, свързани с признаването на умения, придобити в чужбина. Постиженията в областта на образованието, отразени в резултатите от проучването на Програмата на ОИСР за международно оценяване на учениците (Programme for International Student Assessment — PISA), са под средните за ЕС и влиянието на социалноикономическия произход върху постигнатите образователни резултати е особено голямо. Основните предизвикателства продължават да бъдат непрекъснато нарастващият броя учащи се, което се дължи на високата вътрешна мобилност („масови университети“), и високият дял на преждевременно напускащите учебните заведения (около 40 %) заедно със значителния недостиг на финансиране. |
| --- | --- |

(13)

Резултатите, постигнати на австрийския пазар на труда, са много добри, което се доказва и от регистрираното в Австрия най-ниско равнище на безработицата в Съюза през 2010 и 2011 г. Въпреки това според прогнозата потенциалът на работната ръка на Австрия след 2020 г. ще намалява. Следователно Австрия трябва да се стреми да се възползва в пълна степен от потенциала на населението в работоспособна възраст, като се справи с проблемите, свързани с ниския процент на заетостта сред по-възрастните работници и широкото прилагане на схемите за ранно пенсиониране и пенсиониране по инвалидност, високата данъчна и социалноосигурителна тежест върху трудовите доходи и сравнително голямото съсредоточаване на жените на нископлатените работни места и на работни места на непълно работно време. Освен това потенциалът на хората с миграционен произход не се използва в пълна степен поради тяхното ниско образователно равнище и трудностите, свързани с признаването на умения, придобити в чужбина. Постиженията в областта на образованието, отразени в резултатите от проучването на Програмата на ОИСР за международно оценяване на учениците (Programme for International Student Assessment — PISA), са под средните за ЕС и влиянието на социалноикономическия произход върху постигнатите образователни резултати е особено голямо. Основните предизвикателства продължават да бъдат непрекъснато нарастващият броя учащи се, което се дължи на високата вътрешна мобилност („масови университети“), и високият дял на преждевременно напускащите учебните заведения (около 40 %) заедно със значителния недостиг на финансиране.

| (14) | Австрия заема добра позиция по отношение на своята конкурентоспособност и производителност. Въпреки това в някои области страната е изправена пред относителни структурни слабости, които могат да навредят на нейния дългосрочен потенциал за растеж. Конкуренцията в сектора на услугите нямаше особено благоприятен ефект върху вътрешното търсене. Не бяха засегнати проблемите, свързани с високите цени на достъпа до мрежата и с поведението на традиционните предприятия, водещо до нарушаване на конкуренцията (създаването на пречки пред навлизането на пазара, конкуренцията и иновациите). Продължават да съществуват необосновани ограничения в сектора на свободните професии: според информацията, предоставена на Комисията от Австрия, броят на регламентираните професии е много над средния за ЕС. Нужна е оценка на обосноваността и пропорционалността на регламентирането на тези професии. Не беше постигнат видим напредък по отношение на ангажимента на Австрия да укрепи своя федерален орган по защита на конкуренцията. Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 декември 2006 г. относно услугите на вътрешния пазар (6) (Директивата за услугите) в крайна сметка беше изпълнена посредством приемането на „хоризонтален“ закон и изменения на законодателството на равнището на провинциите в съответствие с препоръките на Съвета от 2011 г. |
| --- | --- |

(14)

Австрия заема добра позиция по отношение на своята конкурентоспособност и производителност. Въпреки това в някои области страната е изправена пред относителни структурни слабости, които могат да навредят на нейния дългосрочен потенциал за растеж. Конкуренцията в сектора на услугите нямаше особено благоприятен ефект върху вътрешното търсене. Не бяха засегнати проблемите, свързани с високите цени на достъпа до мрежата и с поведението на традиционните предприятия, водещо до нарушаване на конкуренцията (създаването на пречки пред навлизането на пазара, конкуренцията и иновациите). Продължават да съществуват необосновани ограничения в сектора на свободните професии: според информацията, предоставена на Комисията от Австрия, броят на регламентираните професии е много над средния за ЕС. Нужна е оценка на обосноваността и пропорционалността на регламентирането на тези професии. Не беше постигнат видим напредък по отношение на ангажимента на Австрия да укрепи своя федерален орган по защита на конкуренцията. Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 декември 2006 г. относно услугите на вътрешния пазар (6) (Директивата за услугите) в крайна сметка беше изпълнена посредством приемането на „хоризонтален“ закон и изменения на законодателството на равнището на провинциите в съответствие с препоръките на Съвета от 2011 г.

| (15) | Финансовият сектор в Австрия е изправен пред особени предизвикателства, свързани с голямата експозиция на австрийските банки към държавите от Централна, Източна и Югоизточна Европа, предвид възможността влошаването на качеството на активите да продължава в някои от тези икономики. Преди да бъдат взети решения в областта на политиката, които биха имали трансграничен ефект, е необходим обмен на информация и координиране с надзорните органи в приемащата държава. Компетентните органи трябва също така да продължат да наблюдават отблизо и да преструктурират банките, които се възползваха от публично подпомагане, по-специално национализираните кредитни институции. |
| --- | --- |

(15)

Финансовият сектор в Австрия е изправен пред особени предизвикателства, свързани с голямата експозиция на австрийските банки към държавите от Централна, Източна и Югоизточна Европа, предвид възможността влошаването на качеството на активите да продължава в някои от тези икономики. Преди да бъдат взети решения в областта на политиката, които биха имали трансграничен ефект, е необходим обмен на информация и координиране с надзорните органи в приемащата държава. Компетентните органи трябва също така да продължат да наблюдават отблизо и да преструктурират банките, които се възползваха от публично подпомагане, по-специално национализираните кредитни институции.

| (16) | Австрия пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, представени през 2011 г., засягат насърчаването на заетостта, увеличаването на конкурентоспособността и подобряването на устойчивостта на публичните финанси. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите в рамките на пакта „Евро плюс“. Резултатът от тази оценка бе взет предвид в препоръките. |
| --- | --- |

(16)

Австрия пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, представени през 2011 г., засягат насърчаването на заетостта, увеличаването на конкурентоспособността и подобряването на устойчивостта на публичните финанси. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите в рамките на пакта „Евро плюс“. Резултатът от тази оценка бе взет предвид в препоръките.

| (17) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Австрия. Тя извърши оценка на програмата за стабилност и националната програма за реформи. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Австрия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—7 по-долу. |
| --- | --- |

(17)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Австрия. Тя извърши оценка на програмата за стабилност и националната програма за реформи. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Австрия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—7 по-долу.

| (18) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (7) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу, |
| --- | --- |

(18)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (7) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Австрия да предприеме следните действия в периода 2012—2013 г.:

| 1. | Да изпълни бюджета за 2012 г., както е предвидено, и да укрепи и щателно изпълни бюджетната стратегия за 2013 г. и след това; да определи достатъчно подробни мерки (по-специално на поднационално равнище) за осигуряване на своевременно коригиране на прекомерния дефицит и постигане на средногодишна структурна корекция, посочена в препоръките на Съвета в контекста на процедурата при прекомерен дефицит. Впоследствие да осигури адекватна структурна корекция за постигането на достатъчен напредък по отношение на СБЦ, в това число по отношение на постигането на целевия показател за разходите. |
| --- | --- |

1.

Да изпълни бюджета за 2012 г., както е предвидено, и да укрепи и щателно изпълни бюджетната стратегия за 2013 г. и след това; да определи достатъчно подробни мерки (по-специално на поднационално равнище) за осигуряване на своевременно коригиране на прекомерния дефицит и постигане на средногодишна структурна корекция, посочена в препоръките на Съвета в контекста на процедурата при прекомерен дефицит. Впоследствие да осигури адекватна структурна корекция за постигането на достатъчен напредък по отношение на СБЦ, в това число по отношение на постигането на целевия показател за разходите.

| 2. | Да предприеме по-нататъшни мерки за укрепване на националната бюджетна рамка чрез хармонизиране на отговорностите на федерално, регионално и местно равнище на управление, по-специално чрез провеждането на конкретни реформи, насочени към подобряване на организацията, финансирането и ефективността на здравеопазването и образованието. |
| --- | --- |

2.

Да предприеме по-нататъшни мерки за укрепване на националната бюджетна рамка чрез хармонизиране на отговорностите на федерално, регионално и местно равнище на управление, по-специално чрез провеждането на конкретни реформи, насочени към подобряване на организацията, финансирането и ефективността на здравеопазването и образованието.

| 3. | Да постигне напредък по отношение на хармонизирането на законоустановената пенсионна възраст при мъжете и жените; да повиши пригодността за заетост на по-възрастните работници и да следи отблизо изпълнението на приетите неотдавна реформи за ограничаване на достъпа до механизмите за ранно пенсиониране, за да се гарантира, че се повишава ефективната пенсионна възраст, включително чрез свързването на законоустановената пенсионна възраст с очакваната продължителност на живот. |
| --- | --- |

3.

Да постигне напредък по отношение на хармонизирането на законоустановената пенсионна възраст при мъжете и жените; да повиши пригодността за заетост на по-възрастните работници и да следи отблизо изпълнението на приетите неотдавна реформи за ограничаване на достъпа до механизмите за ранно пенсиониране, за да се гарантира, че се повишава ефективната пенсионна възраст, включително чрез свързването на законоустановената пенсионна възраст с очакваната продължителност на живот.

| 4. | Да вземе мерки за намаляване на реалната данъчна и осигурителна тежест за работната сила, особено за лицата с ниски доходи, с цел повишаване на равнището на заетост на по-възрастните хора и жените, като се има предвид нуждата да се предприемат мерки за противодействие на въздействието на демографските промени върху работещото население. Да измести данъчната тежест върху данъците върху недвижимото имущество и екологичните данъци, без това да има последици за бюджета. Да намали големите разлики в заплащането при мъжете и жените и да подобри възможностите за заетост на пълен работен ден за жените, по-специално чрез осигуряване на допълнителни заведения за зависимите от тях. |
| --- | --- |

4.

Да вземе мерки за намаляване на реалната данъчна и осигурителна тежест за работната сила, особено за лицата с ниски доходи, с цел повишаване на равнището на заетост на по-възрастните хора и жените, като се има предвид нуждата да се предприемат мерки за противодействие на въздействието на демографските промени върху работещото население. Да измести данъчната тежест върху данъците върху недвижимото имущество и екологичните данъци, без това да има последици за бюджета. Да намали големите разлики в заплащането при мъжете и жените и да подобри възможностите за заетост на пълен работен ден за жените, по-специално чрез осигуряване на допълнителни заведения за зависимите от тях.

| 5. | Да продължи изпълнението на мерките за подобряване на образователните резултати, особено при младите хора в неравностойно положение. Да предприеме мерки за намаляване на броя на учащите се, напускащи преждевременно висшите и полувисшите учебни заведения. |
| --- | --- |

5.

Да продължи изпълнението на мерките за подобряване на образователните резултати, особено при младите хора в неравностойно положение. Да предприеме мерки за намаляване на броя на учащите се, напускащи преждевременно висшите и полувисшите учебни заведения.

| 6. | Да предприеме допълнителни стъпки за насърчаване на конкуренцията в секторите на услугите чрез намаляване на пречките пред навлизането на пазара в сектора на комуникациите, транспорта и на енергийните пазари на дребно. Където съществуват необосновани ограничения по отношение на достъпа до свободните професии, те следва да бъдат премахнати. Да засили правомощията на федералния орган за защита на конкуренцията и да ускори реформата на законодателството в областта на конкуренцията. |
| --- | --- |

6.

Да предприеме допълнителни стъпки за насърчаване на конкуренцията в секторите на услугите чрез намаляване на пречките пред навлизането на пазара в сектора на комуникациите, транспорта и на енергийните пазари на дребно. Където съществуват необосновани ограничения по отношение на достъпа до свободните професии, те следва да бъдат премахнати. Да засили правомощията на федералния орган за защита на конкуренцията и да ускори реформата на законодателството в областта на конкуренцията.

| 7. | Да преструктурира допълнително и да продължи да наблюдава банките, които са получили публично подпомагане, без това да води до прекомерно намаляване на техния ливъридж. Да подобри още повече сътрудничеството и координацията на националните решения в областта на политиката с надзорните органи във финансовия сектор на други държави. |
| --- | --- |

7.

Да преструктурира допълнително и да продължи да наблюдава банките, които са получили публично подпомагане, без това да води до прекомерно намаляване на техния ливъридж. Да подобри още повече сътрудничеството и координацията на националните решения в областта на политиката с надзорните органи във финансовия сектор на други държави.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат през 2012 г. съгласно Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

2

(3)  ОВ С 210, 16.7.2011 г., стр. 8.

3

(4)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

4

(5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на данните в програмата и с помощта на общоприетата методика.

5

(6)  ОВ L 376, 27.12.2006 г., стр. 36.

6

(7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/5

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно националната програма за реформи на Белгия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Белгия за периода 2012—2015 г.

2012/C 219/02

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха призовани да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политиката по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха призовани да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политиката по заетостта.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Белгия за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Белгия за периода 2011—2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Белгия за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Белгия за периода 2011—2014 г.

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Белгия ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Белгия ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които призова Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, да представи виждането си за препоръчителни действия в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Това виждане съставлява част от становището на Комитета по заетостта. |
| --- | --- |

(5)

На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които призова Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, да представи виждането си за препоръчителни действия в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Това виждане съставлява част от становището на Комитета по заетостта.

| (6) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(6)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (7) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от отдаване на приоритет на благоприятстваща растежа бюджетна консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(7)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от отдаване на приоритет на благоприятстваща растежа бюджетна консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (8) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи. |
| --- | --- |

(8)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

| (9) | На 30 април 2012 г. Белгия представи актуализираната си програма за стабилност за 2012 г., която обхваща периода 2012—2015 г., и националната си програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В задълбочен преглед съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията оцени също дали Белгия е засегната от макроикономически дисбаланси. В своя задълбочен преглед Комисията заключи, че в Белгия се отчита външен дисбаланс, макар и не прекомерен. |
| --- | --- |

(9)

На 30 април 2012 г. Белгия представи актуализираната си програма за стабилност за 2012 г., която обхваща периода 2012—2015 г., и националната си програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В задълбочен преглед съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията оцени също дали Белгия е засегната от макроикономически дисбаланси. В своя задълбочен преглед Комисията заключи, че в Белгия се отчита външен дисбаланс, макар и не прекомерен.

| (10) | Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в посочената програма, е реалистичен за 2012 и 2013 г. и оптимистичен за 2014 и 2015 г., тъй като в него се предвижда ръстът на БВП да бъде значително по-голям в сравнение с най-скорошната оценка на потенциалния ръст в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност, е дефицитът да се сведе под 3 % от БВП през 2012 г. (т.е. от 3,7 % от БВП през 2011 г. на 2,8 % от БВП през 2012 г.) и до нула през 2015 г. В програмата за стабилност се потвърждава предишната средносрочна бюджетна цел (СБЦ) за излишък от 0,5 % от БВП в структурно изражение, което е адекватно отражение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Планираният номинален дефицит за 2012 г. се вмества в определения от Съвета срок за коригиране на прекомерния дефицит, а планираната бюджетна консолидация съответства на минималната средногодишна консолидация от 0,75 % от БВП в структурно изражение, което се препоръчва от Съвета в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. Планираният темп на нарастване на държавните разходи, при отчитане на дискреционните мерки по отношение на приходите, отговаря на целевия показател за разходите на Пакта за стабилност и растеж за периода 2013—2015 г., но не и за 2012 г. Въз основа на (преизчисленото) структурно салдо на бюджета (5) в програмата за стабилност се предвижда структурното салдо да се подобри с 1,1 процентен пункт от БВП през 2012 г. и с около 0,8 % от БВП средно за периода 2013—2015 г.
  Съществува обаче риск, защото допълнителните мерки, които трябва да бъдат взети от 2013 г. нататък, все още не са конкретно определени и тъй като макроикономическият сценарий от 2014 г. нататък е твърде оптимистичен. Съгласно програмата за стабилност държавният дълг, който на равнище от 98 % от БВП през 2011 г. е доста над прага от 60 %,се очаква да бъде стабилизиран и след това да бъде сведен до 92,3 % през 2015 г., което ще означава постигането на достатъчен напредък в спазването на целевия показател за намаляване на дълга на Пакта за стабилност и растеж.
  Освен това неявните задължения, произтичащи от гаранциите, предоставени на финансовия сектор, са особено големи. С цел спазване на определените им цели за равнището на дефицита, основаната на правила многогодишна рамка на сектор „Държавно управление“ би се възползвала от механизмите за изпълнение и/или поемане на задължения от страна на регионите и общностите на Белгия, както и на местните органи, по-специално по отношение на разходите. |
| --- | --- |

(10)

Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в посочената програма, е реалистичен за 2012 и 2013 г. и оптимистичен за 2014 и 2015 г., тъй като в него се предвижда ръстът на БВП да бъде значително по-голям в сравнение с най-скорошната оценка на потенциалния ръст в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност, е дефицитът да се сведе под 3 % от БВП през 2012 г. (т.е. от 3,7 % от БВП през 2011 г. на 2,8 % от БВП през 2012 г.) и до нула през 2015 г. В програмата за стабилност се потвърждава предишната средносрочна бюджетна цел (СБЦ) за излишък от 0,5 % от БВП в структурно изражение, което е адекватно отражение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Планираният номинален дефицит за 2012 г. се вмества в определения от Съвета срок за коригиране на прекомерния дефицит, а планираната бюджетна консолидация съответства на минималната средногодишна консолидация от 0,75 % от БВП в структурно изражение, което се препоръчва от Съвета в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. Планираният темп на нарастване на държавните разходи, при отчитане на дискреционните мерки по отношение на приходите, отговаря на целевия показател за разходите на Пакта за стабилност и растеж за периода 2013—2015 г., но не и за 2012 г. Въз основа на (преизчисленото) структурно салдо на бюджета (5) в програмата за стабилност се предвижда структурното салдо да се подобри с 1,1 процентен пункт от БВП през 2012 г. и с около 0,8 % от БВП средно за периода 2013—2015 г.

Съществува обаче риск, защото допълнителните мерки, които трябва да бъдат взети от 2013 г. нататък, все още не са конкретно определени и тъй като макроикономическият сценарий от 2014 г. нататък е твърде оптимистичен. Съгласно програмата за стабилност държавният дълг, който на равнище от 98 % от БВП през 2011 г. е доста над прага от 60 %,се очаква да бъде стабилизиран и след това да бъде сведен до 92,3 % през 2015 г., което ще означава постигането на достатъчен напредък в спазването на целевия показател за намаляване на дълга на Пакта за стабилност и растеж.

Освен това неявните задължения, произтичащи от гаранциите, предоставени на финансовия сектор, са особено големи. С цел спазване на определените им цели за равнището на дефицита, основаната на правила многогодишна рамка на сектор „Държавно управление“ би се възползвала от механизмите за изпълнение и/или поемане на задължения от страна на регионите и общностите на Белгия, както и на местните органи, по-специално по отношение на разходите.

| (11) | За намаляване на високото равнище на публичния дълг следва да се реши проблемът с разходите, свързани със застаряването на населението, и да се постигне структурен спад на дефицита. През декември 2011 г. новото федерално правителство постигна съгласие за реформиране на белгийската система за социално осигуряване на възрастните хора. Сега са необходими прилагане и наблюдение по ефективен начин на започналите с цел увеличаване на действителната пенсионна възраст законодателни реформи. Особено важно е реформата на социалното осигуряване на възрастните хора да бъде подкрепена чрез мерки за стимулиране на техния активен живот и продължаване на трудовата заетост до по-късна възраст, като за постигането на тази цел би спомогнало и извършването на по-нататъшни реформи, например обвързването на законоустановената пенсионна възраст с продължителността на живота. |
| --- | --- |

(11)

За намаляване на високото равнище на публичния дълг следва да се реши проблемът с разходите, свързани със застаряването на населението, и да се постигне структурен спад на дефицита. През декември 2011 г. новото федерално правителство постигна съгласие за реформиране на белгийската система за социално осигуряване на възрастните хора. Сега са необходими прилагане и наблюдение по ефективен начин на започналите с цел увеличаване на действителната пенсионна възраст законодателни реформи. Особено важно е реформата на социалното осигуряване на възрастните хора да бъде подкрепена чрез мерки за стимулиране на техния активен живот и продължаване на трудовата заетост до по-късна възраст, като за постигането на тази цел би спомогнало и извършването на по-нататъшни реформи, например обвързването на законоустановената пенсионна възраст с продължителността на живота.

| (12) | Пред белгийската финансова система все още стоят значителни предизвикателства. Преструктурирането на белгийските банки е в ход, а държавната помощ, предоставена през 2008/2009 г. в отговор на финансовата криза, все още не е напълно изплатена. Още повече като се има предвид високото равнище на гаранции, рисковете в банковия и в публичния сектор са взаимосвързани. |
| --- | --- |

(12)

Пред белгийската финансова система все още стоят значителни предизвикателства. Преструктурирането на белгийските банки е в ход, а държавната помощ, предоставена през 2008/2009 г. в отговор на финансовата криза, все още не е напълно изплатена. Още повече като се има предвид високото равнище на гаранции, рисковете в банковия и в публичния сектор са взаимосвързани.

| (13) | С течение на времето текущата сметка постепенно се влошава. Подобряването на баланса при услугите не компенсира влошаването на търговския баланс при стоките. Белгийският износ на стоки отчита загуби не само по отношение на увеличаващата обема си световна търговия, но и по отношение на други държави от еврозоната и на еврозоната като цяло, което води до неблагоприятно развитие на вътрешните разходи за труд за единица продукция в сравнение с основните търговски партньори на Белгия (Нидерландия, Франция, Германия) и еврозоната като цяло. Предвид наличието на система за автоматично индексиране на заплатите, усилията на правителството да ограничи увеличаването на реалните заплати до не повече от 0,3 % през периода 2011—2012 г. не можа да попречи ръстът на номиналните заплати да превиши този в съседните държави. Въпреки че равнищата на производителност са високи, ръстът в Белгия е слаб, а разходите за междинни продукти — основно енергийни разходи — са високи. За да се овладее инфлацията, цените на дребно на газта и електроенергията бяха замразени, но не бяха предприети конкретни мерки за реформиране на самата система за договаряне и индексиране на заплатите. През последните години равнището на научноизследователска и развойна дейност (НИРД) на частния сектор е в стагнация и недостигът на квалифицирани специалисти, особено в областта на науките и инженерството, може да се превърне в основна пречка за по-нататъшното подобряване на резултатите в областта на иновациите на белгийската икономика. |
| --- | --- |

(13)

С течение на времето текущата сметка постепенно се влошава. Подобряването на баланса при услугите не компенсира влошаването на търговския баланс при стоките. Белгийският износ на стоки отчита загуби не само по отношение на увеличаващата обема си световна търговия, но и по отношение на други държави от еврозоната и на еврозоната като цяло, което води до неблагоприятно развитие на вътрешните разходи за труд за единица продукция в сравнение с основните търговски партньори на Белгия (Нидерландия, Франция, Германия) и еврозоната като цяло. Предвид наличието на система за автоматично индексиране на заплатите, усилията на правителството да ограничи увеличаването на реалните заплати до не повече от 0,3 % през периода 2011—2012 г. не можа да попречи ръстът на номиналните заплати да превиши този в съседните държави. Въпреки че равнищата на производителност са високи, ръстът в Белгия е слаб, а разходите за междинни продукти — основно енергийни разходи — са високи. За да се овладее инфлацията, цените на дребно на газта и електроенергията бяха замразени, но не бяха предприети конкретни мерки за реформиране на самата система за договаряне и индексиране на заплатите. През последните години равнището на научноизследователска и развойна дейност (НИРД) на частния сектор е в стагнация и недостигът на квалифицирани специалисти, особено в областта на науките и инженерството, може да се превърне в основна пречка за по-нататъшното подобряване на резултатите в областта на иновациите на белгийската икономика.

| (14) | Бяха предприети някои структурни мерки с цел насърчаване на заетостта на младежите и по-възрастните работници и връщане на повече безработни лица на пазара на труда. Белгия започна широкомащабна реформа на системата си за обезщетения при безработица. Въпреки това продължават да съществуват структурни проблеми на пазара на труда, като тяхното решаване изисква допълнителни усилия. Увеличаването на участието в учене през целия живот и продължаването на реформите в професионалното образование и обучение са от ключово значение за подобряване на ефикасността на активните политики на пазара на труда, особено по отношение на по-възрастните работници и на групите в неравностойно положение, като например лицата с мигрантски произход. Не беше постигнат значителен напредък по отношение на намаляването на данъчната тежест върху трудовите доходи. През юни 2011 г. за най-ниските заплати беше въведен нов данъчен кредит, но това се оказа недостатъчно за справяне с многото „капани на безработицата“ в дъното на таблицата със заплатите. Не беше предприето изместване на данъчната тежест от трудовите доходи към данъците върху потреблението и/или екологичните данъци. |
| --- | --- |

(14)

Бяха предприети някои структурни мерки с цел насърчаване на заетостта на младежите и по-възрастните работници и връщане на повече безработни лица на пазара на труда. Белгия започна широкомащабна реформа на системата си за обезщетения при безработица. Въпреки това продължават да съществуват структурни проблеми на пазара на труда, като тяхното решаване изисква допълнителни усилия. Увеличаването на участието в учене през целия живот и продължаването на реформите в професионалното образование и обучение са от ключово значение за подобряване на ефикасността на активните политики на пазара на труда, особено по отношение на по-възрастните работници и на групите в неравностойно положение, като например лицата с мигрантски произход. Не беше постигнат значителен напредък по отношение на намаляването на данъчната тежест върху трудовите доходи. През юни 2011 г. за най-ниските заплати беше въведен нов данъчен кредит, но това се оказа недостатъчно за справяне с многото „капани на безработицата“ в дъното на таблицата със заплатите. Не беше предприето изместване на данъчната тежест от трудовите доходи към данъците върху потреблението и/или екологичните данъци.

| (15) | Цените на много стоки и услуги по принцип са по-високи, отколкото в други държави членки, което е отражение на слабия конкурентен натиск — особено при търговията на дребно и мрежовите отрасли — и недостатъчния надзор. При търговията на дребно пречките и ограниченията за упражняването на дейност остават сериозни. По-специално препятстващи конкуренцията правила все още ограничават работното време, защитават заварените участници на пазара срещу навлизането на нови такива и възпрепятстват разпространението на нови бизнес модели и технологии. Често срещан проблем пред конкуренцията в мрежовите отрасли в Белгия е силната позиция на заварените участници и високите изисквания за навлизане на пазара в сравнение с други държави членки, което означава, че някои бивши монополисти в тези отрасли все още могат да определят по-високи цени, отколкото би позволил конкурентният пазар. Белгийският орган за защита на конкуренцията е в процес на реформиране, но не става ясно дали реформираният орган ще е достатъчно независим и дали ще разполага с необходимите ресурси. |
| --- | --- |

(15)

Цените на много стоки и услуги по принцип са по-високи, отколкото в други държави членки, което е отражение на слабия конкурентен натиск — особено при търговията на дребно и мрежовите отрасли — и недостатъчния надзор. При търговията на дребно пречките и ограниченията за упражняването на дейност остават сериозни. По-специално препятстващи конкуренцията правила все още ограничават работното време, защитават заварените участници на пазара срещу навлизането на нови такива и възпрепятстват разпространението на нови бизнес модели и технологии. Често срещан проблем пред конкуренцията в мрежовите отрасли в Белгия е силната позиция на заварените участници и високите изисквания за навлизане на пазара в сравнение с други държави членки, което означава, че някои бивши монополисти в тези отрасли все още могат да определят по-високи цени, отколкото би позволил конкурентният пазар. Белгийският орган за защита на конкуренцията е в процес на реформиране, но не става ясно дали реформираният орган ще е достатъчно независим и дали ще разполага с необходимите ресурси.

| (16) | Белгия е на път да постигне целта за увеличаване на дела на енергията от възобновяеми източници в икономиката, но според прогнозите напредъкът в постигането на целта за намаление с 15 % на емисиите на парникови газове в секторите, непопадащи в схемата за търговия с емисии (6), е недостатъчен. През 2011 г. Белгия не прие необходимите мерки или стратегически инициативи, за да се справи с тази ситуация. |
| --- | --- |

(16)

Белгия е на път да постигне целта за увеличаване на дела на енергията от възобновяеми източници в икономиката, но според прогнозите напредъкът в постигането на целта за намаление с 15 % на емисиите на парникови газове в секторите, непопадащи в схемата за търговия с емисии (6), е недостатъчен. През 2011 г. Белгия не прие необходимите мерки или стратегически инициативи, за да се справи с тази ситуация.

| (17) | Белгия пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до подобряването на конкурентоспособността, повишаването на равнището на заетост, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и укрепването на финансовата стабилност. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките по-долу. |
| --- | --- |

(17)

Белгия пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до подобряването на конкурентоспособността, повишаването на равнището на заетост, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и укрепването на финансовата стабилност. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките по-долу.

| (18) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Белгия. Тя извърши оценка както на програмата ѝ за стабилност, така и на националната ѝ програма за реформи и представи задълбочен преглед. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Белгия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—7 по-долу. |
| --- | --- |

(18)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Белгия. Тя извърши оценка както на програмата ѝ за стабилност, така и на националната ѝ програма за реформи и представи задълбочен преглед. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Белгия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—7 по-долу.

| (19) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(19)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (20) | С оглед на резултатите от задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени по-специално в препоръки 1, 4, 5 и 6 по-долу, |
| --- | --- |

(20)

С оглед на резултатите от задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени по-специално в препоръки 1, 4, 5 и 6 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Белгия да предприеме следните действия през периода 2012—2013 г.:

| 1. | Да изпълни бюджета за 2012 г., за да гарантира, че прекомерният дефицит ще бъде коригиран до 2012 г. В допълнение да конкретизира мерките, необходими за гарантиране на изпълнението на бюджетната стратегия за 2013 г. и по-нататък, като по този начин гарантира, че прекомерният дефицит ще бъде коригиран по устойчив начин и че ще бъде осъществен достатъчен напредък в постигането на СБЦ, включително спазването на целевия показател за разходите, и да осигури напредък по отношение на спазването на целевия показател за намаляване на дълга. Да коригира бюджетната рамка, за да гарантира задължителността на бюджетните цели на федерално и подфедерално равнище, и да направи по-прозрачни разпределянето на тежестта и отчетността на различните равнища на управление. |
| --- | --- |

1.

Да изпълни бюджета за 2012 г., за да гарантира, че прекомерният дефицит ще бъде коригиран до 2012 г. В допълнение да конкретизира мерките, необходими за гарантиране на изпълнението на бюджетната стратегия за 2013 г. и по-нататък, като по този начин гарантира, че прекомерният дефицит ще бъде коригиран по устойчив начин и че ще бъде осъществен достатъчен напредък в постигането на СБЦ, включително спазването на целевия показател за разходите, и да осигури напредък по отношение на спазването на целевия показател за намаляване на дълга. Да коригира бюджетната рамка, за да гарантира задължителността на бюджетните цели на федерално и подфедерално равнище, и да направи по-прозрачни разпределянето на тежестта и отчетността на различните равнища на управление.

| 2. | Да продължи да подобрява устойчивостта на публичните финанси в дългосрочен план чрез ограничаване на разходите, свързани със застаряването на населението, включително разходите за здравеопазване. По-специално да осъществи реформата на схемите за пенсиониране и ранно пенсиониране и да предприеме по-нататъшни действия, за да гарантира повишаване на действителната пенсионна възраст, включително чрез свързването на законоустановената пенсионна възраст с очакваната продължителност на живот. |
| --- | --- |

2.

Да продължи да подобрява устойчивостта на публичните финанси в дългосрочен план чрез ограничаване на разходите, свързани със застаряването на населението, включително разходите за здравеопазване. По-специално да осъществи реформата на схемите за пенсиониране и ранно пенсиониране и да предприеме по-нататъшни действия, за да гарантира повишаване на действителната пенсионна възраст, включително чрез свързването на законоустановената пенсионна възраст с очакваната продължителност на живот.

| 3. | Да стимулира увеличаването на капитала на най-уязвимите банки, за да утвърди позициите на банковия сектор, така че той да може да изпълнява обичайната си роля по отпускане на заеми за икономиката. |
| --- | --- |

3.

Да стимулира увеличаването на капитала на най-уязвимите банки, за да утвърди позициите на банковия сектор, така че той да може да изпълнява обичайната си роля по отпускане на заеми за икономиката.

| 4. | Да насърчи създаването на работни места и конкурентоспособността и след консултация със социалните партньори и в съответствие с националната практика да предприеме стъпки за реформиране на системата за договаряне и индексиране на заплатите. Като първа стъпка да гарантира, че ръстът на заплатите е по-добре синхронизиран с развитието на производителността на труда и конкурентоспособността, като i) осигури прилагането на механизмите за последващи корекции, предвидени в „нормата за заплатите“, и насърчи сключването на глобални споразумения с цел подобряване на разходната конкурентоспособност, и ii) улесни упражняването на правото на неучастие в отрасловите колективни договори с цел по-добро синхронизиране между ръста на заплатите и развитието на производителността на труда на местно равнище. |
| --- | --- |

4.

Да насърчи създаването на работни места и конкурентоспособността и след консултация със социалните партньори и в съответствие с националната практика да предприеме стъпки за реформиране на системата за договаряне и индексиране на заплатите. Като първа стъпка да гарантира, че ръстът на заплатите е по-добре синхронизиран с развитието на производителността на труда и конкурентоспособността, като i) осигури прилагането на механизмите за последващи корекции, предвидени в „нормата за заплатите“, и насърчи сключването на глобални споразумения с цел подобряване на разходната конкурентоспособност, и ii) улесни упражняването на правото на неучастие в отрасловите колективни договори с цел по-добро синхронизиране между ръста на заплатите и развитието на производителността на труда на местно равнище.

| 5. | Значително да измести тежестта на данъчното облагане от трудовите доходи към данъци, които оказват по-малко отрицателно влияние върху растежа, включително например екологични данъци. Да продължи започнатата реформа на системата за обезщетения при безработица, за да намали демотивиращите фактори за започването на работа и да насочи политиките за активизиране и в подкрепа за заетостта към по-възрастните работници и към уязвимите групи, по-специално към лицата с мигрантски произход. Да се възползва от планираната допълнителна регионализация на уменията, свързани с пазара на труда, за да насърчи междурегионалната трудова мобилност и по-голяма съгласуваност между образованието, ученето през целия живот, професионалното обучение и политиките по заетостта. Да разшири полаганите усилия за активизиране по отношение на всички възрастови групи. |
| --- | --- |

5.

Значително да измести тежестта на данъчното облагане от трудовите доходи към данъци, които оказват по-малко отрицателно влияние върху растежа, включително например екологични данъци. Да продължи започнатата реформа на системата за обезщетения при безработица, за да намали демотивиращите фактори за започването на работа и да насочи политиките за активизиране и в подкрепа за заетостта към по-възрастните работници и към уязвимите групи, по-специално към лицата с мигрантски произход. Да се възползва от планираната допълнителна регионализация на уменията, свързани с пазара на труда, за да насърчи междурегионалната трудова мобилност и по-голяма съгласуваност между образованието, ученето през целия живот, професионалното обучение и политиките по заетостта. Да разшири полаганите усилия за активизиране по отношение на всички възрастови групи.

| 6. | Да продължи с усилията за засилване на конкуренцията при търговията на дребно, като намали пречките и ограниченията пред упражняването на дейност. Да въведе мерки за засилване на конкуренцията в мрежовите индустрии, като преразгледа пречките от законодателно естество и укрепи институционалните разпоредби, уреждащи ефективния контрол на прилагането на правилата за държавните помощи. |
| --- | --- |

6.

Да продължи с усилията за засилване на конкуренцията при търговията на дребно, като намали пречките и ограниченията пред упражняването на дейност. Да въведе мерки за засилване на конкуренцията в мрежовите индустрии, като преразгледа пречките от законодателно естество и укрепи институционалните разпоредби, уреждащи ефективния контрол на прилагането на правилата за държавните помощи.

| 7. | Да предприеме допълнителни мерки за засилване на напредъка в постигането на целите за намаляване на емисиите на парникови газове в отраслите, непопадащи в схемата за търговия с емисии, по-специално чрез осигуряването на съществен принос за постигането на тази цел от сектора на транспорта. |
| --- | --- |

7.

Да предприеме допълнителни мерки за засилване на напредъка в постигането на целите за намаляване на емисиите на парникови газове в отраслите, непопадащи в схемата за търговия с емисии, по-специално чрез осигуряването на съществен принос за постигането на тази цел от сектора на транспорта.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат и през 2012 г. с Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

3

(4)  ОВ C 209, 15.7.2011 г., стр. 1.

4

(5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата и с помощта на общоприетата методика.

5

(6)  В Белгия само 37,9 % от емисиите идват от сектори, включени в схемата за търговия с емисии (СТЕ) на ЕС. Измежду по-важните сектори, непопадащи в схемата за търговия с емисии, най-големите източници на емисии на парникови газове в страната са автомобилният транспорт (21,5 %) и енергопотреблението (38,9 %).

6

(7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/9

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно Националната програма за реформи на България за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на България за периода 2012—2015 г.

2012/C 219/03

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — „Европа 2020“ — която стратегия въз основа на засилена координация на икономическите политики ще се съсредоточи върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за постигане на устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — „Европа 2020“ — която стратегия въз основа на засилена координация на икономическите политики ще се съсредоточи върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за постигане на устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политиката по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политиката по заетостта.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно Националната програма за реформи на България за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната Конвергентна програма на България за периода 2011—2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно Националната програма за реформи на България за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната Конвергентна програма на България за периода 2011—2014 г.

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория Годишен обзор на растежа, с който се постави началото на втория Европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че България ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория Годишен обзор на растежа, с който се постави началото на втория Европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че България ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитетът за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания са част от становището на Комитета по заетостта. |
| --- | --- |

(5)

На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитетът за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания са част от становището на Комитета по заетостта.

| (6) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(6)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (7) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за насърчаване на растежа (в съответствие със заключенията на Съвета от 9 декември 2011 г. и вследствие на извършения от Комисията Годишен обзор на растежа от 2012 г.). Те подчертават необходимостта от продължаване на диференцирана фискална консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(7)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за насърчаване на растежа (в съответствие със заключенията на Съвета от 9 декември 2011 г. и вследствие на извършения от Комисията Годишен обзор на растежа от 2012 г.). Те подчертават необходимостта от продължаване на диференцирана фискална консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (8) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят навреме своите ангажименти, като бъдат включени в техните програми за стабилност или техните програми за конвергенция и национални програми за реформи. |
| --- | --- |

(8)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят навреме своите ангажименти, като бъдат включени в техните програми за стабилност или техните програми за конвергенция и национални програми за реформи.

| (9) | На 12 април 2012 г. България представи актуализираната си Конвергентна програма, която обхваща периода 2012—2015 г., и своята Национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В задълбочен преглед съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията оцени също така дали България е засегната от макроикономически дисбаланси. В своя задълбочен преглед Комисията заключи, че в България е налице вътрешен макроикономически дисбаланс, макар и не прекомерен. |
| --- | --- |

(9)

На 12 април 2012 г. България представи актуализираната си Конвергентна програма, която обхваща периода 2012—2015 г., и своята Национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В задълбочен преглед съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията оцени също така дали България е засегната от макроикономически дисбаланси. В своя задълбочен преглед Комисията заключи, че в България е налице вътрешен макроикономически дисбаланс, макар и не прекомерен.

| (10) | Според първото уведомление за 2012 г. относно данните за дефицита и дълга, изпратено от България за периода 2008—2011 г. в изпълнение на Процедурата при прекомерен дефицит (ППД), бюджетният дефицит през 2011 г. е бил под референтната стойност от 3 % от БВП, предвидена в Договора. Освен това в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. се предвижда бюджетният дефицит да остане под референтната стойност, предвидена в Договора, и да продължи да намалява през прогнозния период. В резултат на това и в съответствие с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж на 30 май 2012 г. Комисията прие препоръка за решение на Съвета (5) за отмяна на решението за наличието на прекомерен дефицит съгласно член 126, параграф 12 от Договора. |
| --- | --- |

(10)

Според първото уведомление за 2012 г. относно данните за дефицита и дълга, изпратено от България за периода 2008—2011 г. в изпълнение на Процедурата при прекомерен дефицит (ППД), бюджетният дефицит през 2011 г. е бил под референтната стойност от 3 % от БВП, предвидена в Договора. Освен това в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. се предвижда бюджетният дефицит да остане под референтната стойност, предвидена в Договора, и да продължи да намалява през прогнозния период. В резултат на това и в съответствие с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж на 30 май 2012 г. Комисията прие препоръка за решение на Съвета (5) за отмяна на решението за наличието на прекомерен дефицит съгласно член 126, параграф 12 от Договора.

| (11) | Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на Конвергентната програма Съветът е на мнение, че в сравнение с прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в Конвергентната програма, е оптимистичен за периода 2012—2013 г., през който се очаква годишният растеж да достигне 1,4 % през 2012 г. и 2,5 % през 2013 г. В прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. се предвижда растеж на БВП с 0,5 % през 2012 г. и с 1,9 % през 2013 г. След коригирането на прекомерния дефицит през 2011 г. целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата, е в края на програмния период състоянието на бюджета да е почти балансирано както в структурно, така и в номинално изражение. В структурно отношение средносрочната бюджетна цел (СБЦ) бе ревизирана незначително от дефицит от 0,6 % от БВП до дефицит от 0,5 % от БВП. Новата СБЦ отразява адекватно изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо (6) България планира да постигне своята СБЦ в рамките на периода, обхванат от Конвергентната програма.
  През периода 2012—2014 г. темпът на нарастване на държавните разходи, при отчитане дискреционните мерки по отношение на приходите, ще спази целевия показател за разходите в Пакта за стабилност и растеж, но през 2015 г. ще се отклони от него. Планираната фискална консолидация е изложена на редица рискове, произтичащи от i) по-ниски приходи с оглед на оптимистичния макроикономически сценарий, както и на по-малък дял на данъците в структурата на икономическия растеж, и ii) неефективност в публичния сектор, особено по отношение на просрочените плащания в здравеопазването, което може да доведе до значителен натиск върху разходите. Съотношението дълг/БВП е под 60 % от БВП и съгласно Конвергентната програма се очаква да достигне своя връх от почти 20 % от БВП през 2012 г., след което да намалее през програмния период. Съществуват значителни възможности за подобрение в спазването на данъчното законодателство, а постигането на напредък в тази област би позволило на България да направи повече разходи за насърчаване на растежа. Изискването бюджетният дефицит да остане под 2 %, а държавните разходи да бъдат ограничени до 40 % от БВП бе прието като изменение на Закона за устройството на държавния бюджет, като по този начин се засилва задължителният характер на бюджетната рамка и се подобрява предсказуемостта при изготвянето на бюджета. Остават обаче предизвикателства по отношение на по-нататъшното подобрение на съдържанието на средносрочната бюджетна рамка и подобрение при отчитане на текущо начисляване, включително чрез подобряване на качеството и на своевременността на отчитането от страна на държавните предприятия и местните власти. |
| --- | --- |

(11)

Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на Конвергентната програма Съветът е на мнение, че в сравнение с прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в Конвергентната програма, е оптимистичен за периода 2012—2013 г., през който се очаква годишният растеж да достигне 1,4 % през 2012 г. и 2,5 % през 2013 г. В прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. се предвижда растеж на БВП с 0,5 % през 2012 г. и с 1,9 % през 2013 г. След коригирането на прекомерния дефицит през 2011 г. целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата, е в края на програмния период състоянието на бюджета да е почти балансирано както в структурно, така и в номинално изражение. В структурно отношение средносрочната бюджетна цел (СБЦ) бе ревизирана незначително от дефицит от 0,6 % от БВП до дефицит от 0,5 % от БВП. Новата СБЦ отразява адекватно изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо (6) България планира да постигне своята СБЦ в рамките на периода, обхванат от Конвергентната програма.

През периода 2012—2014 г. темпът на нарастване на държавните разходи, при отчитане дискреционните мерки по отношение на приходите, ще спази целевия показател за разходите в Пакта за стабилност и растеж, но през 2015 г. ще се отклони от него. Планираната фискална консолидация е изложена на редица рискове, произтичащи от i) по-ниски приходи с оглед на оптимистичния макроикономически сценарий, както и на по-малък дял на данъците в структурата на икономическия растеж, и ii) неефективност в публичния сектор, особено по отношение на просрочените плащания в здравеопазването, което може да доведе до значителен натиск върху разходите. Съотношението дълг/БВП е под 60 % от БВП и съгласно Конвергентната програма се очаква да достигне своя връх от почти 20 % от БВП през 2012 г., след което да намалее през програмния период. Съществуват значителни възможности за подобрение в спазването на данъчното законодателство, а постигането на напредък в тази област би позволило на България да направи повече разходи за насърчаване на растежа. Изискването бюджетният дефицит да остане под 2 %, а държавните разходи да бъдат ограничени до 40 % от БВП бе прието като изменение на Закона за устройството на държавния бюджет, като по този начин се засилва задължителният характер на бюджетната рамка и се подобрява предсказуемостта при изготвянето на бюджета. Остават обаче предизвикателства по отношение на по-нататъшното подобрение на съдържанието на средносрочната бюджетна рамка и подобрение при отчитане на текущо начисляване, включително чрез подобряване на качеството и на своевременността на отчитането от страна на държавните предприятия и местните власти.

| (12) | Правителството постигна значителен напредък по някои от мерките в областта на пенсионната реформа, включително тези, отнасящи се до пенсионната възраст при мъжете и жените, както и по отношение на осигурителния стаж при военните и полицейските служители. В средносрочен план обаче основно предизвикателство остава неадекватността на отпусканите пенсии. С промените не се предвиждат действия за изравняване на законоустановената пенсионна възраст при мъжете и жените. Те не са достатъчни и за ефективното намаляване на възможностите за ранно пенсиониране на служителите. Ключово предизвикателство продължава да е включването на хора, които не плащат вноски, както и засилването на контрола и на критериите за отпускане на пенсии за инвалидност. |
| --- | --- |

(12)

Правителството постигна значителен напредък по някои от мерките в областта на пенсионната реформа, включително тези, отнасящи се до пенсионната възраст при мъжете и жените, както и по отношение на осигурителния стаж при военните и полицейските служители. В средносрочен план обаче основно предизвикателство остава неадекватността на отпусканите пенсии. С промените не се предвиждат действия за изравняване на законоустановената пенсионна възраст при мъжете и жените. Те не са достатъчни и за ефективното намаляване на възможностите за ранно пенсиониране на служителите. Ключово предизвикателство продължава да е включването на хора, които не плащат вноски, както и засилването на контрола и на критериите за отпускане на пенсии за инвалидност.

| (13) | Процентът на хората, изложени на риск от сериозни материални лишения, в България е най-високият в Съюза, като възрастните хора и децата са особено засегнати. Необходими са всеобхватни мерки. Повишаването на ефективността на социалните плащания следва да е приоритет. Само половината от ромите в трудоспособна възраст са наети на работа. Целта на наскоро приетата Национална стратегия за интегриране на ромите е да бъдат отстранени множество пречки, но тя трябва да бъде подкрепена и от подробен План за действие, за да бъде работеща през периода 2012—2020 г. |
| --- | --- |

(13)

Процентът на хората, изложени на риск от сериозни материални лишения, в България е най-високият в Съюза, като възрастните хора и децата са особено засегнати. Необходими са всеобхватни мерки. Повишаването на ефективността на социалните плащания следва да е приоритет. Само половината от ромите в трудоспособна възраст са наети на работа. Целта на наскоро приетата Национална стратегия за интегриране на ромите е да бъдат отстранени множество пречки, но тя трябва да бъде подкрепена и от подробен План за действие, за да бъде работеща през периода 2012—2020 г.

| (14) | Кризата е засегнала особено силно нискоквалифицираните работници (които представляват най-значителната група от безработните) и значително е увеличила броя на безработните младежи. Освен това от 2009 г. насам дългосрочната безработица се е увеличила значително по-бързо, отколкото в останалата част от Съюза, което се отразява главно в увеличението на географските несъответствия и на несъответствията в квалификациите, тъй като повечето от закритите работни места са за нискоквалифициран труд. Трябва да бъде преразгледана системата за определяне на минималните осигурителни прагове, за да се постигне баланс между необходимостта недекларираният труд да намалее и необходимостта да се гарантира, че наемането на нискоквалифицирани работници не е прекалено скъпо. Предприетите от правителството мерки за замразяване на заплатите в публичния сектор за периода 2010—2012 г. представляваха уместна и адекватна реакция, като спомогнаха за приближаването на разходите за труд до равнищата на производителността. Поставено бе началото на всеобхватна национална инициатива за интеграция на младите хора на пазара на труда. Обществените служби по заетостта са все още с относително ниско качество и обучението на персонала следва да бъде засилено, по-специално по отношение на ромските медиатори. Необходими са по-нататъшни мерки за подобряване на услугите по активиране, помощ при търсенето на работа, съответствие между търсене и предлагане, преквалификация и индивидуализирани услуги за нискоквалифицираната работна ръка. |
| --- | --- |

(14)

Кризата е засегнала особено силно нискоквалифицираните работници (които представляват най-значителната група от безработните) и значително е увеличила броя на безработните младежи. Освен това от 2009 г. насам дългосрочната безработица се е увеличила значително по-бързо, отколкото в останалата част от Съюза, което се отразява главно в увеличението на географските несъответствия и на несъответствията в квалификациите, тъй като повечето от закритите работни места са за нискоквалифициран труд. Трябва да бъде преразгледана системата за определяне на минималните осигурителни прагове, за да се постигне баланс между необходимостта недекларираният труд да намалее и необходимостта да се гарантира, че наемането на нискоквалифицирани работници не е прекалено скъпо. Предприетите от правителството мерки за замразяване на заплатите в публичния сектор за периода 2010—2012 г. представляваха уместна и адекватна реакция, като спомогнаха за приближаването на разходите за труд до равнищата на производителността. Поставено бе началото на всеобхватна национална инициатива за интеграция на младите хора на пазара на труда. Обществените служби по заетостта са все още с относително ниско качество и обучението на персонала следва да бъде засилено, по-специално по отношение на ромските медиатори. Необходими са по-нататъшни мерки за подобряване на услугите по активиране, помощ при търсенето на работа, съответствие между търсене и предлагане, преквалификация и индивидуализирани услуги за нискоквалифицираната работна ръка.

| (15) | Процентът на хората с ниски резултати в четенето, математиката и точните науки в България е най-високият в Съюза (по данни на Програмата на ОИСР за международно оценяване на учениците (Programme for International Student Assessment — PISA) от 2009 г.), което показва наличието на значителни структурни пречки пред осигуряването на качествено образование. Ниските постижения в образованието са свързани със слабия достъп до образование на групите в неравностойно положение, по-специално на ромското население, недостатъчната автономия на училищата, липсата на стимули за повишаване на резултатите, слабостите в националната система за оценяване и недостатъчната отчетност. Във висшето образование напредъкът остава твърде ограничен, въпреки че неотдавна бяха положени някои обещаващи усилия. Планираните изменения в Закона за висшето образование трябва да бъдат въведени като основен приоритет за растежа и да бъдат съпътствани от адекватно управление, инвестиции и политическа решимост. |
| --- | --- |

(15)

Процентът на хората с ниски резултати в четенето, математиката и точните науки в България е най-високият в Съюза (по данни на Програмата на ОИСР за международно оценяване на учениците (Programme for International Student Assessment — PISA) от 2009 г.), което показва наличието на значителни структурни пречки пред осигуряването на качествено образование. Ниските постижения в образованието са свързани със слабия достъп до образование на групите в неравностойно положение, по-специално на ромското население, недостатъчната автономия на училищата, липсата на стимули за повишаване на резултатите, слабостите в националната система за оценяване и недостатъчната отчетност. Във висшето образование напредъкът остава твърде ограничен, въпреки че неотдавна бяха положени някои обещаващи усилия. Планираните изменения в Закона за висшето образование трябва да бъдат въведени като основен приоритет за растежа и да бъдат съпътствани от адекватно управление, инвестиции и политическа решимост.

| (16) | В България равнището на инвестициите в областта на научните изследвания и иновациите е ниско. Инвестициите за научните изследвания и иновациите трябва да бъдат увеличени, за да бъде постиганата целта от 1,5 % от БВП до 2020 г., а за иновациите трябва да бъде разработена подходяща стратегия. Администрацията, занимаваща се с научните изследвания и иновациите в България, е фрагментирана. България трябва да укрепи своите университети и да разработи стратегия, с която висшите учебни заведения да участват в иновационните дейности. Рамката за насърчаване на сътрудничеството между университетите и частния сектор трябва да бъде доразвита, а финансирането следва да се разпределя прозрачно, на конкурентен принцип и според заслугите. Остават пречките пред новосъздадените предприятия и иновативните малки и средни предприятия (МСП), търсещи финансиране. Публичните финансови инструменти и гаранции за нови иновационни предприятия са на ранен етап от прилагането си и ефектът от тях все още не е видим. |
| --- | --- |

(16)

В България равнището на инвестициите в областта на научните изследвания и иновациите е ниско. Инвестициите за научните изследвания и иновациите трябва да бъдат увеличени, за да бъде постиганата целта от 1,5 % от БВП до 2020 г., а за иновациите трябва да бъде разработена подходяща стратегия. Администрацията, занимаваща се с научните изследвания и иновациите в България, е фрагментирана. България трябва да укрепи своите университети и да разработи стратегия, с която висшите учебни заведения да участват в иновационните дейности. Рамката за насърчаване на сътрудничеството между университетите и частния сектор трябва да бъде доразвита, а финансирането следва да се разпределя прозрачно, на конкурентен принцип и според заслугите. Остават пречките пред новосъздадените предприятия и иновативните малки и средни предприятия (МСП), търсещи финансиране. Публичните финансови инструменти и гаранции за нови иновационни предприятия са на ранен етап от прилагането си и ефектът от тях все още не е видим.

| (17) | Понастоящем административният капацитет на България е недостатъчен за правилното управление и поддръжка на пътните, железопътните и водните инфраструктурни проекти. Административната реформа се съсредоточи главно върху намаляването на броя на работещите в публичния сектор с ограничени опити за премахване на други източници на неефективност. Усвояването на средства от фондовете на ЕС остава ниско въпреки постоянния напредък през последните две години. Основните причини са наличието на сложни административни процедури и трудностите, срещани от предприятията при осигуряване на съфинансиране. Сериозно предизвикателство остава по-нататъшното подобряване на бизнес и регулаторната среда и постигането на напредък в увеличаването на административния капацитет в публичния сектор. Многократно бе забавяно въвеждането на електронно правителство. Данъчната система в България се характеризира със значително укриване на данъци и ниска административна ефективност. Административните разходи за събиране на данъци са високи, а предприятията изразходват много време за плащане на данъци. |
| --- | --- |

(17)

Понастоящем административният капацитет на България е недостатъчен за правилното управление и поддръжка на пътните, железопътните и водните инфраструктурни проекти. Административната реформа се съсредоточи главно върху намаляването на броя на работещите в публичния сектор с ограничени опити за премахване на други източници на неефективност. Усвояването на средства от фондовете на ЕС остава ниско въпреки постоянния напредък през последните две години. Основните причини са наличието на сложни административни процедури и трудностите, срещани от предприятията при осигуряване на съфинансиране. Сериозно предизвикателство остава по-нататъшното подобряване на бизнес и регулаторната среда и постигането на напредък в увеличаването на административния капацитет в публичния сектор. Многократно бе забавяно въвеждането на електронно правителство. Данъчната система в България се характеризира със значително укриване на данъци и ниска административна ефективност. Административните разходи за събиране на данъци са високи, а предприятията изразходват много време за плащане на данъци.

| (18) | Новото законодателство в областта на обществените поръчки е важна стъпка към подобряване на системата за контрол, предотвратяване и санкциониране на нередностите. Тези усилия следва да бъдат допълнени в две направления: i) предвидените санкции трябва да бъдат прилагани на практика, и ii) на Агенцията по обществени поръчки следва да бъдат предоставени правомощия да действа служебно. |
| --- | --- |

(18)

Новото законодателство в областта на обществените поръчки е важна стъпка към подобряване на системата за контрол, предотвратяване и санкциониране на нередностите. Тези усилия следва да бъдат допълнени в две направления: i) предвидените санкции трябва да бъдат прилагани на практика, и ii) на Агенцията по обществени поръчки следва да бъдат предоставени правомощия да действа служебно.

| (19) | Въпреки предприетите реформи България все още запазва някои ограничения за навлизане в мрежовите сектори, като железопътния транспорт, телекомуникациите и енергетиката. Функционирането на енергийните пазари на едро и на дребно остава проблематично. Особена загриженост предизвиква необходимостта от подобрение по отношение на липсата на борса за електрическа енергия и газ и липсата на функциониращ балансиращ пазар, както и по отношение на регулираните цени за потребителите. Освен това България следва да гарантира регулаторна независимост за преносната система. България е силно зависима от един-единствен енергиен маршрут и нейният вътрешен енергиен пазар функционира неадекватно, което я излага на риск от сериозни нарушения на доставките. Съществуващите мерки за справяне с енергийната зависимост трябва да бъдат подобрени. До този момент изграждането на нова инфраструктура за газ е твърде бавно. Въпреки че някои от желаните реформи бяха официално приети и че делът на възобновяемата енергия се увеличи през 2011 г., тяхното изпълнение остава незадоволително поради обществените поръчки, обслужването на частни интереси от обществените политики и лошото управление на държавните енергийни компании. |
| --- | --- |

(19)

Въпреки предприетите реформи България все още запазва някои ограничения за навлизане в мрежовите сектори, като железопътния транспорт, телекомуникациите и енергетиката. Функционирането на енергийните пазари на едро и на дребно остава проблематично. Особена загриженост предизвиква необходимостта от подобрение по отношение на липсата на борса за електрическа енергия и газ и липсата на функциониращ балансиращ пазар, както и по отношение на регулираните цени за потребителите. Освен това България следва да гарантира регулаторна независимост за преносната система. България е силно зависима от един-единствен енергиен маршрут и нейният вътрешен енергиен пазар функционира неадекватно, което я излага на риск от сериозни нарушения на доставките. Съществуващите мерки за справяне с енергийната зависимост трябва да бъдат подобрени. До този момент изграждането на нова инфраструктура за газ е твърде бавно. Въпреки че някои от желаните реформи бяха официално приети и че делът на възобновяемата енергия се увеличи през 2011 г., тяхното изпълнение остава незадоволително поради обществените поръчки, обслужването на частни интереси от обществените политики и лошото управление на държавните енергийни компании.

| (20) | България пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до подобряването на устойчивостта на публичните финанси, насърчаването на заетостта, увеличаването на конкурентоспособността на публичния сектор и засилването на финансовата стабилност. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките. |
| --- | --- |

(20)

България пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до подобряването на устойчивостта на публичните финанси, насърчаването на заетостта, увеличаването на конкурентоспособността на публичния сектор и засилването на финансовата стабилност. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките.

| (21) | В рамките на Европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на България. Тя извърши оценка на нейната Конвергентна програма и на нейната Национална програма за реформи и представи своя задълбочен преглед. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в България, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите-членки. Препоръките в рамките на Европейския семестър са отразени в препоръки 1—7 по-долу. |
| --- | --- |

(21)

В рамките на Европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на България. Тя извърши оценка на нейната Конвергентна програма и на нейната Национална програма за реформи и представи своя задълбочен преглед. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в България, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите-членки. Препоръките в рамките на Европейския семестър са отразени в препоръки 1—7 по-долу.

| (22) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа Конвергентната програма, като становището му (7) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(22)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа Конвергентната програма, като становището му (7) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (23) | С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа Националната програма за реформи и Конвергентната програма. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 3 и 5 по-долу, |
| --- | --- |

(23)

С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа Националната програма за реформи и Конвергентната програма. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 3 и 5 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на България да предприеме следните действия през периода 2012—2013 г.:

| 1. | Да продължи да провежда стабилна бюджетна политика за постигането на СБЦ до 2012 г. С оглед на това да изпълнява предвидената бюджетна стратегия, да гарантира съответствие с целевия показател за разходите, както и да бъде готова да предприеме допълнителни мерки при проява на рисковете в бюджетния сценарий. Да положи по-големи усилия за подобряване на качеството на публичните разходи, особено в областта на образованието и здравеопазването, и да изпълнява широкообхватна стратегия за спазване на данъчното законодателство с цел допълнителното увеличаване на данъчните приходи и справяне със сенчестата икономика. Да подобри допълнително съдържанието на средносрочната бюджетна рамка и качеството на системата за отчитане. |
| --- | --- |

1.

Да продължи да провежда стабилна бюджетна политика за постигането на СБЦ до 2012 г. С оглед на това да изпълнява предвидената бюджетна стратегия, да гарантира съответствие с целевия показател за разходите, както и да бъде готова да предприеме допълнителни мерки при проява на рисковете в бюджетния сценарий. Да положи по-големи усилия за подобряване на качеството на публичните разходи, особено в областта на образованието и здравеопазването, и да изпълнява широкообхватна стратегия за спазване на данъчното законодателство с цел допълнителното увеличаване на данъчните приходи и справяне със сенчестата икономика. Да подобри допълнително съдържанието на средносрочната бюджетна рамка и качеството на системата за отчитане.

| 2. | Да предприеме допълнителни стъпки за намаляване на рисковете за устойчивостта и да подобри адекватността на пенсионната система чрез изравняване на законоустановената пенсионна възраст при мъжете и жените, които са внасяли осигурителни вноски през целия си трудов стаж. Да въведе по-строги критерии и механизми за контрол при отпускането на пенсии за инвалидност. |
| --- | --- |

2.

Да предприеме допълнителни стъпки за намаляване на рисковете за устойчивостта и да подобри адекватността на пенсионната система чрез изравняване на законоустановената пенсионна възраст при мъжете и жените, които са внасяли осигурителни вноски през целия си трудов стаж. Да въведе по-строги критерии и механизми за контрол при отпускането на пенсии за инвалидност.

| 3. | Да ускори изпълнението на националната инициатива за младежка заетост. Да гарантира, че минималните осигурителни прагове не обезсърчават декларирането на труд. Да увеличи усилията за подобряване на работата на обществените служби по заетостта. С цел намаляване на бедността да подобри ефективността на социалните плащания и достъпа на децата и възрастните хора до качествени социални услуги, както и да изпълнява Националната стратегия за интегриране на ромите. |
| --- | --- |

3.

Да ускори изпълнението на националната инициатива за младежка заетост. Да гарантира, че минималните осигурителни прагове не обезсърчават декларирането на труд. Да увеличи усилията за подобряване на работата на обществените служби по заетостта. С цел намаляване на бедността да подобри ефективността на социалните плащания и достъпа на децата и възрастните хора до качествени социални услуги, както и да изпълнява Националната стратегия за интегриране на ромите.

| 4. | Да ускори реформата на съответните правни актове, уреждащи дейността на училищата и висшите учебни заведения, и да ускори съпътстващите мерки, като се съсредоточи върху модернизирането на учебните програми, подобряването на обучението на преподавателите и осигуряването на реален достъп до образование на групите в неравностойно положение. Да подобри достъпа до финансиране за новосъздадени предприятия и за МСП, по-специално за тези, които участват в иновационни дейности. |
| --- | --- |

4.

Да ускори реформата на съответните правни актове, уреждащи дейността на училищата и висшите учебни заведения, и да ускори съпътстващите мерки, като се съсредоточи върху модернизирането на учебните програми, подобряването на обучението на преподавателите и осигуряването на реален достъп до образование на групите в неравностойно положение. Да подобри достъпа до финансиране за новосъздадени предприятия и за МСП, по-специално за тези, които участват в иновационни дейности.

| 5. | Да положи повече усилия за укрепване на административния капацитет и за реформи за намаляване на бюрокрацията и разходите за спазване на данъчното законодателство и за събиране на данъци, както и за допълнително подобряване на усвояването на средства от фондовете на ЕС, по-специално в пътния и железопътния транспорт и управлението на водите. Да подобри качеството и независимостта на съдебната система и да ускори въвеждането на електронно правителство. Да засили публичния административен капацитет в ключовите сектори на транспорта, както и на регулаторните органи. |
| --- | --- |

5.

Да положи повече усилия за укрепване на административния капацитет и за реформи за намаляване на бюрокрацията и разходите за спазване на данъчното законодателство и за събиране на данъци, както и за допълнително подобряване на усвояването на средства от фондовете на ЕС, по-специално в пътния и железопътния транспорт и управлението на водите. Да подобри качеството и независимостта на съдебната система и да ускори въвеждането на електронно правителство. Да засили публичния административен капацитет в ключовите сектори на транспорта, както и на регулаторните органи.

| 6. | Да гарантира правилното прилагане на законодателството в областта на обществените поръчки. Да укрепи предотвратяването на нередности и да прилага на практика санкциите, предвидени в Закона за обществените поръчки и в Закона за конфликт на интереси. |
| --- | --- |

6.

Да гарантира правилното прилагане на законодателството в областта на обществените поръчки. Да укрепи предотвратяването на нередности и да прилага на практика санкциите, предвидени в Закона за обществените поръчки и в Закона за конфликт на интереси.

| 7. | Да вземе мерки за премахване на пречките за достъп до пазара, договореностите за гарантирана печалба и контрола на цените. Да гарантира независимостта на операторите на преносни и разпределителни мрежи, да изгради окончателна пазарна структура, по-специално за енергийните борси и балансиращите пазари. Да подобри връзките на електроенергийните и газовите мрежи, да повиши енергийната ефективност и да укрепи капацитета за справяне с прекъсванията на доставките. |
| --- | --- |

7.

Да вземе мерки за премахване на пречките за достъп до пазара, договореностите за гарантирана печалба и контрола на цените. Да гарантира независимостта на операторите на преносни и разпределителни мрежи, да изгради окончателна пазарна структура, по-специално за енергийните борси и балансиращите пазари. Да подобри връзките на електроенергийните и газовите мрежи, да повиши енергийната ефективност и да укрепи капацитета за справяне с прекъсванията на доставките.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат през 2012 г. съгласно Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

3

(4)  ОВ C 209, 15.7.2011 г., стр. 5.

4

(5)  Съответното Решение 2012/370/ЕС на Съвета бе прието на 22 юни 2012 г. (ОВ L 179, 11.7.2012 г., стр. 19).

5

(6)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на данните в програмата и с помощта на общоприетата методика.

6

(7)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/13

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно националната програма за реформи на Кипър за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Кипър за периода 2012—2015 г.

2012/C 219/04

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се въведе нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се въведе нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Кипър за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Кипър за периода 2011—2014 г. (наричана по-долу „Препоръката на Съвета от 2011 г.“). |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Кипър за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Кипър за периода 2011—2014 г. (наричана по-долу „Препоръката на Съвета от 2011 г.“).

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Кипър ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Кипър ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитетът за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания са част от становището на Комитета по заетостта. |
| --- | --- |

(5)

На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитетът за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания са част от становището на Комитета по заетостта.

| (6) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(6)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (7) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за насърчаване на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(7)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за насърчаване на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (8) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи. |
| --- | --- |

(8)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

| (9) | На 7 май 2012 г. Кипър представи своята програма за стабилност, която обхваща периода 2012—2015 г., а на 10 май 2012 г. — своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията оцени също дали Кипър е засегнат от макроикономически дисбаланси. В своя задълбочен преглед Комисията заключи, че в Кипър е налице вътрешен дисбаланс, дължащ се на състоянието на неговия банков сектор и на задлъжнялостта на корпоративния сектор, както и външен и вътрешен дисбаланс по отношение на бюджетната динамика и конкурентоспособността, като тези дисбаланси не са прекомерни. |
| --- | --- |

(9)

На 7 май 2012 г. Кипър представи своята програма за стабилност, която обхваща периода 2012—2015 г., а на 10 май 2012 г. — своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията оцени също дали Кипър е засегнат от макроикономически дисбаланси. В своя задълбочен преглед Комисията заключи, че в Кипър е налице вътрешен дисбаланс, дължащ се на състоянието на неговия банков сектор и на задлъжнялостта на корпоративния сектор, както и външен и вътрешен дисбаланс по отношение на бюджетната динамика и конкурентоспособността, като тези дисбаланси не са прекомерни.

| (10) | Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в програмата, изглежда оптимистичен за периода 2012—2014 г. Въпреки че перспективата за растеж беше в голяма степен коригирана надолу, макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в програмата за стабилност, продължава да е изложен на риск от постигане на по-лоши от предвидените резултати, свързан по-специално с развитието на вътрешното търсене в периода 2012—2013 г. Целта на заложената в програмата за стабилност бюджетна стратегия е да се коригира прекомерният дефицит до 2012 г. и да се постигне средносрочната бюджетна цел (СБЦ) до 2014 г., която да се запази и през 2015 г. В програмата за стабилност се потвърждава предишната СБЦ за балансиран в структурно изражение бюджет, който да отразява адекватно изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Планираната корекция на прекомерния дефицит съответства на крайния срок, поставен в препоръката на Съвета, приета на 13 юли 2010 г. в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. Въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо (5) планираното средногодишно подобрение на бюджетното салдо е 1,5 % от БВП за периода 2011—2012 г. и се равнява на препоръчаното от Съвета подобрение. Предвиденият напредък към СБЦ през 2013 г. е достатъчен, тъй като според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. и програмата за стабилност е над заложения в Пакта за стабилност и растеж целеви показател от 0,5 % от БВП.
  Темпът на нарастване на държавните разходи, като се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, отговаря на целевия показател за разходите на Пакта за стабилност и растеж за периода 2013—2014 г., но не и за 2015 г. Съществуват рискове, съпътстващи бюджетните цели в програмата за стабилност, свързани с оптимистичния макроикономически сценарий за периода 2012—2014 г. и с планираната консолидация през 2013 г., за която се разчита частично на мерки, които не са напълно уточнени. Според програмата за стабилност съотношението дълг/БВП, което възлиза на 71,6 % през 2011 г., ще нарасне до 72,1 % през 2012 г., преди да спадне постепенно на 65,4 % през 2015 г. По отношение на целевия показател за намаляване на дълга по Пакта за стабилност и растеж Кипър ще бъде в преходен период през 2013—2015 г., а представените в програмата за стабилност планове ще гарантират достатъчен напредък по отношение на спазването на целевия показател за намаляване на дълга. Въпреки това съществуват рискове по отношение на тази прогноза, свързани с възможните спасителни операции за финансовите корпорации. |
| --- | --- |

(10)

Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в програмата, изглежда оптимистичен за периода 2012—2014 г. Въпреки че перспективата за растеж беше в голяма степен коригирана надолу, макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в програмата за стабилност, продължава да е изложен на риск от постигане на по-лоши от предвидените резултати, свързан по-специално с развитието на вътрешното търсене в периода 2012—2013 г. Целта на заложената в програмата за стабилност бюджетна стратегия е да се коригира прекомерният дефицит до 2012 г. и да се постигне средносрочната бюджетна цел (СБЦ) до 2014 г., която да се запази и през 2015 г. В програмата за стабилност се потвърждава предишната СБЦ за балансиран в структурно изражение бюджет, който да отразява адекватно изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Планираната корекция на прекомерния дефицит съответства на крайния срок, поставен в препоръката на Съвета, приета на 13 юли 2010 г. в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. Въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо (5) планираното средногодишно подобрение на бюджетното салдо е 1,5 % от БВП за периода 2011—2012 г. и се равнява на препоръчаното от Съвета подобрение. Предвиденият напредък към СБЦ през 2013 г. е достатъчен, тъй като според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. и програмата за стабилност е над заложения в Пакта за стабилност и растеж целеви показател от 0,5 % от БВП.

