# Europeiska unionens C 247E/2012

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.CE2012.247.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 247E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 55 årgången17 augusti 2012 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.CE2012.247.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 247E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

55 årgången17 augusti 2012

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2011–2012Sammanträdena den 23–24 mars 2011Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 169 E, 9.6.2011.ANTAGNA TEXTER |
| | Torsdagen den 24 mars 2011 |
| 2012/C 247E/01 | EU:s förbindelser med Gulfstaternas samarbetsrådEuropaparlamentets resolution av den 24 mars 2011 om Europeiska unionens förbindelser med Gulfstaternas samarbetsråd (2010/2233(INI)) | 1 |
| 2012/C 247E/02 | Utnämning av den verkställande direktören för Europeiska Bankmyndigheten (EBA)Europaparlamentets resolution av den 24 mars 2011 om utnämningen av ordföranden för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten) | 11 |
| 2012/C 247E/03 | Utnämning av den verkställande direktören för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (EIOPA)Europaparlamentets resolution av den 24 mars 2011 om utnämningen av verkställande direktör för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten) | 12 |
| 2012/C 247E/04 | Utnämning av den verkställande direktören för Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (ESMA)Europaparlamentets resolution av den 24 mars 2011 om utnämningen av verkställande direktör för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) | 13 |
| 2012/C 247E/05 | Allmänna riktlinjer för utarbetandet av budgeten för 2012Europaparlamentets resolution av den 24 mars 2011 om allmänna riktlinjer för utarbetandet av budgeten för 2012 (2011/2042(BUD)) | 13 |
| BILAGA | 19 |
| 2012/C 247E/06 | Situationen i Japan, inbegripet kärnkraftsverkslarmenEuropaparlamentets resolution av den 24 mars 2011 om situationen i Japan, särskilt beredskapsläget vid landets kärnkraftsverk | 20 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

EuropaparlamentetSESSIONEN 2011–2012Sammanträdena den 23–24 mars 2011Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 169 E, 9.6.2011.ANTAGNA TEXTER

Torsdagen den 24 mars 2011

2012/C 247E/01

EU:s förbindelser med Gulfstaternas samarbetsrådEuropaparlamentets resolution av den 24 mars 2011 om Europeiska unionens förbindelser med Gulfstaternas samarbetsråd (2010/2233(INI))

1

2012/C 247E/02

Utnämning av den verkställande direktören för Europeiska Bankmyndigheten (EBA)Europaparlamentets resolution av den 24 mars 2011 om utnämningen av ordföranden för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten)

11

2012/C 247E/03

Utnämning av den verkställande direktören för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (EIOPA)Europaparlamentets resolution av den 24 mars 2011 om utnämningen av verkställande direktör för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten)

12

2012/C 247E/04

Utnämning av den verkställande direktören för Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (ESMA)Europaparlamentets resolution av den 24 mars 2011 om utnämningen av verkställande direktör för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten)

13

2012/C 247E/05

Allmänna riktlinjer för utarbetandet av budgeten för 2012Europaparlamentets resolution av den 24 mars 2011 om allmänna riktlinjer för utarbetandet av budgeten för 2012 (2011/2042(BUD))

13

BILAGA

19

2012/C 247E/06

Situationen i Japan, inbegripet kärnkraftsverkslarmenEuropaparlamentets resolution av den 24 mars 2011 om situationen i Japan, särskilt beredskapsläget vid landets kärnkraftsverk

20

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Torsdagen den 24 mars 2011 |
| 2012/C 247E/07 | Parlamentets utövande av sina rättigheter i förhållande till domstolen (tolkning av artikel 128 i arbetsordningen)Europaparlamentets beslut av den 24 mars 2011 om parlamentets utövande av sina rättigheter i förhållande till domstolen (tolkning av artikel 128 i arbetsordningen) | 21 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Torsdagen den 24 mars 2011

2012/C 247E/07

Parlamentets utövande av sina rättigheter i förhållande till domstolen (tolkning av artikel 128 i arbetsordningen)Europaparlamentets beslut av den 24 mars 2011 om parlamentets utövande av sina rättigheter i förhållande till domstolen (tolkning av artikel 128 i arbetsordningen)

21

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Onsdagen den 23 mars 2011 |
| 2012/C 247E/08 | Ändring av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt vad gäller en stabilitetsmekanism för de medlemsstater som har euron som valuta *Europaparlamentets resolution av den 23 mars 2011 om utkastet till Europeiska rådets beslut om ändring av artikel 136 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt vad gäller en stabilitetsmekanism för de medlemsstater som har euron som valuta (00033/2010 – C7-0014/2011 – 2010/0821(NLE)) | 22 |
| BILAGA I TILL RESOLUTIONEN | 26 |
| BILAGA II TILL RESOLUTIONEN | 27 |
| BILAGA III TILL RESOLUTIONEN | 29 |
| | Torsdagen den 24 mars 2011 |
| 2012/C 247E/09 | Ändring av rådets förordning (EG) nr 55/2008 om införande av autonoma handelsförmåner för Republiken Moldavien ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 55/2008 om införande av autonoma handelsförmåner för Republiken Moldavien (KOM(2010)0649 – C7-0364/2010 – 2010/0318(COD)) | 37 |
| P7_TC1-COD(2010)0318Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 55/2008 om införande av autonoma handelsförmåner för Republiken Moldavien | 37 |
| 2012/C 247E/10 | Allmänna preferenssystemet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 732/2008 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet under perioden 1 januari 2009–31 december 2011 (KOM(2010)0142 – C7-0135/2010 – 2010/0140(COD)) | 38 |
| P7_TC1-COD(2010)0140Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 732/2008 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet under perioden 1 januari 2009–31 december 2011 | 38 |
| 2012/C 247E/11 | Luftfartsavtal EG/Förenta staterna ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2011 om utkastet till beslut av rådet och företrädarna för regeringarna i Europeiska unionens medlemsstater, församlade i rådet om ingående av protokollet om ändring av luftfartsavtalet mellan Amerikas förenta stater, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (15381/2010 – C7-0385/2010 – 2010/0112(NLE)) | 39 |
| 2012/C 247E/12 | Luftfartsavtal EG/Kanada ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2011 om utkastet till beslut av rådet och företrädarna för regeringarna i Europeiska unionens medlemsstater, församlade i rådet om ingående av luftfartsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Kanada, å andra sidan (15380/2010 – C7-0386/2010 – 2009/0018(NLE)) | 40 |
| 2012/C 247E/13 | Luftfartsavtal EU/Vietnam ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2011 om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Socialistiska republiken Vietnams regering om vissa luftfartsaspekter (14876/2010 – C7-0366/2010 – 2007/0082(NLE)) | 40 |
| 2012/C 247E/14 | Utnämning av en ledamot av Europeiska centralbankens direktion: Peter Praet (BE)Europaparlamentets beslut av den 24 mars 2011 om rådets rekommendation om utseende av en ledamot i Europeiska centralbankens direktion (00003/2011 – C7-0058/2011 – 2011/0802(NLE)) | 41 |
| 2012/C 247E/15 | Förfarande för samlad ansökan om uppehålls- och arbetstillstånd ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat (KOM(2007)0638 – C6-0470/2007 – 2007/0229(COD)) | 42 |
| P7_TC1-COD(2007)0229Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat[Ändring 122 om inte annat anges] | 43 |
| 2012/C 247E/16 | Konsumenträttigheter ***IEuropaparlamentets ändringar antagna den 24 mars 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om konsumenträttigheter (KOM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD)) | 55 |
| 2012/C 247E/17 | Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 om inrättandet av den europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (KOM(2010)0520 – C7-0297/2010 – 2010/0274(COD)) | 113 |
| P7_TC1-COD(2010)0274Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 om inrättandet av den europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet | 113 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Onsdagen den 23 mars 2011

2012/C 247E/08

Ändring av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt vad gäller en stabilitetsmekanism för de medlemsstater som har euron som valuta *Europaparlamentets resolution av den 23 mars 2011 om utkastet till Europeiska rådets beslut om ändring av artikel 136 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt vad gäller en stabilitetsmekanism för de medlemsstater som har euron som valuta (00033/2010 – C7-0014/2011 – 2010/0821(NLE))

22

BILAGA I TILL RESOLUTIONEN

26

BILAGA II TILL RESOLUTIONEN

27

BILAGA III TILL RESOLUTIONEN

29

Torsdagen den 24 mars 2011

2012/C 247E/09

Ändring av rådets förordning (EG) nr 55/2008 om införande av autonoma handelsförmåner för Republiken Moldavien ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 55/2008 om införande av autonoma handelsförmåner för Republiken Moldavien (KOM(2010)0649 – C7-0364/2010 – 2010/0318(COD))

37

P7_TC1-COD(2010)0318Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 55/2008 om införande av autonoma handelsförmåner för Republiken Moldavien

37

2012/C 247E/10

Allmänna preferenssystemet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 732/2008 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet under perioden 1 januari 2009–31 december 2011 (KOM(2010)0142 – C7-0135/2010 – 2010/0140(COD))

38

P7_TC1-COD(2010)0140Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 732/2008 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet under perioden 1 januari 2009–31 december 2011

38

2012/C 247E/11

Luftfartsavtal EG/Förenta staterna ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2011 om utkastet till beslut av rådet och företrädarna för regeringarna i Europeiska unionens medlemsstater, församlade i rådet om ingående av protokollet om ändring av luftfartsavtalet mellan Amerikas förenta stater, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (15381/2010 – C7-0385/2010 – 2010/0112(NLE))

39

2012/C 247E/12

Luftfartsavtal EG/Kanada ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2011 om utkastet till beslut av rådet och företrädarna för regeringarna i Europeiska unionens medlemsstater, församlade i rådet om ingående av luftfartsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Kanada, å andra sidan (15380/2010 – C7-0386/2010 – 2009/0018(NLE))

40

2012/C 247E/13

Luftfartsavtal EU/Vietnam ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2011 om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Socialistiska republiken Vietnams regering om vissa luftfartsaspekter (14876/2010 – C7-0366/2010 – 2007/0082(NLE))

40

2012/C 247E/14

Utnämning av en ledamot av Europeiska centralbankens direktion: Peter Praet (BE)Europaparlamentets beslut av den 24 mars 2011 om rådets rekommendation om utseende av en ledamot i Europeiska centralbankens direktion (00003/2011 – C7-0058/2011 – 2011/0802(NLE))

41

2012/C 247E/15

Förfarande för samlad ansökan om uppehålls- och arbetstillstånd ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat (KOM(2007)0638 – C6-0470/2007 – 2007/0229(COD))

42

P7_TC1-COD(2007)0229Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat[Ändring 122 om inte annat anges]

43

2012/C 247E/16

Konsumenträttigheter ***IEuropaparlamentets ändringar antagna den 24 mars 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om konsumenträttigheter (KOM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD))

55

2012/C 247E/17

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 om inrättandet av den europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (KOM(2010)0520 – C7-0297/2010 – 2010/0274(COD))

113

P7_TC1-COD(2010)0274Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 om inrättandet av den europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet

113

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet SESSIONEN 2011–2012 Sammanträdena den 23–24 mars 2011 Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 169 E, 9.6.2011. ANTAGNA TEXTER

Torsdagen den 24 mars 2011

| 17.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/1

---

Torsdagen den 24 mars 2011EU:s förbindelser med Gulfstaternas samarbetsråd

P7_TA(2011)0109

Europaparlamentets resolution av den 24 mars 2011 om Europeiska unionens förbindelser med Gulfstaternas samarbetsråd (2010/2233(INI))

2012/C 247 E/01

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av samarbetsavtalet av den 25 februari 1989 mellan Europeiska unionen och Gulfstaternas samarbetsråd (GCC), |
| --- | --- |

—

med beaktande av samarbetsavtalet av den 25 februari 1989 mellan Europeiska unionen och Gulfstaternas samarbetsråd (GCC),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 april 2008 om frihandelsavtalet mellan EU och Gulfstaternas samarbetsråd (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 april 2008 om frihandelsavtalet mellan EU och Gulfstaternas samarbetsråd (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 juli 1990 om betydelsen av att ett frihandelsavtal ingås mellan EEG och Gulfstaternas samarbetsråd (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 juli 1990 om betydelsen av att ett frihandelsavtal ingås mellan EEG och Gulfstaternas samarbetsråd (2),

| — | med beaktande av rapporten om genomförandet av EU:s säkerhetsstrategi: att skapa säkerhet i en värld i förändring, som godkändes vid Europeiska rådets möte i december 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om genomförandet av EU:s säkerhetsstrategi: att skapa säkerhet i en värld i förändring, som godkändes vid Europeiska rådets möte i december 2008,

| — | med beaktande av Europeiska unionens strategiska partnerskap med Medelhavsområdet och Mellanöstern, som godkändes av rådet i juni 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens strategiska partnerskap med Medelhavsområdet och Mellanöstern, som godkändes av rådet i juni 2004,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från det tjugonde ministermötet den 14 juni 2010 i Luxemburg, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från det tjugonde ministermötet den 14 juni 2010 i Luxemburg,

| — | med beaktande av sitt betänkande av den 10 maj 2010 om unionen för Medelhavsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt betänkande av den 10 maj 2010 om unionen för Medelhavsområdet,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från det nittonde ministermötet den 29 april 2009 i Muskat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från det nittonde ministermötet den 29 april 2009 i Muskat,

| — | med beaktande av det gemensamma handlingsprogrammet (2010–2013) för genomförandet av avtalet om samarbete mellan EU och Gulfstaternas samarbetsråd från 1988, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma handlingsprogrammet (2010–2013) för genomförandet av avtalet om samarbete mellan EU och Gulfstaternas samarbetsråd från 1988,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om utökat samarbete med tredje land inom högre utbildning (KOM(2001)0385), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om utökat samarbete med tredje land inom högre utbildning (KOM(2001)0385),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 maj 2007 om reformerna i arabvärlden: vilken strategi bör EU följa? (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 maj 2007 om reformerna i arabvärlden: vilken strategi bör EU följa? (3),

| — | med beaktande av det ekonomiska avtalet mellan länderna i Gulfstaternas samarbetsråd som godkändes i Muskat, sultanatet Oman, den 31 december 2001 och Gulfstaternas samarbetsråds Dohaförklaring av den 21 december 2002 om en tullunion för Gulfstaternas samarbetsråd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det ekonomiska avtalet mellan länderna i Gulfstaternas samarbetsråd som godkändes i Muskat, sultanatet Oman, den 31 december 2001 och Gulfstaternas samarbetsråds Dohaförklaring av den 21 december 2002 om en tullunion för Gulfstaternas samarbetsråd,

| — | med beaktande av artiklarna 207 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilka rådet ska begära parlamentets godkännande före ingåendet av samtliga internationella avtal som omfattar områden för vilka det ordinarie lagstiftningsförfarandet gäller, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 207 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilka rådet ska begära parlamentets godkännande före ingåendet av samtliga internationella avtal som omfattar områden för vilka det ordinarie lagstiftningsförfarandet gäller,

| — | med beaktande av Europaparlamentets årsrapporter om mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets årsrapporter om mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings deklaration från 1998 om de rättigheter och skyldigheter som samhällets medborgare, grupper och organisationer har när det gäller att främja och skydda allmänt erkända mänskliga rättigheter och grundläggande friheter (även kallad ”deklarationen om människorättsförsvarare”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings deklaration från 1998 om de rättigheter och skyldigheter som samhällets medborgare, grupper och organisationer har när det gäller att främja och skydda allmänt erkända mänskliga rättigheter och grundläggande friheter (även kallad ”deklarationen om människorättsförsvarare”),

| — | med beaktande av uttalandena av den höga representanten av den 10, 15 och 17 mars 2011 och av rådets slutsatser av den 21 mars 2011 om Bahrain och genom att i detta sammanhang understryka sitt fulla stöd för yttrandefriheten och medborgarnas rätt till fredliga demonstrationer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den höga representanten av den 10, 15 och 17 mars 2011 och av rådets slutsatser av den 21 mars 2011 om Bahrain och genom att i detta sammanhang understryka sitt fulla stöd för yttrandefriheten och medborgarnas rätt till fredliga demonstrationer,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för internationell handel och utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0042/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för internationell handel och utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0042/2011), och av följande skäl:

| A. | Nuvarande EU-GCC-relationer kräver ständig översyn och uppdatering med avseende på den nyligen viktiga och snabbt förlöpande utvecklingen på plats, där strävan efter mänskliga rättigheter och demokrati måste stå i centrum. |
| --- | --- |

A.

Nuvarande EU-GCC-relationer kräver ständig översyn och uppdatering med avseende på den nyligen viktiga och snabbt förlöpande utvecklingen på plats, där strävan efter mänskliga rättigheter och demokrati måste stå i centrum.

| B. | Demonstrationer har uttryckt berättigade demokratiska önskemål i flertalet GCC-stater och myndigheternas våldsamma reaktion på protesterna i Bahrain resulterade i dödsfall, skador och fängslanden samt i att trupper från Saudiarabien, Förenade Arabemiraten och Kuwait har anlänt till landet under GCC-flagg för att delta i förtrycket av demonstranter. |
| --- | --- |

B.

Demonstrationer har uttryckt berättigade demokratiska önskemål i flertalet GCC-stater och myndigheternas våldsamma reaktion på protesterna i Bahrain resulterade i dödsfall, skador och fängslanden samt i att trupper från Saudiarabien, Förenade Arabemiraten och Kuwait har anlänt till landet under GCC-flagg för att delta i förtrycket av demonstranter.

| C. | Gulfregionen måste i dag betraktas mot bakgrund av det nya internationella ekonomiska centrum som håller på att växa fram och som utgörs av staterna i Gulfstaternas samarbetsråd (GCC). EU är den näst största handelspartnern för GCC och GCC-ländernas marknad är den femte största exportmarknaden för EU. |
| --- | --- |

C.

Gulfregionen måste i dag betraktas mot bakgrund av det nya internationella ekonomiska centrum som håller på att växa fram och som utgörs av staterna i Gulfstaternas samarbetsråd (GCC). EU är den näst största handelspartnern för GCC och GCC-ländernas marknad är den femte största exportmarknaden för EU.

| D. | Den geopolitiska miljön i Gulfregionen rymmer flera säkerhetspolitiska utmaningar med globala och regionala konsekvenser (fredsprocessen i Mellanöstern, Irans kärnenergiprogram, stabiliseringen av Irak, Darfur, Yemen, terrorism och piratverksamhet), och GCC samarbetsråd är fram till dags dato den enda stabila regionala organisationen som grundas på multilateralism och samarbete. |
| --- | --- |

D.

Den geopolitiska miljön i Gulfregionen rymmer flera säkerhetspolitiska utmaningar med globala och regionala konsekvenser (fredsprocessen i Mellanöstern, Irans kärnenergiprogram, stabiliseringen av Irak, Darfur, Yemen, terrorism och piratverksamhet), och GCC samarbetsråd är fram till dags dato den enda stabila regionala organisationen som grundas på multilateralism och samarbete.

| E. | Mer än en tredjedel av samtliga statliga förmögenhetsfonder i världen innehas av GCC-stater och dessa fonder har under krisen bidragit till att rädda det globala och det europeiska finanssystemet. |
| --- | --- |

E.

Mer än en tredjedel av samtliga statliga förmögenhetsfonder i världen innehas av GCC-stater och dessa fonder har under krisen bidragit till att rädda det globala och det europeiska finanssystemet.

| F. | Gulfregionen är en mycket betydelsefull region för EU och i en multipolär värld där länder är ömsesidigt beroende av varandra kan sådana partnerskap lösa politiska och säkerhetsmässiga utmaningar. |
| --- | --- |

F.

Gulfregionen är en mycket betydelsefull region för EU och i en multipolär värld där länder är ömsesidigt beroende av varandra kan sådana partnerskap lösa politiska och säkerhetsmässiga utmaningar.

| G. | Liberaliseringen och diversifieringen av de ekonomiska strukturerna som påbörjats i flera av medlemsstaterna i GCC har lett till en ny intern dynamik, politiskt (konstitutionella reformer, politiskt deltagande, förstärkning av institutionerna) och socialt (grundande av föreningar, arbetsgivarorganisationer, kvinnors tillgång till beslutsfattande positioner) som måste uppmuntras och stödjas. |
| --- | --- |

G.

Liberaliseringen och diversifieringen av de ekonomiska strukturerna som påbörjats i flera av medlemsstaterna i GCC har lett till en ny intern dynamik, politiskt (konstitutionella reformer, politiskt deltagande, förstärkning av institutionerna) och socialt (grundande av föreningar, arbetsgivarorganisationer, kvinnors tillgång till beslutsfattande positioner) som måste uppmuntras och stödjas.

| H. | Levnads- och arbetsvillkoren för de invandrade arbetstagarna, särskilt för de hushållsarbetande kvinnorna, är otrygga och bedrövliga, trots den nyckelroll de spelar inom flera sektorer av ekonomin i GCC:s medlemsstater och det faktum att de utgör 40 procent av befolkningen i dessa länder och cirka 80 procent av befolkningen i vissa emirat. |
| --- | --- |

H.

Levnads- och arbetsvillkoren för de invandrade arbetstagarna, särskilt för de hushållsarbetande kvinnorna, är otrygga och bedrövliga, trots den nyckelroll de spelar inom flera sektorer av ekonomin i GCC:s medlemsstater och det faktum att de utgör 40 procent av befolkningen i dessa länder och cirka 80 procent av befolkningen i vissa emirat.

| I. | Alla sex medlemsstater i GCC är, utan undantag, ärftliga monarkier med begränsad demokratisk representation, särskilt av kvinnor, och flertalet saknar ett demokratiskt valt parlament. |
| --- | --- |

I.

Alla sex medlemsstater i GCC är, utan undantag, ärftliga monarkier med begränsad demokratisk representation, särskilt av kvinnor, och flertalet saknar ett demokratiskt valt parlament.

| J. | De viktiga investeringar som GCC-staterna gjort i grannländerna söder om EU och de gemensamma utmaningarna skapar synergieffekter mellan Europa, Medelhavsområdet och Gulfregionen. |
| --- | --- |

J.

De viktiga investeringar som GCC-staterna gjort i grannländerna söder om EU och de gemensamma utmaningarna skapar synergieffekter mellan Europa, Medelhavsområdet och Gulfregionen.

| K. | Den ekonomiska nyorientering gentemot Asien som skett bland staterna i GCC och som utlöstes av den tilltagande efterfrågan på kolväte på de asiatiska marknaderna (Kina, Indien, Singapore, Japan, Filippinerna, Sydkorea), leder för närvarande till en diversifiering av handelsförbindelserna och de ekonomiska förbindelserna, vilken befästs av frihandelsavtal och utvecklingen av en politisk dialog. |
| --- | --- |

K.

Den ekonomiska nyorientering gentemot Asien som skett bland staterna i GCC och som utlöstes av den tilltagande efterfrågan på kolväte på de asiatiska marknaderna (Kina, Indien, Singapore, Japan, Filippinerna, Sydkorea), leder för närvarande till en diversifiering av handelsförbindelserna och de ekonomiska förbindelserna, vilken befästs av frihandelsavtal och utvecklingen av en politisk dialog.

| L. | GCC-staterna har en nyckelroll på den globala scenen, vilket innebär att man har gemensamma intressen med Europeiska unionen när det gäller den internationella stabiliteten och styrningen av den globala ekonomin. |
| --- | --- |

L.

GCC-staterna har en nyckelroll på den globala scenen, vilket innebär att man har gemensamma intressen med Europeiska unionen när det gäller den internationella stabiliteten och styrningen av den globala ekonomin.

| M. | GCC-staterna har ett växande inflytande i den arabisk-muslimska världen och kan få en viktig roll i den interkulturella dialogen. |
| --- | --- |

M.

GCC-staterna har ett växande inflytande i den arabisk-muslimska världen och kan få en viktig roll i den interkulturella dialogen.

| N. | Förhandlingarna om frihandelsavtal mellan EU och GCC inleddes för tjugo år sedan och är i dag de allra äldsta handelsförhandlingarna som påbörjats men ännu inte avslutats av Europeiska unionen. |
| --- | --- |

N.

Förhandlingarna om frihandelsavtal mellan EU och GCC inleddes för tjugo år sedan och är i dag de allra äldsta handelsförhandlingarna som påbörjats men ännu inte avslutats av Europeiska unionen.

| O. | Det är nödvändigt att EU intar en tydlig ståndpunkt och långsiktigt engagerar sig i Gulfregionen, så att EU blir mer synligt och får en strategisk närvaro i området. |
| --- | --- |

O.

Det är nödvändigt att EU intar en tydlig ståndpunkt och långsiktigt engagerar sig i Gulfregionen, så att EU blir mer synligt och får en strategisk närvaro i området.

| P. | Införlivandet av politiska klausuler, särskilt om respekten för mänskliga rättigheter, är en viktig del i alla handelsavtal som EU ingår med tredje parter. |
| --- | --- |

P.

Införlivandet av politiska klausuler, särskilt om respekten för mänskliga rättigheter, är en viktig del i alla handelsavtal som EU ingår med tredje parter.

| Q. | EU har en begränsad närvaro i regionen, och uppfattningen om Europa blandas ofta samman med uppfattningen om vissa medlemsstater som man sedan länge har etablerade förbindelser med. |
| --- | --- |

Q.

EU har en begränsad närvaro i regionen, och uppfattningen om Europa blandas ofta samman med uppfattningen om vissa medlemsstater som man sedan länge har etablerade förbindelser med.

| R. | Europeiska unionen besitter sakkunskaper om hur institutionernas kapacitet kan förstärkas, om utbildning och forskning, utvecklingen av förnybara energikällor och om miljön, om tekniskt stöd och om lagstiftning, om den politiska och diplomatiska dialogen om stabilitetsfrågor i grannländerna samt den globala säkerheten. |
| --- | --- |

R.

Europeiska unionen besitter sakkunskaper om hur institutionernas kapacitet kan förstärkas, om utbildning och forskning, utvecklingen av förnybara energikällor och om miljön, om tekniskt stöd och om lagstiftning, om den politiska och diplomatiska dialogen om stabilitetsfrågor i grannländerna samt den globala säkerheten.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att ingåendet av ett frihandelsavtal mellan EU och GCC fortsätter att vara en prioritering och att ett eventuellt misslyckande inte vore i någon parts intresse. Parlamentet understryker att ingåendet av detta avtal skulle utgöra ett ömsesidigt erkännande av tillförlitligheten hos båda parter, som båda har sagt ja till multilateralism och integration. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att ingåendet av ett frihandelsavtal mellan EU och GCC fortsätter att vara en prioritering och att ett eventuellt misslyckande inte vore i någon parts intresse. Parlamentet understryker att ingåendet av detta avtal skulle utgöra ett ömsesidigt erkännande av tillförlitligheten hos båda parter, som båda har sagt ja till multilateralism och integration.

| 2. | EU:s närvaro i Gulfregionen är begränsad inom ramen för EU:s nya utrikespolitiska strukturer. Därför anser Europaparlamentet att en integrerad kommunikationspolitik bör bidra till att Gulfstaterna får riktad och effektiv information om EU. |
| --- | --- |

2.

EU:s närvaro i Gulfregionen är begränsad inom ramen för EU:s nya utrikespolitiska strukturer. Därför anser Europaparlamentet att en integrerad kommunikationspolitik bör bidra till att Gulfstaterna får riktad och effektiv information om EU.

| 3. | Europaparlamentet anser att EU måste ta fram en regional strategi som syftar till att stärka EU:s förbindelser med GCC, stödja den regionala integrationsprocessen och uppmuntra bilaterala förbindelser med medlemsstaterna i GCC. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att EU måste ta fram en regional strategi som syftar till att stärka EU:s förbindelser med GCC, stödja den regionala integrationsprocessen och uppmuntra bilaterala förbindelser med medlemsstaterna i GCC.

| 4. | Europaparlamentet understryker att målet är inrätta ett strategiskt partnerskap med GCC och dess medlemsstater, som är i nivå med de respektive rollerna hos båda parter på den internationella scenen. Parlamentet betonar att för att detta ska kunna uppnås är det viktigt att man med jämna mellanrum anordnar toppmöten på stats- och regeringschefsnivå oberoende av utvecklingen av de pågående förhandlingarna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att målet är inrätta ett strategiskt partnerskap med GCC och dess medlemsstater, som är i nivå med de respektive rollerna hos båda parter på den internationella scenen. Parlamentet betonar att för att detta ska kunna uppnås är det viktigt att man med jämna mellanrum anordnar toppmöten på stats- och regeringschefsnivå oberoende av utvecklingen av de pågående förhandlingarna.

| 5. | Europaparlamentet understryker också vikten av jämlika partnerskap i samarbetet och dialogen med hänsyn till skillnaderna mellan de båda parterna, och att det finns potential att utöka samarbetet och dialogen inom diverse sektorer. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker också vikten av jämlika partnerskap i samarbetet och dialogen med hänsyn till skillnaderna mellan de båda parterna, och att det finns potential att utöka samarbetet och dialogen inom diverse sektorer.

| 6. | Europaparlamentet begär att ökade personalresurser ska avsättas för regionen inom ramen för Europeiska utrikestjänsten och att EU ska inleda nya diplomatiska förbindelser med medlemsstaterna i GCC och på så sätt bidra till ett bättre synliggörande av EU, till att underlätta den politiska dialogen och till att stärka effektiviteten i EU:s insatser. Parlamentet framhåller att dessa medel först och främst bör vara resultatet av en omfördelning inom ramen för Europeiska utrikestjänsten. Parlamentet begär att de EU-medlemsstater som har diplomatiska beskickningar på plats ska agera i överensstämmelse med EU:s politik. Parlamentet understryker att en differentierad bilateral strategi gentemot de stater i GCC som är beredda att intensifiera sina samarbeten med EU bara skulle komplettera och stärka den multilaterala ramen. Parlamentet begär därför att kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik ska undersöka möjligheterna till ett sådant bilateralt samarbete. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet begär att ökade personalresurser ska avsättas för regionen inom ramen för Europeiska utrikestjänsten och att EU ska inleda nya diplomatiska förbindelser med medlemsstaterna i GCC och på så sätt bidra till ett bättre synliggörande av EU, till att underlätta den politiska dialogen och till att stärka effektiviteten i EU:s insatser. Parlamentet framhåller att dessa medel först och främst bör vara resultatet av en omfördelning inom ramen för Europeiska utrikestjänsten. Parlamentet begär att de EU-medlemsstater som har diplomatiska beskickningar på plats ska agera i överensstämmelse med EU:s politik. Parlamentet understryker att en differentierad bilateral strategi gentemot de stater i GCC som är beredda att intensifiera sina samarbeten med EU bara skulle komplettera och stärka den multilaterala ramen. Parlamentet begär därför att kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik ska undersöka möjligheterna till ett sådant bilateralt samarbete.

| 7. | Europaparlamentet framhåller den sociala och politiska utveckling som ägt rum i merparten av medlemsstaterna i GCC de senaste åren. Parlamentet uppmuntrar samtliga stater att fortsätta sina insatser och uppmanar dem att gå ännu längre för att främja mänskliga rättigheter och bekämpa diskriminering, inbegripet diskriminering baserad på kön, sexuell orientering eller religion. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna i GCC att garantera och främja minoriteternas – inbegripet de religiösa minoriteternas – rättigheter, jämställdhet mellan män och kvinnor, arbetsrätt, även med hänsyn till invandrade arbetstagare, samt samvets- yttrande- och åsiktsfrihet. Parlamentet uppmuntrar EU och GCC att fortsätta dialogen om dessa frågor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna i GCC att samverka på ett mer positivt sätt med det civila samhället och stödja uppbyggnaden av lokala strukturer och organisationer. Framför allt uppmanas medlemsstaterna i GCC att






  — | säkerställa respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, särskilt yttrande- och mötesfriheten, och rätten till fredliga demonstrationer och att lyssna och ta hänsyn till de berättigade kraven från demonstranterna likväl som att säkerställa deras säkerhet. |
| --- | --- | --- |

7.