Темпът на нарастване на държавните разходи, като се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, отговаря на целевия показател за разходите на Пакта за стабилност и растеж за периода 2013—2014 г., но не и за 2015 г. Съществуват рискове, съпътстващи бюджетните цели в програмата за стабилност, свързани с оптимистичния макроикономически сценарий за периода 2012—2014 г. и с планираната консолидация през 2013 г., за която се разчита частично на мерки, които не са напълно уточнени. Според програмата за стабилност съотношението дълг/БВП, което възлиза на 71,6 % през 2011 г., ще нарасне до 72,1 % през 2012 г., преди да спадне постепенно на 65,4 % през 2015 г. По отношение на целевия показател за намаляване на дълга по Пакта за стабилност и растеж Кипър ще бъде в преходен период през 2013—2015 г., а представените в програмата за стабилност планове ще гарантират достатъчен напредък по отношение на спазването на целевия показател за намаляване на дълга. Въпреки това съществуват рискове по отношение на тази прогноза, свързани с възможните спасителни операции за финансовите корпорации.

| (11) | Ефективността на данъчната администрация се нуждае от значително подобряване, тъй като административните разходи във връзка със събирането на приходите в Кипър са много високи. Събирането на данъци е относително слабо. По-специално, разходите на данъчната администрация като дял от БВП и административните разходи във връзка с нетното събиране на приходите са високи и с тенденция да се повишават. Необходими са мерки за насърчаване на излизането от неформалния/недекларирания труд и за намиране на решение на проблема с укриването на данъци. Освен това следва да се засилят инициативите за по-ефективно събиране на данъци. |
| --- | --- |

(11)

Ефективността на данъчната администрация се нуждае от значително подобряване, тъй като административните разходи във връзка със събирането на приходите в Кипър са много високи. Събирането на данъци е относително слабо. По-специално, разходите на данъчната администрация като дял от БВП и административните разходи във връзка с нетното събиране на приходите са високи и с тенденция да се повишават. Необходими са мерки за насърчаване на излизането от неформалния/недекларирания труд и за намиране на решение на проблема с укриването на данъци. Освен това следва да се засилят инициативите за по-ефективно събиране на данъци.

| (12) | Поради голямата експозиция на кипърските банкови институции към гръцката икономика резултатите от управлението на активите, рентабилността и капиталовите и ликвидните буфери на банките бяха засегнати неблагоприятно от преструктурирането на гръцкия държавен дълг и от увеличаващите се като брой необслужвани кредити, отпуснати на гръцки заемополучатели. Общата експозиция на консолидирания банков сектор на Кипър към Гърция е много голяма. На 14 декември 2011 г. парламентът прие два закона за засилване на устойчивостта на финансовата система при банкови кризи. Въпреки това отбелязаният напредък в засилването на надзора върху кооперативните дружества за кредитиране, които държат около 40 % от всички вътрешни депозити, все още не е задоволителен. |
| --- | --- |

(12)

Поради голямата експозиция на кипърските банкови институции към гръцката икономика резултатите от управлението на активите, рентабилността и капиталовите и ликвидните буфери на банките бяха засегнати неблагоприятно от преструктурирането на гръцкия държавен дълг и от увеличаващите се като брой необслужвани кредити, отпуснати на гръцки заемополучатели. Общата експозиция на консолидирания банков сектор на Кипър към Гърция е много голяма. На 14 декември 2011 г. парламентът прие два закона за засилване на устойчивостта на финансовата система при банкови кризи. Въпреки това отбелязаният напредък в засилването на надзора върху кооперативните дружества за кредитиране, които държат около 40 % от всички вътрешни депозити, все още не е задоволителен.

| (13) | Кипър среща затруднения в гарантирането на дългосрочната устойчивост на публичните финанси, по-специално в пенсионната област. Кипър приложи две важни структурни мерки за реформиране на пенсионната система. Въпреки това, макар и приетите мерки да са уместни и надеждни, предприетите от Кипър действия не са достатъчно амбициозни нито за да се осигурят устойчивост и адекватност, нито за да се подобри справедливостта на системата в по-дългосрочен план. Все още са необходими мерки, за да се запази възможността за заетост на работниците в предприятията и за да се осигури стабилна основа за увеличаването на ефективната пенсионна възраст. По отношение на бедността сред възрастните хора Кипър се справя само частично с високия процент на изложените на риск от бедност хора. Приетите мерки не са достатъчни, за да се подобри в краткосрочен план адекватността на доходите на пенсионерите, изложени на риск от бедност. |
| --- | --- |

(13)

Кипър среща затруднения в гарантирането на дългосрочната устойчивост на публичните финанси, по-специално в пенсионната област. Кипър приложи две важни структурни мерки за реформиране на пенсионната система. Въпреки това, макар и приетите мерки да са уместни и надеждни, предприетите от Кипър действия не са достатъчно амбициозни нито за да се осигурят устойчивост и адекватност, нито за да се подобри справедливостта на системата в по-дългосрочен план. Все още са необходими мерки, за да се запази възможността за заетост на работниците в предприятията и за да се осигури стабилна основа за увеличаването на ефективната пенсионна възраст. По отношение на бедността сред възрастните хора Кипър се справя само частично с високия процент на изложените на риск от бедност хора. Приетите мерки не са достатъчни, за да се подобри в краткосрочен план адекватността на доходите на пенсионерите, изложени на риск от бедност.

| (14) | На неравнопоставеността и неефективността в сектора на здравеопазването не са намерени пълноценни решения. Въпреки препоръка 3 в препоръката на Съвета от 2011 г. досега не е представен ясен график за работата във връзка с националната здравноосигурителна система. В дългосрочен план това може да създаде рискове за контрола и устойчивостта на публичните финанси и за качеството на предоставяните здравни грижи. |
| --- | --- |

(14)

На неравнопоставеността и неефективността в сектора на здравеопазването не са намерени пълноценни решения. Въпреки препоръка 3 в препоръката на Съвета от 2011 г. досега не е представен ясен график за работата във връзка с националната здравноосигурителна система. В дългосрочен план това може да създаде рискове за контрола и устойчивостта на публичните финанси и за качеството на предоставяните здравни грижи.

| (15) | Правителството предприе някои мерки в отговор на препоръката от 2011 г. относно индексирането на заплатите (надбавката за компенсиране на разходите за живот — COLA), по-специално като прие двугодишно замразяване на заплатите в широкия публичен сектор. Правителството и социалните партньори се споразумяха също така да започнат диалог за преглед на системата COLA до края на юни 2012 г. Следва да се проведе цялостна реформа на системата, чрез провеждане на консултации със социалните партньори и в съответствие с националната практика, за да се заздрави връзката между реалните заплати и промените в производителността на труда, както и за да стане системата по-справедлива. Това не само ще подпомогне конкурентоспособността на Кипър, но също така ще доведе до по-ефикасно разпределение на труда. Макар и тези промени да са първите стъпки в правилната посока, тяхната резултатност и надеждност зависят най-вече от степента на амбиция и от изпълнението на окончателния резултат от понастоящем водения социален диалог във връзка с реформата на системата за индексиране на заплатите. |
| --- | --- |

(15)

Правителството предприе някои мерки в отговор на препоръката от 2011 г. относно индексирането на заплатите (надбавката за компенсиране на разходите за живот — COLA), по-специално като прие двугодишно замразяване на заплатите в широкия публичен сектор. Правителството и социалните партньори се споразумяха също така да започнат диалог за преглед на системата COLA до края на юни 2012 г. Следва да се проведе цялостна реформа на системата, чрез провеждане на консултации със социалните партньори и в съответствие с националната практика, за да се заздрави връзката между реалните заплати и промените в производителността на труда, както и за да стане системата по-справедлива. Това не само ще подпомогне конкурентоспособността на Кипър, но също така ще доведе до по-ефикасно разпределение на труда. Макар и тези промени да са първите стъпки в правилната посока, тяхната резултатност и надеждност зависят най-вече от степента на амбиция и от изпълнението на окончателния резултат от понастоящем водения социален диалог във връзка с реформата на системата за индексиране на заплатите.

| (16) | Влошаването на макроикономическата перспектива оказа отрицателно влияние върху пазар на труда в Кипър, където беше отбелязано цялостно повишаване на коефициента на безработица и голям ръст на младежката безработица. Кипър предприе редица положителни мерки за справяне с това предизвикателство. Тези мерки са уместни, но не достатъчно амбициозни, особено в областта на образованието и професионалното обучение, където следва да се ускори прилагането им. Необходими са допълнителни усилия за намиране на решения за младежката безработица, както и за преквалифицирането и повишаването на квалификацията на работната сила, за да се улеснят необходимите преходи на пазара на труда, като се концентрира вниманието по-специално върху групите с нисък процент на участие в дейности по учене през целия живот например нискоквалифицираните и по-възрастните работници. |
| --- | --- |

(16)

Влошаването на макроикономическата перспектива оказа отрицателно влияние върху пазар на труда в Кипър, където беше отбелязано цялостно повишаване на коефициента на безработица и голям ръст на младежката безработица. Кипър предприе редица положителни мерки за справяне с това предизвикателство. Тези мерки са уместни, но не достатъчно амбициозни, особено в областта на образованието и професионалното обучение, където следва да се ускори прилагането им. Необходими са допълнителни усилия за намиране на решения за младежката безработица, както и за преквалифицирането и повишаването на квалификацията на работната сила, за да се улеснят необходимите преходи на пазара на труда, като се концентрира вниманието по-специално върху групите с нисък процент на участие в дейности по учене през целия живот например нискоквалифицираните и по-възрастните работници.

| (17) | Що се отнася до сектора на услугите, Кипър транспонира Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 декември 2006 г. относно услугите на вътрешния пазар (6) („Директивата за услугите“) чрез хоризонтален закон, придружен с голям брой насочени към отделните сектори закони и подзаконови актове за изменение. Въпреки това за някои сектори (напр. търговията на дребно, туризма и строителството) все още няма прието законодателство за съответния сектор. Въпреки че Кипър заема благоприятна позиция в сравнение със средното положение за ЕС по отношение на уредбата на професионалните услуги и от 90-те регламентирани професии в Кипър само четири са в сферата на бизнес услугите, има няколко регламентирани професионални услуги, за които все още съществуват фиксирани или минимални тарифи, като например адвокати и архитекти. |
| --- | --- |

(17)

Що се отнася до сектора на услугите, Кипър транспонира Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 декември 2006 г. относно услугите на вътрешния пазар (6) („Директивата за услугите“) чрез хоризонтален закон, придружен с голям брой насочени към отделните сектори закони и подзаконови актове за изменение. Въпреки това за някои сектори (напр. търговията на дребно, туризма и строителството) все още няма прието законодателство за съответния сектор. Въпреки че Кипър заема благоприятна позиция в сравнение със средното положение за ЕС по отношение на уредбата на професионалните услуги и от 90-те регламентирани професии в Кипър само четири са в сферата на бизнес услугите, има няколко регламентирани професионални услуги, за които все още съществуват фиксирани или минимални тарифи, като например адвокати и архитекти.

| (18) | Въз основа на анализа в задълбочения преглед може да се заключи, че Кипър е засегнат от дисбаланси. По-специално, макроикономическите развития в текущата сметка, публичните финанси и финансовия сектор е необходимо да се наблюдават отблизо и спешно да бъдат взети предвид в икономическата политика, за да се избегнат всякакви неблагоприятни последици за функционирането на икономиката и на Икономическия и паричен съюз. По-конкретно, в икономиката на Кипър се отчитат трайни и значителни дефицити по текущата сметка, породени от дефицити в обема на търговията вследствие на постепенна загуба в ценовата/разходната конкурентоспособност, на дисбаланси в публичните финанси, превърнали се в годишни дефицити, които се задълбочават, въпреки че икономиката се възстанови от рецесията, както и на увеличаване на задлъжнялостта на частния сектор. По-специално нефинансовите корпорации са много уязвими поради голямата им задлъжнялост, съчетана с ниската им рентабилност, което води до значително увеличение на необслужваните кредити в този сектор. Много е рискована също и голямата експозиция на банковия сектор към гръцките държавни ценни книжа и гръцката икономика. Освен това перспективите за растеж са неблагоприятни, което допълнително затруднява относително бавното компенсиране на дисбалансите. |
| --- | --- |

(18)

Въз основа на анализа в задълбочения преглед може да се заключи, че Кипър е засегнат от дисбаланси. По-специално, макроикономическите развития в текущата сметка, публичните финанси и финансовия сектор е необходимо да се наблюдават отблизо и спешно да бъдат взети предвид в икономическата политика, за да се избегнат всякакви неблагоприятни последици за функционирането на икономиката и на Икономическия и паричен съюз. По-конкретно, в икономиката на Кипър се отчитат трайни и значителни дефицити по текущата сметка, породени от дефицити в обема на търговията вследствие на постепенна загуба в ценовата/разходната конкурентоспособност, на дисбаланси в публичните финанси, превърнали се в годишни дефицити, които се задълбочават, въпреки че икономиката се възстанови от рецесията, както и на увеличаване на задлъжнялостта на частния сектор. По-специално нефинансовите корпорации са много уязвими поради голямата им задлъжнялост, съчетана с ниската им рентабилност, което води до значително увеличение на необслужваните кредити в този сектор. Много е рискована също и голямата експозиция на банковия сектор към гръцките държавни ценни книжа и гръцката икономика. Освен това перспективите за растеж са неблагоприятни, което допълнително затруднява относително бавното компенсиране на дисбалансите.

| (19) | Кипър пое редица ангажименти по пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до подобряването на конкурентоспособността, повишаването на равнището на заетост, устойчивостта на публичните финанси и укрепването на финансовата устойчивост. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките. |
| --- | --- |

(19)

Кипър пое редица ангажименти по пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до подобряването на конкурентоспособността, повишаването на равнището на заетост, устойчивостта на публичните финанси и укрепването на финансовата устойчивост. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките.

| (20) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Кипър. Тя извърши оценка на програмата ѝ за стабилност и националната ѝ програма за реформи и представи задълбочен преглед. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Кипър, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—7 по-долу. |
| --- | --- |

(20)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Кипър. Тя извърши оценка на програмата ѝ за стабилност и националната ѝ програма за реформи и представи задълбочен преглед. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Кипър, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—7 по-долу.

| (21) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (7) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(21)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (7) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (22) | С оглед на резултатите от задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 1, 2, и 7 по-долу, |
| --- | --- |

(22)

С оглед на резултатите от задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 1, 2, и 7 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Кипър да предприеме следните действия през периода 2012—2013 г.:

| 1. | Да предприеме допълнителни мерки за постигането на трайна корекция на прекомерния дефицит през 2012 г. Да прилага стриктно бюджетната стратегия с помощта на достатъчно конкретни мерки през 2013 г. и след това, за да се гарантира постигането на СБЦ до 2014 г. и съответствието с целевия показател за разходите, както и за да се гарантира задоволителен напредък по целевия показател за намаляване на дълга. Да ускори постепенното преминаване към изпълнима многогодишна бюджетна рамка със задължително законово основание и коригиращ механизъм. Да предприеме мерки за поддържане на строг контрол върху разходите и да започне възможно най-скоро програмно бюджетиране и бюджетиране въз основа на резултатите. Да засили данъчната дисциплина и борбата с укриването на данъци. |
| --- | --- |

1.

Да предприеме допълнителни мерки за постигането на трайна корекция на прекомерния дефицит през 2012 г. Да прилага стриктно бюджетната стратегия с помощта на достатъчно конкретни мерки през 2013 г. и след това, за да се гарантира постигането на СБЦ до 2014 г. и съответствието с целевия показател за разходите, както и за да се гарантира задоволителен напредък по целевия показател за намаляване на дълга. Да ускори постепенното преминаване към изпълнима многогодишна бюджетна рамка със задължително законово основание и коригиращ механизъм. Да предприеме мерки за поддържане на строг контрол върху разходите и да започне възможно най-скоро програмно бюджетиране и бюджетиране въз основа на резултатите. Да засили данъчната дисциплина и борбата с укриването на данъци.

| 2. | Да хармонизира допълнително надзорната и регулаторната рамка за кооперативните дружества за кредитиране в съответствие със стандартите, които се прилагат спрямо търговските банки. Да усъвършенства регулаторните разпоредби за ефективната рекапитализация на финансовите институции с цел да се ограничи експозицията на финансовия сектор на външни шокове. |
| --- | --- |

2.

Да хармонизира допълнително надзорната и регулаторната рамка за кооперативните дружества за кредитиране в съответствие със стандартите, които се прилагат спрямо търговските банки. Да усъвършенства регулаторните разпоредби за ефективната рекапитализация на финансовите институции с цел да се ограничи експозицията на финансовия сектор на външни шокове.

| 3. | Да подобри още повече дългосрочната устойчивост и адекватност на пенсионната система и да се справи с високото равнище на риск от бедност при възрастните хора. Да направи необходимото за повишаване на ефективната пенсионна възраст, включително чрез свързването на законоустановената пенсионна възраст с очакваната продължителност на живот. |
| --- | --- |

3.

Да подобри още повече дългосрочната устойчивост и адекватност на пенсионната система и да се справи с високото равнище на риск от бедност при възрастните хора. Да направи необходимото за повишаване на ефективната пенсионна възраст, включително чрез свързването на законоустановената пенсионна възраст с очакваната продължителност на живот.

| 4. | Въз основа на пътна карта и без забавяне да довърши и започне да прилага националната здравна система, при което следва едновременно да се гарантират нейната финансова устойчивост и универсалност. |
| --- | --- |

4.

Въз основа на пътна карта и без забавяне да довърши и започне да прилага националната здравна система, при което следва едновременно да се гарантират нейната финансова устойчивост и универсалност.

| 5. | Да подобри квалификацията на работната сила, за да увеличи професионалната мобилност към дейности с висок растеж и висока добавена стойност. Да предприеме по-нататъшни мерки за справяне с младежката безработица, като обърне специално внимание на стажовете в предприятия и насърчаването на самостоятелната заетост. Да предприеме подходящи мерки на политиката спрямо търсенето, за да се насърчат иновациите в бизнеса. |
| --- | --- |

5.

Да подобри квалификацията на работната сила, за да увеличи професионалната мобилност към дейности с висок растеж и висока добавена стойност. Да предприеме по-нататъшни мерки за справяне с младежката безработица, като обърне специално внимание на стажовете в предприятия и насърчаването на самостоятелната заетост. Да предприеме подходящи мерки на политиката спрямо търсенето, за да се насърчат иновациите в бизнеса.

| 6. | Да премахне неоправданите пречки на пазара на услуги, по-специално като усъвършенства прилагането на Директивата за услугите в секторите на услугите с най-голям потенциал за растеж (включително туризма) и като либерализира предоставянето на професионални услуги. |
| --- | --- |

6.

Да премахне неоправданите пречки на пазара на услуги, по-специално като усъвършенства прилагането на Директивата за услугите в секторите на услугите с най-голям потенциал за растеж (включително туризма) и като либерализира предоставянето на професионални услуги.

| 7. | Да подобри конкурентоспособността, включително чрез реформата на системата за индексиране на заплатите, като се консултира със социалните партньори и съблюдава националната практика, така че да се отчитат по-добре промените в производителността. Да предприеме мерки за диверсифициране на структурата на икономиката. Да изравни бюджетното салдо чрез ограничаване на разходите. |
| --- | --- |

7.

Да подобри конкурентоспособността, включително чрез реформата на системата за индексиране на заплатите, като се консултира със социалните партньори и съблюдава националната практика, така че да се отчитат по-добре промените в производителността. Да предприеме мерки за диверсифициране на структурата на икономиката. Да изравни бюджетното салдо чрез ограничаване на разходите.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат през 2012 г. съгласно Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

3

(4)  ОВ C 210, 16.7.2011 г., стр. 12.

4

(5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата и с помощта на общоприетата методика.

5

(6)  ОВ L 376, 27.12.2006 г., стр. 36.

6

(7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/17

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно националната програма за реформи на Чешката република за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета за програмата за конвергенция на Чешката република за периода 2012—2015 г.

2012/C 219/05

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Чешката република за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Чешката република за периода 2011—2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Чешката република за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Чешката република за периода 2011—2014 г.

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Чешката република няма да бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Чешката република няма да бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които призова Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и другите комитети, да представи своето становище относно препоръчаните действия в рамките на политическия цикъл на стратегията „Европа 2020“. Тези становища са част от становището на Комитета по заетостта. |
| --- | --- |

(5)

На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които призова Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и другите комитети, да представи своето становище относно препоръчаните действия в рамките на политическия цикъл на стратегията „Европа 2020“. Тези становища са част от становището на Комитета по заетостта.

| (6) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(6)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (7) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за насърчаване на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(7)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за насърчаване на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (8) | На 25 април 2012 г. Чешката република представи своята програма за конвергенция за периода 2012—2015 г., а на 13 април 2012 г. — своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(8)

На 25 април 2012 г. Чешката република представи своята програма за конвергенция за периода 2012—2015 г., а на 13 април 2012 г. — своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (9) | Въз основа на оценката на програмата за конвергенция в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата изглежда реалистичен. Според програмата за конвергенция растежът на БВП се очаква да достигне 0,2 % и 1,3 % съответно през 2012 и 2013 г. в сравнение с 0 % и 1,5 % съответно през 2012 и 2013 г. съгласно прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за конвергенция, е да се постигне балансиран бюджет през 2016 г. Целта за дефицита по консолидирания държавен бюджет от 2,9 % от БВП през 2013 г. е в съответствие със срока за коригиране на прекомерния дефицит, предвиден в препоръките на Съвета от 2 декември 2009 г. Средногодишното подобряване на бюджетното салдо от 0,9 % от БВП през периода 2010—2013 г. въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо (5) е малко под корекцията от 1 % от БВП, препоръчана от Съвета. Програмата за конвергенция потвърждава предишната средносрочна бюджетна цел (СБЦ), която е постигането на дефицит от 1 % от БВП до 2015 г., което отразява по подходящ начин изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Напредъкът в посока постигане на СБЦ е 0,8 % и 0,7 % от БВП съответно през 2014 и 2015 г., въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо, а темпът на нарастване на държавните разходи е в съответствие с целевия показател за разходите от Пакта за стабилност и растеж. Бюджетните прогнози на програмата за конвергенция са свързани с различни рискове. Законът за финансовата компенсация на църквите, който понастоящем се обсъжда в Парламента, би увеличил еднократно дефицита на консолидирания държавен бюджет с 1,5 % от БВП в годината на влизане в сила. В по-общ план естеството и степента на предвидените консолидационни мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, водят до значителен риск за устойчивостта на фискалната корекция след изтичане на периода на програмата.
  Бюджетна корекция досега се е основавала основно на повсеместни съкращения, които засягат и разходите, насърчаващи растежа. За 2013—2015 г. са планирани допълнителни спестявания от разходите за публичната администрация в размер на почти 1 % от БВП, но подробностите не са уточнени в достатъчна степен в програмата. На последно място, повечето планирани мерки по отношение на приходите са с временен характер и действието им следва да приключи през 2015 г. Според програмата за конвергенция съотношението на дълга към БВП се очаква да достигне своя връх от 45,1 % от БВП през 2013 г. и след това да спадне, главно поради прогнозираното постоянно подобряване на първичното салдо. |
| --- | --- |

(9)

Въз основа на оценката на програмата за конвергенция в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата изглежда реалистичен. Според програмата за конвергенция растежът на БВП се очаква да достигне 0,2 % и 1,3 % съответно през 2012 и 2013 г. в сравнение с 0 % и 1,5 % съответно през 2012 и 2013 г. съгласно прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за конвергенция, е да се постигне балансиран бюджет през 2016 г. Целта за дефицита по консолидирания държавен бюджет от 2,9 % от БВП през 2013 г. е в съответствие със срока за коригиране на прекомерния дефицит, предвиден в препоръките на Съвета от 2 декември 2009 г. Средногодишното подобряване на бюджетното салдо от 0,9 % от БВП през периода 2010—2013 г. въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо (5) е малко под корекцията от 1 % от БВП, препоръчана от Съвета. Програмата за конвергенция потвърждава предишната средносрочна бюджетна цел (СБЦ), която е постигането на дефицит от 1 % от БВП до 2015 г., което отразява по подходящ начин изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Напредъкът в посока постигане на СБЦ е 0,8 % и 0,7 % от БВП съответно през 2014 и 2015 г., въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо, а темпът на нарастване на държавните разходи е в съответствие с целевия показател за разходите от Пакта за стабилност и растеж. Бюджетните прогнози на програмата за конвергенция са свързани с различни рискове. Законът за финансовата компенсация на църквите, който понастоящем се обсъжда в Парламента, би увеличил еднократно дефицита на консолидирания държавен бюджет с 1,5 % от БВП в годината на влизане в сила. В по-общ план естеството и степента на предвидените консолидационни мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, водят до значителен риск за устойчивостта на фискалната корекция след изтичане на периода на програмата.

Бюджетна корекция досега се е основавала основно на повсеместни съкращения, които засягат и разходите, насърчаващи растежа. За 2013—2015 г. са планирани допълнителни спестявания от разходите за публичната администрация в размер на почти 1 % от БВП, но подробностите не са уточнени в достатъчна степен в програмата. На последно място, повечето планирани мерки по отношение на приходите са с временен характер и действието им следва да приключи през 2015 г. Според програмата за конвергенция съотношението на дълга към БВП се очаква да достигне своя връх от 45,1 % от БВП през 2013 г. и след това да спадне, главно поради прогнозираното постоянно подобряване на първичното салдо.

| (10) | През 2011 г. чешките власти одобриха увеличаване на намалените ставки на ДДС и на акцизите за тютюна; те одобриха също така мащабна данъчна реформа, засягаща облагането на трудовите доходи, която следва да влезе в сила през 2014 г. През април 2012 г. на правителствено равнище бяха приети и допълнителни изменения на данъчната система. Някои от тези промени се отнасят за екологичните данъци и данък сгради, които понастоящем са под средните равнища за ЕС. Предлаганият временен характер на разпоредбите в областта на облагането на трудовите доходи ще създаде допълнителни разходи за спазването им и ще намали предвидимостта за данъчно задължените лица. Освен това ниското ефективно данъчно облагане на самонаетите лица в сравнение с наетите, чрез широко прибягване до еднократни плащания и данъчни облекчения, ще бъде само частично засегнато от новите предложения. На последно място, правителството прие мерки за борба с измамите в областта на ДДС и данъците върху горивата и предприе първи стъпки за въвеждане на единно звено за събиране. Въпреки това спазването на данъчното законодателство все още е проблем и сегашната система за събиране на данъците не се основава на ясна и цялостна стратегия за спазването на данъчната уредба. |
| --- | --- |

(10)

През 2011 г. чешките власти одобриха увеличаване на намалените ставки на ДДС и на акцизите за тютюна; те одобриха също така мащабна данъчна реформа, засягаща облагането на трудовите доходи, която следва да влезе в сила през 2014 г. През април 2012 г. на правителствено равнище бяха приети и допълнителни изменения на данъчната система. Някои от тези промени се отнасят за екологичните данъци и данък сгради, които понастоящем са под средните равнища за ЕС. Предлаганият временен характер на разпоредбите в областта на облагането на трудовите доходи ще създаде допълнителни разходи за спазването им и ще намали предвидимостта за данъчно задължените лица. Освен това ниското ефективно данъчно облагане на самонаетите лица в сравнение с наетите, чрез широко прибягване до еднократни плащания и данъчни облекчения, ще бъде само частично засегнато от новите предложения. На последно място, правителството прие мерки за борба с измамите в областта на ДДС и данъците върху горивата и предприе първи стъпки за въвеждане на единно звено за събиране. Въпреки това спазването на данъчното законодателство все още е проблем и сегашната система за събиране на данъците не се основава на ясна и цялостна стратегия за спазването на данъчната уредба.

| (11) | Чешкото правителство одобри и частично проведе реформа на пенсионната система, насочена към възстановяването на фискалната устойчивост и увеличаване на пенсионните спестявания. Поради постепенното увеличение на разходите за пенсии обаче, което се очаква да набере скорост след 2030 г., прогнозните фискални дисбаланси в пенсионната система са все още високи в сравнение със средните равнища за ЕС. Реформата засилва връзката между възрастта за задължително пенсиониране и очакваната продължителност на живота, но не включва механизъм, който да гарантира навременната реакция на бъдещи промени. Капацитетът на новия капиталово финансиран стълб за повишаване на средната пенсия в бъдеще зависи от дела на работниците, особено на по-младите, участващи в него, и от очаквания процент на възвръщаемост в дългосрочен план. Въпреки това не бяха оповестени мерки за насърчаване на ефективното участие в този стълб и би било удачно да се предоставят повече насоки за потенциалните вложители. Освен това новата схема за ранно пенсиониране, разглеждана от правителството съгласувано със социалните партньори, представлява значителен риск за надеждността и амбициозността на реформите за постигане на ефективно увеличаване на пенсионната възраст и адекватни пенсии. |
| --- | --- |

(11)

Чешкото правителство одобри и частично проведе реформа на пенсионната система, насочена към възстановяването на фискалната устойчивост и увеличаване на пенсионните спестявания. Поради постепенното увеличение на разходите за пенсии обаче, което се очаква да набере скорост след 2030 г., прогнозните фискални дисбаланси в пенсионната система са все още високи в сравнение със средните равнища за ЕС. Реформата засилва връзката между възрастта за задължително пенсиониране и очакваната продължителност на живота, но не включва механизъм, който да гарантира навременната реакция на бъдещи промени. Капацитетът на новия капиталово финансиран стълб за повишаване на средната пенсия в бъдеще зависи от дела на работниците, особено на по-младите, участващи в него, и от очаквания процент на възвръщаемост в дългосрочен план. Въпреки това не бяха оповестени мерки за насърчаване на ефективното участие в този стълб и би било удачно да се предоставят повече насоки за потенциалните вложители. Освен това новата схема за ранно пенсиониране, разглеждана от правителството съгласувано със социалните партньори, представлява значителен риск за надеждността и амбициозността на реформите за постигане на ефективно увеличаване на пенсионната възраст и адекватни пенсии.

| (12) | Общият процент на безработицата е по-нисък от средния за ЕС, но жените с деца и други уязвими групи изпитват трудности за реализацията на своя потенциал на пазара на труда. По-ранното завръщане от родителски отпуск, което би предотвратило загубата на умения, зависи от по-голямата наличност на заведения за грижи за деца, особено за деца под тригодишна възраст. В тази връзка правителството улесни техническите изисквания за създаването на частни детски градини и предвижда предоставяне на данъчни стимули за подпомагане на развитието на частните завед ения за деца, с което частично се изпълняват препоръките. Тъй като обаче само 3 % от децата на възраст под три години посещават официалните заведения за грижи за деца (в сравнение с 24 % в ЕС-27 през 2009 г.), са необходими допълнителни мерки с оглед подобряване на участието на пазара на труда на родителите на малки деца. |
| --- | --- |

(12)

Общият процент на безработицата е по-нисък от средния за ЕС, но жените с деца и други уязвими групи изпитват трудности за реализацията на своя потенциал на пазара на труда. По-ранното завръщане от родителски отпуск, което би предотвратило загубата на умения, зависи от по-голямата наличност на заведения за грижи за деца, особено за деца под тригодишна възраст. В тази връзка правителството улесни техническите изисквания за създаването на частни детски градини и предвижда предоставяне на данъчни стимули за подпомагане на развитието на частните завед ения за деца, с което частично се изпълняват препоръките. Тъй като обаче само 3 % от децата на възраст под три години посещават официалните заведения за грижи за деца (в сравнение с 24 % в ЕС-27 през 2009 г.), са необходими допълнителни мерки с оглед подобряване на участието на пазара на труда на родителите на малки деца.

| (13) | Няколко мерки бяха приети за подобряване на резултатите на обществените служби по заетостта. Регионалните бюра по труда бяха поставени под ръководството на нова централна служба по труда и, като част от по-широка социална реформа, отговорността за плащане на социални помощи, които не се основават на осигуряването, беше прехвърлена от общините към бюрата по труда. Повишеното работно натоварване обаче ще окаже допълнителен натиск върху персонала на обществените служби по заетостта, чийто брой е намалял с 12 % през 2011 г. За подобряване на услугите за намиране на работа бе въведена система за външно възлагане на услугите по заетостта на частни агенции. Голяма част от таксите се дължи предварително, което ще трябва да бъде преразгледано в бъдеще, за да се гарантира, че стимулите са съгласувани с резултатите на пазара на труда. Необходими са по-нататъшни усилия, за да се гарантира по-добро качество и ефективност на обучението, помощта при търсенето на работа и индивидуализираните услуги. Трябва да се предоставят необходимите средства и стимули. Следва да се въведе оценка на ефективността, за да се постигне по-голяма целенасоченост с оглед стремежа намесата и финансирането на програмите за трудова активност да бъдат обвързани с резултатите. |
| --- | --- |

(13)

Няколко мерки бяха приети за подобряване на резултатите на обществените служби по заетостта. Регионалните бюра по труда бяха поставени под ръководството на нова централна служба по труда и, като част от по-широка социална реформа, отговорността за плащане на социални помощи, които не се основават на осигуряването, беше прехвърлена от общините към бюрата по труда. Повишеното работно натоварване обаче ще окаже допълнителен натиск върху персонала на обществените служби по заетостта, чийто брой е намалял с 12 % през 2011 г. За подобряване на услугите за намиране на работа бе въведена система за външно възлагане на услугите по заетостта на частни агенции. Голяма част от таксите се дължи предварително, което ще трябва да бъде преразгледано в бъдеще, за да се гарантира, че стимулите са съгласувани с резултатите на пазара на труда. Необходими са по-нататъшни усилия, за да се гарантира по-добро качество и ефективност на обучението, помощта при търсенето на работа и индивидуализираните услуги. Трябва да се предоставят необходимите средства и стимули. Следва да се въведе оценка на ефективността, за да се постигне по-голяма целенасоченост с оглед стремежа намесата и финансирането на програмите за трудова активност да бъдат обвързани с резултатите.

| (14) | Все още има много възможности за повишаване на ефективността на публичната администрация въпреки неотдавнашните подобрения в някои области, като услугите от електронното правителство и намаляването на административната тежест за предприятията. В момента има стратегия за борба с корупцията за периода 2011—2012 г. Подготвя се нова стратегия за периода след 2012 г., която ще бъде приета до края на 2012 г. Приемането на новия закон за обществените поръчки, който е в сила от април 2012 г., е основното постижение на сегашната стратегия. Въпреки това правилното му прилагане и осигуряване на спазването му ще бъдат от решаващо значение за неговата надеждност и ефективност. Все още не е разгледан проблемът с емитирането на анонимното участие в дружества. Законът за държавните служители все още се подготвя, но трябва да бъде приет незабавно, за да осигури необходимата стабилност на администрацията. Освен това нередностите в областта на обществените поръчки и неоптималното функциониране на системите за управление и контрол на публичната администрация са значителни източници на проблеми при усвояването на средствата от фондовете на ЕС. |
| --- | --- |

(14)

Все още има много възможности за повишаване на ефективността на публичната администрация въпреки неотдавнашните подобрения в някои области, като услугите от електронното правителство и намаляването на административната тежест за предприятията. В момента има стратегия за борба с корупцията за периода 2011—2012 г. Подготвя се нова стратегия за периода след 2012 г., която ще бъде приета до края на 2012 г. Приемането на новия закон за обществените поръчки, който е в сила от април 2012 г., е основното постижение на сегашната стратегия. Въпреки това правилното му прилагане и осигуряване на спазването му ще бъдат от решаващо значение за неговата надеждност и ефективност. Все още не е разгледан проблемът с емитирането на анонимното участие в дружества. Законът за държавните служители все още се подготвя, но трябва да бъде приет незабавно, за да осигури необходимата стабилност на администрацията. Освен това нередностите в областта на обществените поръчки и неоптималното функциониране на системите за управление и контрол на публичната администрация са значителни източници на проблеми при усвояването на средствата от фондовете на ЕС.

| (15) | Чешката икономика трябва да мобилизира факторите, благоприятстващи преминаването към растеж, основан върху иновации, по-висока добавена стойност и човешки капитал, тъй като възможностите за задълбочаване на реалното сближаване въз основа на капиталоемък растеж изглеждат по-скоро ограничени. В процес на обсъждане е реформа на висшето образование. Въпреки че включва промяна на текущия процес на акредитация, тя не е достатъчно конкретна по отношение на ключовия въпрос за стандартите за оценка на качеството и, като се има предвид липсата на систематично събиране на данни и анализ, реформата не се ползва от подкрепата на академичната общност. Във връзка с влошаващите се резултати на чешките ученици правителството предприе мерки, за да гарантира минимални резултати от обучението и започна стратегия за национални компютризирани тестове. Тези мерки обаче са прекалено ограничени, за да подобрят действително качеството и справедливостта на задължителното образование. |
| --- | --- |

(15)

Чешката икономика трябва да мобилизира факторите, благоприятстващи преминаването към растеж, основан върху иновации, по-висока добавена стойност и човешки капитал, тъй като възможностите за задълбочаване на реалното сближаване въз основа на капиталоемък растеж изглеждат по-скоро ограничени. В процес на обсъждане е реформа на висшето образование. Въпреки че включва промяна на текущия процес на акредитация, тя не е достатъчно конкретна по отношение на ключовия въпрос за стандартите за оценка на качеството и, като се има предвид липсата на систематично събиране на данни и анализ, реформата не се ползва от подкрепата на академичната общност. Във връзка с влошаващите се резултати на чешките ученици правителството предприе мерки, за да гарантира минимални резултати от обучението и започна стратегия за национални компютризирани тестове. Тези мерки обаче са прекалено ограничени, за да подобрят действително качеството и справедливостта на задължителното образование.

| (16) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Чешката република. Тя извърши оценка на програмата ѝ за конвергенция и националната ѝ програма за реформи. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Чешката република, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—6 по-долу. |
| --- | --- |

(16)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Чешката република. Тя извърши оценка на програмата ѝ за конвергенция и националната ѝ програма за реформи. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Чешката република, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—6 по-долу.

| (17) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу, |
| --- | --- |

(17)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Чешката република да предприеме следните действия през периода 2012—2013 г.:

| 1. | Да осигури планирания напредък по навременното коригиране на прекомерния дефицит. За тази цел да изпълни изцяло бюджета за 2012 г. и да набележи мерки с траен характер, необходими за 2013 г., така че да се достигне средната годишна структурна корекция, посочена в препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. След това да се гарантира адекватна структурна корекция, за да се осигури достатъчен напредък в посока постигане на СБЦ, включително достигане на целевия показател за разходите. В този контекст да се избягват повсеместните съкращения, да се запазят разходите, насърчаващи растежа, и да се увеличат усилията за подобряване на ефективността на публичните разходи. Да се използват наличните възможности за данъчни увеличения, които най-малко вредят на растежа. Да се измести високото ниво на данъчно облагане от трудовите доходи към жилищата и околната среда. Да се намалят различията в данъчното третиране на наетите лица и самонаетите лица. Да се предприемат мерки за подобряване на събираемостта на данъците, намаляване на укриването на данъци и подобряване на спазването на данъчното законодателство, включително чрез въвеждане на единно звено за събиране на всички данъци. |
| --- | --- |

1.

Да осигури планирания напредък по навременното коригиране на прекомерния дефицит. За тази цел да изпълни изцяло бюджета за 2012 г. и да набележи мерки с траен характер, необходими за 2013 г., така че да се достигне средната годишна структурна корекция, посочена в препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. След това да се гарантира адекватна структурна корекция, за да се осигури достатъчен напредък в посока постигане на СБЦ, включително достигане на целевия показател за разходите. В този контекст да се избягват повсеместните съкращения, да се запазят разходите, насърчаващи растежа, и да се увеличат усилията за подобряване на ефективността на публичните разходи. Да се използват наличните възможности за данъчни увеличения, които най-малко вредят на растежа. Да се измести високото ниво на данъчно облагане от трудовите доходи към жилищата и околната среда. Да се намалят различията в данъчното третиране на наетите лица и самонаетите лица. Да се предприемат мерки за подобряване на събираемостта на данъците, намаляване на укриването на данъци и подобряване на спазването на данъчното законодателство, включително чрез въвеждане на единно звено за събиране на всички данъци.

| 2. | Да въведе допълнителни промени в обществената пенсионна система с цел да се гарантира нейната дългосрочна устойчивост. Да преразгледа плановете да се разреши ранно излизане от трудовия пазар. Да насърчава ефективното участие на по-млади работници в предвидения капиталово финансиран стълб за подобряване на адекватността на пенсиите. |
| --- | --- |

2.

Да въведе допълнителни промени в обществената пенсионна система с цел да се гарантира нейната дългосрочна устойчивост. Да преразгледа плановете да се разреши ранно излизане от трудовия пазар. Да насърчава ефективното участие на по-млади работници в предвидения капиталово финансиран стълб за подобряване на адекватността на пенсиите.

| 3. | Да предприеме допълнителни мерки, насочени към значително увеличаване на наличността на достъпни и качествени детски заведения за деца в предучилищна възраст. |
| --- | --- |

3.

Да предприеме допълнителни мерки, насочени към значително увеличаване на наличността на достъпни и качествени детски заведения за деца в предучилищна възраст.

| 4. | Да укрепи обществените служби по заетостта чрез повишаване на качеството и ефективността на обучението, помощта при търсенето на работа и индивидуализираните услуги, включително на услугите, възложени на външни изпълнители. |
| --- | --- |

4.

Да укрепи обществените служби по заетостта чрез повишаване на качеството и ефективността на обучението, помощта при търсенето на работа и индивидуализираните услуги, включително на услугите, възложени на външни изпълнители.

| 5. | Да пристъпи без отлагане към приемането и прилагането на закона за държавните служители с цел да се насърчат стабилността и ефективността на публичната администрация при избягване на нередностите. Да гарантира подходящото прилагане на новия Закон за обществените поръчки. Да разгледа въпроса с анонимното участие в дружества. Да гарантира правилното усвояване на средствата на ЕС и да активизира борбата срещу корупцията. |
| --- | --- |

5.

Да пристъпи без отлагане към приемането и прилагането на закона за държавните служители с цел да се насърчат стабилността и ефективността на публичната администрация при избягване на нередностите. Да гарантира подходящото прилагане на новия Закон за обществените поръчки. Да разгледа въпроса с анонимното участие в дружества. Да гарантира правилното усвояване на средствата на ЕС и да активизира борбата срещу корупцията.

| 6. | Да приеме необходимото законодателство с цел да се установи прозрачна и ясно определена система за оценяване на качеството на висшето образование и на научноизследователските институции. Да гарантира, че финансирането е устойчиво и е свързано с резултатите от оценката на качеството. Да създаде рамка за оценяване, ориентирана към по-добри резултати в задължителното образование. |
| --- | --- |

6.

Да приеме необходимото законодателство с цел да се установи прозрачна и ясно определена система за оценяване на качеството на висшето образование и на научноизследователските институции. Да гарантира, че финансирането е устойчиво и е свързано с резултатите от оценката на качеството. Да създаде рамка за оценяване, ориентирана към по-добри резултати в задължителното образование.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат през 2012 г. съгласно Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

2

(3)  ОВ C 212, 19.7.2011 г., стр. 5.

3

(4)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

4

(5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и временните мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на данните в програмата и с помощта на общоприетата методология.

5

(6)  Член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/21

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно националната програма за реформи на Дания за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за периода 2012—2015 г.

2012/C 219/06

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Дания за 2011 г. и даде становище относно актуализираната програма за конвергенция на Дания за периода 2011—2015 г. |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Дания за 2011 г. и даде становище относно актуализираната програма за конвергенция на Дания за периода 2011—2015 г.

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Дания ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Дания ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 1 декември 2011 г. Съветът одобри заключения, в които призова Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и други комитети, да представи виждането си за препоръчителни действия в рамките на политическия цикъл „Европа 2020“. Това виждане съставлява част от становището на Комитета по заетостта. |
| --- | --- |

(5)

На 1 декември 2011 г. Съветът одобри заключения, в които призова Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и други комитети, да представи виждането си за препоръчителни действия в рамките на политическия цикъл „Европа 2020“. Това виждане съставлява част от становището на Комитета по заетостта.

| (6) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕС) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(6)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕС) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (7) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(7)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (8) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи. |
| --- | --- |

(8)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

| (9) | На 30 април 2012 г. Дания представи своята програма за конвергенция за периода 2012—2015 г., както и своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В своя задълбочен преглед съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията стигна до заключението, че Дания е засегната от вътрешен и външен дисбаланс, макар и не прекомерен. |
| --- | --- |

(9)

На 30 април 2012 г. Дания представи своята програма за конвергенция за периода 2012—2015 г., както и своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В своя задълбочен преглед съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията стигна до заключението, че Дания е засегната от вътрешен и външен дисбаланс, макар и не прекомерен.

| (10) | Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за конвергенция Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози на посочената програма, е реалистичен. Сценарият, който предвижда ръст на БВП от 1,2 % и 1,5 % за 2012 и 2013 г., е до голяма степен в съответствие с пролетната прогноза на службите на Комисията, в която се очаква ръст на БВП от 1,1 % и 1,4 %. Съответно нивата на държавния дефицит са малко по-ниски в програмата за конвергенция (4,0 % и 1,8 % от БВП през 2012 и 2013 г. съответно, в сравнение с 4,1 % и 2,0 % от БВП в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г.). Целта на очертаната в програмата за конвергенция бюджетна стратегия е да се коригира прекомерният дефицит до 2013 г. и да се постигне средносрочната бюджетна цел (СБЦ) за структурен дефицит, не по-голям от 0,5 % от БВП. Освен това правителството си е поставило за цел да постигне най-малко структурно балансиран бюджет през 2020 г.
  Програмата за конвергенция потвърждава предишната СБЦ, която е подходящо отражение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Планираният номинален дефицит през 2013 г. отговаря на своевременна корекция на прекомерния бюджетен дефицит и въз основа на (преизчисленото) структурно салдо на бюджета (5) планираната бюджетна консолидация за 2013 г. съответства на препоръката на Съвета в рамките на процедурата при прекомерен дефицит от юли 2010 г. Според изчисленията представените в програмата за конвергенция нетни дискреционни мерки трябва да доведат до консолидация, която като цяло да съответства на препоръката в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. Консолидацията изостава спрямо първоначално планираното и през 2013 г. са необходими значителни усилия, за да се гарантира изискваната структурна корекция. Рисковете да не се постигне определената от Договора референтна стойност от 3 % от БВП през 2013 г. са ограничени. В своята прогноза от пролетта на 2012 г. службите на Комисията прогнозираха бюджетен дефицит от 2 % от БВП. Очаква се Дания да постигне своята СБЦ през 2013 г. Като се има предвид (преизчисленото) структурно салдо на бюджета обаче, нещата не стоят така от 2013 г. нататък, а прогнозираната бюджетна консолидация в структурното салдо на бюджета не постига изискваното от Пакта за стабилност и растеж ниво от 0,5 % от БВП. Същевременно темпът на нарастване на държавните разходи, като се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, се очаква да съответства на целевия показател за разходите на Пакта за стабилност и растеж. Част от бюджетния дефицит ще се финансира чрез намаляване на държавните активи в Националната банка на Дания. Брутният публичен дълг на Дания се очаква да спадне от 46,5 % от БВП през 2011 г. до 42,1 % през 2015 г., далеч под 60 % от БВП. |
| --- | --- |

(10)

Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за конвергенция Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози на посочената програма, е реалистичен. Сценарият, който предвижда ръст на БВП от 1,2 % и 1,5 % за 2012 и 2013 г., е до голяма степен в съответствие с пролетната прогноза на службите на Комисията, в която се очаква ръст на БВП от 1,1 % и 1,4 %. Съответно нивата на държавния дефицит са малко по-ниски в програмата за конвергенция (4,0 % и 1,8 % от БВП през 2012 и 2013 г. съответно, в сравнение с 4,1 % и 2,0 % от БВП в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г.). Целта на очертаната в програмата за конвергенция бюджетна стратегия е да се коригира прекомерният дефицит до 2013 г. и да се постигне средносрочната бюджетна цел (СБЦ) за структурен дефицит, не по-голям от 0,5 % от БВП. Освен това правителството си е поставило за цел да постигне най-малко структурно балансиран бюджет през 2020 г.

Програмата за конвергенция потвърждава предишната СБЦ, която е подходящо отражение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Планираният номинален дефицит през 2013 г. отговаря на своевременна корекция на прекомерния бюджетен дефицит и въз основа на (преизчисленото) структурно салдо на бюджета (5) планираната бюджетна консолидация за 2013 г. съответства на препоръката на Съвета в рамките на процедурата при прекомерен дефицит от юли 2010 г. Според изчисленията представените в програмата за конвергенция нетни дискреционни мерки трябва да доведат до консолидация, която като цяло да съответства на препоръката в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. Консолидацията изостава спрямо първоначално планираното и през 2013 г. са необходими значителни усилия, за да се гарантира изискваната структурна корекция. Рисковете да не се постигне определената от Договора референтна стойност от 3 % от БВП през 2013 г. са ограничени. В своята прогноза от пролетта на 2012 г. службите на Комисията прогнозираха бюджетен дефицит от 2 % от БВП. Очаква се Дания да постигне своята СБЦ през 2013 г. Като се има предвид (преизчисленото) структурно салдо на бюджета обаче, нещата не стоят така от 2013 г. нататък, а прогнозираната бюджетна консолидация в структурното салдо на бюджета не постига изискваното от Пакта за стабилност и растеж ниво от 0,5 % от БВП. Същевременно темпът на нарастване на държавните разходи, като се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, се очаква да съответства на целевия показател за разходите на Пакта за стабилност и растеж. Част от бюджетния дефицит ще се финансира чрез намаляване на държавните активи в Националната банка на Дания. Брутният публичен дълг на Дания се очаква да спадне от 46,5 % от БВП през 2011 г. до 42,1 % през 2015 г., далеч под 60 % от БВП.

| (11) | Основен приоритет за Дания е да се увеличи предлагането на работна сила, за да се осигури бъдещото благосъстояние и фискална устойчивост. През 2011 г. Дания завърши амбициозна реформа на схемата за доброволно ранно пенсиониране и отново постави на дневен ред планираното по-рано увеличаване на законово определената пенсионна възраст и връзката ѝ с очакваната продължителност на живота. Сега усилията трябва да бъдат пренасочени към реформиране на схемите за пенсия за инвалидност и за субсидирана заетост (системата „flex-job“). Правителството представи предложение за реформа в тази област, което следва да се приложи незабавно. Също така следва да се разгледат задълбочаващите се различия в заетостта между лицата, произхождащи от семейства на мигранти, и останалата част от активното население. |
| --- | --- |

(11)

Основен приоритет за Дания е да се увеличи предлагането на работна сила, за да се осигури бъдещото благосъстояние и фискална устойчивост. През 2011 г. Дания завърши амбициозна реформа на схемата за доброволно ранно пенсиониране и отново постави на дневен ред планираното по-рано увеличаване на законово определената пенсионна възраст и връзката ѝ с очакваната продължителност на живота. Сега усилията трябва да бъдат пренасочени към реформиране на схемите за пенсия за инвалидност и за субсидирана заетост (системата „flex-job“). Правителството представи предложение за реформа в тази област, което следва да се приложи незабавно. Също така следва да се разгледат задълбочаващите се различия в заетостта между лицата, произхождащи от семейства на мигранти, и останалата част от активното население.

| (12) | През последните десетилетия ръстът на производителността на труда в Дания се забави, като една от причините са относително слабите образователни постижения. Въпреки високото равнище на разходите за образование, качеството на датското училищно образование — според програмата на ОИСР за международно оценяване на учениците (PISA) — е едва средно. Освен това като цяло учащите завършват своето образование на по-късна възраст в сравнение с други държави членки, а делът на отпадащите ученици от институциите за професионално обучение е относително висок. За да отговори на предизвикателствата в тази област, правителството обяви редица нови мерки както за задължителното, така и за средното образование. Бюджетът за 2012 г. също така подкрепя въвеждането на социални клаузи в процедурите за обществени поръчки, както и мерки, чрез които е финансово изгодно за частните предприятия да предлагат възможности за чиракуване, така че да се увеличи броят на наличните места. По-голямото предлагане на възможности за чиракуване също ще бъде разгледано в рамките на тристранните преговори и в работата на междуведомствен комитет. |
| --- | --- |

(12)

През последните десетилетия ръстът на производителността на труда в Дания се забави, като една от причините са относително слабите образователни постижения. Въпреки високото равнище на разходите за образование, качеството на датското училищно образование — според програмата на ОИСР за международно оценяване на учениците (PISA) — е едва средно. Освен това като цяло учащите завършват своето образование на по-късна възраст в сравнение с други държави членки, а делът на отпадащите ученици от институциите за професионално обучение е относително висок. За да отговори на предизвикателствата в тази област, правителството обяви редица нови мерки както за задължителното, така и за средното образование. Бюджетът за 2012 г. също така подкрепя въвеждането на социални клаузи в процедурите за обществени поръчки, както и мерки, чрез които е финансово изгодно за частните предприятия да предлагат възможности за чиракуване, така че да се увеличи броят на наличните места. По-голямото предлагане на възможности за чиракуване също ще бъде разгледано в рамките на тристранните преговори и в работата на междуведомствен комитет.

| (13) | Друга възможна причина за ниския ръст на производителността е относително слабата степен на конкуренция в Дания. През 2011 г. беше приет пакет за конкуренцията, насочен преди всичко към строителния сектор, сектора на търговията на дребно, здравеопазването и услугите в публичния сектор. В момента се разглежда състоянието на конкуренцията в таксиметровите и транспортните услуги, както и либерализирането на аптеките, с оглед на предприемането на възможни нови мерки. С регионалните и местните управи се договаря въпросът за увеличаване на обществените поръчки в общините и регионите. В този контекст неотдавна правителствен комитет стигна до заключението, че датското конкурентно право се нуждае от подсилване, а понастоящем санкциите за нарушения са прекалено ниски, за да имат възпиращ ефект. Тъй като през изминалата година в тази област са предприети малко конкретни инициативи, необходими са допълнителни стъпки за намиране на адекватен отговор на този проблем. |
| --- | --- |

(13)

Друга възможна причина за ниския ръст на производителността е относително слабата степен на конкуренция в Дания. През 2011 г. беше приет пакет за конкуренцията, насочен преди всичко към строителния сектор, сектора на търговията на дребно, здравеопазването и услугите в публичния сектор. В момента се разглежда състоянието на конкуренцията в таксиметровите и транспортните услуги, както и либерализирането на аптеките, с оглед на предприемането на възможни нови мерки. С регионалните и местните управи се договаря въпросът за увеличаване на обществените поръчки в общините и регионите. В този контекст неотдавна правителствен комитет стигна до заключението, че датското конкурентно право се нуждае от подсилване, а понастоящем санкциите за нарушения са прекалено ниски, за да имат възпиращ ефект. Тъй като през изминалата година в тази област са предприети малко конкретни инициативи, необходими са допълнителни стъпки за намиране на адекватен отговор на този проблем.

| (14) | Както се потвърждава в задълбочения преглед съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 г., докато високата брутна задлъжнялост на домакинствата е до известна степен структурна черта на датската икономика, като активите на домакинствата значително надвишават пасивите, възникват опасения по отношение на високата задлъжнялост на домакинствата, тъй като развитието на жилищния пазар изглежда е причина дългът да надхвърли нива, които могат да бъдат обяснени със структурни фактори като жилищни и пенсионни активи.
  Освен това от 2003 г. насам характерът на ипотечните кредити се е променил, като заемите без първоначална вноска и с променлив лихвен процент придобиват популярност за сметка на заемите с фиксиран лихвен процент и вноска. Следователно понастоящем за дадено равнище на дълг домакинствата са по-уязвими спрямо покачването на лихвените проценти и колебанията в цените на недвижимите имоти, отколкото преди десетилетие. Това поражда по-голям потенциален риск по отношение на финансовата и икономическата стабилност. В Дания бяха предприети подходящи мерки за справяне с уязвимостта на ипотечната система. Понастоящем Министерството на стопанската дейност и растежа анализира характера на ипотечните заеми в различните домакинства в светлината на доходите, историята на пазара на труда и други социално-икономически променливи. Целта е да се определи потенциалната уязвимост на домакинствата в случай на различни икономически шокове, включително вариране на лихвените проценти. Въпреки това следва да се разгледат също мерки за предотвратяването на проциклично развитие на пазара на жилища в средносрочен план, за предпочитане чрез съобразяване на данъка за собственост с реалната пазарна стойност. Премахването на тавана на годишното увеличение на общинския поземлен данък също би могло да предотврати бъдещ процикличен ефект. Такива мерки следва да се въвеждат постепенно, като се има предвид настоящата необходимост от стабилизиране на пазара на жилища. |
| --- | --- |

(14)

Както се потвърждава в задълбочения преглед съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 г., докато високата брутна задлъжнялост на домакинствата е до известна степен структурна черта на датската икономика, като активите на домакинствата значително надвишават пасивите, възникват опасения по отношение на високата задлъжнялост на домакинствата, тъй като развитието на жилищния пазар изглежда е причина дългът да надхвърли нива, които могат да бъдат обяснени със структурни фактори като жилищни и пенсионни активи.

Освен това от 2003 г. насам характерът на ипотечните кредити се е променил, като заемите без първоначална вноска и с променлив лихвен процент придобиват популярност за сметка на заемите с фиксиран лихвен процент и вноска. Следователно понастоящем за дадено равнище на дълг домакинствата са по-уязвими спрямо покачването на лихвените проценти и колебанията в цените на недвижимите имоти, отколкото преди десетилетие. Това поражда по-голям потенциален риск по отношение на финансовата и икономическата стабилност. В Дания бяха предприети подходящи мерки за справяне с уязвимостта на ипотечната система. Понастоящем Министерството на стопанската дейност и растежа анализира характера на ипотечните заеми в различните домакинства в светлината на доходите, историята на пазара на труда и други социално-икономически променливи. Целта е да се определи потенциалната уязвимост на домакинствата в случай на различни икономически шокове, включително вариране на лихвените проценти. Въпреки това следва да се разгледат също мерки за предотвратяването на проциклично развитие на пазара на жилища в средносрочен план, за предпочитане чрез съобразяване на данъка за собственост с реалната пазарна стойност. Премахването на тавана на годишното увеличение на общинския поземлен данък също би могло да предотврати бъдещ процикличен ефект. Такива мерки следва да се въвеждат постепенно, като се има предвид настоящата необходимост от стабилизиране на пазара на жилища.

| (15) | Дания пое редица ангажименти по пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до насърчаването на заетостта, повишаването на конкурентоспособността, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и укрепването на финансовата стабилност. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките по-долу. |
| --- | --- |

(15)

Дания пое редица ангажименти по пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до насърчаването на заетостта, повишаването на конкурентоспособността, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и укрепването на финансовата стабилност. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките по-долу.

| (16) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Дания. Комисията извърши оценка на програмата ѝ за стабилност и националната ѝ програма за реформи и представи задълбочен преглед. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Дания, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—5 по-долу. |
| --- | --- |

(16)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Дания. Комисията извърши оценка на програмата ѝ за стабилност и националната ѝ програма за реформи и представи задълбочен преглед. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Дания, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—5 по-долу.

| (17) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като неговото становище (6) е изразено по-специално в препоръката в точка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(17)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като неговото становище (6) е изразено по-специално в препоръката в точка 1 по-долу.

| (18) | С оглед на резултатите от направения от Комисията задълбочен преглед и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени по-специално в препоръки 3, 4 и 5 по-долу, |
| --- | --- |

(18)

С оглед на резултатите от направения от Комисията задълбочен преглед и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени по-специално в препоръки 3, 4 и 5 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Дания да предприеме следните действия през периода 2012—2013 г.:

| 1. | Да прилага бюджетната стратегия според планираното, да гарантира коригиране на прекомерния дефицит до 2013 г. и да постигне средната годишна структурна корекция, определена в препоръките на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. След това да осигури подходяща структурна корекция, за да постигне достатъчен напредък към постигане на СБЦ, включително постигане на целевия показател за разходите. |
| --- | --- |

1.

Да прилага бюджетната стратегия според планираното, да гарантира коригиране на прекомерния дефицит до 2013 г. и да постигне средната годишна структурна корекция, определена в препоръките на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. След това да осигури подходяща структурна корекция, за да постигне достатъчен напредък към постигане на СБЦ, включително постигане на целевия показател за разходите.

| 2. | Да предприеме допълнителни мерки за увеличаване на предлагането на работна ръка в дългосрочен план чрез реформиране на схемите за пенсия за инвалидност и чрез по-добро насочване на схемите за субсидирана заетост (системата „flex-job“) към хората с намалена работоспособност, както и чрез подобряване на пригодността за заетост на лицата, произхождащи от семейства на мигранти. |
| --- | --- |

2.

Да предприеме допълнителни мерки за увеличаване на предлагането на работна ръка в дългосрочен план чрез реформиране на схемите за пенсия за инвалидност и чрез по-добро насочване на схемите за субсидирана заетост (системата „flex-job“) към хората с намалена работоспособност, както и чрез подобряване на пригодността за заетост на лицата, произхождащи от семейства на мигранти.

| 3. | Да приложи незабавно обявените мерки за подобряване на икономическата ефективност на образователната система, да намали дела на отпадналите от образователната система, по-специално в рамките на професионалното обучение, и да увеличи възможностите за чиракуване. |
| --- | --- |

3.

Да приложи незабавно обявените мерки за подобряване на икономическата ефективност на образователната система, да намали дела на отпадналите от образователната система, по-специално в рамките на професионалното обучение, и да увеличи възможностите за чиракуване.

| 4. | Да продължи усилията за премахване на пречките пред конкуренцията, по-специално при местните услуги, в секторите на търговията на дребно и строителството, включително чрез допълнително отваряне за конкуренция на обществените поръчки за услуги на общините и регионите и гарантиране, че санкциите, предвидени в конкурентното право, са с достатъчен възпиращ ефект. |
| --- | --- |

4.

Да продължи усилията за премахване на пречките пред конкуренцията, по-специално при местните услуги, в секторите на търговията на дребно и строителството, включително чрез допълнително отваряне за конкуренция на обществените поръчки за услуги на общините и регионите и гарантиране, че санкциите, предвидени в конкурентното право, са с достатъчен възпиращ ефект.

| 5. | Да разгледа по-нататъшни превантивни мерки за укрепване в средносрочен план на стабилността на жилищния пазар и финансовата система, включително като отчете резултатите от провежданото в момента проучване на Министерството на стопанската дейност и растежа относно разпределението на активите и пасивите в домакинствата и като направи преглед на системата за данъчно облагане на собствеността и общинската система за данъчно облагане на земята. |
| --- | --- |

5.

Да разгледа по-нататъшни превантивни мерки за укрепване в средносрочен план на стабилността на жилищния пазар и финансовата система, включително като отчете резултатите от провежданото в момента проучване на Министерството на стопанската дейност и растежа относно разпределението на активите и пасивите в домакинствата и като направи преглед на системата за данъчно облагане на собствеността и общинската система за данъчно облагане на земята.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат и през 2012 г. с Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

3

(4)  ОВ C 213, 20.7.2011 г., стр. 1.

4

(5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата и с помощта на общоприетата методика.

5

(6)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/25

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно националната програма за реформи на Естония за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Естония за периода 2012—2015 г.

2012/C 219/07

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Европейската комисия да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Европейската комисия да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да отчитат интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да отчитат интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Естония за 2011 г. и даде своето становище относно програмата за стабилност на Естония за периода 2011—2015 г. |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Естония за 2011 г. и даде своето становище относно програмата за стабилност на Естония за периода 2011—2015 г.

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварителна интегрирана координация на политиката съгласно стратегията „Европа 2020“. На 14 февруари 2012 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който не определи Естония като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварителна интегрирана координация на политиката съгласно стратегията „Европа 2020“. На 14 февруари 2012 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който не определи Естония като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които призова Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и другите комитети, да представи становището си относно действия, препоръчани в рамките на политическия цикъл на стратегията „Европа 2020“. Тези становища са част от становището на Комитета по заетостта. |
| --- | --- |

(5)

На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които призова Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и другите комитети, да представи становището си относно действия, препоръчани в рамките на политическия цикъл на стратегията „Европа 2020“. Тези становища са част от становището на Комитета по заетостта.

| (6) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(6)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (7) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за насърчаване на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми в икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. Европейският съвет прикани държавите членки да приложат специфичните за всяка държава препоръки на Съвета за 2011 г. и да отразят тези приоритети в конкретни мерки, които да бъдат включени в програмите им за стабилност или в програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи. |
| --- | --- |

(7)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за насърчаване на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми в икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. Европейският съвет прикани държавите членки да приложат специфичните за всяка държава препоръки на Съвета за 2011 г. и да отразят тези приоритети в конкретни мерки, които да бъдат включени в програмите им за стабилност или в програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

| (8) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също така държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи. |
| --- | --- |

(8)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също така държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

| (9) | На 26 април 2012 г. Естония представи своята програма за стабилност за периода 2012—2015 г., както и националната си програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(9)

На 26 април 2012 г. Естония представи своята програма за стабилност за периода 2012—2015 г., както и националната си програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (10) | Съгласно извършената в съответствие с член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата изглежда реалистичен за периода 2012—2013 г., когато се очаква ръстът на БВП да бъде средно около 2,4 %. В прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. се предвижда ръст на БВП през 2013 г. от 3,8 %. Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност, е да се гарантира устойчива бюджетна политика, която подкрепя балансиран растеж, чрез постигане на структурен излишък и същевременно осигуряване на достатъчни бюджетни маржове и намаляване на данъчната тежест върху труда. Стратегията има за цел също така да отговори на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Програмата за стабилност цели преизпълнение на средносрочната бюджетна цел (СБЦ) за структурен излишък от 2013 г. нататък.
  СЦБ е адекватно отражение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо (5) темпът на нарастване на държавните разходи, като се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, ще постигне целевия показател за разходите, заложен в Пакта за стабилност и растеж, до 2015 г. Успоредно с това програмата за стабилност има за цел постигането на номинален излишък от 2014 г. нататък. Съотношението на дълга към БВП е доста по-ниско от 60 % от БВП и съгласно програмата се очаква то да намалява след 2013 г., като достигне около 10 % през 2015 г. |
| --- | --- |

(10)

Съгласно извършената в съответствие с член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата изглежда реалистичен за периода 2012—2013 г., когато се очаква ръстът на БВП да бъде средно около 2,4 %. В прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. се предвижда ръст на БВП през 2013 г. от 3,8 %. Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност, е да се гарантира устойчива бюджетна политика, която подкрепя балансиран растеж, чрез постигане на структурен излишък и същевременно осигуряване на достатъчни бюджетни маржове и намаляване на данъчната тежест върху труда. Стратегията има за цел също така да отговори на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Програмата за стабилност цели преизпълнение на средносрочната бюджетна цел (СБЦ) за структурен излишък от 2013 г. нататък.

СЦБ е адекватно отражение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо (5) темпът на нарастване на държавните разходи, като се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, ще постигне целевия показател за разходите, заложен в Пакта за стабилност и растеж, до 2015 г. Успоредно с това програмата за стабилност има за цел постигането на номинален излишък от 2014 г. нататък. Съотношението на дълга към БВП е доста по-ниско от 60 % от БВП и съгласно програмата се очаква то да намалява след 2013 г., като достигне около 10 % през 2015 г.

| (11) | През 2011 г. Естония постигна значителен бюджетен излишък. Очакваният ръст на икономическия растеж през 2012 г. в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. изглежда много по-слаб от този през 2011 г., като се прогнозира спад от 7,6 % до 1,6 %, от което следва необходимостта от по-голям контрол върху ефективността при разходване на средства. Естония планира да въведе през 2012 г. структурно правило за балансиран бюджет, което да спомогне за запазването на контрол върху разходите. Веднага щом бъде въведено правилото за балансиран бюджет, то следва да бъде допълнено със засилване на задължителния характер на многогодишните разходни цели. Следователно Естония е осъществила частично препоръката от 2011 г. в тази област. |
| --- | --- |

(11)

През 2011 г. Естония постигна значителен бюджетен излишък. Очакваният ръст на икономическия растеж през 2012 г. в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. изглежда много по-слаб от този през 2011 г., като се прогнозира спад от 7,6 % до 1,6 %, от което следва необходимостта от по-голям контрол върху ефективността при разходване на средства. Естония планира да въведе през 2012 г. структурно правило за балансиран бюджет, което да спомогне за запазването на контрол върху разходите. Веднага щом бъде въведено правилото за балансиран бюджет, то следва да бъде допълнено със засилване на задължителния характер на многогодишните разходни цели. Следователно Естония е осъществила частично препоръката от 2011 г. в тази област.

| (12) | Що се отнася до пазара на труда, бяха предприети редица стъпки в сферата на данъчното облагане на труда. Въпреки това могат да бъдат засилени стимулите за труд, като се обърне внимание на тенденцията за увеличаване на броя на получаваните обезщетения за инвалидност и нетрудоспособност и като се увеличи привлекателността на трудовата заетост за хората с ниски и с високи доходи, които получават обезщетения за безработица и за отглеждане на дете. Въпреки че са положени обещаващи усилия за намаляване на високата безработица, продължава да бъде висока дългосрочната безработица и безработицата сред младите хора. В резултат на това нараства рискът от бедност за децата в домакинства на безработни, като той следва да бъде преодолян посредством ефективни социални услуги, включително услуги за семейството. Тази подкрепа за семейството може да бъде по-резултатна, без да се влагат нови средства чрез по-добро насочване на семейните обезщетения и обезщетенията за отглеждане на дете и чрез премахване на неефективното освобождаване от подоходен данък, свързано с децата. |
| --- | --- |

(12)

Що се отнася до пазара на труда, бяха предприети редица стъпки в сферата на данъчното облагане на труда. Въпреки това могат да бъдат засилени стимулите за труд, като се обърне внимание на тенденцията за увеличаване на броя на получаваните обезщетения за инвалидност и нетрудоспособност и като се увеличи привлекателността на трудовата заетост за хората с ниски и с високи доходи, които получават обезщетения за безработица и за отглеждане на дете. Въпреки че са положени обещаващи усилия за намаляване на високата безработица, продължава да бъде висока дългосрочната безработица и безработицата сред младите хора. В резултат на това нараства рискът от бедност за децата в домакинства на безработни, като той следва да бъде преодолян посредством ефективни социални услуги, включително услуги за семейството. Тази подкрепа за семейството може да бъде по-резултатна, без да се влагат нови средства чрез по-добро насочване на семейните обезщетения и обезщетенията за отглеждане на дете и чрез премахване на неефективното освобождаване от подоходен данък, свързано с децата.

| (13) | Мерките в националния план за действие за енергийна ефективност все още са недостатъчни, като се има предвид преходът от обществен към личен транспорт. Паркът от нови леки автомобили в Естония е най-енергоемкият в ЕС. Акцизите върху горивата са недостатъчни, за да се постигне промяна в потребителското поведение. Все още не е напълно завършено транспонирането на няколко директиви на ЕС, свързани с енергетиката. Все още е необходимо Естония да разнообрази енергийните си доставки. Електроенергийната инфраструктура би могла да бъде подобрена, за да включи все по-голямо количество вятърна електроенергия. |
| --- | --- |

(13)

Мерките в националния план за действие за енергийна ефективност все още са недостатъчни, като се има предвид преходът от обществен към личен транспорт. Паркът от нови леки автомобили в Естония е най-енергоемкият в ЕС. Акцизите върху горивата са недостатъчни, за да се постигне промяна в потребителското поведение. Все още не е напълно завършено транспонирането на няколко директиви на ЕС, свързани с енергетиката. Все още е необходимо Естония да разнообрази енергийните си доставки. Електроенергийната инфраструктура би могла да бъде подобрена, за да включи все по-голямо количество вятърна електроенергия.

| (14) | Съществено се подобриха качеството и наличността на професионалното образование, като за 2012—2013 г. са планирани допълнителни мерки за модернизация. Въпреки това е необходимо да се подобри преходът от общо към професионално образование, като може да се разгледа широкото въвеждане на по-голям брой схеми за образование в работни условия. Участието в процесите на учене през целия живот се подобрява, но досега не е отделено достатъчно внимание на нискоквалифицираните работници. Траен проблем остава постигането на съответствие между образованието и нуждите на пазара на труда. Освен това е необходимо спешно да се реформира последната степен на средно образование, както и допълнително да се подобри предоставянето на образователни услуги от местните органи. Продължава да е слабо сътрудничеството между предприятията и институциите за следгимназиално образование, а частта от частния сектор, основана на знание, следва да бъде допълнително развита. |
| --- | --- |

(14)

Съществено се подобриха качеството и наличността на професионалното образование, като за 2012—2013 г. са планирани допълнителни мерки за модернизация. Въпреки това е необходимо да се подобри преходът от общо към професионално образование, като може да се разгледа широкото въвеждане на по-голям брой схеми за образование в работни условия. Участието в процесите на учене през целия живот се подобрява, но досега не е отделено достатъчно внимание на нискоквалифицираните работници. Траен проблем остава постигането на съответствие между образованието и нуждите на пазара на труда. Освен това е необходимо спешно да се реформира последната степен на средно образование, както и допълнително да се подобри предоставянето на образователни услуги от местните органи. Продължава да е слабо сътрудничеството между предприятията и институциите за следгимназиално образование, а частта от частния сектор, основана на знание, следва да бъде допълнително развита.

| (15) | В отговор на демографската тенденция на намаляване на населението и за да се осигури балансирано и конкурентно регионално развитие, в по-дългосрочен план е необходимо да се гарантира финансовата устойчивост на местното управление, както и да се осигури по-добро предоставяне на обществени услуги на местно равнище и да се оптимизира използването на относително разпокъсаните ресурси. Тъй като са малки по размер, по-голямата част от местните органи на управление срещат трудности при предоставянето на необходимите социални, здравни, транспортни и образователни услуги и услуги, свързани с трудовия пазар, за всички граждани. |
| --- | --- |

(15)

В отговор на демографската тенденция на намаляване на населението и за да се осигури балансирано и конкурентно регионално развитие, в по-дългосрочен план е необходимо да се гарантира финансовата устойчивост на местното управление, както и да се осигури по-добро предоставяне на обществени услуги на местно равнище и да се оптимизира използването на относително разпокъсаните ресурси. Тъй като са малки по размер, по-голямата част от местните органи на управление срещат трудности при предоставянето на необходимите социални, здравни, транспортни и образователни услуги и услуги, свързани с трудовия пазар, за всички граждани.

| (16) | Естония пое редица ангажименти по пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, представени през 2011 г., са свързани с насърчаване на заетостта, повишаване на конкурентоспособността и увеличаване на устойчивостта на публичните финанси. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките. |
| --- | --- |

(16)

Естония пое редица ангажименти по пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, представени през 2011 г., са свързани с насърчаване на заетостта, повишаване на конкурентоспособността и увеличаване на устойчивостта на публичните финанси. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките.

| (17) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Естония. Тя извърши оценка на програмата ѝ за стабилност и на националната ѝ програма за реформи. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Естония, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръките в точки 1—5 по-долу. |
| --- | --- |

(17)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Естония. Тя извърши оценка на програмата ѝ за стабилност и на националната ѝ програма за реформи. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Естония, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръките в точки 1—5 по-долу.

| (18) | Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност и неговото становище (6) е отразено по-специално в препоръката в точка 1 по-долу, |
| --- | --- |

(18)

Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност и неговото становище (6) е отразено по-специално в препоръката в точка 1 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Естония да предприеме следните действия в периода 2012—2013 г.:

| 1. | Да запази стабилна бюджетна позиция, като осъществява бюджетните планове, както е предвидено, като гарантира постигането на СБЦ най-късно до 2013 г. и съблюдава целевия показател за разходите. Да допълни планираното правило за балансиран бюджет с по-обвързващи правила за многогодишните разходи в средносрочната бюджетна рамка, да продължи да повишава ефикасността на публичните разходи и да прилага мерки за по-добро спазване на данъчното законодателство. |
| --- | --- |

1.

Да запази стабилна бюджетна позиция, като осъществява бюджетните планове, както е предвидено, като гарантира постигането на СБЦ най-късно до 2013 г. и съблюдава целевия показател за разходите. Да допълни планираното правило за балансиран бюджет с по-обвързващи правила за многогодишните разходи в средносрочната бюджетна рамка, да продължи да повишава ефикасността на публичните разходи и да прилага мерки за по-добро спазване на данъчното законодателство.

| 2. | Да засили стимулите за работа чрез рационализиране на системата за социални помощи и увеличаване на гъвкавостта при предоставянето на обезщетения за инвалидност, безработица и за отглеждане на дете, като същевременно гарантира подходяща социална закрила. Да подобри предоставянето на социални услуги, като същевременно насочва по-добре семейните обезщетения и обезщетенията за отглеждане на дете и отстрани освобождаванията от подоходен данък, свързани с децата, които имат изкривяващ ефект. Да увеличи участието на младите хора и дългосрочно безработните лица на пазара на труда. |
| --- | --- |

2.

Да засили стимулите за работа чрез рационализиране на системата за социални помощи и увеличаване на гъвкавостта при предоставянето на обезщетения за инвалидност, безработица и за отглеждане на дете, като същевременно гарантира подходяща социална закрила. Да подобри предоставянето на социални услуги, като същевременно насочва по-добре семейните обезщетения и обезщетенията за отглеждане на дете и отстрани освобождаванията от подоходен данък, свързани с децата, които имат изкривяващ ефект. Да увеличи участието на младите хора и дългосрочно безработните лица на пазара на труда.

| 3. | Да установи по-ефективна връзка между обучението и образованието и нуждите на пазара на труда и да укрепи сътрудничеството между предприятията и академичните среди. Да увеличи възможностите за нискоквалифицираните работници за по-добър достъп до учене през целия живот. Да насърчава определянето на приоритети и международното измерение в системите за научни изследвания и иновации. |
| --- | --- |

3.

Да установи по-ефективна връзка между обучението и образованието и нуждите на пазара на труда и да укрепи сътрудничеството между предприятията и академичните среди. Да увеличи възможностите за нискоквалифицираните работници за по-добър достъп до учене през целия живот. Да насърчава определянето на приоритети и международното измерение в системите за научни изследвания и иновации.

| 4. | Да подобри енергийната ефективност, в частност в строителния и транспортния сектор, и да засили екологичните стимули във връзка с превозните средства и отпадъците, включително като разгледа стимули, като данъчното облагане на превозните средства. Да насърчава използването на енергия от възобновяеми източници, включително чрез модернизиране на инфраструктурата и чрез законодателство. Да продължи изграждането на трансгранични връзки, за да се преодолее относителната пазарна изолация. |
| --- | --- |

4.

Да подобри енергийната ефективност, в частност в строителния и транспортния сектор, и да засили екологичните стимули във връзка с превозните средства и отпадъците, включително като разгледа стимули, като данъчното облагане на превозните средства. Да насърчава използването на енергия от възобновяеми източници, включително чрез модернизиране на инфраструктурата и чрез законодателство. Да продължи изграждането на трансгранични връзки, за да се преодолее относителната пазарна изолация.

| 5. | Да подобри устойчивостта на публичните финанси на общините, като същевременно подобри ефективността на местното управление и осигури ефективно предоставяне на услуги, по-специално чрез по-големи стимули за сливане или засилено сътрудничество между общините. Следва да се въведат подходящи предложения за реформи в рамките на разумни срокове. |
| --- | --- |

5.

Да подобри устойчивостта на публичните финанси на общините, като същевременно подобри ефективността на местното управление и осигури ефективно предоставяне на услуги, по-специално чрез по-големи стимули за сливане или засилено сътрудничество между общините. Следва да се въведат подходящи предложения за реформи в рамките на разумни срокове.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат през 2012 г. съгласно Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

2

(3)  ОВ C 213, 20.7.2011 г., стр. 5.

3

(4)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

4

(5)  Салдото, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, както е преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата и с помощта на общоприетата методология.

5

(6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/28 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/28

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно националната програма за реформи на Финландия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Финландия за периода 2012—2015 г.

2012/C 219/08

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Финландия за 2011 г. и даде своето становище относно актуализираната програма за стабилност на Финландия за периода 2011—2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Финландия за 2011 г. и даде своето становище относно актуализираната програма за стабилност на Финландия за периода 2011—2014 г.

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Финландия ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Финландия ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 1 декември 2011 г. Съветът одобри заключения, в които призова Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и други комитети, да представи виждането си за препоръчителни действия в рамките на политическия цикъл „Европа 2020“. Това виждане съставлява част от становището на Комитета по заетостта. |
| --- | --- |

(5)

На 1 декември 2011 г. Съветът одобри заключения, в които призова Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и други комитети, да представи виждането си за препоръчителни действия в рамките на политическия цикъл „Европа 2020“. Това виждане съставлява част от становището на Комитета по заетостта.

| (6) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(6)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (7) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(7)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (8) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи. |
| --- | --- |

(8)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

| (9) | На 19 април 2012 г. Финландия представи своята програма за стабилност, обхващаща периода 2012—2015 г., и националната си програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията оцени също дали Финландия е засегната от макроикономически дисбаланси. В своя задълбочен преглед Комисията стигна до заключението, че Финландия е засегната от дисбаланс, макар и не прекомерен. |
| --- | --- |

(9)

На 19 април 2012 г. Финландия представи своята програма за стабилност, обхващаща периода 2012—2015 г., и националната си програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията оцени също дали Финландия е засегната от макроикономически дисбаланси. В своя задълбочен преглед Комисията стигна до заключението, че Финландия е засегната от дисбаланс, макар и не прекомерен.

| (10) | Въз основа на извършената в съответствие с член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в посочената програма изглежда реалистичен за периода 2012—2013 г., а очакваният в същата програма ръст на БВП отговаря на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. Прогнозите са реалистични и за 2014 и 2015 г., като предвиждат ръст на БВП значително по-нисък в сравнение с периода отпреди кризата и по-нисък в сравнение с годините на възстановяване 2010—2011 г.
  Основната бюджетна цел в програмата за стабилност е намаляване на дефицита на централния държавен бюджет чрез ограничаване на разходите и увеличаване на приходите. Тъй като централният държавен бюджет е основният източник на общия бюджетен дефицит, подобряването на неговото положение ще допринесе за балансиране на консолидирания държавен бюджет. Средносрочната бюджетна цел (СБЦ) за излишък от 0,5 % от БВП в структурно изражение е подходящо отражение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на (преизчисленото) структурно салдо на бюджета (5) Финландия постигна СБЦ през 2011 г., но леко ще се отклони от нея в периода 2012—2015 г. Темпът на нарастване на държавните разходи, като се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, е в съответствие с целевия показател за разходите, заложен в Пакта за стабилност и растеж, през всички години с изключение на 2015 г. Програмата за стабилност има за цел постигането на баланс на консолидирания държавен бюджет до 2015 г. и постигането на излишъци от 2016 г. нататък. Съотношението на дълга към БВП е доста по-ниско от 60 % от БВП и съгласно програмата за стабилност се очаква равнището на дълга да достигне своя връх през 2014 г. от близо 52 % от БВП и след това да започне да намалява. В публичните финанси на Финландия все още е налице значителна липса на устойчивост, което се дължи преди всичко на бързо влошаващия се коефициент на зависимост поради застаряване на населението. Устойчивостта на публичните финанси трябва непрекъснато да се следи, а мерките да бъдат съответно коригирани. Бюджетната рамка на Финландия е обвързана с многогодишни разходни тавани, но понастоящем те не се отнасят за общинския сектор. |
| --- | --- |

(10)

Въз основа на извършената в съответствие с член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в посочената програма изглежда реалистичен за периода 2012—2013 г., а очакваният в същата програма ръст на БВП отговаря на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. Прогнозите са реалистични и за 2014 и 2015 г., като предвиждат ръст на БВП значително по-нисък в сравнение с периода отпреди кризата и по-нисък в сравнение с годините на възстановяване 2010—2011 г.

Основната бюджетна цел в програмата за стабилност е намаляване на дефицита на централния държавен бюджет чрез ограничаване на разходите и увеличаване на приходите. Тъй като централният държавен бюджет е основният източник на общия бюджетен дефицит, подобряването на неговото положение ще допринесе за балансиране на консолидирания държавен бюджет. Средносрочната бюджетна цел (СБЦ) за излишък от 0,5 % от БВП в структурно изражение е подходящо отражение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на (преизчисленото) структурно салдо на бюджета (5) Финландия постигна СБЦ през 2011 г., но леко ще се отклони от нея в периода 2012—2015 г. Темпът на нарастване на държавните разходи, като се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, е в съответствие с целевия показател за разходите, заложен в Пакта за стабилност и растеж, през всички години с изключение на 2015 г. Програмата за стабилност има за цел постигането на баланс на консолидирания държавен бюджет до 2015 г. и постигането на излишъци от 2016 г. нататък. Съотношението на дълга към БВП е доста по-ниско от 60 % от БВП и съгласно програмата за стабилност се очаква равнището на дълга да достигне своя връх през 2014 г. от близо 52 % от БВП и след това да започне да намалява. В публичните финанси на Финландия все още е налице значителна липса на устойчивост, което се дължи преди всичко на бързо влошаващия се коефициент на зависимост поради застаряване на населението. Устойчивостта на публичните финанси трябва непрекъснато да се следи, а мерките да бъдат съответно коригирани. Бюджетната рамка на Финландия е обвързана с многогодишни разходни тавани, но понастоящем те не се отнасят за общинския сектор.

| (11) | През последното десетилетие производителността в сектора на публичните услуги спадна. Финландските власти вече предприеха редица реформи за решаване на проблема, но тези реформи се осъществяват бавно, особено на местно ниво на управление. Освен това понастоящем са в ход реформа на всички общини в страната и програма за производителност на равнище на централното управление. Могат да се постигнат допълнително подобряване на производителността и икономии на разходи, като се насърчава по-голяма конкуренция в защитените сектори на частните и публичните услуги чрез допълнително дерегулиране на стоковия и трудовия пазар. |
| --- | --- |

(11)

През последното десетилетие производителността в сектора на публичните услуги спадна. Финландските власти вече предприеха редица реформи за решаване на проблема, но тези реформи се осъществяват бавно, особено на местно ниво на управление. Освен това понастоящем са в ход реформа на всички общини в страната и програма за производителност на равнище на централното управление. Могат да се постигнат допълнително подобряване на производителността и икономии на разходи, като се насърчава по-голяма конкуренция в защитените сектори на частните и публичните услуги чрез допълнително дерегулиране на стоковия и трудовия пазар.

| (12) | През изминалата година правителството въведе нови мерки за намаляване на младежката и дългосрочната безработица. Тези мерки включваха пилотна програма за намаляване на дългосрочната безработица и въвеждането на социална гаранция за младите хора. Въведените мерки са амбициозни и подходящи, но сега трябва да бъдат осъществени с ясен фокус върху повишаването на равнището на уменията и положението на целевите групи на пазара на труда. С оглед на демографските промени увеличаването на равнището на заетост сред по-възрастните работници е важно за осигуряването на устойчиви публични финанси и за задоволяване на търсенето на работна ръка в бъдеще. Нарастването на очакваната продължителност на живота беше по-бързо от очакваното по време на пенсионната реформа през 2005 г. и следователно с времето настоящата законово установена пенсионна възраст може да се окаже твърде ниска. В своята програма за стабилност правителството се ангажира да увеличи ефективната пенсионна възраст на 62,4 години до 2025 г. През март 2012 г. социалните партньори се споразумяха по няколко мерки за удължаване на работната кариера. Правителството се ангажира да извърши пенсионна реформа не по-късно от 1 януари 2017 г. Сега усилията трябва да бъдат насочени към осъществяване на договорените действия в краткосрочен план. |
| --- | --- |

(12)

През изминалата година правителството въведе нови мерки за намаляване на младежката и дългосрочната безработица. Тези мерки включваха пилотна програма за намаляване на дългосрочната безработица и въвеждането на социална гаранция за младите хора. Въведените мерки са амбициозни и подходящи, но сега трябва да бъдат осъществени с ясен фокус върху повишаването на равнището на уменията и положението на целевите групи на пазара на труда. С оглед на демографските промени увеличаването на равнището на заетост сред по-възрастните работници е важно за осигуряването на устойчиви публични финанси и за задоволяване на търсенето на работна ръка в бъдеще. Нарастването на очакваната продължителност на живота беше по-бързо от очакваното по време на пенсионната реформа през 2005 г. и следователно с времето настоящата законово установена пенсионна възраст може да се окаже твърде ниска. В своята програма за стабилност правителството се ангажира да увеличи ефективната пенсионна възраст на 62,4 години до 2025 г. През март 2012 г. социалните партньори се споразумяха по няколко мерки за удължаване на работната кариера. Правителството се ангажира да извърши пенсионна реформа не по-късно от 1 януари 2017 г. Сега усилията трябва да бъдат насочени към осъществяване на договорените действия в краткосрочен план.

| (13) | Регулаторните бариери в сектора на услугите във Финландия са все още ограничителни, а пазарната концентрация е висока не само в търговията на дребно, но и в сектори на производството. В сектора на търговия на дребно с хранителни стоки Финландия има най-висока степен на пазарна концентрация, а цените на храните са сред най-високите в Европа. Глобите съгласно конкурентното право във Финландия са традиционно ниски, от което възникват въпроси за техния възпиращ ефект. В областта на политиката на конкуренция беше наблюдавано известно развитие, като например нов национален закон за конкуренцията и нов закон за планиране на земеползването и строителството. Освен това правителството е решено да даде ход на нова програма за насърчаване на конкуренцията. Тя следва да се постави на дневен ред без забавяне, за да се укрепи допълнително рамката за конкуренция на пазарите за стоки и услуги. |
| --- | --- |

(13)

Регулаторните бариери в сектора на услугите във Финландия са все още ограничителни, а пазарната концентрация е висока не само в търговията на дребно, но и в сектори на производството. В сектора на търговия на дребно с хранителни стоки Финландия има най-висока степен на пазарна концентрация, а цените на храните са сред най-високите в Европа. Глобите съгласно конкурентното право във Финландия са традиционно ниски, от което възникват въпроси за техния възпиращ ефект. В областта на политиката на конкуренция беше наблюдавано известно развитие, като например нов национален закон за конкуренцията и нов закон за планиране на земеползването и строителството. Освен това правителството е решено да даде ход на нова програма за насърчаване на конкуренцията. Тя следва да се постави на дневен ред без забавяне, за да се укрепи допълнително рамката за конкуренция на пазарите за стоки и услуги.

| (14) | Ръстът на производителността във Финландия е в стагнация, а през последните години пазарният дял на финландските фирми износители намаля на чуждестранните пазари. Разходите за труд за единица продукция се увеличиха, макар и не в производствения сектор. Растежът в някои от господстващите понастоящем сектори, особено електронният сектор и секторът на производство на хартия, изглежда достигна предел и като цяло делът на производството в БВП намалява. Финландия изнася междинни продукти и капиталови стоки предимно към зрели икономики с бавен растеж, като нейните стоки са с ограничено присъствие в развиващите се икономики. Необходима е по-голяма диверсификация на финландската икономика както по отношение на предприятията, така и по отношение на износните пазари, за да се появят многобройни силни износители в бъдеще. Въпреки силната в миналото позиция на финландските научноизследователска и развойна дейност (НИРД) и иновации, без значително увеличаване на броя на новаторските предприятия с бърз темп на растеж има опасност Финландия да загуби своята водеща в ЕС позиция в областта на иновациите. За това е нужно да се улеснят иновациите, да се даде възможност за преход от НИРД към продаваеми продукти и да се окуражи проникването на експортни пазари с висок темп на растеж. В краткосрочен план също така ще бъде от ключово значение да се използва и разпространява значителното ноу-хау в областта на информационните и комуникационните технологии (ИКТ) и в други сектори във Финландия, включително в публичния сектор. По отношение на ръста на заплатите тристранното споразумение за определяне на заплатите от 2011 г. дава възможност за скромен ръст през 2012 и 2013 г., което следва да подобри относителната позиция на Финландия по отношение на основните ѝ търговски партньори. |
| --- | --- |

(14)

Ръстът на производителността във Финландия е в стагнация, а през последните години пазарният дял на финландските фирми износители намаля на чуждестранните пазари. Разходите за труд за единица продукция се увеличиха, макар и не в производствения сектор. Растежът в някои от господстващите понастоящем сектори, особено електронният сектор и секторът на производство на хартия, изглежда достигна предел и като цяло делът на производството в БВП намалява. Финландия изнася междинни продукти и капиталови стоки предимно към зрели икономики с бавен растеж, като нейните стоки са с ограничено присъствие в развиващите се икономики. Необходима е по-голяма диверсификация на финландската икономика както по отношение на предприятията, така и по отношение на износните пазари, за да се появят многобройни силни износители в бъдеще. Въпреки силната в миналото позиция на финландските научноизследователска и развойна дейност (НИРД) и иновации, без значително увеличаване на броя на новаторските предприятия с бърз темп на растеж има опасност Финландия да загуби своята водеща в ЕС позиция в областта на иновациите. За това е нужно да се улеснят иновациите, да се даде възможност за преход от НИРД към продаваеми продукти и да се окуражи проникването на експортни пазари с висок темп на растеж. В краткосрочен план също така ще бъде от ключово значение да се използва и разпространява значителното ноу-хау в областта на информационните и комуникационните технологии (ИКТ) и в други сектори във Финландия, включително в публичния сектор. По отношение на ръста на заплатите тристранното споразумение за определяне на заплатите от 2011 г. дава възможност за скромен ръст през 2012 и 2013 г., което следва да подобри относителната позиция на Финландия по отношение на основните ѝ търговски партньори.

| (15) | Финландия пое редица ангажименти по пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, представени през 2011 г., се отнасят до подобряване на конкурентоспособността, равнището на заетост и устойчивостта на публичните финанси, засилване на финансовата стабилност и осигуряване на данъчна координация. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките по-долу. |
| --- | --- |

(15)

Финландия пое редица ангажименти по пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, представени през 2011 г., се отнасят до подобряване на конкурентоспособността, равнището на заетост и устойчивостта на публичните финанси, засилване на финансовата стабилност и осигуряване на данъчна координация. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките по-долу.

| (16) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Финландия. Тя извърши оценка на програмата ѝ за стабилност и националната ѝ програма за реформи и представи задълбочен преглед. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика във Финландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—5 по-долу. |
| --- | --- |

(16)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Финландия. Тя извърши оценка на програмата ѝ за стабилност и националната ѝ програма за реформи и представи задълбочен преглед. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика във Финландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—5 по-долу.

| (17) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(17)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (18) | С оглед на резултатите от направения от Комисията задълбочен преглед и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕО) No 1176/2011 са изразени по-специално в препоръка 5 по-долу, |
| --- | --- |

(18)

С оглед на резултатите от направения от Комисията задълбочен преглед и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕО) No 1176/2011 са изразени по-специално в препоръка 5 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Финландия да предприеме следните действия в периода 2012—2013 г.:

| 1. | Да запази стабилна бюджетна позиция през 2012 г. и след това, като коригира всяко отклонение от СБЦ, която гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси. За тази цел да укрепи и стриктно да прилага бюджетната стратегия, подкрепена от достатъчно конкретни мерки, за 2013 г. и след това, включително постигане на целевия показател за разходи. Да продължи да извършва годишни оценки на недостига на устойчивост на публичните финанси, свързан със застаряването на населението, и да коригира публичните приходи и разходи в съответствие с дългосрочните цели и потребности. Да интегрира по-добре сектора на местното управление в системата на многогодишни бюджетни рамки, включително чрез мерки за контрол на разходите. |
| --- | --- |

1.

Да запази стабилна бюджетна позиция през 2012 г. и след това, като коригира всяко отклонение от СБЦ, която гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси. За тази цел да укрепи и стриктно да прилага бюджетната стратегия, подкрепена от достатъчно конкретни мерки, за 2013 г. и след това, включително постигане на целевия показател за разходи. Да продължи да извършва годишни оценки на недостига на устойчивост на публичните финанси, свързан със застаряването на населението, и да коригира публичните приходи и разходи в съответствие с дългосрочните цели и потребности. Да интегрира по-добре сектора на местното управление в системата на многогодишни бюджетни рамки, включително чрез мерки за контрол на разходите.

| 2. | Да предприеме по-нататъшни мерки, за да се постигне повишаване на производителността и икономии на разходите в предоставянето на публични услуги, включително структурни промени и териториални административни реформи, повишаващи ефективността, също така за да се отговори на предизвикателствата, възникващи от застаряването на населението. |
| --- | --- |

2.

Да предприеме по-нататъшни мерки, за да се постигне повишаване на производителността и икономии на разходите в предоставянето на публични услуги, включително структурни промени и териториални административни реформи, повишаващи ефективността, също така за да се отговори на предизвикателствата, възникващи от застаряването на населението.

| 3. | Да изпълни текущите мерки за подобряване на положението на пазара на труда на младите хора и на дългосрочно безработните лица, с особен акцент върху развитието на умения. Да предприеме по-нататъшни стъпки за подобряване на равнището на заетостта сред по-възрастните работници, включително чрез намаляване на възможностите за преждевременно напускане на пазара на труда. Да предприеме мерки за увеличаване на ефективната пенсионна възраст, като се отчита увеличената продължителност на живота. |
| --- | --- |

3.

Да изпълни текущите мерки за подобряване на положението на пазара на труда на младите хора и на дългосрочно безработните лица, с особен акцент върху развитието на умения. Да предприеме по-нататъшни стъпки за подобряване на равнището на заетостта сред по-възрастните работници, включително чрез намаляване на възможностите за преждевременно напускане на пазара на труда. Да предприеме мерки за увеличаване на ефективната пенсионна възраст, като се отчита увеличената продължителност на живота.

| 4. | Да продължи да укрепва конкуренцията на пазарите на стоки и услуги, особено в сектора за търговията на дребно, чрез ефективно прилагане на новия закон за конкуренцията и новата програма за насърчаване на честната конкуренция. Да продължи да предприема мерки за повишаване на ефективността на предоставянето на общински услуги, включително като се увеличи, когато това е уместно, делът на услугите, предмет на конкурентни процедури, и да осигури неутралността на конкуренцията между частните и публичните предприятия. Да предприеме по-нататъшни стъпки, за да гарантира достатъчен възпиращ ефект на глобите по конкурентното право. |
| --- | --- |

4.

Да продължи да укрепва конкуренцията на пазарите на стоки и услуги, особено в сектора за търговията на дребно, чрез ефективно прилагане на новия закон за конкуренцията и новата програма за насърчаване на честната конкуренция. Да продължи да предприема мерки за повишаване на ефективността на предоставянето на общински услуги, включително като се увеличи, когато това е уместно, делът на услугите, предмет на конкурентни процедури, и да осигури неутралността на конкуренцията между частните и публичните предприятия. Да предприеме по-нататъшни стъпки, за да гарантира достатъчен възпиращ ефект на глобите по конкурентното право.

| 5. | С цел да се засили растежът на производителността и външната конкурентоспособност, да продължи усилията за разнообразяване на стопанската структура, по-специално чрез ускоряване на въвеждането на планираните мерки за разширяване на базата от иновации, като същевременно продължи да търси съответствие между заплатите и производителността, като зачита изцяло ролята на социалните партньори и в съответствие с националните практики. |
| --- | --- |

5.

С цел да се засили растежът на производителността и външната конкурентоспособност, да продължи усилията за разнообразяване на стопанската структура, по-специално чрез ускоряване на въвеждането на планираните мерки за разширяване на базата от иновации, като същевременно продължи да търси съответствие между заплатите и производителността, като зачита изцяло ролята на социалните партньори и в съответствие с националните практики.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат и през 2012 г. с Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

3

(4)  ОВ C 216, 22.7.2011 г., стр. 3.

4

(5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата и с помощта на общоприетата методика.

5

(6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/31

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно националната програма за реформи на Франция за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Франция за периода 2012—2016 г.

2012/C 219/09

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политиката по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политиката по заетостта.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Франция за 2011 г. и даде становище относно актуализираната програма за стабилност на Франция за периода 2011—2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Франция за 2011 г. и даде становище относно актуализираната програма за стабилност на Франция за периода 2011—2014 г.

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Франция ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Франция ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които призовава Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и други комитети, да представи становището си относно действията, препоръчани в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Това становище е част от становището на Комитета по заетостта. |
| --- | --- |

(5)

На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които призовава Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и други комитети, да представи становището си относно действията, препоръчани в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Това становище е част от становището на Комитета по заетостта.

| (6) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(6)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (7) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцираната бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(7)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцираната бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (8) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също така държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи. |
| --- | --- |

(8)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също така държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

| (9) | На 4 май 2012 г. Франция представи своята актуализирана програма за стабилност, която обхваща периода 2012—2016 г., а на 13 април 2012 г. — своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията оцени също така дали Франция е засегната от макроикономически дисбаланси. Комисията заключи, че във Франция се отчитат дисбаланси, макар и не прекомерни. |
| --- | --- |

(9)

На 4 май 2012 г. Франция представи своята актуализирана програма за стабилност, която обхваща периода 2012—2016 г., а на 13 април 2012 г. — своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията оцени също така дали Франция е засегната от макроикономически дисбаланси. Комисията заключи, че във Франция се отчитат дисбаланси, макар и не прекомерни.

| (10) | Предвид извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в програмата, е оптимистичен. В прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. се предвижда ръстът на БВП да достигне 0,5 % през 2012 г. и 1,3 % през 2013 г. за разлика от прогнозираното в програмата за стабилност — съответно 0,7 % и 1,75 %. След като през 2011 г. дефицитът от 5,2 % от БВП се оказа по-малък от очакваното, в програмата за стабилност се предвижда той да бъде сведен под 3 % от БВП през 2013 г., която Съветът определи като краен срок за коригиране на прекомерния дефицит, и след това консолидирането му да продължи с цел постигане на балансиран бюджет до 2016 г. Очаква се средносрочната бюджетна цел (СБЦ) за балансиран в структурно отношение бюджет да бъде постигната в рамките на периода на действие на програмата за стабилност. СБЦ отразява адекватно изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо (5) планираното средногодишно подобрение на бюджетното салдо за периода 2010—2013 г. съответства на препоръката на Съвета от 2 декември 2009 г. Според прогнозите през периода 2014—2016 г. се очаква да бъде направен годишен напредък в структурно изражение, съответстващ на допълнителни 0,7 % от БВП, с цел постигането на СБЦ. Според програмата за стабилност темпът на нарастване на държавните разходи, при отчитане на дискреционните мерки по отношение на приходите, съответства на целевия показател за разходите на Пакта за стабилност и растеж. Съществуват рискове по отношение на плана за корекции, представен в програмата за стабилност. Макроикономическият сценарий може да се окаже по-неблагоприятен от посоченото в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г.
  За изпълнението на целите от 2013 г. нататък и постигането на препоръчаното средногодишно подобрение на бюджетното салдо мерките не са достатъчно конкретизирани. Освен това, когато става въпрос за изпълнение на целите за разходите, досега постигнатите от Франция резултати не са еднозначни. Поради това не може да се гарантира, че прекомерният дефицит ще бъде коригиран до 2013 г., освен ако планираните мерки не бъдат достатъчно конкретизирани и при необходимост не бъдат приложени допълнителни такива. Съотношението на дълга към БВП, което беше на равнище от 85,8 % от БВП през 2011 г., се очаква да достигне 89,2 % през 2013 г. и да спадне до 83,2 % през 2016 г. Според програмата за стабилност целевият показател за намаляване на дълга ще бъде постигнат в края на преходния период (2016 г.). |
| --- | --- |

(10)

Предвид извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в програмата, е оптимистичен. В прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. се предвижда ръстът на БВП да достигне 0,5 % през 2012 г. и 1,3 % през 2013 г. за разлика от прогнозираното в програмата за стабилност — съответно 0,7 % и 1,75 %. След като през 2011 г. дефицитът от 5,2 % от БВП се оказа по-малък от очакваното, в програмата за стабилност се предвижда той да бъде сведен под 3 % от БВП през 2013 г., която Съветът определи като краен срок за коригиране на прекомерния дефицит, и след това консолидирането му да продължи с цел постигане на балансиран бюджет до 2016 г. Очаква се средносрочната бюджетна цел (СБЦ) за балансиран в структурно отношение бюджет да бъде постигната в рамките на периода на действие на програмата за стабилност. СБЦ отразява адекватно изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо (5) планираното средногодишно подобрение на бюджетното салдо за периода 2010—2013 г. съответства на препоръката на Съвета от 2 декември 2009 г. Според прогнозите през периода 2014—2016 г. се очаква да бъде направен годишен напредък в структурно изражение, съответстващ на допълнителни 0,7 % от БВП, с цел постигането на СБЦ. Според програмата за стабилност темпът на нарастване на държавните разходи, при отчитане на дискреционните мерки по отношение на приходите, съответства на целевия показател за разходите на Пакта за стабилност и растеж. Съществуват рискове по отношение на плана за корекции, представен в програмата за стабилност. Макроикономическият сценарий може да се окаже по-неблагоприятен от посоченото в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г.

За изпълнението на целите от 2013 г. нататък и постигането на препоръчаното средногодишно подобрение на бюджетното салдо мерките не са достатъчно конкретизирани. Освен това, когато става въпрос за изпълнение на целите за разходите, досега постигнатите от Франция резултати не са еднозначни. Поради това не може да се гарантира, че прекомерният дефицит ще бъде коригиран до 2013 г., освен ако планираните мерки не бъдат достатъчно конкретизирани и при необходимост не бъдат приложени допълнителни такива. Съотношението на дълга към БВП, което беше на равнище от 85,8 % от БВП през 2011 г., се очаква да достигне 89,2 % през 2013 г. и да спадне до 83,2 % през 2016 г. Според програмата за стабилност целевият показател за намаляване на дълга ще бъде постигнат в края на преходния период (2016 г.).

| (11) | Въпреки че през втората половина на 2011 г. и през февруари 2012 г. Франция прие допълнителни мерки за консолидация, прилагането на бюджетната консолидация продължава да бъде голямо предизвикателство. Недопускането на отклонения от планираните разходи чрез засилена бюджетна консолидация, основана на напълно конкретизирани мерки, е жизненоважно за възстановяването на устойчивата бюджетна позиция. Освен това за Франция би било целесъобразно да използва всяка възможност за ускоряване на процеса на намаляване на дефицита, за да се улесни коригирането на прекомерния дефицит, както е предвидено. Що се отнася до устойчивостта на публичните финанси в дългосрочен план и адекватността на бъдещите пенсии, постепенно започва да се прилага пенсионната реформа от 2010 г. Не е сигурно обаче, че системата ще достигне равновесие до 2018 г., както е планирано, ако равнищата на заетост и растеж се окажат по-ниски от предвиденото, и е възможно системата да отчете дефицит след 2020 г. Освен това новосъздаденият ръководен комитет, който има за задача да представя годишно становище за финансовото състояние на различните пенсионни схеми и условията, необходими за осигуряването на балансирани сметки до 2018 г., не представи такова становище през 2011 г., което затруднява оценяването на устойчивостта на пенсионната система. |
| --- | --- |

(11)

Въпреки че през втората половина на 2011 г. и през февруари 2012 г. Франция прие допълнителни мерки за консолидация, прилагането на бюджетната консолидация продължава да бъде голямо предизвикателство. Недопускането на отклонения от планираните разходи чрез засилена бюджетна консолидация, основана на напълно конкретизирани мерки, е жизненоважно за възстановяването на устойчивата бюджетна позиция. Освен това за Франция би било целесъобразно да използва всяка възможност за ускоряване на процеса на намаляване на дефицита, за да се улесни коригирането на прекомерния дефицит, както е предвидено. Що се отнася до устойчивостта на публичните финанси в дългосрочен план и адекватността на бъдещите пенсии, постепенно започва да се прилага пенсионната реформа от 2010 г. Не е сигурно обаче, че системата ще достигне равновесие до 2018 г., както е планирано, ако равнищата на заетост и растеж се окажат по-ниски от предвиденото, и е възможно системата да отчете дефицит след 2020 г. Освен това новосъздаденият ръководен комитет, който има за задача да представя годишно становище за финансовото състояние на различните пенсионни схеми и условията, необходими за осигуряването на балансирани сметки до 2018 г., не представи такова становище през 2011 г., което затруднява оценяването на устойчивостта на пенсионната система.

| (12) | Функционирането на френския пазар на труда може да се подобри чрез допълнително намаляване на разслояването му. Договорът за професионална сигурност (CSP), създаден чрез обединяването на два вече съществуващи договора и въведен със закона от юли 2011 г., предвижда в случай на уволнение по икономически причини задължението за предоставяне на професионално ориентиране да се поеме от обществените служби по заетостта (Pôle emploi). Това е положителна, но ограничена мярка. Също така бяха приети или са в процес на обсъждане редица мерки, с които на предприятията, изправени пред временни трудности, се дава възможност за по-гъвкава организация на труда. Тези мерки обаче не са насочени към решаване на проблема с разслояването на пазара на труда. В допълнение прегледът на законодателството за защита на заетостта показва, че процедурата, която се прилага при уволнения, продължава да води до несигурност и потенциално големи разходи за работодателите. На последно място, важно е да се гарантира, че промените в минималната работна заплата насърчават заетостта, особено сред лицата с по-кратък стаж. |
| --- | --- |

(12)

Функционирането на френския пазар на труда може да се подобри чрез допълнително намаляване на разслояването му. Договорът за професионална сигурност (CSP), създаден чрез обединяването на два вече съществуващи договора и въведен със закона от юли 2011 г., предвижда в случай на уволнение по икономически причини задължението за предоставяне на професионално ориентиране да се поеме от обществените служби по заетостта (Pôle emploi). Това е положителна, но ограничена мярка. Също така бяха приети или са в процес на обсъждане редица мерки, с които на предприятията, изправени пред временни трудности, се дава възможност за по-гъвкава организация на труда. Тези мерки обаче не са насочени към решаване на проблема с разслояването на пазара на труда. В допълнение прегледът на законодателството за защита на заетостта показва, че процедурата, която се прилага при уволнения, продължава да води до несигурност и потенциално големи разходи за работодателите. На последно място, важно е да се гарантира, че промените в минималната работна заплата насърчават заетостта, особено сред лицата с по-кратък стаж.

| (13) | След приемането на пенсионната реформа мерките, предприети за насърчаване на наемането на по-възрастни работници, включително изискването предприятията да прилагат политика за управление на активната възраст, са стъпки в правилната посока. На свързаните с това планове за действие обаче като цяло липсва амбиция и не включват мерки като намаляване на работното време или предлагане на работни места, специално приспособени за по-възрастни работници. Освен това някои аспекти на системата за обезщетенията при безработица за по-възрастните работници (продължителността) може да се окажат ограничени стимули за трудова заетост. На последно място, необходима е по-амбициозна стратегия и в областта на обучението на лицата в зряла възраст, така че да се повиши пригодността им за заетост. |
| --- | --- |

(13)

След приемането на пенсионната реформа мерките, предприети за насърчаване на наемането на по-възрастни работници, включително изискването предприятията да прилагат политика за управление на активната възраст, са стъпки в правилната посока. На свързаните с това планове за действие обаче като цяло липсва амбиция и не включват мерки като намаляване на работното време или предлагане на работни места, специално приспособени за по-възрастни работници. Освен това някои аспекти на системата за обезщетенията при безработица за по-възрастните работници (продължителността) може да се окажат ограничени стимули за трудова заетост. На последно място, необходима е по-амбициозна стратегия и в областта на обучението на лицата в зряла възраст, така че да се повиши пригодността им за заетост.

| (14) | За справяне с младежката безработица френските власти поеха ангажимент да увеличат броя на договорите за чиракуване от 600 000 на 800 000 до 2015 г. През 2011 и 2012 г. бяха въведени редица мерки с цел увеличаване на броя на чираците в предприятията и утежняване на санкциите за предприятията, които не спазват съответните изисквания. Въпреки тези мерки общият брой на договорите за чиракуване все още е далеч от поставената цел. Изглежда е необходимо да се подобри съответствието между потребностите на младежите и на предприятията. Следователно наличието на по-голяма съгласуваност между уменията, преподавани в образователната система, и нуждите на пазара на труда ще се отрази благоприятно на политиките за справяне с младежката безработица. |
| --- | --- |

(14)

За справяне с младежката безработица френските власти поеха ангажимент да увеличат броя на договорите за чиракуване от 600 000 на 800 000 до 2015 г. През 2011 и 2012 г. бяха въведени редица мерки с цел увеличаване на броя на чираците в предприятията и утежняване на санкциите за предприятията, които не спазват съответните изисквания. Въпреки тези мерки общият брой на договорите за чиракуване все още е далеч от поставената цел. Изглежда е необходимо да се подобри съответствието между потребностите на младежите и на предприятията. Следователно наличието на по-голяма съгласуваност между уменията, преподавани в образователната система, и нуждите на пазара на труда ще се отрази благоприятно на политиките за справяне с младежката безработица.

| (15) | Сливането на службите по устройване на работа на търсещите работа лица (ANPE) и агенцията за обезщетенията при безработица (UNEDIC) в единен орган (Pôle emploi) все още не е довело до очакваните резултати по отношение на ефективността и качеството на услугите. Новото многогодишно тристранно споразумение, подписано през януари 2012 г. (между правителството, социалните партньори и Pôle emploi), за функционирането и услугите на Pôle emploi за периода 2012—2014 г. е стъпка в правилната посока. Все още предстои обаче да бъдат определени редица цели, което на този етап прави трудно да се прецени доколко амбициозна е реформата. Доверието в реформа се намалява и поради ограничаването на бюджетните и човешките ресурси на обществените служби по заетостта. |
| --- | --- |

(15)

Сливането на службите по устройване на работа на търсещите работа лица (ANPE) и агенцията за обезщетенията при безработица (UNEDIC) в единен орган (Pôle emploi) все още не е довело до очакваните резултати по отношение на ефективността и качеството на услугите. Новото многогодишно тристранно споразумение, подписано през януари 2012 г. (между правителството, социалните партньори и Pôle emploi), за функционирането и услугите на Pôle emploi за периода 2012—2014 г. е стъпка в правилната посока. Все още предстои обаче да бъдат определени редица цели, което на този етап прави трудно да се прецени доколко амбициозна е реформата. Доверието в реформа се намалява и поради ограничаването на бюджетните и човешките ресурси на обществените служби по заетостта.

| (16) | С цел компенсирането на по-ниските социалноосигурителни вноски на работодателите през февруари 2012 г. Франция прие увеличение на ДДС с 1,6 процентни пункта до 21,2 %, както и увеличение на социалните отчисления върху капиталовите приходи и капиталовата печалба с 2 процентни пункта до 15,5 %. Новото правителство обяви намерението си да преработи тази мярка и да приеме фискална реформа през 2012 г. Това е подходяща мярка за въвеждането на по-уравновесена данъчна система, при която се облекчава данъчната тежест върху трудовите доходи. Както бе отбелязано в проведения от службите на Комисията задълбочен преглед на макроикономическите дисбаланси, това би могло да допринесе за подобряване на разходната конкурентоспособност на френския износ, с потенциално положително въздействие върху рентабилността на предприятията, а в дългосрочен план — върху инвестициите и неценовата конкурентоспособност. Реформата обаче е с твърде тясна насоченост. Освен това, въпреки че бяха положени усилия за намаляване на данъчните разходи, те бяха придружени от повишаване на ставките, което води до увеличаване на и без това голямата данъчна тежест върху трудовите доходи. Франция заема предпоследно място в ЕС по отношение на дела на екологичното данъчно облагане в данъчните приходи, което означава, че има големи възможности за увеличаването на такива данъци. На последно място, въпреки че през 2011 г. Франция оцени ефикасността на различни данъчни разходи при постигането на социалните цели или целите по отношение на заетостта, някои от ставките на ДДС все още не са били преразгледани. |
| --- | --- |

(16)

С цел компенсирането на по-ниските социалноосигурителни вноски на работодателите през февруари 2012 г. Франция прие увеличение на ДДС с 1,6 процентни пункта до 21,2 %, както и увеличение на социалните отчисления върху капиталовите приходи и капиталовата печалба с 2 процентни пункта до 15,5 %. Новото правителство обяви намерението си да преработи тази мярка и да приеме фискална реформа през 2012 г. Това е подходяща мярка за въвеждането на по-уравновесена данъчна система, при която се облекчава данъчната тежест върху трудовите доходи. Както бе отбелязано в проведения от службите на Комисията задълбочен преглед на макроикономическите дисбаланси, това би могло да допринесе за подобряване на разходната конкурентоспособност на френския износ, с потенциално положително въздействие върху рентабилността на предприятията, а в дългосрочен план — върху инвестициите и неценовата конкурентоспособност. Реформата обаче е с твърде тясна насоченост. Освен това, въпреки че бяха положени усилия за намаляване на данъчните разходи, те бяха придружени от повишаване на ставките, което води до увеличаване на и без това голямата данъчна тежест върху трудовите доходи. Франция заема предпоследно място в ЕС по отношение на дела на екологичното данъчно облагане в данъчните приходи, което означава, че има големи възможности за увеличаването на такива данъци. На последно място, въпреки че през 2011 г. Франция оцени ефикасността на различни данъчни разходи при постигането на социалните цели или целите по отношение на заетостта, някои от ставките на ДДС все още не са били преразгледани.

| (17) | Реформите, предприети с цел опростяване на стопанската среда и премахване на ограниченията в някои регламентирани браншове и професии, не успяха да отстранят пречките за навлизане на пазара и ограничителните условия за упражняване на професия, които съществуват в редица други (напр. ветеринарни лекари, шофьори на такси, здравен сектор, юридически професии, включително нотариуси). Затова е необходим хоризонтален и по-систематичен анализ на оставащите пречки за навлизане на пазара и условия за упражняване на регламентираните професии, за да се прецени тяхната необходимост и пропорционалност. По отношение на сектора на търговията на дребно на дистрибуторите следва да се позволи да определят цените и другите търговски условия свободно, така че потребителите да могат да се възползват от по-ниски цени. И други мерки за подобряване на конкуренцията могат да донесат ползи за потребителите в този силно концентриран сектор, като например отменяне или изменяне на ограниченията в областта на устройството на територията и опростяване на процедурите за откриване на нови пунктове за продажба. |
| --- | --- |

(17)

Реформите, предприети с цел опростяване на стопанската среда и премахване на ограниченията в някои регламентирани браншове и професии, не успяха да отстранят пречките за навлизане на пазара и ограничителните условия за упражняване на професия, които съществуват в редица други (напр. ветеринарни лекари, шофьори на такси, здравен сектор, юридически професии, включително нотариуси). Затова е необходим хоризонтален и по-систематичен анализ на оставащите пречки за навлизане на пазара и условия за упражняване на регламентираните професии, за да се прецени тяхната необходимост и пропорционалност. По отношение на сектора на търговията на дребно на дистрибуторите следва да се позволи да определят цените и другите търговски условия свободно, така че потребителите да могат да се възползват от по-ниски цени. И други мерки за подобряване на конкуренцията могат да донесат ползи за потребителите в този силно концентриран сектор, като например отменяне или изменяне на ограниченията в областта на устройството на територията и опростяване на процедурите за откриване на нови пунктове за продажба.

| (18) | Следва да се засили интензивността на конкуренцията в много от мрежовите сектори (пазара на електроенергия на едро, железопътния сектор), тъй като проведените в тези сектори досега реформи не дадоха убедителни резултати. Степента на концентрация на пазара на електроенергия остава една от най-високите в Съюза. Законът за новата организация на пазара на електроенергия (NOME) оказа положително въздействие върху конкуренцията, но са необходими по-нататъшни стъпки за подобряване на достъпа на алтернативните оператори до производствените мощности във Франция, като например производството на електроенергия въз основа на водни ресурси. В областта на железопътния транспорт навлизането на нови предприятия остава ограничено както при превоза на товари, така и при международния превоз на пътници; при превоза на товари също така продължават да съществуват пречки от техническо естество пред недискриминационния достъп. |
| --- | --- |

(18)

Следва да се засили интензивността на конкуренцията в много от мрежовите сектори (пазара на електроенергия на едро, железопътния сектор), тъй като проведените в тези сектори досега реформи не дадоха убедителни резултати. Степента на концентрация на пазара на електроенергия остава една от най-високите в Съюза. Законът за новата организация на пазара на електроенергия (NOME) оказа положително въздействие върху конкуренцията, но са необходими по-нататъшни стъпки за подобряване на достъпа на алтернативните оператори до производствените мощности във Франция, като например производството на електроенергия въз основа на водни ресурси. В областта на железопътния транспорт навлизането на нови предприятия остава ограничено както при превоза на товари, така и при международния превоз на пътници; при превоза на товари също така продължават да съществуват пречки от техническо естество пред недискриминационния достъп.

| (19) | Между 2005 и 2010 г. пазарният дял на френския износ намаля с 19,4 %, което представлява един от най-големите спадове сред държавите членки и много над прага, включен в Доклада за механизма за предупреждение, приет от Комисията на 14 февруари 2012 г. В задълбочения си преглед за Франция службите на Комисията заключиха, че свиването на пазарния дял на износа се дължи на влошаване както на разходната, така и на неценовата конкурентоспособност, особено на последната. По-специално повишаването на разходите за труд за единица продукция оказва силно отрицателно влияние върху рентабилността на френските предприятия и ограничава способността им да се разрастват и да правят необходимите инвестиции, за да подобрят ефикасността си и да правят иновации. Политиките, разработени с цел насърчаване на иновациите в частния сектор, следва да бъдат обект на наблюдение и да се допълват от мерки за възстановяване на рентабилността на френските предприятия. |
| --- | --- |

(19)

Между 2005 и 2010 г. пазарният дял на френския износ намаля с 19,4 %, което представлява един от най-големите спадове сред държавите членки и много над прага, включен в Доклада за механизма за предупреждение, приет от Комисията на 14 февруари 2012 г. В задълбочения си преглед за Франция службите на Комисията заключиха, че свиването на пазарния дял на износа се дължи на влошаване както на разходната, така и на неценовата конкурентоспособност, особено на последната. По-специално повишаването на разходите за труд за единица продукция оказва силно отрицателно влияние върху рентабилността на френските предприятия и ограничава способността им да се разрастват и да правят необходимите инвестиции, за да подобрят ефикасността си и да правят иновации. Политиките, разработени с цел насърчаване на иновациите в частния сектор, следва да бъдат обект на наблюдение и да се допълват от мерки за възстановяване на рентабилността на френските предприятия.

| (20) | Франция пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до насърчаването на заетостта, повишаването на конкурентоспособността и подобряването на устойчивостта на публичните финанси. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките. |
| --- | --- |

(20)

Франция пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до насърчаването на заетостта, повишаването на конкурентоспособността и подобряването на устойчивостта на публичните финанси. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките.

| (21) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Франция. Тя извърши оценка на програмата ѝ за стабилност и националната ѝ програма за реформи и представи задълбочен преглед. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика във Франция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу. |
| --- | --- |

(21)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Франция. Тя извърши оценка на програмата ѝ за стабилност и националната ѝ програма за реформи и представи задълбочен преглед. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика във Франция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу.

| (22) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(22)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (23) | С оглед на резултатите от задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и нейната програма за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 2, 4 и 5 по-долу, |
| --- | --- |

(23)

С оглед на резултатите от задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и нейната програма за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 2, 4 и 5 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Франция да предприеме следните действия през периода 2012—2013 г.:

| 1. | Да подсили и приложи бюджетната стратегия, подкрепена с достатъчно конкретизирани мерки, по-специално по отношение на разходната част, за 2012 г. и по-нататък, за да осигури коригиране на прекомерния дефицит до 2013 г. и извършването на структурната корекция, посочена в препоръките на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. Впоследствие да осигури адекватна структурна корекция, за да осъществи достатъчен напредък в постигането на СБЦ, включително спазването на целевия показател за разходите, и да осъществи достатъчен напредък в спазването на целевия показател за намаляване на дълга. Да продължи с прегледа на устойчивостта и адекватността на пенсионната система и при необходимост да предприеме допълнителни мерки. |
| --- | --- |

1.

Да подсили и приложи бюджетната стратегия, подкрепена с достатъчно конкретизирани мерки, по-специално по отношение на разходната част, за 2012 г. и по-нататък, за да осигури коригиране на прекомерния дефицит до 2013 г. и извършването на структурната корекция, посочена в препоръките на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. Впоследствие да осигури адекватна структурна корекция, за да осъществи достатъчен напредък в постигането на СБЦ, включително спазването на целевия показател за разходите, и да осъществи достатъчен напредък в спазването на целевия показател за намаляване на дълга. Да продължи с прегледа на устойчивостта и адекватността на пенсионната система и при необходимост да предприеме допълнителни мерки.

| 2. | Да предприеме по-нататъшни реформи с цел борба с разслояването на пазара на труда, като в консултация със социалните партньори и в съответствие с националните практики преразгледа определени аспекти на законодателството за защита на заетостта, по-специално тези, свързани с уволненията; да продължи да гарантира, че промените в минималната работна заплата подкрепят разкриването на нови работни места и конкурентоспособността; да предприеме действия за повишаване на участието на лицата в зряла възраст в учене през целия живот. |
| --- | --- |

2.

Да предприеме по-нататъшни реформи с цел борба с разслояването на пазара на труда, като в консултация със социалните партньори и в съответствие с националните практики преразгледа определени аспекти на законодателството за защита на заетостта, по-специално тези, свързани с уволненията; да продължи да гарантира, че промените в минималната работна заплата подкрепят разкриването на нови работни места и конкурентоспособността; да предприеме действия за повишаване на участието на лицата в зряла възраст в учене през целия живот.

| 3. | Да предприеме мерки за пазара на труда, за да гарантира, че по-възрастните работници са заети до по-късна възраст; да подобри пригодността на младите хора за трудова заетост, особено на тези от тях, които са застрашени в най-голяма степен от безработица, например чрез осигуряване на повече и по-добри схеми за чиракуване, които действително да отговарят на техните нужди; да засили активните политики на пазара на труда и да гарантира, че обществените служби по заетостта предлагат по-ефикасна индивидуализирана подкрепа. |
| --- | --- |

3.

Да предприеме мерки за пазара на труда, за да гарантира, че по-възрастните работници са заети до по-късна възраст; да подобри пригодността на младите хора за трудова заетост, особено на тези от тях, които са застрашени в най-голяма степен от безработица, например чрез осигуряване на повече и по-добри схеми за чиракуване, които действително да отговарят на техните нужди; да засили активните политики на пазара на труда и да гарантира, че обществените служби по заетостта предлагат по-ефикасна индивидуализирана подкрепа.

| 4. | Да предприеме по-нататъшни стъпки за въвеждането на по-проста и балансирана данъчна система, при която данъчната тежест е изместена от трудовите доходи към други форми на данъчно облагане, които оказват по-малко отрицателно влияние върху растежа и външната конкурентоспособност, по-специално екологичните данъци и данъците върху потреблението; да продължи усилията си за намаляване и рационализиране на данъчните разходи (по-специално тези, които насърчават задлъжнялостта); да прецени доколко настоящите намалени ставки на ДДС са ефикасни за осигуряването на растеж и разкриването на нови работни места. |
| --- | --- |

4.

Да предприеме по-нататъшни стъпки за въвеждането на по-проста и балансирана данъчна система, при която данъчната тежест е изместена от трудовите доходи към други форми на данъчно облагане, които оказват по-малко отрицателно влияние върху растежа и външната конкурентоспособност, по-специално екологичните данъци и данъците върху потреблението; да продължи усилията си за намаляване и рационализиране на данъчните разходи (по-специално тези, които насърчават задлъжнялостта); да прецени доколко настоящите намалени ставки на ДДС са ефикасни за осигуряването на растеж и разкриването на нови работни места.

| 5. | Да продължи усилията си за премахването на неоправданите ограничения в регламентираните браншове и професии, особено в сферата на услугите и търговията на дребно; да предприеме допълнителни мерки за либерализиране на мрежовите индустрии, по-специално пазара на електроенергия на едро, да разработи междусистемен капацитет в областта на енергетиката и да улесни навлизането на пазара на нови оператори в секторите на железопътния превоз на товари и международния превоз на пътници. |
| --- | --- |

5.

Да продължи усилията си за премахването на неоправданите ограничения в регламентираните браншове и професии, особено в сферата на услугите и търговията на дребно; да предприеме допълнителни мерки за либерализиране на мрежовите индустрии, по-специално пазара на електроенергия на едро, да разработи междусистемен капацитет в областта на енергетиката и да улесни навлизането на пазара на нови оператори в секторите на железопътния превоз на товари и международния превоз на пътници.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Потвърдени за 2012 г. с Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

3

(4)  ОВ С 213, 20.7.2011 г., стр. 8.

4

(5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата и с помощта на общоприетата методика.

5

(6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/35 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/35

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно националната програма за реформи на Германия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Германия за периода 2012—2016 г.

2012/C 219/10

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките на държавите членки по заетостта (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките на държавите членки по заетостта (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Германия за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Германия за периода 2011—2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Германия за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Германия за периода 2011—2014 г.

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. На 14 февруари 2012 г. Комисията на основата на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Германия не беше посочена сред държавите членки, за които се налага провеждането на по-задълбочен анализ. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. На 14 февруари 2012 г. Комисията на основата на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Германия не беше посочена сред държавите членки, за които се налага провеждането на по-задълбочен анализ.

| (5) | На 1 декември 2011 г. Съветът одобри заключения, в които призова Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и други комитети, да представи виждането си за препоръчителни действия в рамките на политическия цикъл „Европа 2020“. Това виждане съставлява част от становището на Комитета по заетостта. |
| --- | --- |

(5)

На 1 декември 2011 г. Съветът одобри заключения, в които призова Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и други комитети, да представи виждането си за препоръчителни действия в рамките на политическия цикъл „Европа 2020“. Това виждане съставлява част от становището на Комитета по заетостта.

| (6) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(6)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (7) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(7)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (8) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи. |
| --- | --- |

(8)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

| (9) | На 18 април 2012 г. Германия представи своята програма за стабилност за периода 2012—2016 г., а на 12 април 2012 г. — своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(9)

На 18 април 2012 г. Германия представи своята програма за стабилност за периода 2012—2016 г., а на 12 април 2012 г. — своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (10) | Според първото уведомление за 2012 г. относно данните за дефицита и дълга, изпратено от Германия за периода 2008—2011 г. в изпълнение на процедурата при прекомерен дефицит, дефицитът в консолидирания държавен бюджет през 2011 г. е бил под определената от Договора референтна стойност от 3 % от БВП. Освен това в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. се предвижда дефицитът в консолидирания държавен бюджет да остане под определената от Договора референтна стойност и да продължи да намалява през прогнозния период. В резултат на това и в съответствие с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж на 30 май 2012 г. Комисията прие препоръка за решение на Съвета за отмяна на решението за наличието на прекомерен дефицит съгласно член 126, параграф 12 от Договора (5). |
| --- | --- |

(10)

Според първото уведомление за 2012 г. относно данните за дефицита и дълга, изпратено от Германия за периода 2008—2011 г. в изпълнение на процедурата при прекомерен дефицит, дефицитът в консолидирания държавен бюджет през 2011 г. е бил под определената от Договора референтна стойност от 3 % от БВП. Освен това в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. се предвижда дефицитът в консолидирания държавен бюджет да остане под определената от Договора референтна стойност и да продължи да намалява през прогнозния период. В резултат на това и в съответствие с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж на 30 май 2012 г. Комисията прие препоръка за решение на Съвета за отмяна на решението за наличието на прекомерен дефицит съгласно член 126, параграф 12 от Договора (5).

| (11) | Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в програмата, е реалистичен. Прогнозите в програмата за стабилност за 2012—2013 г. в общи линии съответстват на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. относно темпа и модела на икономически растеж и развитията на пазара на труда. Прогнозите в програмата за стабилност относно икономическия растеж за последните години от периода в общи линии съответстват на прогнозата на Комисията по отношение на средносрочния темп на потенциален растеж в Германия. Целта на представената в програмата за стабилност бюджетна стратегия е постигането на средносрочната бюджетна цел (СБЦ) още през 2012 г. и на практика балансирани номинални бюджети през 2014 г. и след това, като се започне с номинален дефицит от 1,0 % от БВП, което е под определената от Договора референтна стойност от 3 % от БВП през 2011 г., т.е. доста преди крайния срок през 2013 г. В програмата за стабилност се посочва предишната СБЦ за структурен дефицит от 1⁄2 % от БВП (което се тълкува в тесни граници около 0,5 % от БВП), което отразява адекватно изискванията, заложени в Пакта за стабилност и растеж, като предполага дефицит, който не надхвърля 0,5 % от БВП. Рисковете, свързани с постигането на целите по отношение на дефицита и дълга, могат да възникнат по-специално, ако се наложи да бъдат взети допълнителни мерки за стабилизиране на финансовия сектор. Въз основа на (преизчисленото) структурно салдо на бюджета (6) Германия планира да спазва своята СБЦ през целия период на програмата за стабилност, което изглежда реалистично с оглед на оценката на риска. Според предоставената в програмата за стабилност информация и като се вземе предвид оценката на риска, темпът на нарастване на държавните разходи, като се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, през 2012 г. ще надхвърли целевия показател за разходите, заложен в Пакта за стабилност и растеж, но ще бъде съобразен с него през 2013 г.
  Предвижда се брутният дълг да нарасне с 0,8 процентни пункта до 82,0 % от БВП през 2012 г., преди да намалее до 80 % от БВП през 2013 г. и след това да продължи да намалява. След корекцията на прекомерния дефицит Германия се намира в преходен период и в съответствие с плановете си отбелязва достатъчен напредък по отношение на изпълнението на целевия показател за намаление на дълга, заложен в Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

(11)

Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в програмата, е реалистичен. Прогнозите в програмата за стабилност за 2012—2013 г. в общи линии съответстват на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. относно темпа и модела на икономически растеж и развитията на пазара на труда. Прогнозите в програмата за стабилност относно икономическия растеж за последните години от периода в общи линии съответстват на прогнозата на Комисията по отношение на средносрочния темп на потенциален растеж в Германия. Целта на представената в програмата за стабилност бюджетна стратегия е постигането на средносрочната бюджетна цел (СБЦ) още през 2012 г. и на практика балансирани номинални бюджети през 2014 г. и след това, като се започне с номинален дефицит от 1,0 % от БВП, което е под определената от Договора референтна стойност от 3 % от БВП през 2011 г., т.е. доста преди крайния срок през 2013 г. В програмата за стабилност се посочва предишната СБЦ за структурен дефицит от 1⁄2 % от БВП (което се тълкува в тесни граници около 0,5 % от БВП), което отразява адекватно изискванията, заложени в Пакта за стабилност и растеж, като предполага дефицит, който не надхвърля 0,5 % от БВП. Рисковете, свързани с постигането на целите по отношение на дефицита и дълга, могат да възникнат по-специално, ако се наложи да бъдат взети допълнителни мерки за стабилизиране на финансовия сектор. Въз основа на (преизчисленото) структурно салдо на бюджета (6) Германия планира да спазва своята СБЦ през целия период на програмата за стабилност, което изглежда реалистично с оглед на оценката на риска. Според предоставената в програмата за стабилност информация и като се вземе предвид оценката на риска, темпът на нарастване на държавните разходи, като се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, през 2012 г. ще надхвърли целевия показател за разходите, заложен в Пакта за стабилност и растеж, но ще бъде съобразен с него през 2013 г.

Предвижда се брутният дълг да нарасне с 0,8 процентни пункта до 82,0 % от БВП през 2012 г., преди да намалее до 80 % от БВП през 2013 г. и след това да продължи да намалява. След корекцията на прекомерния дефицит Германия се намира в преходен период и в съответствие с плановете си отбелязва достатъчен напредък по отношение на изпълнението на целевия показател за намаление на дълга, заложен в Пакта за стабилност и растеж.

| (12) | Федералното правителство предприе мерки за подобряване на ефективността на публичните разходи за здравеопазване и предложи реформи в сектора на дългосрочните медицински грижи. Необходими са допълнителни усилия за подобряване на ефективността в здравеопазването за възпиране на очакваното по-нататъшно увеличение на разходите. Предложената реформа в сектора на дългосрочните медицински грижи също не е достатъчна да се справи с очакваното бъдещо нарастване на разходите. Съществуват възможности за подобряване на ефективността на данъчната система. Федералното правителство има добри шансове да изпълни ангажимента си за увеличаване на благоприятстващите растежа разходи за образование и научноизследователска дейност. Въпреки това осигуряването от провинциите (Länder) и общините на адекватни и ефективни разходи за образование и научноизследователска дейност също продължава да е от важно значение, тъй като те изпълняват по-голямата част от разходите в тези области. Въвеждането на новата конституционна „спирачка“ пред дълга допълнително укрепи германската бюджетна рамка. Въпреки това не беше постигнат съществен напредък в изпълнението на бюджетното правило на равнището на провинциите (Länder). |
| --- | --- |

(12)

Федералното правителство предприе мерки за подобряване на ефективността на публичните разходи за здравеопазване и предложи реформи в сектора на дългосрочните медицински грижи. Необходими са допълнителни усилия за подобряване на ефективността в здравеопазването за възпиране на очакваното по-нататъшно увеличение на разходите. Предложената реформа в сектора на дългосрочните медицински грижи също не е достатъчна да се справи с очакваното бъдещо нарастване на разходите. Съществуват възможности за подобряване на ефективността на данъчната система. Федералното правителство има добри шансове да изпълни ангажимента си за увеличаване на благоприятстващите растежа разходи за образование и научноизследователска дейност. Въпреки това осигуряването от провинциите (Länder) и общините на адекватни и ефективни разходи за образование и научноизследователска дейност също продължава да е от важно значение, тъй като те изпълняват по-голямата част от разходите в тези области. Въвеждането на новата конституционна „спирачка“ пред дълга допълнително укрепи германската бюджетна рамка. Въпреки това не беше постигнат съществен напредък в изпълнението на бюджетното правило на равнището на провинциите (Länder).

| (13) | Съществената държавна подкрепа за финансовия сектор заедно със собствените усилия на сектора за адаптиране и благоприятните въздействия от възстановяването на германската икономика стабилизираха сектора като цяло. Въпреки сравнително стабилния като цяло финансов сектор и липсата на ограничаване на кредитирането от страна на банките все още са налице някои слабости, по-специално структурните проблеми на някои регионални банки (Landesbanken), особено липсата на жизнеспособен бизнес модел, слаби управленски структури и слабости, свързани с високата степен на зависимост от междубанково финансиране. |
| --- | --- |

(13)

Съществената държавна подкрепа за финансовия сектор заедно със собствените усилия на сектора за адаптиране и благоприятните въздействия от възстановяването на германската икономика стабилизираха сектора като цяло. Въпреки сравнително стабилния като цяло финансов сектор и липсата на ограничаване на кредитирането от страна на банките все още са налице някои слабости, по-специално структурните проблеми на някои регионални банки (Landesbanken), особено липсата на жизнеспособен бизнес модел, слаби управленски структури и слабости, свързани с високата степен на зависимост от междубанково финансиране.

| (14) | Добрите резултати на германския пазар на труда, на който се наблюдават нарастване на заетостта и умерени равнища на безработица, не облагодетелстват всички участници на пазара в една и съща степен, а трудовите възнаграждения не винаги нарастват паралелно с производителността. Фискалните демотивиращи фактори, произтичащи от високата данъчна тежест, по-специално поради високите социалноосигурителни вноски, продължават да възпрепятстват интеграцията на нископлатените работници на пазара на труда. Широкото разпространение на работни места с ниско заплащане (т.нар. „mini-jobs“) води до ниски пенсионни права. Следователно е необходимо да се подобри преминаването от „mini-jobs“ към по-стабилни договорни форми. Проведената неотдавна реформа на инструментите на трудовия пазар има за цел да насърчава възможностите за заетост за всички граждани. Подобряването на ефективността в системата на образованието и образователните резултати на групите в неравностойно положение е съществено предизвикателство за Германия. В средносрочен и дългосрочен план осигуряването на квалифицирана работна ръка ще бъде от решаващо значение за смекчаването на отрицателните ефекти от демографските промени върху потенциалния растеж. Безпокойство поражда ниското участие на пълен работен ден на жените в работната сила. Фискалните демотивиращи фактори за втория член на домакинството и недостигът на целодневни детски заведения и училища са пречка пред участието на жените на пазара на труда. |
| --- | --- |

(14)

Добрите резултати на германския пазар на труда, на който се наблюдават нарастване на заетостта и умерени равнища на безработица, не облагодетелстват всички участници на пазара в една и съща степен, а трудовите възнаграждения не винаги нарастват паралелно с производителността. Фискалните демотивиращи фактори, произтичащи от високата данъчна тежест, по-специално поради високите социалноосигурителни вноски, продължават да възпрепятстват интеграцията на нископлатените работници на пазара на труда. Широкото разпространение на работни места с ниско заплащане (т.нар. „mini-jobs“) води до ниски пенсионни права. Следователно е необходимо да се подобри преминаването от „mini-jobs“ към по-стабилни договорни форми. Проведената неотдавна реформа на инструментите на трудовия пазар има за цел да насърчава възможностите за заетост за всички граждани. Подобряването на ефективността в системата на образованието и образователните резултати на групите в неравностойно положение е съществено предизвикателство за Германия. В средносрочен и дългосрочен план осигуряването на квалифицирана работна ръка ще бъде от решаващо значение за смекчаването на отрицателните ефекти от демографските промени върху потенциалния растеж. Безпокойство поражда ниското участие на пълен работен ден на жените в работната сила. Фискалните демотивиращи фактори за втория член на домакинството и недостигът на целодневни детски заведения и училища са пречка пред участието на жените на пазара на труда.

| (15) | Германия е в процес на широкообхватна реформа на енергийната система. Общите икономически разходи от трансформирането на енергийната система трябва да бъдат сведени до минимум чрез ускоряване на националното и трансграничното разширяване на енергийната мрежа, непрекъснато увеличаване на икономическата ефективност на политиките в областта на климата и възобновяемата енергия, предприемане на решителни мерки за по-нататъшното подобряване на енергийната ефективност и засилване на конкуренцията на енергийните пазари. Поради централното географско положение на Германия нейната железопътна система оказва значително влияние върху цялата железопътна система в Европа. Конкуренцията на пазарите на пътнически и товарен железопътен транспорт продължава да бъде много слаба, главно поради липсата на ефективно разделение между оператора на инфраструктурата и железопътното предприятие. Въпреки отбелязания през последните години напредък, inter alia благодарение на изпълнението на Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 декември 2006 г. относно услугите на вътрешния пазар (7) („директивата за услугите“), съществува възможност за допълнително стимулиране на конкуренцията и ръста на производителността в някои сектори на услугите. |
| --- | --- |

(15)

Германия е в процес на широкообхватна реформа на енергийната система. Общите икономически разходи от трансформирането на енергийната система трябва да бъдат сведени до минимум чрез ускоряване на националното и трансграничното разширяване на енергийната мрежа, непрекъснато увеличаване на икономическата ефективност на политиките в областта на климата и възобновяемата енергия, предприемане на решителни мерки за по-нататъшното подобряване на енергийната ефективност и засилване на конкуренцията на енергийните пазари. Поради централното географско положение на Германия нейната железопътна система оказва значително влияние върху цялата железопътна система в Европа. Конкуренцията на пазарите на пътнически и товарен железопътен транспорт продължава да бъде много слаба, главно поради липсата на ефективно разделение между оператора на инфраструктурата и железопътното предприятие. Въпреки отбелязания през последните години напредък, inter alia благодарение на изпълнението на Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 декември 2006 г. относно услугите на вътрешния пазар (7) („директивата за услугите“), съществува възможност за допълнително стимулиране на конкуренцията и ръста на производителността в някои сектори на услугите.

| (16) | Германия пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до насърчаване на заетостта, подобряване на конкурентоспособността, укрепване на устойчивостта на публичните финанси и на финансовата стабилност. Комисията направи оценка на изпълнението на ангажиментите в рамките на пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките по-долу. |
| --- | --- |

(16)

Германия пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до насърчаване на заетостта, подобряване на конкурентоспособността, укрепване на устойчивостта на публичните финанси и на финансовата стабилност. Комисията направи оценка на изпълнението на ангажиментите в рамките на пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките по-долу.

| (17) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Германия. Тя извърши оценка на програмата ѝ за стабилност и националната ѝ програма за реформи. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Германия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—4 по-долу. |
| --- | --- |

(17)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Германия. Тя извърши оценка на програмата ѝ за стабилност и националната ѝ програма за реформи. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Германия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—4 по-долу.

| (18) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност и неговото становище (8) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу, |
| --- | --- |

(18)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност и неговото становище (8) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Германия да предприеме следните действия през периода 2012—2013 г.:

| 1. | Да продължи да провежда стабилни бюджетни политики за постигането на СБЦ до 2012 г. С оглед на това, да изпълнява предвидената бюджетна стратегия, да гарантира съответствие с целевия показател за разходите, както и достатъчен напредък по отношение на изпълнението на целевия показател за намаление на дълга; да продължи курса на консолидация, благоприятстваща растежа, като предприеме допълнителни усилия за увеличаване на ефективността на публичните разходи в здравеопазването и сектора на дългосрочните медицински грижи и като използва неоползотворения потенциал за подобряване на ефективността на данъчната система; да използва съществуващите възможности за по-високи и по-ефективни разходи, благоприятстващи растежа, в областта на образованието и научноизследователската дейност на всички равнища на управление; да завърши по последователен начин изпълнението на „спирачката“ пред дълга във всички провинции (Länder), като осигури навременни и подходящи процедури за мониторинг и коригиращи механизми. |
| --- | --- |

1.