Europaparlamentet framhåller den sociala och politiska utveckling som ägt rum i merparten av medlemsstaterna i GCC de senaste åren. Parlamentet uppmuntrar samtliga stater att fortsätta sina insatser och uppmanar dem att gå ännu längre för att främja mänskliga rättigheter och bekämpa diskriminering, inbegripet diskriminering baserad på kön, sexuell orientering eller religion. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna i GCC att garantera och främja minoriteternas – inbegripet de religiösa minoriteternas – rättigheter, jämställdhet mellan män och kvinnor, arbetsrätt, även med hänsyn till invandrade arbetstagare, samt samvets- yttrande- och åsiktsfrihet. Parlamentet uppmuntrar EU och GCC att fortsätta dialogen om dessa frågor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna i GCC att samverka på ett mer positivt sätt med det civila samhället och stödja uppbyggnaden av lokala strukturer och organisationer. Framför allt uppmanas medlemsstaterna i GCC att

—

säkerställa respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, särskilt yttrande- och mötesfriheten, och rätten till fredliga demonstrationer och att lyssna och ta hänsyn till de berättigade kraven från demonstranterna likväl som att säkerställa deras säkerhet.

| — | anta åtgärder som uppmuntrar kvinnors tillträde till arbetsmarknaden och till utbildning genom att undanröja varje form av könsdiskriminering och andra rättsliga eller sedvanerättsliga bestämmelser, inklusive sådana som berör den personliga ställningen, |
| --- | --- |

—

anta åtgärder som uppmuntrar kvinnors tillträde till arbetsmarknaden och till utbildning genom att undanröja varje form av könsdiskriminering och andra rättsliga eller sedvanerättsliga bestämmelser, inklusive sådana som berör den personliga ställningen,

| — | avskaffa det sponsringssystem som, där det ännu är i bruk, påtvingas invandrade arbetstagare och fullfölja de arbetsrättsliga reformerna, så att arbetstagarna – både invandrare och inhemska arbetstagare – ges ett heltäckande rättsligt och socialt skydd, |
| --- | --- |

—

avskaffa det sponsringssystem som, där det ännu är i bruk, påtvingas invandrade arbetstagare och fullfölja de arbetsrättsliga reformerna, så att arbetstagarna – både invandrare och inhemska arbetstagare – ges ett heltäckande rättsligt och socialt skydd,

| — | skapa synergieffekter med EU och dess medlemsstater till stöd för en konvention inom ramen för Internationella arbetsorganisationen (ILO) om rättigheter för arbetstagare som utför hushållsarbete, |
| --- | --- |

—

skapa synergieffekter med EU och dess medlemsstater till stöd för en konvention inom ramen för Internationella arbetsorganisationen (ILO) om rättigheter för arbetstagare som utför hushållsarbete,

| — | bekämpa varje form av straffrihet, säkerställa rättsväsendets oberoende och stärka rättstillämparnas roll, |
| --- | --- |

—

bekämpa varje form av straffrihet, säkerställa rättsväsendets oberoende och stärka rättstillämparnas roll,

| — | vidta åtgärder för att se till att alla människorättsbestämmelser offentliggörs på bred front och tillämpas i utbildningen i samband med tjänster för allmän ordning samt i utbildningen av advokater och domare. |
| --- | --- |

—

vidta åtgärder för att se till att alla människorättsbestämmelser offentliggörs på bred front och tillämpas i utbildningen i samband med tjänster för allmän ordning samt i utbildningen av advokater och domare.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater i GCC att erkänna en fortsatt folkrörelse för demokratiska reformer inom regionen som helhet och begär ett fullt engagemang med nya grupper inom det civila samhället för att främja en process av sann fredlig demokratisk förändring, inom deras egna länder, med partners i regionen och med fullt stöd från Europeiska unionen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater i GCC att erkänna en fortsatt folkrörelse för demokratiska reformer inom regionen som helhet och begär ett fullt engagemang med nya grupper inom det civila samhället för att främja en process av sann fredlig demokratisk förändring, inom deras egna länder, med partners i regionen och med fullt stöd från Europeiska unionen.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker stor oro för den våldsamma respons och användandet av våld mot demonstranterna som Bahrains myndigheter använt samt för deltagandet av utländska trupper under GCC-flagg i förtrycket av demonstranter, eftersom detta står i strid med GCC:s stöd för skyddet av medborgarna som kräver frihet och demokrati i Libyen. Parlamentet begär ett omedelbart upphörande av våldet mot fredliga demonstranter och uppmanar till en politisk dialog som kan leda till ytterligare nödvändiga politiska reformer i landet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uttrycker stor oro för den våldsamma respons och användandet av våld mot demonstranterna som Bahrains myndigheter använt samt för deltagandet av utländska trupper under GCC-flagg i förtrycket av demonstranter, eftersom detta står i strid med GCC:s stöd för skyddet av medborgarna som kräver frihet och demokrati i Libyen. Parlamentet begär ett omedelbart upphörande av våldet mot fredliga demonstranter och uppmanar till en politisk dialog som kan leda till ytterligare nödvändiga politiska reformer i landet.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar GCC-staternas regeringar att arbeta tillsammans och att i en anda av samarbete lösa frågor om mänskliga rättigheter i regionen, särskilt jämställdhetsfrågor, situationen för statslösa personer (s.k. ”bidun”), begränsningar av yttrande- och mötesfriheten, däribland fackliga rättigheter, behovet att säkerställa rättsväsendets oberoende och rätten till rättvisa och snabba rättegångar. Parlamentet begär att den förstärkta dialog med GCC som föreslås också ska omfatta en dialog om mänskliga rättigheter på teknisk och politisk nivå. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar GCC-staternas regeringar att arbeta tillsammans och att i en anda av samarbete lösa frågor om mänskliga rättigheter i regionen, särskilt jämställdhetsfrågor, situationen för statslösa personer (s.k. ”bidun”), begränsningar av yttrande- och mötesfriheten, däribland fackliga rättigheter, behovet att säkerställa rättsväsendets oberoende och rätten till rättvisa och snabba rättegångar. Parlamentet begär att den förstärkta dialog med GCC som föreslås också ska omfatta en dialog om mänskliga rättigheter på teknisk och politisk nivå.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar de stater i GCC som håller fast vid sina förbehåll mot konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, mot konventionen om barnets rättigheter och mot den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering att återkalla dessa förbehåll. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater i GCC att ratificera tilläggsprotokollen till konventionen om barnets rättigheter och den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering. Parlamentet betonar också vikten av att ratificera och genomföra FN:s konvention om migrerande arbetstagare och ILO:s konventioner nr 97 och nr 143. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar de stater i GCC som håller fast vid sina förbehåll mot konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, mot konventionen om barnets rättigheter och mot den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering att återkalla dessa förbehåll. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater i GCC att ratificera tilläggsprotokollen till konventionen om barnets rättigheter och den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering. Parlamentet betonar också vikten av att ratificera och genomföra FN:s konvention om migrerande arbetstagare och ILO:s konventioner nr 97 och nr 143.

| 12. | Europaparlamentet uppmuntrar EU att tillsammans med GCC diskutera och föreslå lösningar som gör det möjligt att undanröja hindren för ett fullt och effektivt utövande av den grundläggande rätten till religionsfrihet – på både individuell och kollektiv nivå – i den offentliga och den privata sfären för de religiösa minoriteterna i regionen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmuntrar EU att tillsammans med GCC diskutera och föreslå lösningar som gör det möjligt att undanröja hindren för ett fullt och effektivt utövande av den grundläggande rätten till religionsfrihet – på både individuell och kollektiv nivå – i den offentliga och den privata sfären för de religiösa minoriteterna i regionen.

| 13. | Europaparlamentet betonar vikten av en dialog mellan kulturer och religioner. EU och GCC har gemensamt åtagit sig att främja och skydda värdena tolerans, återhållsamhet och samlevnad. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar vikten av en dialog mellan kulturer och religioner. EU och GCC har gemensamt åtagit sig att främja och skydda värdena tolerans, återhållsamhet och samlevnad.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna och de befintliga parlamentariska församlingarna att omedelbart vidta åtgärder för att utan förbehåll ratificera den internationella överenskommelsen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella överenskommelsen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt att samarbeta med FN:s människorättskommissions tematiska mekanismer och bjuda in dessa, i synnerhet den särskilde rapportören för domares och advokaters oberoende, att göra besök på plats. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna och de befintliga parlamentariska församlingarna att omedelbart vidta åtgärder för att utan förbehåll ratificera den internationella överenskommelsen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella överenskommelsen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt att samarbeta med FN:s människorättskommissions tematiska mekanismer och bjuda in dessa, i synnerhet den särskilde rapportören för domares och advokaters oberoende, att göra besök på plats.

| 15. | Europaparlamentet påminner på nytt om EU:s motstånd mot tillämpningen av dödsstraff och parlamentets begäran om ett världsomfattande moratorium mot denna praxis. Parlamentet beklagar i detta sammanhang det faktum att dödsstraffet fortfarande är i bruk i samtliga medlemsstater tillhörande GCC. Parlamentet uppmanar staterna att anta ett moratorium mot dödsstraff. Parlamentet vill särskilt uppmana de stater som tillämpar omänskliga avrättningsmetoder såsom halshuggning, stening, korsfästelse, piskning och amputation, att avskaffa denna praxis. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner på nytt om EU:s motstånd mot tillämpningen av dödsstraff och parlamentets begäran om ett världsomfattande moratorium mot denna praxis. Parlamentet beklagar i detta sammanhang det faktum att dödsstraffet fortfarande är i bruk i samtliga medlemsstater tillhörande GCC. Parlamentet uppmanar staterna att anta ett moratorium mot dödsstraff. Parlamentet vill särskilt uppmana de stater som tillämpar omänskliga avrättningsmetoder såsom halshuggning, stening, korsfästelse, piskning och amputation, att avskaffa denna praxis.

| 16. | Europaparlamentet noterar det gemensamma handlingsprogram som antogs av ministerrådet den 14 juni 2010 för att förstärka samarbetet inom en rad strategiska områden av gemensamt intresse, bland annat genom att skapa nätverk som kopplar samman forskare, akademiker och affärsmän, men beklagar avsaknaden av ett avsnitt om en öppen, regelbunden och konstruktiv politisk dialog. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar det gemensamma handlingsprogram som antogs av ministerrådet den 14 juni 2010 för att förstärka samarbetet inom en rad strategiska områden av gemensamt intresse, bland annat genom att skapa nätverk som kopplar samman forskare, akademiker och affärsmän, men beklagar avsaknaden av ett avsnitt om en öppen, regelbunden och konstruktiv politisk dialog.

| 17. | Europaparlamentet anser att genomförandet av detta gemensamma handlingsprogram bör åtföljas av en tydlig och detaljerad finansieringsplan och hanteras av en personal som särskilt tilldelats denna uppgift både i Bryssel och i medlemsstaterna i GCC. Det är viktigt att säkerställa synligheten för detta program och spridningen av en stor del av den information som är tillgänglig för de berörda förvaltningarna och institutionerna. En utvärdering av resultaten måste genomföras efter treårsperioden. Om resultatet visar sig vara tillfredsställande bör man överväga att inrätta ett samarbetsorgan mellan EU och GCC. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att genomförandet av detta gemensamma handlingsprogram bör åtföljas av en tydlig och detaljerad finansieringsplan och hanteras av en personal som särskilt tilldelats denna uppgift både i Bryssel och i medlemsstaterna i GCC. Det är viktigt att säkerställa synligheten för detta program och spridningen av en stor del av den information som är tillgänglig för de berörda förvaltningarna och institutionerna. En utvärdering av resultaten måste genomföras efter treårsperioden. Om resultatet visar sig vara tillfredsställande bör man överväga att inrätta ett samarbetsorgan mellan EU och GCC.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar EU att i sina samarbetsprogram med GCC-staterna fokusera på organisationer inom det civila samhället och stödja kvinnors och unga människors frigörelse. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar EU att i sina samarbetsprogram med GCC-staterna fokusera på organisationer inom det civila samhället och stödja kvinnors och unga människors frigörelse.

| 19. | Europaparlamentet oroas starkt över den kapprustning som pågår i Gulfregionen. Parlamentet uppmanar EU att inleda en strategisk dialog med staterna i GCC om regionala säkerhetsfrågor av gemensamt intresse (fredsprocessen i Mellanöstern, Irans kärnenergiprogram, stabiliseringen av Irak, Yemen och Darfur, terrorism och piratverksamhet) och på sikt att bidra till uppbyggnaden av en regional säkerhetsstruktur i Mellanöstern i samarbete med Gulfstaterna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet oroas starkt över den kapprustning som pågår i Gulfregionen. Parlamentet uppmanar EU att inleda en strategisk dialog med staterna i GCC om regionala säkerhetsfrågor av gemensamt intresse (fredsprocessen i Mellanöstern, Irans kärnenergiprogram, stabiliseringen av Irak, Yemen och Darfur, terrorism och piratverksamhet) och på sikt att bidra till uppbyggnaden av en regional säkerhetsstruktur i Mellanöstern i samarbete med Gulfstaterna.

| 20. | Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna i GCC är viktiga regionala aktörer. Europaparlamentet betonar att EU och GCC har gemensamma intressen av att främja och bevara freden och stabiliteten i Mellanöstern, Nordafrika, på Afrikas horn och över hela världen. Parlamentet uppmanar parterna att fördjupa samarbetet inom dessa frågor av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna i GCC är viktiga regionala aktörer. Europaparlamentet betonar att EU och GCC har gemensamma intressen av att främja och bevara freden och stabiliteten i Mellanöstern, Nordafrika, på Afrikas horn och över hela världen. Parlamentet uppmanar parterna att fördjupa samarbetet inom dessa frågor av gemensamt intresse.

| 21. | Europaparlamentet noterar uttalandet av GCC den 7 mars 2011 i Abu Dhabi, som fastslår att ”Ministerrådet kräver att säkerhetsrådet vidtar de åtgärder som krävs för att skydda civilbefolkningen, inbegripet en zon med flygförbud i Libyen”. Detta uttalande har bidragit till beslutet av Arabförbundet och därefter Förenta Nationernas säkerhetsråd att förklara sig stödja en sådan zon. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet noterar uttalandet av GCC den 7 mars 2011 i Abu Dhabi, som fastslår att ”Ministerrådet kräver att säkerhetsrådet vidtar de åtgärder som krävs för att skydda civilbefolkningen, inbegripet en zon med flygförbud i Libyen”. Detta uttalande har bidragit till beslutet av Arabförbundet och därefter Förenta Nationernas säkerhetsråd att förklara sig stödja en sådan zon.

| 22. | Europaparlamentet står fast vid sitt stöd till det arabiska fredsinitiativet, vilket lagts fram av en av medlemsstaterna i GCC och godkänts av samtliga medlemsstater i Arabförbundet och Islamiska konferensen. Medlemsstaterna i GCC uppmanas att fullfölja sina medlingsinsatser och att fortsätta stödja fredsprocessen mellan Israel och Palestina. Parlamentet uppmanar till nya gemensamma insatser från EU:s och GCCs sida för att nå en förhandlingslösning som sätter stopp för ockupationen av de palestinska territorierna och fortsätter helhjärtat att understöda en tvåstatslösning när det gäller konflikten mellan Israel och Palestina. EU och GCC har ett gemensamt intresse av att tillsammans verka för en rättvis och varaktig regional fred i Mellanöstern. Här föreslår parlamentet ett mer regelbundet samråd mellan kvartetten och Arabförbundets uppföljningskommitté. Europaparlamentet påminner om att EU är den främsta givaren av bistånd till det palestinska folket. Parlamentet uppmärksammar GCC-staternas stöd till palestinska flyktingar och deras stöd till FN:s hjälporganisation för palestinska flyktingar (UNRWA). Medlemsstaterna i GCC uppmanas att i högre grad bidra till arbetet med att stärka de palestinska institutionerna och till den ekonomiska utvecklingen inom ramen Palestinska myndighetens regeringsprogram och att där det är lämpligt överväga att betala sina ekonomiska bidrag genom befintliga internationella stödmekanismer. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet står fast vid sitt stöd till det arabiska fredsinitiativet, vilket lagts fram av en av medlemsstaterna i GCC och godkänts av samtliga medlemsstater i Arabförbundet och Islamiska konferensen. Medlemsstaterna i GCC uppmanas att fullfölja sina medlingsinsatser och att fortsätta stödja fredsprocessen mellan Israel och Palestina. Parlamentet uppmanar till nya gemensamma insatser från EU:s och GCCs sida för att nå en förhandlingslösning som sätter stopp för ockupationen av de palestinska territorierna och fortsätter helhjärtat att understöda en tvåstatslösning när det gäller konflikten mellan Israel och Palestina. EU och GCC har ett gemensamt intresse av att tillsammans verka för en rättvis och varaktig regional fred i Mellanöstern. Här föreslår parlamentet ett mer regelbundet samråd mellan kvartetten och Arabförbundets uppföljningskommitté. Europaparlamentet påminner om att EU är den främsta givaren av bistånd till det palestinska folket. Parlamentet uppmärksammar GCC-staternas stöd till palestinska flyktingar och deras stöd till FN:s hjälporganisation för palestinska flyktingar (UNRWA). Medlemsstaterna i GCC uppmanas att i högre grad bidra till arbetet med att stärka de palestinska institutionerna och till den ekonomiska utvecklingen inom ramen Palestinska myndighetens regeringsprogram och att där det är lämpligt överväga att betala sina ekonomiska bidrag genom befintliga internationella stödmekanismer.

| 23. | Europaparlamentet gläds åt framstegen i GCC:s integrationsarbete (tullunion, gemensam marknad och på sikt en gemensam valuta). Parlamentet uppmanar kommissionen att för GCC:s sekretariat föreslå att man tillsammans fastställer en ram för samarbetet så att man kan dela med sig av erfarenheter beträffande institutionell konsolidering, förvaltningskapacitet, regleringsmekanismer och tvistlösning. Parlamentet understryker att en sådan ansats skulle kunna bidra till att främja egenansvar. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet gläds åt framstegen i GCC:s integrationsarbete (tullunion, gemensam marknad och på sikt en gemensam valuta). Parlamentet uppmanar kommissionen att för GCC:s sekretariat föreslå att man tillsammans fastställer en ram för samarbetet så att man kan dela med sig av erfarenheter beträffande institutionell konsolidering, förvaltningskapacitet, regleringsmekanismer och tvistlösning. Parlamentet understryker att en sådan ansats skulle kunna bidra till att främja egenansvar.

| 24. | Europaparlamentet gläder sig över att talmännen i parlamenten i samarbetsrådets medlemsstater vid ett möte den 23 november 2010 i Abu Dhabi beslutade att börja följa upp samarbetsrådets verksamhet och verkställande beslut och inrätta en årlig konferens för de parlamentariska institutionerna inom samarbetsrådets medlemsstater. Parlamentet gläder sig över att det snart kommer att bildas en interparlamentarisk delegation för förbindelserna med Europaparlamentet. Parlamentet är övertygat om att ett långtgående parlamentariskt samarbete kommer att tillföra ett viktigt bidrag till arbetet med att bygga upp ett strategiskt partnerskap mellan de båda parterna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet gläder sig över att talmännen i parlamenten i samarbetsrådets medlemsstater vid ett möte den 23 november 2010 i Abu Dhabi beslutade att börja följa upp samarbetsrådets verksamhet och verkställande beslut och inrätta en årlig konferens för de parlamentariska institutionerna inom samarbetsrådets medlemsstater. Parlamentet gläder sig över att det snart kommer att bildas en interparlamentarisk delegation för förbindelserna med Europaparlamentet. Parlamentet är övertygat om att ett långtgående parlamentariskt samarbete kommer att tillföra ett viktigt bidrag till arbetet med att bygga upp ett strategiskt partnerskap mellan de båda parterna.

Handelsförbindelser

| 25. | Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 24 april 2008 om frihandelsavtalet mellan EG och GCC, som fick stöd av 96 procent av Europaparlamentets ledamöter. Parlamentet noterar att vissa frågor som togs upp i resolutionen fortfarande är aktuella, till exempel behovet av ömsesidigt marknadstillträde, effektivt skydd av immateriella rättigheter, avskaffande av icke-tariffära hinder för tillhandahållandet av tjänster, främjande av hållbar utveckling och respekt för internationella konventioner. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 24 april 2008 om frihandelsavtalet mellan EG och GCC, som fick stöd av 96 procent av Europaparlamentets ledamöter. Parlamentet noterar att vissa frågor som togs upp i resolutionen fortfarande är aktuella, till exempel behovet av ömsesidigt marknadstillträde, effektivt skydd av immateriella rättigheter, avskaffande av icke-tariffära hinder för tillhandahållandet av tjänster, främjande av hållbar utveckling och respekt för internationella konventioner.

| 26. | Europaparlamentet beklagar djupt att förhandlingarna om frihandelsavtalet mellan EU och GCC under långa perioder har försenats och att samarbetsrådet 2008 beslutade sig för att avbryta förhandlingarna. Parlamentet anser att det är hög tid att man bryter dödläget i dessa förhandlingar och slutför dem, så att samhället och näringslivet på båda sidor kan få största möjliga nytta av avtalet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet beklagar djupt att förhandlingarna om frihandelsavtalet mellan EU och GCC under långa perioder har försenats och att samarbetsrådet 2008 beslutade sig för att avbryta förhandlingarna. Parlamentet anser att det är hög tid att man bryter dödläget i dessa förhandlingar och slutför dem, så att samhället och näringslivet på båda sidor kan få största möjliga nytta av avtalet.

| 27. | Europaparlamentet beklagar att EU har försummat regionen trots dess strategiska betydelse vad gäller oljetillgångar, handelsmöjligheter och regional stabilitet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet beklagar att EU har försummat regionen trots dess strategiska betydelse vad gäller oljetillgångar, handelsmöjligheter och regional stabilitet.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar att ett frihandelsavtal fortfarande inte har ingåtts trots att förhandlingar har pågått i 20 år. Parlamentet är medvetet om att vissa av GCC:s medlemsstater avvisar klausuler om mänskliga rättigheter och olaglig invandring. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet konstaterar att ett frihandelsavtal fortfarande inte har ingåtts trots att förhandlingar har pågått i 20 år. Parlamentet är medvetet om att vissa av GCC:s medlemsstater avvisar klausuler om mänskliga rättigheter och olaglig invandring.

| 29. | Med tanke på regionens strategiska betydelse anser Europaparlamentet att frihandelsavtalet inte bara bör betraktas som ett instrument för att främja välfärd genom handel, utan även som ett redskap för att främja geopolitisk stabilitet. |
| --- | --- |

29.

Med tanke på regionens strategiska betydelse anser Europaparlamentet att frihandelsavtalet inte bara bör betraktas som ett instrument för att främja välfärd genom handel, utan även som ett redskap för att främja geopolitisk stabilitet.

| 30. | Europaparlamentet noterar att GCC för närvarande är EU:s sjätte största exportmarknad och att EU är samarbetsrådets största handelspartner. Parlamentet noterar även att det trots denna intensiva handel fortfarande finns utrymme att utöka den och att bredda handeln mellan de båda parterna, med tanke på EU-marknadens omfattning och flera GCC-staters ansträngningar att diversifiera sin export. Parlamentet konstaterar att ett frihandelsavtal även skulle innebära nya möjligheter till tekniskt samarbete och bistånd, och anser att ett frihandelsavtal mellan EU och GCC i hög grad skulle främja utvecklingen av närmare band mellan parterna och en ökad diversifiering. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet noterar att GCC för närvarande är EU:s sjätte största exportmarknad och att EU är samarbetsrådets största handelspartner. Parlamentet noterar även att det trots denna intensiva handel fortfarande finns utrymme att utöka den och att bredda handeln mellan de båda parterna, med tanke på EU-marknadens omfattning och flera GCC-staters ansträngningar att diversifiera sin export. Parlamentet konstaterar att ett frihandelsavtal även skulle innebära nya möjligheter till tekniskt samarbete och bistånd, och anser att ett frihandelsavtal mellan EU och GCC i hög grad skulle främja utvecklingen av närmare band mellan parterna och en ökad diversifiering.

| 31. | I ljuset av GCC-staternas strävan att diversifiera sina ekonomier och därigenom minska sitt beroende av oljeexporter påpekar Europaparlamentet att en ökad satsning på handel med tjänster och på investeringar skulle bidra till utvecklingen av GCC-staternas ekonomier. |
| --- | --- |

31.

I ljuset av GCC-staternas strävan att diversifiera sina ekonomier och därigenom minska sitt beroende av oljeexporter påpekar Europaparlamentet att en ökad satsning på handel med tjänster och på investeringar skulle bidra till utvecklingen av GCC-staternas ekonomier.

| 32. | Europaparlamentet ser med glädje på den ökning av de ekonomiska förbindelserna mellan EU och GCC som skett de senaste två årtiondena och den betydande ökningen av handelsvolymerna mellan de båda parterna, trots att inget frihandelsavtal har ingåtts. Parlamentet tolkar detta som ett tecken på att denna naturliga tillväxt skulle stärkas ytterligare genom ett frihandelsavtal, samtidigt som den skulle inbegripas i en öppnare, mer förutsebar och säkrare omgivning. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet ser med glädje på den ökning av de ekonomiska förbindelserna mellan EU och GCC som skett de senaste två årtiondena och den betydande ökningen av handelsvolymerna mellan de båda parterna, trots att inget frihandelsavtal har ingåtts. Parlamentet tolkar detta som ett tecken på att denna naturliga tillväxt skulle stärkas ytterligare genom ett frihandelsavtal, samtidigt som den skulle inbegripas i en öppnare, mer förutsebar och säkrare omgivning.

| 33. | Europaparlamentet noterar att merparten av arbetet med frihandelsavtalet redan har gjorts, och anser att avtalets nuvarande räckvidd förebådar stora fördelar för båda parter. Parlamentet uppmanar därför de båda parterna att betrakta detta frihandelsavtal som en stor och betydelsefull ansträngning för de båda regionerna och deras invånare. Parlamentet anser att EU och GCC har gemensamma intressen och behov och att EU:s erfarenhet av regional integrering kan tjäna som inspirationskälla för gulfstaterna. Parlamentet anser att EU kan tillhandahålla viktigt tekniskt stöd härvidlag. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet noterar att merparten av arbetet med frihandelsavtalet redan har gjorts, och anser att avtalets nuvarande räckvidd förebådar stora fördelar för båda parter. Parlamentet uppmanar därför de båda parterna att betrakta detta frihandelsavtal som en stor och betydelsefull ansträngning för de båda regionerna och deras invånare. Parlamentet anser att EU och GCC har gemensamma intressen och behov och att EU:s erfarenhet av regional integrering kan tjäna som inspirationskälla för gulfstaterna. Parlamentet anser att EU kan tillhandahålla viktigt tekniskt stöd härvidlag.

| 34. | Europaparlamentet framhåller att svårigheten att få insyn i offentliga upphandlingsförfaranden, liksom för utländska investerare att verka inom tjänstesektorn, utgör, om ingenting görs, viktiga hinder i strävan att sluta detta avtal. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet framhåller att svårigheten att få insyn i offentliga upphandlingsförfaranden, liksom för utländska investerare att verka inom tjänstesektorn, utgör, om ingenting görs, viktiga hinder i strävan att sluta detta avtal.

| 35. | Europaparlamentet är av den bestämda åsikten att ett frihandelsavtal mellan EU och GCC skulle gynna båda parter avsevärt. Parlamentet anser att den ekonomiska integrationen i GCC skulle gagnas ytterligare genom ett frihandelsavtal med EU, och att avtalet, efter det att GCC:s tullunion upprättats, ytterligare skulle kunna stimulera viktiga projekt, som GCC:s gemensamma marknad och genomförandet av en monetär union för GCC med en gemensam valuta. Dessutom skulle GCC kunna dra nytta av EU:s erfarenheter av att bilda en inre marknad och anta en gemensam valuta. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet är av den bestämda åsikten att ett frihandelsavtal mellan EU och GCC skulle gynna båda parter avsevärt. Parlamentet anser att den ekonomiska integrationen i GCC skulle gagnas ytterligare genom ett frihandelsavtal med EU, och att avtalet, efter det att GCC:s tullunion upprättats, ytterligare skulle kunna stimulera viktiga projekt, som GCC:s gemensamma marknad och genomförandet av en monetär union för GCC med en gemensam valuta. Dessutom skulle GCC kunna dra nytta av EU:s erfarenheter av att bilda en inre marknad och anta en gemensam valuta.

| 36. | Europaparlamentet stöder med kraft meddelandet från vice ordföranden/den höga representanten, Catherine Ashton, vid det gemensamma ministermötet mellan EU och GCC i juni 2010, och därefter den 22 september 2010 i samband med det möte mellan EU och GCC som hölls i anslutning till FN:s generalförsamlings session, vilket ger en indikation om att EU är berett att göra en avgörande ansträngning för att slutföra dessa förhandlingar. Parlamentet välkomnar även reaktionen från GCC, som också uttryckte sin önskan att slutföra förhandlingarna. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet stöder med kraft meddelandet från vice ordföranden/den höga representanten, Catherine Ashton, vid det gemensamma ministermötet mellan EU och GCC i juni 2010, och därefter den 22 september 2010 i samband med det möte mellan EU och GCC som hölls i anslutning till FN:s generalförsamlings session, vilket ger en indikation om att EU är berett att göra en avgörande ansträngning för att slutföra dessa förhandlingar. Parlamentet välkomnar även reaktionen från GCC, som också uttryckte sin önskan att slutföra förhandlingarna.

| 37. | Europaparlamentet erkänner att vissa GCC-stater är känsliga när det gäller exporttullar, men beklagar att GCC-förhandlarna nyligen fattat beslutet att återgå till sin ståndpunkt från 2008 i detta hänseende, dvs. att inte inkludera denna fråga i frihandelsavtalet. Parlamentet är av den fasta övertygelsen att frågan om exporttullar inte kan uteslutas ur ett aktuellt frihandelsavtal, och att det framgår av Världshandelsorganisationens regler att frihandelsavtal ska omfatta avsevärd liberalisering av både import och export. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet erkänner att vissa GCC-stater är känsliga när det gäller exporttullar, men beklagar att GCC-förhandlarna nyligen fattat beslutet att återgå till sin ståndpunkt från 2008 i detta hänseende, dvs. att inte inkludera denna fråga i frihandelsavtalet. Parlamentet är av den fasta övertygelsen att frågan om exporttullar inte kan uteslutas ur ett aktuellt frihandelsavtal, och att det framgår av Världshandelsorganisationens regler att frihandelsavtal ska omfatta avsevärd liberalisering av både import och export.

| 38. | Europaparlamentet rekommenderar att EU ökar sina anslag till GCC genom finansieringsinstrumentet för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer. Detta instrument bör göras synligare och inrikta sig på program som är lämpade för utbildning av lokala tjänstemän, inte minst i handelsfrågor. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet rekommenderar att EU ökar sina anslag till GCC genom finansieringsinstrumentet för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer. Detta instrument bör göras synligare och inrikta sig på program som är lämpade för utbildning av lokala tjänstemän, inte minst i handelsfrågor.

| 39. | Europaparlamentet påminner om att internationell handelspolitik enligt Lissabonfördraget är ett av EU:s utrikespolitiska verktyg, och att EU därför betraktar det som absolut nödvändigt att respekten för demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter, liksom sociala och miljömässiga aspekter, tas upp i alla internationella avtal som EU ingår. Därför vill parlamentet att alla nya frihandelsavtal innehåller en verkningsfull och verkställbar människorättsklausul. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet påminner om att internationell handelspolitik enligt Lissabonfördraget är ett av EU:s utrikespolitiska verktyg, och att EU därför betraktar det som absolut nödvändigt att respekten för demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter, liksom sociala och miljömässiga aspekter, tas upp i alla internationella avtal som EU ingår. Därför vill parlamentet att alla nya frihandelsavtal innehåller en verkningsfull och verkställbar människorättsklausul.

| 40. | Europaparlamentet konstaterar att det finns 15 miljoner invandrade arbetstagare i de sex GCC-staterna och att dessa arbetstagare utgör 40 procent av den samlade befolkningen. Parlamentet erinrar om den osäkra situationen för invandrade arbetstagare i Gulfstaterna, vilken har belysts av ILO, och ställer sig bakom ILO:s krav på införandet av en minimilön i regionen för att situationen för såväl inhemska som invandrade arbetstagare inte ska förvärras ytterligare. Därtill stöder parlamentet samtliga arbetstagares rätt att bilda och ansluta sig till fackföreningar för att kunna försvara sina intressen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet konstaterar att det finns 15 miljoner invandrade arbetstagare i de sex GCC-staterna och att dessa arbetstagare utgör 40 procent av den samlade befolkningen. Parlamentet erinrar om den osäkra situationen för invandrade arbetstagare i Gulfstaterna, vilken har belysts av ILO, och ställer sig bakom ILO:s krav på införandet av en minimilön i regionen för att situationen för såväl inhemska som invandrade arbetstagare inte ska förvärras ytterligare. Därtill stöder parlamentet samtliga arbetstagares rätt att bilda och ansluta sig till fackföreningar för att kunna försvara sina intressen.