Да продължи да провежда стабилни бюджетни политики за постигането на СБЦ до 2012 г. С оглед на това, да изпълнява предвидената бюджетна стратегия, да гарантира съответствие с целевия показател за разходите, както и достатъчен напредък по отношение на изпълнението на целевия показател за намаление на дълга; да продължи курса на консолидация, благоприятстваща растежа, като предприеме допълнителни усилия за увеличаване на ефективността на публичните разходи в здравеопазването и сектора на дългосрочните медицински грижи и като използва неоползотворения потенциал за подобряване на ефективността на данъчната система; да използва съществуващите възможности за по-високи и по-ефективни разходи, благоприятстващи растежа, в областта на образованието и научноизследователската дейност на всички равнища на управление; да завърши по последователен начин изпълнението на „спирачката“ пред дълга във всички провинции (Länder), като осигури навременни и подходящи процедури за мониторинг и коригиращи механизми.

| 2. | Да предприеме мерки за разрешаване на оставащите структурни слабости във финансовия сектор, inter alia като продължи да преструктурира онези Landesbanken, които се нуждаят от жизнеспособен бизнес модел с адекватно финансиране, без това да води до прекомерно намаляване на ливъриджа. |
| --- | --- |

2.

Да предприеме мерки за разрешаване на оставащите структурни слабости във финансовия сектор, inter alia като продължи да преструктурира онези Landesbanken, които се нуждаят от жизнеспособен бизнес модел с адекватно финансиране, без това да води до прекомерно намаляване на ливъриджа.

| 3. | Да намали високото данъчно бреме по начин, който е неутрален в бюджетно отношение, по-специално за нископлатените работници, и да продължи да изпълнява адекватни мерки за активиране и интегриране, по-специално за дългосрочно безработните лица; да създаде условията за нарастване на трудовите възнаграждения в съответствие с производителността; да предприеме мерки за повишаване на образователните постижения на групите в неравностойно положение, по-специално чрез осигуряване на равни възможности в системата на образованието и обучението; постепенно да премахне фискалните демотивиращи фактори за втория член на домакинството и да увеличи броя на целодневните детски заведения и целодневните училища. |
| --- | --- |

3.

Да намали високото данъчно бреме по начин, който е неутрален в бюджетно отношение, по-специално за нископлатените работници, и да продължи да изпълнява адекватни мерки за активиране и интегриране, по-специално за дългосрочно безработните лица; да създаде условията за нарастване на трудовите възнаграждения в съответствие с производителността; да предприеме мерки за повишаване на образователните постижения на групите в неравностойно положение, по-специално чрез осигуряване на равни възможности в системата на образованието и обучението; постепенно да премахне фискалните демотивиращи фактори за втория член на домакинството и да увеличи броя на целодневните детски заведения и целодневните училища.

| 4. | Да продължи да полага усилия за поддържането на минимално равнище на общите икономически разходи за трансформиране на енергийната система, в това число чрез ускоряване на разширяването на националните и трансграничните електрически и газови мрежи; да гарантира, че институционалната структура създава условия за ефективна конкуренция на пазарите на железопътен транспорт; да вземе мерки за допълнително насърчаване на конкуренцията в секторите на услугите, включително професионалните услуги и някои занаяти, по-специално в строителството. |
| --- | --- |

4.

Да продължи да полага усилия за поддържането на минимално равнище на общите икономически разходи за трансформиране на енергийната система, в това число чрез ускоряване на разширяването на националните и трансграничните електрически и газови мрежи; да гарантира, че институционалната структура създава условия за ефективна конкуренция на пазарите на железопътен транспорт; да вземе мерки за допълнително насърчаване на конкуренцията в секторите на услугите, включително професионалните услуги и някои занаяти, по-специално в строителството.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат и през 2012 г. с Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоките за политиките за заетостта на държавите-членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

2

(3)  ОВ C 212, 19.7.2011 г., стр. 9.

3

(4)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

4

(5)  Произтичащото Решение 2012/369/ЕС на Съвета беше прието на 22 юни 2012 г. (ОВ L 179,11.7.2012 г., стр. 17).

5

(6)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на данните в програмата и с помощта на общоприетата методика.

6

(7)  ОВ L 376, 27.12.2006 г., стр. 36.

7

(8)  В съответствие с член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

8

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/38

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно националната програма за реформи на Гърция за 2012 г.

2012/C 219/11

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Гърция за 2011 г. |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Гърция за 2011 г.

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“.

| (5) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(5)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (6) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за насърчаване на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за насърчаване на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също така държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи. |
| --- | --- |

(7)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също така държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

| (8) | На 12 април 2012 г. Гърция представи своята национална програма за реформи за 2012 г., както и непълна информация по отношение на своите бюджетни планове поради текущия процес на актуализиране на средносрочната фискална стратегия („СФС“), която се очаква да бъде завършена скоро. Гръцките власти се приканват да предоставят пълния набор от стандартни таблици, изисквани съгласно предпазните клаузи на Пакта за стабилност и растеж след приключване на актуализирането на СФС. |
| --- | --- |

(8)

На 12 април 2012 г. Гърция представи своята национална програма за реформи за 2012 г., както и непълна информация по отношение на своите бюджетни планове поради текущия процес на актуализиране на средносрочната фискална стратегия („СФС“), която се очаква да бъде завършена скоро. Гръцките власти се приканват да предоставят пълния набор от стандартни таблици, изисквани съгласно предпазните клаузи на Пакта за стабилност и растеж след приключване на актуализирането на СФС.

| (9) | На 21 февруари 2012 г. Еврогрупата постигна съгласие относно втора програма за икономически реформи на Гърция. Изпълнението на икономическите политики, изложени в Меморандума за разбирателство относно специфичните условия, свързани с икономическата политика, ще допринесе за намаляване на гръцкия държавен дълг до 117 % от БВП до 2020 г. Еврогрупата постигна съгласие и за това публичният сектор да финансира програмата със сума от 130 милиарда евро до 2014 г. в допълнение към сумите, заделени в първата програма за финансиране. |
| --- | --- |

(9)

На 21 февруари 2012 г. Еврогрупата постигна съгласие относно втора програма за икономически реформи на Гърция. Изпълнението на икономическите политики, изложени в Меморандума за разбирателство относно специфичните условия, свързани с икономическата политика, ще допринесе за намаляване на гръцкия държавен дълг до 117 % от БВП до 2020 г. Еврогрупата постигна съгласие и за това публичният сектор да финансира програмата със сума от 130 милиарда евро до 2014 г. в допълнение към сумите, заделени в първата програма за финансиране.

| (10) | Отпускането на траншове се основава на спазването на количествени критерии за ефективност и положителна оценка на напредъка, постигнат по отношение на критериите на политиката, установени в Решение 2011/734/ЕС на Съвета от 12 юли 2011 г., отправено към Гърция с оглед засилване и задълбочаване на фискалния надзор и за отправяне на предизвестие към Гърция за предприемането на считаните за необходими мерки за коригирането на положението на прекомерен дефицит (4) (изменено на 8 ноември 2011 г. (5) и на 13 март 2012 г. (6)), както и на Меморандума за разбирателство относно специфичните условия, свързани с икономическата политика, подписан на 14 март 2012 г. |
| --- | --- |

(10)

Отпускането на траншове се основава на спазването на количествени критерии за ефективност и положителна оценка на напредъка, постигнат по отношение на критериите на политиката, установени в Решение 2011/734/ЕС на Съвета от 12 юли 2011 г., отправено към Гърция с оглед засилване и задълбочаване на фискалния надзор и за отправяне на предизвестие към Гърция за предприемането на считаните за необходими мерки за коригирането на положението на прекомерен дефицит (4) (изменено на 8 ноември 2011 г. (5) и на 13 март 2012 г. (6)), както и на Меморандума за разбирателство относно специфичните условия, свързани с икономическата политика, подписан на 14 март 2012 г.

| (11) | На 19 март 2012 г. чрез Европейския инструмент за финансова стабилност на Гърция беше изплатена първата вноска (5,9 милиарда евро) от първия транш (14,5 милиарда евро) по новата програма за финансиране. Гърция също така получи 1,6 милиарда евро от Международния валутен фонд (МВФ). До май 2012 г. Гърция получи 147,5 милиарда евро официално финансиране в рамките на първата и втората програма. |
| --- | --- |

(11)

На 19 март 2012 г. чрез Европейския инструмент за финансова стабилност на Гърция беше изплатена първата вноска (5,9 милиарда евро) от първия транш (14,5 милиарда евро) по новата програма за финансиране. Гърция също така получи 1,6 милиарда евро от Международния валутен фонд (МВФ). До май 2012 г. Гърция получи 147,5 милиарда евро официално финансиране в рамките на първата и втората програма.

| (12) | През 2010 и 2011 г. Гърция отбеляза частичен напредък в постигането на амбициозните цели на програмата за икономически реформи. Няколко бяха факторите, попречили на постигането им, а именно политическата нестабилност, социалното напрежение, проблемите, свързани с административния капацитет, и най-вече рецесията, която се оказа много по-сериозна от очакваното. Не бяха постигнати важни бюджетни цели, което доведе до приемането на допълнителни мерки за бюджетна консолидация през 2010 и 2011 г. Въпреки това Гърция постигна значително намаляване на дефицита по консолидирания държавен бюджет: от 15,8 % от БВП през 2009 г. до 9,1 % през 2011 г. |
| --- | --- |

(12)

През 2010 и 2011 г. Гърция отбеляза частичен напредък в постигането на амбициозните цели на програмата за икономически реформи. Няколко бяха факторите, попречили на постигането им, а именно политическата нестабилност, социалното напрежение, проблемите, свързани с административния капацитет, и най-вече рецесията, която се оказа много по-сериозна от очакваното. Не бяха постигнати важни бюджетни цели, което доведе до приемането на допълнителни мерки за бюджетна консолидация през 2010 и 2011 г. Въпреки това Гърция постигна значително намаляване на дефицита по консолидирания държавен бюджет: от 15,8 % от БВП през 2009 г. до 9,1 % през 2011 г.

| (13) | На 18 април 2012 г. Комисията прие съобщение „Растеж за Гърция“, в което се подчертава положителният ефект, който може да има цялостното и ефективно изпълнение на програмата за икономически реформи, като положи основите за растеж, инвестиции и социално обновяване. В съобщението се припомня, че Гърция може да черпи сили и да получи конкретна подкрепа благодарение на членството си в Съюза и еврозоната. В него се подчертава, че целта на реформите, очертани във втората програма за икономически реформи, е да се възстанови потенциалът за растеж и създаване на работни места на гръцката икономика и да се изгради едно по-справедливо общество. В съобщението се описва значителната финансова подкрепа, която се предоставя на Гърция, и се подчертава готовността на нейните партньори, и по-специално на Комисията, да намерят начини за постигането на максимален ефект от ранните резултати чрез бързи действия и подкрепа от ЕС. |
| --- | --- |

(13)

На 18 април 2012 г. Комисията прие съобщение „Растеж за Гърция“, в което се подчертава положителният ефект, който може да има цялостното и ефективно изпълнение на програмата за икономически реформи, като положи основите за растеж, инвестиции и социално обновяване. В съобщението се припомня, че Гърция може да черпи сили и да получи конкретна подкрепа благодарение на членството си в Съюза и еврозоната. В него се подчертава, че целта на реформите, очертани във втората програма за икономически реформи, е да се възстанови потенциалът за растеж и създаване на работни места на гръцката икономика и да се изгради едно по-справедливо общество. В съобщението се описва значителната финансова подкрепа, която се предоставя на Гърция, и се подчертава готовността на нейните партньори, и по-специално на Комисията, да намерят начини за постигането на максимален ефект от ранните резултати чрез бързи действия и подкрепа от ЕС.

| (14) | Икономическата криза и последвалите мерки за бюджетна консолидация оказаха влияние върху способността на Гърция да постигне целите на стратегията „Европа 2020“, по-специално целите в социалната сфера. Въпреки това структурните реформи, особено тези на пазара на труда, либерализирането на няколко сектора, както и редица мерки за подобряване на стопанската среда, ще спомогнат да се насърчи конкуренцията, да се повиши производителността, да се увеличи заетостта и да се намалят производствените разходи, като по този начин се допринася за увеличаването на заетостта и за ограничаването на бедността и социалното изключване в средносрочен план. Въпреки икономическата криза Гърция продължи да работи по постигането на целите в областта на околната среда, заложени в стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

(14)

Икономическата криза и последвалите мерки за бюджетна консолидация оказаха влияние върху способността на Гърция да постигне целите на стратегията „Европа 2020“, по-специално целите в социалната сфера. Въпреки това структурните реформи, особено тези на пазара на труда, либерализирането на няколко сектора, както и редица мерки за подобряване на стопанската среда, ще спомогнат да се насърчи конкуренцията, да се повиши производителността, да се увеличи заетостта и да се намалят производствените разходи, като по този начин се допринася за увеличаването на заетостта и за ограничаването на бедността и социалното изключване в средносрочен план. Въпреки икономическата криза Гърция продължи да работи по постигането на целите в областта на околната среда, заложени в стратегията „Европа 2020“.

| (15) | В ход е стратегическо препрограмиране на структурните фондове, като се обръща особено внимание на подкрепата за младежката заетост и конкурентоспособността (по-специално на малките и средните предприятия (МСП). Новите мерки укрепват действията в областта на паспорта за заетост, обучението и професионалните квалификации, както и достъпа до финансиране за МСП. |
| --- | --- |

(15)

В ход е стратегическо препрограмиране на структурните фондове, като се обръща особено внимание на подкрепата за младежката заетост и конкурентоспособността (по-специално на малките и средните предприятия (МСП). Новите мерки укрепват действията в областта на паспорта за заетост, обучението и професионалните квалификации, както и достъпа до финансиране за МСП.

| (16) | Гърция пое редица ангажименти по пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до насърчаването на заетостта, увеличаването на конкурентоспособността, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и засилването на финансовата стабилност, |
| --- | --- |

(16)

Гърция пое редица ангажименти по пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до насърчаването на заетостта, увеличаването на конкурентоспособността, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и засилването на финансовата стабилност,

ПРЕПОРЪЧВА на Гърция:

Да приложи мерките, установени в Решение 2011/734/ЕС, изменено на 8 ноември 2011 г. и 13 март 2012 г., и в Меморандума за разбирателство относно специфичните условия, свързани с икономическата политика, подписан на 14 март 2012 г.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат през 2012 г. съгласно Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

2

(3)  ОВ C 213, 20.7.2011 г., стр. 12.

3

(4)  ОВ L 296, 15.11.2011 г., стр. 38.

4

(5)  ОВ L 320, 3.12.2011 г., стр. 28.

5

(6)  ОВ L 113, 25.4.2012 г., стр. 8.

6

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/40 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/40

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно националната програма за реформи на Унгария за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за периода 2012—2015 г.

2012/C 219/12

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно на националната програма за реформи на Унгария за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Унгария за 2011—2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно на националната програма за реформи на Унгария за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Унгария за 2011—2014 г.

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Унгария ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Унгария ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитетът за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания са част от становището на Комитета по заетостта. |
| --- | --- |

(5)

На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитетът за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания са част от становището на Комитета по заетостта.

| (6) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(6)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (7) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за насърчаване на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(7)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за насърчаване на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (8) | На 29 февруари 2012 г. Европейският парламент и Унгария участваха в размяна на мнения съгласно член 2аб, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1466/97. |
| --- | --- |

(8)

На 29 февруари 2012 г. Европейският парламент и Унгария участваха в размяна на мнения съгласно член 2аб, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

| (9) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също така държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи. |
| --- | --- |

(9)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също така държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

| (10) | На 23 април 2012 г. Унгария представи своята програма за конвергенция, която обхваща периода 2012—2015 г., и националната си програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. Комисията направи също така оценка, в задълбочен преглед съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011, дали Унгария е засегната от макроикономически дисбаланси. В своя задълбочен преглед Комисията стигна до заключението, че в Унгария съществуват външни и вътрешни дисбаланси, които обаче не са прекомерни. |
| --- | --- |

(10)

На 23 април 2012 г. Унгария представи своята програма за конвергенция, която обхваща периода 2012—2015 г., и националната си програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. Комисията направи също така оценка, в задълбочен преглед съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011, дали Унгария е засегната от макроикономически дисбаланси. В своя задълбочен преглед Комисията стигна до заключението, че в Унгария съществуват външни и вътрешни дисбаланси, които обаче не са прекомерни.

| (11) | Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за конвергенция Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата е леко оптимистичен. Предвижданията на унгарските органи за растежа през 2012 и 2013 г. са по-високи с около половин процентен пункт в сравнение с прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г., което се дължи на по-оптимистичните официални предвиждания за вътрешното търсене, особено за 2013 г. Целта на бюджетната стратегия, очертана в програмата за конвергенция, е да гарантира устойчивото коригиране на прекомерния дефицит до крайния срок, определен от Съвета — 2012 г., в съответствие с препоръката на Съвета по процедурата за прекомерен дефицит от 13 март 2012 г. Официалните цели за равнището на дефицита и планираните мерки за фискална консолидация са в съответствие с посочената препоръка. В програмата за конвергенция се потвърждава предишната средносрочна бюджетна цел (СБЦ) от 1,5 % от БВП, като се планира тя да бъде постигната до 2013 г. СЦБ е адекватно отражение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо (5) напредъкът в постигането на СЦБ през 2013 г. не изглежда адекватен при съпоставка с прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г., която взема предвид рисковете при прилагането, свързани с определени мерки за икономии, и един по-малко оптимистичен макроикономически сценарий.
  Темпът на нарастване на държавните разходи, като се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, през 2013 г. е в съответствие с целевия показател за разходите на Пакта за стабилност и растеж, но не и през 2014 и 2015 г. Според плановете на правителството публичният дълг постоянно намалява през периода на действие на програмата, като през 2015 г. достига ниво под 73 % от БВП, но ще остане над референтната стойност от 60 % от БВП. По отношение на целевия показател за намаляване на дълга през 2013—2014 г. Унгария ще бъде в преходен период и програмата за конвергенция ще гарантира достатъчен напредък в постигането на целевия показател. Според програмата за конвергенция целевият показател за намаляване на дълга ще бъде постигнат в края на преходния период — през 2015 г., и по този начин би трябвало да спомогне за намаляването на натрупаната външна и вътрешна задлъжнялост. |
| --- | --- |

(11)

Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за конвергенция Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата е леко оптимистичен. Предвижданията на унгарските органи за растежа през 2012 и 2013 г. са по-високи с около половин процентен пункт в сравнение с прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г., което се дължи на по-оптимистичните официални предвиждания за вътрешното търсене, особено за 2013 г. Целта на бюджетната стратегия, очертана в програмата за конвергенция, е да гарантира устойчивото коригиране на прекомерния дефицит до крайния срок, определен от Съвета — 2012 г., в съответствие с препоръката на Съвета по процедурата за прекомерен дефицит от 13 март 2012 г. Официалните цели за равнището на дефицита и планираните мерки за фискална консолидация са в съответствие с посочената препоръка. В програмата за конвергенция се потвърждава предишната средносрочна бюджетна цел (СБЦ) от 1,5 % от БВП, като се планира тя да бъде постигната до 2013 г. СЦБ е адекватно отражение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо (5) напредъкът в постигането на СЦБ през 2013 г. не изглежда адекватен при съпоставка с прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г., която взема предвид рисковете при прилагането, свързани с определени мерки за икономии, и един по-малко оптимистичен макроикономически сценарий.

Темпът на нарастване на държавните разходи, като се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, през 2013 г. е в съответствие с целевия показател за разходите на Пакта за стабилност и растеж, но не и през 2014 и 2015 г. Според плановете на правителството публичният дълг постоянно намалява през периода на действие на програмата, като през 2015 г. достига ниво под 73 % от БВП, но ще остане над референтната стойност от 60 % от БВП. По отношение на целевия показател за намаляване на дълга през 2013—2014 г. Унгария ще бъде в преходен период и програмата за конвергенция ще гарантира достатъчен напредък в постигането на целевия показател. Според програмата за конвергенция целевият показател за намаляване на дълга ще бъде постигнат в края на преходния период — през 2015 г., и по този начин би трябвало да спомогне за намаляването на натрупаната външна и вътрешна задлъжнялост.

| (12) | Приети са нови правила за прилагане на конституционната рамка за управление на бюджета, но някои от елементите ѝ остават слаби. Средносрочното бюджетно планиране е само индикативно, ресурсите на фискалния съвет не са съизмерими с новопредоставеното му силно право на вето, а бюджетната информация е все така недостатъчна. Засилването на компонента средносрочно бюджетно планиране и разширяването на аналитичната компетентност на фискалния съвет биха спомогнали да се гарантира, че новата конституционна рамка за управление на бюджета ще може да изпълнява предназначението си. |
| --- | --- |

(12)

Приети са нови правила за прилагане на конституционната рамка за управление на бюджета, но някои от елементите ѝ остават слаби. Средносрочното бюджетно планиране е само индикативно, ресурсите на фискалния съвет не са съизмерими с новопредоставеното му силно право на вето, а бюджетната информация е все така недостатъчна. Засилването на компонента средносрочно бюджетно планиране и разширяването на аналитичната компетентност на фискалния съвет биха спомогнали да се гарантира, че новата конституционна рамка за управление на бюджета ще може да изпълнява предназначението си.

| (13) | Политиките в отговор на въздействието на данъчната реформа върху нископлатените работници (увеличение на минималната заплата, схема за субсидиране на заплатите) не са допринесли за подобряване на заетостта, като обаче мерките за насърчаване на участието на жените на пазара на труда е малка крачка в правилната посока. Въвеждането на данъчно облагане на труда, което в по-голяма степен насърчава заетостта, и по-нататъшното засилване на мерките за насърчаване на участието на жените на пазара на труда, по-специално чрез увеличаване броя на заведенията за грижи за децата и предучилищните учебни заведения, биха спомогнали за подобряване на равнището на заетостта. |
| --- | --- |

(13)

Политиките в отговор на въздействието на данъчната реформа върху нископлатените работници (увеличение на минималната заплата, схема за субсидиране на заплатите) не са допринесли за подобряване на заетостта, като обаче мерките за насърчаване на участието на жените на пазара на труда е малка крачка в правилната посока. Въвеждането на данъчно облагане на труда, което в по-голяма степен насърчава заетостта, и по-нататъшното засилване на мерките за насърчаване на участието на жените на пазара на труда, по-специално чрез увеличаване броя на заведенията за грижи за децата и предучилищните учебни заведения, биха спомогнали за подобряване на равнището на заетостта.

| (14) | Обществените служби по заетостта бяха реорганизирани в посока смаляване, като този резултат е коренно противоположен на отправените през 2011 г. препоръки. В областта на активните политики на пазара на труда някои мерки, целящи осигуряването на услуги, специално разработени за групите в неравностойно положение, например по програмите по линия на Европейския социален фонд (ЕСФ), изглеждат надеждни и уместни. Други мерки обаче, насочени към групи в неравностойно положение (напр. благоустройството), е малко вероятно да бъдат ефективни за подобряването на положението на участниците на отворения пазар на труда. Следва незабавно да бъдат предприети сериозни мерки за засилване на капацитета на обществените служби по заетостта, като се поддържа подходящ баланс между финансирането на благоустройството и други активни политики на пазара на труда, за да се способства за подобряване на функционирането на пазара на труда и повишаване на участието в него. Повишаването на потенциала за растеж чрез провеждането на структурна реформа на пазара на труда също ще е от значение за устойчивото намаляване на слабостите, произтичащи от големия размер на външния и вътрешния дълг. Освен това националната стратегия за социално приобщаване (на ромите) не е включена в другите политики. |
| --- | --- |

(14)

Обществените служби по заетостта бяха реорганизирани в посока смаляване, като този резултат е коренно противоположен на отправените през 2011 г. препоръки. В областта на активните политики на пазара на труда някои мерки, целящи осигуряването на услуги, специално разработени за групите в неравностойно положение, например по програмите по линия на Европейския социален фонд (ЕСФ), изглеждат надеждни и уместни. Други мерки обаче, насочени към групи в неравностойно положение (напр. благоустройството), е малко вероятно да бъдат ефективни за подобряването на положението на участниците на отворения пазар на труда. Следва незабавно да бъдат предприети сериозни мерки за засилване на капацитета на обществените служби по заетостта, като се поддържа подходящ баланс между финансирането на благоустройството и други активни политики на пазара на труда, за да се способства за подобряване на функционирането на пазара на труда и повишаване на участието в него. Повишаването на потенциала за растеж чрез провеждането на структурна реформа на пазара на труда също ще е от значение за устойчивото намаляване на слабостите, произтичащи от големия размер на външния и вътрешния дълг. Освен това националната стратегия за социално приобщаване (на ромите) не е включена в другите политики.

| (15) | Мерките за подобряване на стопанската среда до голяма степен следват правилната посока, но съществува значителен потенциал за по-нататъшен напредък. Усилията за подобряване на достъпа до небанково финансиране също следват правилната посока, но все още липсва цялостна оценка на политиките за малките и средните предприятия (МСП). Унгария показва много слаби резултати по много показатели за измерване на прозрачността и качеството на публичната администрация, като напредъкът в тази област ще допринесе също и за подобряването на стабилността на институционалната среда и политиките. Това от своя страна би могло да подобри условията за преки чуждестранни инвестиции и би подпомогнало намаляването на значителния дисбаланс в нетната международна инвестиционна позиция: по-специално делът на реинвестираните печалби драстично се понижи през 2009 г. и 2010 г., отчасти заради кризата, но също и в резултат от редица спорни и непредвидими промени в политиките и данъчната среда, както и в правната и институционалната система. Новата тенденция в публичното финансиране за научни изследвания и иновации (от средата на 2010 г.) не съответства на приоритета за диференцирана насърчаваща растежа бюджетна консолидация, посочен в годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(15)

Мерките за подобряване на стопанската среда до голяма степен следват правилната посока, но съществува значителен потенциал за по-нататъшен напредък. Усилията за подобряване на достъпа до небанково финансиране също следват правилната посока, но все още липсва цялостна оценка на политиките за малките и средните предприятия (МСП). Унгария показва много слаби резултати по много показатели за измерване на прозрачността и качеството на публичната администрация, като напредъкът в тази област ще допринесе също и за подобряването на стабилността на институционалната среда и политиките. Това от своя страна би могло да подобри условията за преки чуждестранни инвестиции и би подпомогнало намаляването на значителния дисбаланс в нетната международна инвестиционна позиция: по-специално делът на реинвестираните печалби драстично се понижи през 2009 г. и 2010 г., отчасти заради кризата, но също и в резултат от редица спорни и непредвидими промени в политиките и данъчната среда, както и в правната и институционалната система. Новата тенденция в публичното финансиране за научни изследвания и иновации (от средата на 2010 г.) не съответства на приоритета за диференцирана насърчаваща растежа бюджетна консолидация, посочен в годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (16) | Правителството проведе реформа на висшето образование, която въведе промени в структурата и финансирането на висшето образование. Освен това някои елементи от новото законодателство в областта на училищното образование водят до риск от увеличаване на броя на преждевременно напусналите училище и сегрегация в унгарската учебна система. Не е обърнато достатъчно внимание и на също толкова важния въпрос за ученето през целия живот. Подобряването на образованието на всички нива е от голямо значение за повишаването на конкурентоспособността на унгарската работна сила. |
| --- | --- |

(16)

Правителството проведе реформа на висшето образование, която въведе промени в структурата и финансирането на висшето образование. Освен това някои елементи от новото законодателство в областта на училищното образование водят до риск от увеличаване на броя на преждевременно напусналите училище и сегрегация в унгарската учебна система. Не е обърнато достатъчно внимание и на също толкова важния въпрос за ученето през целия живот. Подобряването на образованието на всички нива е от голямо значение за повишаването на конкурентоспособността на унгарската работна сила.

| (17) | Липсата на напредък в преструктурирането на обществения транспорт е сред основните причини за трудностите при изпълнението на бюджета през последните години. По-голямата част от подвижния състав на компаниите за обществен транспорт е достигнал границите на своята полезност. Увеличаването на трансграничния капацитет на електроенергийната мрежа би могло да улесни евентуалното нарастване на търговията със съседните държави. Националният енергиен регулатор не е оправомощен да организира структурите си самостоятелно и не разполага с изключителна компетентност да определя тарифите на мрежите, включително нормата на възвръщаемост, на която мрежовите оператори имат право. Регулирани цени следва да се прилагат само към уязвими потребители. |
| --- | --- |

(17)

Липсата на напредък в преструктурирането на обществения транспорт е сред основните причини за трудностите при изпълнението на бюджета през последните години. По-голямата част от подвижния състав на компаниите за обществен транспорт е достигнал границите на своята полезност. Увеличаването на трансграничния капацитет на електроенергийната мрежа би могло да улесни евентуалното нарастване на търговията със съседните държави. Националният енергиен регулатор не е оправомощен да организира структурите си самостоятелно и не разполага с изключителна компетентност да определя тарифите на мрежите, включително нормата на възвръщаемост, на която мрежовите оператори имат право. Регулирани цени следва да се прилагат само към уязвими потребители.

| (18) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Унгария. Тя извърши оценка на програмата ѝ за конвергенция и националната ѝ програма за реформи и представи задълбочен преглед. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Унгария, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—7 по-долу. |
| --- | --- |

(18)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Унгария. Тя извърши оценка на програмата ѝ за конвергенция и националната ѝ програма за реформи и представи задълбочен преглед. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Унгария, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—7 по-долу.

| (19) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(19)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (20) | С оглед на резултатите от задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа Националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 1, 3, 4 и 5 по-долу, |
| --- | --- |

(20)

С оглед на резултатите от задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа Националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 1, 3, 4 и 5 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА НА УНГАРИЯ да предприеме следните действия през периода 2012—2013 г.:

| 1. | Да коригира по устойчив начин прекомерния дефицит до 2012 г., като изпълнява бюджета за 2012 г. и одобрените впоследствие мерки за консолидация, като при това разчита във все по-малка степен на еднократни мерки. След това да набележи всички необходими структурни мерки, за да гарантира трайното коригиране на прекомерния дефицит и да напредне в достатъчна степен в постигането на СБЦ, включително спазването на целевия показател за разходите, и да осигури достатъчен напредък в изпълнението на целевия показател за намаляване на дълга. Освен това да спомогне за намаляване на натрупаните макроикономически дисбаланси и за понижаване съотношението на публичния дълг към БВП. |
| --- | --- |

1.

Да коригира по устойчив начин прекомерния дефицит до 2012 г., като изпълнява бюджета за 2012 г. и одобрените впоследствие мерки за консолидация, като при това разчита във все по-малка степен на еднократни мерки. След това да набележи всички необходими структурни мерки, за да гарантира трайното коригиране на прекомерния дефицит и да напредне в достатъчна степен в постигането на СБЦ, включително спазването на целевия показател за разходите, и да осигури достатъчен напредък в изпълнението на целевия показател за намаляване на дълга. Освен това да спомогне за намаляване на натрупаните макроикономически дисбаланси и за понижаване съотношението на публичния дълг към БВП.

| 2. | Да преразгледа основния закон за икономическа стабилност чрез въвеждането на нови правила с числово изражение в обвързваща средносрочна бюджетна рамка. Да продължи да разширява аналитичната компетентност на фискалния съвет с оглед увеличаването на прозрачността на публичните финанси. |
| --- | --- |

2.

Да преразгледа основния закон за икономическа стабилност чрез въвеждането на нови правила с числово изражение в обвързваща средносрочна бюджетна рамка. Да продължи да разширява аналитичната компетентност на фискалния съвет с оглед увеличаването на прозрачността на публичните финанси.

| 3. | Да въведе данъчно облагане на труда, което в по-голяма степен насърчава заетостта, като намали по устойчив и неутрален за бюджета начин последиците за нископлатените работници от данъчните промени от 2011 и 2012 г., например чрез прехвърлянето на част от данъчната тежест към данъците върху енергията и периодичните данъци върху имуществото. Да засили мерките за насърчаване на участието на жените на пазара на труда, по-специално посредством увеличаване броя на заведенията за грижи за децата и предучилищните учебни заведения. |
| --- | --- |

3.

Да въведе данъчно облагане на труда, което в по-голяма степен насърчава заетостта, като намали по устойчив и неутрален за бюджета начин последиците за нископлатените работници от данъчните промени от 2011 и 2012 г., например чрез прехвърлянето на част от данъчната тежест към данъците върху енергията и периодичните данъци върху имуществото. Да засили мерките за насърчаване на участието на жените на пазара на труда, по-специално посредством увеличаване броя на заведенията за грижи за децата и предучилищните учебни заведения.

| 4. | Да засили капацитета на обществените служби по заетостта с цел повишаване на качеството и ефективността на обучението, помощта при търсенето на работа и индивидуализираните услуги, като се обърне специално внимание на групите в неравностойно положение. Да засили компонента активизиране в програмата за благоустройство посредством ефективно обучение и помощ при търсене на работа. Да прилага националната стратегия за социално приобщаване (на ромите) и да я включи в другите политики. |
| --- | --- |

4.

Да засили капацитета на обществените служби по заетостта с цел повишаване на качеството и ефективността на обучението, помощта при търсенето на работа и индивидуализираните услуги, като се обърне специално внимание на групите в неравностойно положение. Да засили компонента активизиране в програмата за благоустройство посредством ефективно обучение и помощ при търсене на работа. Да прилага националната стратегия за социално приобщаване (на ромите) и да я включи в другите политики.

| 5. | Да прилага мерки за намаляване на административната тежест. Да гарантира, че обществените поръчки и законодателният процес подкрепят конкуренцията на пазара и да осигури стабилна регулаторна и благоприятна бизнес среда за финансови и нефинансови предприятия, включително чуждестранни преки инвеститори. Да намали разходите по изпълнение на данъчните задължения и да установи стабилна и законосъобразна рамка за корпоративно данъчно облагане без изкривяващ ефект. Да премахне неоправданите ограничения за установяването на големи търговски обекти за продажба на дребно. Да предвиди в новата стратегия за иновации конкретни целенасочени схеми за стимулиране в помощ на активни в областта на иновациите МСП. |
| --- | --- |

5.

Да прилага мерки за намаляване на административната тежест. Да гарантира, че обществените поръчки и законодателният процес подкрепят конкуренцията на пазара и да осигури стабилна регулаторна и благоприятна бизнес среда за финансови и нефинансови предприятия, включително чуждестранни преки инвеститори. Да намали разходите по изпълнение на данъчните задължения и да установи стабилна и законосъобразна рамка за корпоративно данъчно облагане без изкривяващ ефект. Да премахне неоправданите ограничения за установяването на големи търговски обекти за продажба на дребно. Да предвиди в новата стратегия за иновации конкретни целенасочени схеми за стимулиране в помощ на активни в областта на иновациите МСП.

| 6. | Да подготви и прилага национална стратегия относно ранното напускане на училище чрез осигуряване на адекватно финансиране. Да гарантира, че провеждането на реформата на висшето образование подобрява достъпа до образование за групите в неравностойно положение. |
| --- | --- |

6.

Да подготви и прилага национална стратегия относно ранното напускане на училище чрез осигуряване на адекватно финансиране. Да гарантира, че провеждането на реформата на висшето образование подобрява достъпа до образование за групите в неравностойно положение.

| 7. | Да реформира системата на обществения транспорт, за да се повиши нейната икономическа ефективност. Да увеличи трансграничния капацитет на електроенергийната мрежа, да гарантира независимостта на енергийния регулатор и постепенно да премахне регулираните цени на енергията. |
| --- | --- |

7.

Да реформира системата на обществения транспорт, за да се повиши нейната икономическа ефективност. Да увеличи трансграничния капацитет на електроенергийната мрежа, да гарантира независимостта на енергийния регулатор и постепенно да премахне регулираните цени на енергията.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат през 2012 г. съгласно Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

3

(4)  ОВ C 209, 15.7.2011 г., стр. 10.

4

(5)  Салдото, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, както е преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата и с помощта на общоприетата методология.

5

(6)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/44 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/44

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно националната програма за реформи на Ирландия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Ирландия за периода 2012—2015 г.

2012/C 219/13

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Европейската комисия да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Европейската комисия да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Ирландия за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Ирландия за периода 2011—2015 г. |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Ирландия за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Ирландия за периода 2011—2015 г.

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“.

| (5) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(5)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (6) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за насърчаване на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за насърчаване на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също така държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи. |
| --- | --- |

(7)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също така държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

| (8) | На 27 април 2012 г. Ирландия представи своята програма за стабилност, която обхваща периода 2012—2015 г., и своята национална програма за реформи за 2012 г. |
| --- | --- |

(8)

На 27 април 2012 г. Ирландия представи своята програма за стабилност, която обхваща периода 2012—2015 г., и своята национална програма за реформи за 2012 г.

| (9) | На 7 декември 2010 г. Съветът прие Решение за изпълнение 2011/77/ЕС (4) за предоставяне на финансова помощ за Ирландия до края на 2013 г. в съответствие с Регламент (ЕС) No 407/2010 от 11 май 2010 г. за създаване на европейски механизъм за финансово стабилизиране (5). В придружаващия го Меморандум за разбирателство, подписан на 16 декември 2010 г., и в последващите допълнения на меморандума се определят условията на икономическата политика, с оглед на които се изплаща финансовата помощ. |
| --- | --- |

(9)

На 7 декември 2010 г. Съветът прие Решение за изпълнение 2011/77/ЕС (4) за предоставяне на финансова помощ за Ирландия до края на 2013 г. в съответствие с Регламент (ЕС) No 407/2010 от 11 май 2010 г. за създаване на европейски механизъм за финансово стабилизиране (5). В придружаващия го Меморандум за разбирателство, подписан на 16 декември 2010 г., и в последващите допълнения на меморандума се определят условията на икономическата политика, с оглед на които се изплаща финансовата помощ.

| (10) | Като цяло Ирландия е изпълнила условията на програмата за финансова помощ, определени в Меморандума за разбирателство. По-специално целта по отношение на фискалния дефицит за 2011 г. (10,6 %) бе изпълнена чрез значителен марж, а в бюджета за 2012 г. е заложена цел за бюджетен дефицит от 8,6 % от БВП в съответствие с тавана в програмата за финансова помощ. Плановете за средносрочна фискална консолидация са съобразени с таваните на дефицита съгласно програмата за финансова помощ и дефицит под 3 % от БВП до 2015 г. Рекапитализацията на национални банки, предвидена в анализа на собствения капитал съгласно пруденциалните изисквания, извършен от Централната банка на Ирландия за 2011 г., бе завършена до голяма степен и намаляването на задлъжнялостта на националните банки надвиши целите на програмата за финансова помощ за 2011 г. като цяло. Структурните реформи за повишаване на конкурентоспособността и създаване на повече работни места отбелязаха значителен напредък. |
| --- | --- |

(10)

Като цяло Ирландия е изпълнила условията на програмата за финансова помощ, определени в Меморандума за разбирателство. По-специално целта по отношение на фискалния дефицит за 2011 г. (10,6 %) бе изпълнена чрез значителен марж, а в бюджета за 2012 г. е заложена цел за бюджетен дефицит от 8,6 % от БВП в съответствие с тавана в програмата за финансова помощ. Плановете за средносрочна фискална консолидация са съобразени с таваните на дефицита съгласно програмата за финансова помощ и дефицит под 3 % от БВП до 2015 г. Рекапитализацията на национални банки, предвидена в анализа на собствения капитал съгласно пруденциалните изисквания, извършен от Централната банка на Ирландия за 2011 г., бе завършена до голяма степен и намаляването на задлъжнялостта на националните банки надвиши целите на програмата за финансова помощ за 2011 г. като цяло. Структурните реформи за повишаване на конкурентоспособността и създаване на повече работни места отбелязаха значителен напредък.

| (11) | Икономиката на Ирландия се възстанови до скромен ръст от 0,7 % през 2011 г., което като цяло съответства на очакванията съгласно програмата за финансова помощ. Ръстът се основава главно на износа, който бе подпомогнат от повишаването на конкурентоспособността и стабилното външно търсене. Нетният износ допринася с 4,7 процентни пункта за ръста на БВП, докато вътрешното търсене продължава да спада поради фискалната консолидация, понижаването на заетостта и затягането на бюджетите на домакинствата. През 2012 г. се очаква растежът да спадне до около 0,5 %, което се дължи на неблагоприятната външна среда и продължаващото адаптиране на вътрешното търсене. Затягането на бюджетите на домакинствата и предприятията ще продължи да оказва натиск върху потреблението и инвестициите в средносрочен план. Задвижваният от износа растеж се очаква да се повиши, като достигне 1,9 % през 2013 г. и 2,8 % до 2015 г., въз основа на високия демографски ръст и гъвкавия пазар на труда в Ирландия, както и на значителния неизползван капацитет в икономиката. |
| --- | --- |

(11)

Икономиката на Ирландия се възстанови до скромен ръст от 0,7 % през 2011 г., което като цяло съответства на очакванията съгласно програмата за финансова помощ. Ръстът се основава главно на износа, който бе подпомогнат от повишаването на конкурентоспособността и стабилното външно търсене. Нетният износ допринася с 4,7 процентни пункта за ръста на БВП, докато вътрешното търсене продължава да спада поради фискалната консолидация, понижаването на заетостта и затягането на бюджетите на домакинствата. През 2012 г. се очаква растежът да спадне до около 0,5 %, което се дължи на неблагоприятната външна среда и продължаващото адаптиране на вътрешното търсене. Затягането на бюджетите на домакинствата и предприятията ще продължи да оказва натиск върху потреблението и инвестициите в средносрочен план. Задвижваният от износа растеж се очаква да се повиши, като достигне 1,9 % през 2013 г. и 2,8 % до 2015 г., въз основа на високия демографски ръст и гъвкавия пазар на труда в Ирландия, както и на значителния неизползван капацитет в икономиката.

| (12) | Съгласно извършената в съответствие с член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата изглежда реалистичен. Прогнозите за икономически растеж в програмата за стабилност са подобни на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. Целта на бюджетната стратегия на програмата за стабилност е намаляване на бюджетния дефицит под прага от 3 % от БВП до края на 2015 г., което е в съответствие с определения от Съвета краен срок за коригиране на прекомерния дефицит. В програмата за стабилност понастоящем е прогнозиран дефицит от 8,3 % от БВП (под целта на програмата от 8,6 % от БВП) през 2012 г., 7,5 % от БВП през 2013 г., 4,8 % от БВП през 2014 г. и 2,8 % от БВП до края на програмния период през 2015 г. Това развитие се подпомага от мерки за консолидация в размер на 2,7 % от БВП, въведени в бюджета за 2012 г., и широкообхватните мерки за консолидация от 3,9 % от БВП през периода 2013—2014 г., както и от допълнителни частично определени усилия за консолидация в размер на 1,1 % от БВП през 2015 г. В програмата за стабилност се утвърждава средносрочната бюджетна цел (СБЦ) за структурен бюджетен дефицит в размер на 0,5 % от БВП, което не е постигнато през периода на програмата. СБЦ адекватно отразява изискването на Пакта за стабилност и растеж. Брутният държавен дълг е над 60 % от БВП и се очаква да нарасне от 108 % от БВП през 2011 г. до 120 % през 2013 г., преди да започне да намалява. По време на процедурата при прекомерен дефицит до 2015 г., както и през следващите три години Ирландия ще бъде в преходен период и бюджетните планове ще гарантират достатъчен напредък по отношение на спазването на целевия показател на намаляване на дълга от Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

(12)

Съгласно извършената в съответствие с член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата изглежда реалистичен. Прогнозите за икономически растеж в програмата за стабилност са подобни на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. Целта на бюджетната стратегия на програмата за стабилност е намаляване на бюджетния дефицит под прага от 3 % от БВП до края на 2015 г., което е в съответствие с определения от Съвета краен срок за коригиране на прекомерния дефицит. В програмата за стабилност понастоящем е прогнозиран дефицит от 8,3 % от БВП (под целта на програмата от 8,6 % от БВП) през 2012 г., 7,5 % от БВП през 2013 г., 4,8 % от БВП през 2014 г. и 2,8 % от БВП до края на програмния период през 2015 г. Това развитие се подпомага от мерки за консолидация в размер на 2,7 % от БВП, въведени в бюджета за 2012 г., и широкообхватните мерки за консолидация от 3,9 % от БВП през периода 2013—2014 г., както и от допълнителни частично определени усилия за консолидация в размер на 1,1 % от БВП през 2015 г. В програмата за стабилност се утвърждава средносрочната бюджетна цел (СБЦ) за структурен бюджетен дефицит в размер на 0,5 % от БВП, което не е постигнато през периода на програмата. СБЦ адекватно отразява изискването на Пакта за стабилност и растеж. Брутният държавен дълг е над 60 % от БВП и се очаква да нарасне от 108 % от БВП през 2011 г. до 120 % през 2013 г., преди да започне да намалява. По време на процедурата при прекомерен дефицит до 2015 г., както и през следващите три години Ирландия ще бъде в преходен период и бюджетните планове ще гарантират достатъчен напредък по отношение на спазването на целевия показател на намаляване на дълга от Пакта за стабилност и растеж.

| (13) | Ирландия пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти се отнасят до насърчаването на заетостта, увеличаването на конкурентоспособността, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и засилването на финансовата стабилност, |
| --- | --- |

(13)

Ирландия пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти се отнасят до насърчаването на заетостта, увеличаването на конкурентоспособността, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и засилването на финансовата стабилност,

ПРЕПОРЪЧВА на Ирландия да предприеме следните действия през периода 2012—2013 г.:

да приложи мерките, определени в Решение за изпълнение 2011/77/ЕС и допълнително уточнени в Меморандума за разбирателство от 16 декември 2010 г. и последващите му допълнения.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат през 2012 г. съгласно Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

2

(3)  ОВ C 215, 21.7.2011 г., стр. 1.

3

(4)  ОВ L 30, 4.2.2011 г., стр. 34.

4

(5)  ОВ L 118, 12.5.2010 г., стр. 1.

5

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/46

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно националната програма за реформи на Италия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за периода 2012—2015 г.

2012/C 219/14

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора над състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2, от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Италия за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Италия за периода 2011—2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Италия за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Италия за периода 2011—2014 г.

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Италия ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Италия ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които призова Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и други комитети, да представи виждането си за препоръчителни действия в рамките на политическия цикъл „Европа 2020“. Това виждане съставлява част от становището на Комитета по заетостта. |
| --- | --- |

(5)

На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които призова Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и други комитети, да представи виждането си за препоръчителни действия в рамките на политическия цикъл „Европа 2020“. Това виждане съставлява част от становището на Комитета по заетостта.

| (6) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(6)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (7) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(7)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (8) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи. |
| --- | --- |

(8)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

| (9) | На 30 април 2012 г. Италия представи своята програма за стабилност, обхващаща периода 2012—2015 г., и националната си програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията оцени също дали Италия е засегната от макроикономически дисбаланси. В своя задълбочен преглед Комисията заключи, че в Италия се отчитат дисбаланси, макар и не прекомерни. По-специално, макар и публичният дълг да е вече под стриктно наблюдение в рамките на Пакта за стабилност и растеж, макроикономическите развития в областта на износа заслужават внимание, за да се намали рискът от неблагоприятни последици за функционирането на икономиката. |
| --- | --- |

(9)

На 30 април 2012 г. Италия представи своята програма за стабилност, обхващаща периода 2012—2015 г., и националната си програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията оцени също дали Италия е засегната от макроикономически дисбаланси. В своя задълбочен преглед Комисията заключи, че в Италия се отчитат дисбаланси, макар и не прекомерни. По-специално, макар и публичният дълг да е вече под стриктно наблюдение в рамките на Пакта за стабилност и растеж, макроикономическите развития в областта на износа заслужават внимание, за да се намали рискът от неблагоприятни последици за функционирането на икономиката.

| (10) | Съгласно извършената в съответствие с член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий, въз основа на който е изготвена програмата, е реалистичен, ако се приеме, че условията на финансовия пазар няма да се влошат допълнително. Според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. през 2012 г. се очаква реалният БВП да се свие рязко, а след това постепенно да се възстанови през 2013 г. В съответствие с процедурата при прекомерен дефицит (ППД) целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност, е до 2012 г. дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се сведе под определената от Договора референтна стойност от 3 % от БВП посредством допълнително съкращаване на разходите и увеличаване на приходите. Вследствие на корекцията на прекомерния дефицит в програмата за стабилност се потвърждава средносрочната бюджетна цел (СБЦ) за балансирана бюджетна позиция в структурно изражение, което отразява адекватно изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Италия планира тази цел да бъде постигната през 2013 г., т.е. една година по-рано от предвиденото в предишната програма за стабилност, посредством вече приетите през 2010—2011 г. мерки. Въз основа на (преизчисленото) структурно салдо на бюджета (5) планираната средногодишна бюджетна консолидация за периода 2010—2012 г. е значително над препоръчаните от Съвета в рамките на ППД 0,5 % от БВП. Предвиденият темп на коригиране в структурно изражение през 2013 г. дава възможност на Италия да постигне СБЦ през посочената година, а планираният темп на нарастване на държавните разходи, като се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, ще бъде в съответствие с целевия показател за разходите на Пакта за стабилност и растеж.
  В програмата за стабилност се предвижда съотношението на държавния дълг към БВП да достигне своя връх през 2012 г. и да намалява с нарастващи темпове след това, като същевременно се увеличава първичният излишък. През 2013—2014 г. Италия ще се намира в преходен период, като бюджетните ѝ планове ще осигурят достатъчен напредък по отношение на спазването на целевия показател за намаляване на дълга, както се потвърждава и в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. Според плановете на Италия целевият показател за намаляване на дълга ще бъде постигнат в края на преходния период (2015 г.). За постигането на посочените резултати по отношение на дефицита и дълга ще е необходимо стриктно и цялостно изпълнение в бюджета на корективните мерки, приети през 2010—2011 г. |
| --- | --- |

(10)

Съгласно извършената в съответствие с член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий, въз основа на който е изготвена програмата, е реалистичен, ако се приеме, че условията на финансовия пазар няма да се влошат допълнително. Според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. през 2012 г. се очаква реалният БВП да се свие рязко, а след това постепенно да се възстанови през 2013 г. В съответствие с процедурата при прекомерен дефицит (ППД) целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност, е до 2012 г. дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се сведе под определената от Договора референтна стойност от 3 % от БВП посредством допълнително съкращаване на разходите и увеличаване на приходите. Вследствие на корекцията на прекомерния дефицит в програмата за стабилност се потвърждава средносрочната бюджетна цел (СБЦ) за балансирана бюджетна позиция в структурно изражение, което отразява адекватно изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Италия планира тази цел да бъде постигната през 2013 г., т.е. една година по-рано от предвиденото в предишната програма за стабилност, посредством вече приетите през 2010—2011 г. мерки. Въз основа на (преизчисленото) структурно салдо на бюджета (5) планираната средногодишна бюджетна консолидация за периода 2010—2012 г. е значително над препоръчаните от Съвета в рамките на ППД 0,5 % от БВП. Предвиденият темп на коригиране в структурно изражение през 2013 г. дава възможност на Италия да постигне СБЦ през посочената година, а планираният темп на нарастване на държавните разходи, като се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, ще бъде в съответствие с целевия показател за разходите на Пакта за стабилност и растеж.

В програмата за стабилност се предвижда съотношението на държавния дълг към БВП да достигне своя връх през 2012 г. и да намалява с нарастващи темпове след това, като същевременно се увеличава първичният излишък. През 2013—2014 г. Италия ще се намира в преходен период, като бюджетните ѝ планове ще осигурят достатъчен напредък по отношение на спазването на целевия показател за намаляване на дълга, както се потвърждава и в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. Според плановете на Италия целевият показател за намаляване на дълга ще бъде постигнат в края на преходния период (2015 г.). За постигането на посочените резултати по отношение на дефицита и дълга ще е необходимо стриктно и цялостно изпълнение в бюджета на корективните мерки, приети през 2010—2011 г.

| (11) | Що се отнася до бюджетната рамка, италианският парламент одобри закон, с който в италианската конституция се въвежда правило за балансиран бюджет. Необходимо е да се изготви законодателство за прилагане, с което да се определят основните елементи на правилото, а именно подробни правила за прилагане, подходящите механизми за финансова корекция и клаузите за дерогация, както и необходимата координация между различните нива на управление. Правителството пое ангажимент да работи за трайното подобряване на ефикасността и качеството на публичните разходи с помощта на задълбочени прегледи на разходите на всички нива на управление. Прегледите следва да позволят да се даде предимство на разходните позиции, които благоприятстват растежа. Същата е и целта на текущото преориентиране в използването на структурните фондове, провеждано чрез предприетите през март 2011 г. мерки и чрез плана за действие за сближаване от ноември 2011 г., с който се цели да се ускори усвояването на средствата от структурните фондове. При все това сериозните недостатъци в капацитета на публичната администрация, особено в регионите за сближаване, продължават да възпрепятстват усвояването на средствата. |
| --- | --- |

(11)

Що се отнася до бюджетната рамка, италианският парламент одобри закон, с който в италианската конституция се въвежда правило за балансиран бюджет. Необходимо е да се изготви законодателство за прилагане, с което да се определят основните елементи на правилото, а именно подробни правила за прилагане, подходящите механизми за финансова корекция и клаузите за дерогация, както и необходимата координация между различните нива на управление. Правителството пое ангажимент да работи за трайното подобряване на ефикасността и качеството на публичните разходи с помощта на задълбочени прегледи на разходите на всички нива на управление. Прегледите следва да позволят да се даде предимство на разходните позиции, които благоприятстват растежа. Същата е и целта на текущото преориентиране в използването на структурните фондове, провеждано чрез предприетите през март 2011 г. мерки и чрез плана за действие за сближаване от ноември 2011 г., с който се цели да се ускори усвояването на средствата от структурните фондове. При все това сериозните недостатъци в капацитета на публичната администрация, особено в регионите за сближаване, продължават да възпрепятстват усвояването на средствата.

| (12) | Структурата на данъчната система и високата степен на укриване на данъци и недеклариран труд оказват неблагоприятно влияние върху икономическите показатели на страната. Данъчната дисциплина и управление също са засегнати от многобройните фискални разходи и сложните и тежки административни процедури. Частичното пренасочване на данъчната тежест от факторите на производство към потреблението и имуществото, във вече извършени законодателни реформи, е първата важна крачка към изграждането на една по-благоприятна за растежа данъчна структура, но едно допълнително пренасочване е оправдано, като същевременно продължат да се вземат под внимание последиците от разпределението. |
| --- | --- |

(12)

Структурата на данъчната система и високата степен на укриване на данъци и недеклариран труд оказват неблагоприятно влияние върху икономическите показатели на страната. Данъчната дисциплина и управление също са засегнати от многобройните фискални разходи и сложните и тежки административни процедури. Частичното пренасочване на данъчната тежест от факторите на производство към потреблението и имуществото, във вече извършени законодателни реформи, е първата важна крачка към изграждането на една по-благоприятна за растежа данъчна структура, но едно допълнително пренасочване е оправдано, като същевременно продължат да се вземат под внимание последиците от разпределението.

| (13) | Постигнатите през юни 2011 г. договорености със социалните партньори за реформа на рамката за договаряне на заплатите бяха въведени в законодателството. Това следва да даде възможност да се използват в по-голяма степен вътрешните за предприятията трудови договори, така че да се отчитат по-добре потребностите на специфичните производствени дейности, и това следва да се наблюдава. Въпреки това, за да се реши изцяло въпросът за по-динамичните номинални разходи за труд на единица продукция отколкото тези на търговските ѝ партньори, което е фактор за загубата на конкурентоспособност на Италия, системата за договаряне на заплатите следва да се реформира допълнително, така че да се даде възможност за по-гъвкави договорености и на национално секторно равнище. През април 2012 г. правителството предложи амбициозна реформа на пазара на труда в отговор на дългосрочните предизвикателства, пред които е изправен италианският пазар на труда, включително сегментацията му. Тази реформа трябва спешно да бъде приета, като се гарантира, че нейната цел и равнище на амбиция остават пропорционални на предизвикателството, поставено от италианския пазар на труда. Следва да бъдат следени отблизо мащабът и ефективността на системата на либерализация на службите по заетостта. |
| --- | --- |

(13)

Постигнатите през юни 2011 г. договорености със социалните партньори за реформа на рамката за договаряне на заплатите бяха въведени в законодателството. Това следва да даде възможност да се използват в по-голяма степен вътрешните за предприятията трудови договори, така че да се отчитат по-добре потребностите на специфичните производствени дейности, и това следва да се наблюдава. Въпреки това, за да се реши изцяло въпросът за по-динамичните номинални разходи за труд на единица продукция отколкото тези на търговските ѝ партньори, което е фактор за загубата на конкурентоспособност на Италия, системата за договаряне на заплатите следва да се реформира допълнително, така че да се даде възможност за по-гъвкави договорености и на национално секторно равнище. През април 2012 г. правителството предложи амбициозна реформа на пазара на труда в отговор на дългосрочните предизвикателства, пред които е изправен италианският пазар на труда, включително сегментацията му. Тази реформа трябва спешно да бъде приета, като се гарантира, че нейната цел и равнище на амбиция остават пропорционални на предизвикателството, поставено от италианския пазар на труда. Следва да бъдат следени отблизо мащабът и ефективността на системата на либерализация на службите по заетостта.

| (14) | Въпреки положените усилия за повишаване на пригодността за заетост на жените, главно чрез целенасочени данъчни стимули, равнището на заетост на италианските жени е значително по-ниско (46,5 % през 2011 г.) от средното за ЕС 27 (58,5 % през 2011 г.). Необходими са по-нататъшни действия по отношение на детските заведения и заведенията за грижи за възрастни хора. Предизвикателството е особено голямо за по-възрастните работещи жени в частния сектор, тъй като пенсионната възраст за жените ще се повиши с пет години в периода 2012—2018 г. |
| --- | --- |

(14)

Въпреки положените усилия за повишаване на пригодността за заетост на жените, главно чрез целенасочени данъчни стимули, равнището на заетост на италианските жени е значително по-ниско (46,5 % през 2011 г.) от средното за ЕС 27 (58,5 % през 2011 г.). Необходими са по-нататъшни действия по отношение на детските заведения и заведенията за грижи за възрастни хора. Предизвикателството е особено голямо за по-възрастните работещи жени в частния сектор, тъй като пенсионната възраст за жените ще се повиши с пет години в периода 2012—2018 г.

| (15) | Равнището на младежката безработица в Италия беше средно 29,1 % през 2011 г., а през първите месеци на 2012 г. се повиши още повече. По-специално, равнището на безработица сред завършилите висше образование е високо, като е очевидно несъответствието между придобитите умения и уменията, необходими на пазара на труда. Приветства се насърчаването на професионалните стажове в предприятията като главно средство за навлизане на пазара на труда, но все още е необходимо да се изпълняват подходящите инструменти за това, като например нова система за професионални стандарти и стандарти за обучение, както и схеми за удостоверяване на уменията. Комисията сформира екип за действие, който да пренасочи средствата за сближаване към мерки за подкрепа на заетостта на младите хора и развитието на малките и средните предприятия (МСП). |
| --- | --- |

(15)

Равнището на младежката безработица в Италия беше средно 29,1 % през 2011 г., а през първите месеци на 2012 г. се повиши още повече. По-специално, равнището на безработица сред завършилите висше образование е високо, като е очевидно несъответствието между придобитите умения и уменията, необходими на пазара на труда. Приветства се насърчаването на професионалните стажове в предприятията като главно средство за навлизане на пазара на труда, но все още е необходимо да се изпълняват подходящите инструменти за това, като например нова система за професионални стандарти и стандарти за обучение, както и схеми за удостоверяване на уменията. Комисията сформира екип за действие, който да пренасочи средствата за сближаване към мерки за подкрепа на заетостта на младите хора и развитието на малките и средните предприятия (МСП).

| (16) | Неблагоприятно въздействие върху равнището на младежката безработица оказва делът на преждевременно напускащите училище, който на национално равнище е 18,8 %, но варира значително в различните региони. Следва да се предприемат по-целенасочени и координирани действия за справяне с преждевременното напускане на училище, като се съчетават мерки за предотвратяване, въздействие и компенсация. Следва да се намери решение на слабите резултати на системата на висшето образование, включително посредством цялостното изпълнение на реформата на университетите от 2010 г. и засилването на зависимостта между представянето на университетите и предоставянето на публично финансиране. |
| --- | --- |

(16)

Неблагоприятно въздействие върху равнището на младежката безработица оказва делът на преждевременно напускащите училище, който на национално равнище е 18,8 %, но варира значително в различните региони. Следва да се предприемат по-целенасочени и координирани действия за справяне с преждевременното напускане на училище, като се съчетават мерки за предотвратяване, въздействие и компенсация. Следва да се намери решение на слабите резултати на системата на висшето образование, включително посредством цялостното изпълнение на реформата на университетите от 2010 г. и засилването на зависимостта между представянето на университетите и предоставянето на публично финансиране.

| (17) | Италия прие важни мерки за либерализиране на услугите, по-специално професионалните услуги, и за подобряване на конкуренцията в мрежовите индустрии. Все още съществуват обаче многобройни предизвикателства в енергийния и транспортния сектор, особено при железниците и пристанищата, където инфраструктурните и пазарните затруднения продължават да са значителни. |
| --- | --- |

(17)

Италия прие важни мерки за либерализиране на услугите, по-специално професионалните услуги, и за подобряване на конкуренцията в мрежовите индустрии. Все още съществуват обаче многобройни предизвикателства в енергийния и транспортния сектор, особено при железниците и пристанищата, където инфраструктурните и пазарните затруднения продължават да са значителни.

| (18) | Въпреки че вече бяха приети някои мерки за насърчаване на административното опростяване, бизнес средата в Италия продължава да е сложна. По-специално, съдебната система страда от редица недостатъци по отношение на използването на ресурсите, процедурите и институционалната организация, което е причина за слабото представяне на италианската система на гражданско правосъдие, особено що се отнася до прекомерната продължителност на производствата и броя на висящите дела. |
| --- | --- |

(18)

Въпреки че вече бяха приети някои мерки за насърчаване на административното опростяване, бизнес средата в Италия продължава да е сложна. По-специално, съдебната система страда от редица недостатъци по отношение на използването на ресурсите, процедурите и институционалната организация, което е причина за слабото представяне на италианската система на гражданско правосъдие, особено що се отнася до прекомерната продължителност на производствата и броя на висящите дела.

| (19) | Достъпът на МСП до финансиране е затруднен, а интензитетът на рисковия капитал е нисък. През декември 2011 г. беше въведено данъчно намаление за нов собствен капитал, което позволява на предприятията да приспаднат от своята облагаема печалба условната възвръщаемост от новите увеличения на собствения капитал. Очаква се това да улесни разрастването на МСП и инвестирането в иновации. Въпреки че бяха предприети някои мерки за поощряване на частните научно-изследователски и развойни дейности (НИРД), а именно рефинансирането на данъчния кредит за инвестиции на предприятията в научноизследователски дейности, интензитетът им остава нисък, а изпълнението на проекти с иновационен характер е слабо. |
| --- | --- |

(19)

Достъпът на МСП до финансиране е затруднен, а интензитетът на рисковия капитал е нисък. През декември 2011 г. беше въведено данъчно намаление за нов собствен капитал, което позволява на предприятията да приспаднат от своята облагаема печалба условната възвръщаемост от новите увеличения на собствения капитал. Очаква се това да улесни разрастването на МСП и инвестирането в иновации. Въпреки че бяха предприети някои мерки за поощряване на частните научно-изследователски и развойни дейности (НИРД), а именно рефинансирането на данъчния кредит за инвестиции на предприятията в научноизследователски дейности, интензитетът им остава нисък, а изпълнението на проекти с иновационен характер е слабо.

| (20) | Италия пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до насърчаването на заетостта, увеличаването на конкурентоспособността, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и засилването на финансовата стабилност. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките по-долу. |
| --- | --- |

(20)

Италия пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до насърчаването на заетостта, увеличаването на конкурентоспособността, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и засилването на финансовата стабилност. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките по-долу.

| (21) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Италия. Тя извърши оценка на програмата за стабилност и националната програма за реформи и представи задълбочен преглед. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Италия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—6 по-долу. |
| --- | --- |

(21)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Италия. Тя извърши оценка на програмата за стабилност и националната програма за реформи и представи задълбочен преглед. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Италия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—6 по-долу.

| (22) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(22)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (23) | С оглед на резултатите от задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени по-специално в препоръки 1, 4, 5 и 6 по-долу. |
| --- | --- |

(23)

С оглед на резултатите от задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени по-специално в препоръки 1, 4, 5 и 6 по-долу.

ПРЕПОРЪЧВА на Италия да предприеме следните действия в периода 2012—2013 г.:

| 1. | Да изпълни бюджетната стратегия, както е планирано, и да гарантира коригирането на прекомерния дефицит през 2012 г. Да осигури планираните структурни първични излишъци, така че до 2013 г. съотношението на държавния дълг към БВП да започне трайно да намалява. Да осигури адекватен напредък в изпълнението на СБЦ, като същевременно постигне целевия показател за разходите и отбележи задоволителен напредък в постигането на целевия показател за намаляване на дълга. |
| --- | --- |

1.

Да изпълни бюджетната стратегия, както е планирано, и да гарантира коригирането на прекомерния дефицит през 2012 г. Да осигури планираните структурни първични излишъци, така че до 2013 г. съотношението на държавния дълг към БВП да започне трайно да намалява. Да осигури адекватен напредък в изпълнението на СБЦ, като същевременно постигне целевия показател за разходите и отбележи задоволителен напредък в постигането на целевия показател за намаляване на дълга.

| 2. | Да гарантира, че определянето в законодателството за прилагане на основните елементи на правилото за балансиран бюджет, предвидено в Конституцията, включително съответната координация между различните нива на управление, е в съответствие с рамката на ЕС. Да работи за трайно подобряване на ефикасността и качеството на публичните разходи с помощта на планираните прегледи на разходите и изпълнението на плана за действие за сближаване от 2011 г., за да се постигнат по-добро усвояване и управление на средствата от ЕС, по-специално в южните региони на Италия. |
| --- | --- |

2.

Да гарантира, че определянето в законодателството за прилагане на основните елементи на правилото за балансиран бюджет, предвидено в Конституцията, включително съответната координация между различните нива на управление, е в съответствие с рамката на ЕС. Да работи за трайно подобряване на ефикасността и качеството на публичните разходи с помощта на планираните прегледи на разходите и изпълнението на плана за действие за сближаване от 2011 г., за да се постигнат по-добро усвояване и управление на средствата от ЕС, по-специално в южните региони на Италия.

| 3. | Да предприеме допълнителни действия за справяне с младежката безработица, включително чрез подобряване на съответствието между образованието и изискванията на пазара на труда и улесняване на прехода към заетост, както и чрез предоставяне на стимули за започване на бизнес и наемане на персонал. Да наложи признаването на национално равнище на уменията и квалификациите, за да се насърчи мобилността на работната сила. Да предприеме мерки за намаляване на броя на прекъсващите висшето си образование и преждевременно напускащите училище. |
| --- | --- |

3.

Да предприеме допълнителни действия за справяне с младежката безработица, включително чрез подобряване на съответствието между образованието и изискванията на пазара на труда и улесняване на прехода към заетост, както и чрез предоставяне на стимули за започване на бизнес и наемане на персонал. Да наложи признаването на национално равнище на уменията и квалификациите, за да се насърчи мобилността на работната сила. Да предприеме мерки за намаляване на броя на прекъсващите висшето си образование и преждевременно напускащите училище.

| 4. | Да приеме приоритетно реформата на пазара на труда, така че да се премахне сегментацията на пазара на труда, и да създаде интегриран режим за обезщетения при безработица. Да предприеме допълнителни мерки за стимулиране на участието на жените в пазара на труда, по-специално чрез осигуряването на услуги за грижи за децата и възрастните хора. Да наблюдава и при необходимост да засили прилагането на рамката за определяне на заплатите, за да допринесе за синхронизирането на ръста на заплатите и производителността на секторно равнище и на равнище предприятия. |
| --- | --- |

4.

Да приеме приоритетно реформата на пазара на труда, така че да се премахне сегментацията на пазара на труда, и да създаде интегриран режим за обезщетения при безработица. Да предприеме допълнителни мерки за стимулиране на участието на жените в пазара на труда, по-специално чрез осигуряването на услуги за грижи за децата и възрастните хора. Да наблюдава и при необходимост да засили прилагането на рамката за определяне на заплатите, за да допринесе за синхронизирането на ръста на заплатите и производителността на секторно равнище и на равнище предприятия.

| 5. | Да продължи борбата срещу укриването на данъци. Да преследва скритата икономика и недекларирания труд, например като увеличи проверките и контрола. Да предприеме мерки за намаляване на обхвата на освобождаването от данъци, надбавките и намалените ставки на ДДС, както и като опрости данъчния кодекс. Да предприеме по-нататъшни действия за пренасочване на данъчната тежест от капитала и труда към имуществото, потреблението и околната среда. |
| --- | --- |

5.

Да продължи борбата срещу укриването на данъци. Да преследва скритата икономика и недекларирания труд, например като увеличи проверките и контрола. Да предприеме мерки за намаляване на обхвата на освобождаването от данъци, надбавките и намалените ставки на ДДС, както и като опрости данъчния кодекс. Да предприеме по-нататъшни действия за пренасочване на данъчната тежест от капитала и труда към имуществото, потреблението и околната среда.

| 6. | Да приложи приетите мерки за либерализация и опростяване в сектора на услугите. Да предприеме допълнителни мерки за подобряване на достъпа до пазара за мрежовите индустрии, както и на инфраструктурния капацитет и междусистемните връзки. Да опрости в още по-голяма степен регулаторната рамка за предприятията и да повиши административния капацитет. Да подобри достъпа до финансови инструменти, по-специално тези за дялово финансиране, за да се финансират разрастващите се предприятия и иновациите. Да проведе планираната реорганизация на системата на гражданското правосъдие и да насърчи използването на алтернативни механизми за решаване на спорове. |
| --- | --- |

6.

Да приложи приетите мерки за либерализация и опростяване в сектора на услугите. Да предприеме допълнителни мерки за подобряване на достъпа до пазара за мрежовите индустрии, както и на инфраструктурния капацитет и междусистемните връзки. Да опрости в още по-голяма степен регулаторната рамка за предприятията и да повиши административния капацитет. Да подобри достъпа до финансови инструменти, по-специално тези за дялово финансиране, за да се финансират разрастващите се предприятия и иновациите. Да проведе планираната реорганизация на системата на гражданското правосъдие и да насърчи използването на алтернативни механизми за решаване на спорове.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат и за 2012 г. с Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

3

(4)  ОВ C 215, 21.7.2011 г., стр. 4.

4

(5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата и с помощта на общоприетата методология.

5

(6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/50 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/50

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно националната програма за реформи на Латвия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Латвия за периода 2012—2015 г.

2012/C 219/15

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономическа политика и политика за заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономическа политика и политика за заетостта.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Латвия за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Латвия за периода 2011—2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Латвия за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Латвия за периода 2011—2014 г.