| 41. | Europaparlamentet kräver att de demokratiska principer och grundläggande rättigheter som fastställs i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna respekteras. Parlamentet uppmanar GCC:s medlemsstater att bekämpa diskriminering av kvinnor och utnyttjande av barn, särskilt på arbetsmarknaden, och att på ett verkningsfullt sätt genomföra FN:s konventioner om avskaffande av alla former av diskriminering av kvinnor och om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet kräver att de demokratiska principer och grundläggande rättigheter som fastställs i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna respekteras. Parlamentet uppmanar GCC:s medlemsstater att bekämpa diskriminering av kvinnor och utnyttjande av barn, särskilt på arbetsmarknaden, och att på ett verkningsfullt sätt genomföra FN:s konventioner om avskaffande av alla former av diskriminering av kvinnor och om barnets rättigheter.

| 42. | Europaparlamentet anser att en ratificering och ett fullständigt genomförande från GCC-medlemsstaternas sida av den ram som fastställts av FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, FN:s konvention mot korruption och den internationella konventionen om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar bör spela en viktig roll i förhandlingarna om frihandelsavtalet. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att en ratificering och ett fullständigt genomförande från GCC-medlemsstaternas sida av den ram som fastställts av FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, FN:s konvention mot korruption och den internationella konventionen om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar bör spela en viktig roll i förhandlingarna om frihandelsavtalet.

| 43. | Europaparlamentet anser att ett frihandelsavtal skulle innebära avsevärda förbättringar av de nuvarande förbindelserna mellan EU:s medlemsstater och GCC-staterna liksom ett mervärde för det gemensamma åtgärdsprogrammet, särskilt genom att bidra till ökad kapacitet och utveckling av institutionella ramar, bland annat inom GCC:s sekretariat. Parlamentet beklagar att EU:s diplomatiska närvaro i GCC-staterna fortfarande är minimal, och insisterar på att EU ökar sin diplomatiska närvaro i regionen med hjälp av den nya Europeiska utrikestjänsten, bland annat i form av en EU-delegation i var och en av de sex GCC-staterna. Dessa EU-delegationer bör i nära samarbete med de enskilda EU-medlemsstaternas diplomatiska beskickningar i GCC-staterna se till att deras samlade expertis i regionen utnyttjas på bästa sätt. Parlamentet anser att en ökad diplomatisk närvaro märkbart skulle öka chanserna att snabbt ingå frihandelsavtalet och därefter genomföra det. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att ett frihandelsavtal skulle innebära avsevärda förbättringar av de nuvarande förbindelserna mellan EU:s medlemsstater och GCC-staterna liksom ett mervärde för det gemensamma åtgärdsprogrammet, särskilt genom att bidra till ökad kapacitet och utveckling av institutionella ramar, bland annat inom GCC:s sekretariat. Parlamentet beklagar att EU:s diplomatiska närvaro i GCC-staterna fortfarande är minimal, och insisterar på att EU ökar sin diplomatiska närvaro i regionen med hjälp av den nya Europeiska utrikestjänsten, bland annat i form av en EU-delegation i var och en av de sex GCC-staterna. Dessa EU-delegationer bör i nära samarbete med de enskilda EU-medlemsstaternas diplomatiska beskickningar i GCC-staterna se till att deras samlade expertis i regionen utnyttjas på bästa sätt. Parlamentet anser att en ökad diplomatisk närvaro märkbart skulle öka chanserna att snabbt ingå frihandelsavtalet och därefter genomföra det.

| 44. | Europaparlamentet föreslår att ett regelbundet toppmöte mellan EU:s och GCC:s stats- och regeringschefer inrättas. Parlamentet understryker att ett sådant toppmöte skulle kunna leda till mycket starkare politiska, finansiella, ekonomiska, kommersiella och kulturella band mellan EU och GCC. Parlamentet uppmanar med kraft både EU:s och GCC:s högsta politiska beslutsfattare att träffas regelbundet för att tillsammans definiera och främja gemensamma intressen, och därmed öka sannolikheten för att frihandelsavtalet ingås och undertecknas så snart som möjligt. Parlamentet anser att både EU:s och GCC:s högsta politiska beslutsfattare bör sträva efter att hålla ett sådant toppmöte, oavsett om frihandelsavtalet har ingåtts och undertecknats eller ej. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet föreslår att ett regelbundet toppmöte mellan EU:s och GCC:s stats- och regeringschefer inrättas. Parlamentet understryker att ett sådant toppmöte skulle kunna leda till mycket starkare politiska, finansiella, ekonomiska, kommersiella och kulturella band mellan EU och GCC. Parlamentet uppmanar med kraft både EU:s och GCC:s högsta politiska beslutsfattare att träffas regelbundet för att tillsammans definiera och främja gemensamma intressen, och därmed öka sannolikheten för att frihandelsavtalet ingås och undertecknas så snart som möjligt. Parlamentet anser att både EU:s och GCC:s högsta politiska beslutsfattare bör sträva efter att hålla ett sådant toppmöte, oavsett om frihandelsavtalet har ingåtts och undertecknats eller ej.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att EU och GCC med åren har blivit viktiga investeringspartner och att GCC tillsammans med Irak och Yemen utgjorde den största investeraren i EU under 2008. Parlamentet anser att ett frihandelsavtal, eller åtminstone återupptagna förhandlingar om ett sådant, säkerligen kommer att bana väg för fler avtal som kommer att uppmuntra till och underlätta ömsesidiga utländska direktinvesteringar som bidrar till att både undanröja hinder för utländskt ägande och skydda investeringar. Parlamentet påminner om att sedan Lissabonfördraget trätt i kraft ligger utländska direktinvesteringar inom EU:s befogenhetsområde och att det därför finns ytterligare utrymme för att ett frihandelsavtal mellan EU och GCC ska kunna ingås snarast. Parlamentet konstaterar att ett kommande frihandelsavtal skulle innebära nya investeringsmöjligheter för båda parter och samtidigt förbättra GCC:s möjligheter att uppfylla de kriterier som gäller för den som vill ingå ett investeringsavtal med EU inom ramen för EU:s framtida investeringspolitik. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att EU och GCC med åren har blivit viktiga investeringspartner och att GCC tillsammans med Irak och Yemen utgjorde den största investeraren i EU under 2008. Parlamentet anser att ett frihandelsavtal, eller åtminstone återupptagna förhandlingar om ett sådant, säkerligen kommer att bana väg för fler avtal som kommer att uppmuntra till och underlätta ömsesidiga utländska direktinvesteringar som bidrar till att både undanröja hinder för utländskt ägande och skydda investeringar. Parlamentet påminner om att sedan Lissabonfördraget trätt i kraft ligger utländska direktinvesteringar inom EU:s befogenhetsområde och att det därför finns ytterligare utrymme för att ett frihandelsavtal mellan EU och GCC ska kunna ingås snarast. Parlamentet konstaterar att ett kommande frihandelsavtal skulle innebära nya investeringsmöjligheter för båda parter och samtidigt förbättra GCC:s möjligheter att uppfylla de kriterier som gäller för den som vill ingå ett investeringsavtal med EU inom ramen för EU:s framtida investeringspolitik.

| 46. | Europaparlamentet påpekar att lägre GCC-tullar till följd av frihandelsavtalet skulle göra det mer intressant för transnationella företag att göra externa investeringar. Parlamentet är övertygat om att frihandelsavtalet kommer att leda till ökade tjänsterelaterade investeringar och att detta i sin tur kommer att främja utvecklingen i såväl GCC-staterna som EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet påpekar att lägre GCC-tullar till följd av frihandelsavtalet skulle göra det mer intressant för transnationella företag att göra externa investeringar. Parlamentet är övertygat om att frihandelsavtalet kommer att leda till ökade tjänsterelaterade investeringar och att detta i sin tur kommer att främja utvecklingen i såväl GCC-staterna som EU:s medlemsstater.

| 47. | Europaparlamentet föreslår att euro används för alla typer av handel mellan EU och GCC. Parlamentet gläder sig åt att GCC från första början har strävat efter att skapa en tull- och valutaunion. Parlamentet gläder sig åt att GCC från första början har sagt sig sträva efter att skapa en tull- och valutaunion, och konstaterar att tullunionen trädde i kraft år 2009. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet föreslår att euro används för alla typer av handel mellan EU och GCC. Parlamentet gläder sig åt att GCC från första början har strävat efter att skapa en tull- och valutaunion. Parlamentet gläder sig åt att GCC från första början har sagt sig sträva efter att skapa en tull- och valutaunion, och konstaterar att tullunionen trädde i kraft år 2009.

| 48. | Europaparlamentet noterar att alla sex GCC-stater för närvarande har förmånstillträde till EU:s marknad enligt EU:s allmänna preferenssystem. Enligt artikel 15.1 i rådets förordning (EG) nr 732/2008 av den 22 juli 2008 bör samtliga GCC-länder inte endast ratificera utan även på ett verkningsfullt sätt genomföra alla de 27 ILO- och FN-konventioner som anges i bilaga III till förordningen. Parlamentet är av åsikten att frihandelsavtalet, med tanke på de ekonomiska framstegen i regionen, skulle vara ett bättre verktyg för att sprida kommersiella fördelar i området. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet noterar att alla sex GCC-stater för närvarande har förmånstillträde till EU:s marknad enligt EU:s allmänna preferenssystem. Enligt artikel 15.1 i rådets förordning (EG) nr 732/2008 av den 22 juli 2008 bör samtliga GCC-länder inte endast ratificera utan även på ett verkningsfullt sätt genomföra alla de 27 ILO- och FN-konventioner som anges i bilaga III till förordningen. Parlamentet är av åsikten att frihandelsavtalet, med tanke på de ekonomiska framstegen i regionen, skulle vara ett bättre verktyg för att sprida kommersiella fördelar i området.

| 49. | Europaparlamentet bekräftar på nytt att EU:s främsta mål i förbindelserna med GCC bör vara att ingå frihandelsavtalet, som kommer att utgöra ett viktigt regionbaserat frihandelsavtal. Till dess att detta sker, och till följd av vad vissa viktiga handelspartner inom GCC hittills har uträttat, uppmanar emellertid parlamentet vice ordföranden/den höga representanten och kommissionsledamoten för handel att utvärdera alternativa vägar till framtida kommersiella förbindelser med GCC-staterna, i form av bilaterala avtal mellan EU och de gulfstater som redan är beredda att engagera sig i vidare förbindelser med EU. Härvidlag bör hänsyn tas till gulfstaternas skilda ekonomier, de olika staternas varierande sätt att hantera finanskrisen och deras förbindelser med andra handelspartner. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet bekräftar på nytt att EU:s främsta mål i förbindelserna med GCC bör vara att ingå frihandelsavtalet, som kommer att utgöra ett viktigt regionbaserat frihandelsavtal. Till dess att detta sker, och till följd av vad vissa viktiga handelspartner inom GCC hittills har uträttat, uppmanar emellertid parlamentet vice ordföranden/den höga representanten och kommissionsledamoten för handel att utvärdera alternativa vägar till framtida kommersiella förbindelser med GCC-staterna, i form av bilaterala avtal mellan EU och de gulfstater som redan är beredda att engagera sig i vidare förbindelser med EU. Härvidlag bör hänsyn tas till gulfstaternas skilda ekonomier, de olika staternas varierande sätt att hantera finanskrisen och deras förbindelser med andra handelspartner.

Energi

| 50. | Europaparlamentet välkomnar det viktiga samarbetet på energiområdet mellan EU och dess partner i Medelhavsområdet, som nu har utökats till att omfatta förnybara energikällor. Parlamentet anser att synergieffekterna inom denna sektor mellan de tre geografiska områdena bör främjas på grundval av gemensamma intressen, teknisk kunskap, finansiering och den stora resurstillgången (sol, vind). Parlamentet välkomnar inrättandet av ett expertnätverk för rena energikällor mellan EU och GCC, eftersom rena energikällor för närvarande är av primärt intresse för staterna i GCC. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet välkomnar det viktiga samarbetet på energiområdet mellan EU och dess partner i Medelhavsområdet, som nu har utökats till att omfatta förnybara energikällor. Parlamentet anser att synergieffekterna inom denna sektor mellan de tre geografiska områdena bör främjas på grundval av gemensamma intressen, teknisk kunskap, finansiering och den stora resurstillgången (sol, vind). Parlamentet välkomnar inrättandet av ett expertnätverk för rena energikällor mellan EU och GCC, eftersom rena energikällor för närvarande är av primärt intresse för staterna i GCC.

| 51. | Med tanke på de strategiska, ekonomiska, politiska och kulturella förbindelserna mellan Gulfstaterna och länderna utmed Medelhavets södra strand, och med tanke på Gulfstaternas allt större inflytande över Medelhavsländerna, anser Europaparlamentet att det kan bli aktuellt med ett förstärkt och strukturerat partnerskap mellan GCC och unionen för Medelhavsområdet. EU bör aktivt satsa på att främja ett sådant projekt, som skulle gynna båda parter. |
| --- | --- |

51.

Med tanke på de strategiska, ekonomiska, politiska och kulturella förbindelserna mellan Gulfstaterna och länderna utmed Medelhavets södra strand, och med tanke på Gulfstaternas allt större inflytande över Medelhavsländerna, anser Europaparlamentet att det kan bli aktuellt med ett förstärkt och strukturerat partnerskap mellan GCC och unionen för Medelhavsområdet. EU bör aktivt satsa på att främja ett sådant projekt, som skulle gynna båda parter.

| 52. | Europaparlamentet sänder en eloge till energiexpertgruppen inom EU–GCC för det arbete den utfört, speciellt inom områdena naturgas, energieffektivitet och kärnsäkerhet. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet sänder en eloge till energiexpertgruppen inom EU–GCC för det arbete den utfört, speciellt inom områdena naturgas, energieffektivitet och kärnsäkerhet.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, mot bakgrund av den utmaning som klimatförändringarna och den ökande energiförbrukningen i båda regionerna innebär, inrikta sig på energieffektivitet eftersom det ett av de viktigaste utvecklingsområdena samt att förbättra samarbetet inom frågor som rör energieffektivitet. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, mot bakgrund av den utmaning som klimatförändringarna och den ökande energiförbrukningen i båda regionerna innebär, inrikta sig på energieffektivitet eftersom det ett av de viktigaste utvecklingsområdena samt att förbättra samarbetet inom frågor som rör energieffektivitet.

| 54. | Europaparlamentet erkänner att fossila bränslen för närvarande står för merparten av EU:s energibehov. Parlamentet konstaterar dock att EU:s framtida efterfrågan på olja kommer att påverkas av flera faktorer såsom EU:s energi- och klimatpolitik, leveranskostnader, prisfluktuationer samt utvecklingen inom industrin (exempelvis beträffande energieffektivitet och eldrivna transporter), vilka tillsammans leder till långvarig osäkerhet om framtida efterfrågan och investeringar uppåt eller nedåt i ledet med avseende på produktionskapaciteten. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet erkänner att fossila bränslen för närvarande står för merparten av EU:s energibehov. Parlamentet konstaterar dock att EU:s framtida efterfrågan på olja kommer att påverkas av flera faktorer såsom EU:s energi- och klimatpolitik, leveranskostnader, prisfluktuationer samt utvecklingen inom industrin (exempelvis beträffande energieffektivitet och eldrivna transporter), vilka tillsammans leder till långvarig osäkerhet om framtida efterfrågan och investeringar uppåt eller nedåt i ledet med avseende på produktionskapaciteten.

| 55. | Europaparlamentet efterlyser större insyn när det gäller uppgifter om olja och gas som rör det framtida scenariot för tillgång och efterfrågan för att säkra ömsesidiga intressen på förutsägbara oljemarknader och ser därför positivt på betydelsen av det gemensamma initiativet för oljedata. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet efterlyser större insyn när det gäller uppgifter om olja och gas som rör det framtida scenariot för tillgång och efterfrågan för att säkra ömsesidiga intressen på förutsägbara oljemarknader och ser därför positivt på betydelsen av det gemensamma initiativet för oljedata.

| 56. | Europaparlamentet välkomnar varmt det gemensamma ministerrådets fasta föresats att arbeta för ett förstärkt samarbete om miljö och klimatförändringar. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet välkomnar varmt det gemensamma ministerrådets fasta föresats att arbeta för ett förstärkt samarbete om miljö och klimatförändringar.

| 57. | Europaparlamentet erkänner att de ansträngningar som GCC gjort för att öka möjligheterna för naturgasreserverna och den flytande naturgasen överensstämmer med EU:s önskemål att diversifiera sina energikällor och försörjningsleder. Parlamentet betonar därför vikten av att öka exporten av flytande naturgas till EU, genom att ta med LNG-terminaler i den södra korridoren, och att etablera gasledningsförbindelser med GCC, antingen direkt eller genom att man ansluter sig till nuvarande och planerade gasledningar såsom AGP, Nabucco och ITGI. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet erkänner att de ansträngningar som GCC gjort för att öka möjligheterna för naturgasreserverna och den flytande naturgasen överensstämmer med EU:s önskemål att diversifiera sina energikällor och försörjningsleder. Parlamentet betonar därför vikten av att öka exporten av flytande naturgas till EU, genom att ta med LNG-terminaler i den södra korridoren, och att etablera gasledningsförbindelser med GCC, antingen direkt eller genom att man ansluter sig till nuvarande och planerade gasledningar såsom AGP, Nabucco och ITGI.

| 58. | Europaparlamentet uppmuntrar GCC:s medlemsstater att samordna den fortsatta utvecklingen av gaskondensering (gas-to-liquid, GTL) med sina europeiska partners för att bättre införliva gaskondensering i den europeiska energimixen. Parlamentet betonar att GCC också skulle kunna använda gaskondensering i stället för att släppa ut facklad gas i atmosfären. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmuntrar GCC:s medlemsstater att samordna den fortsatta utvecklingen av gaskondensering (gas-to-liquid, GTL) med sina europeiska partners för att bättre införliva gaskondensering i den europeiska energimixen. Parlamentet betonar att GCC också skulle kunna använda gaskondensering i stället för att släppa ut facklad gas i atmosfären.

| 59. | Europaparlamentet understryker att EU har möjlighet att investera i GCC:s kapacitet för energiproduktion genom att använda den senaste tekniken inom produktion, överföring och sammanlänkning. Parlamentet uppmuntrar i detta sammanhang till framtida samarbete med särskild inriktning på integration av elnät och teknik för smarta nät. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet understryker att EU har möjlighet att investera i GCC:s kapacitet för energiproduktion genom att använda den senaste tekniken inom produktion, överföring och sammanlänkning. Parlamentet uppmuntrar i detta sammanhang till framtida samarbete med särskild inriktning på integration av elnät och teknik för smarta nät.

Industri och råmaterial

| 60. | Europaparlamentet betonar betydelsen av ett stabilt partnerskap mellan EU och GCC vid användningen av och tillgången till råmaterial och stödjer öppna marknader för varor och avskaffandet av icke-tariffära handelshinder. Parlamentet är positivt till alla de ansträngningar som redan gjorts i form av frihandelsförhandlingar för att trygga en säker och hållbar tillgång på råvaror. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet betonar betydelsen av ett stabilt partnerskap mellan EU och GCC vid användningen av och tillgången till råmaterial och stödjer öppna marknader för varor och avskaffandet av icke-tariffära handelshinder. Parlamentet är positivt till alla de ansträngningar som redan gjorts i form av frihandelsförhandlingar för att trygga en säker och hållbar tillgång på råvaror.

| 61. | Europaparlamentet efterlyser gemensamma insatser för att bekämpa spekulation och prisfluktuationer på råvaror genom större insyn och bättre övervakning av handel med OTC-derivat. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang OPEC:s nyligen utfärdade uppmaning till strängare kontroller av OTC-handel jämte Frankrikes insatser för att ta itu med frågan om råvaruspekulationer inom G20. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet efterlyser gemensamma insatser för att bekämpa spekulation och prisfluktuationer på råvaror genom större insyn och bättre övervakning av handel med OTC-derivat. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang OPEC:s nyligen utfärdade uppmaning till strängare kontroller av OTC-handel jämte Frankrikes insatser för att ta itu med frågan om råvaruspekulationer inom G20.

FoU och innovation

| 62. | Europaparlamentet understryker vikten av ett fördjupat bilateralt samarbete med GCC när det gäller program för forskning och teknik, med särskilt fokus på nya kunskapsbaserade industrier inom områden som förnybara källor, avskiljning och lagring av koldioxid, olje- och gasderivat, energieffektivitet samt biomassa. Parlamentet vill se ett samarbete som omfattar tekniköverföring i kombination med säker och hållbar råvaruförsörjning. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet understryker vikten av ett fördjupat bilateralt samarbete med GCC när det gäller program för forskning och teknik, med särskilt fokus på nya kunskapsbaserade industrier inom områden som förnybara källor, avskiljning och lagring av koldioxid, olje- och gasderivat, energieffektivitet samt biomassa. Parlamentet vill se ett samarbete som omfattar tekniköverföring i kombination med säker och hållbar råvaruförsörjning.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska forskningsrådet (ERF) och Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) att förstärka sitt samarbete med GCC för att främja och påskynda den vetenskapliga dialogen och det regionala samarbetet på detta område. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska forskningsrådet (ERF) och Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) att förstärka sitt samarbete med GCC för att främja och påskynda den vetenskapliga dialogen och det regionala samarbetet på detta område.

Utbildning

| 64. | Europaparlamentet påminner om att utbildning är en nationell prioritering för medlemsstaterna i GCC. Det finns stora behov vad gäller personalresurser (lärarantalet är otillräckligt), utbildningarnas innehåll (anpassning till arbetsmarknadens utveckling) och programmens kvalitet (föråldrade metoder och föråldrat material) samt vad gäller användning av ny teknik. Parlamentet uppmanar till aktivt stöd av de insatser som vidtagits av myndigheterna för att bemöta dessa brister och föreslår ett ambitiöst samarbete inom den högre utbildningen samt gymnasie- och grundskola för att främja både mäns och kvinnors tillgång till utbildning. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet påminner om att utbildning är en nationell prioritering för medlemsstaterna i GCC. Det finns stora behov vad gäller personalresurser (lärarantalet är otillräckligt), utbildningarnas innehåll (anpassning till arbetsmarknadens utveckling) och programmens kvalitet (föråldrade metoder och föråldrat material) samt vad gäller användning av ny teknik. Parlamentet uppmanar till aktivt stöd av de insatser som vidtagits av myndigheterna för att bemöta dessa brister och föreslår ett ambitiöst samarbete inom den högre utbildningen samt gymnasie- och grundskola för att främja både mäns och kvinnors tillgång till utbildning.

| 65. | Parlamentet understryker att detta samarbete bör omfatta ytterligare stöd till utbytesprogram för studenter, akademiker och yrkesverksamma Europaparlamentet beklagar att programmet Erasmus Mundus är praktiskt taget okänt i hela regionen, vilket framför allt beror på brist på information. Parlamentet välkomnar de initiativ som franska, brittiska och tyska universitet har tagit för att införa utbytesprogram och partnerskap mellan universitet. EU ligger dock fortfarande efter Förenta staterna och Asien på detta område. Kommissionen uppmanas att inrätta särskilda dagar då man på plats informerar om och främjar utbildning och europeisk vetenskaplig forskning. Dessa utbytesprogram måste vara inriktade på studenter, lärare, forskare och administrativ personal och säkerställa en jämn fördelning mellan kvinnor och män. Utbytesprogram måste inrättas för de yngsta åldersgrupperna och vara inriktade på högstadie- och gymnasieelever. |
| --- | --- |

65.

Parlamentet understryker att detta samarbete bör omfatta ytterligare stöd till utbytesprogram för studenter, akademiker och yrkesverksamma Europaparlamentet beklagar att programmet Erasmus Mundus är praktiskt taget okänt i hela regionen, vilket framför allt beror på brist på information. Parlamentet välkomnar de initiativ som franska, brittiska och tyska universitet har tagit för att införa utbytesprogram och partnerskap mellan universitet. EU ligger dock fortfarande efter Förenta staterna och Asien på detta område. Kommissionen uppmanas att inrätta särskilda dagar då man på plats informerar om och främjar utbildning och europeisk vetenskaplig forskning. Dessa utbytesprogram måste vara inriktade på studenter, lärare, forskare och administrativ personal och säkerställa en jämn fördelning mellan kvinnor och män. Utbytesprogram måste inrättas för de yngsta åldersgrupperna och vara inriktade på högstadie- och gymnasieelever.

| 66. | Europaparlamentet välkomnar Al-Jisr-projektet mellan EU och GCC om offentlig diplomati och uppsökande verksamhet som med stöd från kommissionen har visat sig spela en mycket positiv roll. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang vice ordföranden för kommissionen/den höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik att överväga att utöka den diplomatiska verksamheten i denna region där bilden av EU fortfarande är oklar och där man har begränsade möjligheter att komma till rätta med detta problem. Parlamentet understryker hur viktigt det är att en bättre kommunikationsstrategi utvecklas, där behovet av att förklara EU:s politik och ståndpunkter på arabiska beaktas, så att man når ut till fler människor i regionen. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet välkomnar Al-Jisr-projektet mellan EU och GCC om offentlig diplomati och uppsökande verksamhet som med stöd från kommissionen har visat sig spela en mycket positiv roll. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang vice ordföranden för kommissionen/den höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik att överväga att utöka den diplomatiska verksamheten i denna region där bilden av EU fortfarande är oklar och där man har begränsade möjligheter att komma till rätta med detta problem. Parlamentet understryker hur viktigt det är att en bättre kommunikationsstrategi utvecklas, där behovet av att förklara EU:s politik och ståndpunkter på arabiska beaktas, så att man når ut till fler människor i regionen.

| 67. | Europaparlamentet understryker att avsaknaden av samarbetsprogram mellan EU och GCC på medieområdet leder till brist på information. Kommissionen uppmanas att föreslå åtgärder för att engagera samarbetsrådets länder i ett närmare samarbete på detta område, i syfte att öka unionens synlighet i regionen och främja ömsesidig förståelse. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet understryker att avsaknaden av samarbetsprogram mellan EU och GCC på medieområdet leder till brist på information. Kommissionen uppmanas att föreslå åtgärder för att engagera samarbetsrådets länder i ett närmare samarbete på detta område, i syfte att öka unionens synlighet i regionen och främja ömsesidig förståelse.

| 68. | Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt att råda bot på bristerna i Europa när det gäller forskning och studier med inriktning mot Gulfstaterna. Parlamentet uppmanar universiteten att införa moderna studieprogram som är inriktade på denna del av arabvärlden. Likaledes bör utbildningsprogram om EU erbjudas på universiteten i regionen. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt att råda bot på bristerna i Europa när det gäller forskning och studier med inriktning mot Gulfstaterna. Parlamentet uppmanar universiteten att införa moderna studieprogram som är inriktade på denna del av arabvärlden. Likaledes bör utbildningsprogram om EU erbjudas på universiteten i regionen.

*

* *

| 69. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till ordföranden för Europeiska unionens råd, Europeiska kommissionens ordförande, kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Gulfstaternas samarbetsråds sekretariat samt till regeringarna och parlamenten i samtliga medlemsstater i Gulfstaternas samarbetsråd. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till ordföranden för Europeiska unionens råd, Europeiska kommissionens ordförande, kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Gulfstaternas samarbetsråds sekretariat samt till regeringarna och parlamenten i samtliga medlemsstater i Gulfstaternas samarbetsråd.

---

(1)  EUT C 259 E, 29.10.2009, s. 83.

(2)  EGT C 231, 17.9.1990, s. 216.

(3)  EUT C 76 E, 27.3.2008, s. 100.

---

| 17.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/11

---

Torsdagen den 24 mars 2011Utnämning av den verkställande direktören för Europeiska Bankmyndigheten (EBA)

P7_TA(2011)0111

Europaparlamentets resolution av den 24 mars 2011 om utnämningen av ordföranden för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten)

2012/C 247 E/02

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av skrivelsen av den 10 mars 2011 från Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten), |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 10 mars 2011 från Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten),

| — | med beaktande av artikel 51.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten) (1),

| — | med beaktande av det faktum att utskottet för ekonomi och valutafrågor vid sitt sammanträde den 17 mars 2011 hörde den kandidat som valts ut av styrelsen för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det faktum att utskottet för ekonomi och valutafrågor vid sitt sammanträde den 17 mars 2011 hörde den kandidat som valts ut av styrelsen för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten),

| — | med beaktande av artikel 120 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 120 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Adam Farkas uppfyller de kriterier som fastställs i artikel 51.2 i förordning (EU) nr 1093/2010. |
| --- | --- |

A.

Adam Farkas uppfyller de kriterier som fastställs i artikel 51.2 i förordning (EU) nr 1093/2010.

| 1. | Europaparlamentet ger sitt samtycke till utnämningen av Adam Farkas till verkställande direktör för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ger sitt samtycke till utnämningen av Adam Farkas till verkställande direktör för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten).

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att vidarebefordra denna resolution till Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att vidarebefordra denna resolution till Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten).

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 12.

---

| 17.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/12

---

Torsdagen den 24 mars 2011Utnämning av den verkställande direktören för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (EIOPA)

P7_TA(2011)0112

Europaparlamentets resolution av den 24 mars 2011 om utnämningen av verkställande direktör för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten)

2012/C 247 E/03

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av skrivelsen av den 10 mars 2011 från Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten), |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 10 mars 2011 från Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten),

| — | med beaktande av artikel 51.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten) (1),

| — | med beaktande av det faktum att utskottet för ekonomi och valutafrågor vid sitt sammanträde den 17 mars 2011 hörde den kandidat som valts ut av styrelsen för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det faktum att utskottet för ekonomi och valutafrågor vid sitt sammanträde den 17 mars 2011 hörde den kandidat som valts ut av styrelsen för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten),

| — | med beaktande av artikel 120 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 120 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Carlos Montalvo uppfyller de kriterier som fastställs i artikel 51.2 i förordning (EU) nr 1094/2010. |
| --- | --- |

A.

Carlos Montalvo uppfyller de kriterier som fastställs i artikel 51.2 i förordning (EU) nr 1094/2010.

| 1. | Europaparlamentet ger sitt samtycke till utnämningen av Carlos Montalvo till verkställande direktör för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ger sitt samtycke till utnämningen av Carlos Montalvo till verkställande direktör för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten).

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att vidarebefordra denna resolution till Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att vidarebefordra denna resolution till Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten).

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 48.

---

| 17.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/13

---

Torsdagen den 24 mars 2011Utnämning av den verkställande direktören för Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (ESMA)

P7_TA(2011)0113

Europaparlamentets resolution av den 24 mars 2011 om utnämningen av verkställande direktör för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten)

2012/C 247 E/04

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av skrivelsen av den 28 februari 2011 från Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 28 februari 2011 från Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten),

| — | med beaktande av artikel 51.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (1),

| — | med beaktande av det faktum att utskottet för ekonomi och valutafrågor vid sitt sammanträde den 17 mars 2011 hörde den kandidat som valts ut av styrelsen för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det faktum att utskottet för ekonomi och valutafrågor vid sitt sammanträde den 17 mars 2011 hörde den kandidat som valts ut av styrelsen för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten),

| — | med beaktande av artikel 120 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 120 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Verena Ross uppfyller de kriterier som fastställs i artikel 51.2 i förordning (EU) nr 1095/2010. |
| --- | --- |

A.

Verena Ross uppfyller de kriterier som fastställs i artikel 51.2 i förordning (EU) nr 1095/2010.

| 1. | Europaparlamentet ger sitt samtycke till utnämningen av Verena Ross till verkställande direktör för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ger sitt samtycke till utnämningen av Verena Ross till verkställande direktör för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten).

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att vidarebefordra denna resolution till Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att vidarebefordra denna resolution till Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten).

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 84.