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който не беше посочено, че Латвия ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който не беше посочено, че Латвия ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които призова Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и други комитети, да представи виждането си по действията, препоръчани в рамките на цикъла на политиките по линия на „Европа 2020“. Това виждане е част от становището на Комитета по заетостта. |
| --- | --- |

(5)

На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които призова Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и други комитети, да представи виждането си по действията, препоръчани в рамките на цикъла на политиките по линия на „Европа 2020“. Това виждане е част от становището на Комитета по заетостта.

| (6) | През 2011 г. Латвия изпълни повечето от условията, свързани със средносрочната програма за финансова помощ по силата на Решение 2009/290/ЕС (5). На 21 декември 2011 г. Комисията завърши петия и последен преглед по програмата за платежния баланс на Латвия с като цяло положителна оценка на постигнатия от правителството напредък в бюджетните, финансовите и структурните реформи. Средносрочната програма за финансова помощ изтече през януари 2012 г. Латвия подлежи на надзор след приключването на споменатата програма. Този надзор е неразделна част от съществуващите процедури и механизми за надзор, чиято цел е строгото наблюдение на рисковете, които биха могли да застрашат макроикономическата стабилност и следователно да засегнат способността на страната да изплаща дълговете си. Надзорът, упражняван след приключването на програмата, ще продължи до изплащането на голяма част (около 70 %) от заемите. |
| --- | --- |

(6)

През 2011 г. Латвия изпълни повечето от условията, свързани със средносрочната програма за финансова помощ по силата на Решение 2009/290/ЕС (5). На 21 декември 2011 г. Комисията завърши петия и последен преглед по програмата за платежния баланс на Латвия с като цяло положителна оценка на постигнатия от правителството напредък в бюджетните, финансовите и структурните реформи. Средносрочната програма за финансова помощ изтече през януари 2012 г. Латвия подлежи на надзор след приключването на споменатата програма. Този надзор е неразделна част от съществуващите процедури и механизми за надзор, чиято цел е строгото наблюдение на рисковете, които биха могли да застрашат макроикономическата стабилност и следователно да засегнат способността на страната да изплаща дълговете си. Надзорът, упражняван след приключването на програмата, ще продължи до изплащането на голяма част (около 70 %) от заемите.

| (7) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(7)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (8) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите за осигуряването на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за подпомагане на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана фискална консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми в икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(8)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите за осигуряването на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за подпомагане на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана фискална консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми в икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (9) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет също така прикани държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти своевременно, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция, както и в националните им програми за реформи. |
| --- | --- |

(9)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет също така прикани държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти своевременно, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция, както и в националните им програми за реформи.

| (10) | На 30 април 2012 г. Латвия представи своята програма за конвергенция, която обхваща периода 2012—2015 г., както и своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(10)

На 30 април 2012 г. Латвия представи своята програма за конвергенция, която обхваща периода 2012—2015 г., както и своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (11) | Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за конвергенция Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в програмата, е предпазлив за 2012 г., като се вземе предвид последната налична информация, и реалистичен за 2013 г. Макар макроикономическите прогнози за 2012 г. в сценария от програмата за конвергенция да са много близки до съдържащите се в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. (с прогнозен растеж на БВП съответно от 2,0 % и 2,2 %), последните икономически данни показват, че резултатите могат да бъдат по-добри. Целта на заложената в програмата за конвергенция бюджетна стратегия е да се коригира прекомерният дефицит до 2012 г. и да се доближи средносрочната бюджетна цел (СБЦ) до края на периода на действие на програмата за конвергенция. СБЦ бе променена в програмата за конвергенция за 2012—2015 г. от –1,0 % до –0,5 % от БВП, като новата СЦБ е адекватно отражение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Планираният номинален дефицит през 2012 г. е в съответствие със сроковете за коригиране на прекомерния дефицит, определени в препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г. За 2013 г. програмата за конвергенция цели номинален дефицит от 1,4 % от БВП, въпреки че предвиденото намаление на разходите все още не е напълно подкрепено от мерки. Въз основа на (преизчисленото) структурно салдо на бюджета (6) Латвия ще се доближи до своята СБЦ до края на периода на действие на програмата за конвергенция през 2015 г. Макар преизчислената информация да показва, че през последните години на програмата за конвергенция напредъкът към постигането на СБЦ в структурно изражение е по-малък от 0,5 % от БВП, планираното ограничаване на разходите ще гарантира, че темпът на нарастване на държавните разходи, при отчитане на дискреционните мерки по отношение на приходите, е в съответствие с целевия показател за разходите в Пакта за стабилност и растеж.
  В същото време данъчните промени от втората половина на 2012 г., приети от Парламента на 24 май 2012 г., които все още не са отразени в сценария от програмата за конвергенция, но са обявени в писмото, придружаващо представянето на програмата за конвергенция, представляват риск за постигането на целите през 2013 г. и след това. Съотношението на дълга в консолидирания държавен бюджет е под 60 % от БВП, но се увеличава от 42,6 % от БВП през 2011 г. на 46,7 % от БВП през 2014 г., тъй като властите финансират предварително големи погасявания, свързани с международната програма за финансова помощ, които са дължими през 2014—2015 г., а през 2015 г. спада на 38,9 %, след като тези погасявания вече са направени. |
| --- | --- |

(11)

Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за конвергенция Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в програмата, е предпазлив за 2012 г., като се вземе предвид последната налична информация, и реалистичен за 2013 г. Макар макроикономическите прогнози за 2012 г. в сценария от програмата за конвергенция да са много близки до съдържащите се в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. (с прогнозен растеж на БВП съответно от 2,0 % и 2,2 %), последните икономически данни показват, че резултатите могат да бъдат по-добри. Целта на заложената в програмата за конвергенция бюджетна стратегия е да се коригира прекомерният дефицит до 2012 г. и да се доближи средносрочната бюджетна цел (СБЦ) до края на периода на действие на програмата за конвергенция. СБЦ бе променена в програмата за конвергенция за 2012—2015 г. от –1,0 % до –0,5 % от БВП, като новата СЦБ е адекватно отражение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Планираният номинален дефицит през 2012 г. е в съответствие със сроковете за коригиране на прекомерния дефицит, определени в препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г. За 2013 г. програмата за конвергенция цели номинален дефицит от 1,4 % от БВП, въпреки че предвиденото намаление на разходите все още не е напълно подкрепено от мерки. Въз основа на (преизчисленото) структурно салдо на бюджета (6) Латвия ще се доближи до своята СБЦ до края на периода на действие на програмата за конвергенция през 2015 г. Макар преизчислената информация да показва, че през последните години на програмата за конвергенция напредъкът към постигането на СБЦ в структурно изражение е по-малък от 0,5 % от БВП, планираното ограничаване на разходите ще гарантира, че темпът на нарастване на държавните разходи, при отчитане на дискреционните мерки по отношение на приходите, е в съответствие с целевия показател за разходите в Пакта за стабилност и растеж.

В същото време данъчните промени от втората половина на 2012 г., приети от Парламента на 24 май 2012 г., които все още не са отразени в сценария от програмата за конвергенция, но са обявени в писмото, придружаващо представянето на програмата за конвергенция, представляват риск за постигането на целите през 2013 г. и след това. Съотношението на дълга в консолидирания държавен бюджет е под 60 % от БВП, но се увеличава от 42,6 % от БВП през 2011 г. на 46,7 % от БВП през 2014 г., тъй като властите финансират предварително големи погасявания, свързани с международната програма за финансова помощ, които са дължими през 2014—2015 г., а през 2015 г. спада на 38,9 %, след като тези погасявания вече са направени.

| (12) | Латвия трябва да следва стратегия за изместване на данъчното облагане от труда към облагането на потреблението, собствеността и използването на природни и други ресурси, като в същото време подобрява структурното салдо. Относително голямата данъчна тежест върху лицата с нископлатена работа и високото равнище на недекларирания труд показват необходимостта от подходяща политика по отношение на пазара на труда, от преразглеждане на данъчната система и на системата за социални помощи и от полагане на повече усилия за борба със скритата икономика. Екологичните данъци остават относително слабо развити и са силно доминирани от данъчното облагане на горивата, докато облагането на други енергийни източници, замърсяването и използването на природните ресурси е под средната стойност за ЕС. Допълнителното разширяване на данъчната основа към други източници на облагане, свързано с околната среда, по-специално със замърсяването, както и облагането на енергийните източници, което да се извършва на по-широка данъчна основа, ще допринесе за постигането на целите в областта на околната среда, като същевременно предоставя възможност за изместване на данъчната тежест от облагането на труда. |
| --- | --- |

(12)

Латвия трябва да следва стратегия за изместване на данъчното облагане от труда към облагането на потреблението, собствеността и използването на природни и други ресурси, като в същото време подобрява структурното салдо. Относително голямата данъчна тежест върху лицата с нископлатена работа и високото равнище на недекларирания труд показват необходимостта от подходяща политика по отношение на пазара на труда, от преразглеждане на данъчната система и на системата за социални помощи и от полагане на повече усилия за борба със скритата икономика. Екологичните данъци остават относително слабо развити и са силно доминирани от данъчното облагане на горивата, докато облагането на други енергийни източници, замърсяването и използването на природните ресурси е под средната стойност за ЕС. Допълнителното разширяване на данъчната основа към други източници на облагане, свързано с околната среда, по-специално със замърсяването, както и облагането на енергийните източници, което да се извършва на по-широка данъчна основа, ще допринесе за постигането на целите в областта на околната среда, като същевременно предоставя възможност за изместване на данъчната тежест от облагането на труда.

| (13) | В хода на провежданата реформа на фискалното управление Латвия се приканва да гарантира, че Парламентът ще приеме закон за фискалната дисциплина и да разработи средносрочна бюджетна законодателна рамка в подкрепа на дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Приемането на закона за фискалната дисциплина ще бъде в съответствие с ангажиментите, поети от правителството по програмата за платежния баланс. Приетият от правителството проектозакон има също така за цел да приложи в латвийското законодателство развиващите се достижения на правото на ЕС в областта на фискалното управление. След като бъде приет и приложен, новият закон значително ще укрепи фискалната рамка в Латвия, в която понастоящем липсва ефективен механизъм за ограничаване на растежа на разходите при благоприятна икономическа конюнктура. |
| --- | --- |

(13)

В хода на провежданата реформа на фискалното управление Латвия се приканва да гарантира, че Парламентът ще приеме закон за фискалната дисциплина и да разработи средносрочна бюджетна законодателна рамка в подкрепа на дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Приемането на закона за фискалната дисциплина ще бъде в съответствие с ангажиментите, поети от правителството по програмата за платежния баланс. Приетият от правителството проектозакон има също така за цел да приложи в латвийското законодателство развиващите се достижения на правото на ЕС в областта на фискалното управление. След като бъде приет и приложен, новият закон значително ще укрепи фискалната рамка в Латвия, в която понастоящем липсва ефективен механизъм за ограничаване на растежа на разходите при благоприятна икономическа конюнктура.

| (14) | С цел да бъде гарантирана последователност в пенсионната реформа Латвия следва да възстанови през 2013 г. равнището на вноските към задължителните частни пенсионни фондове от сегашното ниско равнище от 2 % от брутните възнаграждения на 6 % от брутните възнаграждения. |
| --- | --- |

(14)

С цел да бъде гарантирана последователност в пенсионната реформа Латвия следва да възстанови през 2013 г. равнището на вноските към задължителните частни пенсионни фондове от сегашното ниско равнище от 2 % от брутните възнаграждения на 6 % от брутните възнаграждения.

| (15) | Латвия трябва да укрепи и реформира системата за социално подпомагане и да се справи с едно от най-високите равнища на безработица в Съюза. Предизвикателството, свързано с младежката безработица, става особено очевидно през кризата и разкрива големите несъответствия между търсените и предлаганите квалификации. Бяха изготвени и приведени в действие специални активни политики на пазара на труда, предназначени за младите хора, които включват професионално обучение, доброволческа дейност и субсидии за заплати на младите хора. Предвид мащаба на проблема обаче тези ограничени дейности имат относително малко въздействие. |
| --- | --- |

(15)

Латвия трябва да укрепи и реформира системата за социално подпомагане и да се справи с едно от най-високите равнища на безработица в Съюза. Предизвикателството, свързано с младежката безработица, става особено очевидно през кризата и разкрива големите несъответствия между търсените и предлаганите квалификации. Бяха изготвени и приведени в действие специални активни политики на пазара на труда, предназначени за младите хора, които включват професионално обучение, доброволческа дейност и субсидии за заплати на младите хора. Предвид мащаба на проблема обаче тези ограничени дейности имат относително малко въздействие.

| (16) | През 2011 г. 40 % от латвийското население бе изложено на риск от бедност и социално изключване, което се отразява на пригодността за заетост на работната сила и на бъдещите перспективи за растеж. Латвия прие стратегия за мрежа за социална закрила при извънредни обстоятелства. Правителствените политики за намаляване на бедността са съсредоточени върху намаляването на неравенството в доходите, намаляването на данъчната тежест за работещите семейства и по-добрия достъп до пазара на труда. При все това Латвия харчи относително малко за социална закрила и социалните плащания въздействат слабо на намаляването на бедността, тъй като голяма част от тях се преразпределят обратно към лицата със средни и високи доходи. Социалните плащания на база имуществено състояние са ниски, като нископлатените временни публични работни места частично играят ролята на мрежа за социална закрила. В замисъла на социалните помощи се съдържат също „капани“ на бедността и на безработицата. Налице са и злоупотреби със системата. Съществува голямо неравенство при достъпа до социално подпомагане в зависимост от общините, а липсата на прозрачност затруднява вземането на решения въз основа на факти. Предизвикателствата, свързани с дългосрочната и младежката безработица, стават особено очевидни през кризата. Повечето от младите безработни не притежават професионални квалификации. Броят на неработещите, неучещите и необучаващите се млади хора (NEET) е сравнително висок. Следва да бъдат взети мерки в съответствие с констатациите на съвместния екип за действие на Латвия и Комисията по въпросите на младежката безработица. |
| --- | --- |

(16)

През 2011 г. 40 % от латвийското население бе изложено на риск от бедност и социално изключване, което се отразява на пригодността за заетост на работната сила и на бъдещите перспективи за растеж. Латвия прие стратегия за мрежа за социална закрила при извънредни обстоятелства. Правителствените политики за намаляване на бедността са съсредоточени върху намаляването на неравенството в доходите, намаляването на данъчната тежест за работещите семейства и по-добрия достъп до пазара на труда. При все това Латвия харчи относително малко за социална закрила и социалните плащания въздействат слабо на намаляването на бедността, тъй като голяма част от тях се преразпределят обратно към лицата със средни и високи доходи. Социалните плащания на база имуществено състояние са ниски, като нископлатените временни публични работни места частично играят ролята на мрежа за социална закрила. В замисъла на социалните помощи се съдържат също „капани“ на бедността и на безработицата. Налице са и злоупотреби със системата. Съществува голямо неравенство при достъпа до социално подпомагане в зависимост от общините, а липсата на прозрачност затруднява вземането на решения въз основа на факти. Предизвикателствата, свързани с дългосрочната и младежката безработица, стават особено очевидни през кризата. Повечето от младите безработни не притежават професионални квалификации. Броят на неработещите, неучещите и необучаващите се млади хора (NEET) е сравнително висок. Следва да бъдат взети мерки в съответствие с констатациите на съвместния екип за действие на Латвия и Комисията по въпросите на младежката безработица.

| (17) | Латвия следва да подобри още повече енергийната ефективност и да насърчава конкуренцията в главните енергийни мрежи, както и да подобри свързаността с енергийни мрежи на ЕС. Данъчната система не предоставя достатъчно стимули за намаляване на разходите за енергия и за изместване на потреблението и на инвестициите към енергийноефективни продукти (транспортни моторни превозни средства, изолация на сгради, отоплителни системи). Енергийните пазари в Латвия остават доминирани от монополи. По исторически причини пазарите на газ и електроенергия са до голяма степен разделени от тези на другите държави членки. |
| --- | --- |

(17)

Латвия следва да подобри още повече енергийната ефективност и да насърчава конкуренцията в главните енергийни мрежи, както и да подобри свързаността с енергийни мрежи на ЕС. Данъчната система не предоставя достатъчно стимули за намаляване на разходите за енергия и за изместване на потреблението и на инвестициите към енергийноефективни продукти (транспортни моторни превозни средства, изолация на сгради, отоплителни системи). Енергийните пазари в Латвия остават доминирани от монополи. По исторически причини пазарите на газ и електроенергия са до голяма степен разделени от тези на другите държави членки.

| (18) | Недостатъците на системата на гражданско правосъдие оказват отрицателно въздействие върху предприятията и икономическата среда, тъй като рискът и разходите за стопанска дейност нарастват. На първа и втора съдебна инстанция се забелязва голямо закъснение в производствата по граждански и търговски дела, особено що се отнася до договорните задължения и несъстоятелността. Професионалните резултати на съдиите следва да бъдат оценявани. Налага се законовата уредба за несъстоятелността да бъде подобрена още повече. |
| --- | --- |

(18)

Недостатъците на системата на гражданско правосъдие оказват отрицателно въздействие върху предприятията и икономическата среда, тъй като рискът и разходите за стопанска дейност нарастват. На първа и втора съдебна инстанция се забелязва голямо закъснение в производствата по граждански и търговски дела, особено що се отнася до договорните задължения и несъстоятелността. Професионалните резултати на съдиите следва да бъдат оценявани. Налага се законовата уредба за несъстоятелността да бъде подобрена още повече.

| (19) | Въпреки относително големия брой висшисти значителна част от работната сила не притежава професионални квалификации и достъпът ѝ до висше образование е ограничен. Университетите се представят слабо в световните класации и се характеризират с ниска международна конкурентоспособност и с лошо управление. Слабото сътрудничество между университетите, изследователските институции и предприятията се отразява на резултатите в областта на иновациите, които са много ниски. Липсва систематична и ефективна стратегия за научни изследвания и иновации. В Латвия разходите на предприятията за научноизследователска и развойна дейност (НИРД) са най-ниските в ЕС. |
| --- | --- |

(19)

Въпреки относително големия брой висшисти значителна част от работната сила не притежава професионални квалификации и достъпът ѝ до висше образование е ограничен. Университетите се представят слабо в световните класации и се характеризират с ниска международна конкурентоспособност и с лошо управление. Слабото сътрудничество между университетите, изследователските институции и предприятията се отразява на резултатите в областта на иновациите, които са много ниски. Липсва систематична и ефективна стратегия за научни изследвания и иновации. В Латвия разходите на предприятията за научноизследователска и развойна дейност (НИРД) са най-ниските в ЕС.

| (20) | Латвия пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до насърчаването на заетостта, увеличаването на конкурентоспособността, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и засилването на финансовата стабилност. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките по-долу. |
| --- | --- |

(20)

Латвия пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до насърчаването на заетостта, увеличаването на конкурентоспособността, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и засилването на финансовата стабилност. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките по-долу.

| (21) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Латвия. Тя извърши оценка на програмата за конвергенция и националната програма за реформи. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Латвия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—7 по-долу. |
| --- | --- |

(21)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Латвия. Тя извърши оценка на програмата за конвергенция и националната програма за реформи. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Латвия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—7 по-долу.

| (22) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу, |
| --- | --- |

(22)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Латвия да предприеме следните действия в периода 2012—2013 г.:

| 1. | Да постигне планирания напредък по отношение на навременното коригиране на прекомерния дефицит. За тази цел да изпълнява бюджета за 2012 г., както е предвидено, и да постигне фискалната консолидация, посочена в препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. След това да изпълнява бюджетната стратегия за 2013 г. и след нея, подкрепена с достатъчно конкретни структурни мерки, да се постигне достатъчен напредък към постигането на СБЦ, както и да спазва целевия показател за разходите. Да използва за намаляване на държавния дълг по-високите от очакваните приходи, зависещи от икономическия цикъл. |
| --- | --- |

1.

Да постигне планирания напредък по отношение на навременното коригиране на прекомерния дефицит. За тази цел да изпълнява бюджета за 2012 г., както е предвидено, и да постигне фискалната консолидация, посочена в препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. След това да изпълнява бюджетната стратегия за 2013 г. и след нея, подкрепена с достатъчно конкретни структурни мерки, да се постигне достатъчен напредък към постигането на СБЦ, както и да спазва целевия показател за разходите. Да използва за намаляване на държавния дълг по-високите от очакваните приходи, зависещи от икономическия цикъл.

| 2. | Да изпълнява мерки за пренасочване на данъчното облагане от труда към потреблението, собствеността и използването на природни и други ресурси, като в същото време подобрява структурното салдо. Да гарантира, че ще бъде приет законът за фискалната дисциплина и да разработи средносрочна бюджетна законодателна рамка в подкрепа на дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Да възстанови от 2013 г. равнището на вноските към задължителните частни пенсионни фондове на 6 % от брутните възнаграждения. |
| --- | --- |

2.

Да изпълнява мерки за пренасочване на данъчното облагане от труда към потреблението, собствеността и използването на природни и други ресурси, като в същото време подобрява структурното салдо. Да гарантира, че ще бъде приет законът за фискалната дисциплина и да разработи средносрочна бюджетна законодателна рамка в подкрепа на дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Да възстанови от 2013 г. равнището на вноските към задължителните частни пенсионни фондове на 6 % от брутните възнаграждения.

| 3. | Да предприеме мерки за намаляване на дългосрочната и на младежката безработица, като се бори с преждевременното напускане на училище, насърчава по-ефикасното професионално образование и обучение и стажовете, подобрява качеството, обхвата и ефективността на активните политики на пазара на труда и на елементите в тях, посветени на обучението, както и чрез ефективна схема за субсидиране на заплатите. |
| --- | --- |

3.

Да предприеме мерки за намаляване на дългосрочната и на младежката безработица, като се бори с преждевременното напускане на училище, насърчава по-ефикасното професионално образование и обучение и стажовете, подобрява качеството, обхвата и ефективността на активните политики на пазара на труда и на елементите в тях, посветени на обучението, както и чрез ефективна схема за субсидиране на заплатите.

| 4. | Да се бори с високото равнище на бедност и на социално изключване, като реформира системата за социално подпомагане с цел тя да стане по-ефикасна и същевременно да осигури по-добра защита за бедните. Да насочи по-добре и да увеличи стимулите за работа. |
| --- | --- |

4.

Да се бори с високото равнище на бедност и на социално изключване, като реформира системата за социално подпомагане с цел тя да стане по-ефикасна и същевременно да осигури по-добра защита за бедните. Да насочи по-добре и да увеличи стимулите за работа.

| 5. | Да продължи да насърчава енергийната ефективност чрез прилагане на мерки и предоставяне на стимули за намаляване на разходите за енергия и изместване на потреблението към енергийноефективни продукти, в това число превозните средства, сградите и отоплителните системи. Да насърчава конкуренцията в главните енергийни мрежи, както и да подобри свързаността с енергийни мрежи на ЕС. |
| --- | --- |

5.

Да продължи да насърчава енергийната ефективност чрез прилагане на мерки и предоставяне на стимули за намаляване на разходите за енергия и изместване на потреблението към енергийноефективни продукти, в това число превозните средства, сградите и отоплителните системи. Да насърчава конкуренцията в главните енергийни мрежи, както и да подобри свързаността с енергийни мрежи на ЕС.

| 6. | Да предприеме мерки за подобряването на управлението и ефикасността на съдебната система, по-специално да намали броя на висящите дела с натрупани закъснения и да съкрати продължителността на процедурите. Да предприеме стъпки за подобряване на режима за несъстоятелност и законите за медиацията. |
| --- | --- |

6.

Да предприеме мерки за подобряването на управлението и ефикасността на съдебната система, по-специално да намали броя на висящите дела с натрупани закъснения и да съкрати продължителността на процедурите. Да предприеме стъпки за подобряване на режима за несъстоятелност и законите за медиацията.

| 7. | Да продължи реформите във висшето образование, inter alia, чрез прилагане на нов модел за финансиране, който да възнаграждава качеството, да засилва връзките с пазарните нужди и с научноизследователските институции и избягва разпокъсването на бюджетните ресурси. Да изготви и да прилага ефективна политика за научни изследвания и иновации, която да насърчава предприятията да иновират, включително чрез данъчни стимули, да подобрява инфраструктурата и да рационализира изследователските институции. |
| --- | --- |

7.

Да продължи реформите във висшето образование, inter alia, чрез прилагане на нов модел за финансиране, който да възнаграждава качеството, да засилва връзките с пазарните нужди и с научноизследователските институции и избягва разпокъсването на бюджетните ресурси. Да изготви и да прилага ефективна политика за научни изследвания и иновации, която да насърчава предприятията да иновират, включително чрез данъчни стимули, да подобрява инфраструктурата и да рационализира изследователските институции.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат и през 2012 г. с Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

2

(3)  ОВ C 215, 21.7.2011 г., стр. 8.

3

(4)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

4

(5)  ОВ L 79, 25.3.2009 г., стр. 39.

5

(6)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата и с помощта на общоприетата методика.

6

(7)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/54

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно националната програма за реформи на Литва за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Литва за периода 2012—2015 г.

2012/C 219/16

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките на държавите членки по заетостта (2), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха призовани да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политиката за заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките на държавите членки по заетостта (2), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха призовани да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политиката за заетостта.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Литва за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Литва за периода 2011—2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Литва за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Литва за периода 2011—2014 г.

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Литва не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Литва не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които призова Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и другите комитети, да представи своето виждане относно препоръчаните действия в рамките на политическия цикъл на стратегията „Европа 2020“. Това виждане е част от становището на Комитета по заетостта. |
| --- | --- |

(5)

На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които призова Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и другите комитети, да представи своето виждане относно препоръчаните действия в рамките на политическия цикъл на стратегията „Европа 2020“. Това виждане е част от становището на Комитета по заетостта.

| (6) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(6)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (7) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцираната бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. Европейският съвет прикани държавите членки да приложат специфичните за всяка държава препоръки на Съвета за 2011 г. и да превърнат тези приоритети в конкретни мерки, които да бъдат включени в програмите им за стабилност или в програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи. |
| --- | --- |

(7)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцираната бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. Европейският съвет прикани държавите членки да приложат специфичните за всяка държава препоръки на Съвета за 2011 г. и да превърнат тези приоритети в конкретни мерки, които да бъдат включени в програмите им за стабилност или в програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

| (8) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи. |
| --- | --- |

(8)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

| (9) | На 27 април 2012 г. Литва представи своята програма за конвергенция за периода 2012—2015 г., а на 30 април 2012 г. — своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(9)

На 27 април 2012 г. Литва представи своята програма за конвергенция за периода 2012—2015 г., а на 30 април 2012 г. — своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (10) | Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за конвергенция, Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози на споменатата програма, е реалистичен. В общи линии той съответства на прогнозите на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. за 2012 г. и 2013 г. Целта на заложената в програмата за конвергенция бюджетна стратегия е да се коригира прекомерният дефицит до 2012 г., както препоръчва Съветът, и след това да се осъществи напредък в постигането на средносрочната бюджетна цел (СБЦ). В програмата за конвергенция се потвърждава предишната СБЦ, а именно структурен бюджетен излишък в размер на 0,5 % от БВП, което е адекватно отражение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж, и се очертава консолидация от поне 1 процентен пункт годишно, с цел постигане на балансиран бюджет до 2015 г. Въпреки че бюджетните планове правят възможно своевременното коригиране на прекомерния дефицит, то средногодишната бюджетна консолидация за периода 2010—2012 г., направена въз основа на (преизчисленото) структурно салдо на бюджета (5), се очаква да бъде по-ниска от 2,25 % от БВП, които Съветът изисква в препоръката си от 16 февруари 2010 г. Планираният годишен напредък към постигането на СБЦ в годините след коригирането на прекомерния дефицит е малко по-висок от 0,5 % от БВП в структурно изражение, т.е. от целевия показател на Пакта за стабилност и растеж.
  Планираният темп на нарастване на държавните разходи, при отчитане на дискреционните мерки по отношение на приходите, отговаря на целевия показател за разходите на Пакта за стабилност и растеж за 2013 г. и 2014 г., но не и за 2015 г. През периода на действие на програмата за конвергенция консолидираният държавен дълг се очаква да остане под референтната стойност от 60 % от БВП, като според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. той ще се покачи до почти 41 % от БВП през 2013 г., докато в програмата за конвергенция се цели намаляване на дълга до около 35 % до 2015 г. Реформата на планирането и изпълнението на бюджета напредва, но все още предстои правителството да одобри предложените законопроекти. Тези закони ще спомогнат за подобряване на отчетността на бюджетната рамка — чрез създаването на независим орган — и за затягане на правилата за паричните резерви. |
| --- | --- |

(10)

Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за конвергенция, Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози на споменатата програма, е реалистичен. В общи линии той съответства на прогнозите на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. за 2012 г. и 2013 г. Целта на заложената в програмата за конвергенция бюджетна стратегия е да се коригира прекомерният дефицит до 2012 г., както препоръчва Съветът, и след това да се осъществи напредък в постигането на средносрочната бюджетна цел (СБЦ). В програмата за конвергенция се потвърждава предишната СБЦ, а именно структурен бюджетен излишък в размер на 0,5 % от БВП, което е адекватно отражение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж, и се очертава консолидация от поне 1 процентен пункт годишно, с цел постигане на балансиран бюджет до 2015 г. Въпреки че бюджетните планове правят възможно своевременното коригиране на прекомерния дефицит, то средногодишната бюджетна консолидация за периода 2010—2012 г., направена въз основа на (преизчисленото) структурно салдо на бюджета (5), се очаква да бъде по-ниска от 2,25 % от БВП, които Съветът изисква в препоръката си от 16 февруари 2010 г. Планираният годишен напредък към постигането на СБЦ в годините след коригирането на прекомерния дефицит е малко по-висок от 0,5 % от БВП в структурно изражение, т.е. от целевия показател на Пакта за стабилност и растеж.

Планираният темп на нарастване на държавните разходи, при отчитане на дискреционните мерки по отношение на приходите, отговаря на целевия показател за разходите на Пакта за стабилност и растеж за 2013 г. и 2014 г., но не и за 2015 г. През периода на действие на програмата за конвергенция консолидираният държавен дълг се очаква да остане под референтната стойност от 60 % от БВП, като според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. той ще се покачи до почти 41 % от БВП през 2013 г., докато в програмата за конвергенция се цели намаляване на дълга до около 35 % до 2015 г. Реформата на планирането и изпълнението на бюджета напредва, но все още предстои правителството да одобри предложените законопроекти. Тези закони ще спомогнат за подобряване на отчетността на бюджетната рамка — чрез създаването на независим орган — и за затягане на правилата за паричните резерви.

| (11) | Въз основа на цялостна стратегия за спазване на данъчното законодателство, през 2011 г. бяха приложени мерки, които подобриха спазването на данъчното законодателство и генерираха допълнителни приходи. За постигането на значителен напредък в борбата с укриването на данъци обаче ще е необходимо прилагането на тези мерки да продължи. |
| --- | --- |

(11)

Въз основа на цялостна стратегия за спазване на данъчното законодателство, през 2011 г. бяха приложени мерки, които подобриха спазването на данъчното законодателство и генерираха допълнителни приходи. За постигането на значителен напредък в борбата с укриването на данъци обаче ще е необходимо прилагането на тези мерки да продължи.

| (12) | Демографското развитие хвърля сериозни съмнения върху устойчивостта на пенсионната система. Въпреки че Литва прие постепенно увеличаване на пенсионната възраст на 65 години до 2026 г., това само по себе си не може да гарантира устойчиви и адекватни пенсии в бъдеще и трябва да бъде допълнено от по-нататъшни мерки. Тези мерки биха могли да включват обвързване на задължителната възраст за пенсиониране и бъдещите помощи с демографски фактори; установяване на ясни правила за индексация; въвеждане на тясна връзка между вноските и помощите и премахване на стимулите за ранно пенсиониране. Освен това, Литва би могла да използва по-пълноценно допълнителното доброволно пенсионно осигуряване. Допълнителното пенсионно осигуряване чрез индивидуални частни пенсионни фондове с предварително финансиране и/или създаването на професионални пенсионни схеми би могло да намали тежестта върху системата за социално осигуряване и същевременно да гарантира по-адекватно равнище на пенсиите в бъдеще. Демотивиращите фактори за продължаване на трудовата заетост до по-късна възраст бяха отстранени. |
| --- | --- |

(12)

Демографското развитие хвърля сериозни съмнения върху устойчивостта на пенсионната система. Въпреки че Литва прие постепенно увеличаване на пенсионната възраст на 65 години до 2026 г., това само по себе си не може да гарантира устойчиви и адекватни пенсии в бъдеще и трябва да бъде допълнено от по-нататъшни мерки. Тези мерки биха могли да включват обвързване на задължителната възраст за пенсиониране и бъдещите помощи с демографски фактори; установяване на ясни правила за индексация; въвеждане на тясна връзка между вноските и помощите и премахване на стимулите за ранно пенсиониране. Освен това, Литва би могла да използва по-пълноценно допълнителното доброволно пенсионно осигуряване. Допълнителното пенсионно осигуряване чрез индивидуални частни пенсионни фондове с предварително финансиране и/или създаването на професионални пенсионни схеми би могло да намали тежестта върху системата за социално осигуряване и същевременно да гарантира по-адекватно равнище на пенсиите в бъдеще. Демотивиращите фактори за продължаване на трудовата заетост до по-късна възраст бяха отстранени.

| (13) | Законът за агенциите за временна заетост, предназначен да улесни краткосрочната заетост, влезе в сила на 1 декември 2011 г. Въздействието му обаче може да се окаже незначително, тъй като в Литва и преди това съществуваха агенции за временна заетост. Обстойният преглед на трудовото право може да доведе до установяване на това къде съществуват ненужни ограничения и административни пречки, които възпрепятстват наличието на по-гъвкави договорни споразумения, разпоредби за уволнение и организация на работното време. Необходими са допълнителни мерки за увеличаване на участието на пазара на труда, особено на младите хора, неквалифицираните лица и по-възрастните работници, както и за подобряване на гъвкавостта на пазара на труда. |
| --- | --- |

(13)

Законът за агенциите за временна заетост, предназначен да улесни краткосрочната заетост, влезе в сила на 1 декември 2011 г. Въздействието му обаче може да се окаже незначително, тъй като в Литва и преди това съществуваха агенции за временна заетост. Обстойният преглед на трудовото право може да доведе до установяване на това къде съществуват ненужни ограничения и административни пречки, които възпрепятстват наличието на по-гъвкави договорни споразумения, разпоредби за уволнение и организация на работното време. Необходими са допълнителни мерки за увеличаване на участието на пазара на труда, особено на младите хора, неквалифицираните лица и по-възрастните работници, както и за подобряване на гъвкавостта на пазара на труда.

| (14) | Младежката безработица (над 30 %) и тази сред нискоквалифицираните работници е предизвикателство, което стана особено явно по време на кризата. Правителството предприе редица мерки за насърчаване на заетостта сред младите хора, като субсидиране на първото наемане на работа и намаляване на вноските за социални осигуровки. Въпреки това равнищата на активизиране остават твърде ниски, а финансовите средства за активни политики на пазара на труда могат да се използват по-ефикасно чрез насочване на действията на публичните органи към най-уязвимите категории лица. С цел осигуряването на по-успешно преминаване от образователната система на пазара на труда, чиракуването и стажовете могат да бъдат направени по-привлекателни и може да се създаде система за прогнозиране на търсенето на квалификации. Взетите мерки следва да са съобразени с резултатите от работата на съвместния екип на Литва и Комисията по въпросите на младежката безработица. |
| --- | --- |

(14)

Младежката безработица (над 30 %) и тази сред нискоквалифицираните работници е предизвикателство, което стана особено явно по време на кризата. Правителството предприе редица мерки за насърчаване на заетостта сред младите хора, като субсидиране на първото наемане на работа и намаляване на вноските за социални осигуровки. Въпреки това равнищата на активизиране остават твърде ниски, а финансовите средства за активни политики на пазара на труда могат да се използват по-ефикасно чрез насочване на действията на публичните органи към най-уязвимите категории лица. С цел осигуряването на по-успешно преминаване от образователната система на пазара на труда, чиракуването и стажовете могат да бъдат направени по-привлекателни и може да се създаде система за прогнозиране на търсенето на квалификации. Взетите мерки следва да са съобразени с резултатите от работата на съвместния екип на Литва и Комисията по въпросите на младежката безработица.

| (15) | Около една трета от населението на Литва е изправено пред опасността от бедност и дългосрочно изключване. Това е четвъртият най-висок процент в Съюза. През 2011 г. Литва измени Закона за социалното подпомагане в брой с цел реформиране на системата за социално подпомагане, считано от януари 2012 г. Тя стартира пилотен модел на разпределение на социалното подпомагане, измени метода на изчисляване на дължимите суми, въведе някои мерки за насърчаване на заетостта и разшири приложното поле на системата. Реформата на социалните помощи е стъпка в посока на намаляване на демотивиращите фактори за заетост. Необходимо е да се създаде система за наблюдение, за да се оцени ефикасността на тази реформа и нейното въздействие за намаляването на бедността. Реформата също така трябва да се обвърже с мерки за активизиране, предназначени да засилят участието, по-специално по отношение на дългосрочните получатели на социални плащания. |
| --- | --- |

(15)

Около една трета от населението на Литва е изправено пред опасността от бедност и дългосрочно изключване. Това е четвъртият най-висок процент в Съюза. През 2011 г. Литва измени Закона за социалното подпомагане в брой с цел реформиране на системата за социално подпомагане, считано от януари 2012 г. Тя стартира пилотен модел на разпределение на социалното подпомагане, измени метода на изчисляване на дължимите суми, въведе някои мерки за насърчаване на заетостта и разшири приложното поле на системата. Реформата на социалните помощи е стъпка в посока на намаляване на демотивиращите фактори за заетост. Необходимо е да се създаде система за наблюдение, за да се оцени ефикасността на тази реформа и нейното въздействие за намаляването на бедността. Реформата също така трябва да се обвърже с мерки за активизиране, предназначени да засилят участието, по-специално по отношение на дългосрочните получатели на социални плащания.

| (16) | От 2010 г. насам правителството предприе амбициозна реформа на държавните предприятия, насочена към преструктуриране на корпоративното управление, увеличаване на прозрачността и разделяне на собствеността и регулаторните функции, както и към увеличаване на конкуренцията и ефикасността. Реформата е уместна и води до законодателни и организационни промени. Бе постигнат съществен напредък и по отношение на прозрачността и отчетността, като понастоящем докладите се публикуват на тримесечна и годишна основа. За предприятията бяха установени ясни цели. Правителството обаче отложи провеждането на някои мерки от реформата, по-специално разграничаването на търговските и нетърговските дейности на държавните предприятия, като възнамерява да ги изпълни през 2012 г. |
| --- | --- |

(16)

От 2010 г. насам правителството предприе амбициозна реформа на държавните предприятия, насочена към преструктуриране на корпоративното управление, увеличаване на прозрачността и разделяне на собствеността и регулаторните функции, както и към увеличаване на конкуренцията и ефикасността. Реформата е уместна и води до законодателни и организационни промени. Бе постигнат съществен напредък и по отношение на прозрачността и отчетността, като понастоящем докладите се публикуват на тримесечна и годишна основа. За предприятията бяха установени ясни цели. Правителството обаче отложи провеждането на някои мерки от реформата, по-специално разграничаването на търговските и нетърговските дейности на държавните предприятия, като възнамерява да ги изпълни през 2012 г.

| (17) | Литва отбеляза известен напредък в подобряването на енергийната ефективност на сградите. През декември 2011 г. правителството прие програма за модернизация на сградите с много апартаменти, но нейното въздействие бе отслабено поради наличието на субсидии с противоречащо ѝ въздействие в други области на политиката, които не насърчават обитателите на жилищните сгради да подобряват енергийната им ефективност. Необходимо е значително увеличаване и учестяване на усилията за подобряване на енергийната ефективност на сградите. |
| --- | --- |

(17)

Литва отбеляза известен напредък в подобряването на енергийната ефективност на сградите. През декември 2011 г. правителството прие програма за модернизация на сградите с много апартаменти, но нейното въздействие бе отслабено поради наличието на субсидии с противоречащо ѝ въздействие в други области на политиката, които не насърчават обитателите на жилищните сгради да подобряват енергийната им ефективност. Необходимо е значително увеличаване и учестяване на усилията за подобряване на енергийната ефективност на сградите.

| (18) | Има възможност за изместване на тежестта на облагането към потреблението на енергия, тъй като приходите от екологични данъци са третите най-ниски в Съюза, а данъците върху транспорта са най-ниските в целия Съюз. Имплицитната данъчна ставка за енергопотребление бе седмата най-ниска в Съюза през 2010 г., докато данъците върху енергията като дял от БВП са само малко под средното равнище за ЕС. |
| --- | --- |

(18)

Има възможност за изместване на тежестта на облагането към потреблението на енергия, тъй като приходите от екологични данъци са третите най-ниски в Съюза, а данъците върху транспорта са най-ниските в целия Съюз. Имплицитната данъчна ставка за енергопотребление бе седмата най-ниска в Съюза през 2010 г., докато данъците върху енергията като дял от БВП са само малко под средното равнище за ЕС.

| (19) | В системата на енергийната инфраструктурата на страната липсва конкуренция и междусистемни връзки и това е фактор, който възпрепятства растежа. Недостатъчните междусистемни връзки възпрепятстват зараждането на конкуренция на енергийните пазари. Степента на концентрация остава висока (над 90 %), както на пазара на газта, така и на пазара на електроенергия. |
| --- | --- |

(19)

В системата на енергийната инфраструктурата на страната липсва конкуренция и междусистемни връзки и това е фактор, който възпрепятства растежа. Недостатъчните междусистемни връзки възпрепятстват зараждането на конкуренция на енергийните пазари. Степента на концентрация остава висока (над 90 %), както на пазара на газта, така и на пазара на електроенергия.

| (20) | Литва пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до насърчаването на конкурентоспособността и заетостта, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и укрепването на финансовата стабилност. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките по-долу. |
| --- | --- |

(20)

Литва пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до насърчаването на конкурентоспособността и заетостта, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и укрепването на финансовата стабилност. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките по-долу.

| (21) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Литва. Тя извърши оценка на програмата за конвергенция и националната програма за реформи. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Литва, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—6 по-долу. |
| --- | --- |

(21)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Литва. Тя извърши оценка на програмата за конвергенция и националната програма за реформи. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Литва, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—6 по-долу.

| (22) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу, |
| --- | --- |

(22)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Литва да предприеме следните действия през периода 2012—2013 г.:

| 1. | Да постигне планирания напредък по отношение на своевременното коригиране на прекомерния дефицит. За тази цел да изпълни изцяло бюджета за 2012 г. и да направи структурната корекция, посочена в препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. Впоследствие да конкретизира мерките, необходими за гарантиране на изпълнението на бюджетната стратегия за 2013 г. и по-нататък, както е предвидено, като направи адекватна структурна корекция, за да осъществи достатъчен напредък в постигането на СБЦ, включително спазването на целевия показател за разходите, като същевременно сведе до минимум съкращаването на разходите, които насърчават растежа. В това отношение да обмисли увеличаването на тези данъци, които оказват по-малко отрицателно влияние върху растежа, като например жилищното и екологичното данъчно облагане, включително данъчното облагане на автомобилите, като същевременно засили спазването на данъчното законодателство. Да укрепи бюджетната рамка, по-специално чрез въвеждането на приложими и задължителни тавани на разходите в средносрочната бюджетна рамка. |
| --- | --- |

1.

Да постигне планирания напредък по отношение на своевременното коригиране на прекомерния дефицит. За тази цел да изпълни изцяло бюджета за 2012 г. и да направи структурната корекция, посочена в препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. Впоследствие да конкретизира мерките, необходими за гарантиране на изпълнението на бюджетната стратегия за 2013 г. и по-нататък, както е предвидено, като направи адекватна структурна корекция, за да осъществи достатъчен напредък в постигането на СБЦ, включително спазването на целевия показател за разходите, като същевременно сведе до минимум съкращаването на разходите, които насърчават растежа. В това отношение да обмисли увеличаването на тези данъци, които оказват по-малко отрицателно влияние върху растежа, като например жилищното и екологичното данъчно облагане, включително данъчното облагане на автомобилите, като същевременно засили спазването на данъчното законодателство. Да укрепи бюджетната рамка, по-специално чрез въвеждането на приложими и задължителни тавани на разходите в средносрочната бюджетна рамка.

| 2. | Да приеме законодателство за цялостна реформа на пенсионната система. Да приведе законоустановената пенсионна възраст в съответствие с очакваната продължителност на живота, да установи ясни правила за индексирането на пенсиите и да подобри схемите за допълнително пенсионно осигуряване. Да придружи пенсионната реформа с мерки за стимулиране на активния живот. |
| --- | --- |

2.

Да приеме законодателство за цялостна реформа на пенсионната система. Да приведе законоустановената пенсионна възраст в съответствие с очакваната продължителност на живота, да установи ясни правила за индексирането на пенсиите и да подобри схемите за допълнително пенсионно осигуряване. Да придружи пенсионната реформа с мерки за стимулиране на активния живот.

| 3. | Да се справи с високата безработица, особено сред младите хора, нискоквалифицираните и трайно безработните лица, чрез съсредоточаване на ресурсите в активни политики на пазара на труда, като същевременно подобри тяхната ефикасност. Да подобри ефикасността на схемите за чиракуване. Да измени трудовото законодателство, така че да са въведат по-гъвкави договорни споразумения, разпоредби за уволнение и организация на работното време. |
| --- | --- |

3.

Да се справи с високата безработица, особено сред младите хора, нискоквалифицираните и трайно безработните лица, чрез съсредоточаване на ресурсите в активни политики на пазара на труда, като същевременно подобри тяхната ефикасност. Да подобри ефикасността на схемите за чиракуване. Да измени трудовото законодателство, така че да са въведат по-гъвкави договорни споразумения, разпоредби за уволнение и организация на работното време.

| 4. | Да увеличи мерките за насърчаване на заетостта и да обвърже по-тясно реформата на социалните помощи с мерки за активизиране, по-специално за най-уязвимите категории лица, и да намали бедността и социалното изключване. |
| --- | --- |

4.

Да увеличи мерките за насърчаване на заетостта и да обвърже по-тясно реформата на социалните помощи с мерки за активизиране, по-специално за най-уязвимите категории лица, и да намали бедността и социалното изключване.

| 5. | Да приложи всички аспекти от пакета с реформи на държавните предприятия, и по-специално да гарантира разделянето на собствеността и регулаторните функции и разграничаването на търговските и нетърговските дейности. Да използва подходящи средства за наблюдение, за да оцени ефикасността на реформите и да гарантира спазването на условията на реформата от всички държавни предприятия. |
| --- | --- |

5.

Да приложи всички аспекти от пакета с реформи на държавните предприятия, и по-специално да гарантира разделянето на собствеността и регулаторните функции и разграничаването на търговските и нетърговските дейности. Да използва подходящи средства за наблюдение, за да оцени ефикасността на реформите и да гарантира спазването на условията на реформата от всички държавни предприятия.

| 6. | Да засили мерките за подобряване на енергийната ефективност на сградите, включително чрез отстраняване на демотивиращите фактори и бързото въвеждане в действие на холдинговия фонд. Да насърчава конкуренцията в енергийните мрежи чрез подобряване на взаимосвързаността с държавите членки, както за електроенергията, така и за газта. |
| --- | --- |

6.

Да засили мерките за подобряване на енергийната ефективност на сградите, включително чрез отстраняване на демотивиращите фактори и бързото въвеждане в действие на холдинговия фонд. Да насърчава конкуренцията в енергийните мрежи чрез подобряване на взаимосвързаността с държавите членки, както за електроенергията, така и за газта.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат и през 2012 г. с Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

2

(3)  ОВ C 210, 16.7.2011 г., стр. 1.

3

(4)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

4

(5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата и с помощта на общоприетата методика.

5

(6)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/58 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/58

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно националната програма за реформи на Люксембург за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Люксембург за периода 2012—2015 г.

2012/C 219/17

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите-членки (2), като двата акта заедно представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите-членки (2), като двата акта заедно представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Люксембург за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Люксембург за 2011—2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Люксембург за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Люксембург за 2011—2014 г.

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Люксембург не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Люксембург не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитетът за социална закрила се призовава, в сътрудничество с Комитета по заетостта и други комитети, да представи вижданията си по действията, препоръчани в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания представляват част от становището на Комитета по заетостта. |
| --- | --- |

(5)

На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитетът за социална закрила се призовава, в сътрудничество с Комитета по заетостта и други комитети, да представи вижданията си по действията, препоръчани в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания представляват част от становището на Комитета по заетостта.

| (6) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(6)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (7) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(7)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (8) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи. |
| --- | --- |

(8)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

| (9) | На 27 април 2012 г. Люксембург представи своята програма за стабилност, обхващаща периода 2012—2015 г., както и своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(9)

На 27 април 2012 г. Люксембург представи своята програма за стабилност, обхващаща периода 2012—2015 г., както и своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (10) | Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът счита, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата за стабилност е реалистичен. По-специално, залегналият в програмата за стабилност сценарий за 2012 г. и 2013 г. до голяма степен се доближава до прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. Средносрочните прогнози за дефицита следват леко оптимистичен сценарий за растежа, надминаващ нивото на потенциалния растеж, но оставащ доста под средните нива от миналото. Целта на бюджетната стратегия, очертана в програмата за стабилност, е да сведе дефицитът от 1,5 % през 2012 г. до 0,9 % през 2014 г. с пакет от консолидационни мерки за около 1,2 % от БВП и да предостави по-широко поле за действие в случай на сътресения. Програмата за стабилност потвърждава предишната средносрочна бюджетна цел (СБЦ) за структурен излишък в размер на 0,5 %. Същевременно обаче тази СБЦ не може да се разглежда като подходяща съгласно разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж, тъй като въз основа на настоящите политики и прогнози тази СБЦ не отчита в достатъчна степен неявните задължения, свързани със застаряването на населението, въпреки че дългът е под референтната стойност от Договора. Освен това въз основа както на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г., така и на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо в програмата за стабилност Люксембург ще се отклони значително от своята СБЦ от 2012 г. нататък. Очаква се темпът на нарастване на бюджетните разходи, без да се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, да надхвърли значително целевия показател за разходите, определен в Пакта за стабилност и растеж. Брутният държавен дълг е с размер 20 % от БВП, което е под референтната стойност от Договора. |
| --- | --- |

(10)

Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът счита, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата за стабилност е реалистичен. По-специално, залегналият в програмата за стабилност сценарий за 2012 г. и 2013 г. до голяма степен се доближава до прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. Средносрочните прогнози за дефицита следват леко оптимистичен сценарий за растежа, надминаващ нивото на потенциалния растеж, но оставащ доста под средните нива от миналото. Целта на бюджетната стратегия, очертана в програмата за стабилност, е да сведе дефицитът от 1,5 % през 2012 г. до 0,9 % през 2014 г. с пакет от консолидационни мерки за около 1,2 % от БВП и да предостави по-широко поле за действие в случай на сътресения. Програмата за стабилност потвърждава предишната средносрочна бюджетна цел (СБЦ) за структурен излишък в размер на 0,5 %. Същевременно обаче тази СБЦ не може да се разглежда като подходяща съгласно разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж, тъй като въз основа на настоящите политики и прогнози тази СБЦ не отчита в достатъчна степен неявните задължения, свързани със застаряването на населението, въпреки че дългът е под референтната стойност от Договора. Освен това въз основа както на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г., така и на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо в програмата за стабилност Люксембург ще се отклони значително от своята СБЦ от 2012 г. нататък. Очаква се темпът на нарастване на бюджетните разходи, без да се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, да надхвърли значително целевия показател за разходите, определен в Пакта за стабилност и растеж. Брутният държавен дълг е с размер 20 % от БВП, което е под референтната стойност от Договора.

| (11) | На 20 януари 2012 г. правителството прие проектозакон за реформа на пенсионната система както за частния, така и за публичния сектор. Реформата ще внесе някои коригиращи механизми в случай на неблагоприятен развой на финансовата ситуация на схемата и предвижда адаптации на твърде щедрия метод за изчисление на пенсиите. Същевременно обаче новият метод за изчисление ще навлиза в продължение на доста дълъг период от 40 години. Освен това възможностите за ранно пенсиониране остават в значителна степен непроменени, като не са предложени мерки за обвързване на законоустановената възраст за пенсиониране с продължителността на живота. Като цяло Люксембург предприема стъпки в правилната посока, но е възможно предложената реформа да не представлява достатъчна гаранция за дългосрочната устойчивост на публичните финанси. |
| --- | --- |

(11)

На 20 януари 2012 г. правителството прие проектозакон за реформа на пенсионната система както за частния, така и за публичния сектор. Реформата ще внесе някои коригиращи механизми в случай на неблагоприятен развой на финансовата ситуация на схемата и предвижда адаптации на твърде щедрия метод за изчисление на пенсиите. Същевременно обаче новият метод за изчисление ще навлиза в продължение на доста дълъг период от 40 години. Освен това възможностите за ранно пенсиониране остават в значителна степен непроменени, като не са предложени мерки за обвързване на законоустановената възраст за пенсиониране с продължителността на живота. Като цяло Люксембург предприема стъпки в правилната посока, но е възможно предложената реформа да не представлява достатъчна гаранция за дългосрочната устойчивост на публичните финанси.

| (12) | През януари 2012 г. парламентът прие закон за ограничаване прилагането на автоматичното индексиране на заплатите в периода между 2012 г. и 2014 г., с което се цели увеличаване на конкурентоспособността на люксембургската икономика. Същевременно обаче, освен възможното изменение на референтния индекс, правителството не е обявило други планове за трайно преразглеждане на системата за определяне на заплатите. Макар производителността на Люксембург да е понастоящем доста висока, възможностите за действие с цел увеличаване на производителността се стесняват. За да се запази конкурентоспособността на икономиката на Люксембург в дългосрочен план, е необходимо трайно преразглеждане на системата за определяне на заплатите след консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики. |
| --- | --- |

(12)

През януари 2012 г. парламентът прие закон за ограничаване прилагането на автоматичното индексиране на заплатите в периода между 2012 г. и 2014 г., с което се цели увеличаване на конкурентоспособността на люксембургската икономика. Същевременно обаче, освен възможното изменение на референтния индекс, правителството не е обявило други планове за трайно преразглеждане на системата за определяне на заплатите. Макар производителността на Люксембург да е понастоящем доста висока, възможностите за действие с цел увеличаване на производителността се стесняват. За да се запази конкурентоспособността на икономиката на Люксембург в дългосрочен план, е необходимо трайно преразглеждане на системата за определяне на заплатите след консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики.

| (13) | Люксембург е предприел някои уместни и надеждни стъпки за справяне със сравнително високата безработица сред младите хора. Същевременно обаче за улесняване на приобщаването на младите хора към пазара на труда е необходима стройна стратегия, която, наред с другото, да засили сътрудничеството между общините и да подобри ефективността на службите по заетостта. Повече инвестиции в обучение и образование също ще са от полза за младите хора, търсещи работа, и особено за онези от тях с по-ниска степен на образование. |
| --- | --- |

(13)

Люксембург е предприел някои уместни и надеждни стъпки за справяне със сравнително високата безработица сред младите хора. Същевременно обаче за улесняване на приобщаването на младите хора към пазара на труда е необходима стройна стратегия, която, наред с другото, да засили сътрудничеството между общините и да подобри ефективността на службите по заетостта. Повече инвестиции в обучение и образование също ще са от полза за младите хора, търсещи работа, и особено за онези от тях с по-ниска степен на образование.

| (14) | Очаква се Люксембург да срещне затруднения при постигането на целта си за 2020 г. по отношение на намаляването на емисиите на парникови газове. Според последните прогнози за 2020 г., които вземат предвид съществуващите мерки, се очаква в периода между 2005 г. и 2020 г. Люксембург да увеличи с 6 % емисиите си в секторите, непопадащи в обхвата на схемата за търговия с емисии (ETS), на фона на поставената цел за намаляването им с 20 %. Пътният сектор е най-големият източник на емисии и се характеризира със значителен потенциал за намаляване на емисиите. Цената на транспортните горива продължава да е една от най-ниските в ЕС, което окуражава т.нар. „туризъм за зареждане с гориво“ и предизвиква отрицателни последици като замърсяване и задръствания. Необходими са или допълнителни политики, за да бъдат намалени емисиите на парникови газове, или използването на скъпи механизми за гъвкавост. |
| --- | --- |

(14)

Очаква се Люксембург да срещне затруднения при постигането на целта си за 2020 г. по отношение на намаляването на емисиите на парникови газове. Според последните прогнози за 2020 г., които вземат предвид съществуващите мерки, се очаква в периода между 2005 г. и 2020 г. Люксембург да увеличи с 6 % емисиите си в секторите, непопадащи в обхвата на схемата за търговия с емисии (ETS), на фона на поставената цел за намаляването им с 20 %. Пътният сектор е най-големият източник на емисии и се характеризира със значителен потенциал за намаляване на емисиите. Цената на транспортните горива продължава да е една от най-ниските в ЕС, което окуражава т.нар. „туризъм за зареждане с гориво“ и предизвиква отрицателни последици като замърсяване и задръствания. Необходими са или допълнителни политики, за да бъдат намалени емисиите на парникови газове, или използването на скъпи механизми за гъвкавост.

| (15) | Люксембург пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, представени през 2011 г., са свързани с повишаване на конкурентоспособността, насърчаване на заетостта и укрепване на финансовата стабилност. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките. |
| --- | --- |

(15)

Люксембург пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, представени през 2011 г., са свързани с повишаване на конкурентоспособността, насърчаване на заетостта и укрепване на финансовата стабилност. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките.

| (16) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Люксембург. Тя направи оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Люксембург, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС, предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—5 по-долу. |
| --- | --- |

(16)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Люксембург. Тя направи оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Люксембург, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС, предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—5 по-долу.

| (17) | Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището (5) му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу, |
| --- | --- |

(17)

Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището (5) му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Люксембург да предприеме следните действия в периода 2012—2013 г.:

| 1. | Да запази стабилна фискална позиция, като коригира всяко отклонение от СБЦ, която да гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси, по-специално като се имат предвид неявните задължения, свързани със застаряването на населението. За тази цел да задълбочи и стриктно да прилага бюджетната стратегия за 2013 г. и след това, подкрепена от достатъчно конкретни мерки, включително спазване на целевия показател за разходите. |
| --- | --- |

1.

Да запази стабилна фискална позиция, като коригира всяко отклонение от СБЦ, която да гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси, по-специално като се имат предвид неявните задължения, свързани със застаряването на населението. За тази цел да задълбочи и стриктно да прилага бюджетната стратегия за 2013 г. и след това, подкрепена от достатъчно конкретни мерки, включително спазване на целевия показател за разходите.

| 2. | Да укрепи предложената пенсионна реформа, като предприеме допълнителни мерки за увеличаване на дела на по-възрастните работници, по-специално чрез предотвратяване на ранното пенсиониране, и като предприеме допълнителни стъпки за увеличаване на реалната пенсионна възраст, включително чрез обвързване на законоустановената възраст за пенсиониране с очакваната продължителност на живота, за да се гарантира дългосрочната устойчивост на пенсионната система. |
| --- | --- |

2.

Да укрепи предложената пенсионна реформа, като предприеме допълнителни мерки за увеличаване на дела на по-възрастните работници, по-специално чрез предотвратяване на ранното пенсиониране, и като предприеме допълнителни стъпки за увеличаване на реалната пенсионна възраст, включително чрез обвързване на законоустановената възраст за пенсиониране с очакваната продължителност на живота, за да се гарантира дългосрочната устойчивост на пенсионната система.

| 3. | Да предприеме по-нататъшни стъпки за реформа, в сътрудничество със социалните партньори и в съответствие с националната практика, на системата за договаряне и индексация на заплатите, с оглед на запазването на конкурентоспособността на икономиката на Люксембург в дългосрочен план, като първата стъпка в тази посока следва да бъде запазването и след 2014 г. на сегашния едногодишен интервал за индексиране, както и намаляването на въздействието на енергията и други нестабилни стоки върху референтния индекс. |
| --- | --- |

3.

Да предприеме по-нататъшни стъпки за реформа, в сътрудничество със социалните партньори и в съответствие с националната практика, на системата за договаряне и индексация на заплатите, с оглед на запазването на конкурентоспособността на икономиката на Люксембург в дългосрочен план, като първата стъпка в тази посока следва да бъде запазването и след 2014 г. на сегашния едногодишен интервал за индексиране, както и намаляването на въздействието на енергията и други нестабилни стоки върху референтния индекс.

| 4. | Да продължи да полага усилия за намаляване на безработицата сред младите хора чрез увеличаване на ангажираността на заинтересованите страни и чрез засилване на мерките за обучение и образование, по-специално за хората с ниска степен на образование, с цел осигуряването на по-добро съответствие между уменията и квалификациите на младите хора и търсенето на работна ръка. |
| --- | --- |

4.

Да продължи да полага усилия за намаляване на безработицата сред младите хора чрез увеличаване на ангажираността на заинтересованите страни и чрез засилване на мерките за обучение и образование, по-специално за хората с ниска степен на образование, с цел осигуряването на по-добро съответствие между уменията и квалификациите на младите хора и търсенето на работна ръка.

| 5. | Да гарантира, че ще бъдат постигнати целите за намаляване на емисиите на парникови газове в секторите, непопадащи в обхвата на схемата за търговия с емисии (ETS), по-специално чрез увеличаване на данъчното облагане на енергийните продукти. |
| --- | --- |

5.

Да гарантира, че ще бъдат постигнати целите за намаляване на емисиите на парникови газове в секторите, непопадащи в обхвата на схемата за търговия с емисии (ETS), по-специално чрез увеличаване на данъчното облагане на енергийните продукти.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат и през 2012 г. с Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите-членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

2

(3)  ОВ C 210, 16.7.2011 г., стр. 5.

3

(4)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

4

(5)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

5

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/61

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно националната програма за реформи на Малта за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Малта за периода 2012—2015 г.

2012/C 219/18

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като двата акта заедно представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха призовани да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като двата акта заедно представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха призовани да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики по заетостта.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Малта за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Малта за периода 2011—2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Малта за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Малта за периода 2011—2014 г.

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. На 14 февруари 2012 г. Комисията, на основата на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4), прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Малта не беше посочена сред държавите членки, за които се налага провеждането на задълбочен анализ. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. На 14 февруари 2012 г. Комисията, на основата на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4), прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Малта не беше посочена сред държавите членки, за които се налага провеждането на задълбочен анализ.

| (5) | На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания са включени в становището на Комитета по заетостта. |
| --- | --- |

(5)

На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания са включени в становището на Комитета по заетостта.

| (6) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(6)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (7) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите за осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за насърчаване на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(7)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите за осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за насърчаване на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (8) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи. |
| --- | --- |

(8)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

| (9) | На 30 април 2012 г. Малта представи своята програма за стабилност, която обхваща периода 2012—2015 г., а на 23 април 2012 г. — своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(9)

На 30 април 2012 г. Малта представи своята програма за стабилност, която обхваща периода 2012—2015 г., а на 23 април 2012 г. — своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (10) | Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът счита, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози, е оптимистичен, особено през последните години от периода, обхванат от програмата, в сравнение с прогнозите на Комисията за потенциалния растеж. Целта на бюджетната стратегия, представена в програмата за стабилност, след планираната корекция на прекомерния дефицит през 2011 г., е за постепенно намаляване на дефицита до 0,3 % от БВП през 2015 г. В програмата за стабилност се потвърждава предишната средносрочна бюджетна цел (СБЦ) за балансирано в структурно отношение състояние на бюджета, което ще бъде постигнато след края на програмния период. СБЦ отразява адекватно изискванията, заложени в Пакта за стабилност и растеж. Съществуват рискове резултатите по отношение на дефицита да бъдат по-лоши от очакваното вследствие на: i) по-ниски приходи поради леко оптимистичния макроикономически сценарий; ii) възможно прекомерно нарастване на сегашните първични разходи; и iii) продължаващото преструктуриране на националния въздушен превозвач (Air Malta) и финансовото състояние на енергийния доставчик (Enemalta). Въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо (5) се очаква годишният напредък по отношение на постигането на СБЦ да съответства на целевия показател от 0,5 % от БВП, заложен в Пакта за стабилност и растеж.
  Като се използват установените от Комисията еднократни мерки, включени в бюджетните цели, средният напредък по отношение на постигането на СБЦ е малко по-висок (3⁄4 % от БВП), но се разпределя много неравномерно, като през 2012 г. той е нулев, а през 2013 г. възлиза на 11⁄4 %. Според информацията, предоставена в програмата за стабилност, темпът на нарастване на бюджетните разходи при отчитане на дискреционните мерки по отношение на приходите ще е съобразен с целевия показател за разходите, заложен в Пакта за стабилност и растеж, през целия програмен период. Поради рисковете, свързани с постигането на бюджетните цели, може обаче да се очаква средната корекция по отношение на постигането на СБЦ да е по-бавна от необходимото. Според плановете в програмата за стабилност след като достигне максимално равнище от 72 % от БВП през 2011 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП ще започне да намалява и ще достигне 65,3 % от БВП през 2015 г. (което все още е над референтната стойност в Договора от 60 % от БВП).
  Според плановете в програмата за стабилност Малта отбелязва задоволителен напредък по отношение на изпълнението на целевия показател за намаление на дълга, заложен в Пакта за стабилност и растеж, в края на преходния период (2015 г.), но тази оценка е свързана с рискове поради факта, че съотношението на дълга към БВП може да се окаже по-високо от планираното с оглед на възможността от по-големи дефицити и по-високи корекции наличности—потоци. Средносрочната бюджетна рамка на Малта остава необвързваща, което предполага сравнително кратък хоризонт на бюджетно планиране. Според програмата за стабилност правителството обмисля реформа на годишната бюджетна процедура, която ще включва графици, и ще въведе бюджетно правило, което ще бъде заложено в конституцията, в това число механизми за мониторинг и корекции, в съответствие с неотдавнашните промени в рамката за управление на еврозоната. |
| --- | --- |

(10)

Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът счита, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози, е оптимистичен, особено през последните години от периода, обхванат от програмата, в сравнение с прогнозите на Комисията за потенциалния растеж. Целта на бюджетната стратегия, представена в програмата за стабилност, след планираната корекция на прекомерния дефицит през 2011 г., е за постепенно намаляване на дефицита до 0,3 % от БВП през 2015 г. В програмата за стабилност се потвърждава предишната средносрочна бюджетна цел (СБЦ) за балансирано в структурно отношение състояние на бюджета, което ще бъде постигнато след края на програмния период. СБЦ отразява адекватно изискванията, заложени в Пакта за стабилност и растеж. Съществуват рискове резултатите по отношение на дефицита да бъдат по-лоши от очакваното вследствие на: i) по-ниски приходи поради леко оптимистичния макроикономически сценарий; ii) възможно прекомерно нарастване на сегашните първични разходи; и iii) продължаващото преструктуриране на националния въздушен превозвач (Air Malta) и финансовото състояние на енергийния доставчик (Enemalta). Въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо (5) се очаква годишният напредък по отношение на постигането на СБЦ да съответства на целевия показател от 0,5 % от БВП, заложен в Пакта за стабилност и растеж.

Като се използват установените от Комисията еднократни мерки, включени в бюджетните цели, средният напредък по отношение на постигането на СБЦ е малко по-висок (3⁄4 % от БВП), но се разпределя много неравномерно, като през 2012 г. той е нулев, а през 2013 г. възлиза на 11⁄4 %. Според информацията, предоставена в програмата за стабилност, темпът на нарастване на бюджетните разходи при отчитане на дискреционните мерки по отношение на приходите ще е съобразен с целевия показател за разходите, заложен в Пакта за стабилност и растеж, през целия програмен период. Поради рисковете, свързани с постигането на бюджетните цели, може обаче да се очаква средната корекция по отношение на постигането на СБЦ да е по-бавна от необходимото. Според плановете в програмата за стабилност след като достигне максимално равнище от 72 % от БВП през 2011 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП ще започне да намалява и ще достигне 65,3 % от БВП през 2015 г. (което все още е над референтната стойност в Договора от 60 % от БВП).

Според плановете в програмата за стабилност Малта отбелязва задоволителен напредък по отношение на изпълнението на целевия показател за намаление на дълга, заложен в Пакта за стабилност и растеж, в края на преходния период (2015 г.), но тази оценка е свързана с рискове поради факта, че съотношението на дълга към БВП може да се окаже по-високо от планираното с оглед на възможността от по-големи дефицити и по-високи корекции наличности—потоци. Средносрочната бюджетна рамка на Малта остава необвързваща, което предполага сравнително кратък хоризонт на бюджетно планиране. Според програмата за стабилност правителството обмисля реформа на годишната бюджетна процедура, която ще включва графици, и ще въведе бюджетно правило, което ще бъде заложено в конституцията, в това число механизми за мониторинг и корекции, в съответствие с неотдавнашните промени в рамката за управление на еврозоната.

| (11) | По отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси, прогнозното дългосрочно нарастване на разходите за Малта, свързани със застаряващото население, надвишава значително средното за ЕС. Това предизвикателство се изостря от много ниското равнище на трудова активност сред по-възрастните работници, включително сред по-възрастните жени, сравнително ниската пенсионна възраст и използването на схеми за ранно пенсиониране. През декември 2010 г. независимата работна група по пенсиите представи предложения за по-нататъшни реформи на пенсионната система, които включват установяване на връзка между пенсионната възраст и продължителността на живот и въвеждане на допълнителни стълбове в пенсионната система. Тези въпроси бяха предмет на консултация със заинтересованите страни, но все още се очаква правителството да огласи своята позиция. Освен това в националната програма за реформи липсва предложение за подробна стратегия за активен живот на възрастните хора. Макар да се отчитат мерките, предприети от Малта за борба с недекларирания труд, съществуването на този феномен е свързано също така с риск от създаване на излишно напрежение по отношение на устойчивостта на публичните финанси. |
| --- | --- |

(11)

По отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси, прогнозното дългосрочно нарастване на разходите за Малта, свързани със застаряващото население, надвишава значително средното за ЕС. Това предизвикателство се изостря от много ниското равнище на трудова активност сред по-възрастните работници, включително сред по-възрастните жени, сравнително ниската пенсионна възраст и използването на схеми за ранно пенсиониране. През декември 2010 г. независимата работна група по пенсиите представи предложения за по-нататъшни реформи на пенсионната система, които включват установяване на връзка между пенсионната възраст и продължителността на живот и въвеждане на допълнителни стълбове в пенсионната система. Тези въпроси бяха предмет на консултация със заинтересованите страни, но все още се очаква правителството да огласи своята позиция. Освен това в националната програма за реформи липсва предложение за подробна стратегия за активен живот на възрастните хора. Макар да се отчитат мерките, предприети от Малта за борба с недекларирания труд, съществуването на този феномен е свързано също така с риск от създаване на излишно напрежение по отношение на устойчивостта на публичните финанси.

| (12) | Преструктурирането на икономиката на Малта създаде разминаване между търсенето и предлагането на умения, което се задълбочава от ниския процент на завършилите висше образование и високия процент на преждевременно напускащите училище. Трябва да продължат усилията за подобряване на връзките между образователната система и нуждите на трудовия пазар, за да бъдат постигнати трайни резултати. Очаква се до края на 2012 г. Малта да представи стратегия за справяне с проблема на преждевременно напускане на училище. Освен това Малта не разполага с подробна система за събиране и анализ на информация относно този феномен. |
| --- | --- |

(12)

Преструктурирането на икономиката на Малта създаде разминаване между търсенето и предлагането на умения, което се задълбочава от ниския процент на завършилите висше образование и високия процент на преждевременно напускащите училище. Трябва да продължат усилията за подобряване на връзките между образователната система и нуждите на трудовия пазар, за да бъдат постигнати трайни резултати. Очаква се до края на 2012 г. Малта да представи стратегия за справяне с проблема на преждевременно напускане на училище. Освен това Малта не разполага с подробна система за събиране и анализ на информация относно този феномен.

| (13) | Процентът на участие на жените и на по-възрастните работници на малтийския пазар на труда продължава да бъде нисък. Малта предприема мерки за връщане на жените на пазара на труда, като признава затрудненията, свързани с по-възрастните жени. Разликите в равнището на заетост при жените и мъжете обаче са особено неблагоприятни за жените — главно поради липсата на достатъчно предоставяне на достъпни детски заведения и заведения за следучилищни занимания в съчетание с ограниченото използване на благоприятстващи семействата мерки, като работа с гъвкаво работно време и работа от дома. |
| --- | --- |

(13)

Процентът на участие на жените и на по-възрастните работници на малтийския пазар на труда продължава да бъде нисък. Малта предприема мерки за връщане на жените на пазара на труда, като признава затрудненията, свързани с по-възрастните жени. Разликите в равнището на заетост при жените и мъжете обаче са особено неблагоприятни за жените — главно поради липсата на достатъчно предоставяне на достъпни детски заведения и заведения за следучилищни занимания в съчетание с ограниченото използване на благоприятстващи семействата мерки, като работа с гъвкаво работно време и работа от дома.

| (14) | Малта продължава да бъде една от малкото държави членки с обща система за индексиране на заплатите. Макар някои от характеристиките на този механизъм евентуално да смекчават неговия ефект, той е свързан с риск от инфлационни спирали, по-специално поради това, че вносните цени не са изключени от този индекс и могат да имат възпиращ ефект върху конкуренцията, по-специално в трудоемките сектори. Компетентните органи предприеха преглед в тази област, но резултатите от него все още не са известни и дебатът по конкретни предложения за реформи предстои. |
| --- | --- |

(14)

Малта продължава да бъде една от малкото държави членки с обща система за индексиране на заплатите. Макар някои от характеристиките на този механизъм евентуално да смекчават неговия ефект, той е свързан с риск от инфлационни спирали, по-специално поради това, че вносните цени не са изключени от този индекс и могат да имат възпиращ ефект върху конкуренцията, по-специално в трудоемките сектори. Компетентните органи предприеха преглед в тази област, но резултатите от него все още не са известни и дебатът по конкретни предложения за реформи предстои.

| (15) | Доставките на електроенергия в Малта продължават да бъдат почти изцяло зависими от вноса на нефт, а приносът на възобновяемите енергийни източници продължава да бъде незначителен. Високите цени на електроенергията могат да имат възпиращ ефект върху конкурентоспособността на малките и средните предприятия в страната. Справянето с проблемите в областта на енергийната ефективност може да донесе двойно предимство — подобряване на конкурентоспособността и постигане на енергийните цели и целите в областта на климата. В тези области бяха предприети редица инициативи, като например насърчаване на производството на фотоволтаична енергия и разработване на вятърни паркове, изграждане на електрическата връзка със Сицилия и насърчаване на използването на автомобили с нисък разход на гориво. Въпреки това все още е твърде рано да се види евентуалният ефект от тези инициативи и тяхното изпълнение трябва да бъде следено отблизо. |
| --- | --- |

(15)

Доставките на електроенергия в Малта продължават да бъдат почти изцяло зависими от вноса на нефт, а приносът на възобновяемите енергийни източници продължава да бъде незначителен. Високите цени на електроенергията могат да имат възпиращ ефект върху конкурентоспособността на малките и средните предприятия в страната. Справянето с проблемите в областта на енергийната ефективност може да донесе двойно предимство — подобряване на конкурентоспособността и постигане на енергийните цели и целите в областта на климата. В тези области бяха предприети редица инициативи, като например насърчаване на производството на фотоволтаична енергия и разработване на вятърни паркове, изграждане на електрическата връзка със Сицилия и насърчаване на използването на автомобили с нисък разход на гориво. Въпреки това все още е твърде рано да се види евентуалният ефект от тези инициативи и тяхното изпълнение трябва да бъде следено отблизо.

| (16) | Съотнесена към общия размер на икономиката, банковата система в Малта е много голяма — с обща стойност на активите от около 800 % от БВП. Самата големина на сектора предполага, че смущенията, свързани с финансовата стабилност, биха имали непропорционален ефект върху икономиката на страната. Световната икономическа криза доведе до нарастване на проблематичните заеми, което обаче не беше придружено от нарастване на провизиите. По-специално уязвимостта произтича от голямата експозиция към пазара на недвижимо имущество, с който са свързани над половината от всички заеми, отпуснати на местни лица, още повече, че не може да се изключи възможността за допълнителна корекция за намаляване на цените на недвижимите имоти, като в същото време към настоящия момент може да се наблюдава свръхпредлагане на жилища. |
| --- | --- |

(16)

Съотнесена към общия размер на икономиката, банковата система в Малта е много голяма — с обща стойност на активите от около 800 % от БВП. Самата големина на сектора предполага, че смущенията, свързани с финансовата стабилност, биха имали непропорционален ефект върху икономиката на страната. Световната икономическа криза доведе до нарастване на проблематичните заеми, което обаче не беше придружено от нарастване на провизиите. По-специално уязвимостта произтича от голямата експозиция към пазара на недвижимо имущество, с който са свързани над половината от всички заеми, отпуснати на местни лица, още повече, че не може да се изключи възможността за допълнителна корекция за намаляване на цените на недвижимите имоти, като в същото време към настоящия момент може да се наблюдава свръхпредлагане на жилища.

| (17) | Малта пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, представени през 2011 г., са свързани с увеличаването на конкурентоспособността, насърчаването на заетостта и подобряването на устойчивостта на публичните финанси. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите в рамките на пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките. |
| --- | --- |

(17)

Малта пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, представени през 2011 г., са свързани с увеличаването на конкурентоспособността, насърчаването на заетостта и подобряването на устойчивостта на публичните финанси. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите в рамките на пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките.

| (18) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Малта. Тя извърши оценка на програмата за стабилност и националната програма за реформи. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Малта, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—6 по-долу. |
| --- | --- |

(18)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Малта. Тя извърши оценка на програмата за стабилност и националната програма за реформи. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Малта, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—6 по-долу.

| (19) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището (6) му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу, |
| --- | --- |

(19)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището (6) му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Малта да предприеме следните действия в периода 2012—2013 г.:

| 1. | Да укрепи бюджетната стратегия за 2012 г. с допълнителни постоянни мерки с цел да осигури адекватен напредък по отношение на постигането на СБЦ и да поддържа дефицита под 3 % от БВП, без да прибягва към еднократни мерки. Да продължи да осъществява бюджетната консолидация с подходящи темпове след това, за да отбележи достатъчен напредък по отношение на постигането на СБЦ, включително за да изпълни целевия показател за разходите, и по отношение на изпълнението на целевия показател за намаление на дълга посредством подробно формулиране на конкретните мерки, необходими за изпълнението на целите по отношение на дефицита през 2013 г. и след това, като в същото време има готовност при необходимост да предприеме допълнителни мерки. Да изпълни, най-късно до края на 2012 г., обвързваща многогодишна бюджетна рамка, основаваща се на правила. Да осигури по-стриктно спазване на данъчните задължения, да се бори с укриването на данъци и да намали стимулите, водещи до задлъжнялост, в корпоративното данъчно облагане. |
| --- | --- |

1.

Да укрепи бюджетната стратегия за 2012 г. с допълнителни постоянни мерки с цел да осигури адекватен напредък по отношение на постигането на СБЦ и да поддържа дефицита под 3 % от БВП, без да прибягва към еднократни мерки. Да продължи да осъществява бюджетната консолидация с подходящи темпове след това, за да отбележи достатъчен напредък по отношение на постигането на СБЦ, включително за да изпълни целевия показател за разходите, и по отношение на изпълнението на целевия показател за намаление на дълга посредством подробно формулиране на конкретните мерки, необходими за изпълнението на целите по отношение на дефицита през 2013 г. и след това, като в същото време има готовност при необходимост да предприеме допълнителни мерки. Да изпълни, най-късно до края на 2012 г., обвързваща многогодишна бюджетна рамка, основаваща се на правила. Да осигури по-стриктно спазване на данъчните задължения, да се бори с укриването на данъци и да намали стимулите, водещи до задлъжнялост, в корпоративното данъчно облагане.

| 2. | Да предприеме незабавни действия за гарантиране на дългосрочната устойчивост на пенсионната система, които включват нарастване на реалната пенсионна възраст, включително чрез съществено ускоряване на постепенното увеличаване на законоустановената пенсионна възраст в сравнение със сегашното законодателство и ясна връзка между законоустановената пенсионна възраст и очакваната продължителност на живот, както и мерки за насърчаване на частните пенсионни спестявания. Да вземе мерки за повишаване на участието на по-възрастните работници в работната сила и за насърчаване на по-рядкото използване на схемите за ранно пенсиониране. |
| --- | --- |

2.

Да предприеме незабавни действия за гарантиране на дългосрочната устойчивост на пенсионната система, които включват нарастване на реалната пенсионна възраст, включително чрез съществено ускоряване на постепенното увеличаване на законоустановената пенсионна възраст в сравнение със сегашното законодателство и ясна връзка между законоустановената пенсионна възраст и очакваната продължителност на живот, както и мерки за насърчаване на частните пенсионни спестявания. Да вземе мерки за повишаване на участието на по-възрастните работници в работната сила и за насърчаване на по-рядкото използване на схемите за ранно пенсиониране.

| 3. | Да предприеме стъпки за намаляване на високия процент на преждевременно напускащите училище. Да продължи да полага усилия в системата на образованието за изграждане на умения, които съответстват на нуждите на трудовия пазар. Да осигури предоставянето и достъпността на повече детски заведения и заведения за извънучилищни занимания с цел намаляване на разликите в равнището на заетостта при жените и мъжете. |
| --- | --- |

3.

Да предприеме стъпки за намаляване на високия процент на преждевременно напускащите училище. Да продължи да полага усилия в системата на образованието за изграждане на умения, които съответстват на нуждите на трудовия пазар. Да осигури предоставянето и достъпността на повече детски заведения и заведения за извънучилищни занимания с цел намаляване на разликите в равнището на заетостта при жените и мъжете.

| 4. | Да предприеме необходимите допълнителни мерки за реформа, след консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики, на системата за договаряне и индексиране на заплатите, за да бъде отразено по-добре развитието в производителността на труда и да се намали въздействието на цените на вноса върху индекса. |
| --- | --- |

4.

Да предприеме необходимите допълнителни мерки за реформа, след консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики, на системата за договаряне и индексиране на заплатите, за да бъде отразено по-добре развитието в производителността на труда и да се намали въздействието на цените на вноса върху индекса.

| 5. | Да засили усилията за насърчаване на енергийната ефективност и да увеличи дела на енергията от възобновяеми източници с цел да намали зависимостта на Малта от вноса на нефт чрез внимателно наблюдение на съществуващите стимулиращи механизми и приоритизиране на бъдещото развитие на инфраструктурата, включително като бъде завършено изграждането на електрическата връзка със Сицилия. |
| --- | --- |

5.

Да засили усилията за насърчаване на енергийната ефективност и да увеличи дела на енергията от възобновяеми източници с цел да намали зависимостта на Малта от вноса на нефт чрез внимателно наблюдение на съществуващите стимулиращи механизми и приоритизиране на бъдещото развитие на инфраструктурата, включително като бъде завършено изграждането на електрическата връзка със Сицилия.

| 6. | Да укрепи банковия сектор, да вземе мерки за намаляване на потенциалните рискове, свързани с голямата експозиция към пазара на недвижими имоти. Да вземе мерки за допълнително увеличаване на провизиите за загуби, свързани с необслужвани заеми. |
| --- | --- |

6.

Да укрепи банковия сектор, да вземе мерки за намаляване на потенциалните рискове, свързани с голямата експозиция към пазара на недвижими имоти. Да вземе мерки за допълнително увеличаване на провизиите за загуби, свързани с необслужвани заеми.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат и през 2012 г. с Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

2

(3)  ОВ C 215, 21.7.2011 г., стр. 10.

3

(4)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

4

(5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на данните в програмата и с помощта на общоприетата методика.

5

(6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/65

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно Националната програма за реформи на Полша за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за периода 2012—2015 г.

2012/C 219/19

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1) и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно на националната програма за реформи на Полша за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Полша за 2011—2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно на националната програма за реформи на Полша за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Полша за 2011—2014 г.

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Полша не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Полша не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания се включват в становището на Комитета по заетостта. |
| --- | --- |

(5)

На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания се включват в становището на Комитета по заетостта.

| (6) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(6)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (7) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(7)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (8) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи. |
| --- | --- |

(8)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

| (9) | На 25 април 2012 г. Полша представи програмата си за конвергенция за периода 2012—2015 г., а на 27 април своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(9)

На 25 април 2012 г. Полша представи програмата си за конвергенция за периода 2012—2015 г., а на 27 април своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (10) | Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за конвергенция. Съветът счита, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата е реалистичен и отговаря на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. Целта на очертаната в програмата за конвергенция бюджетна стратегия е да се коригира прекомерният дефицит до 2012 г. и средносрочната бюджетна цел (СБЦ) да се постигне до 2015 г. Програмата за конвергенция потвърждава предишната СБЦ за дефицит от 1 % от БВП, което е подходящо отражение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Планираната корекция на дефицита е в съответствие с определения от Съвета краен срок, а планираното бюджетно подобрение е в съответствие с препоръката на Съвета в рамките на процедурата при прекомерен дефицит (ППД). Въз основа на (преизчисленото) структурно салдо (5) планираният годишен напредък в постигането на СБЦ е по-висок от 0,5 % от БВП (в структурно изражение). Според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. темпът на нарастване на бюджетните разходи, като се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, е в съответствие с целевия показател на Пакта за стабилност и растеж през целия период на действие на програмата, но леко надвишава целевия показател за разходите през 2013 г. Отбелязването на достатъчен напредък в постигането на СБЦ може да изисква допълнителни усилия, тъй като той се основава предимно на значителни съкращения на разходите за публични инвестиции и не е гарантиран в достатъчна степен от конкретни мерки през последните години на програмата за конвергенция. Предвижда се консолидираният държавен дълг на Полша да остане под референтната стойност от 60 % от БВП през периода на действие на програмата. Националните органи прогнозират, че той ще намалява постепенно от 56,3 % от БВП през 2011 г. до 49,7 % от БВП през 2015 г., докато Комисията, като взема предвид възможните рискове за плановете за консолидация, очаква подобрението да стане по-бавно. |
| --- | --- |

(10)

Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за конвергенция. Съветът счита, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата е реалистичен и отговаря на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. Целта на очертаната в програмата за конвергенция бюджетна стратегия е да се коригира прекомерният дефицит до 2012 г. и средносрочната бюджетна цел (СБЦ) да се постигне до 2015 г. Програмата за конвергенция потвърждава предишната СБЦ за дефицит от 1 % от БВП, което е подходящо отражение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Планираната корекция на дефицита е в съответствие с определения от Съвета краен срок, а планираното бюджетно подобрение е в съответствие с препоръката на Съвета в рамките на процедурата при прекомерен дефицит (ППД). Въз основа на (преизчисленото) структурно салдо (5) планираният годишен напредък в постигането на СБЦ е по-висок от 0,5 % от БВП (в структурно изражение). Според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. темпът на нарастване на бюджетните разходи, като се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, е в съответствие с целевия показател на Пакта за стабилност и растеж през целия период на действие на програмата, но леко надвишава целевия показател за разходите през 2013 г. Отбелязването на достатъчен напредък в постигането на СБЦ може да изисква допълнителни усилия, тъй като той се основава предимно на значителни съкращения на разходите за публични инвестиции и не е гарантиран в достатъчна степен от конкретни мерки през последните години на програмата за конвергенция. Предвижда се консолидираният държавен дълг на Полша да остане под референтната стойност от 60 % от БВП през периода на действие на програмата. Националните органи прогнозират, че той ще намалява постепенно от 56,3 % от БВП през 2011 г. до 49,7 % от БВП през 2015 г., докато Комисията, като взема предвид възможните рискове за плановете за консолидация, очаква подобрението да стане по-бавно.

| (11) | Правителството все още не предприело действия за въвеждането до 2013 г. на постоянно правило по отношение на разходите. Въвеждането на постоянното правило е все още в процес на подготовка и до този момент не са съобщени никакви подробности. Няма отбелязан напредък и по отношение на адаптирането на класификацията на националните сметки към Европейската система от сметки (стандартите ESA 95), както и по отношение на подобряването на координацията между отделните нива на управление в бюджетния процес. |
| --- | --- |

(11)

Правителството все още не предприело действия за въвеждането до 2013 г. на постоянно правило по отношение на разходите. Въвеждането на постоянното правило е все още в процес на подготовка и до този момент не са съобщени никакви подробности. Няма отбелязан напредък и по отношение на адаптирането на класификацията на националните сметки към Европейската система от сметки (стандартите ESA 95), както и по отношение на подобряването на координацията между отделните нива на управление в бюджетния процес.

| (12) | Безработицата сред младите хора е над средната за ЕС и е до голяма степен резултат от несъответствието между предлаганите и търсените квалификации и ограничения достъп до стажове и обучение в процеса на работа. Планирани са мерки за улесняване навлизането на младите хора на пазара на труда. Частичната злоупотреба с договорите за самостоятелна заетост и гражданскоправните договори, които не се регулират от трудовото право, се оказва основната причина за сегментирането на пазара на труда и за бедността сред работещите, която е сред най-високите в Съюза. Освен това обхватът и адекватността на добавките, предоставяни в подкрепа на работещите лица с ниски доходи, следва да бъдат преразгледани. |
| --- | --- |

(12)

Безработицата сред младите хора е над средната за ЕС и е до голяма степен резултат от несъответствието между предлаганите и търсените квалификации и ограничения достъп до стажове и обучение в процеса на работа. Планирани са мерки за улесняване навлизането на младите хора на пазара на труда. Частичната злоупотреба с договорите за самостоятелна заетост и гражданскоправните договори, които не се регулират от трудовото право, се оказва основната причина за сегментирането на пазара на труда и за бедността сред работещите, която е сред най-високите в Съюза. Освен това обхватът и адекватността на добавките, предоставяни в подкрепа на работещите лица с ниски доходи, следва да бъдат преразгледани.

| (13) | През втората половина на 2011 г. Полша започна изпълнението на амбициозна реформа на висшето образование. Тя цели увеличаването на връзките между бизнеса и образованието и намаляването на несъответствието между предлаганите и търсените квалификации. Реформата цели да внесе по-голяма гъвкавост в курсовете на обучение и да ги съобрази в по-голяма степен с променящите се нужди на пазара на труда. Тя насърчава и самостоятелната заетост. Въпреки това обаче продължава да съществува нужда от модернизирането и повишаване на качеството на преподаването, като специално внимание следва да се обърне на частните висши училища. |
| --- | --- |

(13)

През втората половина на 2011 г. Полша започна изпълнението на амбициозна реформа на висшето образование. Тя цели увеличаването на връзките между бизнеса и образованието и намаляването на несъответствието между предлаганите и търсените квалификации. Реформата цели да внесе по-голяма гъвкавост в курсовете на обучение и да ги съобрази в по-голяма степен с променящите се нужди на пазара на труда. Тя насърчава и самостоятелната заетост. Въпреки това обаче продължава да съществува нужда от модернизирането и повишаване на качеството на преподаването, като специално внимание следва да се обърне на частните висши училища.

| (14) | Участието на жените на пазара на труда трябва да бъде увеличено, като се направи необходимото за подобряване на системата за грижи за децата. Понастоящем Полша е на последно място в Европа по брой на децата в заведения за предучилищно образование. Това се дължи на липсата на места и липсата на подходяща инфраструктура. Обещанието на правителството да осигури допълнителни средства за откриването на институции за грижи за деца в предучилищна възраст (на възраст от 3 до 5 години) не е отразено в Закона за бюджета за 2012 г. В някои общини това доведе до затварянето на училища и детски градини. |
| --- | --- |

(14)

Участието на жените на пазара на труда трябва да бъде увеличено, като се направи необходимото за подобряване на системата за грижи за децата. Понастоящем Полша е на последно място в Европа по брой на децата в заведения за предучилищно образование. Това се дължи на липсата на места и липсата на подходяща инфраструктура. Обещанието на правителството да осигури допълнителни средства за откриването на институции за грижи за деца в предучилищна възраст (на възраст от 3 до 5 години) не е отразено в Закона за бюджета за 2012 г. В някои общини това доведе до затварянето на училища и детски градини.

| (15) | За преодоляване на слабото участие на по-възрастните работници в пазара на труда Полша прие обща пенсионна реформа. Законоустановената пенсионна възраст ще бъде постепенно увеличавана от 2013 г. нататък, за да достигне 67 години (понастоящем 65 години) — при мъжете през 2020 г., а при жените (понастоящем 60 години) през 2040 г. Полша продължи да полага усилия за ограничаването на преференциалните условия за пенсиониране на униформените служби. През 2011 г. Полша въведе някои промени във фонда за социално осигуряване на селските стопани (KRUS). Въпреки това обаче реформата е временна и недостатъчна от гледна точка на пазара на труда. Миньорите все още се ползват от специална пенсионна схема. |
| --- | --- |

(15)

За преодоляване на слабото участие на по-възрастните работници в пазара на труда Полша прие обща пенсионна реформа. Законоустановената пенсионна възраст ще бъде постепенно увеличавана от 2013 г. нататък, за да достигне 67 години (понастоящем 65 години) — при мъжете през 2020 г., а при жените (понастоящем 60 години) през 2040 г. Полша продължи да полага усилия за ограничаването на преференциалните условия за пенсиониране на униформените служби. През 2011 г. Полша въведе някои промени във фонда за социално осигуряване на селските стопани (KRUS). Въпреки това обаче реформата е временна и недостатъчна от гледна точка на пазара на труда. Миньорите все още се ползват от специална пенсионна схема.

| (16) | Неотдавнашните реформи за подобряване на средата за научни изследвания целят насочването на специални средства към институциите с най-добри резултати. Националната програма за научни изследвания, приета през август 2011 г., представлява важна крачка в тази посока. Все пак продължава да не е ясно как приоритетите на тази програма са свързани с политиката за иновации и промишлената политика и как се насърчават от тях. |
| --- | --- |

(16)

Неотдавнашните реформи за подобряване на средата за научни изследвания целят насочването на специални средства към институциите с най-добри резултати. Националната програма за научни изследвания, приета през август 2011 г., представлява важна крачка в тази посока. Все пак продължава да не е ясно как приоритетите на тази програма са свързани с политиката за иновации и промишлената политика и как се насърчават от тях.

| (17) | Съществуващите ограничения в областта на предоставянето на професионални услуги са сериозна пречка пред по-нататъшния растеж, особено в секторите на строителството, транспорта и здравеопазването. Правителството обяви план за намаляване с 50 % на регулирането в областта на професионалните услуги по отношение както на изискванията за образование, така и на лицензирането. Въпреки неотдавнашните усилия административната тежест за бизнеса продължава да е значителна, а публичната администрация е все така неефективна. Сред основните проблемни области са високите разходи за привеждане в съответствие с изискванията, сложното и нестабилно данъчно законодателство, незадоволителното състояние относно изпълнението на договорите, проточените и утежнени процедури за лицензиране и получаване на разрешения и законодателството за имотния регистър и за зониране. Съдопроизводството и другите правни действия са проточени, като е налице сравнително висок брой на висящите дела. |
| --- | --- |

(17)

Съществуващите ограничения в областта на предоставянето на професионални услуги са сериозна пречка пред по-нататъшния растеж, особено в секторите на строителството, транспорта и здравеопазването. Правителството обяви план за намаляване с 50 % на регулирането в областта на професионалните услуги по отношение както на изискванията за образование, така и на лицензирането. Въпреки неотдавнашните усилия административната тежест за бизнеса продължава да е значителна, а публичната администрация е все така неефективна. Сред основните проблемни области са високите разходи за привеждане в съответствие с изискванията, сложното и нестабилно данъчно законодателство, незадоволителното състояние относно изпълнението на договорите, проточените и утежнени процедури за лицензиране и получаване на разрешения и законодателството за имотния регистър и за зониране. Съдопроизводството и другите правни действия са проточени, като е налице сравнително висок брой на висящите дела.

| (18) | Растежът и конкуренцията в сектора на енергетиката са спъвани поради закъсненията в изпълнението на законодателството на ЕС, особено във връзка с втория и третия енергиен пакет и Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (6) (директивата относно енергията от възобновяеми източници), както и поради незавършили процедури при нарушение. Мрежата от магистрали и високоскоростни магистрали е в процес на интензивно изграждане с подкрепата на средства от ЕС, но нуждата от инвестиции в железопътната мрежа става дори по-належаща, като се има предвид изключително лошото състояние на инфраструктурата. Полша не използва в максимална степен наличните за тази цел ресурси от Кохезионния фонд. Продължават да съществуват пречки за ефикасното функциониране на железопътния пазар. |
| --- | --- |

(18)

Растежът и конкуренцията в сектора на енергетиката са спъвани поради закъсненията в изпълнението на законодателството на ЕС, особено във връзка с втория и третия енергиен пакет и Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (6) (директивата относно енергията от възобновяеми източници), както и поради незавършили процедури при нарушение. Мрежата от магистрали и високоскоростни магистрали е в процес на интензивно изграждане с подкрепата на средства от ЕС, но нуждата от инвестиции в железопътната мрежа става дори по-належаща, като се има предвид изключително лошото състояние на инфраструктурата. Полша не използва в максимална степен наличните за тази цел ресурси от Кохезионния фонд. Продължават да съществуват пречки за ефикасното функциониране на железопътния пазар.

| (19) | Полша пое редица ангажименти по силата на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти, както и изпълнението на ангажиментите, представени през 2011 г., са свързани с подпомагането на заетостта, повишаването на конкурентоспособността, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и укрепването на финансовата стабилност. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките. |
| --- | --- |

(19)

Полша пое редица ангажименти по силата на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти, както и изпълнението на ангажиментите, представени през 2011 г., са свързани с подпомагането на заетостта, повишаването на конкурентоспособността, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и укрепването на финансовата стабилност. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките.

| (20) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Полша. Тя направи оценка на програмата за конвергенция и на националната програма за реформи. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—6 по-долу. |
| --- | --- |

(20)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Полша. Тя направи оценка на програмата за конвергенция и на националната програма за реформи. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—6 по-долу.

| (21) | Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу, |
| --- | --- |

(21)

Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Полша да предприеме следните действия в периода 2012—2013 г.:

| 1. | Да постигне планирания напредък по отношение на коригирането на прекомерния дефицит. За тази цел да изпълни изцяло бюджета за 2012 г. и да осъществи структурната корекция, посочена в препоръките на Съвета ППД. След това да конкретизира мерките, необходими за гарантиране на изпълнението на бюджетната стратегия през 2013 г. и след това, както е предвидено, като направи адекватна структурна корекция, за да осъществи достатъчен напредък в постигането на СБЦ, включително спазване на целевия показател за разходите. Да ограничи в бъдеще съкращенията в насърчаващите растежа разходи и да повиши събираемостта на данъците. |
| --- | --- |

1.

Да постигне планирания напредък по отношение на коригирането на прекомерния дефицит. За тази цел да изпълни изцяло бюджета за 2012 г. и да осъществи структурната корекция, посочена в препоръките на Съвета ППД. След това да конкретизира мерките, необходими за гарантиране на изпълнението на бюджетната стратегия през 2013 г. и след това, както е предвидено, като направи адекватна структурна корекция, за да осъществи достатъчен напредък в постигането на СБЦ, включително спазване на целевия показател за разходите. Да ограничи в бъдеще съкращенията в насърчаващите растежа разходи и да повиши събираемостта на данъците.

| 2. | Да ускори реформата на бюджетната рамка като до 2013 г. приеме законодателство за въвеждането на постоянно правило по отношение на разходите. Това правило следва да е в съответствие с ESA. Да предприеме мерки за засилване на действието на механизмите за координация между отделните нива на управление в средносрочен план и по отношение на ежегодния бюджетен процес. |
| --- | --- |

2.

Да ускори реформата на бюджетната рамка като до 2013 г. приеме законодателство за въвеждането на постоянно правило по отношение на разходите. Това правило следва да е в съответствие с ESA. Да предприеме мерки за засилване на действието на механизмите за координация между отделните нива на управление в средносрочен план и по отношение на ежегодния бюджетен процес.

| 3. | Да намали безработицата сред младите хора, да увеличи възможностите за стажове и обучение в процеса на работа, да повиши качеството на професионалното обучение и да приеме предложената стратегия за учене през целия живот. Да гарантира по-добро съответствие между образованието и нуждите на пазара на труда и да подобри качеството на преподаването. За да противодейства на сегментацията на трудовия пазар и бедността сред работещите, да ограничи прекомерното използване на граждански договори и да разшири обхвата на изпитателния срок, който да се прилага и спрямо постоянните договори. |
| --- | --- |

3.

Да намали безработицата сред младите хора, да увеличи възможностите за стажове и обучение в процеса на работа, да повиши качеството на професионалното обучение и да приеме предложената стратегия за учене през целия живот. Да гарантира по-добро съответствие между образованието и нуждите на пазара на труда и да подобри качеството на преподаването. За да противодейства на сегментацията на трудовия пазар и бедността сред работещите, да ограничи прекомерното използване на граждански договори и да разшири обхвата на изпитателния срок, който да се прилага и спрямо постоянните договори.

| 4. | Да положи по-големи усилия за увеличаването на участието на жените на пазара на труда и да повиши дела на записаните деца, както в институциите за гледане на малки деца, така и в институциите за предучилищно образование, като се осигури стабилно финансиране и инвестиции в публична инфраструктура, наличието на квалифициран персонал и лесен достъп. Да отстрани утвърдените практики за ранно пенсиониране с цел увеличаване на възрастта на напускане на пазара на труда. Да премахне поетапно специалната пенсионна схема за миньори с оглед на приобщаването им към общата схема. Да предприеме по-амбициозни мерки с дълготраен характер за реформиране KRUS, за да бъдат по-добре отразени разликите в личните доходи. |
| --- | --- |

4.

Да положи по-големи усилия за увеличаването на участието на жените на пазара на труда и да повиши дела на записаните деца, както в институциите за гледане на малки деца, така и в институциите за предучилищно образование, като се осигури стабилно финансиране и инвестиции в публична инфраструктура, наличието на квалифициран персонал и лесен достъп. Да отстрани утвърдените практики за ранно пенсиониране с цел увеличаване на възрастта на напускане на пазара на труда. Да премахне поетапно специалната пенсионна схема за миньори с оглед на приобщаването им към общата схема. Да предприеме по-амбициозни мерки с дълготраен характер за реформиране KRUS, за да бъдат по-добре отразени разликите в личните доходи.

| 5. | Да предприеме допълнителни мерки за осигуряването на благоприятна за иновациите бизнес среда, като се осъществи по-добра връзка между научните изследвания, иновациите и промишлената политика и като се установят общи приоритетни области и инструменти, които подпомагат цикъла на въвеждане на иновации от начало до край; да подобри достъпа до финансиране за научни изследвания и иновации посредством гаранции и мостово финансиране. |
| --- | --- |

5.

Да предприеме допълнителни мерки за осигуряването на благоприятна за иновациите бизнес среда, като се осъществи по-добра връзка между научните изследвания, иновациите и промишлената политика и като се установят общи приоритетни области и инструменти, които подпомагат цикъла на въвеждане на иновации от начало до край; да подобри достъпа до финансиране за научни изследвания и иновации посредством гаранции и мостово финансиране.

| 6. | Да увеличи усилията за подобряване на стимулите за инвестиране в мощности за производство на енергия и в енергийна ефективност в цялата енергийна мрежа, да ускори развитието на електропреносната мрежа, включително трансграничните връзки, да премахне пречките пред трансграничния обмен на електрическа енергия и да засили конкуренцията в газовия сектор чрез постепенното премахване на регулираните цени и чрез създаването на платформа за търговия с природен газ. Да увеличи ролята и ресурсите на регулатора на железопътния пазар и да осигури ефективното и бързо изпълнение на железопътни инвестиционни проекти. Да намали ограниченията в областта на професионалните услуги и да опрости процедурите за осигуряване на изпълнението на договорите и изискванията за получаване на разрешения за строителство. |
| --- | --- |

6.

Да увеличи усилията за подобряване на стимулите за инвестиране в мощности за производство на енергия и в енергийна ефективност в цялата енергийна мрежа, да ускори развитието на електропреносната мрежа, включително трансграничните връзки, да премахне пречките пред трансграничния обмен на електрическа енергия и да засили конкуренцията в газовия сектор чрез постепенното премахване на регулираните цени и чрез създаването на платформа за търговия с природен газ. Да увеличи ролята и ресурсите на регулатора на железопътния пазар и да осигури ефективното и бързо изпълнение на железопътни инвестиционни проекти. Да намали ограниченията в областта на професионалните услуги и да опрости процедурите за осигуряване на изпълнението на договорите и изискванията за получаване на разрешения за строителство.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат и през 2012 г. с Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

2

(3)  ОВ С 217, 23.7.2011 г., стр. 5.

3

(4)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

4

(5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата и с помощта на общоприетата методология.

5

(6)  ОВ L 140, 5.6.2009 г., стр. 16.

6

(7)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/69 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/69

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно националната програма за реформи на Португалия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за периода 2012—2016 г.

2012/C 219/20

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките на държавите членки по заетостта (2), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките на държавите членки по заетостта (2), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Португалия за 2011 г. |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Португалия за 2011 г.

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“.

| (5) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(5)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (6) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи. |
| --- | --- |

(7)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

| (8) | На 2 май 2012 г. Португалия представи своята програма за стабилност, обхващаща периода 2012—2016 г., а на 7 май 2012 г. — своята национална програма за реформи. |
| --- | --- |

(8)

На 2 май 2012 г. Португалия представи своята програма за стабилност, обхващаща периода 2012—2016 г., а на 7 май 2012 г. — своята национална програма за реформи.

| (9) | На 17 май 2011 г. Съветът прие Решение за изпълнение 2011/344/ЕС (4) за предоставяне на средносрочна финансова помощ на Португалия за тригодишен период от 2011 г. до 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕС) No 407/2010 на Съвета от 11 май 2010 г. за създаване на европейски механизъм за финансово стабилизиране (5). В придружаващия го меморандум за разбирателство, подписан също на 17 май 2011 г., и в неговите последващи допълнения се определят условията на икономическата политика, въз основа на които се изплаща финансовата помощ. |
| --- | --- |

(9)

На 17 май 2011 г. Съветът прие Решение за изпълнение 2011/344/ЕС (4) за предоставяне на средносрочна финансова помощ на Португалия за тригодишен период от 2011 г. до 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕС) No 407/2010 на Съвета от 11 май 2010 г. за създаване на европейски механизъм за финансово стабилизиране (5). В придружаващия го меморандум за разбирателство, подписан също на 17 май 2011 г., и в неговите последващи допълнения се определят условията на икономическата политика, въз основа на които се изплаща финансовата помощ.

| (10) | Португалия отбеляза добър напредък в много отношения, но все още са налице значителни предизвикателства. Постигането на бюджетните цели продължава да бъде от съществено значение, ако правителството иска да си възвърне пълен достъп до пазара в рамките на периода на програмата за икономически реформи. За да се ограничат рисковете за бюджетните цели за 2012 г., от първостепенно значение е бързото и решително прилагане на структурните бюджетни мерки от програмата за икономически реформи. Същевременно правителството трябва да продължи реформите, насочени към преодоляване на предизвикателствата пред Португалия, свързани с конкурентоспособността. Бюджетът за 2012 г. не следва по-ранните планове за „фискална девалвация“. Ето защо е още по-важно бързото приемане на допълнителни структурни реформи на трудовия пазар и на пазара на стоки, за да се намалят разходите за труд на единица продукция, да се увеличи гъвкавостта и да се намалят бариерите за навлизане. От правителството се изискват постоянство и решимост за преодоляване на дълбоко залегнали интереси, които възпрепятстват осъществяването на реформи. |
| --- | --- |

(10)

Португалия отбеляза добър напредък в много отношения, но все още са налице значителни предизвикателства. Постигането на бюджетните цели продължава да бъде от съществено значение, ако правителството иска да си възвърне пълен достъп до пазара в рамките на периода на програмата за икономически реформи. За да се ограничат рисковете за бюджетните цели за 2012 г., от първостепенно значение е бързото и решително прилагане на структурните бюджетни мерки от програмата за икономически реформи. Същевременно правителството трябва да продължи реформите, насочени към преодоляване на предизвикателствата пред Португалия, свързани с конкурентоспособността. Бюджетът за 2012 г. не следва по-ранните планове за „фискална девалвация“. Ето защо е още по-важно бързото приемане на допълнителни структурни реформи на трудовия пазар и на пазара на стоки, за да се намалят разходите за труд на единица продукция, да се увеличи гъвкавостта и да се намалят бариерите за навлизане. От правителството се изискват постоянство и решимост за преодоляване на дълбоко залегнали интереси, които възпрепятстват осъществяването на реформи.

| (11) | Като цяло при третия преглед на програмата за икономически реформи беше достигнато до заключението, че Португалия изпълнява в срок условията, посочени в Меморандума за разбирателство от 17 май 2011 г. По-специално целта за бюджетния дефицит за 2011 г. (5,9 % от БВП) беше преизпълнена, като беше прибегнато до прехвърляне на пенсионните фондове на банките към държавата, което се равняваше на 3,5 % от БВП. Въпреки тази еднократна операция, структурната консолидация през 2011 г. беше значителна и възлезе на 3,5 % от БВП. Банките са на път да изпълнят до края на 2012 г. капиталовите изисквания, заложени в програмата за икономически реформи, но е необходимо допълнително подобряване на капиталовите позиции през 2012 г. в съответствие с изискванията на споменатата програма и в резултат на искането на Европейския банков орган да се обърне внимание на експозициите към държавен дълг, на програмата за специални проверки на място и планирания трансфер на частните пенсионни фондове на банките. В началото на юни 2012 г. правителството съобщи, че ще предостави публични средства за три основни по значение банки, което би дало възможността да се отговори на капиталовите изисквания по програмата за икономически реформи. Четвъртият преглед на равнище персонал на програмата за икономически реформи, който приключи в началото на юни 2012 г., потвърди резултатите от третия преглед, а именно, че програмата се изпълнява по план. |
| --- | --- |

(11)

Като цяло при третия преглед на програмата за икономически реформи беше достигнато до заключението, че Португалия изпълнява в срок условията, посочени в Меморандума за разбирателство от 17 май 2011 г. По-специално целта за бюджетния дефицит за 2011 г. (5,9 % от БВП) беше преизпълнена, като беше прибегнато до прехвърляне на пенсионните фондове на банките към държавата, което се равняваше на 3,5 % от БВП. Въпреки тази еднократна операция, структурната консолидация през 2011 г. беше значителна и възлезе на 3,5 % от БВП. Банките са на път да изпълнят до края на 2012 г. капиталовите изисквания, заложени в програмата за икономически реформи, но е необходимо допълнително подобряване на капиталовите позиции през 2012 г. в съответствие с изискванията на споменатата програма и в резултат на искането на Европейския банков орган да се обърне внимание на експозициите към държавен дълг, на програмата за специални проверки на място и планирания трансфер на частните пенсионни фондове на банките. В началото на юни 2012 г. правителството съобщи, че ще предостави публични средства за три основни по значение банки, което би дало възможността да се отговори на капиталовите изисквания по програмата за икономически реформи. Четвъртият преглед на равнище персонал на програмата за икономически реформи, който приключи в началото на юни 2012 г., потвърди резултатите от третия преглед, а именно, че програмата се изпълнява по план.

| (12) | Свиването на БВП през 2011 г. беше по-слабо от очакваното, тъй като резултатите от износа и потреблението бяха по-добри от предвиденото. Въпреки това през четвъртото тримесечие на 2011 г. и в началото на 2012 г. вътрешното търсене беше слабо, безработицата рязко нарасна, а доверието на стопанските среди беше ниско. Според прогнозите на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. изгледите за 2012 г. са се влошили и понастоящем се очаква БВП да спадне с 3,3 %. Икономическият растеж през 2013 г. ще бъде по-слаб от първоначално очакваното. Докато коригирането на външноикономическите показатели беше забележително бързо, като португалският износ увеличи пазарния си дял извън Съюза, а вносът намаля значително, все още не е сигурно, дали това ще е трайно. Предвид големия външен дълг, натрупан от Португалия, е необходима много съществена допълнителна корекция от структурен характер. |
| --- | --- |

(12)

Свиването на БВП през 2011 г. беше по-слабо от очакваното, тъй като резултатите от износа и потреблението бяха по-добри от предвиденото. Въпреки това през четвъртото тримесечие на 2011 г. и в началото на 2012 г. вътрешното търсене беше слабо, безработицата рязко нарасна, а доверието на стопанските среди беше ниско. Според прогнозите на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. изгледите за 2012 г. са се влошили и понастоящем се очаква БВП да спадне с 3,3 %. Икономическият растеж през 2013 г. ще бъде по-слаб от първоначално очакваното. Докато коригирането на външноикономическите показатели беше забележително бързо, като португалският износ увеличи пазарния си дял извън Съюза, а вносът намаля значително, все още не е сигурно, дали това ще е трайно. Предвид големия външен дълг, натрупан от Португалия, е необходима много съществена допълнителна корекция от структурен характер.

| (13) | В бюджета за 2012 г. е заложена цел за бюджетен дефицит в размер на 4,5 % от БВП, което е в съответствие с изискванията в програмата за икономически реформи и с препоръките на Съвета към Португалия в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. Средносрочните планове за бюджетна консолидация, включени в програмата за стабилност, са също съвместими с определените в програмата за икономически реформи цели за номинален дефицит, като до 2013 г. се очаква да се постигне съотношение на дефицита към БВП от 3 %. В бюджета за 2012 г. са включени мерки за консолидация, които възлизат на над 5 % от БВП и които се състоят от трайни структурни мерки. Две трети от мерките се отнасят до разходната част и включват значително намаляване на заплатите и пенсиите в публичния сектор, намаляване на броя на държавните служители с 2 % (приравнени към пълен работен ден) и рационализация на държавните предприятия. По отношение на приходите в бюджета се предвижда намаляване на освобождаването от данъци, увеличаване на броя на стоките и услугите, които се облагат със стандартната ставка на ДДС, по-високи корпоративни данъци и данъци върху доходите на физическите лица, увеличение на акцизите и активизиране на усилията за борба с укриването на данъци и измамите. Очаква се дефицитът да продължи да намалява до 1,8 % от БВП през 2014 г. и до 1 % от БВП през 2015 г. Основните рискове за постигането на бюджетните цели са свързани основно със сектора на държавните предприятия и местното и регионалното управление. По отношение на структурното салдо се очаква бюджетната корекция на структурното салдо да бъде над 7 процентни пункта от БВП за 2011—2012 г. Средносрочната бюджетна цел от – 0,5 % от БВП е подходящо отражение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. По отношение на публичния дълг се очаква той да достигне своя връх от 115,7 % от БВП през 2013 г. и след това постепенно да се понижава. Четвъртият преглед на равнище персонал на програмата за икономически реформи потвърди, че целта за бюджетния дефицит за 2012 г. остава постижима, тъй като изпълнението на бюджета през първите четири месеца на 2012 г. беше в съответствие с очакванията и тъй като неблагоприятните рискове, произтичащи от рязкото увеличаване на безработицата, както и структурата на растежа, която в по-ниска степен води до данъчни постъпления, в сравнение с бюджетните прогнози, се компенсират със спестявания в други части на бюджета. |
| --- | --- |

(13)

В бюджета за 2012 г. е заложена цел за бюджетен дефицит в размер на 4,5 % от БВП, което е в съответствие с изискванията в програмата за икономически реформи и с препоръките на Съвета към Португалия в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. Средносрочните планове за бюджетна консолидация, включени в програмата за стабилност, са също съвместими с определените в програмата за икономически реформи цели за номинален дефицит, като до 2013 г. се очаква да се постигне съотношение на дефицита към БВП от 3 %. В бюджета за 2012 г. са включени мерки за консолидация, които възлизат на над 5 % от БВП и които се състоят от трайни структурни мерки. Две трети от мерките се отнасят до разходната част и включват значително намаляване на заплатите и пенсиите в публичния сектор, намаляване на броя на държавните служители с 2 % (приравнени към пълен работен ден) и рационализация на държавните предприятия. По отношение на приходите в бюджета се предвижда намаляване на освобождаването от данъци, увеличаване на броя на стоките и услугите, които се облагат със стандартната ставка на ДДС, по-високи корпоративни данъци и данъци върху доходите на физическите лица, увеличение на акцизите и активизиране на усилията за борба с укриването на данъци и измамите. Очаква се дефицитът да продължи да намалява до 1,8 % от БВП през 2014 г. и до 1 % от БВП през 2015 г. Основните рискове за постигането на бюджетните цели са свързани основно със сектора на държавните предприятия и местното и регионалното управление. По отношение на структурното салдо се очаква бюджетната корекция на структурното салдо да бъде над 7 процентни пункта от БВП за 2011—2012 г. Средносрочната бюджетна цел от – 0,5 % от БВП е подходящо отражение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. По отношение на публичния дълг се очаква той да достигне своя връх от 115,7 % от БВП през 2013 г. и след това постепенно да се понижава. Четвъртият преглед на равнище персонал на програмата за икономически реформи потвърди, че целта за бюджетния дефицит за 2012 г. остава постижима, тъй като изпълнението на бюджета през първите четири месеца на 2012 г. беше в съответствие с очакванията и тъй като неблагоприятните рискове, произтичащи от рязкото увеличаване на безработицата, както и структурата на растежа, която в по-ниска степен води до данъчни постъпления, в сравнение с бюджетните прогнози, се компенсират със спестявания в други части на бюджета.

| (14) | До момента е постигнат значителен напредък, а пълният успех на програмата за икономически реформи зависи в решаваща степен от осъществяването на широк набор от структурни реформи, които ще отстранят липсата на гъвкавост и пречките, които са в основата на десетгодишната стагнация на икономиката. В срок е осъществяването на обширния и амбициозен план за реформи в областта на пазара на труда, здравеопазването, жилищното настаняване, съдебната система и неплатежоспособността и регулаторната рамка, в това число конкуренцията. Също така до този момент приватизацията е много успешна. В мрежовите индустрии напредъкът е по-нееднозначен. По-специално в енергийния сектор беше представена всеобхватна стратегия за елиминиране на нарастващия дълг в сектора чрез справяне с прекомерните печалби и тя ще трябва да бъде прилагана през следващите месеци. |
| --- | --- |

(14)

До момента е постигнат значителен напредък, а пълният успех на програмата за икономически реформи зависи в решаваща степен от осъществяването на широк набор от структурни реформи, които ще отстранят липсата на гъвкавост и пречките, които са в основата на десетгодишната стагнация на икономиката. В срок е осъществяването на обширния и амбициозен план за реформи в областта на пазара на труда, здравеопазването, жилищното настаняване, съдебната система и неплатежоспособността и регулаторната рамка, в това число конкуренцията. Също така до този момент приватизацията е много успешна. В мрежовите индустрии напредъкът е по-нееднозначен. По-специално в енергийния сектор беше представена всеобхватна стратегия за елиминиране на нарастващия дълг в сектора чрез справяне с прекомерните печалби и тя ще трябва да бъде прилагана през следващите месеци.

| (15) | В ход е стратегическо препрограмиране на структурните фондове, като се поставя акцент върху подкрепата за младежката заетост и конкурентоспособността (по-специално малките и средните предприятия). Новите мерки укрепват действията в областта на паспорта за заетост, обучението и професионалните квалификации, както и достъпа до финансиране за малките и средните предприятия. |
| --- | --- |

(15)

В ход е стратегическо препрограмиране на структурните фондове, като се поставя акцент върху подкрепата за младежката заетост и конкурентоспособността (по-специално малките и средните предприятия). Новите мерки укрепват действията в областта на паспорта за заетост, обучението и професионалните квалификации, както и достъпа до финансиране за малките и средните предприятия.

| (16) | Португалия пое редица ангажименти по пакта „Евро плюс“. Ангажиментите и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до подобряване на конкурентоспособността, дела на заетостта и устойчивостта на публичните финанси, като в същото време се заздравява финансовата устойчивост, |
| --- | --- |

(16)

Португалия пое редица ангажименти по пакта „Евро плюс“. Ангажиментите и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до подобряване на конкурентоспособността, дела на заетостта и устойчивостта на публичните финанси, като в същото време се заздравява финансовата устойчивост,

ПРЕПОРЪЧВА на Португалия да предприеме следните действия в периода 2012—2013 г.:

да приложи мерките, залегнали в Решение за изпълнение 2011/344/ЕС и допълнително конкретизирани в Меморандума за разбирателство от 17 май 2011 г. и неговите последващи допълнения.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилага и през 2012 г. с Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите-членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

2

(3)  ОВ C 216, 22.7.2011 г., стр. 1.

3

(4)  ОВ L 159, 17.6.2011 г., стр. 88.

4

(5)  ОВ L 118, 12.5.2010 г., стр. 1.

5

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/72 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/72

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно националната програма за реформи на Румъния за 2012 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Румъния за периода 2012—2015 г.

2012/C 219/21

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките на държавите членки по заетостта (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките на държавите членки по заетостта (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Румъния за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Румъния за периода 2011—2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Румъния за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Румъния за периода 2011—2014 г.

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“.

| (5) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(5)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (6) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи. |
| --- | --- |

(7)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

| (8) | На 23 април 2012 г. Румъния представи националната си програма за реформи за 2012 г., на 11 май 2012 г. — своята програма за конвергенция за периода 2012—2015 г. |
| --- | --- |

(8)

На 23 април 2012 г. Румъния представи националната си програма за реформи за 2012 г., на 11 май 2012 г. — своята програма за конвергенция за периода 2012—2015 г.

| (9) | На 6 май 2009 г. Съветът прие Решение 2009/459/ЕО (4) за предоставяне на средносрочна финансова помощ на Румъния за период от три години въз основа на член 143 от Договора. В придружаващия Меморандум за разбирателство, подписан на 23 юни 2009 г., и в последващите му допълнения се определят условията на икономическата политика, въз основа на която е била изплатена финансовата помощ. Решение 2009/459/ЕО бе изменено на 16 март 2010 г. с Решение 2010/183/ЕС (5). След успешното изпълнение на програмата за средносрочна финансова помощ от страна на Румъния и предвид значителната, но частична корекция на текущата сметка поради съществуващите все още структурни слабости на пазара на стоки и пазара на труда в Румъния, което прави страната чувствителна към международни ценови шокове, на 12 май 2011 г. Съветът прие Решение 2011/288/ЕС (6) за предоставяне на превантивна средносрочна финансова помощ на Румъния за период от три години съгласно член 143 от Договора. Придружаващият Меморандум за разбирателство беше подписан на 29 юни 2011 г., а първото допълнение към него — на 27 декември 2011 г. |
| --- | --- |

(9)

На 6 май 2009 г. Съветът прие Решение 2009/459/ЕО (4) за предоставяне на средносрочна финансова помощ на Румъния за период от три години въз основа на член 143 от Договора. В придружаващия Меморандум за разбирателство, подписан на 23 юни 2009 г., и в последващите му допълнения се определят условията на икономическата политика, въз основа на която е била изплатена финансовата помощ. Решение 2009/459/ЕО бе изменено на 16 март 2010 г. с Решение 2010/183/ЕС (5). След успешното изпълнение на програмата за средносрочна финансова помощ от страна на Румъния и предвид значителната, но частична корекция на текущата сметка поради съществуващите все още структурни слабости на пазара на стоки и пазара на труда в Румъния, което прави страната чувствителна към международни ценови шокове, на 12 май 2011 г. Съветът прие Решение 2011/288/ЕС (6) за предоставяне на превантивна средносрочна финансова помощ на Румъния за период от три години съгласно член 143 от Договора. Придружаващият Меморандум за разбирателство беше подписан на 29 юни 2011 г., а първото допълнение към него — на 27 декември 2011 г.

| (10) | Във втория официален преглед на средносрочната програма за финансово подпомагане, който се проведе в края на април и началото на май 2012 г., се установи, че изпълнението на посочената програма от страна на Румъния продължава в правилната посока. Целта по отношение на паричния фискален дефицит за 2011 г. бе изпълнена, докато целта на Европейската система от сметки (ЕСС) щеше да бъде изпълнена, ако не съществуваше мащабна еднократна мярка, свързана с решения на Съда, с която правителството бе задължено да изплати обезщетение на някои категории работници и служители. Бюджетът за 2012 г. продължава в правилната посока към постигане на дефицит под 3 % от БВП съгласно ЕСС. Румънският банков сектор е останал устойчив, въпреки постоянното влошаване на качеството на активите, което продължи да оказва влияние върху рентабилността на банковия сектор. Условията, посочени в средносрочната програма за финансово подпомагане във финансовия сектор бяха изпълнени, макар и със забавяния в някои случаи. Напредъкът беше неравномерен в ключовите области на структурните реформи, като например в енергетиката и транспорта и усвояването на средствата от ЕС. |
| --- | --- |

(10)

Във втория официален преглед на средносрочната програма за финансово подпомагане, който се проведе в края на април и началото на май 2012 г., се установи, че изпълнението на посочената програма от страна на Румъния продължава в правилната посока. Целта по отношение на паричния фискален дефицит за 2011 г. бе изпълнена, докато целта на Европейската система от сметки (ЕСС) щеше да бъде изпълнена, ако не съществуваше мащабна еднократна мярка, свързана с решения на Съда, с която правителството бе задължено да изплати обезщетение на някои категории работници и служители. Бюджетът за 2012 г. продължава в правилната посока към постигане на дефицит под 3 % от БВП съгласно ЕСС. Румънският банков сектор е останал устойчив, въпреки постоянното влошаване на качеството на активите, което продължи да оказва влияние върху рентабилността на банковия сектор. Условията, посочени в средносрочната програма за финансово подпомагане във финансовия сектор бяха изпълнени, макар и със забавяния в някои случаи. Напредъкът беше неравномерен в ключовите области на структурните реформи, като например в енергетиката и транспорта и усвояването на средствата от ЕС.

| (11) | След две години на спад реалният БВП на Румъния нарасна през 2011 г. с 21⁄2 %. За 2012 г. се очаква растежът да намалее до 1,4 %. Според прогнозите вътрешното търсене ще бъде основният двигател на растежа. Публичните инвестиции, подкрепени чрез подобряване на усвояването на средствата от ЕС, се очаква да играят ключова роля през 2012. |
| --- | --- |

(11)

След две години на спад реалният БВП на Румъния нарасна през 2011 г. с 21⁄2 %. За 2012 г. се очаква растежът да намалее до 1,4 %. Според прогнозите вътрешното търсене ще бъде основният двигател на растежа. Публичните инвестиции, подкрепени чрез подобряване на усвояването на средствата от ЕС, се очаква да играят ключова роля през 2012.

| (12) | Въз основа на оценката на програмата за конвергенция в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата изглежда реалистичен. Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за конвергенция, е достигане на бюджетен дефицит под 3 % от БВП през 2012 г. в съответствие с препоръките на Съвета, дадени на Румъния в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. След това трябва да се постигне средносрочна бюджетна цел, определена като дефицит от 0,7 % от БВП в структурно изражение. Средносрочната бюджетна цел адекватно отразява изискванията на Пакта за стабилност и растеж. След планираната корекция на прекомерния дефицит през 2012 г. дефицитът се очаква да намалее до 2,2 % от БВП през 2013 г., до 1,2 % от БВП през 2014 г. и до 0,9 % от БВП през 2015 г. Въз основа на (преизчисленото) структурно салдо на бюджета (7) това предполага подобрение в дефицита с 1,5 % през 2012 г., 0,5 % през 2013 г. и 0,7 % през 2014 г. в съответствие с целевия показател от 0,5 % от БВП от Пакта за стабилност и растеж. Темпът на нарастване на държавните разходи е в съответствие с целевия показател за разходите от Пакта за стабилност и растеж за периода 2012—2015 г. Програмата за конвергенция предвижда постигане на средносрочната цел през 2014 г. Основните рискове за бюджетните цели са просрочените задължения на държавни предприятия, както и потенциалното натрупване на просрочени задължения на местно управленско равнище и в сектора на здравеопазването, макар и да са взети някои мерки в сектора на здравеопазването. Що се отнася до публичния дълг, той беше под 34 % от БВП към края на 2011 г., като по този начин остава значително под 60 % от БВП. |
| --- | --- |

(12)

Въз основа на оценката на програмата за конвергенция в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата изглежда реалистичен. Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за конвергенция, е достигане на бюджетен дефицит под 3 % от БВП през 2012 г. в съответствие с препоръките на Съвета, дадени на Румъния в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. След това трябва да се постигне средносрочна бюджетна цел, определена като дефицит от 0,7 % от БВП в структурно изражение. Средносрочната бюджетна цел адекватно отразява изискванията на Пакта за стабилност и растеж. След планираната корекция на прекомерния дефицит през 2012 г. дефицитът се очаква да намалее до 2,2 % от БВП през 2013 г., до 1,2 % от БВП през 2014 г. и до 0,9 % от БВП през 2015 г. Въз основа на (преизчисленото) структурно салдо на бюджета (7) това предполага подобрение в дефицита с 1,5 % през 2012 г., 0,5 % през 2013 г. и 0,7 % през 2014 г. в съответствие с целевия показател от 0,5 % от БВП от Пакта за стабилност и растеж. Темпът на нарастване на държавните разходи е в съответствие с целевия показател за разходите от Пакта за стабилност и растеж за периода 2012—2015 г. Програмата за конвергенция предвижда постигане на средносрочната цел през 2014 г. Основните рискове за бюджетните цели са просрочените задължения на държавни предприятия, както и потенциалното натрупване на просрочени задължения на местно управленско равнище и в сектора на здравеопазването, макар и да са взети някои мерки в сектора на здравеопазването. Що се отнася до публичния дълг, той беше под 34 % от БВП към края на 2011 г., като по този начин остава значително под 60 % от БВП.

| (13) | Румъния пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до насърчаването на заетостта, увеличаването на конкурентоспособността, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и засилването на финансовата стабилност, |
| --- | --- |

(13)

Румъния пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до насърчаването на заетостта, увеличаването на конкурентоспособността, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и засилването на финансовата стабилност,

ПРЕПОРЪЧВА на Румъния да предприеме следните действия през периода 2012—2013 г.:

да приложи мерките, определени в Решение 2009/459/ЕО, изменено с Решение 2010/183/ЕС, заедно с мерките, определени в Решение 2011/288/ЕС и допълнително уточнени в Меморандума за разбирателство от 23 юни 2009 г., и последващите му допълнения, както и в Меморандума за разбирателство от 29 юни 2011 г. и последващите му допълнения.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилага и през 2012 г. с Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите-членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

2

(3)  ОВ C 216, 22.7.2011 г., стр. 6.

3

(4)  ОВ L 150, 13.6.2009 г., стр. 8.

4

(5)  ОВ L 83, 30.3.2010 г., стр. 19.

5

(6)  ОВ L 132, 19.5.2011 г., стр. 15.

6

(7)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и временните мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на данните, предоставени в програмата, с помощта на общоприетата методология.

7

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/74 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/74

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно националната програма за реформи на Словакия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за периода 2012—2015 г.

2012/C 219/22

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките на държавите членки по заетостта (2), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките на държавите членки по заетостта (2), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Словакия за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Словакия за периода 2011—2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Словакия за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Словакия за периода 2011—2014 г.

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Словакия не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Словакия не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитетът за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания се включват в становището на Комитета по заетостта. |
| --- | --- |

(5)

На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитетът за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания се включват в становището на Комитета по заетостта.

| (6) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(6)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (7) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(7)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (8) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи. |
| --- | --- |

(8)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

| (9) | На 30 април 2012 г. Словакия представи програмата си за стабилност за 2012—2015 г. и националната си програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(9)

На 30 април 2012 г. Словакия представи програмата си за стабилност за 2012—2015 г. и националната си програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (10) | Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът счита, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата е реалистичен. Той до голяма степен съответства на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г., макар че в нея е допуснат малко по-висок растеж на реалния БВП през 2012 г. Целта на бюджетната стратегия, очертана в програмата за стабилност, е да гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Набелязаните междинни стъпки за постигането на тази цел включват стриктно изпълнение на бюджета за 2012 г. и намаляване на номиналния дефицит до ниво под 3 % от БВП през 2013 г., когато е определеният от Съвета срок за коригиране на прекомерния дефицит. Плановете за постигане на целта за номиналния дефицит през 2013 г. може обаче да не бъдат реализирани. В програмата за стабилност средносрочната бюджетна цел (СБЦ) е променена от почти балансиран бюджет на структурен дефицит от 0,5 % от БВП и не се предвижда целта да бъде постигната в рамките на периода на действие на програмата. Новата СЦБ е адекватно отражение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо (5) средногодишното подобряване на състоянието на бюджета за периода 2010—2013 г. е 1,3 % от БВП, което значително надминава изискваната стойност, препоръчана от Съвета, при което оставащата част от това подобряване е в известна степен отложена за 2013 г. Съществуват рискове по отношение на целта за 2013 г., тъй като предложените мерки по отношение на приходите може да не постигнат планираните резултати; едновременното изпълнение на всички малки по обхват мерки може да е трудно; също и с оглед на извършваните в миналото корекции във възходяща посока на целите за дефицита.
  Освен това е вероятно извършването на допълнителни съкращения на разходите във всички сфери да се окаже непосилно в средносрочен план. През 2014 и 2015 г. средното подобрение на състоянието на бюджета възлиза на 0,3 % от БВП годишно, което е под изискваната корекция от 0,5 % от БВП за държавите, които все още не са постигнали СБЦ. Независимо от това според програмата за стабилност в последните години от нейния период на действие темпът на нарастване на бюджетните разходи, като се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, е в съответствие с целевия показател за разходите в Пакта за стабилност и растеж. Държавният дълг ще остане значително под 60 % от БВП. Макар Словакия да е приела закон за създаването на фискалния съвет, до момента той не е формиран, а законодателството по отношение на таваните за разходите все още не е прието. |
| --- | --- |

(10)

Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът счита, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата е реалистичен. Той до голяма степен съответства на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г., макар че в нея е допуснат малко по-висок растеж на реалния БВП през 2012 г. Целта на бюджетната стратегия, очертана в програмата за стабилност, е да гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Набелязаните междинни стъпки за постигането на тази цел включват стриктно изпълнение на бюджета за 2012 г. и намаляване на номиналния дефицит до ниво под 3 % от БВП през 2013 г., когато е определеният от Съвета срок за коригиране на прекомерния дефицит. Плановете за постигане на целта за номиналния дефицит през 2013 г. може обаче да не бъдат реализирани. В програмата за стабилност средносрочната бюджетна цел (СБЦ) е променена от почти балансиран бюджет на структурен дефицит от 0,5 % от БВП и не се предвижда целта да бъде постигната в рамките на периода на действие на програмата. Новата СЦБ е адекватно отражение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо (5) средногодишното подобряване на състоянието на бюджета за периода 2010—2013 г. е 1,3 % от БВП, което значително надминава изискваната стойност, препоръчана от Съвета, при което оставащата част от това подобряване е в известна степен отложена за 2013 г. Съществуват рискове по отношение на целта за 2013 г., тъй като предложените мерки по отношение на приходите може да не постигнат планираните резултати; едновременното изпълнение на всички малки по обхват мерки може да е трудно; също и с оглед на извършваните в миналото корекции във възходяща посока на целите за дефицита.

Освен това е вероятно извършването на допълнителни съкращения на разходите във всички сфери да се окаже непосилно в средносрочен план. През 2014 и 2015 г. средното подобрение на състоянието на бюджета възлиза на 0,3 % от БВП годишно, което е под изискваната корекция от 0,5 % от БВП за държавите, които все още не са постигнали СБЦ. Независимо от това според програмата за стабилност в последните години от нейния период на действие темпът на нарастване на бюджетните разходи, като се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, е в съответствие с целевия показател за разходите в Пакта за стабилност и растеж. Държавният дълг ще остане значително под 60 % от БВП. Макар Словакия да е приела закон за създаването на фискалния съвет, до момента той не е формиран, а законодателството по отношение на таваните за разходите все още не е прието.

| (11) | Като се има предвид, че възможността за по-нататъшна основана на разходите бюджетна консолидация постепенно се стеснява и като се отчита необходимостта да се способства за непрекъснат процес на конвергенция посредством разходи в ключови области като образованието, иновациите и транспортната инфраструктура, може да се разгледат варианти за мерки, насочени към разширяване на данъчната основа, ограничаване на избягването на данъци и подобряване на спазването на данъчните задължения, без това да се отразява неблагоприятно на краткосрочните перспективи за растеж. Справянето с проблема относно разликата между дължимия и събрания ДДС, която е една от големите в ЕС, може да доведе до значителни допълнителни приходи. Има възможност също така за увеличаване на постъпленията от данъци, които са по-малко вредни за растежа, включително данъците върху недвижими имоти, както и от екологично данъчно облагане. Ефективността на данъчното облагане на трудовите доходи варира в зависимост от различните форми на заетост. Това насърчава преминаване към по-гъвкави договорености за работа с отрицателно краткосрочно и дългосрочно въздействие върху публичните сметки. |
| --- | --- |

(11)

Като се има предвид, че възможността за по-нататъшна основана на разходите бюджетна консолидация постепенно се стеснява и като се отчита необходимостта да се способства за непрекъснат процес на конвергенция посредством разходи в ключови области като образованието, иновациите и транспортната инфраструктура, може да се разгледат варианти за мерки, насочени към разширяване на данъчната основа, ограничаване на избягването на данъци и подобряване на спазването на данъчните задължения, без това да се отразява неблагоприятно на краткосрочните перспективи за растеж. Справянето с проблема относно разликата между дължимия и събрания ДДС, която е една от големите в ЕС, може да доведе до значителни допълнителни приходи. Има възможност също така за увеличаване на постъпленията от данъци, които са по-малко вредни за растежа, включително данъците върху недвижими имоти, както и от екологично данъчно облагане. Ефективността на данъчното облагане на трудовите доходи варира в зависимост от различните форми на заетост. Това насърчава преминаване към по-гъвкави договорености за работа с отрицателно краткосрочно и дългосрочно въздействие върху публичните сметки.

| (12) | Словакия е предприела само частични мерки във връзка с дългосрочната устойчивост на публичните си финанси, тъй като все още не е въвела планираните промени в разходопокривния стълб на пенсионната система. Предприети са мерки за повишаване на жизнеспособността на капиталопокриващия пенсионен стълб. При все това обаче нестабилната правна уредба, която се характеризираше с чести и значителни промени в миналото, доведе до значителни разходи за приспособяване и внесе несигурност в капиталопокриващия пенсионен стълб. |
| --- | --- |

(12)

Словакия е предприела само частични мерки във връзка с дългосрочната устойчивост на публичните си финанси, тъй като все още не е въвела планираните промени в разходопокривния стълб на пенсионната система. Предприети са мерки за повишаване на жизнеспособността на капиталопокриващия пенсионен стълб. При все това обаче нестабилната правна уредба, която се характеризираше с чести и значителни промени в миналото, доведе до значителни разходи за приспособяване и внесе несигурност в капиталопокриващия пенсионен стълб.

| (13) | Не са предприети никакви сериозни мерки за преодоляване на проблема с безработицата в Словакия. Продължава да съществува необходимост от подобряване на ефективността на активните политики на пазара на труда и капацитета на публичната служба по заетостта. Необходимо е също така да се предприемат мерки за увеличаване на участието на пазара на труда на по-възрастните работници и жените, по-специално чрез осигуряване наличието на услуги за грижи за деца. Данъчната тежест, включително всички задължителни плащания, остава сравнително висока за работниците с ниски доходи, а определена част от търсещите работа почти нямат стимул да заменят социалните помощи с нископлатена работа. |
| --- | --- |

(13)

Не са предприети никакви сериозни мерки за преодоляване на проблема с безработицата в Словакия. Продължава да съществува необходимост от подобряване на ефективността на активните политики на пазара на труда и капацитета на публичната служба по заетостта. Необходимо е също така да се предприемат мерки за увеличаване на участието на пазара на труда на по-възрастните работници и жените, по-специално чрез осигуряване наличието на услуги за грижи за деца. Данъчната тежест, включително всички задължителни плащания, остава сравнително висока за работниците с ниски доходи, а определена част от търсещите работа почти нямат стимул да заменят социалните помощи с нископлатена работа.

| (14) | За подобряване на качеството на системата на образование и обучение са предприети само някои ограничени мерки. В съответствие с резултатите от работата на съвместния екип на Словакия и Комисията по въпросите на безработицата сред младите хора за справяне с високата безработица сред младите хора в Словакия следва незабавно да бъде приет и приведен в изпълнение планът за действие за младежта, включително предприемането на реформа на професионалното образование и обучение, както и на висшето образование. Приета е актуализирана стратегия за учене през целия живот. Въпреки това не са въведени специални стимули, за да се гарантира по-голямо участие. |
| --- | --- |

(14)

За подобряване на качеството на системата на образование и обучение са предприети само някои ограничени мерки. В съответствие с резултатите от работата на съвместния екип на Словакия и Комисията по въпросите на безработицата сред младите хора за справяне с високата безработица сред младите хора в Словакия следва незабавно да бъде приет и приведен в изпълнение планът за действие за младежта, включително предприемането на реформа на професионалното образование и обучение, както и на висшето образование. Приета е актуализирана стратегия за учене през целия живот. Въпреки това не са въведени специални стимули, за да се гарантира по-голямо участие.

| (15) | Маргинализираните общности, включително ромите, са до голяма степен изключени от пазара на труда и образователната система, като формират значителен и използван в недостатъчна степен потенциал от работна ръка в словашката икономика. За да се справи с този проблем, Словакия следва да положи повече усилия за подобряването на образователните резултати на маргинализираните групи и за успешното действие на политиките за реинтеграция на възрастни. |
| --- | --- |

(15)

Маргинализираните общности, включително ромите, са до голяма степен изключени от пазара на труда и образователната система, като формират значителен и използван в недостатъчна степен потенциал от работна ръка в словашката икономика. За да се справи с този проблем, Словакия следва да положи повече усилия за подобряването на образователните резултати на маргинализираните групи и за успешното действие на политиките за реинтеграция на възрастни.

| (16) | Словакия е увеличила значително прозрачността на правилата за възлагане на обществени поръчки и на съдебната система, макар съдебното производство да продължава да е дълго и скъпоструващо. При все това обаче като цяло качеството и капацитетът на публичните институции продължават да бъдат на ниско ниво. Публичната администрация се отличава с липса на стратегически подход, голямо текучество на персонала и недостатъчни действия за изграждане на капацитет, което затруднява разработването и изпълнението на политики, както и предоставянето на публични услуги. |
| --- | --- |

(16)

Словакия е увеличила значително прозрачността на правилата за възлагане на обществени поръчки и на съдебната система, макар съдебното производство да продължава да е дълго и скъпоструващо. При все това обаче като цяло качеството и капацитетът на публичните институции продължават да бъдат на ниско ниво. Публичната администрация се отличава с липса на стратегически подход, голямо текучество на персонала и недостатъчни действия за изграждане на капацитет, което затруднява разработването и изпълнението на политики, както и предоставянето на публични услуги.

| (17) | Словакия пое редица ангажименти по силата на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти, както и изпълнението на ангажиментите, представени през 2011 г., са свързани с подпомагането на заетостта, повишаването на конкурентоспособността, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и укрепването на финансовата стабилност. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките. |
| --- | --- |

(17)

Словакия пое редица ангажименти по силата на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти, както и изпълнението на ангажиментите, представени през 2011 г., са свързани с подпомагането на заетостта, повишаването на конкурентоспособността, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и укрепването на финансовата стабилност. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките.

| (18) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Словакия. Тя направи оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Словакия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—7 по-долу. |
| --- | --- |

(18)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Словакия. Тя направи оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Словакия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—7 по-долу.

| (19) | Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу, |
| --- | --- |

(19)

Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Словакия да предприеме следните действия през периода 2012—2013 г.:

| 1. | Да предприеме допълнителни мерки през 2012 г. и да определи необходимите мерки за 2013 г. за коригиране на прекомерния дефицит по устойчив начин и да направи структурната корекция, посочена в препоръките на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. Да извърши целенасочени съкращения на разходите, като в същото време запази нивото на разходите, насърчаващи растежа, и да увеличи усилията за подобряване на ефективността на публичните разходи. След това да осигури подходяща структурна корекция, за да постигне достатъчен напредък в постигането на СБЦ, включително спазване на целевия показател за разходите. Да ускори създаването на фискалния съвет и да приеме правила за тавани на разходите. |
| --- | --- |

1.