---

| 17.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/13

---

Torsdagen den 24 mars 2011Allmänna riktlinjer för utarbetandet av budgeten för 2012

P7_TA(2011)0114

Europaparlamentets resolution av den 24 mars 2011 om allmänna riktlinjer för utarbetandet av budgeten för 2012 (2011/2042(BUD))

2012/C 247 E/05

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 313 och 314 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 313 och 314 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2011 om Europa 2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2011 om Europa 2020 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2010 om kommissionens meddelande om kommissionens arbetsprogram för 2011 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2010 om kommissionens meddelande om kommissionens arbetsprogram för 2011 (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2010 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen: rekommendationer om åtgärder och initiativ (delbetänkande) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2010 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen: rekommendationer om åtgärder och initiativ (delbetänkande) (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 juni 2010 om ekonomisk styrning (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 juni 2010 om ekonomisk styrning (5),

| — | med beaktande av kommissionens uppdaterade budgetplanering för 2007–2013, som lagts fram i enlighet med punkt 46 i det ovannämnda interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens uppdaterade budgetplanering för 2007–2013, som lagts fram i enlighet med punkt 46 i det ovannämnda interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2011,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 15 februari 2011 om riktlinjerna för budgetförfarandet för 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 15 februari 2011 om riktlinjerna för budgetförfarandet för 2012,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0058/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0058/2011).

En budget för 2012 som styrs av en förstärkt europeisk ekonomisk styrning, den europeiska planeringsterminen och Europa 2020-målen för att öka tillväxt och sysselsättning

| 1. | Europaparlamentet anser att Europa 2020-strategin bör hjälpa Europa att återhämta sig från krisen och gå starkare ur den genom smart och hållbar tillväxt för alla, med avstamp i fem överordnade EU-mål, nämligen att främja sysselsättning, förbättra förutsättningarna för och offentlig finansiering av innovation, forskning och utveckling, uppfylla våra klimatförändrings- och energimål, höja utbildningsnivåerna och främja social integration, framför allt genom minskad fattigdom. Parlamentet påminner om att medlemsstaterna till fullo har stött dessa fem mål. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att Europa 2020-strategin bör hjälpa Europa att återhämta sig från krisen och gå starkare ur den genom smart och hållbar tillväxt för alla, med avstamp i fem överordnade EU-mål, nämligen att främja sysselsättning, förbättra förutsättningarna för och offentlig finansiering av innovation, forskning och utveckling, uppfylla våra klimatförändrings- och energimål, höja utbildningsnivåerna och främja social integration, framför allt genom minskad fattigdom. Parlamentet påminner om att medlemsstaterna till fullo har stött dessa fem mål.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att en viss samstämmighet måste garanteras mellan att uppnå dessa mål och att anslå medel till dem på europeisk och nationell nivå. Parlamentet insisterar på att EU:s budgetpolitik måste bedrivas i enlighet med denna princip. Parlamentet menar att den europeiska planeringsterminen, såsom en ny mekanism för förstärkt europeisk ekonomisk styrning, bör erbjuda en möjlighet att överväga hur man bäst ska uppnå resultat när det gäller dessa fem överordnade EU-mål. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påpekar att en viss samstämmighet måste garanteras mellan att uppnå dessa mål och att anslå medel till dem på europeisk och nationell nivå. Parlamentet insisterar på att EU:s budgetpolitik måste bedrivas i enlighet med denna princip. Parlamentet menar att den europeiska planeringsterminen, såsom en ny mekanism för förstärkt europeisk ekonomisk styrning, bör erbjuda en möjlighet att överväga hur man bäst ska uppnå resultat när det gäller dessa fem överordnade EU-mål.

| 3. | Europaparlamentet anser verkligen att den europeiska planeringsterminen bör syfta till att förbättra samordningen av och samstämmigheten i nationell och europeisk ekonomisk och budgetär politik. Den bör inriktas på att förbättra synergierna mellan europeiska och nationella offentliga investeringar i syfte att bättre uppnå EU:s övergripande politiska mål. Parlamentet konstaterar de grundläggande skillnaderna i uppbyggnaden av EU-budgeten jämfört med de nationella budgetarna. Parlamentet anser dock att en sammanläggning mellan EU:s och nationella offentliga utgifter för gemensamma politiska mål bör beslutas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser verkligen att den europeiska planeringsterminen bör syfta till att förbättra samordningen av och samstämmigheten i nationell och europeisk ekonomisk och budgetär politik. Den bör inriktas på att förbättra synergierna mellan europeiska och nationella offentliga investeringar i syfte att bättre uppnå EU:s övergripande politiska mål. Parlamentet konstaterar de grundläggande skillnaderna i uppbyggnaden av EU-budgeten jämfört med de nationella budgetarna. Parlamentet anser dock att en sammanläggning mellan EU:s och nationella offentliga utgifter för gemensamma politiska mål bör beslutas så snart som möjligt.

| 4. | Europaparlamentet förstår rådets problem med ekonomiska och budgetära begränsningar på nationell nivå men påminner först och främst om att enligt fördragets bestämmelser kan EU-budgeten inte ha ett underskott. Under 2009 uppgick det samlade offentliga underskottet i EU som helhet till 801 miljarder EUR och parlamentet påminner om att EU-budgeten bara utgör två procent av de samlade offentliga utgifterna i EU. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet förstår rådets problem med ekonomiska och budgetära begränsningar på nationell nivå men påminner först och främst om att enligt fördragets bestämmelser kan EU-budgeten inte ha ett underskott. Under 2009 uppgick det samlade offentliga underskottet i EU som helhet till 801 miljarder EUR och parlamentet påminner om att EU-budgeten bara utgör två procent av de samlade offentliga utgifterna i EU.

| 5. | Europaparlamentet anser dock att det till följd av den svåra ekonomiska situationen i unionen är viktigare än någonsin att garantera ett korrekt genomförande av EU-budgeten, en god kvalitet på användningen av anslagen samt ett optimalt utnyttjande av befintlig gemenskapsfinansiering. Parlamentet föreslår att en grundlig översyn vidtas av de budgetposter som traditionellt har lågt genomförande eller där problem uppstått vid genomförandet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser dock att det till följd av den svåra ekonomiska situationen i unionen är viktigare än någonsin att garantera ett korrekt genomförande av EU-budgeten, en god kvalitet på användningen av anslagen samt ett optimalt utnyttjande av befintlig gemenskapsfinansiering. Parlamentet föreslår att en grundlig översyn vidtas av de budgetposter som traditionellt har lågt genomförande eller där problem uppstått vid genomförandet.

| 6. | Europaparlamentet anser att EU-budgeten tillför ett mervärde till nationella offentliga utgifter när den initierar, stöder och kompletterar investeringar inom de politikområden som är centrala i Europa 2020-strategin. Parlamentet anser dessutom att EU-budgeten kan bistå EU att ta sig ut den nuvarande ekonomiska och finansiella krisen genom sin kapacitet som katalysator för att främja investeringar, tillväxt och sysselsättning i Europa. EU-budgeten skulle åtminstone kunna lindra effekterna av den nuvarande restriktiva nationella budgetpolitiken samtidigt som den stöder de nationella regeringarnas insatser. Parlamentet betonar vidare att en sänkning av EU-budgetens nivå kan skada den europeiska solidariteten och ha en negativ inverkan på takten på den ekonomiska utvecklingen i många medlemsstater, eftersom budgeten omfördelar medel. Parlamentet anser att ett renodlat synsätt med nettobidragsgivare/nettobidragsmottagare inte vederbörligen beaktar spridningseffekterna mellan EU-länderna och underminerar därför gemensamma EU-politiska mål. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att EU-budgeten tillför ett mervärde till nationella offentliga utgifter när den initierar, stöder och kompletterar investeringar inom de politikområden som är centrala i Europa 2020-strategin. Parlamentet anser dessutom att EU-budgeten kan bistå EU att ta sig ut den nuvarande ekonomiska och finansiella krisen genom sin kapacitet som katalysator för att främja investeringar, tillväxt och sysselsättning i Europa. EU-budgeten skulle åtminstone kunna lindra effekterna av den nuvarande restriktiva nationella budgetpolitiken samtidigt som den stöder de nationella regeringarnas insatser. Parlamentet betonar vidare att en sänkning av EU-budgetens nivå kan skada den europeiska solidariteten och ha en negativ inverkan på takten på den ekonomiska utvecklingen i många medlemsstater, eftersom budgeten omfördelar medel. Parlamentet anser att ett renodlat synsätt med nettobidragsgivare/nettobidragsmottagare inte vederbörligen beaktar spridningseffekterna mellan EU-länderna och underminerar därför gemensamma EU-politiska mål.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att om man ska uppnå resultat med Europa 2020-strategins sju flaggskeppsinitiativ kommer det att krävas mycket stora framtidsorienterade investeringar, som kommissionen uppskattar till inte mindre än 1 800 miljarder EUR fram till 2020 i sitt meddelande med titeln ”Översyn av EU:s budget” (KOM(2010)0700). Parlamentet betonar att ett av huvudmålen för Europa 2020-strategin – nämligen at främja arbetstillfällen och anställningar av hög kvalitet för alla européer – bara kommer att uppnås om de nödvändiga investeringarna i utbildning, till förmån för kunskapssamhället, forskning och utveckling, innovation, små och medelstora företag samt grön och ny teknik görs nu och inte försenas längre. Parlamentet uppmanar till förnyade politiska kompromisser som kombinerar en minskning av de offentliga underskotten och skulderna med ett främjande av sådana investeringar. I syfte att förstärka inverkan av EU-budgeten och bidra till EU:s svar på den ekonomiska krisen uttrycker parlamentet sin beredvillighet att utforska möjliga vägar för att utvidga befintliga instrument genom att förstärka samverkan mellan EU-budgeten och EIB-åtgärder i avsikt att stödja långsiktiga investeringar Parlamentet välkomnar dessutom kommissionens lansering av ett offentligt samråd om Europa 2020-initiativet om projektobligationer. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att om man ska uppnå resultat med Europa 2020-strategins sju flaggskeppsinitiativ kommer det att krävas mycket stora framtidsorienterade investeringar, som kommissionen uppskattar till inte mindre än 1 800 miljarder EUR fram till 2020 i sitt meddelande med titeln ”Översyn av EU:s budget” (KOM(2010)0700). Parlamentet betonar att ett av huvudmålen för Europa 2020-strategin – nämligen at främja arbetstillfällen och anställningar av hög kvalitet för alla européer – bara kommer att uppnås om de nödvändiga investeringarna i utbildning, till förmån för kunskapssamhället, forskning och utveckling, innovation, små och medelstora företag samt grön och ny teknik görs nu och inte försenas längre. Parlamentet uppmanar till förnyade politiska kompromisser som kombinerar en minskning av de offentliga underskotten och skulderna med ett främjande av sådana investeringar. I syfte att förstärka inverkan av EU-budgeten och bidra till EU:s svar på den ekonomiska krisen uttrycker parlamentet sin beredvillighet att utforska möjliga vägar för att utvidga befintliga instrument genom att förstärka samverkan mellan EU-budgeten och EIB-åtgärder i avsikt att stödja långsiktiga investeringar Parlamentet välkomnar dessutom kommissionens lansering av ett offentligt samråd om Europa 2020-initiativet om projektobligationer.

| 8. | Europaparlamentet motsätter sig därför försök att begränsa eller minska budgetanslag som är viktiga för att uppnå resultat inom Europa 2020-strategins överordnade mål och sju flaggskeppsinitiativ. Varje sådant försök skulle vara kontraproduktivt och förmodligen leda till att Europa 2020-strategin misslyckas såsom fallet var med Lissabonstrategin. Europa 2020-strategin kan bara var trovärdig om den får tillräckligt med medel och parlamentet påminner om att det vid ett flertal tillfällen har tagit upp denna viktiga politiska fråga. Parlamentet upprepar sin kraftfulla begäran till kommissionen att denna ska klargöra budgetdimensionen av flaggskeppsinitiativen och informera parlamentet om de budgetmedel som behövs för att genomföra Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet motsätter sig därför försök att begränsa eller minska budgetanslag som är viktiga för att uppnå resultat inom Europa 2020-strategins överordnade mål och sju flaggskeppsinitiativ. Varje sådant försök skulle vara kontraproduktivt och förmodligen leda till att Europa 2020-strategin misslyckas såsom fallet var med Lissabonstrategin. Europa 2020-strategin kan bara var trovärdig om den får tillräckligt med medel och parlamentet påminner om att det vid ett flertal tillfällen har tagit upp denna viktiga politiska fråga. Parlamentet upprepar sin kraftfulla begäran till kommissionen att denna ska klargöra budgetdimensionen av flaggskeppsinitiativen och informera parlamentet om de budgetmedel som behövs för att genomföra Europa 2020-strategin.

| 9. | Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på det faktum att budgetåtgärder inte är den enda faktorn när det gäller att nå målen för Europa 2020-strategin, utan budgetinsatser måste kompletteras av konkreta förslag till förenkling för att skapa den omgivning som krävs för att vi ska uppnå våra mål inom sysselsättning, forskning och innovation, inbegripet grön teknik och energiteknik. Parlamentet är också övertygat om att uppnåendet av Europa 2020-målen, bland annat skapandet av nya gröna jobb, inte bara är en fråga om ökade budgetmedel, utan också om en kvalitativ omorientering av befintlig EU-politik, inbegripet GJP, genom att vederbörlig hänsyn tas till hållbarhetskriterier. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på det faktum att budgetåtgärder inte är den enda faktorn när det gäller att nå målen för Europa 2020-strategin, utan budgetinsatser måste kompletteras av konkreta förslag till förenkling för att skapa den omgivning som krävs för att vi ska uppnå våra mål inom sysselsättning, forskning och innovation, inbegripet grön teknik och energiteknik. Parlamentet är också övertygat om att uppnåendet av Europa 2020-målen, bland annat skapandet av nya gröna jobb, inte bara är en fråga om ökade budgetmedel, utan också om en kvalitativ omorientering av befintlig EU-politik, inbegripet GJP, genom att vederbörlig hänsyn tas till hållbarhetskriterier.

| 10. | Europaparlamentet menar vidare att budgetanslagen för 2012, inbegripet inom de områden som inte direkt är knutna till uppnåendet av Europa 2020-strategins mål, måste hållas på en lämplig nivå för att säkra kontinuiteten i EU-åtgärderna och uppnåendet av EU-målen långt efter att den nuvarande ekonomiska krisen är över. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet menar vidare att budgetanslagen för 2012, inbegripet inom de områden som inte direkt är knutna till uppnåendet av Europa 2020-strategins mål, måste hållas på en lämplig nivå för att säkra kontinuiteten i EU-åtgärderna och uppnåendet av EU-målen långt efter att den nuvarande ekonomiska krisen är över.

| 11. | Europaparlamentet efterlyser en större samstämmighet mellan EU:s utrikes- och inrikespolitik med tanke på den stora inverkan som global utveckling har på EU:s ekonomi, natur och industri samt konkurrenskraft och sysselsättning. Europaparlamentet understryker därför att man måste förse EU med de nödvändiga finansiella medlen så att unionen på ett adekvat sätt kan ta itu med de allt större globala utmaningarna samt effektivt försvara och främja sina gemensamma intressen och grundläggande värden – som mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstaten, grundläggande friheter och miljöskydd – på ett effektivt sätt. Blygsamma extrautgifter på EU-nivå kan ofta medföra proportionellt högre besparingar på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet efterlyser en större samstämmighet mellan EU:s utrikes- och inrikespolitik med tanke på den stora inverkan som global utveckling har på EU:s ekonomi, natur och industri samt konkurrenskraft och sysselsättning. Europaparlamentet understryker därför att man måste förse EU med de nödvändiga finansiella medlen så att unionen på ett adekvat sätt kan ta itu med de allt större globala utmaningarna samt effektivt försvara och främja sina gemensamma intressen och grundläggande värden – som mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstaten, grundläggande friheter och miljöskydd – på ett effektivt sätt. Blygsamma extrautgifter på EU-nivå kan ofta medföra proportionellt högre besparingar på medlemsstatsnivå.

| 12. | Europaparlamentet anser att EU har en viktig roll att spela när det gäller att i detta historiska läge bistå och finansiellt stödja arabländerna i deras demokratiska utveckling och ekonomiska och sociala omvandling. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens meddelande ”Ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet” (KOM(2011)0200). |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att EU har en viktig roll att spela när det gäller att i detta historiska läge bistå och finansiellt stödja arabländerna i deras demokratiska utveckling och ekonomiska och sociala omvandling. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens meddelande ”Ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet” (KOM(2011)0200).

| 13. | Europaparlamentet beklagar avsaknaden av varje parlamentarisk dimension i den första europeiska planeringsterminen trots den roll som Europaparlamentet och de 27 nationella parlamenten spelar i sina respektive budgetförfaranden. Parlamentet är dock övertygat om att en mer omfattande parlamentsmedverkan betydligt skulle förbättra terminens demokratiska karaktär och transparens. Parlamentet stöder budgetutskottets initiativ att som ett första steg anordna ett möte med de nationella parlamenten för att diskutera den allmänna uppläggningen för medlemsstaternas och EU:s budgetar för 2012. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet beklagar avsaknaden av varje parlamentarisk dimension i den första europeiska planeringsterminen trots den roll som Europaparlamentet och de 27 nationella parlamenten spelar i sina respektive budgetförfaranden. Parlamentet är dock övertygat om att en mer omfattande parlamentsmedverkan betydligt skulle förbättra terminens demokratiska karaktär och transparens. Parlamentet stöder budgetutskottets initiativ att som ett första steg anordna ett möte med de nationella parlamenten för att diskutera den allmänna uppläggningen för medlemsstaternas och EU:s budgetar för 2012.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar de ungerska och polska ordförandeskapens offentliga åtaganden om att inleda en öppen och konstruktiv dialog med Europaparlamentet om budgetfrågor under 2011. Parlamentet bekräftar sin beredskap att arbeta i nära samarbete med rådet och kommissionen i full överensstämmelse med Lissabonfördragets bestämmelser. Parlamentet väntar sig att de föreliggande riktlinjerna till fullo kommer att beaktas under budgetförfarandet för 2012. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar de ungerska och polska ordförandeskapens offentliga åtaganden om att inleda en öppen och konstruktiv dialog med Europaparlamentet om budgetfrågor under 2011. Parlamentet bekräftar sin beredskap att arbeta i nära samarbete med rådet och kommissionen i full överensstämmelse med Lissabonfördragets bestämmelser. Parlamentet väntar sig att de föreliggande riktlinjerna till fullo kommer att beaktas under budgetförfarandet för 2012.

Hållbarhet och ansvarighet – centrala frågor för 2012 års EU-budget

| 15. | Europaparlamentet noterar att för 2012 föreskriver den fleråriga budgetramen för 2007-2013 att åtagandebemyndigandena (ÅB) totalt ska uppgå till 147,55 miljarder EUR och taket för samtliga betalningsbemyndigandena (BB) ska ligga på 141,36 miljarder. Dessa belopp är hur som helst avsevärt lägre (med cirka 25 miljarder EUR för ÅB och cirka 22 miljarder EUR för BB) än det tak som fastställdes i det gällande beslutet om egna medel. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att för 2012 föreskriver den fleråriga budgetramen för 2007-2013 att åtagandebemyndigandena (ÅB) totalt ska uppgå till 147,55 miljarder EUR och taket för samtliga betalningsbemyndigandena (BB) ska ligga på 141,36 miljarder. Dessa belopp är hur som helst avsevärt lägre (med cirka 25 miljarder EUR för ÅB och cirka 22 miljarder EUR för BB) än det tak som fastställdes i det gällande beslutet om egna medel.

| 16. | Europaparlamentet betonar att den budgetplanering som kommissionen lade fram den 31 januari 2011 utgör ett vägledande referensbelopp för åtagandebemyndigandena för vart och ett av de befintliga EU-programmen och EU-åtgärderna. Parlamentet noterar att åtagandebemyndigandena totalt får uppgå till 147,88 miljarder EUR. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att den budgetplanering som kommissionen lade fram den 31 januari 2011 utgör ett vägledande referensbelopp för åtagandebemyndigandena för vart och ett av de befintliga EU-programmen och EU-åtgärderna. Parlamentet noterar att åtagandebemyndigandena totalt får uppgå till 147,88 miljarder EUR.

| 17. | Europaparlamentet understryker att dessa belopp utgör en årlig fördelning av de fleråriga totalbelopp som både parlamentet och rådet kom överens om när dessa program och åtgärder antogs. Parlamentet betonar att de årliga planerade beloppen är anslag som gör det möjligt att uppnå EU:s mål och genomföra dess prioriteringar, i synnerhet i samband med Europa 2020-strategin. Parlamentet konstaterar dock att visst handlingsutrymme kan finnas under vissa rubriker i den fleråriga budgetramen, med tanke på de mycket preliminära vägledande belopp (särskilt under rubrik 2) som kommissionen lagt fram vid denna tidpunkt på året. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker att dessa belopp utgör en årlig fördelning av de fleråriga totalbelopp som både parlamentet och rådet kom överens om när dessa program och åtgärder antogs. Parlamentet betonar att de årliga planerade beloppen är anslag som gör det möjligt att uppnå EU:s mål och genomföra dess prioriteringar, i synnerhet i samband med Europa 2020-strategin. Parlamentet konstaterar dock att visst handlingsutrymme kan finnas under vissa rubriker i den fleråriga budgetramen, med tanke på de mycket preliminära vägledande belopp (särskilt under rubrik 2) som kommissionen lagt fram vid denna tidpunkt på året.

| 18. | Europaparlamentet påpekar att 2012 års budget är den sjätte av sju under den nuvarande budgetramen. Parlamentet tror att budgetmyndighetens två grenar därför nu har en tydligare överblick över brister och positiva utvecklingstendenser i samband med de befintliga fleråriga programmen. Parlamentet noterar att halvtidsöversynerna av de flesta program som inrättats enligt medbeslutandeförfarandet redan har ägt rum och uppmanar kommissionen att presentera eventuella budgetkonsekvenser till följd av denna översyn. Parlamentet betonar i detta sammanhang att det är fast beslutet – om det skulle visa sig nödvändigt för att stödja och förstärka EU:s politiska prioriteringar liksom för att ta itu med nya politiska behov och i nära samarbete med sina specialiserade utskott – att fullt ut utnyttja sig av bland annat punkt 37 i det interinstitutionella avtalet (IIA) (som tillåter en 5-procentig marginal i lagstiftningsflexibilitet). |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påpekar att 2012 års budget är den sjätte av sju under den nuvarande budgetramen. Parlamentet tror att budgetmyndighetens två grenar därför nu har en tydligare överblick över brister och positiva utvecklingstendenser i samband med de befintliga fleråriga programmen. Parlamentet noterar att halvtidsöversynerna av de flesta program som inrättats enligt medbeslutandeförfarandet redan har ägt rum och uppmanar kommissionen att presentera eventuella budgetkonsekvenser till följd av denna översyn. Parlamentet betonar i detta sammanhang att det är fast beslutet – om det skulle visa sig nödvändigt för att stödja och förstärka EU:s politiska prioriteringar liksom för att ta itu med nya politiska behov och i nära samarbete med sina specialiserade utskott – att fullt ut utnyttja sig av bland annat punkt 37 i det interinstitutionella avtalet (IIA) (som tillåter en 5-procentig marginal i lagstiftningsflexibilitet).

| 19. | Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på det faktum att tillräckliga marginaler under alla rubriker i den fleråriga budgetramen inte är den enda lösningen för att ta itu med oförutsedda händelser. Parlamentet pekar på den återkommande underfinansieringen av vissa rubriker i den fleråriga budgetramen, särskilt rubrikerna 1a, 3b och 4, jämfört med behoven och de politiska EU-prioriteringar som fått stöd av medlemsstaterna. Parlamentet anser att den syn som ligger till grund för rådets budgetriktlinjer för 2012 inte återspeglar ett långsiktigt perspektiv och skulle kunna äventyra befintliga åtgärder och program om oförutsedda händelser eller nya politiska prioriteringar uppstår. Parlamentet betonar att de senaste händelserna i flera nordafrikanska länder redan pekar i denna riktning och uppmanar kommissionen att bedöma hur EU:s befintliga finansiella instrument skulle kunna användas för att stödja strävandena efter demokrati. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på det faktum att tillräckliga marginaler under alla rubriker i den fleråriga budgetramen inte är den enda lösningen för att ta itu med oförutsedda händelser. Parlamentet pekar på den återkommande underfinansieringen av vissa rubriker i den fleråriga budgetramen, särskilt rubrikerna 1a, 3b och 4, jämfört med behoven och de politiska EU-prioriteringar som fått stöd av medlemsstaterna. Parlamentet anser att den syn som ligger till grund för rådets budgetriktlinjer för 2012 inte återspeglar ett långsiktigt perspektiv och skulle kunna äventyra befintliga åtgärder och program om oförutsedda händelser eller nya politiska prioriteringar uppstår. Parlamentet betonar att de senaste händelserna i flera nordafrikanska länder redan pekar i denna riktning och uppmanar kommissionen att bedöma hur EU:s befintliga finansiella instrument skulle kunna användas för att stödja strävandena efter demokrati.

| 20. | Europaparlamentet anser i stället att de olika flexibilitetsmekanismer som föreskrivs i IIA (till exempel att överföra anslag mellan rubriker eller utnyttja flexibilitetsinstrumentet) är verktyg som till fullo ska användas. Man har varit tvungen att använda dem varje år sedan 2007 som svar på olika problem som uppstått. Parlamentet väntar sig att rådet till fullo ska samarbeta när det gäller att använda dem och inleda sådana diskussioner i ett tidigt skede för att undvika oproportionerligt långa och svåra förhandlingar om deras utnyttjande. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser i stället att de olika flexibilitetsmekanismer som föreskrivs i IIA (till exempel att överföra anslag mellan rubriker eller utnyttja flexibilitetsinstrumentet) är verktyg som till fullo ska användas. Man har varit tvungen att använda dem varje år sedan 2007 som svar på olika problem som uppstått. Parlamentet väntar sig att rådet till fullo ska samarbeta när det gäller att använda dem och inleda sådana diskussioner i ett tidigt skede för att undvika oproportionerligt långa och svåra förhandlingar om deras utnyttjande.

| 21. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang att om man ska hålla åtagandebemyndigandena under strikt kontroll, krävs det inte bara betydande omfördelningar och omprioriteringar utan också att institutionerna gemensamt kommer överens om möjliga negativa prioriteringar och besparingar. Parlamentet uppmanar med eftertryck sina specialiserade utskott att verkligen medverka i processen för att fastställa tydliga politiska prioriteringar inom alla EU:s politikområden. Parlamentet betonar dock att för detta krävs en större budgetflexibilitet och att en revidering av den fleråriga budgetramen (till exempel kompensation mellan rubriker i den nuvarande fleråriga budgetramen) kan bli nödvändig för unionens förmåga att fungera, inte bara för att möta nya utmaningar utan också för att underlätta beslutsprocessen inom institutionerna, för att budgetmedlen ska motsvara de omständigheter och prioriteringar som växer fram. Parlamentet betonar att denna process måste vara fullständigt transparent. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar i detta sammanhang att om man ska hålla åtagandebemyndigandena under strikt kontroll, krävs det inte bara betydande omfördelningar och omprioriteringar utan också att institutionerna gemensamt kommer överens om möjliga negativa prioriteringar och besparingar. Parlamentet uppmanar med eftertryck sina specialiserade utskott att verkligen medverka i processen för att fastställa tydliga politiska prioriteringar inom alla EU:s politikområden. Parlamentet betonar dock att för detta krävs en större budgetflexibilitet och att en revidering av den fleråriga budgetramen (till exempel kompensation mellan rubriker i den nuvarande fleråriga budgetramen) kan bli nödvändig för unionens förmåga att fungera, inte bara för att möta nya utmaningar utan också för att underlätta beslutsprocessen inom institutionerna, för att budgetmedlen ska motsvara de omständigheter och prioriteringar som växer fram. Parlamentet betonar att denna process måste vara fullständigt transparent.

| 22. | Europaparlamentet understryker att det faktum att ett antal politikområden på EU-nivå förstärks och att nya befogenheter fastställts till följd av Lissabonfördragets ikraftträdande logiskt bör innebära att EU tillförs ytterligare finansiell kapacitet, vilket knappast var fallet för 2011, första året efter ikraftträdandet av fördraget. Parlamentet påminner rådet och kommissionen om det politiska uttalande som bifogades budgeten för 2011 där kommissionen åtar sig att överväga möjligheter att stärka Lissabonfördragets prioriterade områden och noggrant bedöma behoven när det utarbetar budgetförslaget för 2012. Parlamentet väntar sig att kommissionen bekänner färg genom att till exempel föreslå att framgångsrika Lissabonrelaterade pilotprojekt eller förberedande åtgärder förvandlas till fleråriga program. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att det faktum att ett antal politikområden på EU-nivå förstärks och att nya befogenheter fastställts till följd av Lissabonfördragets ikraftträdande logiskt bör innebära att EU tillförs ytterligare finansiell kapacitet, vilket knappast var fallet för 2011, första året efter ikraftträdandet av fördraget. Parlamentet påminner rådet och kommissionen om det politiska uttalande som bifogades budgeten för 2011 där kommissionen åtar sig att överväga möjligheter att stärka Lissabonfördragets prioriterade områden och noggrant bedöma behoven när det utarbetar budgetförslaget för 2012. Parlamentet väntar sig att kommissionen bekänner färg genom att till exempel föreslå att framgångsrika Lissabonrelaterade pilotprojekt eller förberedande åtgärder förvandlas till fleråriga program.

| 23. | Europaparlamentet anser att kommissionens metod att fastställa bidragen till EU:s decentraliserade byråer är tillförlitlig och tillhandahåller de rätta incitamenten. Parlamentet betonar att budgettilldelningen till EU:s byråer långt ifrån är begränsad till enbart administrativa utgifter, utan bidrar till att uppnå Europa 2020-målen och EU-målen i allmänhet, såsom de beslutats av lagstiftningsmyndigheten. Det är dock nödvändigt att undersöka äskandena om nya tjänster noggrant i samband med att nya uppgifter tilldelas. Parlamentet understryker dock vikten av adekvata anslag till de byråer som fått utökade arbetsuppgifter så att deras arbete inte förhindras. Parlamentet uppmanar till ett specifikt synsätt när det gäller rekryteringen av specialiserade vetenskapliga experter med yrkeserfarenhet, särskilt när dessa befattningar uteslutande finansieras genom avgifter och sålunda inte belastar EU-budgeten. Parlamentet stöder det arbete som utförs av den interinstitutionella arbetsgruppen om framtiden för byråerna, vilken inrättades i början av 2009, och ser fram emot dess slutsatser, särskilt om de ovan nämnda punkterna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att kommissionens metod att fastställa bidragen till EU:s decentraliserade byråer är tillförlitlig och tillhandahåller de rätta incitamenten. Parlamentet betonar att budgettilldelningen till EU:s byråer långt ifrån är begränsad till enbart administrativa utgifter, utan bidrar till att uppnå Europa 2020-målen och EU-målen i allmänhet, såsom de beslutats av lagstiftningsmyndigheten. Det är dock nödvändigt att undersöka äskandena om nya tjänster noggrant i samband med att nya uppgifter tilldelas. Parlamentet understryker dock vikten av adekvata anslag till de byråer som fått utökade arbetsuppgifter så att deras arbete inte förhindras. Parlamentet uppmanar till ett specifikt synsätt när det gäller rekryteringen av specialiserade vetenskapliga experter med yrkeserfarenhet, särskilt när dessa befattningar uteslutande finansieras genom avgifter och sålunda inte belastar EU-budgeten. Parlamentet stöder det arbete som utförs av den interinstitutionella arbetsgruppen om framtiden för byråerna, vilken inrättades i början av 2009, och ser fram emot dess slutsatser, särskilt om de ovan nämnda punkterna.

Nivån på betalningar, utestående åtaganden (RAL) och finansiering av EU-budgeten

| 24. | Europaparlamentet noterar att 2012 års nivå på betalningar direkt kommer att bli ett resultat av tidigare års rättsliga och politiska åtaganden. En ökning jämförd med 2011 års budgetnivå är förutsebar och i linje med den allmänna profilen för betalningarna under planeringsperioden 2007–2013 (se tabellerna i bilagan). |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar att 2012 års nivå på betalningar direkt kommer att bli ett resultat av tidigare års rättsliga och politiska åtaganden. En ökning jämförd med 2011 års budgetnivå är förutsebar och i linje med den allmänna profilen för betalningarna under planeringsperioden 2007–2013 (se tabellerna i bilagan).

| 25. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att snarast ta itu med frågan om de allt större utestående åtagandena (RAL) vid utgången av 2010 (194 miljarder EUR, se tabell i bilagan). Parlamentet beklagar rådets tillvägagångssätt att på förhand besluta om nivån på betalningarna utan att beakta en exakt bedömning av de faktiska behoven. Nivån på RAL är särskild hög under rubrik 1b. Parlamentet anser inte att rådets alternativ, dvs. att minska EU-budgetens åtaganden för att sänka nivån på RAL, är en hållbar lösning, eftersom detta skulle vara en nackdel när det gäller att uppnå och genomföra EU:s tidigare överenskomna mål och prioriteringar. Parlamentet betonar i detta sammanhang rådets åtagande i ett gemensamt uttalande med parlamentet om möjligheten att genom en ändringsbudget tillgodose de betalningsbehov som uppstår under loppet av 2011. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att snarast ta itu med frågan om de allt större utestående åtagandena (RAL) vid utgången av 2010 (194 miljarder EUR, se tabell i bilagan). Parlamentet beklagar rådets tillvägagångssätt att på förhand besluta om nivån på betalningarna utan att beakta en exakt bedömning av de faktiska behoven. Nivån på RAL är särskild hög under rubrik 1b. Parlamentet anser inte att rådets alternativ, dvs. att minska EU-budgetens åtaganden för att sänka nivån på RAL, är en hållbar lösning, eftersom detta skulle vara en nackdel när det gäller att uppnå och genomföra EU:s tidigare överenskomna mål och prioriteringar. Parlamentet betonar i detta sammanhang rådets åtagande i ett gemensamt uttalande med parlamentet om möjligheten att genom en ändringsbudget tillgodose de betalningsbehov som uppstår under loppet av 2011.

| 26. | Europaparlamentet understryker att en viss nivå på RAL är oundviklig när de fleråriga programmen genomförs och att det faktum att det finns utestående åtaganden per definition kräver att motsvarande betalningar görs. Därför måste ett korrekt förhållande mellan åtaganden och betalningar bibehållas och parlamentet kommer att göra sitt yttersta under budgetförfarandet för att minska skillnaden mellan åtagande- och betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker att en viss nivå på RAL är oundviklig när de fleråriga programmen genomförs och att det faktum att det finns utestående åtaganden per definition kräver att motsvarande betalningar görs. Därför måste ett korrekt förhållande mellan åtaganden och betalningar bibehållas och parlamentet kommer att göra sitt yttersta under budgetförfarandet för att minska skillnaden mellan åtagande- och betalningsbemyndiganden.

| 27. | Europaparlamentet delar rådets uppfattning att en realistisk budgetering ska främjas. Kommissionen uppmanas att se till att dess budgetförslag baseras på denna princip. Tidigare genomföranden, som ändå förbättrats under de senaste åren, utgör dock kanske inte en särskilt exakt indikator för 2012 års behov i vissa fall, eftersom genomförandet av vissa program kan påskyndas under 2012 och betalningsbehoven öka i motsvarande grad. Parlamentet stöder rådets uppmaning till medlemsstaterna att de ska tillhandahålla bättre genomförandeprognoser, i synnerhet för att undvika underutnyttjande, och anser att de huvudsakliga insatserna i detta hänseende ska utföras av medlemsstaterna själva, eftersom nivån på kommissionens budgetförslag främst bestäms av deras egna prognoser (särskilt under rubrik 2) och deras genomförandekapacitet. Parlamentet påminner om att medlemsstaterna tillsammans med kommissionen förvaltar över 80 procent av budgeten. Medlemsstaterna påminns om sitt rättsliga ansvar när det gäller att fastställa och genomdriva ekonomiska regler för mottagare av EU-anslag. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet delar rådets uppfattning att en realistisk budgetering ska främjas. Kommissionen uppmanas att se till att dess budgetförslag baseras på denna princip. Tidigare genomföranden, som ändå förbättrats under de senaste åren, utgör dock kanske inte en särskilt exakt indikator för 2012 års behov i vissa fall, eftersom genomförandet av vissa program kan påskyndas under 2012 och betalningsbehoven öka i motsvarande grad. Parlamentet stöder rådets uppmaning till medlemsstaterna att de ska tillhandahålla bättre genomförandeprognoser, i synnerhet för att undvika underutnyttjande, och anser att de huvudsakliga insatserna i detta hänseende ska utföras av medlemsstaterna själva, eftersom nivån på kommissionens budgetförslag främst bestäms av deras egna prognoser (särskilt under rubrik 2) och deras genomförandekapacitet. Parlamentet påminner om att medlemsstaterna tillsammans med kommissionen förvaltar över 80 procent av budgeten. Medlemsstaterna påminns om sitt rättsliga ansvar när det gäller att fastställa och genomdriva ekonomiska regler för mottagare av EU-anslag.

| 28. | Europaparlamentet påminner om att sedan ikraftträdandet av Lissabonfördraget har skyddet av de ekonomiska intressena också blivit medlemsstaternas ansvar. Europeiska revisionsrättens resultat visar att förvaltnings- och kontrollsystemen i vissa medlemsstater inte är fullt effektiva. Felaktigt utbetalade strukturfondsmedel uppgående till miljarder EUR har fortfarande inte återvunnits. Parlamentet noterar att den aktuella årsrapporten från GD REGIO inte kan fastslå att medlemsstaternas utgifter är lagliga och korrekta, eftersom vissa medlemsstater inte har uppfyllt sina skyldigheter att lämna in sina rapporter i tid. Parlamentet påpekar att som ett resultat av medlemsstaternas pågående underfinansieringen av EU-budgeten, kan Europaparlamentet bli tvunget att fastställa negativa prioriteringar bland EU-projekten och därefter skära i anslagen till dessa. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påminner om att sedan ikraftträdandet av Lissabonfördraget har skyddet av de ekonomiska intressena också blivit medlemsstaternas ansvar. Europeiska revisionsrättens resultat visar att förvaltnings- och kontrollsystemen i vissa medlemsstater inte är fullt effektiva. Felaktigt utbetalade strukturfondsmedel uppgående till miljarder EUR har fortfarande inte återvunnits. Parlamentet noterar att den aktuella årsrapporten från GD REGIO inte kan fastslå att medlemsstaternas utgifter är lagliga och korrekta, eftersom vissa medlemsstater inte har uppfyllt sina skyldigheter att lämna in sina rapporter i tid. Parlamentet påpekar att som ett resultat av medlemsstaternas pågående underfinansieringen av EU-budgeten, kan Europaparlamentet bli tvunget att fastställa negativa prioriteringar bland EU-projekten och därefter skära i anslagen till dessa.

| 29. | Europaparlamentet är medvetet om att de betalningsbemyndiganden som slutligen genomförs varje år ibland ger upphov till ett betydande så kallat ”överskott” jämfört med de betalningsbemyndiganden som budgetmyndigheten ursprungligen beslutat, vilket innebär att medlemsstaternas nationella avgifter till EU-budgeten därför minskar i motsvarande grad och deras statsfinanser förbättras. Parlamentet anser inte att rådets bekymmer vad beträffar nivån och tidpunkten för denna ”återbetalning” är relevant när det gäller att ta itu med den känsliga underliggande politiska frågan om finansieringen av EU-budgeten. Parlamentet anser att outnyttjade betalningar från år ”n” bör överföras till det följande budgetåret (”n+1”) snarare än att dras av från uträkningen av medlemsstaternas nationella avgifter. Kommissionen uppmanas därför med kraft att lägga fram ambitiösa förslag om införande av nya och verkligt egna medel så att EU till fullo ska kunna förfoga över faktiska och autonoma finansiella resurser. Parlamentet insisterar dessutom på att alla nya egna medel bör baseras på en allomfattande konsekvensbedömning och syfta till att utveckla möjligheter att stärka EU:s konkurrenskraft och ekonomiska tillväxt. Parlamentet ber rådet samarbeta på ett konstruktivt sätt i debatten om rättvisa nya egna medel för EU. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet är medvetet om att de betalningsbemyndiganden som slutligen genomförs varje år ibland ger upphov till ett betydande så kallat ”överskott” jämfört med de betalningsbemyndiganden som budgetmyndigheten ursprungligen beslutat, vilket innebär att medlemsstaternas nationella avgifter till EU-budgeten därför minskar i motsvarande grad och deras statsfinanser förbättras. Parlamentet anser inte att rådets bekymmer vad beträffar nivån och tidpunkten för denna ”återbetalning” är relevant när det gäller att ta itu med den känsliga underliggande politiska frågan om finansieringen av EU-budgeten. Parlamentet anser att outnyttjade betalningar från år ”n” bör överföras till det följande budgetåret (”n+1”) snarare än att dras av från uträkningen av medlemsstaternas nationella avgifter. Kommissionen uppmanas därför med kraft att lägga fram ambitiösa förslag om införande av nya och verkligt egna medel så att EU till fullo ska kunna förfoga över faktiska och autonoma finansiella resurser. Parlamentet insisterar dessutom på att alla nya egna medel bör baseras på en allomfattande konsekvensbedömning och syfta till att utveckla möjligheter att stärka EU:s konkurrenskraft och ekonomiska tillväxt. Parlamentet ber rådet samarbeta på ett konstruktivt sätt i debatten om rättvisa nya egna medel för EU.

Administrativa utgifter under avsnitt III i EU-budgeten

| 30. | Europaparlamentet tar vederbörlig hänsyn till skrivelsen av den 3 februari 2011 från kommissionsledamoten med ansvar för ekonomisk planering och budget, där kommissionens åtagande om att inte öka personalen bekräftas liksom dess strävan att begränsa den nominella ökningen (jämfört med 2011) för administrativa utgifter under rubrik 5. Parlamentet förstår dock att eftersom EU:s befogenheter ökar hela tiden, kan denna trend vara ohållbar i det långa loppet och kan ha negativa följder för ett snabbt och effektivt genomförande av EU-åtgärder. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet tar vederbörlig hänsyn till skrivelsen av den 3 februari 2011 från kommissionsledamoten med ansvar för ekonomisk planering och budget, där kommissionens åtagande om att inte öka personalen bekräftas liksom dess strävan att begränsa den nominella ökningen (jämfört med 2011) för administrativa utgifter under rubrik 5. Parlamentet förstår dock att eftersom EU:s befogenheter ökar hela tiden, kan denna trend vara ohållbar i det långa loppet och kan ha negativa följder för ett snabbt och effektivt genomförande av EU-åtgärder.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga de långsiktiga följderna av sin policy att lägga ut arbete på entreprenad och att anställa allt fler kontraktsanställda, för kvaliteten och oberoendet för EU:s förvaltning. Även om detta ger upphov till besparingar för löner och pensioner, leder det till en situation där ett ökande antal anställda vid kommissionen inte finns med i tjänsteförteckningen. Parlamentet påminner om att pensions- och lönenivåerna är fastställda i rättsligt bindande avtal som kommissionen fullt ut måste följa. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga de långsiktiga följderna av sin policy att lägga ut arbete på entreprenad och att anställa allt fler kontraktsanställda, för kvaliteten och oberoendet för EU:s förvaltning. Även om detta ger upphov till besparingar för löner och pensioner, leder det till en situation där ett ökande antal anställda vid kommissionen inte finns med i tjänsteförteckningen. Parlamentet påminner om att pensions- och lönenivåerna är fastställda i rättsligt bindande avtal som kommissionen fullt ut måste följa.

| 32. | Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på det faktum att i fallet med fleråriga program inkluderas vissa specifika administrativa utgifter (bland annat för genomförandeorgan) i programmens totala anslag tillsammans med så kallade driftsutgifter. Parlamentet påpekar att rådets vana att skära ned dessa budgetposter horisontellt i syfte att minska de administrativa utgifterna oundvikligen skulle medföra att hela det medbeslutade anslaget för dessa program ändras och att snabbheten och kvaliteten på genomförandet av dem riskerar att påverkas. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på det faktum att i fallet med fleråriga program inkluderas vissa specifika administrativa utgifter (bland annat för genomförandeorgan) i programmens totala anslag tillsammans med så kallade driftsutgifter. Parlamentet påpekar att rådets vana att skära ned dessa budgetposter horisontellt i syfte att minska de administrativa utgifterna oundvikligen skulle medföra att hela det medbeslutade anslaget för dessa program ändras och att snabbheten och kvaliteten på genomförandet av dem riskerar att påverkas.

*

* *

| 33. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, och revisionsrätten. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, och revisionsrätten.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0068.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2010)0481.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2010)0376.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2010)0224.

---

Torsdagen den 24 mars 2011BILAGA

Image

Image

Image

---

| 17.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/20

---

Torsdagen den 24 mars 2011Situationen i Japan, inbegripet kärnkraftsverkslarmen

P7_TA(2011)0118

Europaparlamentets resolution av den 24 mars 2011 om situationen i Japan, särskilt beredskapsläget vid landets kärnkraftsverk

2012/C 247 E/06

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Japan och Stillahavsområdet drabbades den 11 mars 2011 av en förödande jordbävning och tsunami. Tusentals människor rapporteras döda eller försvunna och de materiella skadorna är omfattande. |
| --- | --- |

A.

Japan och Stillahavsområdet drabbades den 11 mars 2011 av en förödande jordbävning och tsunami. Tusentals människor rapporteras döda eller försvunna och de materiella skadorna är omfattande.

| B. | Katastrofen orsakade en ytterst allvarlig olycka vid kärnkraftsverket i Fukushima, vilket utgör ett nytt hot. |
| --- | --- |

B.

Katastrofen orsakade en ytterst allvarlig olycka vid kärnkraftsverket i Fukushima, vilket utgör ett nytt hot.

| C. | Japans premiärminister Naoto Kan sade i ett uttalande att landet upplever sin största kris på 65 år, alltså sedan andra världskriget. |
| --- | --- |

C.

Japans premiärminister Naoto Kan sade i ett uttalande att landet upplever sin största kris på 65 år, alltså sedan andra världskriget.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupaste solidaritet med det japanska folket och sitt uppriktiga deltagande med offren för denna tredubbla katastrof, där antalet dödsoffer och de materiella skadorna ännu inte har kunnat uppskattas i sin helhet. Parlamentet hyllar det japanska folket och de japanska myndigheterna för deras mobilisering, mod och beslutsamhet i samband med denna katastrof. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin djupaste solidaritet med det japanska folket och sitt uppriktiga deltagande med offren för denna tredubbla katastrof, där antalet dödsoffer och de materiella skadorna ännu inte har kunnat uppskattas i sin helhet. Parlamentet hyllar det japanska folket och de japanska myndigheterna för deras mobilisering, mod och beslutsamhet i samband med denna katastrof.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar unionen och dess medlemsstater att som en prioriterad åtgärd ge Japan och de drabbade områdena allt humanitärt, tekniskt och ekonomiskt bistånd och stöd de behöver, och noterar med tillfredsställelse att unionen omedelbart aktiverade sin civilskyddsmekanism för att samordna katastrofbiståndet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar unionen och dess medlemsstater att som en prioriterad åtgärd ge Japan och de drabbade områdena allt humanitärt, tekniskt och ekonomiskt bistånd och stöd de behöver, och noterar med tillfredsställelse att unionen omedelbart aktiverade sin civilskyddsmekanism för att samordna katastrofbiståndet.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och de japanska myndigheterna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och de japanska myndigheterna.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Torsdagen den 24 mars 2011

| 17.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/21

---

Torsdagen den 24 mars 2011Parlamentets utövande av sina rättigheter i förhållande till domstolen (tolkning av artikel 128 i arbetsordningen)

P7_TA(2011)0119

Europaparlamentets beslut av den 24 mars 2011 om parlamentets utövande av sina rättigheter i förhållande till domstolen (tolkning av artikel 128 i arbetsordningen)

2012/C 247 E/07

Europaparlamentet fattar detta beslut,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 22 mars 2011 från ordföranden för utskottet för konstitutionella frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 22 mars 2011 från ordföranden för utskottet för konstitutionella frågor,

| — | med beaktande av artikel 211 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 211 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet beslutar att bifoga följande tolkning av artikel 128:
  ”Artikel 90.6 föreskriver ett specifikt förfarande genom vilket parlamentet kan besluta huruvida den ska utnyttja sin rätt enligt artikel 218.11 i EUF-fördraget att inhämta ett yttrande från domstolen om ett internationellt avtals förenlighet med fördragen. Denna bestämmelse utgör ’lex specialis’ som har företräde framför den allmänna regel som föreskrivs i artikel 128.
  När det gäller frågan huruvida parlamentet ska utöva sin rätt i förhållande till Europeiska unionens domstol, och rättsakten i fråga inte omfattas av artikel 128, ska det förfarande som föreskrivs i den bestämmelsen tillämpas på motsvarande sätt.” |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att bifoga följande tolkning av artikel 128:

”Artikel 90.6 föreskriver ett specifikt förfarande genom vilket parlamentet kan besluta huruvida den ska utnyttja sin rätt enligt artikel 218.11 i EUF-fördraget att inhämta ett yttrande från domstolen om ett internationellt avtals förenlighet med fördragen. Denna bestämmelse utgör ’lex specialis’ som har företräde framför den allmänna regel som föreskrivs i artikel 128.

När det gäller frågan huruvida parlamentet ska utöva sin rätt i förhållande till Europeiska unionens domstol, och rättsakten i fråga inte omfattas av artikel 128, ska det förfarande som föreskrivs i den bestämmelsen tillämpas på motsvarande sätt.”

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet, kommissionen och Europeiska unionens domstol. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet, kommissionen och Europeiska unionens domstol.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Onsdagen den 23 mars 2011

| 17.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/22

---

Onsdagen den 23 mars 2011Ändring av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt vad gäller en stabilitetsmekanism för de medlemsstater som har euron som valuta *

P7_TA(2011)0103

Europaparlamentets resolution av den 23 mars 2011 om utkastet till Europeiska rådets beslut om ändring av artikel 136 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt vad gäller en stabilitetsmekanism för de medlemsstater som har euron som valuta (00033/2010 – C7-0014/2011 – 2010/0821(NLE))

2012/C 247 E/08

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 48.2 och 48.6 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48.2 och 48.6 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av slutrapporten från arbetsgruppen till Europeiska rådet om en stärkt ekonomisk styrning i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från arbetsgruppen till Europeiska rådet om en stärkt ekonomisk styrning i EU,

| — | med beaktande av förslaget till Europeiska rådets beslut om ändring av artikel 136 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EU-fördraget), som överlämnades till Europeiska rådet den 16 december 2010 (00033/2010 – C7-0014/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europeiska rådets beslut om ändring av artikel 136 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EU-fördraget), som överlämnades till Europeiska rådet den 16 december 2010 (00033/2010 – C7-0014/2011),

| — | med beaktande av skrivelserna från ordförandena för Europeiska rådet och Eurogruppen och från kommissionsledamoten med ansvar för den monetära politiken, bifogad denna resolution, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelserna från ordförandena för Europeiska rådet och Eurogruppen och från kommissionsledamoten med ansvar för den monetära politiken, bifogad denna resolution,

| — | med beaktande av artikel 74 b i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 74 b i arbetsordningen,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 18 februari 2011 från budgetutskottet till utskottet för konstitutionella frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 18 februari 2011 från budgetutskottet till utskottet för konstitutionella frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0052/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0052/2011), och av följande skäl:

| A. | I artikel 3.4 i EU-fördraget föreskrivs följande: ”Unionen ska upprätta en ekonomisk och monetär union som har euron som valuta.” |
| --- | --- |

A.

I artikel 3.4 i EU-fördraget föreskrivs följande: ”Unionen ska upprätta en ekonomisk och monetär union som har euron som valuta.”

| B. | Förenade kungariket har valt att inte införa den gemensamma valutan. |
| --- | --- |

B.

Förenade kungariket har valt att inte införa den gemensamma valutan.

| C. | Enligt artikel 3.1 i EUF-fördraget är den ”monetära politiken för de medlemsstater som har euron som valuta” en exklusiv befogenhet för unionen. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 3.1 i EUF-fördraget är den ”monetära politiken för de medlemsstater som har euron som valuta” en exklusiv befogenhet för unionen.

| D. | I artikel 5.1 i EUF-fördraget föreskrivs följande: ”Medlemsstaterna ska samordna sin ekonomiska politik inom unionen”, och särskilda bestämmelser gäller för de medlemsstater som har euron som valuta. |
| --- | --- |

D.

I artikel 5.1 i EUF-fördraget föreskrivs följande: ”Medlemsstaterna ska samordna sin ekonomiska politik inom unionen”, och särskilda bestämmelser gäller för de medlemsstater som har euron som valuta.

| E. | Om förslaget till Europeiska rådets beslut antas kan det leda till att en mekanism inrättas helt utanför unionens sfär, utan att någon roll tilldelas unionens institutioner som sådana. |
| --- | --- |

E.

Om förslaget till Europeiska rådets beslut antas kan det leda till att en mekanism inrättas helt utanför unionens sfär, utan att någon roll tilldelas unionens institutioner som sådana.

| F. | Deltagande av unionens institutioner i den nya europeiska stabilitetsmekanismen bör garanteras fullt ut och befästas som en bestående ordning, och en länk bör skapas för ett möjligt ingripande av unionsbudgeten i garantisystemet. |
| --- | --- |

F.

Deltagande av unionens institutioner i den nya europeiska stabilitetsmekanismen bör garanteras fullt ut och befästas som en bestående ordning, och en länk bör skapas för ett möjligt ingripande av unionsbudgeten i garantisystemet.

| G. | Alla möjligheter bör undersökas i syfte att föra in den europeiska stabilitetsmekanismen till fullo i unionens institutionella ram samt ge de medlemsstater som inte har euron som valuta möjlighet att delta i mekanismen. Detta kan innebära att artikel 20 i EU-fördraget om förbättrat samarbete tillämpas där så är lämpligt, för att säkerställa enhetlighet i unionens ekonomiska politik. |
| --- | --- |

G.

Alla möjligheter bör undersökas i syfte att föra in den europeiska stabilitetsmekanismen till fullo i unionens institutionella ram samt ge de medlemsstater som inte har euron som valuta möjlighet att delta i mekanismen. Detta kan innebära att artikel 20 i EU-fördraget om förbättrat samarbete tillämpas där så är lämpligt, för att säkerställa enhetlighet i unionens ekonomiska politik.

| H. | De regler som styr den europeiska stabilitetsmekanismen bör garantera en lämplig ordning för fastställande av ansvarsskyldighet, revision och insyn. |
| --- | --- |

H.

De regler som styr den europeiska stabilitetsmekanismen bör garantera en lämplig ordning för fastställande av ansvarsskyldighet, revision och insyn.

| I. | Den europeiska stabilitetsmekanismen bör åtföljas av en stärkning av den preventiva och korrigerande grenen av stabilitets- och tillväxtpakten och av åtgärder som hör samman med konkurrenskraften på medellång och lång sikt och hanteringen av en makroekonomisk obalans mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

I.

Den europeiska stabilitetsmekanismen bör åtföljas av en stärkning av den preventiva och korrigerande grenen av stabilitets- och tillväxtpakten och av åtgärder som hör samman med konkurrenskraften på medellång och lång sikt och hanteringen av en makroekonomisk obalans mellan medlemsstaterna.

| J. | Som komplement till den europeiska stabilitetsmekanismen bör unionen främja en konsoliderad euroobligationsmarknad. |
| --- | --- |

J.

Som komplement till den europeiska stabilitetsmekanismen bör unionen främja en konsoliderad euroobligationsmarknad.

| K. | Kommissionen bör lägga fram förslag till lagstiftning, och vid behov fördragsändringar, som syftar till att på medellång sikt skapa ett system för unionens – och i synnerhet euroområdets – ekonomiska styrning, och därmed stärka ekonomins sammanhållning och konkurrenskraft och stabilisera det finansiella systemet. |
| --- | --- |

K.

Kommissionen bör lägga fram förslag till lagstiftning, och vid behov fördragsändringar, som syftar till att på medellång sikt skapa ett system för unionens – och i synnerhet euroområdets – ekonomiska styrning, och därmed stärka ekonomins sammanhållning och konkurrenskraft och stabilisera det finansiella systemet.

| L. | Enligt artikel 48.6 i EU-fördraget får Europeiska rådet, efter samråd med parlamentet, anta ett beslut om att ändra alla eller en del av bestämmelserna i del tre i EUF-fördraget utan att detta påverkar balansen mellan unionens respektive medlemsstaternas behörighet. |
| --- | --- |

L.

Enligt artikel 48.6 i EU-fördraget får Europeiska rådet, efter samråd med parlamentet, anta ett beslut om att ändra alla eller en del av bestämmelserna i del tre i EUF-fördraget utan att detta påverkar balansen mellan unionens respektive medlemsstaternas behörighet.

| M. | En ökning eller minskning av unionens befogenheter skulle kräva ett ordinarie översynsförfarande. |
| --- | --- |

M.

En ökning eller minskning av unionens befogenheter skulle kräva ett ordinarie översynsförfarande.

| N. | Varje ytterligare ändring av EUF-fördraget bör genomföras enligt det ordinarie översynsförfarandet. |
| --- | --- |

N.

Varje ytterligare ändring av EUF-fördraget bör genomföras enligt det ordinarie översynsförfarandet.

| O. | Det föreslagna beslutet kan inte träda i kraft förrän det har godkänts av medlemsstaterna i enlighet med deras respektive konstitutionella bestämmelser. |
| --- | --- |

O.

Det föreslagna beslutet kan inte träda i kraft förrän det har godkänts av medlemsstaterna i enlighet med deras respektive konstitutionella bestämmelser.

| 1. | Europaparlamentet understryker att den monetära politiken för de medlemsstater som har euron som valuta är en exklusiv befogenhet för unionen och har varit en gemenskapspolitik sedan Maastrichtfördraget. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker att den monetära politiken för de medlemsstater som har euron som valuta är en exklusiv befogenhet för unionen och har varit en gemenskapspolitik sedan Maastrichtfördraget.

| 2. | Europaparlamentet betonar eurons betydelse för det europeiska politiska och ekonomiska projektet, och understryker betydelsen av det åtagande att värna om euroområdets stabilitet liksom den ansvarskänsla och solidaritet som alla medlemsstater har visat. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar eurons betydelse för det europeiska politiska och ekonomiska projektet, och understryker betydelsen av det åtagande att värna om euroområdets stabilitet liksom den ansvarskänsla och solidaritet som alla medlemsstater har visat.

| 3. | Europaparlamentet betonar att den europeiska stabilitetsmekanismen utgör en viktig del av ett globalt åtgärdspaket som är utformat för att definiera en ny ram, stärka budgetdisciplinen och samordna medlemsstaternas ekonomiska och finansiella politik, som bör omfatta åtgärder för att främja ett gemensamt EU-var på tillväxtutmaningar, och samtidigt överbrygga den ekonomiska och sociala obalansen och förbättra konkurrenskraften. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att den europeiska stabilitetsmekanismen utgör en viktig del av ett globalt åtgärdspaket som är utformat för att definiera en ny ram, stärka budgetdisciplinen och samordna medlemsstaternas ekonomiska och finansiella politik, som bör omfatta åtgärder för att främja ett gemensamt EU-var på tillväxtutmaningar, och samtidigt överbrygga den ekonomiska och sociala obalansen och förbättra konkurrenskraften.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att rådet inte har utnyttjat alla de möjligheter som föreskrivs i fördragen för att genomdriva stabilitets- och tillväxtpakten och förbättra den ekonomiska samordningen på EU-nivå. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att rådet inte har utnyttjat alla de möjligheter som föreskrivs i fördragen för att genomdriva stabilitets- och tillväxtpakten och förbättra den ekonomiska samordningen på EU-nivå.

| 5. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att gå utöver de tillfälliga åtgärder som syftar till att stabilisera euroområdet, och att unionen bör bygga upp sin ekonomiska styrning, bland annat genom en politik, och med instrument, som utformats för att främja en hållbar utveckling i medlemsstaterna. Parlamentet anser att stärkandet av stabilitets- och tillväxtpakten, den europeiska planeringsterminen, Europa 2020-strategin och ändringen av artikel 136 i EUF-fördraget avseende den europeiska stabilitetsmekanismen bara är ett första steg i denna riktning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att gå utöver de tillfälliga åtgärder som syftar till att stabilisera euroområdet, och att unionen bör bygga upp sin ekonomiska styrning, bland annat genom en politik, och med instrument, som utformats för att främja en hållbar utveckling i medlemsstaterna. Parlamentet anser att stärkandet av stabilitets- och tillväxtpakten, den europeiska planeringsterminen, Europa 2020-strategin och ändringen av artikel 136 i EUF-fördraget avseende den europeiska stabilitetsmekanismen bara är ett första steg i denna riktning.

| 6. | Europaparlamentet understryker att den europeiska stabilitetsmekanismen, och de strikta villkor som gäller för denna, omfattar samtliga medlemsstater som har euron som valuta, även de små medlemsstater vars ekonomier kanske inte spelar en ”oundgänglig” roll när det gäller att trygga hela euroområdets stabilitet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att den europeiska stabilitetsmekanismen, och de strikta villkor som gäller för denna, omfattar samtliga medlemsstater som har euron som valuta, även de små medlemsstater vars ekonomier kanske inte spelar en ”oundgänglig” roll när det gäller att trygga hela euroområdets stabilitet.

| 7. | Europaparlamentet varnar för att avsikten att inrätta den permanenta stabilitetsmekanismen utanför EU:s institutionella ram utgör en risk för det fördragsbaserade systemets integritet. Parlamentet anser att kommissionen måste delta som medlem av styrelsen för denna mekanism och inte bara som observatör. Vidare anser parlamentet att kommissionen i detta sammanhang bör vara berättigad att vidta lämpliga åtgärder för att med de berörda medlemsstaternas godkännande uppnå målen med den europeiska stabilitetsmekanismen. Parlamentet understryker att medlemsstaterna i alla händelser måste respektera unionsrätten och de privilegier för institutionerna som föreskrivs i den. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet varnar för att avsikten att inrätta den permanenta stabilitetsmekanismen utanför EU:s institutionella ram utgör en risk för det fördragsbaserade systemets integritet. Parlamentet anser att kommissionen måste delta som medlem av styrelsen för denna mekanism och inte bara som observatör. Vidare anser parlamentet att kommissionen i detta sammanhang bör vara berättigad att vidta lämpliga åtgärder för att med de berörda medlemsstaternas godkännande uppnå målen med den europeiska stabilitetsmekanismen. Parlamentet understryker att medlemsstaterna i alla händelser måste respektera unionsrätten och de privilegier för institutionerna som föreskrivs i den.

| 8. | Europaparlamentet understryker att inrättandet av och funktionssättet för den permanenta stabilitetsmekanismen måste överensstämma helt med grundprinciperna för demokratiskt beslutsfattande, bland dem insyn, parlamentarisk kontroll och demokratisk ansvarsskyldighet. Parlamentet understryker att den europeiska mekanismen bör vara nära knuten till de av unionens institutioner som ansvarar för monetära frågor – Europeiska kommissionen, Europeiska centralbanken (ECB) och Europeiska investeringsbanken. Parlamentet understryker att mekanismen inte får ge upphov till en ny form av europeisk styrning som inte uppfyller de demokratiska standarder som uppnåtts i unionen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker att inrättandet av och funktionssättet för den permanenta stabilitetsmekanismen måste överensstämma helt med grundprinciperna för demokratiskt beslutsfattande, bland dem insyn, parlamentarisk kontroll och demokratisk ansvarsskyldighet. Parlamentet understryker att den europeiska mekanismen bör vara nära knuten till de av unionens institutioner som ansvarar för monetära frågor – Europeiska kommissionen, Europeiska centralbanken (ECB) och Europeiska investeringsbanken. Parlamentet understryker att mekanismen inte får ge upphov till en ny form av europeisk styrning som inte uppfyller de demokratiska standarder som uppnåtts i unionen.