Да предприеме допълнителни мерки през 2012 г. и да определи необходимите мерки за 2013 г. за коригиране на прекомерния дефицит по устойчив начин и да направи структурната корекция, посочена в препоръките на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. Да извърши целенасочени съкращения на разходите, като в същото време запази нивото на разходите, насърчаващи растежа, и да увеличи усилията за подобряване на ефективността на публичните разходи. След това да осигури подходяща структурна корекция, за да постигне достатъчен напредък в постигането на СБЦ, включително спазване на целевия показател за разходите. Да ускори създаването на фискалния съвет и да приеме правила за тавани на разходите.

| 2. | Да направи необходимото за по-стриктното спазване на данъчните задължения, по-конкретно чрез повишаване на ефикасността на събирането на ДДС; да намали изкривяванията при данъчното облагане на труда между различните видове заетост, също и чрез намаляването на данъчните отчисления; да обвърже облагането на недвижимите имоти с пазарната стойност на недвижимата собственост; да използва в по-голяма степен екологично данъчно облагане. |
| --- | --- |

2.

Да направи необходимото за по-стриктното спазване на данъчните задължения, по-конкретно чрез повишаване на ефикасността на събирането на ДДС; да намали изкривяванията при данъчното облагане на труда между различните видове заетост, също и чрез намаляването на данъчните отчисления; да обвърже облагането на недвижимите имоти с пазарната стойност на недвижимата собственост; да използва в по-голяма степен екологично данъчно облагане.

| 3. | Да коригира допълнително разходопокривния стълб на пенсионната система, главно чрез промяна на механизма за индексация, въвеждане на пряка връзка между законоустановената пенсионна възраст и продължителността на живота и въвеждане на коефициент за устойчивост във формулата за изчисляване на пенсиите, отразяващ демографските промени. Да гарантира устойчивостта и жизнеспособността и на капиталопокриващия пенсионен стълб. |
| --- | --- |

3.

Да коригира допълнително разходопокривния стълб на пенсионната система, главно чрез промяна на механизма за индексация, въвеждане на пряка връзка между законоустановената пенсионна възраст и продължителността на живота и въвеждане на коефициент за устойчивост във формулата за изчисляване на пенсиите, отразяващ демографските промени. Да гарантира устойчивостта и жизнеспособността и на капиталопокриващия пенсионен стълб.

| 4. | Да подобри административния капацитет на публичните служби по заетостта с цел да се подобри насочеността, замисъла и оценката на активните политики на пазара на труда, за да се осигурят по-персонализирани услуги по заетостта за младежите, дългосрочно безработните, по-възрастните работници и жените. Да осигури наличието на детски заведения. Да намали данъчната тежест върху труда на нископлатените работници и да адаптира системата за изплащане на обезщетения. |
| --- | --- |

4.

Да подобри административния капацитет на публичните служби по заетостта с цел да се подобри насочеността, замисъла и оценката на активните политики на пазара на труда, за да се осигурят по-персонализирани услуги по заетостта за младежите, дългосрочно безработните, по-възрастните работници и жените. Да осигури наличието на детски заведения. Да намали данъчната тежест върху труда на нископлатените работници и да адаптира системата за изплащане на обезщетения.

| 5. | Да приеме и приведе в изпълнение плана за действие за младежта, по-специално във връзка с качеството и съобразяването на образованието и професионалното обучение с нуждите на пазара на труда, включително чрез въвеждането на схема за професионални стажове. Да подобри качеството на висшето образование чрез повишена гаранция за качеството и ориентираност към резултати. |
| --- | --- |

5.

Да приеме и приведе в изпълнение плана за действие за младежта, по-специално във връзка с качеството и съобразяването на образованието и професионалното обучение с нуждите на пазара на труда, включително чрез въвеждането на схема за професионални стажове. Да подобри качеството на висшето образование чрез повишена гаранция за качеството и ориентираност към резултати.

| 6. | Да предприеме активни мерки за подобряване на достъпа и качеството на училищното и предучилищното образование за уязвимите групи, включително ромите. Да осигури реинтеграцията на възрастните на пазара на труда чрез мерки за стимулиране на трудовата активност и целенасочени услуги за заетост, втори шанс за образование и краткосрочно професионално обучение. |
| --- | --- |

6.

Да предприеме активни мерки за подобряване на достъпа и качеството на училищното и предучилищното образование за уязвимите групи, включително ромите. Да осигури реинтеграцията на възрастните на пазара на труда чрез мерки за стимулиране на трудовата активност и целенасочени услуги за заетост, втори шанс за образование и краткосрочно професионално обучение.

| 7. | Да повиши качеството на държавната администрация, включително чрез подобряване на управлението на човешките ресурси и укрепване на аналитичния капацитет. Да продължи да полага усилия за съкращаването на продължителността на съдебните производства и за засилването на ролята на службата за обществени поръчки като независим орган. |
| --- | --- |

7.

Да повиши качеството на държавната администрация, включително чрез подобряване на управлението на човешките ресурси и укрепване на аналитичния капацитет. Да продължи да полага усилия за съкращаването на продължителността на съдебните производства и за засилването на ролята на службата за обществени поръчки като независим орган.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат и през 2012 г. с Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (OJ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

2

(3)  ОВ C 272, 15.9.2011 г., стр. 1.

3

(4)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

4

(5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на данните в програмата и с помощта на общоприетата методика.

5

(6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/77 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/77

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно националната програма за реформи на Словения за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за периода 2012—2015 г.

2012/C 219/23

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите-членки (3), като двата акта заедно представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политиката по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите-членки (3), като двата акта заедно представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политиката по заетостта.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Словения за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Словения за периода 2011—2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Словения за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Словения за периода 2011—2014 г.

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Словения ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Словения ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитетът за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания се включват в становището на Комитета по заетостта. |
| --- | --- |

(5)

На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитетът за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания се включват в становището на Комитета по заетостта.

| (6) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(6)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (7) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцираната бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(7)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцираната бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (8) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи. |
| --- | --- |

(8)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

| (9) | На 26 април 2012 г. Словения представи своята програма за стабилност, която обхваща периода 2012—2015 г., а на 13 април 2012 г. — своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията оцени също дали Словения е засегната от макроикономически дисбаланси. В своя задълбочен преглед Комисията заключи, че в Словения се отчитат вътрешни дисбаланси, които се отразяват най-вече върху счетоводните баланси в корпоративния сектор и банковата стабилност. Тези вътрешни дисбаланси и потенциалните външни дисбаланси следва да се следят внимателно и да се имат предвид при съображенията на икономическата политика, така че да се намали рискът от неблагоприятни последици за функционирането на икономиката. Рекапитализацията и продажбата на най-голямата банка и твърдият ангажимент за коригиране на прекомерния дефицит до 2013 г. са два важни и състоятелни елемента на подготвяната понастоящем ответна реакция. Рискът от прекомерни дисбаланси може да бъде сведен до минимум чрез бързото им и цялостно прилагане в тези области. |
| --- | --- |

(9)

На 26 април 2012 г. Словения представи своята програма за стабилност, която обхваща периода 2012—2015 г., а на 13 април 2012 г. — своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията оцени също дали Словения е засегната от макроикономически дисбаланси. В своя задълбочен преглед Комисията заключи, че в Словения се отчитат вътрешни дисбаланси, които се отразяват най-вече върху счетоводните баланси в корпоративния сектор и банковата стабилност. Тези вътрешни дисбаланси и потенциалните външни дисбаланси следва да се следят внимателно и да се имат предвид при съображенията на икономическата политика, така че да се намали рискът от неблагоприятни последици за функционирането на икономиката. Рекапитализацията и продажбата на най-голямата банка и твърдият ангажимент за коригиране на прекомерния дефицит до 2013 г. са два важни и състоятелни елемента на подготвяната понастоящем ответна реакция. Рискът от прекомерни дисбаланси може да бъде сведен до минимум чрез бързото им и цялостно прилагане в тези области.

| (10) | Въз основа на оценката на програмата за стабилност в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета, Съветът счита, че макроикономическият сценарий, който е залегнал в основата на бюджетните прогнози на програмата за стабилност, изглежда оптимистичен в сравнение с прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност, е дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се сведе под 3 % от БВП през 2013 г. — в срока, определен от Съвета — и след това Словения да се стреми към допълнително намаляване на дефицита, така че в общи линии да постигне средносрочната си бюджетна цел (СБЦ) до 2015 г. СБЦ представлява състояние на равновесие в структурно отношение, без изменение спрямо предишната програма за стабилност, но не може да се счита за подходяща съгласно разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж, тъй като спрямо настоящите политики и прогнози тя не гарантира достатъчно бърз напредък в постигането на дългосрочна устойчивост.
  Съществува риск резултатите за дефицита да се окажат по-лоши от предвиденото поради това, че i) предвидените по-специално за периода 2014—2015 г. мерки не са достатъчно конкретизирани; ii) има отчетен преразход на текущите първични разходи; iii) като се имат предвид сравнително оптимистичният макроикономически сценарий и несигурността по отношение на последиците от наскоро приетите данъчни мерки, приходите са по-ниски; и iv) може да се наложат допълнителни операции на капиталово подпомагане и да бъдат предявени искания за плащане по гаранции. Направено въз основа на (преизчисленото) структурно салдо (5), средногодишното бюджетно подобрение за периода 2010—2013 г. се предвижда да бъде почти 1 % от БВП, което е леко по-високо от препоръчаното от Съвета. Въпреки това, прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. налага извода, че за изпълнението на препоръката за целия период на коригиране ще трябва да се положат допълнителни усилия през 2013 г. След планираната корекция на прекомерния дефицит годишните темпове на напредък в постигане на СБЦ съгласно програмата за стабилност отговарят на целевия показател от 0,5 % за 2015 г., определен в Пакта за стабилност и растеж, но за 2014 г. са на по-ниско равнище, а темпът на нарастване на бюджетните разходи, при отчитане на дискреционните мерки по отношение на приходите, съответства на целевия показател за разходите от Пакта за стабилност и растеж и за двете години, така че като цяло в програмата до голяма степен се предвижда подходящ план за корекции за постигането на СБЦ. Като се вземат предвид горепосочените рискове, напредъкът по СБЦ може да се окаже по-бавен от необходимото и през двете години.
  От около 48 % от БВП през 2011 г. в програмата за стабилност се предвижда до 2013 г. брутният държавен дълг да достигне своята най-висока точка от 53 % (като по този начин остане под референтната стойност в Договора от 60 % от БВП), преди леко да намалее до края на периода на действие на програмата. Съществува риск прогнозите за дълга да се наложи да бъдат преразгледани в посока увеличаване поради възможността за по-високи дефицити, спомената по-горе, и по-големи корекции наличности—потоци. Средносрочната бюджетна рамка на Словения и правилото ѝ за разходите все още не са достатъчно стриктни и правилно насочени към постигане на СБЦ и осигуряване на дългосрочна устойчивост. |
| --- | --- |

(10)

Въз основа на оценката на програмата за стабилност в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета, Съветът счита, че макроикономическият сценарий, който е залегнал в основата на бюджетните прогнози на програмата за стабилност, изглежда оптимистичен в сравнение с прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност, е дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се сведе под 3 % от БВП през 2013 г. — в срока, определен от Съвета — и след това Словения да се стреми към допълнително намаляване на дефицита, така че в общи линии да постигне средносрочната си бюджетна цел (СБЦ) до 2015 г. СБЦ представлява състояние на равновесие в структурно отношение, без изменение спрямо предишната програма за стабилност, но не може да се счита за подходяща съгласно разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж, тъй като спрямо настоящите политики и прогнози тя не гарантира достатъчно бърз напредък в постигането на дългосрочна устойчивост.

Съществува риск резултатите за дефицита да се окажат по-лоши от предвиденото поради това, че i) предвидените по-специално за периода 2014—2015 г. мерки не са достатъчно конкретизирани; ii) има отчетен преразход на текущите първични разходи; iii) като се имат предвид сравнително оптимистичният макроикономически сценарий и несигурността по отношение на последиците от наскоро приетите данъчни мерки, приходите са по-ниски; и iv) може да се наложат допълнителни операции на капиталово подпомагане и да бъдат предявени искания за плащане по гаранции. Направено въз основа на (преизчисленото) структурно салдо (5), средногодишното бюджетно подобрение за периода 2010—2013 г. се предвижда да бъде почти 1 % от БВП, което е леко по-високо от препоръчаното от Съвета. Въпреки това, прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. налага извода, че за изпълнението на препоръката за целия период на коригиране ще трябва да се положат допълнителни усилия през 2013 г. След планираната корекция на прекомерния дефицит годишните темпове на напредък в постигане на СБЦ съгласно програмата за стабилност отговарят на целевия показател от 0,5 % за 2015 г., определен в Пакта за стабилност и растеж, но за 2014 г. са на по-ниско равнище, а темпът на нарастване на бюджетните разходи, при отчитане на дискреционните мерки по отношение на приходите, съответства на целевия показател за разходите от Пакта за стабилност и растеж и за двете години, така че като цяло в програмата до голяма степен се предвижда подходящ план за корекции за постигането на СБЦ. Като се вземат предвид горепосочените рискове, напредъкът по СБЦ може да се окаже по-бавен от необходимото и през двете години.

От около 48 % от БВП през 2011 г. в програмата за стабилност се предвижда до 2013 г. брутният държавен дълг да достигне своята най-висока точка от 53 % (като по този начин остане под референтната стойност в Договора от 60 % от БВП), преди леко да намалее до края на периода на действие на програмата. Съществува риск прогнозите за дълга да се наложи да бъдат преразгледани в посока увеличаване поради възможността за по-високи дефицити, спомената по-горе, и по-големи корекции наличности—потоци. Средносрочната бюджетна рамка на Словения и правилото ѝ за разходите все още не са достатъчно стриктни и правилно насочени към постигане на СБЦ и осигуряване на дългосрочна устойчивост.

| (11) | Досега правителството не можеше да извършва каквито и да било системни изменения на пенсионната система поради 12-месечния мораториум върху законодателството след отрицателния вот на референдума от юни 2011 г. относно предходната пенсионна реформа. Усилията за ограничаване на разходите в краткосрочен план обаче бяха продължени и станаха по-енергични през декември 2011 г. и май 2012 г. Подходящи и носещи полза в краткосрочен план, тези временни мерки очевидно не са достатъчни, за да бъдат решени дългосрочните предизвикателства. Правителството предвижда въвеждането в действие на новата пенсионна реформа да завърши до края на 2013 г., като тя ще се състои от многостълбова система и ще включва повишаване на действителната пенсионна възраст. Макар да не са предоставени допълнителни подробности, тези планове не изглеждат особено амбициозни. Предвид мащаба на предизвикателството, се препоръчва предприемането на цялостна реформа за решаването на следните въпроси: ниската законоустановена пенсионна възраст, разликата в законоустановената пенсионна възраст между мъжете и жените, широките възможности за ранно пенсиониране и щедрите договорености за индексиране на пенсиите. До този момент не са били предприети конкретни мерки за увеличаване на заетостта сред по-възрастните работници, въпреки че по-възрастните безработни лица са визирани като специфична целева група в насоките за изпълнение на активните мерки на пазара на труда за периода 2012—2015 г. и в плана за изпълнение на активните мерки в областта на политиката по заетост за 2012 г. |
| --- | --- |

(11)

Досега правителството не можеше да извършва каквито и да било системни изменения на пенсионната система поради 12-месечния мораториум върху законодателството след отрицателния вот на референдума от юни 2011 г. относно предходната пенсионна реформа. Усилията за ограничаване на разходите в краткосрочен план обаче бяха продължени и станаха по-енергични през декември 2011 г. и май 2012 г. Подходящи и носещи полза в краткосрочен план, тези временни мерки очевидно не са достатъчни, за да бъдат решени дългосрочните предизвикателства. Правителството предвижда въвеждането в действие на новата пенсионна реформа да завърши до края на 2013 г., като тя ще се състои от многостълбова система и ще включва повишаване на действителната пенсионна възраст. Макар да не са предоставени допълнителни подробности, тези планове не изглеждат особено амбициозни. Предвид мащаба на предизвикателството, се препоръчва предприемането на цялостна реформа за решаването на следните въпроси: ниската законоустановена пенсионна възраст, разликата в законоустановената пенсионна възраст между мъжете и жените, широките възможности за ранно пенсиониране и щедрите договорености за индексиране на пенсиите. До този момент не са били предприети конкретни мерки за увеличаване на заетостта сред по-възрастните работници, въпреки че по-възрастните безработни лица са визирани като специфична целева група в насоките за изпълнение на активните мерки на пазара на труда за периода 2012—2015 г. и в плана за изпълнение на активните мерки в областта на политиката по заетост за 2012 г.

| (12) | Положението в словенския банков сектор понастоящем изглежда дори по-сериозно отколкото в момента на оценката от 2011 г. Целогодишните загуби на сектора през 2011 г. бяха значителни и в перспектива забавянето на икономика ще доведе до допълнителни загуби по заемите, тъй като все повече фирми се борят с обслужването на дълговете си. Като се има предвид мащабът на предизвикателството, въведените или обявените досега мерки не са достатъчни. Спешната втора рекапитализация на най-голямата банка (NLB) все още е предмет на преговори с частни и международни инвеститори. Новото правителство обяви намерението си да намали акционерното си участие в основните банки до необходимото блокиращо малцинство. Необходимо е да се изясни връзката между този по-дългосрочен стремеж и незабавната и неотложна нужда от свеж капитал, при която държавата като мажоритарен собственик несъмнено носи голямата отговорност за окончателния анализ. Наличието на ясна приватизационната стратегия, подкрепяна чрез навременно вливане на капитал за покриване на загубите, както и на гаранции за добро управление и професионално, деполитизирано ръководство ще направят тази политика и евентуалната продажба на съответните банки заслужаващи по-голямо доверие. |
| --- | --- |

(12)

Положението в словенския банков сектор понастоящем изглежда дори по-сериозно отколкото в момента на оценката от 2011 г. Целогодишните загуби на сектора през 2011 г. бяха значителни и в перспектива забавянето на икономика ще доведе до допълнителни загуби по заемите, тъй като все повече фирми се борят с обслужването на дълговете си. Като се има предвид мащабът на предизвикателството, въведените или обявените досега мерки не са достатъчни. Спешната втора рекапитализация на най-голямата банка (NLB) все още е предмет на преговори с частни и международни инвеститори. Новото правителство обяви намерението си да намали акционерното си участие в основните банки до необходимото блокиращо малцинство. Необходимо е да се изясни връзката между този по-дългосрочен стремеж и незабавната и неотложна нужда от свеж капитал, при която държавата като мажоритарен собственик несъмнено носи голямата отговорност за окончателния анализ. Наличието на ясна приватизационната стратегия, подкрепяна чрез навременно вливане на капитал за покриване на загубите, както и на гаранции за добро управление и професионално, деполитизирано ръководство ще направят тази политика и евентуалната продажба на съответните банки заслужаващи по-голямо доверие.

| (13) | През миналата година не бяха представени конкретни предложения за намаляване на различията между защитата, предоставена на работниците съответно по постоянни и срочни договори. Преговорите със социалните партньори по Закона за трудовите правоотношения започнаха през 2011 г., но не беше постигнато съгласие, нито бяха приети изменения. В националната програма за реформи се посочват някои мерки за увеличаване на гъвкавата сигурност и справяне със сегментирането на пазара, но не е предвиден график за тяхното приемане. С наскоро приетия Закон за уравновесяване на публичните финанси се въвеждат значително по-високи тежести (концесионни такси) върху „студентския труд“, за да се намали привлекателността на този вид правоотношения на пазара на труда, но понастоящем не се предвиждат допълнителни мерки. |
| --- | --- |

(13)

През миналата година не бяха представени конкретни предложения за намаляване на различията между защитата, предоставена на работниците съответно по постоянни и срочни договори. Преговорите със социалните партньори по Закона за трудовите правоотношения започнаха през 2011 г., но не беше постигнато съгласие, нито бяха приети изменения. В националната програма за реформи се посочват някои мерки за увеличаване на гъвкавата сигурност и справяне със сегментирането на пазара, но не е предвиден график за тяхното приемане. С наскоро приетия Закон за уравновесяване на публичните финанси се въвеждат значително по-високи тежести (концесионни такси) върху „студентския труд“, за да се намали привлекателността на този вид правоотношения на пазара на труда, но понастоящем не се предвиждат допълнителни мерки.

| (14) | Системата на образование и обучение не отговаря по подходящ начин на нуждите на пазара на труда, въпреки че понастоящем в целия образователен цикъл се въвеждат услуги за професионално ориентиране и се полагат усилия за предоставяне на информация за бъдещите кариери. Не бяха предприети конкретни стъпки за създаването на система за прогнозиране на търсенето на пазара на труда. Беше поставено началото на няколко проекта, съфинансирани от Европейския социален фонд, целящи насърчаването на професии с голямо търсене на пазара на труда. Тези мерки са състоятелни, но като цяло са недостатъчни с оглед мащаба на предизвикателствата. Външната експертна оценка на общата ефективност на публичната служба по заетостта в Словения все още не е на разположение, за да бъде анализирана. |
| --- | --- |

(14)

Системата на образование и обучение не отговаря по подходящ начин на нуждите на пазара на труда, въпреки че понастоящем в целия образователен цикъл се въвеждат услуги за професионално ориентиране и се полагат усилия за предоставяне на информация за бъдещите кариери. Не бяха предприети конкретни стъпки за създаването на система за прогнозиране на търсенето на пазара на труда. Беше поставено началото на няколко проекта, съфинансирани от Европейския социален фонд, целящи насърчаването на професии с голямо търсене на пазара на труда. Тези мерки са състоятелни, но като цяло са недостатъчни с оглед мащаба на предизвикателствата. Външната експертна оценка на общата ефективност на публичната служба по заетостта в Словения все още не е на разположение, за да бъде анализирана.

| (15) | Въпреки законодателните изменения от април 2011 г., с които считано от 1 януари 2012 г. Службата за защита на конкуренцията (СЗК) става независима агенция, тя все още не е такава, тъй като първо трябва да бъдат изпълнени няколко процедурни условия. Освен това, през 2011 г. ресурсите на СЗК бяха намалени. Това положение на нещата се отразява на способността ѝ да разгърне действията си по прилагане на законодателството и да придаде институционална тежест на усилията за реформи, насочени към засилване на конкуренцията. Наскоро приключи проучване за дерегулиране на професиите, но конкретните действия на политиката в тази област остават неопределени. По-общо казано, някои аспекти на правната рамка за установяването на доставчиците на услуги може да се окажат проблематични по отношение на съвместимостта им с Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 декмеври 2006 г. относно услугите на вътрешния пазар (6). Общата икономическа среда се характеризира със слабости, които възпират националните и чуждестранните инвеститори и възпрепятстват бързото оздравяване на счетоводните баланси на банките, като например пряката и непряката намеса на държавата в икономиката и производствата по несъстоятелност в полза на длъжниците, които понякога се оказват проблематични. Накрая, поради нейната нарастваща значимост като транзитна страна за потоците на електроенергия, националната преносна мрежа започва да се пренасища. |
| --- | --- |

(15)

Въпреки законодателните изменения от април 2011 г., с които считано от 1 януари 2012 г. Службата за защита на конкуренцията (СЗК) става независима агенция, тя все още не е такава, тъй като първо трябва да бъдат изпълнени няколко процедурни условия. Освен това, през 2011 г. ресурсите на СЗК бяха намалени. Това положение на нещата се отразява на способността ѝ да разгърне действията си по прилагане на законодателството и да придаде институционална тежест на усилията за реформи, насочени към засилване на конкуренцията. Наскоро приключи проучване за дерегулиране на професиите, но конкретните действия на политиката в тази област остават неопределени. По-общо казано, някои аспекти на правната рамка за установяването на доставчиците на услуги може да се окажат проблематични по отношение на съвместимостта им с Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 декмеври 2006 г. относно услугите на вътрешния пазар (6). Общата икономическа среда се характеризира със слабости, които възпират националните и чуждестранните инвеститори и възпрепятстват бързото оздравяване на счетоводните баланси на банките, като например пряката и непряката намеса на държавата в икономиката и производствата по несъстоятелност в полза на длъжниците, които понякога се оказват проблематични. Накрая, поради нейната нарастваща значимост като транзитна страна за потоците на електроенергия, националната преносна мрежа започва да се пренасища.

| (16) | Вследствие на голямото дискреционно увеличение през март 2010 г. минималната работна заплата като процент от средната заплата беше най-високата в ЕС за 2011 г., въпреки че минималната работна заплата е непосредствено под прага на бедността. Индексирането ѝ през следващите две години доведе до номинално увеличение от още 4 %. Това положение на нещата намалява конкурентоспособността на трудоемките промишлени отрасли и изостря структурната безработица. |
| --- | --- |

(16)

Вследствие на голямото дискреционно увеличение през март 2010 г. минималната работна заплата като процент от средната заплата беше най-високата в ЕС за 2011 г., въпреки че минималната работна заплата е непосредствено под прага на бедността. Индексирането ѝ през следващите две години доведе до номинално увеличение от още 4 %. Това положение на нещата намалява конкурентоспособността на трудоемките промишлени отрасли и изостря структурната безработица.

| (17) | Словения пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до насърчаването на заетостта, повишаването на конкурентоспособността, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и укрепването на финансовата стабилност. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките. |
| --- | --- |

(17)

Словения пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до насърчаването на заетостта, повишаването на конкурентоспособността, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и укрепването на финансовата стабилност. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките.

| (18) | В рамките на Европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Словения. Тя извърши оценка на програмата ѝ за стабилност и националната ѝ програма за реформи и представи задълбочен преглед. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Словения, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—7 по-долу. |
| --- | --- |

(18)

В рамките на Европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Словения. Тя извърши оценка на програмата ѝ за стабилност и националната ѝ програма за реформи и представи задълбочен преглед. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Словения, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—7 по-долу.

| (19) | От гледна точка на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност като становището (7) му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(19)

От гледна точка на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност като становището (7) му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (20) | С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програма за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени по-специално в препоръки 3, 6 и 7 по-долу, |
| --- | --- |

(20)

С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програма за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени по-специално в препоръки 3, 6 и 7 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Словения да предприеме следните действия през периода 2012—2013 г.:

| 1. | Да изпълни бюджета за 2012 г. и да подкрепи бюджетната стратегия за 2013 г. с достатъчно конкретизирани структурни мерки, като има готовност да предприеме допълнителни мерки, за да осигури до 2013 г. коригиране по устойчив начин на прекомерния дефицит и извършване на структурната корекция, посочена в препоръките на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. Впоследствие да направи адекватна структурна корекция, за да осъществи достатъчен напредък в постигането на подходяща средносрочна бюджетна цел по бюджетното салдо, включително спазването на целевия показател за разходите. Да укрепи средносрочната бюджетна рамка, включително правилото за разходите, като я направи по-стриктна и прозрачна. |
| --- | --- |

1.

Да изпълни бюджета за 2012 г. и да подкрепи бюджетната стратегия за 2013 г. с достатъчно конкретизирани структурни мерки, като има готовност да предприеме допълнителни мерки, за да осигури до 2013 г. коригиране по устойчив начин на прекомерния дефицит и извършване на структурната корекция, посочена в препоръките на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. Впоследствие да направи адекватна структурна корекция, за да осъществи достатъчен напредък в постигането на подходяща средносрочна бюджетна цел по бюджетното салдо, включително спазването на целевия показател за разходите. Да укрепи средносрочната бюджетна рамка, включително правилото за разходите, като я направи по-стриктна и прозрачна.

| 2. | Да предприеме спешни мерки, за да гарантира дългосрочната устойчивост на пенсионната система, като в същото време се запази подходящият размер на пенсиите чрез: i) изравняване на законоустановената пенсионна възраст на мъжете и жените; ii) осигуряване на повишаването на реалната пенсионна възраст, включително чрез обвързване на законоустановената пенсионна възраст с очакваната продължителност на живота; iii) намаляване на възможностите за ранно пенсиониране; и iv) преразглеждане на системата за индексиране на пенсиите. Да увеличи равнището на заетост на по-възрастните работници чрез по-нататъшно развиване на активни политики на пазара на труда и мерки за учене през целия живот. |
| --- | --- |

2.

Да предприеме спешни мерки, за да гарантира дългосрочната устойчивост на пенсионната система, като в същото време се запази подходящият размер на пенсиите чрез: i) изравняване на законоустановената пенсионна възраст на мъжете и жените; ii) осигуряване на повишаването на реалната пенсионна възраст, включително чрез обвързване на законоустановената пенсионна възраст с очакваната продължителност на живота; iii) намаляване на възможностите за ранно пенсиониране; и iv) преразглеждане на системата за индексиране на пенсиите. Да увеличи равнището на заетост на по-възрастните работници чрез по-нататъшно развиване на активни политики на пазара на труда и мерки за учене през целия живот.

| 3. | Да предприеме необходимите мерки за създаването на достатъчни капиталови буфери в банковия сектор и силно да насърчи оздравяването на счетоводните баланси, така че да може да се възобнови нормалното отпускане на заеми за производствени дейности. Да получи за системно значимите банки действителна проверка от трета страна на приблизителната оценка на загубите от заеми, извършена в рамките на стрес тестове. |
| --- | --- |

3.

Да предприеме необходимите мерки за създаването на достатъчни капиталови буфери в банковия сектор и силно да насърчи оздравяването на счетоводните баланси, така че да може да се възобнови нормалното отпускане на заеми за производствени дейности. Да получи за системно значимите банки действителна проверка от трета страна на приблизителната оценка на загубите от заеми, извършена в рамките на стрес тестове.

| 4. | В консултация със социалните партньори и в съответствие с националните практики да измени законодателството за защита на заетостта по отношение на постоянните договори, за да намали сегментирането на пазара на труда. Да продължи усилията за справяне с паралелния пазар на труда, създаден от студентския труд. |
| --- | --- |

4.

В консултация със социалните партньори и в съответствие с националните практики да измени законодателството за защита на заетостта по отношение на постоянните договори, за да намали сегментирането на пазара на труда. Да продължи усилията за справяне с паралелния пазар на труда, създаден от студентския труд.

| 5. | Да подобри постигането на съответствие между професионалните квалификации и търсенето на пазара на труда, особено тези на нискоквалифицираните работници и завършващите висше образование, и да продължи реформите в професионалното образование и обучение. |
| --- | --- |

5.

Да подобри постигането на съответствие между професионалните квалификации и търсенето на пазара на труда, особено тези на нискоквалифицираните работници и завършващите висше образование, и да продължи реформите в професионалното образование и обучение.

| 6. | Да предприеме по-нататъшни стъпки в подкрепа на отварянето на пазара и да ускори реорганизирането на професионалните услуги. Да подобри икономическата средата чрез: i) привеждането в действие на реформата на Службата за защита на конкуренцията, ii) създаването на рамка, гарантираща на държавните предприятия независимо ръководство и високи стандарти за корпоративно управление и iii) подобряване на производствата по несъстоятелност, по-специално по отношение на своевременността и ефективността им. |
| --- | --- |

6.

Да предприеме по-нататъшни стъпки в подкрепа на отварянето на пазара и да ускори реорганизирането на професионалните услуги. Да подобри икономическата средата чрез: i) привеждането в действие на реформата на Службата за защита на конкуренцията, ii) създаването на рамка, гарантираща на държавните предприятия независимо ръководство и високи стандарти за корпоративно управление и iii) подобряване на производствата по несъстоятелност, по-специално по отношение на своевременността и ефективността им.

| 7. | След консултация със социалните партньори и в съответствие с националната практика да гарантира, че нарастването на заплатите, включително адаптирането на минималната работна заплата, благоприятства конкурентоспособността и създаването на работни места. |
| --- | --- |

7.

След консултация със социалните партньори и в съответствие с националната практика да гарантира, че нарастването на заплатите, включително адаптирането на минималната работна заплата, благоприятства конкурентоспособността и създаването на работни места.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат и през 2012 г. с Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите-членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

3

(4)  ОВ C 217, 23.7.2011 г., стр. 1.

4

(5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата и с помощта на общоприетата методология.

5

(6)  ОВ L 376, 27.12.2006 г., стр. 36.

6

(7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/81 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/81

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно националната програма за реформи на Испания за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за периода 2012—2015 г.

2012/C 219/24

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръките на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Европейската комисия да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Европейската комисия да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите-членки (3), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите-членки (3), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Испания за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Испания за периода 2011—2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Испания за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Испания за периода 2011—2014 г.

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Испания ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Испания ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитетът за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания се включват в становището на Комитета по заетостта. |
| --- | --- |

(5)

На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитетът за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания се включват в становището на Комитета по заетостта.

| (6) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(6)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (7) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(7)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (8) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да включат допълнителни ангажименти, съсредоточени върху малко на брой, навременни и измерими реформи, за да бъдат постигнати целите на Пакта. |
| --- | --- |

(8)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да включат допълнителни ангажименти, съсредоточени върху малко на брой, навременни и измерими реформи, за да бъдат постигнати целите на Пакта.

| (9) | На 30 април 2012 г. Испания представи своята програма за стабилност, която обхваща периода 2012—2015 г., и своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията оцени също дали Испания е засегната от макроикономически дисбаланси. В своя задълбочен прегледКомисията заключи, че Испания е засегната от дисбаланси, които не са прекомерни, но изискват да бъдат спешно разгледани. |
| --- | --- |

(9)

На 30 април 2012 г. Испания представи своята програма за стабилност, която обхваща периода 2012—2015 г., и своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията оцени също дали Испания е засегната от макроикономически дисбаланси. В своя задълбочен прегледКомисията заключи, че Испания е засегната от дисбаланси, които не са прекомерни, но изискват да бъдат спешно разгледани.

| (10) | Съгласно извършената в съответствие с член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът счита, че макроикономическият сценарий, въз основа на който е изготвена програмата, е до голяма степен реалистичен за 2012 г., но оптимистичен за периода след това. В прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. се предвижда растежът на БВП да достигне – 1,8 % през 2012 г. и – 0,3 % през 2013 г. за разлика от прогнозираното в програмата за стабилност — – 1,7 % и 0,2 % съответно. В съответствие с процедурата при прекомерен дефицит (ППД) целта на бюджетната стратегия, очертана в програмата за стабилност, е до 2013 г. дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се сведе под референтната стойност от 3 % от БВП посредством преди всичко съкращаване на разходите, но и чрез някои мерки за увеличаване на приходите. Въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо (5) средногодишното подобрение на структурното салдо, предвидено в програмата за стабилност, е 2,6 % от БВП за периода 2011—2013 г., над средното бюджетно подобрение от 1,5 % от БВП за периода 2010—2013 г., препоръчано в рамките на ППД. След коригиране на прекомерния дефицит в програмата за стабилност се потвърждава средносрочната бюджетна цел (СБЦ) за балансирана бюджетна позиция в структурно изражение, която ще бъде почти постигната до 2015 г. със структурен бюджетен дефицит от 0,2 % от БВП. СБЦ отразява адекватно изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Предвиденият темп на корекция в структурно изражение в периода 2012—2013 г. представлява достатъчен напредък за постигането на СБЦ, а темпът на нарастване на бюджетните разходи, при отчитане на дискреционните мерки по отношение на приходите, съответства на целевия показател за разходите от Пакта за стабилност и растеж.
  В програмата за стабилност се предвижда съотношението на държавния дълг към БВП да достигне своя връх през 2013 г. и да започне да намалява след това. През 2014 г. и 2015 г. Испания ще бъде в преходен период и плановете, представени в програмата за стабилност, ще гарантират достатъчен напредък по отношение на спазването на целевия показател за намаляване на дълга на Пакта за стабилност и растеж. Изпълнението на плановете за коригиране на дефицита и дълга е изложено на значителни рискове от постигане на по-лоши резултати.
  Макроикономическото развитие може да се окаже по-неблагоприятно от очакваното. Освен това мерките не са достатъчно конкретизирани от 2013 г. нататък. Допълнителен риск за бюджетната стратегия възниква от спазването на бюджетна дисциплина от страна на регионалните правителства, като се има предвид незадоволителното им представяне в последно време, по-голямата уязвимост на приходите от протичащата структурна корекция, несигурното въздействие върху приходите от фискалната амнистия и евентуални други спасителни финансови операции. Въздействието от тези спасителни финансови операции върху дефицита би било еднократно. Строгото прилагане на законодателството за бюджетна стабилност и приемането на строги бюджетни мерки на регионално равнище би намалило рисковете от изоставане на регионално равнище. Поради децентрализирания характер на публичните финанси на Испания от ключово значение е наличието на силна бюджетна и институционална рамка. Съветът приветства намерението на Комисията да представи през следващите седмици цялостна оценка на изпълнението на препоръките на Съвета за коригиране на прекомерния дефицит, като също така се взема под внимание обявеният многогодишен бюджетен план за 2013—2014 г.. |
| --- | --- |

(10)

Съгласно извършената в съответствие с член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът счита, че макроикономическият сценарий, въз основа на който е изготвена програмата, е до голяма степен реалистичен за 2012 г., но оптимистичен за периода след това. В прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. се предвижда растежът на БВП да достигне – 1,8 % през 2012 г. и – 0,3 % през 2013 г. за разлика от прогнозираното в програмата за стабилност — – 1,7 % и 0,2 % съответно. В съответствие с процедурата при прекомерен дефицит (ППД) целта на бюджетната стратегия, очертана в програмата за стабилност, е до 2013 г. дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се сведе под референтната стойност от 3 % от БВП посредством преди всичко съкращаване на разходите, но и чрез някои мерки за увеличаване на приходите. Въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо (5) средногодишното подобрение на структурното салдо, предвидено в програмата за стабилност, е 2,6 % от БВП за периода 2011—2013 г., над средното бюджетно подобрение от 1,5 % от БВП за периода 2010—2013 г., препоръчано в рамките на ППД. След коригиране на прекомерния дефицит в програмата за стабилност се потвърждава средносрочната бюджетна цел (СБЦ) за балансирана бюджетна позиция в структурно изражение, която ще бъде почти постигната до 2015 г. със структурен бюджетен дефицит от 0,2 % от БВП. СБЦ отразява адекватно изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Предвиденият темп на корекция в структурно изражение в периода 2012—2013 г. представлява достатъчен напредък за постигането на СБЦ, а темпът на нарастване на бюджетните разходи, при отчитане на дискреционните мерки по отношение на приходите, съответства на целевия показател за разходите от Пакта за стабилност и растеж.

В програмата за стабилност се предвижда съотношението на държавния дълг към БВП да достигне своя връх през 2013 г. и да започне да намалява след това. През 2014 г. и 2015 г. Испания ще бъде в преходен период и плановете, представени в програмата за стабилност, ще гарантират достатъчен напредък по отношение на спазването на целевия показател за намаляване на дълга на Пакта за стабилност и растеж. Изпълнението на плановете за коригиране на дефицита и дълга е изложено на значителни рискове от постигане на по-лоши резултати.

Макроикономическото развитие може да се окаже по-неблагоприятно от очакваното. Освен това мерките не са достатъчно конкретизирани от 2013 г. нататък. Допълнителен риск за бюджетната стратегия възниква от спазването на бюджетна дисциплина от страна на регионалните правителства, като се има предвид незадоволителното им представяне в последно време, по-голямата уязвимост на приходите от протичащата структурна корекция, несигурното въздействие върху приходите от фискалната амнистия и евентуални други спасителни финансови операции. Въздействието от тези спасителни финансови операции върху дефицита би било еднократно. Строгото прилагане на законодателството за бюджетна стабилност и приемането на строги бюджетни мерки на регионално равнище би намалило рисковете от изоставане на регионално равнище. Поради децентрализирания характер на публичните финанси на Испания от ключово значение е наличието на силна бюджетна и институционална рамка. Съветът приветства намерението на Комисията да представи през следващите седмици цялостна оценка на изпълнението на препоръките на Съвета за коригиране на прекомерния дефицит, като също така се взема под внимание обявеният многогодишен бюджетен план за 2013—2014 г..

| (11) | През 2011 г. Испания прие пенсионна реформа, която представлява значителна крачка към засилване на дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Въпреки това влошаването на икономическите перспективи в Испания ограничава въздействието на реформата върху очакваните публични разходи, свързани със застаряването на населението. Освен това все още е необходимо реформата да бъде допълнена от конкретни мерки за обезпечаване на Глобалната стратегия за заетост на по-възрастните работници за периода 2012—2014 г. |
| --- | --- |

(11)

През 2011 г. Испания прие пенсионна реформа, която представлява значителна крачка към засилване на дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Въпреки това влошаването на икономическите перспективи в Испания ограничава въздействието на реформата върху очакваните публични разходи, свързани със застаряването на населението. Освен това все още е необходимо реформата да бъде допълнена от конкретни мерки за обезпечаване на Глобалната стратегия за заетост на по-възрастните работници за периода 2012—2014 г.

| (12) | Докато съотношението между данъци и БВП в Испания е сред най-ниските в ЕС, ефективността на данъчната система може да бъде подобрена чрез увеличаване на дела на по-благоприятните за растежа косвени данъци. По-специално има възможност за разширяване на данъчната основа за облагане с ДДС като се преразгледа широкото прилагане на освобождавания и намалени ставки. Също така в испанската данъчна система се наблюдава тенденция в полза на задлъжняването и закупуването на жилище за разлика от наемането, благодарение на приспадането от данъци на лихвата върху ипотеките. |
| --- | --- |

(12)

Докато съотношението между данъци и БВП в Испания е сред най-ниските в ЕС, ефективността на данъчната система може да бъде подобрена чрез увеличаване на дела на по-благоприятните за растежа косвени данъци. По-специално има възможност за разширяване на данъчната основа за облагане с ДДС като се преразгледа широкото прилагане на освобождавания и намалени ставки. Също така в испанската данъчна система се наблюдава тенденция в полза на задлъжняването и закупуването на жилище за разлика от наемането, благодарение на приспадането от данъци на лихвата върху ипотеките.

| (13) | Испания е осъществила значителен напредък по отношение на преструктурирането на своя финансов сектор. Преструктурирането трябва да продължи, за да се гарантира, че всяка нежизнеспособна банка ликвидира, а жизнеспособните банки могат да изпълняват своята функция на доставчик на кредити за реалната икономика, по устойчив начин и без неправомерно нарушаване на конкуренцията. Като се има предвид влошаването на макроикономическите перспективи е възможно да бъде необходимо по-нататъшно укрепване на собствения капитал на банките. |
| --- | --- |

(13)

Испания е осъществила значителен напредък по отношение на преструктурирането на своя финансов сектор. Преструктурирането трябва да продължи, за да се гарантира, че всяка нежизнеспособна банка ликвидира, а жизнеспособните банки могат да изпълняват своята функция на доставчик на кредити за реалната икономика, по устойчив начин и без неправомерно нарушаване на конкуренцията. Като се има предвид влошаването на макроикономическите перспективи е възможно да бъде необходимо по-нататъшно укрепване на собствения капитал на банките.

| (14) | През февруари 2012 г. правителството прие всеобхватна реформа на системата за защита на заетостта и за колективно трудово договаряне, за да се справи с високата безработица и рязката сегментация на пазара на труда. Резултатите от това следва да се наблюдават, по-специално по отношение на промените в заплатите и намаляването на сегментацията. За да се отговори на това предизвикателство в пълна степен, тази реформа следва да бъде допълнена от по-съществено преразглеждане на активните политики за пазара на труда за подобряване на пригодността за заетост и съответствие между работните места и необходимите умения. |
| --- | --- |

(14)

През февруари 2012 г. правителството прие всеобхватна реформа на системата за защита на заетостта и за колективно трудово договаряне, за да се справи с високата безработица и рязката сегментация на пазара на труда. Резултатите от това следва да се наблюдават, по-специално по отношение на промените в заплатите и намаляването на сегментацията. За да се отговори на това предизвикателство в пълна степен, тази реформа следва да бъде допълнена от по-съществено преразглеждане на активните политики за пазара на труда за подобряване на пригодността за заетост и съответствие между работните места и необходимите умения.

| (15) | За преодоляването на високата безработица в Испания сред младите хора следва незабавно да се приложи Планът за действие за младежта, включително по отношение на договорите за стаж и обучение. Въпреки че Испания предприе мерки за борба с преждевременното напускане на училище, този дял остава висок и крие значителни различия между отделните региони. |
| --- | --- |

(15)

За преодоляването на високата безработица в Испания сред младите хора следва незабавно да се приложи Планът за действие за младежта, включително по отношение на договорите за стаж и обучение. Въпреки че Испания предприе мерки за борба с преждевременното напускане на училище, този дял остава висок и крие значителни различия между отделните региони.

| (16) | Бедността се е увеличила, като през 2010 г. допълнително 1 млн. души са били изправени пред риск от бедност, а детската бедност е обезпокоително висока — 26,2 %. Процентът на бедност сред работещите на временен договор е два пъти по-висок в сравнение с този на работниците на постоянен договор. |
| --- | --- |

(16)

Бедността се е увеличила, като през 2010 г. допълнително 1 млн. души са били изправени пред риск от бедност, а детската бедност е обезпокоително висока — 26,2 %. Процентът на бедност сред работещите на временен договор е два пъти по-висок в сравнение с този на работниците на постоянен договор.

| (17) | В Испания професионалните услуги продължават да бъдат защитени от конкуренция. Реформирането на професионалните услуги би могло да доведе до потенциално увеличение на БВП, тъй като те представляват важен ресурс за другите сектори на икономиката. Особено внимание следва да се отдели на премахването на неоправданите и непропорционалните бариери за някои силно регламентирани професии (например инженери, нотариуси, служители в управлението за регистъра на собствеността, юридически представители). Освен това срокът в Испания за издаване на лиценз за извършване на дейност е най-дългият в Съюза. Липсата на координация между местните, регионалните и националните администрации е довела до изработването на множество правила, често припокриващи се, и до сегментиране на вътрешния пазар на Испания. Корекцията на големите външни дисбаланси изисква улесняване на експортната дейност. Освен това Испания е изправена пред многобройни и комплексни предизвикателства в енергийния сектор, които представляват сериозна пречка за ефективното функциониране на пазарите на стоки и услуги. |
| --- | --- |

(17)

В Испания професионалните услуги продължават да бъдат защитени от конкуренция. Реформирането на професионалните услуги би могло да доведе до потенциално увеличение на БВП, тъй като те представляват важен ресурс за другите сектори на икономиката. Особено внимание следва да се отдели на премахването на неоправданите и непропорционалните бариери за някои силно регламентирани професии (например инженери, нотариуси, служители в управлението за регистъра на собствеността, юридически представители). Освен това срокът в Испания за издаване на лиценз за извършване на дейност е най-дългият в Съюза. Липсата на координация между местните, регионалните и националните администрации е довела до изработването на множество правила, често припокриващи се, и до сегментиране на вътрешния пазар на Испания. Корекцията на големите външни дисбаланси изисква улесняване на експортната дейност. Освен това Испания е изправена пред многобройни и комплексни предизвикателства в енергийния сектор, които представляват сериозна пречка за ефективното функциониране на пазарите на стоки и услуги.

| (18) | Испания пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до насърчаването на заетостта, увеличаването на конкурентоспособността, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и засилването на финансовата стабилност. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“ и стигна до заключението, че то е частично. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките. |
| --- | --- |

(18)

Испания пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до насърчаването на заетостта, увеличаването на конкурентоспособността, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и засилването на финансовата стабилност. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“ и стигна до заключението, че то е частично. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките.

| (19) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Испания. Тя извърши оценка на програмата ѝ за стабилност и националната ѝ програма за реформи и представи задълбочен преглед. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Испания, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—8 по-долу. |
| --- | --- |

(19)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Испания. Тя извърши оценка на програмата ѝ за стабилност и националната ѝ програма за реформи и представи задълбочен преглед. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Испания, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—8 по-долу.

| (20) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището (6) му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(20)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището (6) му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (21) | С оглед на резултатите от направения от Комисията задълбочен преглед и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени по-специално в препоръки 1, 3, 4, 5 и 8 по-долу, |
| --- | --- |

(21)

С оглед на резултатите от направения от Комисията задълбочен преглед и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени по-специално в препоръки 1, 3, 4, 5 и 8 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Испания да предприеме следните действия през периода 2012—2013 г.:

| 1. | Да постигне средногодишно подобрение на структурното бюджетно салдо от над 1,5 % от БВП през периода 2010—2013 г., както се изисква в препоръката на Съвета по ППД, като приложи мерките, приети в бюджета за 2012 г. и като приеме обявения многогодишен бюджетен план за 2013—2014 г. до края на юли 2012 г. Да приеме и да приложи мерки на регионално равнище в съответствие с одобрените планове за ребалансиране и строго да прилага новите разпоредби от законодателството за бюджетна стабилност по отношение на прозрачността и контрола на изпълнението на бюджета, както и да продължи да подобрява своевременността и прецизността на бюджетната отчетност на всички равнища на управление. Да създаде независима фискална институция, която да предоставя анализ и съвети и да осъществява мониторинг на фискалната политика. Да осъществи реформи в публичния сектор с цел повишаване на ефикасността и качеството на публичните разходи на всички равнища на управление. |
| --- | --- |

1.

Да постигне средногодишно подобрение на структурното бюджетно салдо от над 1,5 % от БВП през периода 2010—2013 г., както се изисква в препоръката на Съвета по ППД, като приложи мерките, приети в бюджета за 2012 г. и като приеме обявения многогодишен бюджетен план за 2013—2014 г. до края на юли 2012 г. Да приеме и да приложи мерки на регионално равнище в съответствие с одобрените планове за ребалансиране и строго да прилага новите разпоредби от законодателството за бюджетна стабилност по отношение на прозрачността и контрола на изпълнението на бюджета, както и да продължи да подобрява своевременността и прецизността на бюджетната отчетност на всички равнища на управление. Да създаде независима фискална институция, която да предоставя анализ и съвети и да осъществява мониторинг на фискалната политика. Да осъществи реформи в публичния сектор с цел повишаване на ефикасността и качеството на публичните разходи на всички равнища на управление.

| 2. | Да направи необходимото при коригирането на фактора за устойчивост, предвиден в неотдавнашната пенсионна реформа, възрастта за пенсиониране да се увеличава в съответствие с очакваната продължителност на живота, както и да подплати Глобалната стратегия за заетост на по-възрастните работници с конкретни мерки за по-нататъшно развитие на обучението през целия живот, подобряване на условията на труд и поощряване на повторното привличане на тази група към трудовия пазар. |
| --- | --- |

2.

Да направи необходимото при коригирането на фактора за устойчивост, предвиден в неотдавнашната пенсионна реформа, възрастта за пенсиониране да се увеличава в съответствие с очакваната продължителност на живота, както и да подплати Глобалната стратегия за заетост на по-възрастните работници с конкретни мерки за по-нататъшно развитие на обучението през целия живот, подобряване на условията на труд и поощряване на повторното привличане на тази група към трудовия пазар.

| 3. | Да въведе система на данъчно облагане в съответствие с усилията за бюджетна консолидация и в по-голяма подкрепа на растежа, включително преход от облагане на труда към облагане на потреблението и на въздействието върху околната среда. По-специално да предприеме действия във връзка с ниския дял на приходите от ДДС чрез разширяване на данъчната основа за облагане с ДДС. Да осигури по-малка данъчна мотивация за задлъжнялост и придобиване на недвижима собственост (за разлика от наемане на жилище). |
| --- | --- |

3.

Да въведе система на данъчно облагане в съответствие с усилията за бюджетна консолидация и в по-голяма подкрепа на растежа, включително преход от облагане на труда към облагане на потреблението и на въздействието върху околната среда. По-специално да предприеме действия във връзка с ниския дял на приходите от ДДС чрез разширяване на данъчната основа за облагане с ДДС. Да осигури по-малка данъчна мотивация за задлъжнялост и придобиване на недвижима собственост (за разлика от наемане на жилище).

| 4. | Да осъществи реформата на финансовия сектор, по-специално като допълни текущото преструктуриране на банковия сектор с действия за справяне с положението на все още слабите институции, да изработи всеобхватна стратегия за ефективно справяне с наследените активи в счетоводните баланси на банките и определи ясна позиция относно финансирането и използването на защитни механизми. |
| --- | --- |

4.

Да осъществи реформата на финансовия сектор, по-специално като допълни текущото преструктуриране на банковия сектор с действия за справяне с положението на все още слабите институции, да изработи всеобхватна стратегия за ефективно справяне с наследените активи в счетоводните баланси на банките и определи ясна позиция относно финансирането и използването на защитни механизми.

| 5. | Да осъществи реформите на пазара на труда и да предприеме допълнителни мерки за повишаване на ефективността на активните политики за пазара на труда чрез по-доброто им насочване, засилено използване на услуги за обучение, консултации и намиране на съответствие между работните места и необходимите умения, чрез засилване на тяхната връзка с пасивните политики и укрепване на координацията между националните и регионалните обществени служби по заетостта, които да споделят и информация за свободни работни места. |
| --- | --- |

5.

Да осъществи реформите на пазара на труда и да предприеме допълнителни мерки за повишаване на ефективността на активните политики за пазара на труда чрез по-доброто им насочване, засилено използване на услуги за обучение, консултации и намиране на съответствие между работните места и необходимите умения, чрез засилване на тяхната връзка с пасивните политики и укрепване на координацията между националните и регионалните обществени служби по заетостта, които да споделят и информация за свободни работни места.

| 6. | Да преразгледа приоритетите за разходи и да преразпредели средства с цел подпомагане на достъпа до финансиране за малки и средни предприятия (МСП), научните изследвания, иновациите и младите хора. Да приложи Плана за действие за младежта, по-специално по отношение на качеството на професионалното обучение и образованието и тяхната съгласуваност с изискванията на пазара на труда, както и да активизира усилията за намаляване на преждевременното напускане на училище и повишаване на участието в професионалното образование и обучение чрез мерки за предотвратяване, намеса и компенсация. |
| --- | --- |

6.

Да преразгледа приоритетите за разходи и да преразпредели средства с цел подпомагане на достъпа до финансиране за малки и средни предприятия (МСП), научните изследвания, иновациите и младите хора. Да приложи Плана за действие за младежта, по-специално по отношение на качеството на професионалното обучение и образованието и тяхната съгласуваност с изискванията на пазара на труда, както и да активизира усилията за намаляване на преждевременното напускане на училище и повишаване на участието в професионалното образование и обучение чрез мерки за предотвратяване, намеса и компенсация.

| 7. | Да подобри пригодността за заетост на уязвимите групи в съчетание с ефективни услуги в помощ на децата и семейството с цел да се подобри положението на лицата, изложени на риск от бедност и/или социално изключване, и по този начин да се осигури благосъстоянието на децата. |
| --- | --- |

7.

Да подобри пригодността за заетост на уязвимите групи в съчетание с ефективни услуги в помощ на децата и семейството с цел да се подобри положението на лицата, изложени на риск от бедност и/или социално изключване, и по този начин да се осигури благосъстоянието на децата.

| 8. | Да вземе допълнителни мерки за отваряне на професионалните услуги, включително силно регламентираните професии, да намали забавянията при получаването на лиценз за осъществяване на дейност и да премахне бариерите за стопанската дейност, произтичащи от припокриващи се и разнородни разпоредби на различни равнища на управление. Да завърши свързването на електропреносните и газопреносните мрежи със съседните държави и да предприеме действия за цялостно справяне с тарифния дефицит в сектора на електроенергията, по-специално чрез подобряване на разходната ефикасност на мрежата за доставка на електроенергия. |
| --- | --- |

8.

Да вземе допълнителни мерки за отваряне на професионалните услуги, включително силно регламентираните професии, да намали забавянията при получаването на лиценз за осъществяване на дейност и да премахне бариерите за стопанската дейност, произтичащи от припокриващи се и разнородни разпоредби на различни равнища на управление. Да завърши свързването на електропреносните и газопреносните мрежи със съседните държави и да предприеме действия за цялостно справяне с тарифния дефицит в сектора на електроенергията, по-специално чрез подобряване на разходната ефикасност на мрежата за доставка на електроенергия.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат и през 2012 г. с Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите-членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

3

(4)  ОВ C 212, 19.7.2011 г., стр. 1.

4

(5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата и с помощта на общоприетата методология.

5

(6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/85 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/85

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно националната програма за реформи на Швеция за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за периода 2012—2015 г.

2012/C 219/25

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Европейската комисия да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Европейската комисия да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите-членки (3), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите-членки (3), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Швеция за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Швеция за периода 2011—2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Швеция за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Швеция за периода 2011—2014 г.

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Швеция ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Швеция ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитетът за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания се включват в становището на Комитета по заетостта. |
| --- | --- |

(5)

На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитетът за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания се включват в становището на Комитета по заетостта.

| (6) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(6)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (7) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(7)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (8) | На 20 април 2012 г. Швеция представи своята програма за конвергенция, която обхваща периода 2012—2015 г., и своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията оцени също дали Швеция е засегната от макроикономически дисбаланси. В своя задълбочен преглед Комисията заключи, че в Швеция се отчитат дисбаланси, макар и не прекомерни. |
| --- | --- |

(8)

На 20 април 2012 г. Швеция представи своята програма за конвергенция, която обхваща периода 2012—2015 г., и своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията оцени също дали Швеция е засегната от макроикономически дисбаланси. В своя задълбочен преглед Комисията заключи, че в Швеция се отчитат дисбаланси, макар и не прекомерни.

| (9) | Съгласно извършената в съответствие с член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за конвергенция Съветът счита, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в програмата, е реалистичен за 2012 г. и оптимистичен за периода 2013—2015 г., през който се очаква ръстът на БВП да бъде средно около 3,5 %. В прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. се предвижда растеж на БВП от 2,1 % през 2013 г. Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за конвергенция, е да се осигури дългосрочна устойчивост, като се спазват правилата на шведската бюджетна рамка, включително целта да се постигне излишък от 1 % от БВП в нетното финансиране в консолидирания държавен бюджет по време на целия цикъл. Със стратегията се цели също така да се изпълнят изискванията на Пакта за стабилност и растеж, и по-специално да се спази референтната стойност от 3 % от БВП. С програмата за конвергенция се изменя средносрочната бюджетна цел (СБЦ) от излишък по консолидирания държавен бюджет от 1,0 % от БВП на дефицит от 1,0 % от БВП. Новата СБЦ отразява адекватно изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Поради промяната и въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо е вероятно СБЦ да бъде постигната по време на действие на програмата, дори като се вземе предвид вероятността от допълнителни експанзионистични дискреционни мерки през 2013 г. или 2014 г. Някои от рисковете от постигане на по-лоши резултати от предвидените в бюджетните прогнози след 2013 г. нататък са свързани с оптимистичните макроикономически предвиждания. Планираният темп на нарастване на държавните разходи, като се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, ще бъде в съответствие с целевия показател за разходите на Пакта за стабилност и растеж. Съотношението на дълга към БВП е под от 60 % от БВП съгласно програмата за конвергенция, като се очаква то да продължи да намалява през периода на действие на програмата. |
| --- | --- |

(9)

Съгласно извършената в съответствие с член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за конвергенция Съветът счита, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в програмата, е реалистичен за 2012 г. и оптимистичен за периода 2013—2015 г., през който се очаква ръстът на БВП да бъде средно около 3,5 %. В прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. се предвижда растеж на БВП от 2,1 % през 2013 г. Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за конвергенция, е да се осигури дългосрочна устойчивост, като се спазват правилата на шведската бюджетна рамка, включително целта да се постигне излишък от 1 % от БВП в нетното финансиране в консолидирания държавен бюджет по време на целия цикъл. Със стратегията се цели също така да се изпълнят изискванията на Пакта за стабилност и растеж, и по-специално да се спази референтната стойност от 3 % от БВП. С програмата за конвергенция се изменя средносрочната бюджетна цел (СБЦ) от излишък по консолидирания държавен бюджет от 1,0 % от БВП на дефицит от 1,0 % от БВП. Новата СБЦ отразява адекватно изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Поради промяната и въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо е вероятно СБЦ да бъде постигната по време на действие на програмата, дори като се вземе предвид вероятността от допълнителни експанзионистични дискреционни мерки през 2013 г. или 2014 г. Някои от рисковете от постигане на по-лоши резултати от предвидените в бюджетните прогнози след 2013 г. нататък са свързани с оптимистичните макроикономически предвиждания. Планираният темп на нарастване на държавните разходи, като се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, ще бъде в съответствие с целевия показател за разходите на Пакта за стабилност и растеж. Съотношението на дълга към БВП е под от 60 % от БВП съгласно програмата за конвергенция, като се очаква то да продължи да намалява през периода на действие на програмата.

| (10) | В задълбочения преглед на Комисията, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011, се потвърждава, че в Швеция равнището на дълговете на домакинствата е доста високо. Макар и положението на жилищния и ипотечния пазар да се стабилизира през 2011 г., продължават да са налице няколко структурни нарушения, които застрашават стабилността на тези пазари в дългосрочен план. Бяха взети необходимите мерки за укрепване на устойчивостта на финансовия сектор. Въпреки това понастоящем съществуват редица политики, които биха могли да допринесат за нестабилността на шведския жилищен пазар и за натрупването на ипотечни дългове и на които не е отделено достатъчно внимание, а именно щедрото данъчно приспадане на лихвите и ниските имуществени данъци, малката амортизация и строгата уредба за наемите. По отношение на предлагането монополът в местното планиране, дългите процеси на зониране и липсата на конкуренция пречат на гъвкавостта при предлагането на жилища. |
| --- | --- |

(10)

В задълбочения преглед на Комисията, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011, се потвърждава, че в Швеция равнището на дълговете на домакинствата е доста високо. Макар и положението на жилищния и ипотечния пазар да се стабилизира през 2011 г., продължават да са налице няколко структурни нарушения, които застрашават стабилността на тези пазари в дългосрочен план. Бяха взети необходимите мерки за укрепване на устойчивостта на финансовия сектор. Въпреки това понастоящем съществуват редица политики, които биха могли да допринесат за нестабилността на шведския жилищен пазар и за натрупването на ипотечни дългове и на които не е отделено достатъчно внимание, а именно щедрото данъчно приспадане на лихвите и ниските имуществени данъци, малката амортизация и строгата уредба за наемите. По отношение на предлагането монополът в местното планиране, дългите процеси на зониране и липсата на конкуренция пречат на гъвкавостта при предлагането на жилища.

| (11) | Въпреки цялостното подобрение на пазара на труда през 2011 г. равнището на безработицата сред младите хора и уязвимите групи продължава да е високо, особено при лицата с мигрантски произход. За да се справи с тази ситуация, понастоящем Швеция прилага няколко активни мерки на политиката на пазара на труда и провежда реформи в образованието. Повечето от тези мерки изглеждат уместни и надеждни, въпреки че все още е твърде рано, за да се оцени тяхното въздействие. Въпреки това значението и ефективността на основните мерки, насочени към младежката заетост, а именно намаляването на ставката на ДДС за ресторантите и кетъринг услугите, не са установени и е необходимо да бъдат оценени. Освен това равнището на амбиция може да бъде повишено, ако на предизвикателствата се търсят решения по по-всеобхватен начин, включително като се обърне внимание на относително високите възнаграждения в долния край на скалата на заплатите и на различията в защитата на труда за постоянно наетите и временно наетите работници. |
| --- | --- |

(11)

Въпреки цялостното подобрение на пазара на труда през 2011 г. равнището на безработицата сред младите хора и уязвимите групи продължава да е високо, особено при лицата с мигрантски произход. За да се справи с тази ситуация, понастоящем Швеция прилага няколко активни мерки на политиката на пазара на труда и провежда реформи в образованието. Повечето от тези мерки изглеждат уместни и надеждни, въпреки че все още е твърде рано, за да се оцени тяхното въздействие. Въпреки това значението и ефективността на основните мерки, насочени към младежката заетост, а именно намаляването на ставката на ДДС за ресторантите и кетъринг услугите, не са установени и е необходимо да бъдат оценени. Освен това равнището на амбиция може да бъде повишено, ако на предизвикателствата се търсят решения по по-всеобхватен начин, включително като се обърне внимание на относително високите възнаграждения в долния край на скалата на заплатите и на различията в защитата на труда за постоянно наетите и временно наетите работници.

| (12) | Швеция е на второ място в ЕС по разходи за научноизследователска и развойна дейност (НИРД) като дял от БВП и е считана за лидер в иновациите в сравнителния анализ на иновациите в Съюза. Въпреки това, по отношение на предлагането на пазара на новаторски продукти, Швеция се представя под средното за ЕС равнище и отбелязва отрицателна тенденция. Освен това изглежда, че Швеция изостава в създаването на бързо растящи иновативни предприятия. Нещо повече — като цяло силната позиция на Швеция в НИРД е уязвима поради голямата ѝ зависимост от няколко големи многонационални дружества, които все по-често преместват своите научноизследователски и развойни дейности извън Швеция. На тези въпроси следва да бъде обърнато внимание в новия закон за научните изследвания и иновациите, очакван през есента на 2012 г. |
| --- | --- |

(12)

Швеция е на второ място в ЕС по разходи за научноизследователска и развойна дейност (НИРД) като дял от БВП и е считана за лидер в иновациите в сравнителния анализ на иновациите в Съюза. Въпреки това, по отношение на предлагането на пазара на новаторски продукти, Швеция се представя под средното за ЕС равнище и отбелязва отрицателна тенденция. Освен това изглежда, че Швеция изостава в създаването на бързо растящи иновативни предприятия. Нещо повече — като цяло силната позиция на Швеция в НИРД е уязвима поради голямата ѝ зависимост от няколко големи многонационални дружества, които все по-често преместват своите научноизследователски и развойни дейности извън Швеция. На тези въпроси следва да бъде обърнато внимание в новия закон за научните изследвания и иновациите, очакван през есента на 2012 г.

| (13) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Швеция. Тя извърши оценка на програмата ѝ за конвергенция и националната ѝ програма за реформи и представи задълбочен преглед. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Швеция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Нейните препоръки в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—4 по-долу. |
| --- | --- |

(13)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Швеция. Тя извърши оценка на програмата ѝ за конвергенция и националната ѝ програма за реформи и представи задълбочен преглед. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Швеция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Нейните препоръки в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—4 по-долу.

| (14) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция на Швеция, като становището му (5) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(14)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция на Швеция, като становището му (5) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (15) | С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени по-специално в препоръка 2 по-долу, |
| --- | --- |

(15)

С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени по-специално в препоръка 2 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Швеция да предприеме следните действия в периода 2012—2013 г.:

| 1. | Да запази стабилна бюджетна позиция през 2012 г. и след това, като прилага предвидената бюджетна стратегия и осигурява постоянно постигането на СБЦ. |
| --- | --- |

1.

Да запази стабилна бюджетна позиция през 2012 г. и след това, като прилага предвидената бюджетна стратегия и осигурява постоянно постигането на СБЦ.

| 2. | Да предприеме допълнителни предпазни мерки за укрепване на стабилността на жилищния и ипотечния пазар в средносрочен план, включително чрез насърчаване на предпазливото отпускане на заеми, намаляване на склонността към задлъжняване при финансирането на жилищни инвестиции, както и чрез преодоляване на ограниченията в предлагането на жилища и уредбата за наемите. |
| --- | --- |

2.

Да предприеме допълнителни предпазни мерки за укрепване на стабилността на жилищния и ипотечния пазар в средносрочен план, включително чрез насърчаване на предпазливото отпускане на заеми, намаляване на склонността към задлъжняване при финансирането на жилищни инвестиции, както и чрез преодоляване на ограниченията в предлагането на жилища и уредбата за наемите.

| 3. | Да предприеме по-нататъшни мерки за подобряване на участието на младите хора и уязвимите групи в пазара на труда, например чрез подобряване на ефективността на активните мерки на пазара на труда, улесняване на прехода от училище към заетост, насърчаване на политиките за увеличаване на търсенето за уязвимите групи и подобряване на функционирането на пазара на труда. Да направи преглед на ефективността на понастоящем занижената ставка на ДДС за ресторантите и кетъринг услугите за създаването на работни места. |
| --- | --- |

3.

Да предприеме по-нататъшни мерки за подобряване на участието на младите хора и уязвимите групи в пазара на труда, например чрез подобряване на ефективността на активните мерки на пазара на труда, улесняване на прехода от училище към заетост, насърчаване на политиките за увеличаване на търсенето за уязвимите групи и подобряване на функционирането на пазара на труда. Да направи преглед на ефективността на понастоящем занижената ставка на ДДС за ресторантите и кетъринг услугите за създаването на работни места.

| 4. | Да вземе допълнителни мерки в предстоящия закон за научните изследвания и иновациите с оглед да продължи усъвършенстването на високите постижения в научните изследвания и да се постави акцент върху подобряването на предлагането на пазара на новаторски продукти и разработването на нови технологии. |
| --- | --- |

4.

Да вземе допълнителни мерки в предстоящия закон за научните изследвания и иновациите с оглед да продължи усъвършенстването на високите постижения в научните изследвания и да се постави акцент върху подобряването на предлагането на пазара на новаторски продукти и разработването на нови технологии.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат и през 2012 г. с Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

3

(4)  ОВ C 217, 23.7.2011 г., стр. 9.

4

(5)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

5

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/88 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/88

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно националната програма за реформи на Нидерландия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Нидерландия за периода 2012—2015 г.

2012/C 219/26

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Нидерландия за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Нидерландия за 2011—2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Нидерландия за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Нидерландия за 2011—2014 г.

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Нидерландия не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Нидерландия не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитетът за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания се включват в становището на Комитета по заетостта. |
| --- | --- |

(5)

На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитетът за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания се включват в становището на Комитета по заетостта.

| (6) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(6)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (7) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(7)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (8) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи. |
| --- | --- |

(8)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

| (9) | На 27 април 2012 г. Нидерландия представи програмата си за стабилност за периода 2012—2015 г., както и своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(9)

На 27 април 2012 г. Нидерландия представи програмата си за стабилност за периода 2012—2015 г., както и своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (10) | Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът счита, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата за стабилност е оптимистичен. За 2013 г. програмата за стабилност предвижда икономически растеж от 11⁄4 %, без да взема предвид неблагоприятното въздействие за растежа на допълнителните мерки за консолидация, докато въз основа на същия сценарий за непромяна на политиката Комисията прогнозира по-нисък растеж от 0,7 %. Установената цел на програмата за стабилност е да спази препоръките на Съвета относно коригирането на прекомерния дефицит и да способства за по-нататъшното подобряване на бюджетната позиция в процеса на постигане на средносрочната бюджетна цел (СБЦ), като се стреми към структурна консолидация от поне 0,5 % на година. Програмата за стабилност се стреми да постигне номинално салдо на консолидирания държавен бюджет от 3 % от БВП през 2013 г. и потвърждава предишната СБЦ за структурен дефицит от 0,5 % от БВП, което е адекватно отражение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Средногодишното фискално подобрение от 0,75 % от БВП за периода 2010—2013 г., основана на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо (5), е в съответствие със структурната консолидация от 3⁄4 % от БВП, препоръчана от Съвета. Тъй като в програмата за стабилност не се посочват бюджетни цели за периода след 2013 г., не може да бъде направена оценка на устойчивостта на бюджетната корекция през 2013 г. и на напредъка към постигането на СБЦ през периода след това, включително на спазването на целевия показател за разходите от Пакта за стабилност и растеж.
  Бюджетните прогнози за периода на програмата могат да бъдат засегнати от рискове при прилагането. Тези рискове не се ограничават единствено до обявените наскоро мерки за консолидация, но така също и до прилагането на някои от мерките, одобрени по-рано от правителството, чийто мандат изтича. Допълнителните мерки, предложени от правителството през април 2012 г. за 2013 г., и въздействието им върху бюджета бяха конкретизирани още повече и получиха количествен израз на 25 май след крайния срок за оценка. Бюджетната корекция до момента се основава предимно на съкращения на разходите, които засягат също и насърчаващи растежа разходи. Според програмата за стабилност за 2012 г. се очаква съотношението на дълга към БВП допълнително да нарасне сравнително видимо през 2012 г. и да достигне 70,2 % от БВП, а през 2013 г. леко да се покачи до 70,7 %, като се взема предвид въздействието на допълнителните мерки за консолидация. По този начин прогнозата за съотношението на дълга е, че то ще продължи да бъде значително над референтната стойност от 60 % от Договора. В програмата за стабилност не се посочват цели по отношение на дълга за 2014 и 2015 г., поради което не може да се направи оценка на спазването на целевия показател за намаляване на дълга от Пакта за стабилност и растеж за периода след 2013 г. |
| --- | --- |

(10)

Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът счита, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата за стабилност е оптимистичен. За 2013 г. програмата за стабилност предвижда икономически растеж от 11⁄4 %, без да взема предвид неблагоприятното въздействие за растежа на допълнителните мерки за консолидация, докато въз основа на същия сценарий за непромяна на политиката Комисията прогнозира по-нисък растеж от 0,7 %. Установената цел на програмата за стабилност е да спази препоръките на Съвета относно коригирането на прекомерния дефицит и да способства за по-нататъшното подобряване на бюджетната позиция в процеса на постигане на средносрочната бюджетна цел (СБЦ), като се стреми към структурна консолидация от поне 0,5 % на година. Програмата за стабилност се стреми да постигне номинално салдо на консолидирания държавен бюджет от 3 % от БВП през 2013 г. и потвърждава предишната СБЦ за структурен дефицит от 0,5 % от БВП, което е адекватно отражение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Средногодишното фискално подобрение от 0,75 % от БВП за периода 2010—2013 г., основана на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо (5), е в съответствие със структурната консолидация от 3⁄4 % от БВП, препоръчана от Съвета. Тъй като в програмата за стабилност не се посочват бюджетни цели за периода след 2013 г., не може да бъде направена оценка на устойчивостта на бюджетната корекция през 2013 г. и на напредъка към постигането на СБЦ през периода след това, включително на спазването на целевия показател за разходите от Пакта за стабилност и растеж.