| 9. | Europaparlamentet beklagar att Europeiska rådet inte har undersökt alla möjligheter i fördragen för att inrätta en permanent stabilitetsmekanism. Parlamentet anser särskilt att det inom ramen för unionens nuvarande befogenheter avseende den ekonomiska och monetära unionen (artikel 3.4 i EU-fördraget) och de medlemsstaters monetära politik vars valuta är euro (artikel 3.1 c i EUF-fördraget) skulle ha varit lämpligt att utnyttja de befogenheter som tilldelas rådet genom artikel 136 i EUF-fördraget, eller alternativt tillämpa artikel 352 i EUF-fördraget tillsammans med artiklarna 133 och 136 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet beklagar att Europeiska rådet inte har undersökt alla möjligheter i fördragen för att inrätta en permanent stabilitetsmekanism. Parlamentet anser särskilt att det inom ramen för unionens nuvarande befogenheter avseende den ekonomiska och monetära unionen (artikel 3.4 i EU-fördraget) och de medlemsstaters monetära politik vars valuta är euro (artikel 3.1 c i EUF-fördraget) skulle ha varit lämpligt att utnyttja de befogenheter som tilldelas rådet genom artikel 136 i EUF-fördraget, eller alternativt tillämpa artikel 352 i EUF-fördraget tillsammans med artiklarna 133 och 136 i EUF-fördraget.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att söka efter andra mekanismer för att säkerställa finansiell stabilitet och hållbar och tillräcklig ekonomisk tillväxt för euroområdet, samt lägga fram de lagstiftningsförslag som behövs för detta. Parlamentet understryker att den europeiska stabilitetsmekanismen måste omfatta åtgärder för att minska riskerna för den finansiella, ekonomiska och sociala stabiliteten, häribland en effektiv reglering av finansmarknader, översyn av stabilitets- och tillväxtpakten och bättre ekonomisk samordning, införande av instrument för att minska makroekonomiska obalanser inom euroområdet samt åtgärder för att främja ekologisk återuppbyggnad. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att söka efter andra mekanismer för att säkerställa finansiell stabilitet och hållbar och tillräcklig ekonomisk tillväxt för euroområdet, samt lägga fram de lagstiftningsförslag som behövs för detta. Parlamentet understryker att den europeiska stabilitetsmekanismen måste omfatta åtgärder för att minska riskerna för den finansiella, ekonomiska och sociala stabiliteten, häribland en effektiv reglering av finansmarknader, översyn av stabilitets- och tillväxtpakten och bättre ekonomisk samordning, införande av instrument för att minska makroekonomiska obalanser inom euroområdet samt åtgärder för att främja ekologisk återuppbyggnad.

| 11. | Europaparlamentet anser att den permanenta stabilitetsmekanismens inrättande och funktion bör införlivas inom Europeiska unionens ramar, bland annat genom att använda, genom analogi, den institutionella mekanismen för ett förbättrat samarbete som ett sätt att involvera unionens institutioner i samtliga skeden och uppmuntra de medlemsstater som ännu inte har euron som valuta att delta i den europeiska mekanismen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att den permanenta stabilitetsmekanismens inrättande och funktion bör införlivas inom Europeiska unionens ramar, bland annat genom att använda, genom analogi, den institutionella mekanismen för ett förbättrat samarbete som ett sätt att involvera unionens institutioner i samtliga skeden och uppmuntra de medlemsstater som ännu inte har euron som valuta att delta i den europeiska mekanismen.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att i ljuset av de diskussioner som förts inom parlamentet enades euroområdets stats- och regeringschefer, vid sitt möte den 11 mars 2011 med anledning av pakten för euron, om att kommissionen bör spela en stark och central roll i övervakningen av hur dessa åtaganden fullgörs, i första hand för att säkerställa att åtgärderna är förenliga med – och till stöd för – såväl EU:s regelverk som Europaparlamentets medverkan. Parlamentet konstaterar att stats- och regeringscheferna, i samband med att de dryftade de allmänna dragen för den europeiska stabilitetsmekanismen, enades om att stöd till en medlemsstat som har euron som valuta kommer att bygga på ett stringent program för justering av den ekonomiska politiken och finanspolitiken och på en rigorös analys av hållbarheten i skuldsättningen, vilken ska genomföras av Europeiska kommissionen och Internationella valutafonden (IMF) i samverkan med Europeiska centralbanken (ECB). |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att i ljuset av de diskussioner som förts inom parlamentet enades euroområdets stats- och regeringschefer, vid sitt möte den 11 mars 2011 med anledning av pakten för euron, om att kommissionen bör spela en stark och central roll i övervakningen av hur dessa åtaganden fullgörs, i första hand för att säkerställa att åtgärderna är förenliga med – och till stöd för – såväl EU:s regelverk som Europaparlamentets medverkan. Parlamentet konstaterar att stats- och regeringscheferna, i samband med att de dryftade de allmänna dragen för den europeiska stabilitetsmekanismen, enades om att stöd till en medlemsstat som har euron som valuta kommer att bygga på ett stringent program för justering av den ekonomiska politiken och finanspolitiken och på en rigorös analys av hållbarheten i skuldsättningen, vilken ska genomföras av Europeiska kommissionen och Internationella valutafonden (IMF) i samverkan med Europeiska centralbanken (ECB).

| 13. | Europaparlamentet noterar de positiva signaler som kan utläsas ur skrivelserna från ordförandena för Europeiska rådet och Eurogruppen och från kommissionsledamoten med ansvar för den monetära politiken. Parlamentet noterar följande:






  — | De politiska villkor som ska gälla för program för förstärkt övervakning eller makroekonomisk anpassning kommer att fastställas genom en förordning som ska framläggas av kommissionen i enlighet med artikel 136 i EUF-fördraget för att se till att villkoren är förenliga med ramen för den multilaterala övervakningen. |
| --- | --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar de positiva signaler som kan utläsas ur skrivelserna från ordförandena för Europeiska rådet och Eurogruppen och från kommissionsledamoten med ansvar för den monetära politiken. Parlamentet noterar följande:

—

De politiska villkor som ska gälla för program för förstärkt övervakning eller makroekonomisk anpassning kommer att fastställas genom en förordning som ska framläggas av kommissionen i enlighet med artikel 136 i EUF-fördraget för att se till att villkoren är förenliga med ramen för den multilaterala övervakningen.

| — | Tillgång till ekonomiskt stöd genom den europeiska stabilitetsmekanismen kommer att ges på grundval av en rigorös analys av hållbarheten i den offentliga skuldsättningen, vilken ska genomföras av kommissionen och IMF i samverkan med ECB. Strikta politiska villkor kommer att införas som led i ett makroekonomiskt anpassningsprogram, utformat på grundval av hur allvarliga de obalanser är som råder i medlemsstaten i fråga. |
| --- | --- |

—

Tillgång till ekonomiskt stöd genom den europeiska stabilitetsmekanismen kommer att ges på grundval av en rigorös analys av hållbarheten i den offentliga skuldsättningen, vilken ska genomföras av kommissionen och IMF i samverkan med ECB. Strikta politiska villkor kommer att införas som led i ett makroekonomiskt anpassningsprogram, utformat på grundval av hur allvarliga de obalanser är som råder i medlemsstaten i fråga.

| — | På grundval av den bedömning som kommissionen, tillsammans med IMF och i samverkan med ECB, gör av den mottagande medlemsstatens finansieringsbehov kommer den europeiska stabilitetsmekanismens råd att ge kommissionen i uppdrag att tillsammans med IMF och i samverkan med ECB förhandla med den berörda medlemsstaten om ett makroekonomiskt anpassningsprogram. |
| --- | --- |

—

På grundval av den bedömning som kommissionen, tillsammans med IMF och i samverkan med ECB, gör av den mottagande medlemsstatens finansieringsbehov kommer den europeiska stabilitetsmekanismens råd att ge kommissionen i uppdrag att tillsammans med IMF och i samverkan med ECB förhandla med den berörda medlemsstaten om ett makroekonomiskt anpassningsprogram.

| — | Kommissionen kommer för rådet att lägga fram ett förslag till beslut om godkännande av det makroekonomiska anpassningsprogrammet och, när beslutet har fattats, underteckna samförståndsavtalet på de medlemsstaters vägnar som har euron som valuta. |
| --- | --- |

—

Kommissionen kommer för rådet att lägga fram ett förslag till beslut om godkännande av det makroekonomiska anpassningsprogrammet och, när beslutet har fattats, underteckna samförståndsavtalet på de medlemsstaters vägnar som har euron som valuta.

| — | De politiska villkor som ska gälla för program för förstärkt övervakning eller makroekonomisk anpassning kommer att göras förenliga med ramen för EU:s övervakning och måste inbegripa garantier att de överensstämmer med EU:s förfaranden. |
| --- | --- |

—

De politiska villkor som ska gälla för program för förstärkt övervakning eller makroekonomisk anpassning kommer att göras förenliga med ramen för EU:s övervakning och måste inbegripa garantier att de överensstämmer med EU:s förfaranden.

| — | Finansiellt stöd kommer att göras tillgängligt på begäran av en medlemsstat efter det att kommissionen, i samverkan med ECB, har gjort en bedömning av huruvida det föreligger en risk för stabiliteten i euroområdet som helhet. |
| --- | --- |

—

Finansiellt stöd kommer att göras tillgängligt på begäran av en medlemsstat efter det att kommissionen, i samverkan med ECB, har gjort en bedömning av huruvida det föreligger en risk för stabiliteten i euroområdet som helhet.

| — | Tillsammans med IMF och i samverkan med ECB kommer kommissionen att ansvara för övervakningen av att de politiska villkoren efterlevs och kommer att rapportera till rådet och styrelsen. |
| --- | --- |

—

Tillsammans med IMF och i samverkan med ECB kommer kommissionen att ansvara för övervakningen av att de politiska villkoren efterlevs och kommer att rapportera till rådet och styrelsen.

| — | Beslut om övervakning efter ett avslutat program kommer att fattas av rådet, på grundval av ett förslag framlagt av kommissionen, efter det att mekanismens råd har diskuterat frågan. |
| --- | --- |

—

Beslut om övervakning efter ett avslutat program kommer att fattas av rådet, på grundval av ett förslag framlagt av kommissionen, efter det att mekanismens råd har diskuterat frågan.

| — | Parlamentet kommer regelbundet att hållas informerat av rådet och kommissionen om inrättandet av den europeiska stabilitetsmekanismen och dess åtgärder, och parlamentet kommer därför att ha möjlighet att granska mekanismens verksamhet på vederbörligt sätt. |
| --- | --- |

—

Parlamentet kommer regelbundet att hållas informerat av rådet och kommissionen om inrättandet av den europeiska stabilitetsmekanismen och dess åtgärder, och parlamentet kommer därför att ha möjlighet att granska mekanismens verksamhet på vederbörligt sätt.

| — | Europeiska unionens domstol ska vara behörig att avgöra samtliga tvister i enlighet med artikel 273 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

—

Europeiska unionens domstol ska vara behörig att avgöra samtliga tvister i enlighet med artikel 273 i EUF-fördraget.

| 14. | Europaparlamentet godkänner utkastet till Europeiska rådets beslut trots sin reservation att det förslag som bifogas som bilaga I till denna resolution hade varit att föredra som underlag. Parlamentet delar den uppfattning, som ECB:s ger uttryck för i sitt yttrande till stöd för unionsmetoden, att med denna metod skulle den europeiska stabilitetsmekanismen vid lämpligt tillfälle kunna omvandlas till en unionsmekanism. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att säkerställa att






  — | förordningen om de politiska villkoren antas i enlighet med unionens ordinarie lagstiftningsförfarande, |
| --- | --- | --- |

14.

Europaparlamentet godkänner utkastet till Europeiska rådets beslut trots sin reservation att det förslag som bifogas som bilaga I till denna resolution hade varit att föredra som underlag. Parlamentet delar den uppfattning, som ECB:s ger uttryck för i sitt yttrande till stöd för unionsmetoden, att med denna metod skulle den europeiska stabilitetsmekanismen vid lämpligt tillfälle kunna omvandlas till en unionsmekanism. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att säkerställa att

—

förordningen om de politiska villkoren antas i enlighet med unionens ordinarie lagstiftningsförfarande,

| — | varje medlemsstat som har euron som valuta och som har bidragit till den permanenta stabilitetsmekanismen har tillträde till mekanismen oavsett landets storlek. |
| --- | --- |

—

varje medlemsstat som har euron som valuta och som har bidragit till den permanenta stabilitetsmekanismen har tillträde till mekanismen oavsett landets storlek.

| 15. | Europaparlamentet erinrar om att den framtida stabilitetsmekanismen bör utnyttja unionens institutioner, eftersom det skulle undvika att dubbla strukturer inrättas vilket skulle vara skadligt för den europeiska integrationen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet erinrar om att den framtida stabilitetsmekanismen bör utnyttja unionens institutioner, eftersom det skulle undvika att dubbla strukturer inrättas vilket skulle vara skadligt för den europeiska integrationen.

| 16. | Europaparlamentet kräver att de utlåningsvillkor som ska gälla för återbetalning av medel till den permanenta stabilitetsmekanismen, i händelse av att den aktiveras, liknar dem som gäller för betalningsbalansfaciliteten och de makroekonomiska stödinstrument som kommissionen använder, dvs. strikt ”back-to-back”, utan marginal utöver lånekostnaderna. Vidare anser parlamentet att man vid användning av den permanenta stabilitetsmekanismen bör fastsälla förmånliga räntevillkor. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet kräver att de utlåningsvillkor som ska gälla för återbetalning av medel till den permanenta stabilitetsmekanismen, i händelse av att den aktiveras, liknar dem som gäller för betalningsbalansfaciliteten och de makroekonomiska stödinstrument som kommissionen använder, dvs. strikt ”back-to-back”, utan marginal utöver lånekostnaderna. Vidare anser parlamentet att man vid användning av den permanenta stabilitetsmekanismen bör fastsälla förmånliga räntevillkor.

| 17. | Europaparlamentet insisterar att medlemsstaternas efterlevnad av de ekonomiska riktlinjer som upprättas av kommissionen och av de villkor som införs genom den europeiska stabilitetsmekanismen måste granskas av parlamentet, och understryker att varje nationellt parlament måste involveras helt och fullt i varje steg, i enlighet med deras budget- och kontrollrättigheter, särskilt under den europeiska planeringsterminen, för att därmed ge dem större insyn i och egenansvar och ansvarsutkrävande för varje beslut som fattas. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet insisterar att medlemsstaternas efterlevnad av de ekonomiska riktlinjer som upprättas av kommissionen och av de villkor som införs genom den europeiska stabilitetsmekanismen måste granskas av parlamentet, och understryker att varje nationellt parlament måste involveras helt och fullt i varje steg, i enlighet med deras budget- och kontrollrättigheter, särskilt under den europeiska planeringsterminen, för att därmed ge dem större insyn i och egenansvar och ansvarsutkrävande för varje beslut som fattas.

| 18. | Europaparlamentet godkänner kommissionens avsikt att ”garantera konsekvens mellan den framtida mekanismen och unionens ekonomiska styrning, särskilt i euroområdet, samtidigt som de befogenheter som tillfaller unionen och dess institutioner genom fördraget respekteras”. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet godkänner kommissionens avsikt att ”garantera konsekvens mellan den framtida mekanismen och unionens ekonomiska styrning, särskilt i euroområdet, samtidigt som de befogenheter som tillfaller unionen och dess institutioner genom fördraget respekteras”.

| 19. | Europaparlamentet understryker att förslaget till Europeiska rådets beslut i dess ändrade lydelse inte skulle utöka unionens befogenheter och därför skulle ligga kvar inom tillämpningsområdet för det förenklade förfarandet för översyn av fördraget. Parlamentet konstaterar däremot att detta beslut inte kan minska unionsinstitutionernas befogenheter inom områdena för ekonomisk politik och valutapolitik och för valutapolitiken i de medlemsstater som har euron som valuta, och det kan i alla händelser inte påverka den korrekta tillämpningen av unionsrätten, särskilt artiklarna 122 och 143 i EUF-fördraget, och av unionens regelverk. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker att förslaget till Europeiska rådets beslut i dess ändrade lydelse inte skulle utöka unionens befogenheter och därför skulle ligga kvar inom tillämpningsområdet för det förenklade förfarandet för översyn av fördraget. Parlamentet konstaterar däremot att detta beslut inte kan minska unionsinstitutionernas befogenheter inom områdena för ekonomisk politik och valutapolitik och för valutapolitiken i de medlemsstater som har euron som valuta, och det kan i alla händelser inte påverka den korrekta tillämpningen av unionsrätten, särskilt artiklarna 122 och 143 i EUF-fördraget, och av unionens regelverk.

| 20. | Europaparlamentet bekräftar att användningen av artikel 48.6 i EU-fördraget utgör ett undantagsförfarande och erinrar om parlamentets rätt enligt artikel 48.3 i EU-fördraget att sammankalla ett konvent i syfte att forma om de institutioner, förfaranden och strategier som ligger till grund för unionens ekonomiska styrning. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet bekräftar att användningen av artikel 48.6 i EU-fördraget utgör ett undantagsförfarande och erinrar om parlamentets rätt enligt artikel 48.3 i EU-fördraget att sammankalla ett konvent i syfte att forma om de institutioner, förfaranden och strategier som ligger till grund för unionens ekonomiska styrning.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet, kommissionen och Europeiska centralbanken som yttrande från Europaparlamentet i enlighet med artikel 48.6 andra stycket i EU-fördraget. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet, kommissionen och Europeiska centralbanken som yttrande från Europaparlamentet i enlighet med artikel 48.6 andra stycket i EU-fördraget.

---

Onsdagen den 23 mars 2011BILAGA I TILL RESOLUTIONEN

Ändring av artikel 1 av utkastet till rådets beslut

Följande
  stycken
  ska läggas till i
  artikel 136.1 i EUF-fördraget
  :

”På rekommendation från kommissionen och efter samråd med Europaparlamentet får
  de medlemsstater som har euron som valuta inrätta en stabilitetsmekanism som ska aktiveras om det är oundgängligt för att trygga stabiliteten i hela euroområdet. Beviljande av erforderligt finansiellt stöd enligt mekanismen
  ska beslutas på grundval av ett förslag från kommissionen och
  kommer att vara föremål för strikta
  villkorskriterier i enlighet med unionens principer och mål i enlighet med fördraget om Europeiska unionen och det här fördraget
  .

Principerna och reglerna för kraven för villkorat ekonomiskt stöd under mekanismen samt kontrollen av detta ska fastställas i en förordning antagen i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet.”

Artikel 136.2 ska ersättas av följande:

Artikel 136.2 ska ersättas av följande:

”
  2.
     
  När det gäller de åtgärder som avses i punkt 1 leden a och b får endast de rådsmedlemmar delta i omröstningen som företräder medlemsstater som har euron som valuta.

Kvalificerad majoritet av dessa rådsmedlemmar ska definieras i enlighet med artikel 238.3 a.

När det gäller de åtgärder som avses i punkt 1 tredje stycket får endast de rådsmedlemmar delta i omröstningen som deltar i mekanismen.
  ”

---

Onsdagen den 23 mars 2011BILAGA II TILL RESOLUTIONEN

Bryssel den 22 mars 2011

Till Elmar Brok och Roberto Gualtieri,

Som en uppföljning av era sammanträden och diskussioner med mig och medarbetare i mitt kansli om förslaget till ändring av artikel 136 i fördraget vad gäller en stabilitetsmekanism för de medlemsstater som har euron som valuta vill jag översända det bifogade dokumentet som utarbetats av mitt kansli, där de frågor ni framfört behandlas och besvaras.

Jean-Claude Juncker, Eurogruppens ordförande, och Olli Rehn, kommissionsledamot med ansvar för ekonomiska och monetära frågor, skriver separat till er om resultaten av förhandlingarna om detaljerna i den framtida stabilitetsmekanismen, som jag fullständigt stöder.

Jag är säker på att ni håller med om att allt detta bör väcka bred tillfredsställelse i parlamentet på de punkter som beskrivs i alternativ b) i ert betänkande.

Som ni vet kommer denna ändring av fördraget att läggas fram inför Europeiska rådet den 24–25 mars. Ni förstår därför säkert vikten och brådskan av detta ärende.

Med vänlig hälsning

(underskrift)

Herman Van Rompuy

Bilaga

Till svar på alternativ a) i punkt 12 i betänkandet, där det föreslås att ändringen av fördraget ska omarbetas, bör det påpekas att detta förslag till beslut om ändring av fördraget har utarbetats mycket omsorgsfullt för att vara godtagbart för alla medlemsstater, eftersom samtliga måste ratificera det. Det finns i stort sett inga utsikter till ändringar av texten som sådan. De föreslagna ändringarna skulle utesluta användning av det förenklade ändringsförfarandet eller åtminstone ifrågasättas rättsligt på denna grund. Rättssäkerhet är det ursprungliga huvudskälet till fördragsändringen, och alla ändringsförslag som undergräver detta skulle bli problematiska.

När det gäller framtida ändringar av fördraget är det omöjligt att göra något specifikt åtagande. Man har emellertid enats om att en utvärdering av den allmänna effektiviteten för denna ram ska utföras av Europeiska kommissionen under 2016. Denna överenskommelse garanterar att all framtida utvärdering – och eventuella ändringsförslag – i första hand kommer att komma från kommissionen.

I fråga om alternativ b) i betänkandet bör det sägas att farhågor om att den europeiska stabilitetsmekanismen skulle kunna utgöra kärnan för ett framtida mellanstatligt sekretariat för att styra euroområdets ekonomi är ogrundade. Stabilitetsmekanismen är till för ett specifikt och tydligt definierat syfte. Dess personal kommer helt och hållet att ägna sig åt finansiella frågor och kassaförvaltning för mekanismen och kommer inte att delta i de mer övergripande frågorna om ekonomisk styrning. Den europeiska stabilitetsmekanismens uppgift är att skaffa finansiering och ge ekonomiskt stöd. Bedömningen av behovet av ekonomiskt stöd och fastställandet av villkoren kommer emellertid att göras av kommissionen.

Farhågor om att kommissionen kan komma att uteslutas från genomförandet av mekanismen kan också stillas. Erfarenheterna av de tillfälliga mekanismerna visar att kommissionens medverkan inte bara är möjlig, utan nödvändig. Inom ramen för den tillfälliga mekanismen antogs villkoren för mottagarstaten genom ett unionsförfarande, dvs. ett beslut antogs av rådet på rekommendation av kommissionen på grundval av artikel 136 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samt artikel 126.9 i samma fördrag (se artikel 126.13 där det tillämpliga förfarandet för sådana beslut som avses i artikel 126.9 fastställs). Detta är det förfarande som har använts vid antagandet av de villkorade åtgärderna för Grekland (se rådets beslut (2010/320/EU) av den 10 maj 2010 (EUT L 145, 11.6.2010, s. 6) som antogs efter en rekommendation från kommissionen av den 4 maj 2010 (SEK(2010)0560 slutlig)).

När det gäller den permanenta mekanismen fastslås det redan uttryckligen på flera ställen i Europeiska rådets slutsatser av den 16 och 17 december, i bilaga II där de ”allmänna beståndsdelarna i den blivande mekanismen” beskrivs, att kommissionen ska medverka. Sedan dess har det förberedande arbete som utförts för den europeiska stabilitetsmekanismen lett till följande klargöranden:

| — | Om en medlemsstat begär ekonomiskt stöd är det kommissionen som i samverkan med Europeiska centralbanken ska bedöma om det föreligger risker för hela euroområdets finansiella stabilitet och genomföra en analys av hållbarheten i den offentliga skuldsättningen i den berörda medlemsstaten (tillsammans med Internationella valutafonden och i samverkan med Europeiska centralbanken). |
| --- | --- |

—

Om en medlemsstat begär ekonomiskt stöd är det kommissionen som i samverkan med Europeiska centralbanken ska bedöma om det föreligger risker för hela euroområdets finansiella stabilitet och genomföra en analys av hållbarheten i den offentliga skuldsättningen i den berörda medlemsstaten (tillsammans med Internationella valutafonden och i samverkan med Europeiska centralbanken).

| — | Om stabilitetsstöd begärs är det kommissionen (tillsammans med Internationella valutafonden och i samverkan med Europeiska centralbanken) som ska bedöma de faktiska finansieringsbehoven hos den stödmottagande medlemsstaten och på vilket sätt den privata sektorn ska delta. |
| --- | --- |

—

Om stabilitetsstöd begärs är det kommissionen (tillsammans med Internationella valutafonden och i samverkan med Europeiska centralbanken) som ska bedöma de faktiska finansieringsbehoven hos den stödmottagande medlemsstaten och på vilket sätt den privata sektorn ska delta.

| — | Styrelsen ska ge kommissionen i uppdrag att (tillsammans med Internationella valutafonden och i samverkan med Europeiska centralbanken) förhandla fram ett program för makroekonomisk anpassning med den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

—

Styrelsen ska ge kommissionen i uppdrag att (tillsammans med Internationella valutafonden och i samverkan med Europeiska centralbanken) förhandla fram ett program för makroekonomisk anpassning med den berörda medlemsstaten.

| — | Kommissionen kommer att lägga fram ett förslag för rådet om godkännande av det makroekonomiska anpassningsprogrammet. När programmet har antagits av rådet ska kommissionen underteckna samförståndsavtalet som ombud för de medlemsstater som ingår i euroområdet. |
| --- | --- |

—

Kommissionen kommer att lägga fram ett förslag för rådet om godkännande av det makroekonomiska anpassningsprogrammet. När programmet har antagits av rådet ska kommissionen underteckna samförståndsavtalet som ombud för de medlemsstater som ingår i euroområdet.

| — | Kommissionen (tillsammans med Internationella valutafonden och i samverkan med Europeiska centralbanken) ska ansvara för övervakningen av efterlevnaden av de politiska villkor som krävs i samband med ett makroekonomiskt anpassningsprogram. |
| --- | --- |

—

Kommissionen (tillsammans med Internationella valutafonden och i samverkan med Europeiska centralbanken) ska ansvara för övervakningen av efterlevnaden av de politiska villkor som krävs i samband med ett makroekonomiskt anpassningsprogram.

| — | Efter diskussion med styrelsen kan Europeiska unionens råd besluta att genomföra en efterhandsutvärdering av programmet på förslag från kommissionen. |
| --- | --- |

—

Efter diskussion med styrelsen kan Europeiska unionens råd besluta att genomföra en efterhandsutvärdering av programmet på förslag från kommissionen.

| — | De politiska villkor som ska gälla för program för förstärkt övervakning eller makroekonomisk anpassning bör vara förenliga med ramen för EU:s övervakning och respekten för EU:s förfaranden måste garanteras. I detta syfte avser kommissionen att lägga fram ett förslag till förordning som ska klargöra de nödvändiga stegen i förfarandet enligt artikel 136 i fördraget så att de politiska villkoren skrivs in i rådets beslut och man förvissar sig om förenligheten med EU:s ram för multilateral övervakning. |
| --- | --- |

—

De politiska villkor som ska gälla för program för förstärkt övervakning eller makroekonomisk anpassning bör vara förenliga med ramen för EU:s övervakning och respekten för EU:s förfaranden måste garanteras. I detta syfte avser kommissionen att lägga fram ett förslag till förordning som ska klargöra de nödvändiga stegen i förfarandet enligt artikel 136 i fördraget så att de politiska villkoren skrivs in i rådets beslut och man förvissar sig om förenligheten med EU:s ram för multilateral övervakning.

| — | Rådet och kommissionen ska regelbundet informera Europaparlamentet om inrättandet av den europeiska stabilitetsmekanismen och mekanismens verksamhet. |
| --- | --- |

—

Rådet och kommissionen ska regelbundet informera Europaparlamentet om inrättandet av den europeiska stabilitetsmekanismen och mekanismens verksamhet.

| — | Om vissa tvister uppstår är det Europeiska unionens domstol som ansvarar för att avgöra tvisterna i enlighet med artikel 273 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

—

Om vissa tvister uppstår är det Europeiska unionens domstol som ansvarar för att avgöra tvisterna i enlighet med artikel 273 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

---

(1)  Texten har översatts i informationssyfte. Skrivelsens originalspråk är engelska.

1

---

Onsdagen den 23 mars 2011BILAGA III TILL RESOLUTIONEN

Bryssel den 22 mars 2011

Till Elmar Brok och Roberto Gualtieri,

Vi vill härmed informera er om resultaten av förhandlingarna om inrättandet av den europeiska stabilitetsmekanismen, eftersom dessa kommer att vara betydelsefulla för Europaparlamentet då det ska fatta beslut om sitt yttrande över förslaget till ändring av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, på grundval av ert betänkande.

Vid ett mellanstatligt ministermöte i går, den 21 mars, godkändes slutgiltigt villkoren för den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM). Den slutliga versionen av dessa villkor bifogas.

Som synes kommer ESM att inrättas enligt villkoren genom ett fördrag mellan euroområdets medlemsstater som en mellanstatlig organisation enligt folkrätten och ha sitt säte i Luxemburg. ESM ska ha en styrelse som ska bestå av finansministrarna i euroområdets medlemsstater (som röstberättigade medlemmar), med kommissionsledamoten med ansvar för ekonomiska och monetära frågor och Europeiska centralbankens ordförande som observatörer. Medlemsstater utanför euroområdet kan tillfälligt delta i finansiella stödinsatser för medlemsstater inom euroområdet vid sidan om ESM.

Kommissionen har en central funktion i driften av ESM:s verksamhet, och det har upprättats tydliga band mellan ESM och EU:s institutioner.

Såsom beskrivs i villkoren kommer det att vara kommissionens uppgift att bedöma, i samverkan med Europeiska centralbanken, om det föreligger risker för den finansiella stabiliteten i euroområdet som helhet. Kommissionen ska också genomföra en analys av hållbarheten i den offentliga skuldsättningen i den berörda medlemsstaten, tillsammans med Internationella valutafonden och i samverkan med Europeiska centralbanken. Det kommer dessutom att vara kommissionens uppgift att bedöma den stödmottagande medlemsstatens faktiska finansieringsbehov och avgöra på vilket sätt den privata sektorn ska delta.

Utifrån denna bedömning ska styrelsen ge kommissionen i uppdrag att, tillsammans med IMF och i samverkan med ECB, förhandla fram ett makroekonomiskt anpassningsprogram med den berörda medlemsstaten. Närmare detaljer för detta ska anges i ett samförståndsavtal.

Kommissionen kommer att lägga fram ett förslag för rådet om godkännande av det makroekonomiska anpassningsprogrammet. Styrelsen ska besluta om det finansiella stödet ska beviljas och om villkoren för sådant stöd. När programmet har antagits av rådet ska kommissionen underteckna samförståndsavtalet för euroområdets medlemsstater, förutsatt att styrelsen i förväg har kommit fram till en ömsesidig överenskommelse. ESM:s direktion ska sedan godkänna överenskommelsen om finansiellt stöd som innehåller de tekniska aspekterna av det planerade finansiella stödet.

Kommissionen, tillsammans med IMF och i samverkan med ECB, kommer att ansvara för övervakningen av de politiska villkor som ställs i samband med ett makroekonomiskt anpassningsprogram. Den ska avlägga rapport till rådet samt till direktionen. På grundval av denna rapport ska direktionen genom ömsesidig överenskommelse besluta om nya delutbetalningar av lånet.

Efter diskussion i styrelsen kan Europeiska unionens råd, på förslag från kommissionen, besluta om övervakning efter avslutat program. Övervakningen kan fortsätta så länge som ett visst specificerat belopp av det finansiella stödet inte har återbetalats.

De politiska villkor som ska gälla för program för förstärkt övervakning eller makroekonomisk anpassning kommer att vara förenliga med ramen för EU:s övervakning och måste garantera att EU:s förfaranden, och därmed också Europaparlamentets roll, respekteras.

I detta syfte avser kommissionen att lägga fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning på grundval av artikel 136 i fördraget för att klargöra de nödvändiga stegen i förfarandet så att de politiska villkoren skrivs in i rådets beslut och förenlighet med EU:s ram för multilateral övervakning garanteras. Rådet och kommissionen ska regelbundet informera Europaparlamentet om inrättandet av ESM och dess verksamhet.

Vi är förvissade om att denna information kommer att vara till nytta för Europaparlamentet i dess behandling av förslaget till ändring av artikel 136 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt vad gäller en stabilitetsmekanism för de medlemsstater som har euron som valuta.

Med vänlig hälsning

(underskrift)

Olli Rehn

Ledamot av Europeiska kommissionen

(underskrift)

Jean-Claude Juncker

Eurogruppens ordförande

Bilaga till skrivelsen från Eurogruppens ordförande och från kommissionsledamoten med ansvar för ekonomiska och monetära frågor till föredragandena

21 mars 2011

Villkoren för den europeiska stabilitetsmekanismen

Europeiska rådet har enats om att euroområdets medlemsstater behöver inrätta en permanent stabilitetsmekanism: den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM). ESM ska aktiveras genom ömsesidig överenskommelse (2), om det är absolut nödvändigt för att trygga den finansiella stabiliteten i euroområdet som helhet. ESM ska ta över efter den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) och den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) och ge externt finansiellt stöd till euroområdets medlemsstater efter juni 2013.

Finansiellt stöd via ESM ska ges på strikta politiska villkor inom ramen för ett makroekonomiskt anpassningsprogram och utifrån en rigorös analys av hållbarheten i den offentliga skuldsättningen. Detta ska genomföras av kommissionen och Internationella valutafonden (IMF) i samverkan med Europeiska centralbanken (ECB). Den mottagande medlemsstaten måste se till att den privata sektorn deltar på ett lämpligt sätt utifrån de specifika omständigheterna och i full överensstämmelse med IMF:s praxis.

ESM ska ha en faktisk utlåningskapacitet på 500 miljarder euro (3). Om detta är tillräckligt ska prövas regelbundet, dock minst vart femte år. ESM ska försöka komplettera sin utlåningskapacitet genom att IMF deltar i de finansiella stödinsatserna; även medlemsstater utanför euroområdet kan tillfälligt delta.

I återstoden av denna beskrivning av villkoren för EMS anges dess viktigaste strukturella komponenter:

Institutionell form

ESM ska inrättas genom ett fördrag mellan euroområdets medlemsstater som en mellanstatlig organisation enligt folkrätten. Dess säte ska ligga i Luxemburg och dess stadga ska fastställas i en bilaga till fördraget.

Uppgift och finansieringsstrategi

ESM:s uppgift ska vara att anskaffa finansiering och ge finansiellt stöd på strikta villkor till euroområdets medlemsstater som drabbats eller hotas av allvarliga finansieringsproblem, så att den finansiella stabiliteten i euroområdet som helhet kan tryggas.

Euroområdets medlemsstater ska till ESM överföra de finansiella sanktioner som ålagts enligt stabilitets- och tillväxtpakten och förfarandena vid makroekonomiska obalanser. (4) Dessa sanktioner ska utgöra en del av det inbetalda kapitalet.

ESM ska tillämpa en lämplig finansieringsstrategi för att se till att det finns en bred uppsättning av olika finansieringskällor att tillgå och som gör det möjligt för ESM att erbjuda medlemsstaterna finansiella stödpaket oavsett förhållandena på marknaden. Alla åtföljande risker ska begränsas genom en adekvat förvaltning av tillgångar och skulder.

Ledning

ESM ska ha en styrelse som ska bestå av finansministrarna i euroområdets medlemsstater (som röstberättigade medlemmar), med kommissionsledamoten med ansvar för ekonomiska och monetära frågor och Europeiska centralbankens ordförande som ska fungera som observatörer. Styrelsen ska utse en ordförande bland sina röstberättigade medlemmar.

Styrelsen ska vara ESM:s högsta beslutsfattande organ och fatta beslut i följande viktigare frågor genom ömsesidig överenskommelse:

| — | Beviljande av finansiellt stöd. |
| --- | --- |

—

Beviljande av finansiellt stöd.

| — | Villkor för finansiellt stöd. |
| --- | --- |

—

Villkor för finansiellt stöd.

| — | ESM:s utlåningskapacitet. |
| --- | --- |

—

ESM:s utlåningskapacitet.

| — | Ändringar i uppsättningen av instrument. |
| --- | --- |

—

Ändringar i uppsättningen av instrument.

Styrelsens övriga beslut ska fattas med kvalificerad majoritet om inte annat anges.

ESM ska ha en direktion som utför specifika uppgifter som delegerats av styrelsen. Varje medlemsstat i euroområdet ska utse en ledamot och en suppleant. Kommissionen och ECB ska dessutom nominera en observatör och en suppleant till styrelsen. Alla direktionsbeslut ska fattas med kvalificerad majoritet om inte annat anges.

Rösterna i syrelsen och direktionen ska viktas så att de står i proportion till respektive medlemsstats teckning av kapital i ESM. Kvalificerad majoritet ska vara 80 procent av rösterna.

Styrelsen ska utse en verkställande direktör med ansvar för den löpande förvaltningen av ESM. Den verkställande direktören ska vara direktionens ordförande.

Kapitalstruktur

ESM ska försöka att erhålla och bibehålla högsta kreditbetyg från de större kreditvärderingsinstituten.

ESM ska ha ett tecknat kapital på totalt 700 miljarder euro. Av detta belopp ska 80 miljarder euro utgöras av inbetalt kapital från euroområdets medlemsstater, varav 40 miljarder euro ska finnas tillgängliga från och med juli 2013 och den återstående delen gradvis skjutas till under de tre följande åren. ESM ska dessutom förfoga över en kombination av utfäst garantikapital och garantier från euroområdets medlemsstater på totalt 620 miljarder euro.

Fördelningsnyckeln för varje medlemsstat ska i fråga om ESM:s totala tecknade kapital bygga på ECB:s nyckel för inbetalt kapital enligt bilagan. Genom att ratificera ESM-fördraget förbinder sig medlemsstaterna rättsligt att lämna sitt bidrag till det totala tecknade kapitalet.

Styrelsen ska fatta beslut genom ömsesidig överenskommelse vid anpassningen av beloppet för det totala tecknade kapitalet eller vid infordran av kapital, utom i de nedan angivna fallen. För det första kan direktionen med enkel majoritet besluta att genom att kräva in kapital återställa nivån på det inbetalda kapitalet om denna sjunkit på grund av förluster (5). För det andra ska det införas ett förfarande för en garanti som ska infrias på anfordran för att kapital vid behov automatiskt ska kunna infordras från ESM:s andelsägare i syfte att undvika ett betalningsunderskott i förhållande till ESM:s kreditgivare. Varje andelsägares förpliktelse ska under alla förhållanden vara begränsad till andelsägarens andel av det tecknade kapitalet.

För alla bidrag till det tecknade kapitalet från en medlemsstat (6) som ansluter sig till ESM efter juli 2013 ska samma villkor gälla som för de ursprungliga bidragen. De praktiska följderna för det totala tecknade kapitalet och kapitalets fördelning mellan medlemsstaterna ska fastställas av styrelsen genom ömsesidig överenskommelse.

Så länge ESM inte har aktiverats och under förutsättning att den faktiska utlåningskapaciteten inte understiger 500 miljarder euro ska intäkterna från en investering av inbetalt ESM-kapital återbetalas till medlemsstaterna, med avdrag för driftskostnader. När ESM väl har aktiverats ska intäkterna från en investering av ESM-kapital och den finansiella stödverksamheten behållas inom ESM. I de fall där det inbetalda kapitalet överstiger kravet att upprätthålla ESM:s utlåningskapacitet kan styrelsen med enkel majoritet besluta om vinstutdelning till medlemsstaterna i euroområdet utifrån fördelningsnyckeln.

Instrument

ESM ska ge finansiellt stöd på strikta villkor inom ramen för ett makroekonomiskt anpassningsprogram. Stödet ska stå i proportion till hur allvarliga de obalanser är som råder i medlemsstaten i fråga. Det ska tillhandahållas i form av lån.

ESM får dock i undantagsfall och på strikta villkor ingripa på primärmarknaden för skuldinstrument som led i ett makroekonomiskt anpassningsprogram, om styrelsen så beslutat genom ömsesidig överenskommelse.

Stabilitetsstöd inom ramen för ESM (ESS)

Den europeiska stabilitetsmekanismen kan ge stabilitetsstöd på kort eller medellång sikt till de av euroområdets medlemsstater som drabbats av allvarliga finansieringsproblem. Tillgången till detta stöd ska vara förenad med ett makroekonomiskt anpassningsprogram på lämpliga politiska villkor, i proportion till hur allvarliga de underliggande obalanserna är i den mottagande medlemsstaten. Programmets och lånens löptid ska vara beroende av obalansernas karaktär och utsikterna till att den mottagande medlemsstaten på nytt vinner tillträde till finansmarknaderna inom den tid som ESM:s resurser står till förfogande.

Facilitet för primärmarknaden

ESM kan på primärmarknaden köpa statsobligationer från en medlemsstat som drabbats av allvarliga finansieringsproblem, i syfte att maximera stödets kostnadseffektivitet. Villkoren och formerna för eventuellt inköp av statsobligationer ska anges närmare i beslutet om villkoren för finansiellt stöd.

Styrelsen kan göra en översyn av de instrument ESM har till sitt förfogande och besluta om att ändra i uppsättningen av instrument.

IMF:s deltagande

ESM ska ha ett mycket nära samarbete med IMF när det gäller att ge finansiellt stöd (7). Under alla förhållanden ska man eftersträva att IMF deltar aktivt, såväl på teknisk som på finansiell nivå. Skuldhållbarhetsanalysen ska genomföras av kommissionen och IMF gemensamt, i samverkan med ECB. De politiska villkor som är förenade med ESM/IMF-stöd ska förhandlas fram av kommissionen och IMF gemensamt, i samverkan med ECB.

Aktivering av det finansiella stödet, programövervakning och uppföljning

Finansiellt stöd från ESM ska i samtliga fall aktiveras på begäran av en medlemsstat till övriga medlemsstater i euroområdet. Eurogruppen ska informera rådet om att en begäran om aktivering av stöd har framställts. När gruppen mottar en sådan begäran ska styrelsen uppmana kommissionen att, i samverkan med ECB, bedöma om det föreligger en risk för den finansiella stabiliteten inom euroområdet i dess helhet och att göra en noggrann analys av den offentliga skuldsättningens hållbarhet i den berörda medlemsstaten, tillsammans med IMF och i samverkan med ECB. Därefter vidtas följande åtgärder för att aktivera finansiellt stöd via ESM:

| — | Om begäran avser stabilitetsstöd (ESS) inom ramen för ESM, ska kommissionen, tillsammans med IMF och i samverkan med ECB, bedöma den mottagande medlemsstatens faktiska finansieringsbehov och på vilket sätt den privata sektorn ska delta, i överensstämmelse med IMF:s praxis. |
| --- | --- |

—

Om begäran avser stabilitetsstöd (ESS) inom ramen för ESM, ska kommissionen, tillsammans med IMF och i samverkan med ECB, bedöma den mottagande medlemsstatens faktiska finansieringsbehov och på vilket sätt den privata sektorn ska delta, i överensstämmelse med IMF:s praxis.

| — | Utifrån denna bedömning ska styrelsen ge kommissionen i uppdrag att, tillsammans med IMF och i samverkan med ECB, förhandla fram ett makroekonomiskt anpassningsprogram med den berörda medlemsstaten; närmare detaljer för detta anges i ett samförståndsavtal. |
| --- | --- |

—

Utifrån denna bedömning ska styrelsen ge kommissionen i uppdrag att, tillsammans med IMF och i samverkan med ECB, förhandla fram ett makroekonomiskt anpassningsprogram med den berörda medlemsstaten; närmare detaljer för detta anges i ett samförståndsavtal.

| — | Kommissionen kommer att lägga fram ett förslag för rådet om godkännande av det makroekonomiska anpassningsprogrammet. Styrelsen ska besluta om det finansiella stödet ska beviljas och om villkoren för sådant stöd. Efter det att programmet antagits av rådet ska kommissionen underteckna samförståndsavtalet för euroområdets medlemsstater, förutsatt att styrelsen i förväg har kommit fram till en ömsesidig överenskommelse. Direktionen ska sedan godkänna överenskommelsen om finansiellt stöd som innehåller de tekniska aspekterna av det planerade finansiella stödet. |
| --- | --- |

—

Kommissionen kommer att lägga fram ett förslag för rådet om godkännande av det makroekonomiska anpassningsprogrammet. Styrelsen ska besluta om det finansiella stödet ska beviljas och om villkoren för sådant stöd. Efter det att programmet antagits av rådet ska kommissionen underteckna samförståndsavtalet för euroområdets medlemsstater, förutsatt att styrelsen i förväg har kommit fram till en ömsesidig överenskommelse. Direktionen ska sedan godkänna överenskommelsen om finansiellt stöd som innehåller de tekniska aspekterna av det planerade finansiella stödet.

| — | Kommissionen, tillsammans med IMF och i samverkan med ECB, kommer att ansvara för övervakningen av de politiska villkor som ställs i samband med ett makroekonomiskt anpassningsprogram. Den ska avlägga rapport till rådet samt till direktionen. På grundval av denna rapport ska direktionen genom ömsesidig överenskommelse besluta om nya delutbetalningar av lånet. |
| --- | --- |

—

Kommissionen, tillsammans med IMF och i samverkan med ECB, kommer att ansvara för övervakningen av de politiska villkor som ställs i samband med ett makroekonomiskt anpassningsprogram. Den ska avlägga rapport till rådet samt till direktionen. På grundval av denna rapport ska direktionen genom ömsesidig överenskommelse besluta om nya delutbetalningar av lånet.

| — | Efter diskussion i styrelsen kan rådet, på förslag från kommissionen, besluta om efterhandsutvärdering av programmet. Övervakningen kan fortsätta så länge som ett visst specificerat belopp av det finansiella stödet inte har återbetalats. |
| --- | --- |

—

Efter diskussion i styrelsen kan rådet, på förslag från kommissionen, besluta om efterhandsutvärdering av programmet. Övervakningen kan fortsätta så länge som ett visst specificerat belopp av det finansiella stödet inte har återbetalats.

Förenlighet med EU:s ram för multilateral övervakning

Ett godkännande ska begäras från EU:s medlemsstater innan medlemsstaterna i euroområdet får ge kommissionen, tillsammans med IMF och i samverkan med ECB, i uppdrag att analysera skuldsättningens hållbarhet med avseende på den medlemsstat som begär finansiellt stöd, förbereda det anpassningsprogram som åtföljer det finansiella stödet samt övervaka genomförandet.

Styrelsen får visserligen själv inom en mellanstatlig ram besluta om ett finansiellt stöd ska ges och hur det ska utformas, men de politiska villkor som fastställs inom ramen för utökad övervakning eller ett makroekonomiskt anpassningsprogram bör vara förenliga med ramen för EU:s övervakning och respekten för EU:s förfaranden måste garanteras. I detta syfte avser kommissionen att lägga fram ett förslag till förordning som klargör de nödvändiga stegen i förfarandet enligt artikel 136 i fördraget så att de politiska villkoren skrivs in i rådets beslut och man förvissar sig om förenligheten med EU:s ram för multilateral övervakning. Rådet och kommissionen ska regelbundet informera Europaparlamentet om inrättandet av ESM och dess verksamhet.

Prissättning

Styrelsen ska besluta om prisstrukturen för finansiellt stöd till en mottagande medlemsstat.

ESM ska kunna låna ut till fast eller rörlig ränta. ESM:s prissättning ska ligga i linje med IMF:s principer för prissättningen och ska, samtidigt som den är högre än finansieringskostnaderna för ESM, innefatta ett lämpligt påslag för risk.

Följande prisstruktur ska gälla för lån via ESM:

| 1) | Finansieringskostnad för ESM. |
| --- | --- |

1)

Finansieringskostnad för ESM.

| 2) | En avgift på 200 räntepunkter tillämpade på hela lånet. |
| --- | --- |

2)

En avgift på 200 räntepunkter tillämpade på hela lånet.

| 3) | En tilläggsavgift på 100 räntepunkter för lånebelopp som är utestående efter 3 år. |
| --- | --- |

3)

En tilläggsavgift på 100 räntepunkter för lånebelopp som är utestående efter 3 år.

För lån till fast ränta med löptider på över 3 år kommer marginalen att vara ett viktat genomsnitt av avgiften på 200 räntepunkter för de första 3 åren och 200 räntepunkter plus 100 räntepunkter för de efterföljande åren.

Prisstrukturen ska fastställas i ESM:s prispolitik, som ska ses över med jämna mellanrum.

Deltagande av den privata sektorn

1.   Former för den privata sektorns deltagande

En lämplig och proportionell form för den privata sektorns deltagande ska förväntas i samtliga fall när finansiellt stöd tas emot av den mottagande staten. Arten och omfattningen av detta deltagande kommer att avgöras från fall till fall och vara beroende av hur skuldhållbarhetsanalysen utfaller, i linje med IMF:s praxis (8), samt av de potentiella konsekvenserna för euroområdets finansiella stabilitet.

| a) | Om det av en skuldhållbarhetsanalys framgår att ett makroekonomiskt anpassningsprogram har en realistisk möjlighet att återställa hållbarheten i den offentliga skulden ska den mottagande medlemsstaten ta initiativ till att uppmuntra de viktigaste privata investerarna att bibehålla sin exponering (t.ex. en modell liknande ”Wieninitiativet”). Kommissionen, IMF, ECB och Europeiska bankmyndigheten (EBA) ska aktivt delta i övervakningen av genomförandet av sådana initiativ. |
| --- | --- |

a)

Om det av en skuldhållbarhetsanalys framgår att ett makroekonomiskt anpassningsprogram har en realistisk möjlighet att återställa hållbarheten i den offentliga skulden ska den mottagande medlemsstaten ta initiativ till att uppmuntra de viktigaste privata investerarna att bibehålla sin exponering (t.ex. en modell liknande ”Wieninitiativet”). Kommissionen, IMF, ECB och Europeiska bankmyndigheten (EBA) ska aktivt delta i övervakningen av genomförandet av sådana initiativ.

| b) | Om det av en skuldhållbarhetsanalys framgår att ett makroekonomiskt program inte har en realistisk möjlighet att återställa hållbarheten i den offentliga skulden ska den mottagande medlemsstaten anmodas att inleda aktiva förhandlingar i god tro med sina fordringsägare så att dessa blir direkt delaktiga i återställandet av en hållbar skuld. Beviljandet av det finansiella stödet kommer att vara betingat av att medlemsstaten har en trovärdig plan och uppvisar ett tillfredsställande åtagande i fråga om att sörja för ett lämpligt och proportionerligt deltagande från den privata sektorn. Framstegen med genomförandet av planen ska övervakas under programmets löptid och beaktas i beslutet om utbetalningar. |
| --- | --- |

b)

Om det av en skuldhållbarhetsanalys framgår att ett makroekonomiskt program inte har en realistisk möjlighet att återställa hållbarheten i den offentliga skulden ska den mottagande medlemsstaten anmodas att inleda aktiva förhandlingar i god tro med sina fordringsägare så att dessa blir direkt delaktiga i återställandet av en hållbar skuld. Beviljandet av det finansiella stödet kommer att vara betingat av att medlemsstaten har en trovärdig plan och uppvisar ett tillfredsställande åtagande i fråga om att sörja för ett lämpligt och proportionerligt deltagande från den privata sektorn. Framstegen med genomförandet av planen ska övervakas under programmets löptid och beaktas i beslutet om utbetalningar.

Vid förhandlingarna med fordringsägare ska den mottagande medlemsstaten följa följande principer:

| — | Proportionalitetsprincipen: Medlemsstaten ska söka finna lösningar som är proportionerliga med avseende på landets problem vad gäller hållbar skuldsättning. |
| --- | --- |

—

Proportionalitetsprincipen: Medlemsstaten ska söka finna lösningar som är proportionerliga med avseende på landets problem vad gäller hållbar skuldsättning.

| — | Öppenhetsprincipen: Den berörda medlemsstaten ska inleda en öppen dialog med fordringsägare och i god tid utbyta relevant information med dessa. |
| --- | --- |

—

Öppenhetsprincipen: Den berörda medlemsstaten ska inleda en öppen dialog med fordringsägare och i god tid utbyta relevant information med dessa.

| — | Rättviseprincipen: Medlemsstaten ska samråda med fordringsägarna om utformningen av all omstrukturering av offentlig skuld i syfte att nå fram till framförhandlade lösningar. Åtgärder som minskar skuldens nettonuvärde ska endast övervägas när andra alternativ inte förmodas kunna ge förväntat resultat. |
| --- | --- |

—

Rättviseprincipen: Medlemsstaten ska samråda med fordringsägarna om utformningen av all omstrukturering av offentlig skuld i syfte att nå fram till framförhandlade lösningar. Åtgärder som minskar skuldens nettonuvärde ska endast övervägas när andra alternativ inte förmodas kunna ge förväntat resultat.

| — | Principen om gränsöverskridande samordning: Risken för att problemet smittar av sig och sprids till andra medlemsstater och tredjeländer ska beaktas vid utformningen av åtgärder för den privata sektorns deltagande. Den berörda medlemsstaten ska se till att de åtgärder som vidtas åtföljs av ett ordentligt meddelande som syftar till att bevara den finansiella stabiliteten i euroområdet som helhet. |
| --- | --- |

—

Principen om gränsöverskridande samordning: Risken för att problemet smittar av sig och sprids till andra medlemsstater och tredjeländer ska beaktas vid utformningen av åtgärder för den privata sektorns deltagande. Den berörda medlemsstaten ska se till att de åtgärder som vidtas åtföljs av ett ordentligt meddelande som syftar till att bevara den finansiella stabiliteten i euroområdet som helhet.

2.   Klausuler om kollektivt agerande

Klausuler om kollektivt agerande ska från och med juli 2013 införas i samtliga lån som upptas av stater inom euroområdet med en löptid på mer än ett år. Syftet med dessa klausuler ska vara att underlätta överenskommelser mellan staten och dess fordringsägare inom den privata sektorn när det gäller den privata sektorns deltagande. Införandet av en klausul om kollektivt agerande i en obligation ska inte innebära en större sannolikhet för betalningsinställelse eller omstrukturering av skuld som hänför sig till denna obligation. Följaktligen ska status som fordringsägare till statsskulden inte påverkas av att klausuler om kollektivt agerande har införts.

Klausulerna om kollektivt agerande ska i stort överensstämma med dem som vanligtvis används på de brittiska och amerikanska marknaderna till följd av G10-rapporten om klausuler om kollektivt agerande. Klausulerna om kollektivt agerande ska införas på sådant sätt att man bibehåller lika villkor bland de medlemsstater som ingår i euroområdet. Detta innebär att man för samtliga medlemsstater som ingår i euroområdet ska använda identiska och standardiserade klausuler som harmoniserats med avseende på bestämmelserna och villkoren för värdepapper som emitterats av medlemsstaterna. Grunden för detta ska överensstämma med de klausuler om kollektivt agerande som är vanliga i lagstiftningen i New York och i engelsk lagstiftning.

Klausuler om kollektivt agerande ska innehålla en aggregationsklausul som gör det möjligt för en mycket stor majoritet av obligationsinnehavarna inom flera olika emissioner som omfattas av en sådan klausul inom ett enskilt rättssystem att införa en klausul om majoritetsåtgärder om den nödvändiga majoriteten bland fordringsägarna för omstruktureringen inte kan uppnås inom en enda obligationsemission. Lämpliga regler om representativitet ska införas. De viktigaste frågorna – ”the reserve matters” – (t.ex. de mest väsentliga betalningsvillkoren, omvandling eller utbyte av obligationer) ska fastställas med större majoritet än andra slags frågor. Relevanta krav i fråga om beslutsmässighet ska tillämpas. Ändringar som godkänts av tillämplig majoritet är bindande för samtliga obligationsinnehavare.

Man ska använda en lämplig klausul om berövande av rösträtt i syfte att sörja för korrekt omröstning. Lämpliga klausuler för att förhindra störande rättsliga åtgärder ska övervägas.

Klausulerna om kollektivt agerande ska införas på ett standardiserat sätt, så att deras rättsliga verkan blir densamma i samtliga rättssystem inom euroområdet och man bibehåller lika villkor för medlemsstaterna i euroområdet. Dessa medlemsstater ska vidta de åtgärder som behövs för att verkställa klausulerna om kollektivt agerande.

Euroområdets medlemsstater ska efter juni 2013 få fortsätta att omfinansiera en utestående skuld utan klausuler om kollektivt agerande under på förhand fastställda villkor för att bibehålla den nödvändiga likviditeten i äldre obligationer och ge euroområdets medlemsstater tillräcklig tid för att i vederbörlig ordning emittera nya obligationer med samtliga relevanta löptider. De närmare rättsliga arrangemangen för att införa klausuler om kollektivt agerande i statspapper inom euroområdet ska fastställas med utgångspunkt i det arbete som kommer att utföras av ekonomiska och finansiella kommitténs underkommitté för EU-ländernas marknader för statspapper, efter vederbörligt samråd med marknadsaktörer och andra intressenter, och de ska färdigställas senast i slutet av 2011.

3.   Status som prioriterad borgenär för ESM

I likhet med IMF kommer ESM att ge en medlemsstat finansiellt stöd när dess normala tillträde till marknadsfinansiering är avskuret. Mot denna bakgrund har stats- och regeringscheferna förklarat att ESM ska ha status som prioriterad borgenär på liknande sätt som IMF, samtidigt som det accepteras att lån från ESM är efterställda lån från IMF.

Detta ska träda i kraft från och med den 1 juli 2013 utan att det ska påverka villkoren i andra överenskommelser enligt den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) och faciliteten för Grekland.

Övergångsarrangemang mellan EFSF och ESM

Såsom man ursprungligen avsåg kommer EFSF att finnas kvar efter juni 2013 för att man ska kunna förvalta de utestående obligationerna. Faciliteten kommer att förbli operativ till dess att den har fått full betalning för den finansiering som beviljats medlemsstaterna och återbetalat sina skulder enligt emitterade finansieringsinstrument och fullgjort alla betalningsskyldigheter gentemot garanter. Icke utbetalade och icke finansierade delar av befintliga lånefaciliteter bör överföras till ESM (t.ex. betalning och finansiering av betalningar som förfaller först efter ikraftträdandet av ESM). Den totala utlåningen från EFSF och ESM får inte överstiga 500 miljarder euro.

För att säkerställa en smidig övergång från EFSF till ESM ska den verkställande direktören för EFSF ges i uppgift att praktiskt förbereda inrättandet av ESM. Han ska fortlöpande rapportera om framstegen till Eurogruppens arbetsgrupp.

Deltagande av medlemsstater som inte ingår i euroområdet

Medlemsstater som inte ingår i euroområdet kan i enskilda fall delta jämsides med ESM i verksamheten för finansiellt stöd till euroområdets medlemsstater. Om medlemsstater som inte ingår i euroområdet deltar i sådan verksamhet ska de företrädas vid de styrelse- och direktionsmöten vid vilka man ska besluta om beviljandet och övervakningen av stödet. De ska i god tid få tillgång till all relevant information och vederbörligt samråd ska ske. Euroområdets medlemsstater ska stödja likvärdig status för ESM:s fordringsägare och andra medlemsstater som ger bilaterala lån jämsides med ESM.

Biläggande av tvister

Om det uppstår en tvist mellan en medlemsstat som ingår i euroområdet och ESM i fråga om tolkningen och tillämpningen av fördraget om inrättandet av ESM ska styrelsen avgöra denna. Om den berörda medlemsstaten bestrider detta beslut ska tvisten föras inför EU:s domstol i enlighet med artikel 273 i EUF-fördraget.

När det gäller förhållandet mellan ESM och tredje part ska tillämplig lag och jurisdiktion fastställas i rättsliga handlingar och avtal som därefter ska gälla mellan ESM och denna tredje part.

Bilaga

Fördelningsnyckel för ESM grundad på ECB:s fördelningsnyckel

Fördelningsnyckel för ESM

| Land | ISO | Fördelningsnyckel för ESM |
| --- | --- | --- |
| Österrike | AT | 2.783 |
| Belgien | BE | 3.477 |
| Cypern | CY | 0.196 |
| Estland | EE | 0.186 |
| Finland | FI | 1.797 |
| Frankrike | FR | 20.386 |
| Tyskland | DE | 27.146 |
| Grekland | EL | 2.817 |
| Irland | IE | 1.592 |
| Italien | IT | 17.914 |
| Luxemburg | LU | 0.250 |
| Malta | MT | 0.073 |
| Nederländerna | NL | 5.717 |
| Portugal | PT | 2.509 |
| Slovakien | SK | 0.824 |
| Slovenien | SI | 0.428 |
| Spanien | ES | 11.904 |
| Totalt | EA17 | 100.0 |

Land

ISO

Fördelningsnyckel för ESM

Österrike

AT

2.783

Belgien

BE

3.477

Cypern

CY

0.196

Estland

EE

0.186

Finland

FI

1.797

Frankrike

FR

20.386

Tyskland

DE

27.146

Grekland

EL

2.817

Irland

IE

1.592

Italien

IT

17.914

Luxemburg

LU

0.250

Malta

MT

0.073

Nederländerna

NL

5.717

Portugal

PT

2.509

Slovakien

SK

0.824

Slovenien

SI

0.428

Spanien

ES

11.904

Totalt

EA17

100.0

Anm.:

ESM:s nyckel baseras på ECB:s fördelningsnyckel för kapitaltillskott.

Medlemsstater med en BNP per capita på mindre än 75 % av genomsnittet för EU ska omfattas av en tidsbegränsad korrigering under 12 år räknat från deras anslutning till euroområdet.

Denna tidsbegränsade korrigering ska vara tre fjärdedelar av skillnaden mellan BNI och ECB:s kapitalandel (de facto 75 % av BNI-delen och 25 % av ECB:s kapitalandel) enligt följande: ESM:s andel = ECB:s andel enligt fördelningsnyckeln - 0,75*(ECB:s andel enligt fördelningsnyckeln - BNI-andelen).

Korrigeringen nedåt för berörda länder ska omfördelas bland samtliga övriga länder enligt deras andel i ECB:s fördelningsnyckel.

BNI och BNP per capita är angivna i 2010 års värden.

| Källor: | Beräkningar från ECB, Ameco och GD Ekonomi och finans. |
| --- | --- |

Källor:

Beräkningar från ECB, Ameco och GD Ekonomi och finans.

---

(1)  Texten har översatts i informationssyfte. Skrivelsens originalspråk är engelska.

1

(2)  Ett beslut som fattas genom ömsesidig överenskommelse är ett beslut som fattas med enhällighet av de medlemsstater som deltar i omröstningen, vilket betyder att nedlagda röster inte hindrar beslutet från att antas.

2

(3)  Under övergången från EFSF till ESM kommer den sammantagna utlåningskapaciteten inte att överstiga detta belopp.

3

(4)  Förutsatt att en slutlig överenskommelse nås på politisk nivå.

4

(5)  Den medlemsstat som genom underlåtenhet att betala har förorsakat den förlust som ska täckas får inte delta i omröstningen.

5

(6)  En medlemsstat som ansluter sig till euroområdet blir som en konsekvens av detta också medlem av ESM med oinskränkta rättigheter och förpliktelser.

6

(7)  Det förutsätts emellertid att IMF:s deltagande överensstämmer med dess uppdrag enligt överenskommelsen och med IMF-styrelsens relevanta beslut och politik.

7

(8)  I linje med IMF anses skuldsättning vara hållbar när en låntagare förväntas kunna fortsätta betala sin skuldtjänst utan en orealistiskt stor korrigering av sina inkomster och utgifter. Denna bedömning är avgörande för tillgängligheten samt den lämpliga omfattningen av finansieringen.

8

---

Torsdagen den 24 mars 2011

| 17.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/37

---

Torsdagen den 24 mars 2011Ändring av rådets förordning (EG) nr 55/2008 om införande av autonoma handelsförmåner för Republiken Moldavien ***I

P7_TA(2011)0104

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 55/2008 om införande av autonoma handelsförmåner för Republiken Moldavien (KOM(2010)0649 – C7-0364/2010 – 2010/0318(COD))

2012/C 247 E/09

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0649), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0649),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0364/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0364/2010),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 55 och 46.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55 och 46.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0041/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0041/2011).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

Torsdagen den 24 mars 2011P7_TC1-COD(2010)0318

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 55/2008 om införande av autonoma handelsförmåner för Republiken Moldavien

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 581/2011.)

---

| 17.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/38

---

Torsdagen den 24 mars 2011Allmänna preferenssystemet ***I

P7_TA(2011)0105

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 732/2008 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet under perioden 1 januari 2009–31 december 2011 (KOM(2010)0142 – C7-0135/2010 – 2010/0140(COD))

2012/C 247 E/10

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0142), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0142),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0135/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0135/2010),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0051/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0051/2011).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål lägga fram ett förslag till ny förordning om tillämpning av Allmänna preferenssystemet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål lägga fram ett förslag till ny förordning om tillämpning av Allmänna preferenssystemet.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

Torsdagen den 24 mars 2011P7_TC1-COD(2010)0140

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 732/2008 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet under perioden 1 januari 2009–31 december 2011

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 512/2011.)