Бюджетните прогнози за периода на програмата могат да бъдат засегнати от рискове при прилагането. Тези рискове не се ограничават единствено до обявените наскоро мерки за консолидация, но така също и до прилагането на някои от мерките, одобрени по-рано от правителството, чийто мандат изтича. Допълнителните мерки, предложени от правителството през април 2012 г. за 2013 г., и въздействието им върху бюджета бяха конкретизирани още повече и получиха количествен израз на 25 май след крайния срок за оценка. Бюджетната корекция до момента се основава предимно на съкращения на разходите, които засягат също и насърчаващи растежа разходи. Според програмата за стабилност за 2012 г. се очаква съотношението на дълга към БВП допълнително да нарасне сравнително видимо през 2012 г. и да достигне 70,2 % от БВП, а през 2013 г. леко да се покачи до 70,7 %, като се взема предвид въздействието на допълнителните мерки за консолидация. По този начин прогнозата за съотношението на дълга е, че то ще продължи да бъде значително над референтната стойност от 60 % от Договора. В програмата за стабилност не се посочват цели по отношение на дълга за 2014 и 2015 г., поради което не може да се направи оценка на спазването на целевия показател за намаляване на дълга от Пакта за стабилност и растеж за периода след 2013 г.

| (11) | Правителството представи плановете си да увеличи постепенно законоустановената възраст за пенсиониране, която да достигне 66 години най-късно през 2019 г. и 67 години през 2024 г. След това законоустановената възраст за пенсиониране ще бъде обвързана с очакваната продължителност на живота. Мерки на пазара на труда ще съдействат за съответното увеличение на действителната възраст на пенсиониране. В съответствие със споразумението пенсионната реформа цели гарантирането на подходящо и устойчиво разпределение на разходите и рисковете на втория стълб в рамките на отделните поколения и между тях. По отношение на дългосрочното полагане на грижи правителството е представило план за реформа. Ще бъде необходимо изработването на допълнителни конкретни мерки, за да се способства за намаляването на финансовата тежест на застаряващото общество в Нидерландия. |
| --- | --- |

(11)

Правителството представи плановете си да увеличи постепенно законоустановената възраст за пенсиониране, която да достигне 66 години най-късно през 2019 г. и 67 години през 2024 г. След това законоустановената възраст за пенсиониране ще бъде обвързана с очакваната продължителност на живота. Мерки на пазара на труда ще съдействат за съответното увеличение на действителната възраст на пенсиониране. В съответствие със споразумението пенсионната реформа цели гарантирането на подходящо и устойчиво разпределение на разходите и рисковете на втория стълб в рамките на отделните поколения и между тях. По отношение на дългосрочното полагане на грижи правителството е представило план за реформа. Ще бъде необходимо изработването на допълнителни конкретни мерки, за да се способства за намаляването на финансовата тежест на застаряващото общество в Нидерландия.

| (12) | Възпиращите фактори от данъчно естество за вторите работещи лица в домакинството все още не са отстранени в достатъчна степен. Отстраняването на оставащите възпиращи фактори допълнително ще способства за увеличаването на предлагането на работна ръка и за по-ефикасното разпределяне на човешкия капитал. Приобщаването към пазара на труда на уязвимите групи следва да бъде подобрено. |
| --- | --- |

(12)

Възпиращите фактори от данъчно естество за вторите работещи лица в домакинството все още не са отстранени в достатъчна степен. Отстраняването на оставащите възпиращи фактори допълнително ще способства за увеличаването на предлагането на работна ръка и за по-ефикасното разпределяне на човешкия капитал. Приобщаването към пазара на труда на уязвимите групи следва да бъде подобрено.

| (13) | В областта на политиката за предприятията плановете за приоритетните сектори са одобрени и са подписани секторни „договори за иновации“ между правителството и представители на промишлеността. Подкрепата за частните научни изследвания се е увеличила посредством въвеждането на схема за данъчни облекчения на научноизследователска и развойна дейност (НИРД+) като част от стимулите за по-нататъшното насърчаване на иновациите, частните инвестиции в научноизследователска и развойна дейност и по-тесните връзки между науката и практиката. Същевременно обаче вниманието към т.нар. приоритетни сектори не трябва да бъде за сметка на фундаменталните научни изследвания, нито да изключва иновиращи предприятия, които не спадат към някой от „приоритетните сектори“. |
| --- | --- |

(13)

В областта на политиката за предприятията плановете за приоритетните сектори са одобрени и са подписани секторни „договори за иновации“ между правителството и представители на промишлеността. Подкрепата за частните научни изследвания се е увеличила посредством въвеждането на схема за данъчни облекчения на научноизследователска и развойна дейност (НИРД+) като част от стимулите за по-нататъшното насърчаване на иновациите, частните инвестиции в научноизследователска и развойна дейност и по-тесните връзки между науката и практиката. Същевременно обаче вниманието към т.нар. приоритетни сектори не трябва да бъде за сметка на фундаменталните научни изследвания, нито да изключва иновиращи предприятия, които не спадат към някой от „приоритетните сектори“.

| (14) | През последните четири десетилетия на нидерландския жилищен пазар са навлезли и са се утвърдили някои структурни отклонения. На пазара за недвижими имоти важни ограничения на предлагането и данъчни стимули за притежаване на правото на собственост върху жилищен имот (по-специално възможността за приспадане на лихвата по ипотека, което привилегирова домакинства с по-високи доходи) са довели до неефикасно разпределяне на капитала. На пазара за наемане на жилища със значителния му сегмент от социални жилища социалните политики и ограниченията, прилагани спрямо нивата на наемите и увеличаването им, са довели до твърде нееластично предлагане на жилища под наем. Изменението на благоприятното данъчно третиране по отношение на притежаването на право на собственост върху жилищен имот ще допринесе до намаляване на структурните отклонения на нидерландския жилищен пазар. |
| --- | --- |

(14)

През последните четири десетилетия на нидерландския жилищен пазар са навлезли и са се утвърдили някои структурни отклонения. На пазара за недвижими имоти важни ограничения на предлагането и данъчни стимули за притежаване на правото на собственост върху жилищен имот (по-специално възможността за приспадане на лихвата по ипотека, което привилегирова домакинства с по-високи доходи) са довели до неефикасно разпределяне на капитала. На пазара за наемане на жилища със значителния му сегмент от социални жилища социалните политики и ограниченията, прилагани спрямо нивата на наемите и увеличаването им, са довели до твърде нееластично предлагане на жилища под наем. Изменението на благоприятното данъчно третиране по отношение на притежаването на право на собственост върху жилищен имот ще допринесе до намаляване на структурните отклонения на нидерландския жилищен пазар.

| (15) | Нидерландия пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, представени през 2011 г., са свързани с насърчаване на заетостта, повишаване на конкурентоспособността, укрепване на финансовата стабилност и увеличаване на устойчивостта на публичните финанси. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките. |
| --- | --- |

(15)

Нидерландия пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, представени през 2011 г., са свързани с насърчаване на заетостта, повишаване на конкурентоспособността, укрепване на финансовата стабилност и увеличаване на устойчивостта на публичните финанси. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките.

| (16) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Нидерландия. Тя направи оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Нидерландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—5 по-долу. |
| --- | --- |

(16)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Нидерландия. Тя направи оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Нидерландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—5 по-долу.

| (17) | Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу, |
| --- | --- |

(17)

Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Нидерландия да предприеме следните действия в периода 2012—2013 г.:

| 1. | Да осигури навременното и трайно коригиране на прекомерния дефицит. За тази цел да приложи изцяло бюджетната стратегия за 2012 г., както е предвидено. Да определи необходимите мерки, за да се гарантира изпълнението на бюджета за 2013 г. с оглед гарантиране на структурната корекция, определена в препоръките на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. След това да направи адекватна структурна корекция, за да осигури достатъчен напредък в постигане на СБЦ, включително спазване на целевия показател за разходите, както и да осигури достатъчен напредък по отношение на спазването на целевия показател за намаляване на дълга, като същевременно запази разходите в областите с пряко отношение към растежа, като научноизследователската и развойната дейност, образованието и обучението. За тази цел след сформирането на новото правителство да представи актуализация на програмата за стабилност за 2012 г. с обосновани цели и мерки за периода след 2013 г. |
| --- | --- |

1.

Да осигури навременното и трайно коригиране на прекомерния дефицит. За тази цел да приложи изцяло бюджетната стратегия за 2012 г., както е предвидено. Да определи необходимите мерки, за да се гарантира изпълнението на бюджета за 2013 г. с оглед гарантиране на структурната корекция, определена в препоръките на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. След това да направи адекватна структурна корекция, за да осигури достатъчен напредък в постигане на СБЦ, включително спазване на целевия показател за разходите, както и да осигури достатъчен напредък по отношение на спазването на целевия показател за намаляване на дълга, като същевременно запази разходите в областите с пряко отношение към растежа, като научноизследователската и развойната дейност, образованието и обучението. За тази цел след сформирането на новото правителство да представи актуализация на програмата за стабилност за 2012 г. с обосновани цели и мерки за периода след 2013 г.

| 2. | Да предприеме мерки за увеличаване на законоустановената пенсионна възраст, включително нейното обвързване с продължителността на живота, и да подкрепи тези мерки с мерки на пазара на труда в подкрепа на повишаването на действителната възраст на пенсиониране, като същевременно подобрява дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Да адаптира втория пенсионен стълб, за да го съобрази със законоустановената възраст за пенсиониране, като същевременно гарантира подходящо разпределение на разходите и рисковете в рамките на отделните поколения и между тях. Да проведе планираната реформа в дългосрочните грижи и да я допълни с други мерки за ограничаване на увеличението на разходите с оглед на застаряването на населението. |
| --- | --- |

2.

Да предприеме мерки за увеличаване на законоустановената пенсионна възраст, включително нейното обвързване с продължителността на живота, и да подкрепи тези мерки с мерки на пазара на труда в подкрепа на повишаването на действителната възраст на пенсиониране, като същевременно подобрява дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Да адаптира втория пенсионен стълб, за да го съобрази със законоустановената възраст за пенсиониране, като същевременно гарантира подходящо разпределение на разходите и рисковете в рамките на отделните поколения и между тях. Да проведе планираната реформа в дългосрочните грижи и да я допълни с други мерки за ограничаване на увеличението на разходите с оглед на застаряването на населението.

| 3. | Да увеличи участието на пазара на труда, особено на възрастните хора, жените, хората с увреждания и мигрантите, включително чрез намаляването на възпиращите фактори от данъчно естество за вторите работещи лица в домакинството, чрез улесняването на прехода към пазара на труда и чрез отстраняването на структурните ограничения. |
| --- | --- |

3.

Да увеличи участието на пазара на труда, особено на възрастните хора, жените, хората с увреждания и мигрантите, включително чрез намаляването на възпиращите фактори от данъчно естество за вторите работещи лица в домакинството, чрез улесняването на прехода към пазара на труда и чрез отстраняването на структурните ограничения.

| 4. | Да насърчава иновациите, частните инвестиции в научноизследователска и развойна дейност, по-тесните връзки между науката и практиката и да създава благоприятни условия за обновяването на промишлеността чрез предоставянето на подходящи стимули в рамките на политиката за предприятията, като същевременно предоставя достъп и на други сектори освен определените за приоритетни сектори и продължи да предоставя възможности за фундаментални научни изследвания. |
| --- | --- |

4.

Да насърчава иновациите, частните инвестиции в научноизследователска и развойна дейност, по-тесните връзки между науката и практиката и да създава благоприятни условия за обновяването на промишлеността чрез предоставянето на подходящи стимули в рамките на политиката за предприятията, като същевременно предоставя достъп и на други сектори освен определените за приоритетни сектори и продължи да предоставя възможности за фундаментални научни изследвания.

| 5. | Да предприеме стъпки за постепенното реформиране на жилищния пазар, включително чрез: i) изменение на благоприятното данъчно третиране по отношение на притежаването на право на собственост върху жилищен имот, включително чрез постепенното премахване на възможността за приспадане на лихвата по ипотека и/или чрез схемата за условни наеми, ii) осигуряване на пазара за наемане на жилища на механизъм на ценообразуване, съобразен в по-голяма степен с пазара, и iii) по отношение на социалните жилища — съобразяване на наемите с доходите на домакинствата. |
| --- | --- |

5.

Да предприеме стъпки за постепенното реформиране на жилищния пазар, включително чрез: i) изменение на благоприятното данъчно третиране по отношение на притежаването на право на собственост върху жилищен имот, включително чрез постепенното премахване на възможността за приспадане на лихвата по ипотека и/или чрез схемата за условни наеми, ii) осигуряване на пазара за наемане на жилища на механизъм на ценообразуване, съобразен в по-голяма степен с пазара, и iii) по отношение на социалните жилища — съобразяване на наемите с доходите на домакинствата.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат и през 2012 г. с Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите-членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

2

(3)  ОВ C 212, 19.7.2011 г., стр. 13.

3

(4)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

4

(5)  Салдото, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, както е преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата и с помощта на общоприетата методология.

5

(6)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/91 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/91

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Обединеното кралство за периода 2012—2017 г.

2012/C 219/27

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Обединеното кралство за периода 2011—2014 г. |
| --- | --- |

(3)

На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Обединеното кралство за периода 2011—2014 г.

| (4) | На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Обединеното кралство ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(4)

На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Обединеното кралство ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (5) | На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитетът за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания се включват в становището на Комитета по заетостта. |
| --- | --- |

(5)

На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитетът за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания се включват в становището на Комитета по заетостта.

| (6) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(6)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

| (7) | На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(7)

На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (8) | На 30 април 2012 г. Обединеното кралство представи програмата си за конвергенция, която обхваща периода от 2011—2012 г. до 2016—2017 г., и своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията оцени също дали Обединеното кралство е засегнато от макроикономически дисбаланси. В своя задълбочен преглед Комисията заключи, че в Обединеното кралство се отчита вътрешен дисбаланс, макар и не прекомерен. |
| --- | --- |

(8)

На 30 април 2012 г. Обединеното кралство представи програмата си за конвергенция, която обхваща периода от 2011—2012 г. до 2016—2017 г., и своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията оцени също дали Обединеното кралство е засегнато от макроикономически дисбаланси. В своя задълбочен преглед Комисията заключи, че в Обединеното кралство се отчита вътрешен дисбаланс, макар и не прекомерен.

| (9) | Съгласно точка 4 от Протокол (No 15) за някои разпоредби, отнасящи се до Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия, задължението съгласно член 126, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз за избягване на прекомерен бюджетен дефицит не се прилага по отношение на Обединеното кралство, освен ако то не приеме еврото. Точка 5 от Протокола предвижда, че Обединеното кралство се стреми да избягва прекомерен бюджетен дефицит. На 8 юли 2008 г. в съответствие с член 104, параграф 6 от Договора за създаване на Европейската общност Съветът реши, че в Обединеното кралство е налице прекомерен дефицит. |
| --- | --- |

(9)

Съгласно точка 4 от Протокол (No 15) за някои разпоредби, отнасящи се до Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия, задължението съгласно член 126, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз за избягване на прекомерен бюджетен дефицит не се прилага по отношение на Обединеното кралство, освен ако то не приеме еврото. Точка 5 от Протокола предвижда, че Обединеното кралство се стреми да избягва прекомерен бюджетен дефицит. На 8 юли 2008 г. в съответствие с член 104, параграф 6 от Договора за създаване на Европейската общност Съветът реши, че в Обединеното кралство е налице прекомерен дефицит.

| (10) | Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за конвергенция Съветът счита, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в програмата, е реалистичен. Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за конвергенция, е да се проведе необходимата бюджетна консолидация, за да се постигнат поставените от правителството бюджетни цели по отношение на нетния дълг и текущото салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл. В програмата за конвергенция не е посочена средносрочна бюджетна цел, както е предвидено в Пакта за стабилност и растеж. Според прогнозите в програмата се очаква крайният срок за коригиране на прекомерния дефицит, определен от Съвета в препоръката му от 2 декември 2009 г., да бъде просрочен с една година. Бюджетният дефицит за периода 2014—2015 г., който е крайният срок, определен от Съвета, се изчислява на 4,4 % от БВП, което предполага въз основа на (преизчисленото) структурно салдо (5) средно годишно бюджетно подобрение в размер на 1,25 % от БВП между 2010—2011 г. и 2014—2015 г., което е под определеното в препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит (ППД) подобрение от 13⁄4 %. Въпреки че правителството не се е отклонило от своята стратегия за бюджетна консолидация, която въз основа на предишни макроикономически прогнози първоначално изглеждаше достатъчна за изпълнението на целите по ППД, бюджетните резултати и перспективи бяха повлияни от влошаването на перспективите за икономически растеж. В плана за корекции с цел бюджетна консолидация мерките по отношение на приходите бяха съсредоточени в началото на периода. Почти 40 % от общата годишна бюджетна консолидация, планирана за периода от 2010—2011 г. до 2014—2015 г., бяха осъществени до края на 2011—2012 г., в това число 30 % от съкращенията на разходите и две трети от нетните увеличения на данъците. Остават относително неоползотворени потенциалните приходи от повишената ефективност на данъчната система, постигната с реформираната структура на ставките за ДДС.
  Съгласно програмата за конвергенция дефицитът по консолидирания държавен бюджет се очаква да бъде 8,3 % от БВП през 2011—2012 г., 5,9 % от БВП през 2012—2013 г., 6,0 % от БВП през 2013—2014 г., 4,4 % от БВП през 2014—2015 г., 2,9 % от БВП през 2015—2016 и 1,2 % от БВП през 2016—2017 г. Тези стойности са малко занижени в сравнение с изчисленията на службите на Комисията в прогнозата им от пролетта на 2012 г., а именно дефицит от 6,1 % от БВП през 2012—2013 г. (който би бил 7,9 %, ако не се направи еднократно прехвърляне от пенсионния фонд) и 6,5 % от БВП през 2013—2014 г. Разликите са резултат от занижена прогноза за растеж и измененията в данните за Обединеното кралство, направени от Евростат. В есенния отчет от 2011 г. бяха нанесени някои корекции в бюджетните планове на правителството, за да се даде предимство на насърчаващите растежа разходи, но все още се предвижда инвестициите от публичния сектор да спаднат рязко до 2014—2015 г. Държавният дълг, изчислен на 94,7 % за периода 2013—2014 г., се очаква да достигне своя връх през 2014—2015 г. |
| --- | --- |

(10)

Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на програмата за конвергенция Съветът счита, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в програмата, е реалистичен. Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за конвергенция, е да се проведе необходимата бюджетна консолидация, за да се постигнат поставените от правителството бюджетни цели по отношение на нетния дълг и текущото салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл. В програмата за конвергенция не е посочена средносрочна бюджетна цел, както е предвидено в Пакта за стабилност и растеж. Според прогнозите в програмата се очаква крайният срок за коригиране на прекомерния дефицит, определен от Съвета в препоръката му от 2 декември 2009 г., да бъде просрочен с една година. Бюджетният дефицит за периода 2014—2015 г., който е крайният срок, определен от Съвета, се изчислява на 4,4 % от БВП, което предполага въз основа на (преизчисленото) структурно салдо (5) средно годишно бюджетно подобрение в размер на 1,25 % от БВП между 2010—2011 г. и 2014—2015 г., което е под определеното в препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит (ППД) подобрение от 13⁄4 %. Въпреки че правителството не се е отклонило от своята стратегия за бюджетна консолидация, която въз основа на предишни макроикономически прогнози първоначално изглеждаше достатъчна за изпълнението на целите по ППД, бюджетните резултати и перспективи бяха повлияни от влошаването на перспективите за икономически растеж. В плана за корекции с цел бюджетна консолидация мерките по отношение на приходите бяха съсредоточени в началото на периода. Почти 40 % от общата годишна бюджетна консолидация, планирана за периода от 2010—2011 г. до 2014—2015 г., бяха осъществени до края на 2011—2012 г., в това число 30 % от съкращенията на разходите и две трети от нетните увеличения на данъците. Остават относително неоползотворени потенциалните приходи от повишената ефективност на данъчната система, постигната с реформираната структура на ставките за ДДС.

Съгласно програмата за конвергенция дефицитът по консолидирания държавен бюджет се очаква да бъде 8,3 % от БВП през 2011—2012 г., 5,9 % от БВП през 2012—2013 г., 6,0 % от БВП през 2013—2014 г., 4,4 % от БВП през 2014—2015 г., 2,9 % от БВП през 2015—2016 и 1,2 % от БВП през 2016—2017 г. Тези стойности са малко занижени в сравнение с изчисленията на службите на Комисията в прогнозата им от пролетта на 2012 г., а именно дефицит от 6,1 % от БВП през 2012—2013 г. (който би бил 7,9 %, ако не се направи еднократно прехвърляне от пенсионния фонд) и 6,5 % от БВП през 2013—2014 г. Разликите са резултат от занижена прогноза за растеж и измененията в данните за Обединеното кралство, направени от Евростат. В есенния отчет от 2011 г. бяха нанесени някои корекции в бюджетните планове на правителството, за да се даде предимство на насърчаващите растежа разходи, но все още се предвижда инвестициите от публичния сектор да спаднат рязко до 2014—2015 г. Държавният дълг, изчислен на 94,7 % за периода 2013—2014 г., се очаква да достигне своя връх през 2014—2015 г.

| (11) | В навечерието на кризата жилищният пазар беше прегрял, като съотношението на цените на жилищата спрямо доходите достигна невиждани в миналото равнища в момент на растящ недостиг на предлагането на жилища, което доведе до натрупването на големи ипотечни дългове. В задълбочения преглед на Комисията се посочва, че големите дългове на домакинствата създават вътрешен дисбаланс в икономиката на Обединеното кралство. Поради големия дял на ипотечните заеми с променлив лихвен процент финансовото положение на домакинствата е уязвимо от покачването на лихвените проценти, а това може да има потенциално дестабилизиращ ефект на увличане за икономиката като цяло чрез финансовия сектор. Траен и значителен спад в дълга на домакинствата е възможен единствено ако цените на жилищата спаднат спрямо разполагаемия доход, макар че, ако номиналните цени на жилищата паднат бързо, съществува опасност нетното финансово състояние на домакинствата да стане отрицателно. Жилищното строителство продължава да е на рекордно ниски нива, което се дължи както на рестриктивната система за планиране и цикличната слабост, така и на все още вялата цялостна активност на жилищния пазар. През ноември 2011 г. правителството публикува своята жилищна стратегия за Англия, чиято цел е да се способства за увеличаване на жилищното строителство, но продължава да съществува значителна несигурност по отношение на нетното въздействие на новата система върху развитието на жилищния сектор. Освен това в стратегията не се засяга въпросът за имущественото данъчно облагане, за което системата в Обединеното кралство съчетава регресивен периодичен данък (т. нар. „council tax“) с прогресивен данък върху трансакциите (т. нар. „Stamp Duty Land Tax — SDLT“), което би могло да има отражение върху цикличните промени в бюджетните приходи и финансовата стабилност. В бюджета за 2012 г. бяха направени някои корекции на ставките на SDLT, но като цяло промените в тази област са незначителни. |
| --- | --- |

(11)

В навечерието на кризата жилищният пазар беше прегрял, като съотношението на цените на жилищата спрямо доходите достигна невиждани в миналото равнища в момент на растящ недостиг на предлагането на жилища, което доведе до натрупването на големи ипотечни дългове. В задълбочения преглед на Комисията се посочва, че големите дългове на домакинствата създават вътрешен дисбаланс в икономиката на Обединеното кралство. Поради големия дял на ипотечните заеми с променлив лихвен процент финансовото положение на домакинствата е уязвимо от покачването на лихвените проценти, а това може да има потенциално дестабилизиращ ефект на увличане за икономиката като цяло чрез финансовия сектор. Траен и значителен спад в дълга на домакинствата е възможен единствено ако цените на жилищата спаднат спрямо разполагаемия доход, макар че, ако номиналните цени на жилищата паднат бързо, съществува опасност нетното финансово състояние на домакинствата да стане отрицателно. Жилищното строителство продължава да е на рекордно ниски нива, което се дължи както на рестриктивната система за планиране и цикличната слабост, така и на все още вялата цялостна активност на жилищния пазар. През ноември 2011 г. правителството публикува своята жилищна стратегия за Англия, чиято цел е да се способства за увеличаване на жилищното строителство, но продължава да съществува значителна несигурност по отношение на нетното въздействие на новата система върху развитието на жилищния сектор. Освен това в стратегията не се засяга въпросът за имущественото данъчно облагане, за което системата в Обединеното кралство съчетава регресивен периодичен данък (т. нар. „council tax“) с прогресивен данък върху трансакциите (т. нар. „Stamp Duty Land Tax — SDLT“), което би могло да има отражение върху цикличните промени в бюджетните приходи и финансовата стабилност. В бюджета за 2012 г. бяха направени някои корекции на ставките на SDLT, но като цяло промените в тази област са незначителни.

| (12) | Обединеното кралство е изправено пред все по-големи предизвикателства по отношение на безработицата и участието на пазара на труда. Равнището на безработица в Обединеното кралство понастоящем е 8,4 %. Безработицата сред младите хора е много по-висока — 22,2 %, като над 38 % от безработните в Обединеното кралство са на възраст под 25 години. Нещо повече, 17,7 % от младите хора (на възраст 16—24 години) не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение. Заетостта в частния сектор нараства умерено, но не е достатъчна, за да компенсира съкращенията в публичния сектор и увеличаването на работната сила. В Обединеното кралство се наблюдава свръхпредлагане на нискоквалифицирани работници, за които търсенето намалява, и недостиг на работници с висококачествени професионални и технически умения, които са особено търсени в произвеждащите и изнасящите стоки отрасли, в които Обединеното кралство се представя относително слабо. Основният акцент на политиката в областта на професионалното образование и обучение (ПОО) е върху основните умения и квалификациите от ниво 2, докато икономиката все повече се нуждае от по-високи квалификации, придобити чрез ПОО. В Обединеното кралство също така продължава да е налице относително голям брой лица в зряла възраст с много ниска езикова и математическа грамотност, които не са в позицията да се възползват от професионално обучение. Броят на преждевременно напускащите училище е нараснал с 3,3 процентни пункта от 2005 г. насам до 14,9 %., което е над средното за ЕС равнище Трайната подкрепа за домакинствата с ниски доходи е от решаващо значение за предотвратяване на преждевременното напускане на училище от младите хора. |
| --- | --- |

(12)

Обединеното кралство е изправено пред все по-големи предизвикателства по отношение на безработицата и участието на пазара на труда. Равнището на безработица в Обединеното кралство понастоящем е 8,4 %. Безработицата сред младите хора е много по-висока — 22,2 %, като над 38 % от безработните в Обединеното кралство са на възраст под 25 години. Нещо повече, 17,7 % от младите хора (на възраст 16—24 години) не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение. Заетостта в частния сектор нараства умерено, но не е достатъчна, за да компенсира съкращенията в публичния сектор и увеличаването на работната сила. В Обединеното кралство се наблюдава свръхпредлагане на нискоквалифицирани работници, за които търсенето намалява, и недостиг на работници с висококачествени професионални и технически умения, които са особено търсени в произвеждащите и изнасящите стоки отрасли, в които Обединеното кралство се представя относително слабо. Основният акцент на политиката в областта на професионалното образование и обучение (ПОО) е върху основните умения и квалификациите от ниво 2, докато икономиката все повече се нуждае от по-високи квалификации, придобити чрез ПОО. В Обединеното кралство също така продължава да е налице относително голям брой лица в зряла възраст с много ниска езикова и математическа грамотност, които не са в позицията да се възползват от професионално обучение. Броят на преждевременно напускащите училище е нараснал с 3,3 процентни пункта от 2005 г. насам до 14,9 %., което е над средното за ЕС равнище Трайната подкрепа за домакинствата с ниски доходи е от решаващо значение за предотвратяване на преждевременното напускане на училище от младите хора.

| (13) | Правителството разполага с програма за социални реформи, чиято цел е да се помогне на повече хора да започнат работа, като едновременно с това се оказва подкрепа на най-уязвимите. Универсалният кредит, чиято цел е да се опрости системата за обезщетения, все още не е въведен. Правителството трябва да предприеме мерки за да гарантира, че положителното въздействие на новите политики върху заетостта и доходите няма да бъде до голяма степен засенчено от намаляването на средствата, предоставяни за обезщетения, което би осъществило риска от нарастване на бедността, особено за семействата с деца. В една независима оценка се прогнозира, че през 2020—2021 г. абсолютната детска бедност ще достигне най-високото си равнище от 2001—2002 г. насам и че правителството няма да успее да постигне целите за намаляване на детската бедност, заложени в Закона за борба с детската бедност. Необходимо е правителството да предприеме стъпки, за да гарантира достатъчен достъп до услугите за грижи за деца, особено за лицата с ниски доходи. Съкращаването на помощите за грижи за деца би довело до опасността от изостряне на проблема. |
| --- | --- |

(13)

Правителството разполага с програма за социални реформи, чиято цел е да се помогне на повече хора да започнат работа, като едновременно с това се оказва подкрепа на най-уязвимите. Универсалният кредит, чиято цел е да се опрости системата за обезщетения, все още не е въведен. Правителството трябва да предприеме мерки за да гарантира, че положителното въздействие на новите политики върху заетостта и доходите няма да бъде до голяма степен засенчено от намаляването на средствата, предоставяни за обезщетения, което би осъществило риска от нарастване на бедността, особено за семействата с деца. В една независима оценка се прогнозира, че през 2020—2021 г. абсолютната детска бедност ще достигне най-високото си равнище от 2001—2002 г. насам и че правителството няма да успее да постигне целите за намаляване на детската бедност, заложени в Закона за борба с детската бедност. Необходимо е правителството да предприеме стъпки, за да гарантира достатъчен достъп до услугите за грижи за деца, особено за лицата с ниски доходи. Съкращаването на помощите за грижи за деца би довело до опасността от изостряне на проблема.

| (14) | Условията за финансиране продължават да са тежки, особено за малките и средни предприятия (МСП), а нетното кредитиране на корпоративния сектор беше отрицателно през 2011 г. Данните от проведени проучвания показват, че значителен брой МСП са изправени пред кредитни ограничения, като са налице и потенциални предизвикателства в търсенето. Освен това достъпът до небанкови заеми продължава да е запазен най-вече за по-големите дружества, а конкуренцията в банковия сектор е ограничена. Независимо от мерките, взети от компетентните органи за подобряване на ситуацията, работната група на Брийдън в областта на алтернативните пазари на дългови инструмент изчисли, че през следващите пет години ще има съществен постоянен недостиг на финансиране, особено за МСП. |
| --- | --- |

(14)

Условията за финансиране продължават да са тежки, особено за малките и средни предприятия (МСП), а нетното кредитиране на корпоративния сектор беше отрицателно през 2011 г. Данните от проведени проучвания показват, че значителен брой МСП са изправени пред кредитни ограничения, като са налице и потенциални предизвикателства в търсенето. Освен това достъпът до небанкови заеми продължава да е запазен най-вече за по-големите дружества, а конкуренцията в банковия сектор е ограничена. Независимо от мерките, взети от компетентните органи за подобряване на ситуацията, работната група на Брийдън в областта на алтернативните пазари на дългови инструмент изчисли, че през следващите пет години ще има съществен постоянен недостиг на финансиране, особено за МСП.

| (15) | Обединеното кралство е изправено пред предизвикателството да подобри своята енергийна и транспортна инфраструктура, което е свързано с полагането на основите за дълготраен растеж и конкурентоспособност, както и да се справи с причините за липсата на външна конкурентоспособност на производствените отрасли на Обединеното кралство. Обединеното кралство се нуждае от значителни инвестиции за модернизиране на електрогенериращите мощности, защото голяма част от тях ще бъдат затворени през следващото десетилетие и ще трябва да бъдат заменени, и защото трябва да изпълни задължението за възобновяемата енергия и да се съобрази с по-строгите стандарти за въглеродните емисии. В транспортния сектор на Обединеното кралство се наблюдават слабости в капацитета и качеството на мрежите, които биха могли да попречат на постигането на целите, които си е поставило правителството, за пренасочване на икономиката на Обединеното кралство към инвестиции и износ. Като част от правителствената стратегия за бюджетна консолидация нетните инвестиции на публичния сектор ще спаднат рязко до 2014—2015 г., което създава опасност от увеличаване на съществуващия натиск върху транспортната инфраструктура, освен ако не бъдат осигурени алтернативни източници на финансиране. |
| --- | --- |

(15)

Обединеното кралство е изправено пред предизвикателството да подобри своята енергийна и транспортна инфраструктура, което е свързано с полагането на основите за дълготраен растеж и конкурентоспособност, както и да се справи с причините за липсата на външна конкурентоспособност на производствените отрасли на Обединеното кралство. Обединеното кралство се нуждае от значителни инвестиции за модернизиране на електрогенериращите мощности, защото голяма част от тях ще бъдат затворени през следващото десетилетие и ще трябва да бъдат заменени, и защото трябва да изпълни задължението за възобновяемата енергия и да се съобрази с по-строгите стандарти за въглеродните емисии. В транспортния сектор на Обединеното кралство се наблюдават слабости в капацитета и качеството на мрежите, които биха могли да попречат на постигането на целите, които си е поставило правителството, за пренасочване на икономиката на Обединеното кралство към инвестиции и износ. Като част от правителствената стратегия за бюджетна консолидация нетните инвестиции на публичния сектор ще спаднат рязко до 2014—2015 г., което създава опасност от увеличаване на съществуващия натиск върху транспортната инфраструктура, освен ако не бъдат осигурени алтернативни източници на финансиране.

| (16) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Обединеното кралство. Тя направи оценка на програмата за конвергенция и на националната програма за реформи и представи задълбочен преглед. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Обединеното кралство, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—6 по-долу. |
| --- | --- |

(16)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Обединеното кралство. Тя направи оценка на програмата за конвергенция и на националната програма за реформи и представи задълбочен преглед. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Обединеното кралство, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—6 по-долу.

| (17) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция на Обединеното кралство, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(17)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция на Обединеното кралство, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (18) | С оглед на резултатите от задълбочения преглед, направен от Комисията съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени по-специално в препоръки 2, 3 и 6 по-долу, |
| --- | --- |

(18)

С оглед на резултатите от задълбочения преглед, направен от Комисията съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени по-специално в препоръки 2, 3 и 6 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Обединеното кралство да предприеме следните действия в периода 2012—2013 г.:

| 1. | Да изпълни изцяло бюджетната стратегия за финансовата 2012—2013 г. и след това, като я подкрепи с достатъчно конкретни мерки, за да осигури своевременно и устойчиво коригиране на прекомерния дефицит и изпълнението на структурната корекция, определена в препоръките на Съвета по ППД, както и да осигури трайно намаляване на съотношението на държавния дълг към БВП. При условие че усъвършенства бюджетната стратегия за финансовата 2013—2014 г. и след това, да даде предимство на насърчаващите растежа разходи с цел да се избегне рискът от допълнително влошаване на средносрочната перспектива за растеж, което ще повлияе неблагоприятно на дългосрочната устойчивост на публичните финанси. |
| --- | --- |

1.

Да изпълни изцяло бюджетната стратегия за финансовата 2012—2013 г. и след това, като я подкрепи с достатъчно конкретни мерки, за да осигури своевременно и устойчиво коригиране на прекомерния дефицит и изпълнението на структурната корекция, определена в препоръките на Съвета по ППД, както и да осигури трайно намаляване на съотношението на държавния дълг към БВП. При условие че усъвършенства бюджетната стратегия за финансовата 2013—2014 г. и след това, да даде предимство на насърчаващите растежа разходи с цел да се избегне рискът от допълнително влошаване на средносрочната перспектива за растеж, което ще повлияе неблагоприятно на дългосрочната устойчивост на публичните финанси.

| 2. | Да противодейства на дестабилизиращия ефект на високите и променливи цени на жилищата и големите дългове на домакинствата, като проведе цялостна реформа в жилищния сектор, за да се повиши предлагането на жилища и да се смекчат проблемите, свързани с достъпността и потребността от държавни субсидии за жилищно настаняване. Да продължи реформите в жилищния пазар, включително в ипотечния пазар и пазара на жилища под наем, във финансовото регулиране и имущественото данъчно облагане, за да се предотвратят прекомерната променливост и нарушенията на жилищния пазар. |
| --- | --- |

2.

Да противодейства на дестабилизиращия ефект на високите и променливи цени на жилищата и големите дългове на домакинствата, като проведе цялостна реформа в жилищния сектор, за да се повиши предлагането на жилища и да се смекчат проблемите, свързани с достъпността и потребността от държавни субсидии за жилищно настаняване. Да продължи реформите в жилищния пазар, включително в ипотечния пазар и пазара на жилища под наем, във финансовото регулиране и имущественото данъчно облагане, за да се предотвратят прекомерната променливост и нарушенията на жилищния пазар.

| 3. | Да продължи да подобрява пригодността за заетост на младите хора, по-специално тези, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение, включително чрез използване на програмата за младежка заетост (т. нар. „Youth Contract“). Да гарантира, че в схемите за професионални стажове участват повече млади хора, че в тях се акцентира в достатъчна степен върху най-съвременните и специализирани умения, както и да привлече към тези схеми повече малки и средни предприятия. Да предприеме мерки за намаляване на големия дял млади хора на възраст между 18 и 24 години с много лоши основни умения. |
| --- | --- |

3.

Да продължи да подобрява пригодността за заетост на младите хора, по-специално тези, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение, включително чрез използване на програмата за младежка заетост (т. нар. „Youth Contract“). Да гарантира, че в схемите за професионални стажове участват повече млади хора, че в тях се акцентира в достатъчна степен върху най-съвременните и специализирани умения, както и да привлече към тези схеми повече малки и средни предприятия. Да предприеме мерки за намаляване на големия дял млади хора на възраст между 18 и 24 години с много лоши основни умения.

| 4. | Да засили мерките за улесняване на интегрирането на пазара на труда на хората от домакинства на безработни. Да гарантира, че планираните социални реформи няма да доведат до увеличаване на детската бедност. Да приложи изцяло мерки за улесняване на достъпа до услуги за грижи за деца. |
| --- | --- |

4.

Да засили мерките за улесняване на интегрирането на пазара на труда на хората от домакинства на безработни. Да гарантира, че планираните социални реформи няма да доведат до увеличаване на детската бедност. Да приложи изцяло мерки за улесняване на достъпа до услуги за грижи за деца.

| 5. | Да вземе мерки за по-нататъшно подобряване на достъпността на банковото и небанковото финансиране за частния сектор, и по-специално за МСП. Да насърчава конкуренцията в банковия сектор, по-специално чрез мерки за намаляване на пречките пред навлизането на пазара, за увеличаване на прозрачността и за улесняване на смяната на банки от страна на клиентите, както беше препоръчано от независимата комисия по банкова дейност, както и да проучи начините за подобряване на достъпа до рисков капитал и други форми на небанково финансиране. |
| --- | --- |

5.

Да вземе мерки за по-нататъшно подобряване на достъпността на банковото и небанковото финансиране за частния сектор, и по-специално за МСП. Да насърчава конкуренцията в банковия сектор, по-специално чрез мерки за намаляване на пречките пред навлизането на пазара, за увеличаване на прозрачността и за улесняване на смяната на банки от страна на клиентите, както беше препоръчано от независимата комисия по банкова дейност, както и да проучи начините за подобряване на достъпа до рисков капитал и други форми на небанково финансиране.

| 6. | Да изгради дългосрочна стратегия за подобряване на капацитета и качеството на инфраструктурната мрежа на Обединеното кралство, включваща мерки за облекчаване на натиска върху транспортните и енергийните мрежи, като насърчава по-ефективното и стабилно планиране и процеси за вземане на решения, и използва подходящи публични или частни механизми за финансиране. |
| --- | --- |

6.

Да изгради дългосрочна стратегия за подобряване на капацитета и качеството на инфраструктурната мрежа на Обединеното кралство, включваща мерки за облекчаване на натиска върху транспортните и енергийните мрежи, като насърчава по-ефективното и стабилно планиране и процеси за вземане на решения, и използва подходящи публични или частни механизми за финансиране.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат и през 2012 с Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

3

(4)  ОВ C 217, 23.7.2011 г., стр. 12.

4

(5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата и с помощта на общоприетата методика.

5

(6)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/95 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/95

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 10 юли 2012 година

за прилагане на общите насоки за икономическите политики на държавите членки, чиято парична единица е еврото

2012/C 219/28

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 136 във връзка с член 121, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | От създаването си Еврогрупата играе централна роля и носи специална отговорност в икономическото управление на еврозоната. Икономическата криза ясно показа тесните взаимовръзки в еврозоната, като подчерта необходимостта от предприемане на съгласувана обща политика, която да отразява силния ефект на разпространение между страните, чиято парична единица е еврото, както и от ефективни мерки за координиране на политиката, за да се реагира бързо на промените в икономическата среда. |
| --- | --- |

(1)

От създаването си Еврогрупата играе централна роля и носи специална отговорност в икономическото управление на еврозоната. Икономическата криза ясно показа тесните взаимовръзки в еврозоната, като подчерта необходимостта от предприемане на съгласувана обща политика, която да отразява силния ефект на разпространение между страните, чиято парична единица е еврото, както и от ефективни мерки за координиране на политиката, за да се реагира бързо на промените в икономическата среда.

| (2) | Съветът издаде специфични препоръки към всяка от държавите членки, чиято парична единица е еврото („държави членки от еврозоната“). Тези препоръки са отговор на икономическите предизвикателства на национално равнище и в същото време са ключов елемент при определянето на стабилността и растежа в еврозоната като цяло. Държавите членки от еврозоната са поели също ангажимент да предприемат набор от допълнителни широкообхватни политически реформи в рамките на пакта „Евро плюс“, имащи за цел насърчаването на конкурентоспособността, стимулирането на заетостта, подпомагането на устойчивостта на публичните финанси и засилването на финансовата стабилност. На 2 март 2012 г. държавите членки от еврозоната и осем други държави членки („държави членки извън еврозоната“) подписаха Договор за стабилност, координация и управление в Икономическия и паричен съюз, чрез който се договориха да гарантират, че всички важни икономически реформи на политиката, които планират да извършат, ще бъдат обсъдени предварително и когато е целесъобразно, ще бъдат координирани помежду им. Предварителната координация в контекста на еврозоната чрез представянето на проектите на бюджетните планове и чрез обсъждането на големите планове за реформа на икономическа политика ще допринесе за това да се вземат предвид ефектите на разпространение от национални действия в еврозоната като цяло. |
| --- | --- |

(2)

Съветът издаде специфични препоръки към всяка от държавите членки, чиято парична единица е еврото („държави членки от еврозоната“). Тези препоръки са отговор на икономическите предизвикателства на национално равнище и в същото време са ключов елемент при определянето на стабилността и растежа в еврозоната като цяло. Държавите членки от еврозоната са поели също ангажимент да предприемат набор от допълнителни широкообхватни политически реформи в рамките на пакта „Евро плюс“, имащи за цел насърчаването на конкурентоспособността, стимулирането на заетостта, подпомагането на устойчивостта на публичните финанси и засилването на финансовата стабилност. На 2 март 2012 г. държавите членки от еврозоната и осем други държави членки („държави членки извън еврозоната“) подписаха Договор за стабилност, координация и управление в Икономическия и паричен съюз, чрез който се договориха да гарантират, че всички важни икономически реформи на политиката, които планират да извършат, ще бъдат обсъдени предварително и когато е целесъобразно, ще бъдат координирани помежду им. Предварителната координация в контекста на еврозоната чрез представянето на проектите на бюджетните планове и чрез обсъждането на големите планове за реформа на икономическа политика ще допринесе за това да се вземат предвид ефектите на разпространение от национални действия в еврозоната като цяло.

| (3) | Наличието на добре изградени бюджетни рамки, засилващи вътрешното бюджетно управление, е ключов елемент от доброто управление на публичните финанси и допринася за устойчивостта им в еврозоната като цяло. Държавните и правителствените ръководители на еврозоната се ангажираха през юли и октомври 2011 г. да въведат националните бюджетни рамки, предвидени в Директива 2011/85/ЕС на Съвета от 8 ноември 2011 г. относно изискванията на бюджетните рамки на държавите-членки (1), още до края на 2012 г., т.е. преди предвидения в директивата срок, и да надхвърлят съдържащите се в нея изисквания. Освен това на 2 март 2012 г. държавите членки от еврозоната заедно с осем държави членки извън еврозоната се ангажираха с подписването на Договора за стабилност, координация и управление в Икономическия и паричен съюз да укрепват допълнително националното си управление на бюджета, по-специално чрез въвеждането на задължителни правила за бюджетното състояние на правителството, за да се постигне средносрочната бюджетна цел (СБЦ). |
| --- | --- |

(3)

Наличието на добре изградени бюджетни рамки, засилващи вътрешното бюджетно управление, е ключов елемент от доброто управление на публичните финанси и допринася за устойчивостта им в еврозоната като цяло. Държавните и правителствените ръководители на еврозоната се ангажираха през юли и октомври 2011 г. да въведат националните бюджетни рамки, предвидени в Директива 2011/85/ЕС на Съвета от 8 ноември 2011 г. относно изискванията на бюджетните рамки на държавите-членки (1), още до края на 2012 г., т.е. преди предвидения в директивата срок, и да надхвърлят съдържащите се в нея изисквания. Освен това на 2 март 2012 г. държавите членки от еврозоната заедно с осем държави членки извън еврозоната се ангажираха с подписването на Договора за стабилност, координация и управление в Икономическия и паричен съюз да укрепват допълнително националното си управление на бюджета, по-специално чрез въвеждането на задължителни правила за бюджетното състояние на правителството, за да се постигне средносрочната бюджетна цел (СБЦ).

| (4) | Осъществяването на бюджетна консолидация е основен елемент в стратегията за преодоляване на кризата в еврозоната. Фискалната рамка на ЕС позволява диференциация на темпа на консолидацията между държавите членки в зависимост от фискалното им пространство и макроикономическите им условия. Пактът за стабилност и растеж и Договорът за стабилност, координация и управление в Икономическия и паричен съюз са насочени към структурното салдо на бюджетите и затова позволяват да се вземе под внимание въздействието на икономическия цикъл и на еднократните мерки върху номиналното салдо на бюджетите. Оценката на ефективните действия в отговор на препоръките на Съвета относно коригирането на позициите на прекомерен дефицит се извършва в структурно изражение. Подходящият състав на консолидацията е от основно значение за повишаването на доверието в постоянния характер на консолидацията в еврозоната и за ограничаването на негативното ѝ отражение върху растежа в краткосрочен план. Приоритетно трябва да бъдат извършени благоприятстващи растежа разходи, и по-специално разходи за инвестиции; в няколко държави членки от еврозоната могат да бъдат набелязани проекти за продуктивни инвестиции, при които възвръщаемостта за частните лица и за обществото би надвишила ниските лихвени проценти в момента. Спешно са необходими реформи в сферата на дългосрочните разходи, по-специално в областта на здравеопазването и пенсиите, за да се подкрепи дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Подходящата данъчна политика, като например изместването на данъчната тежест от труда, разширяването на данъчните основи и по-ефективните действия за борба с укриването на данъци, би могла да допринесе за консолидацията, като в същото време води до повишаване на конкурентоспособността и до създаване на по-добри условия за растеж. |
| --- | --- |

(4)

Осъществяването на бюджетна консолидация е основен елемент в стратегията за преодоляване на кризата в еврозоната. Фискалната рамка на ЕС позволява диференциация на темпа на консолидацията между държавите членки в зависимост от фискалното им пространство и макроикономическите им условия. Пактът за стабилност и растеж и Договорът за стабилност, координация и управление в Икономическия и паричен съюз са насочени към структурното салдо на бюджетите и затова позволяват да се вземе под внимание въздействието на икономическия цикъл и на еднократните мерки върху номиналното салдо на бюджетите. Оценката на ефективните действия в отговор на препоръките на Съвета относно коригирането на позициите на прекомерен дефицит се извършва в структурно изражение. Подходящият състав на консолидацията е от основно значение за повишаването на доверието в постоянния характер на консолидацията в еврозоната и за ограничаването на негативното ѝ отражение върху растежа в краткосрочен план. Приоритетно трябва да бъдат извършени благоприятстващи растежа разходи, и по-специално разходи за инвестиции; в няколко държави членки от еврозоната могат да бъдат набелязани проекти за продуктивни инвестиции, при които възвръщаемостта за частните лица и за обществото би надвишила ниските лихвени проценти в момента. Спешно са необходими реформи в сферата на дългосрочните разходи, по-специално в областта на здравеопазването и пенсиите, за да се подкрепи дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Подходящата данъчна политика, като например изместването на данъчната тежест от труда, разширяването на данъчните основи и по-ефективните действия за борба с укриването на данъци, би могла да допринесе за консолидацията, като в същото време води до повишаване на конкурентоспособността и до създаване на по-добри условия за растеж.

| (5) | Стабилността и доброто функциониране на финансовата система са предпоставки за предотвратяването на „сценария на изгубеното десетилетие“ на бавен растеж в еврозоната, както и за насърчаването на доверието на инвеститорите. Понеже е необходимо допълнително намаляване на ливъриджа на счетоводните баланси на банките, е важно да се гарантира, че то се осъществява по подходящ ред и че е съвместимо с поддържането на адекватен кредитен поток за реалната икономика. За да се противодейства на зараждащата се тенденция на финансова фрагментация, е необходим по-нататъшен напредък в интеграцията на надзорните структури и практики, както и в трансграничното управление на кризи. |
| --- | --- |

(5)

Стабилността и доброто функциониране на финансовата система са предпоставки за предотвратяването на „сценария на изгубеното десетилетие“ на бавен растеж в еврозоната, както и за насърчаването на доверието на инвеститорите. Понеже е необходимо допълнително намаляване на ливъриджа на счетоводните баланси на банките, е важно да се гарантира, че то се осъществява по подходящ ред и че е съвместимо с поддържането на адекватен кредитен поток за реалната икономика. За да се противодейства на зараждащата се тенденция на финансова фрагментация, е необходим по-нататъшен напредък в интеграцията на надзорните структури и практики, както и в трансграничното управление на кризи.

| (6) | Систематичното коригиране на макроикономическите дисбаланси вътре в еврозоната е от решаващо значение за устойчивия растеж и стабилността в еврозоната. Започна процес на ограничаване на дисбалансите, но той трябва да бъде неизменно следван. Действията за коригиране на дисбалансите са още по-спешно необходими в страните с бюджетен дефицит, където са необходими реформи, за да се подобри конкурентоспособността и да се улесни преразпределянето на ресурсите към търгуемите сектори. Същевременно страните с излишък могат да допринесат за ребалансирането чрез премахване на ненужните регулаторни и други пречки пред вътрешното търсене, пред нетъргуемите дейности и пред възможностите за инвестиции. |
| --- | --- |

(6)

Систематичното коригиране на макроикономическите дисбаланси вътре в еврозоната е от решаващо значение за устойчивия растеж и стабилността в еврозоната. Започна процес на ограничаване на дисбалансите, но той трябва да бъде неизменно следван. Действията за коригиране на дисбалансите са още по-спешно необходими в страните с бюджетен дефицит, където са необходими реформи, за да се подобри конкурентоспособността и да се улесни преразпределянето на ресурсите към търгуемите сектори. Същевременно страните с излишък могат да допринесат за ребалансирането чрез премахване на ненужните регулаторни и други пречки пред вътрешното търсене, пред нетъргуемите дейности и пред възможностите за инвестиции.

| (7) | Признаването на взаимната зависимост между икономиките на държавите членки от еврозоната и ползите, които стабилността на този паричен съюз може да донесе на членовете му и на Съюза като цяло, е предварително условие за по-нататъшното развитие на икономическия съюз. В бъдеще държавите членки от еврозоната ще трябва да задълбочат интеграцията си, за да достигнат пълен Икономически и паричен съюз. |
| --- | --- |

(7)

Признаването на взаимната зависимост между икономиките на държавите членки от еврозоната и ползите, които стабилността на този паричен съюз може да донесе на членовете му и на Съюза като цяло, е предварително условие за по-нататъшното развитие на икономическия съюз. В бъдеще държавите членки от еврозоната ще трябва да задълбочат интеграцията си, за да достигнат пълен Икономически и паричен съюз.

| (8) | Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета (2) и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г. |
| --- | --- |

(8)

Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета (2) и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

ПРЕПОРЪЧВА на държавите членки от еврозоната да предприемат действия индивидуално и колективно, без да се накърнява компетентността на Съвета по отношение на координацията на икономическите политики на държавите членки, но по-специално в контекста на координацията на икономическата политика в рамките на Еврогрупата, за периода 2012—2013 г., с цел:

| 1. | Подобряване на работните методи на Еврогрупата, за да може тя да поеме отговорност за общата политика в еврозоната, като реагира ефективно на промените в икономическата среда, и да води координацията на икономическата политика в контекста на засилената рамка за надзор, която се прилага за държавите членки от еврозоната. |
| --- | --- |

1.

Подобряване на работните методи на Еврогрупата, за да може тя да поеме отговорност за общата политика в еврозоната, като реагира ефективно на промените в икономическата среда, и да води координацията на икономическата политика в контекста на засилената рамка за надзор, която се прилага за държавите членки от еврозоната.

| 2. | Укрепване на политическото сътрудничество в Еврогрупата чрез споделяне на информация и обсъждане на бюджетните планове и плановете за основни реформи с потенциални ефекти на разпространение върху еврозоната. Гаранции, че са предприети такива реформи, които са необходими за стабилна и солидна еврозона, включително изпълнението на препоръките, които Съветът отправи към отделните държави членки от еврозоната и които наред със справянето с предизвикателствата на национално равнище имат въздействие върху еврозоната като цяло. |
| --- | --- |

2.

Укрепване на политическото сътрудничество в Еврогрупата чрез споделяне на информация и обсъждане на бюджетните планове и плановете за основни реформи с потенциални ефекти на разпространение върху еврозоната. Гаранции, че са предприети такива реформи, които са необходими за стабилна и солидна еврозона, включително изпълнението на препоръките, които Съветът отправи към отделните държави членки от еврозоната и които наред със справянето с предизвикателствата на национално равнище имат въздействие върху еврозоната като цяло.

| 3. | Укрепване на фискалната дисциплина и фискалните институции на национално и поднационално равнище, за да се увеличи доверието на пазара в средносрочната и дългосрочната устойчивост на публичните финанси в еврозоната. Съгласно споразумението на държавните и правителствените ръководители от еврозоната през юли и октомври 2011 г. и от 2 март 2012 г. предварително транспониране на Директива 2011/85/ЕС до края на 2012 г. и допълнително укрепване на управлението на бюджета, по-специално чрез въвеждане в националното законодателство на всички държави членки от еврозоната на правилата за балансиран в структурно отношение бюджет и автоматичните коригиращи механизми. |
| --- | --- |

3.

Укрепване на фискалната дисциплина и фискалните институции на национално и поднационално равнище, за да се увеличи доверието на пазара в средносрочната и дългосрочната устойчивост на публичните финанси в еврозоната. Съгласно споразумението на държавните и правителствените ръководители от еврозоната през юли и октомври 2011 г. и от 2 март 2012 г. предварително транспониране на Директива 2011/85/ЕС до края на 2012 г. и допълнително укрепване на управлението на бюджета, по-специално чрез въвеждане в националното законодателство на всички държави членки от еврозоната на правилата за балансиран в структурно отношение бюджет и автоматичните коригиращи механизми.

| 4. | Въз основа на заключенията на Европейския съвет от 1—2 март 2012 г., осигуряване на съгласувана обща фискална позиция в еврозоната, като се преследва фискална консолидация, както е определено в препоръките и решенията на Съвета, в съответствие с правилата на Пакта за стабилност и растеж, които препоръки и решения отчитат специфичните за отделните държави макрофинансови ситуации. Държавите членки, засегнати от значителни рискови премии и които могат да се увеличат, следва да ограничат отклоненията от целите за номиналното салдо дори при по-лоши от очакваните макроикономически условия; другите държави членки следва да оставят автоматичните стабилизатори да играят ролята си съгласно плана за корекции, основаващ се на структурни критерии, и да бъдат готови да преразгледат темпа на консолидация, ако макроикономическите условия се влошат допълнително. Съдържанието на държавните разходи и приходи следва да отразява влиянието върху растежа на разходните позиции и източниците на приходи. По-специално следва да се използват всички налични бюджетни маржове, за да се насърчат публичните инвестиции в еврозоната, включително като се вземат предвид разликите между различните държави в разходите за финансиране. |
| --- | --- |

4.

Въз основа на заключенията на Европейския съвет от 1—2 март 2012 г., осигуряване на съгласувана обща фискална позиция в еврозоната, като се преследва фискална консолидация, както е определено в препоръките и решенията на Съвета, в съответствие с правилата на Пакта за стабилност и растеж, които препоръки и решения отчитат специфичните за отделните държави макрофинансови ситуации. Държавите членки, засегнати от значителни рискови премии и които могат да се увеличат, следва да ограничат отклоненията от целите за номиналното салдо дори при по-лоши от очакваните макроикономически условия; другите държави членки следва да оставят автоматичните стабилизатори да играят ролята си съгласно плана за корекции, основаващ се на структурни критерии, и да бъдат готови да преразгледат темпа на консолидация, ако макроикономическите условия се влошат допълнително. Съдържанието на държавните разходи и приходи следва да отразява влиянието върху растежа на разходните позиции и източниците на приходи. По-специално следва да се използват всички налични бюджетни маржове, за да се насърчат публичните инвестиции в еврозоната, включително като се вземат предвид разликите между различните държави в разходите за финансиране.

| 5. | Предприемане на действия за подобряване на функционирането и стабилността на финансовата система в еврозоната. Ускоряване на стъпките към по-интегрирана финансова архитектура, включваща банковия надзор и трансграничното разрешаване на кризи. |
| --- | --- |

5.

Предприемане на действия за подобряване на функционирането и стабилността на финансовата система в еврозоната. Ускоряване на стъпките към по-интегрирана финансова архитектура, включваща банковия надзор и трансграничното разрешаване на кризи.

| 6. | Осъществяване на структурни реформи, с които също се насърчават гъвкавите корекции на заплати, които, наред с диференцираната фискална позиция, ще насърчават систематичното отстраняване на макроикономическите дисбаланси вътре в еврозоната, а с това и растежа и работните места. Това предполага действия на национално равнище, които отразяват специфичните за отделните държави ситуации и отчитат препоръките на Съвета към отделните държави членки от еврозоната. |
| --- | --- |

6.

Осъществяване на структурни реформи, с които също се насърчават гъвкавите корекции на заплати, които, наред с диференцираната фискална позиция, ще насърчават систематичното отстраняване на макроикономическите дисбаланси вътре в еврозоната, а с това и растежа и работните места. Това предполага действия на национално равнище, които отразяват специфичните за отделните държави ситуации и отчитат препоръките на Съвета към отделните държави членки от еврозоната.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

За Съвета

Председател

V. SHIARLY

---

(1)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 41.

1

(2)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

2

---

II Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Съвет

| 24.7.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 219/98 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 219/98

---

Обяснителна бележка

Придружителен документ към препоръките на Съвета към държавите членки в рамките на Европейския семестър за 2012 г.

2012/C 219/29

Член 2-аб, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета (1) за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики, който е включен в раздел „Икономически диалог“, гласи следното: „По правило Съветът следва да се съобрази с препоръките и предложенията на Комисията или да обясни публично позицията си“.

В желанието си да спази това правило „да се съобрази или обясни“ Съветът представя по-долу пояснения за тези договорени изменения на препоръките на Комисията за препоръки по държави в рамките на Европейския семестър за 2012 г., с които Комисията не е съгласна.

Съветът се споразумя и по редица допълнения на препоръки, както и изменения от фактически или технически характер, които срещнаха пълната подкрепа на Комисията (2)
   (3).

БЕЛГИЯ

ПРЕПОРЪКА 5

Договорен текст:

Значително да измести тежестта на данъчното облагане от трудовите доходи към данъци, които оказват по-малко отрицателно влияние върху растежа, включително например екологични данъци. Да продължи започнатата реформа на системата за обезщетения при безработица, за да намали демотивиращите фактори за започването на работа и да насочи политиките за активизиране и в подкрепа за заетостта към по-възрастните работници и уязвимите групи, по-специално към лицата с мигрантски произход. Да се възползва от планираната допълнителна регионализация на уменията, свързани с пазара на труда, за да насърчи междурегионалната трудова мобилност и по-голяма съгласуваност между образованието, ученето през целия живот, професионалното обучение и политиките по заетостта. Да разшири полаганите усилия за активизиране по отношение на всички възрастови групи.

Пояснение:

Съветът се споразумя, че основните предизвикателства пред участието на пазара на труда в Белгия са ниското равнище на заетост на работниците мигранти, както и на по-възрастните работници. Необходимо е да се вземат мерки по отношение на двете явления. Както в прегледите на многостранното наблюдение, извършвани от Комитета по заетостта, така и в наблюдението на резултатите в областта на заетостта от страна на комитета се потвърждава, че насочването на усилията към по-възрастните работници е основно предизвикателство пред постигането на ефективни активни политики на пазара на труда.

ПРЕПОРЪКА 6

Договорен текст:

Да продължи с усилията за засилване на конкуренцията при търговията на дребно, като намали препятствията и ограниченията пред упражняването на дейност. Да въведе мерки за засилване на конкуренцията в мрежовите индустрии , като преразгледа пречките от законодателно естество и укрепи институционалните разпоредби, уреждащи ефективния контрол на прилагането на правилата за държавните помощи.

Пояснение:

По мнение на Съвета нищо не се печели от изброяването на всички мрежови отрасли в препоръката.

ПРЕПОРЪКА 7

Договорен текст:

Да предприеме по-нататъшни мерки за ускоряване на напредъка в постигането на целите за намаляване на емисиите на парникови газове в отраслите, непопадащи в схемата за търговия с емисии, по-специално чрез съществен принос за постигане на тази цел от сектора на транспорта.

Пояснение:

Съветът счете за уместно да отчете, че вече са били предприети мерки за намаляване на емисиите на парникови газове. Тъй като е трудно последиците да бъдат измерени в краткосрочен план и напредъкът изглежда бавен, беше договорено да се подчертае необходимостта от по-нататъшни мерки за ускоряване на напредъка.

БЪЛГАРИЯ

ПРЕПОРЪКА 2

Договорен текст:

Да предприеме по-нататъшни стъпки за намаляване на рисковете за устойчивостта и да подобри адекватността на пенсионната система чрез изравняване на законоустановената пенсионна възраст на мъжете и жените, които са заплащали осигурителни вноски през цялата си професионална кариера. Да въведе по-строги критерии и механизми за контрол при отпускането на пенсии за инвалидност.

Пояснение:

Съветът счете за уместно да отчете, че вече е постигнат значителен напредък за ограничаване на достъпа до ранно пенсиониране.

ИСПАНИЯ

ПРЕПОРЪКА 7

Договорен текст:

Да подобри пригодността за заетост на уязвимите групи в съчетание с ефективни услуги в помощ на децата и семейството с цел да се подобри положението на лицата, изложени на риск от бедност и/или социално изключване, и по този начин да допринесе за благосъстоянието на децата.

Пояснение:

Съветът се споразумя да измени тази препоръка, като постави по-силен акцент върху мерките, предприемани за стимулиране на пригодността за заетост на работниците като най-подходящ способ за борба с бедността и социалното изключване, и че вследствие на това насърчаването на достъпа до обучение и заетост на възрастните е по-конкретният начин за подобряване на положението на децата.

ИТАЛИЯ

ПРЕПОРЪКА 4

Договорен текст:

Да приеме приоритетно реформата на пазара на труда, така че да се премахне сегментацията на пазара на труда, и да създаде интегриран режим за обезщетения при безработица. Да предприеме допълнителни мерки за стимулиране на участието на жените в пазара на труда, по-специално чрез осигуряването на услуги за грижи за децата и възрастните хора. Да наблюдава и при необходимост да засили прилагането на новата рамка за определяне на заплатите, за да допринесе за синхронизирането на ръста на заплатите и производителността на секторно равнище и на равнище предприятия.

Пояснение:

Съветът се споразумя, че на настоящия етап следва да се постави акцент върху изпълнението и наблюдението на нововъведените договорености. Ако резултатите обаче са недостатъчни, ще са необходими по-нататъшни изменения в рамката за определяне на заплатите. Това послание беше подсилено от многостранното наблюдение, извършено от Комитета по заетостта и Комитета за икономическа политика във връзка със заплатите, като бе отбелязано, че Италия следва да наблегне на изпълнението и наблюдението на напредъка по тази реформа.

ЛАТВИЯ

ПРЕПОРЪКА 5

Договорен текст:

Да продължи да насърчава енергийната ефективност чрез изпълнение на мерки и предоставяне на стимули за намаляване на разходите за енергия и да измести потреблението към енергийноефективни продукти, в това число превозните средства, сградите и отоплителните системи. Да насърчава конкуренцията в главните енергийни мрежи , както и да подобри свързаността с енергийни мрежи на ЕС.

Пояснение:

Съветът се споразумя да заличи списъка на конкретните енергийни мрежи, в които следва да се насърчава конкуренцията, тъй като положението в трите сектора е твърде различно и не може да бъде разглеждано по един и същ начин.

Пазарът на газ в Латвия все още е изправен пред препятствия по отношение на либерализацията му, като съответно е предвидена дерогация от третия енергиен пакет. Следователно не може сериозно да се говори за конкуренция, преди да бъде извършен съответният анализ на пазара. Пазарът на електроенергия е сравнително добре развит и функционира съгласно изискванията на третия енергиен пакет. Същевременно конкуренцията в доставките на топлинна енергия в Латвия изисква значителни инвестиции поради специфичната особеност на сектора (централно топлоснабдяване) и затова се предвижда конкуренция в този сектор да бъде установена само там, където е икономически разумно и възможно.

ПОЛША

ПРЕПОРЪКА 4

Договорен текст:

Да положи по-големи усилия за увеличаването на участието на жените на пазара на труда и да повиши дела на записаните деца както в институциите за гледане на малки деца, така и в институциите за предучилищно образование, като се осигури стабилно финансиране и инвестиции в публична инфраструктура, наличието на квалифициран персонал и лесен достъп. Да отстрани утвърдените практики за ранно пенсиониране с цел увеличаване на възрастта на напускане на пазара на труда. Да премахне поетапно специалната пенсионна схема за миньори с оглед на приобщаването им към общата схема. Да предприеме по-амбициозни мерки с дълготраен характер за реформиране на KRUS, за да бъдат по-добре отразени разликите в личните доходи.

Пояснение:

Съветът се споразумя да заличи текста относно „пълното“ приобщаване на служителите в минните компании към общата схема, защото е възможно да бъде интерпретиран погрешно, при което да не се отчете особеното положение на онези миньори, чийто труд има специфичен характер или се полага при специални обстоятелства — например миньорите, които работят постоянно под земята и участват пряко в експлоатацията.

Намерението на правителството е да включи миньорите в обща пенсионна система, т.е. система на капиталова основа. Същевременно много ограничен брой миньори могат да получат специални права по отношение на привилегиите при пенсиониране, преди да достигнат законово установената пенсионна възраст — например тези, чийто труд има специфичен характер или се полага при специални обстоятелства. В този случай миньорите, работещи постоянно под земята и заети пряко в експлоатацията, се отнасят към групата на професиите, определяни като опасен или тежък вид труд, и имат право на някакъв вид „преходна пенсия“ преди законово установената възраст за пенсиониране. Централният институт за защита на труда и Институтът за социално осигуряване (ZUS) работят активно по точното определяне на дейностите, извършвани под земята, които биха дали право на „преходна пенсия“. При навършването на законово установената пенсионна възраст тези миньори ще бъдат третирани наравно с останалите.

ФИНЛАНДИЯ

ПРЕПОРЪКА 3

Договорен текст:

Да изпълни текущите мерки за подобряване на положението на пазара на труда на младите хора и на дългосрочно безработните лица, с особен акцент върху развитието на умения. Да предприеме по-нататъшни стъпки за подобряване на заетостта сред по-възрастните работници, включително чрез намаляване на възможностите за преждевременно напускане на пазара на труда. Да предприеме мерки за увеличаване на ефективната пенсионна възраст, като вземе предвид увеличената продължителност на живота.

Пояснение:

Съветът отбеляза, че има различни начини ефективната пенсионна възраст да се приведе в съответствие с продължителността на живота — чрез увеличаване на законово установената пенсионна възраст или чрез коригиране на размера на пенсиите. Поради това беше договорено препоръката да бъде коригирана, за да отрази по подходящ начин факта, че Финландия е избрала втория път.

ШВЕЦИЯ

ПРЕПОРЪКА 3

Договорен текст:

Да предприеме по-нататъшни мерки за подобряване на участието на младите хора и уязвимите групи в пазара на труда, например чрез подобряване на ефективността на активните мерки за пазара на труда, улесняване на прехода от училище към заетост, насърчаване на политики за увеличаване на търсенето за уязвимите групи и подобряване на функционирането на пазара на труда. . Да направи преглед на ефективността на понастоящем занижената ставка на ДДС за ресторантите и кетъринг услугите за създаване на работни места.

Пояснение:

Съветът се споразумя да коригира текста по начин, който отразява по-добре реалните предизвикателства пред шведския пазар на труда; т.е. подобряване на ефективността на активните политики на пазара на труда, преход от училище към работа и държавни политики, насочени към по-голямо търсене на уязвимите групи на пазара на труда.

Освен това Съветът отчете, че Швеция има децентрализирана рамка за договаряне на възнагражденията, и се обедини около становището, че тъй като този въпрос е от отговорността на социалните партньори, намесата на правителството в процеса би влязла в противоречие с националната система за формиране на заплатите. Ето защо беше счетено за неуместно да се говори за „стимулиране на по-голяма гъвкавост на заплатите“.

ОБЕДИНЕНО КРАЛСТВО

ПРЕПОРЪКА 3

Договорен текст:

Да продължи да подобрява заетостта сред младите хора, по-специално тези, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение, включително чрез използване на програмата за младежка заетост (т.нар. „Youth Contract“). Да гарантира, че в схемите за професионални стажове участват повече млади хора, че в тях се акцентира в достатъчна степен върху най-съвременните и специализирани умения, както и да привлече към тези схеми повече малки и средни предприятия. Да предприеме мерки за намаляване на големия дял млади хора на възраст от 18 до 24 г. с ниски нива на основни умения.

Пояснение:

Извършената дейност при наблюдението на резултатите в областта на заетостта във връзка с ранното напускане на училище обхваща възрастовата категория между 18 и 24 години. Това се различава от предложения от Комисията текст на съответната препоръка, където се използва показателят „млади хора, напускащи училище“. Освен това многостранният преглед на съответната препоръка за 2011 г. от Комитета по заетостта беше извършен въз основа на младежката безработица. Това също се различава много от „млади хора, напускащи училище“.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

(2)  Държави членки, в чиято препоръка не са внесени изменения или са внесени такива със съгласието на Комисията: CZ, DK, DE, EE, IE, EL, FR, CY, LT, LU, HU, MT, NL, AT, PT, RO, SI, SK, еврозона.

(3)  Измененият текст е представен в курсив.

---