---

| 17.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/39

---

Torsdagen den 24 mars 2011Luftfartsavtal EG/Förenta staterna ***

P7_TA(2011)0106

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2011 om utkastet till beslut av rådet och företrädarna för regeringarna i Europeiska unionens medlemsstater, församlade i rådet om ingående av protokollet om ändring av luftfartsavtalet mellan Amerikas förenta stater, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (15381/2010 – C7-0385/2010 – 2010/0112(NLE))

2012/C 247 E/11

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till beslut av rådet och företrädarna för regeringarna i Europeiska unionens medlemsstater, församlade i rådet (15381/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till beslut av rådet och företrädarna för regeringarna i Europeiska unionens medlemsstater, församlade i rådet (15381/2010),

| — | med beaktande av utkastet till protokollet om ändring av luftfartsavtalet från 2007 mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater (09913/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokollet om ändring av luftfartsavtalet från 2007 mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater (09913/2010),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet lagt fram i enlighet med artiklarna 100.2, 218.6 andra stycket punkt a led v och 218.8 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0385/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet lagt fram i enlighet med artiklarna 100.2, 218.6 andra stycket punkt a led v och 218.8 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0385/2010),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 juni 2010 om luftfartsavtalet mellan EU och Förenta staterna (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 juni 2010 om luftfartsavtalet mellan EU och Förenta staterna (1),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A7-0046/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A7-0046/2011).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen, till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna samt till den amerikanska kongressen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen, till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna samt till den amerikanska kongressen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2010)0239.

---

| 17.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/40

---

Torsdagen den 24 mars 2011Luftfartsavtal EG/Kanada ***

P7_TA(2011)0107

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2011 om utkastet till beslut av rådet och företrädarna för regeringarna i Europeiska unionens medlemsstater, församlade i rådet om ingående av luftfartsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Kanada, å andra sidan (15380/2010 – C7-0386/2010 – 2009/0018(NLE))

2012/C 247 E/12

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till beslut av rådet och företrädarna för regeringarna i Europeiska unionens medlemsstater, församlade i rådet (15380/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till beslut av rådet och företrädarna för regeringarna i Europeiska unionens medlemsstater, församlade i rådet (15380/2010),

| — | med beaktande av förslaget till luftfartsavtal mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Kanada, å andra sidan (08303/10/2009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till luftfartsavtal mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Kanada, å andra sidan (08303/10/2009),

| — | med beaktande av rådets begäran om godkännande i enlighet med artiklarna 100.2 och 218.6 andra stycket a, led v och artikel 218.8 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0386/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets begäran om godkännande i enlighet med artiklarna 100.2 och 218.6 andra stycket a, led v och artikel 218.8 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0386/2010),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A7-0045/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A7-0045/2011).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Kanada. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Kanada.

---

| 17.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/40

---

Torsdagen den 24 mars 2011Luftfartsavtal EU/Vietnam ***

P7_TA(2011)0108

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2011 om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Socialistiska republiken Vietnams regering om vissa luftfartsaspekter (14876/2010 – C7-0366/2010 – 2007/0082(NLE))

2012/C 247 E/13

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (14876/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (14876/2010),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Socialistiska republiken Vietnams regering om vissa luftfartsaspekter (07170/2009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Socialistiska republiken Vietnams regering om vissa luftfartsaspekter (07170/2009),

| — | med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 100.2 och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0366/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 100.2 och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0366/2010),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A7-0044/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A7-0044/2011).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Socialistiska republiken Vietnam. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Socialistiska republiken Vietnam.

---

| 17.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/41

---

Torsdagen den 24 mars 2011Utnämning av en ledamot av Europeiska centralbankens direktion: Peter Praet (BE)

P7_TA(2011)0110

Europaparlamentets beslut av den 24 mars 2011 om rådets rekommendation om utseende av en ledamot i Europeiska centralbankens direktion (00003/2011 – C7-0058/2011 – 2011/0802(NLE))

2012/C 247 E/14

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 15 februari 2011 (00003/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 15 februari 2011 (00003/2011),

| — | med beaktande av artikel 283.2 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilket Europeiska rådet har hört parlamentet (C7-0058/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 283.2 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilket Europeiska rådet har hört parlamentet (C7-0058/2011),

| — | med beaktande av artikel 109 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 109 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0064/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0064/2011), och av följande skäl:

| A. | Genom en skrivelse av den 18 februari 2011 konsulterade Europeiska rådet Europaparlamentet om att utse Peter Praet till ledamot i Europeiska centralbankens direktion för en åttaårsperiod med verkan från den 1 juni 2011. |
| --- | --- |

A.

Genom en skrivelse av den 18 februari 2011 konsulterade Europeiska rådet Europaparlamentet om att utse Peter Praet till ledamot i Europeiska centralbankens direktion för en åttaårsperiod med verkan från den 1 juni 2011.

| B. | Europaparlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor granskade sedan den nominerade kandidatens referenser, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 283.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och kravet på centralbankens fullständiga oavhängighet i enlighet med artikel 130 i samma fördrag. I samband med denna granskning har utskottet tagit del av kandidatens meritförteckning och svaren på de skriftliga frågor utskottet ställt honom. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor granskade sedan den nominerade kandidatens referenser, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 283.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och kravet på centralbankens fullständiga oavhängighet i enlighet med artikel 130 i samma fördrag. I samband med denna granskning har utskottet tagit del av kandidatens meritförteckning och svaren på de skriftliga frågor utskottet ställt honom.

| C. | Utskottet höll den 16 mars 2011 en utfrågning med den nominerade kandidaten. Under denna utfrågning, som varade i en och en halv timme, höll kandidaten först ett inledande anförande, och därefter besvarade han utskottsledamöternas frågor. |
| --- | --- |

C.

Utskottet höll den 16 mars 2011 en utfrågning med den nominerade kandidaten. Under denna utfrågning, som varade i en och en halv timme, höll kandidaten först ett inledande anförande, och därefter besvarade han utskottsledamöternas frågor.

| 1. | Europaparlamentet ger Europeiska rådet sin tillstyrkan till rådets rekommendation att utse Peter Praet till ledamot i Europeiska centralbankens direktion. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ger Europeiska rådet sin tillstyrkan till rådets rekommendation att utse Peter Praet till ledamot i Europeiska centralbankens direktion.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till Europeiska rådet och rådet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till Europeiska rådet och rådet.

---

| 17.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/42 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/42

---

Torsdagen den 24 mars 2011Förfarande för samlad ansökan om uppehålls- och arbetstillstånd ***I

P7_TA(2011)0115

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat (KOM(2007)0638 – C6-0470/2007 – 2007/0229(COD))

2012/C 247 E/15

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0638), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0638),

| — | med beaktande av artiklarna 63.3 a och 67 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0470/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 63.3 a och 67 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0470/2007),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 20 november 2008 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 20 november 2008 (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665),

| — | med beaktande av artiklarna 294.3 och 79.2 a och b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.3 och 79.2 a och b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 9 juli 2008 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 9 juli 2008 (2),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 18 juni 2008 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 18 juni 2008 (3),

| — | med beaktande av artikel 55 och 56.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 och 56.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0265/2010). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0265/2010).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 16 E, 22.1.2010, s. 240.

(2)  EUT C 27, 3.2.2009, s. 114.

(3)  EUT C 257, 9.10.2008, s. 20.

---

Torsdagen den 24 mars 2011P7_TC1-COD(2007)0229

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat

[Ändring 122 om inte annat anges]

EUROPAPARLAMENTET OCH
  EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om ▐ Europeiska
  unionens funktionssätt
  , särskilt
  artikel 79.2 a och 79.2 b
  ,

med beaktande av
  Europeiska
  kommissionens förslag,

▐

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (1),

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | För att gradvis upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa föreskrivs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) att det ska beslutas om åtgärder som rör asyl, invandring och skydd av rättigheter för medborgare i tredjeland. |
| --- | --- |

(1)

För att gradvis upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa föreskrivs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) att det ska beslutas om åtgärder som rör asyl, invandring och skydd av rättigheter för medborgare i tredjeland.

| (2) | Europeiska rådet erkände vid sitt särskilda möte i Tammerfors den 15 och 16 oktober 1999 behovet av tillnärmning av nationell lagstiftning om villkoren för rätt till inresa och vistelse för medborgare i tredjeland. Europeiska rådet konstaterade i detta sammanhang att unionen bör säkerställa en rättvis behandling av medborgare i tredjeland som lagligen vistas på medlemsstaternas territorium och att en mer kraftfull integrationspolitik bör syfta till att ge dem rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med unionsmedborgarnas. Europeiska rådet anmodade därför rådet att snabbt anta de nödvändiga rättsliga instrumenten, på grundval av förslag från kommissionen. Behovet av att uppnå de mål som definierades vid mötet i Tammerfors bekräftades i
  Stockholmsprogrammet, som antogs av Europeiska rådet den 10 och 11 december 2009

   (4). |
| --- | --- |

(2)

Europeiska rådet erkände vid sitt särskilda möte i Tammerfors den 15 och 16 oktober 1999 behovet av tillnärmning av nationell lagstiftning om villkoren för rätt till inresa och vistelse för medborgare i tredjeland. Europeiska rådet konstaterade i detta sammanhang att unionen bör säkerställa en rättvis behandling av medborgare i tredjeland som lagligen vistas på medlemsstaternas territorium och att en mer kraftfull integrationspolitik bör syfta till att ge dem rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med unionsmedborgarnas. Europeiska rådet anmodade därför rådet att snabbt anta de nödvändiga rättsliga instrumenten, på grundval av förslag från kommissionen. Behovet av att uppnå de mål som definierades vid mötet i Tammerfors bekräftades i
  Stockholmsprogrammet, som antogs av Europeiska rådet den 10 och 11 december 2009

   (4).

| (3) | ▐ Bestämmelser om ett enda ansökningsförfarande som leder till att ett kombinerat tillstånd utfärdas som i en enda administrativ handling omfattar såväl uppehållstillstånd som arbetstillstånd bör bidra till att förenkla och harmonisera de ▐ regler som för närvarande gäller i medlemsstaterna. Sådana förenklingar av förfarandena har redan införts
  i flera medlemsstater
  och har lett till effektivare förfaranden för både migranterna och deras arbetsgivare och det har underlättat kontroller av om migranternas vistelse och anställning är laglig. |
| --- | --- |

(3)

▐ Bestämmelser om ett enda ansökningsförfarande som leder till att ett kombinerat tillstånd utfärdas som i en enda administrativ handling omfattar såväl uppehållstillstånd som arbetstillstånd bör bidra till att förenkla och harmonisera de ▐ regler som för närvarande gäller i medlemsstaterna. Sådana förenklingar av förfarandena har redan införts
  i flera medlemsstater
  och har lett till effektivare förfaranden för både migranterna och deras arbetsgivare och det har underlättat kontroller av om migranternas vistelse och anställning är laglig.

| (4) | För att möjliggöra den första inresan till deras territorier bör medlemsstaterna snabbt kunna utfärda ett kombinerat tillstånd eller, om de utfärdar sådana tillstånd endast på sina territorier, en visering. |
| --- | --- |

(4)

För att möjliggöra den första inresan till deras territorier bör medlemsstaterna snabbt kunna utfärda ett kombinerat tillstånd eller, om de utfärdar sådana tillstånd endast på sina territorier, en visering.

| (5) | Det bör införas en uppsättning regler för förfarandet för handläggning av ansökan om ett kombinerat tillstånd. Förfarandena bör vara effektiva och genomförbara, med beaktande av den normala arbetsbelastningen vid medlemsstaternas myndigheter, samt öppna och rättvisa, så att de berörda personerna ges adekvat rättssäkerhet. |
| --- | --- |

(5)

Det bör införas en uppsättning regler för förfarandet för handläggning av ansökan om ett kombinerat tillstånd. Förfarandena bör vara effektiva och genomförbara, med beaktande av den normala arbetsbelastningen vid medlemsstaternas myndigheter, samt öppna och rättvisa, så att de berörda personerna ges adekvat rättssäkerhet.

| (6) | De villkor och kriterier som kan ligga till grund för att en ansökan om ett kombinerat tillstånd avslås
  bör vara objektiva samt
  anges i den nationella lagstiftningen, inbegripet skyldigheten att iaktta principen om unionspreferens som särskilt uttrycks i de relevanta bestämmelserna i anslutningsakterna av den 16 april 2003 och den 25 april 2005.
  Varje beslut om avslag bör motiveras i vederbörlig ordning. |
| --- | --- |

(6)

De villkor och kriterier som kan ligga till grund för att en ansökan om ett kombinerat tillstånd avslås
  bör vara objektiva samt
  anges i den nationella lagstiftningen, inbegripet skyldigheten att iaktta principen om unionspreferens som särskilt uttrycks i de relevanta bestämmelserna i anslutningsakterna av den 16 april 2003 och den 25 april 2005.
  Varje beslut om avslag bör motiveras i vederbörlig ordning.

| (7) | Det kombinerade tillståndet bör utformas i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1030/2002 av den 13 juni 2002 om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland (5), vilken tillåter att medlemsstaterna för in
  ytterligare
  uppgifter, i synnerhet uppgifter om huruvida personen har tillstånd att arbeta eller inte. Medlemsstaterna bör, även för att uppnå en bättre kontroll av invandringen, inte endast i det kombinerade tillståndet utan i alla uppehållstillstånd som utfärdas lämna upplysningar om arbetstillstånd, oberoende av vilken typ av tillstånd eller uppehållshandling som har legat till grund för att tredjelandsmedborgaren har beviljats inresa till och fått tillträde till arbetsmarknaden i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

(7)

Det kombinerade tillståndet bör utformas i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1030/2002 av den 13 juni 2002 om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland (5), vilken tillåter att medlemsstaterna för in
  ytterligare
  uppgifter, i synnerhet uppgifter om huruvida personen har tillstånd att arbeta eller inte. Medlemsstaterna bör, även för att uppnå en bättre kontroll av invandringen, inte endast i det kombinerade tillståndet utan i alla uppehållstillstånd som utfärdas lämna upplysningar om arbetstillstånd, oberoende av vilken typ av tillstånd eller uppehållshandling som har legat till grund för att tredjelandsmedborgaren har beviljats inresa till och fått tillträde till arbetsmarknaden i den medlemsstaten.

| (8) | Medlemsstaternas skyldighet att bestämma om ansökningen ska göras av tredjelandsmedborgaren eller av dennes arbetsgivare bör inte påverka sådana arrangemang som kräver att båda dessa parter medverkar i förfarandet. Medlemsstaterna bör avgöra om en ansökan om ett kombinerat tillstånd ska göras i värdmedlemsstaten eller från ett tredjeland. Om tredjelandsmedborgaren inte får inge en ansökan från ett tredjeland bör medlemsstaterna se till att ansökan får göras av arbetsgivaren i värdmedlemsstaten. |
| --- | --- |

(8)

Medlemsstaternas skyldighet att bestämma om ansökningen ska göras av tredjelandsmedborgaren eller av dennes arbetsgivare bör inte påverka sådana arrangemang som kräver att båda dessa parter medverkar i förfarandet. Medlemsstaterna bör avgöra om en ansökan om ett kombinerat tillstånd ska göras i värdmedlemsstaten eller från ett tredjeland. Om tredjelandsmedborgaren inte får inge en ansökan från ett tredjeland bör medlemsstaterna se till att ansökan får göras av arbetsgivaren i värdmedlemsstaten.

| (9) | De bestämmelser i detta direktiv som rör uppehållstillstånd för andra ändamål än arbete bör endast gälla utformningen av sådana tillstånd och inte påverka nationella bestämmelser eller unionsbestämmelser om förfaranden för inresa och om förfaranden för att utfärda sådana tillstånd. |
| --- | --- |

(9)

De bestämmelser i detta direktiv som rör uppehållstillstånd för andra ändamål än arbete bör endast gälla utformningen av sådana tillstånd och inte påverka nationella bestämmelser eller unionsbestämmelser om förfaranden för inresa och om förfaranden för att utfärda sådana tillstånd.

| (10) | De bestämmelser i detta direktiv som rör det enda ansökningsförfarandet och det kombinerade tillståndet bör inte vara tillämpliga på enhetliga visumen eller visum för längre vistelse. |
| --- | --- |

(10)

De bestämmelser i detta direktiv som rör det enda ansökningsförfarandet och det kombinerade tillståndet bör inte vara tillämpliga på enhetliga visumen eller visum för längre vistelse.

| (11) | Tidsfristen för ett beslut angående en ansökan bör inte omfatta den tid som går åt för erkännande av yrkeskvalifikationer eller för själva viseringen. Detta direktiv bör inte påverka de nationella förfarandena för erkännande av examensbevis. |
| --- | --- |

(11)

Tidsfristen för ett beslut angående en ansökan bör inte omfatta den tid som går åt för erkännande av yrkeskvalifikationer eller för själva viseringen. Detta direktiv bör inte påverka de nationella förfarandena för erkännande av examensbevis.

| (12) | Att en behörig myndighet utses i enlighet med detta direktiv bör inte påverka den roll och det ansvar som andra myndigheter och, i förekommande fall, arbetsmarknadens parter har i fråga om prövningen av och beslutet om ansökan. |
| --- | --- |

(12)

Att en behörig myndighet utses i enlighet med detta direktiv bör inte påverka den roll och det ansvar som andra myndigheter och, i förekommande fall, arbetsmarknadens parter har i fråga om prövningen av och beslutet om ansökan.

| (13) | Bestämmelserna i detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas behörighet att reglera invandringen, inklusive hur stor arbetskraftskraftinvandringen från tredjeländer ska vara. |
| --- | --- |

(13)

Bestämmelserna i detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas behörighet att reglera invandringen, inklusive hur stor arbetskraftskraftinvandringen från tredjeländer ska vara.

| (14) | Tredjelandsmedborgare som innehar en giltig resehandling och ett kombinerat tillstånd som har utfärdats av en medlemsstat som tillämpar Schengenregelverket fullt ut bör få tillstånd att resa in och röra sig fritt på territoriet för de medlemsstater som tillämpar Schengenregelverket fullt ut under en period av högst tre månader i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 av den 15 mars 2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (6) och artikel 21 i Schengenregelverket – Konvention om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (konventionen om tillämpning av Schengenavtalet) (7). |
| --- | --- |

(14)

Tredjelandsmedborgare som innehar en giltig resehandling och ett kombinerat tillstånd som har utfärdats av en medlemsstat som tillämpar Schengenregelverket fullt ut bör få tillstånd att resa in och röra sig fritt på territoriet för de medlemsstater som tillämpar Schengenregelverket fullt ut under en period av högst tre månader i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 av den 15 mars 2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (6) och artikel 21 i Schengenregelverket – Konvention om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (konventionen om tillämpning av Schengenavtalet) (7).

| (15) | Eftersom det inte finns någon
  unionslagstiftning
  har tredjelandsmedborgare olika rättigheter beroende på i vilken medlemsstat de arbetar och vilken nationalitet de har. ▐ För att driva arbetet med att skapa en konsekvent invandringspolitik vidare, för att minska skillnaderna när det gäller vilka rättigheter som gäller för EU-medborgare och för tredjelandsmedborgare som arbetar lagligen i medlemsstaterna och för att komplettera de befintliga reglerna om invandring bör det fastställas en uppsättning rättigheter som preciserar på vilka områden arbetstagare från tredjeland som har rest in lagligen i en medlemsstat, men ännu inte har ställning som varaktigt bosatta, ges samma rättigheter som medlemsstatens egna medborgare. Avsikten med dessa bestämmelser är att skapa lika
  minimivillkor
  inom EU, att erkänna att tredjelandsmedborgare som lagligen arbetar i en medlemsstat bidrar till den europeiska ekonomin genom sitt arbete och genom att betala skatt samt att fungera som en garanti för att minska illojal konkurrens mellan medlemsstaternas egna medborgare och tredjelandsmedborgare till följd av ett eventuellt utnyttjande av de sistnämnda.
  Definitionen av ”arbetstagare från tredjeland” som ges i detta direktiv avser, utan att den påverkar tolkningen av begreppet ”anställningsförhållande” i annan EU-lagstiftning, en tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa till en medlemsstats territorium och som är lagligen bosatt där och har tillstånd att arbeta där enligt den nationella lagstiftningen eller den nationella praxisen i den medlemsstaten. [Ändring 123] |
| --- | --- |

(15)

Eftersom det inte finns någon
  unionslagstiftning
  har tredjelandsmedborgare olika rättigheter beroende på i vilken medlemsstat de arbetar och vilken nationalitet de har. ▐ För att driva arbetet med att skapa en konsekvent invandringspolitik vidare, för att minska skillnaderna när det gäller vilka rättigheter som gäller för EU-medborgare och för tredjelandsmedborgare som arbetar lagligen i medlemsstaterna och för att komplettera de befintliga reglerna om invandring bör det fastställas en uppsättning rättigheter som preciserar på vilka områden arbetstagare från tredjeland som har rest in lagligen i en medlemsstat, men ännu inte har ställning som varaktigt bosatta, ges samma rättigheter som medlemsstatens egna medborgare. Avsikten med dessa bestämmelser är att skapa lika
  minimivillkor
  inom EU, att erkänna att tredjelandsmedborgare som lagligen arbetar i en medlemsstat bidrar till den europeiska ekonomin genom sitt arbete och genom att betala skatt samt att fungera som en garanti för att minska illojal konkurrens mellan medlemsstaternas egna medborgare och tredjelandsmedborgare till följd av ett eventuellt utnyttjande av de sistnämnda.
  Definitionen av ”arbetstagare från tredjeland” som ges i detta direktiv avser, utan att den påverkar tolkningen av begreppet ”anställningsförhållande” i annan EU-lagstiftning, en tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa till en medlemsstats territorium och som är lagligen bosatt där och har tillstånd att arbeta där enligt den nationella lagstiftningen eller den nationella praxisen i den medlemsstaten. [Ändring 123]

| (16) | Alla tredjelandsmedborgare som lagligen vistas och arbetar i en medlemsstat bör omfattas av åtminstone en gemensam uppsättning rättigheter i form av likabehandling med den mottagande medlemsstatens egna medborgare, oberoende av för vilket ändamål eller på vilken grund de ursprungligen beviljades inresa. Rätten till likabehandling på de områden som anges i detta direktiv bör inte endast omfatta tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa till en medlemsstats territorium för arbete, utan även de som har beviljats inresa för andra ändamål och som har lämnats tillträde till den medlemsstatens arbetsmarknad i enlighet med andra bestämmelser i nationell lagstiftning eller unionslagstiftningen, inbegripet rådets direktiv 2003/86/EG av den 22 september 2003 om rätt till familjeåterförening (8), rådets direktiv 2004/114/EG av den 13 december 2004 om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för studier, elevutbyte, oavlönad yrkesutbildning eller volontärarbete (9) och rådets direktiv 2005/71/EG av den 12 oktober 2005 om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte (10). |
| --- | --- |

(16)

Alla tredjelandsmedborgare som lagligen vistas och arbetar i en medlemsstat bör omfattas av åtminstone en gemensam uppsättning rättigheter i form av likabehandling med den mottagande medlemsstatens egna medborgare, oberoende av för vilket ändamål eller på vilken grund de ursprungligen beviljades inresa. Rätten till likabehandling på de områden som anges i detta direktiv bör inte endast omfatta tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa till en medlemsstats territorium för arbete, utan även de som har beviljats inresa för andra ändamål och som har lämnats tillträde till den medlemsstatens arbetsmarknad i enlighet med andra bestämmelser i nationell lagstiftning eller unionslagstiftningen, inbegripet rådets direktiv 2003/86/EG av den 22 september 2003 om rätt till familjeåterförening (8), rådets direktiv 2004/114/EG av den 13 december 2004 om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för studier, elevutbyte, oavlönad yrkesutbildning eller volontärarbete (9) och rådets direktiv 2005/71/EG av den 12 oktober 2005 om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte (10).

| (17) | Tredjelandsmedborgare som är varaktigt bosatta enligt rådets direktiv 2003/109/EG (11) omfattas inte av detta direktiv, eftersom de har en mer privilegierad ställning och en särskild typ av uppehållstillstånd som heter ”EG-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta”. |
| --- | --- |

(17)

Tredjelandsmedborgare som är varaktigt bosatta enligt rådets direktiv 2003/109/EG (11) omfattas inte av detta direktiv, eftersom de har en mer privilegierad ställning och en särskild typ av uppehållstillstånd som heter ”EG-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta”.

| (18) | Utstationerade
  tredjelandsmedborgare
  omfattas inte av detta direktiv. Detta bör dock inte hindra att tredjelandsmedborgare som är lagligen bosatta och anställda i en medlemsstat och som utstationeras till en annan medlemsstat fortsatt behandlas likadant som den förstnämnda medlemsstatens medborgare under den tid då utstationeringen varar i fråga om de anställningsvillkor som inte påverkas av tillämpningen
  av Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster. ▐ [Ändring 122 och 124] |
| --- | --- |

(18)

Utstationerade
  tredjelandsmedborgare
  omfattas inte av detta direktiv. Detta bör dock inte hindra att tredjelandsmedborgare som är lagligen bosatta och anställda i en medlemsstat och som utstationeras till en annan medlemsstat fortsatt behandlas likadant som den förstnämnda medlemsstatens medborgare under den tid då utstationeringen varar i fråga om de anställningsvillkor som inte påverkas av tillämpningen
  av Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster. ▐ [Ändring 122 och 124]

| (19) | Tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa till en medlemsstats territorium ▐ för säsongsarbete bör inte omfattas av direktivet med hänsyn till att deras ställning är av tillfällig art. |
| --- | --- |

(19)

Tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa till en medlemsstats territorium ▐ för säsongsarbete bör inte omfattas av direktivet med hänsyn till att deras ställning är av tillfällig art.

| (20) | Rätten till likabehandling på vissa angivna politikområden bör vara strikt kopplad till att tredjelandsmedborgaren vistas lagligen och har fått tillträde till arbetsmarknaden i en medlemsstat, vilket framgår av det kombinerade tillstånd som ger rätt att både vistas och arbeta och i uppehållstillstånd som har utfärdats för andra ändamål och som innehåller information om tillstånd att arbeta. |
| --- | --- |

(20)

Rätten till likabehandling på vissa angivna politikområden bör vara strikt kopplad till att tredjelandsmedborgaren vistas lagligen och har fått tillträde till arbetsmarknaden i en medlemsstat, vilket framgår av det kombinerade tillstånd som ger rätt att både vistas och arbeta och i uppehållstillstånd som har utfärdats för andra ändamål och som innehåller information om tillstånd att arbeta.

| (21) | Med arbetsvillkor avses i detta direktiv åtminstone lön, uppsägning, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, arbetstider och ledighet, med beaktande av gällande kollektivavtal. [Ändring 122 och 125] |
| --- | --- |

(21)

Med arbetsvillkor avses i detta direktiv åtminstone lön, uppsägning, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, arbetstider och ledighet, med beaktande av gällande kollektivavtal. [Ändring 122 och 125]

| (22) | Yrkeskvalifikationer som en tredjelandsmedborgare har förvärvat i en annan medlemsstat bör erkännas på samma sätt som för unionsmedborgare och kvalifikationer som har förvärvats i ett tredjeland bör beaktas i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (12).
  Den rätt till likabehandling som arbetstagare från tredjeland tillerkänns i fråga om erkännande av examens- och utbildningsbevis och andra yrkeskvalifikationer i enlighet med relevanta nationella förfaranden bör inte påverka medlemsstaternas behörighet att bevilja dessa arbetstagare från tredjeland tillträde till sina arbetsmarknader. [Ändring 122 och 126] |
| --- | --- |

(22)

Yrkeskvalifikationer som en tredjelandsmedborgare har förvärvat i en annan medlemsstat bör erkännas på samma sätt som för unionsmedborgare och kvalifikationer som har förvärvats i ett tredjeland bör beaktas i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (12).
  Den rätt till likabehandling som arbetstagare från tredjeland tillerkänns i fråga om erkännande av examens- och utbildningsbevis och andra yrkeskvalifikationer i enlighet med relevanta nationella förfaranden bör inte påverka medlemsstaternas behörighet att bevilja dessa arbetstagare från tredjeland tillträde till sina arbetsmarknader. [Ändring 122 och 126]

| (23) | Arbetstagare från tredjeland
  bör åtnjuta likabehandling med avseende på social trygghet. I
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen

   (13) definieras grenar av social trygghet. Bestämmelserna om likabehandling i fråga om social trygghet i detta direktiv gäller även
  arbetstagare
  som kommer till en medlemsstat direkt från ett tredjeland. Detta direktiv bör dock inte tillerkänna
  arbetstagare från tredjeland
  fler rättigheter än de som redan föreskrivs i gällande
  unionsrätt
  på området för social trygghet för tredjelandsmedborgare som har anknytning till flera medlemsstater.
  Vidare bör direktivet inte tillerkänna rättigheter i situationer som inte omfattas av unionsrätten, till exempel avseende familjemedlemmar som är bosatta i ett tredjeland. Direktivet bör tillerkänna rättigheter endast för familjemedlemmar som i samband med familjeåterförening ansluter sig till en arbetstagare från tredjeland för att vistas i en medlemsstat eller för familjemedlemmar som redan vistas lagligen i en medlemsstat tillsammans med en arbetstagare från tredjeland. [Ändring 122 och 127] |
| --- | --- |

(23)

Arbetstagare från tredjeland
  bör åtnjuta likabehandling med avseende på social trygghet. I
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen

   (13) definieras grenar av social trygghet. Bestämmelserna om likabehandling i fråga om social trygghet i detta direktiv gäller även
  arbetstagare
  som kommer till en medlemsstat direkt från ett tredjeland. Detta direktiv bör dock inte tillerkänna
  arbetstagare från tredjeland
  fler rättigheter än de som redan föreskrivs i gällande
  unionsrätt
  på området för social trygghet för tredjelandsmedborgare som har anknytning till flera medlemsstater.
  Vidare bör direktivet inte tillerkänna rättigheter i situationer som inte omfattas av unionsrätten, till exempel avseende familjemedlemmar som är bosatta i ett tredjeland. Direktivet bör tillerkänna rättigheter endast för familjemedlemmar som i samband med familjeåterförening ansluter sig till en arbetstagare från tredjeland för att vistas i en medlemsstat eller för familjemedlemmar som redan vistas lagligen i en medlemsstat tillsammans med en arbetstagare från tredjeland. [Ändring 122 och 127]

| (24) | Unionslagstiftningen begränsar inte medlemsstaternas befogenhet att organisera sina sociala trygghetssystem. I avsaknad av harmonisering på unionsnivå är det varje medlemsstats sak att i sin lagstiftning fastställa villkoren för tillerkännande av sociala förmåner samt storleken på dessa förmåner och deras varaktighet.Vid utövandet av denna befogenhet bör medlemsstaterna dock följa unionslagstiftningen. [Ändring 122 och 128] |
| --- | --- |

(24)

Unionslagstiftningen begränsar inte medlemsstaternas befogenhet att organisera sina sociala trygghetssystem. I avsaknad av harmonisering på unionsnivå är det varje medlemsstats sak att i sin lagstiftning fastställa villkoren för tillerkännande av sociala förmåner samt storleken på dessa förmåner och deras varaktighet.Vid utövandet av denna befogenhet bör medlemsstaterna dock följa unionslagstiftningen. [Ändring 122 och 128]

| (25) | Medlemsstaterna bör åtminstone bevilja likabehandling för de tredjelandsmedborgare som är i arbete eller som efter en anställningstid är registrerade som arbetslösa. Eventuella inskränkningar av likabehandlingen i fråga om social trygghet enligt detta direktiv bör inte påverka de rättigheter som följer av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1231/2010 av den 24 november 2010 om utvidgning av förordning (EG) nr 883/2004 och förordning (EG) nr 987/2009 till att gälla de tredjelandsmedborgare som enbart på grund av sitt medborgarskap inte omfattas av dessa förordningar

   (14)

  . [Ändring 130] |
| --- | --- |

(25)

Medlemsstaterna bör åtminstone bevilja likabehandling för de tredjelandsmedborgare som är i arbete eller som efter en anställningstid är registrerade som arbetslösa. Eventuella inskränkningar av likabehandlingen i fråga om social trygghet enligt detta direktiv bör inte påverka de rättigheter som följer av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1231/2010 av den 24 november 2010 om utvidgning av förordning (EG) nr 883/2004 och förordning (EG) nr 987/2009 till att gälla de tredjelandsmedborgare som enbart på grund av sitt medborgarskap inte omfattas av dessa förordningar

   (14)

  . [Ändring 130]

| (26) | Likabehandling av arbetstagare från tredjeland bör inte avse sådana yrkesutbildningsåtgärder som finansieras inom systemen för socialt stöd. [Ändring 122 och 129] |
| --- | --- |

(26)

Likabehandling av arbetstagare från tredjeland bör inte avse sådana yrkesutbildningsåtgärder som finansieras inom systemen för socialt stöd. [Ändring 122 och 129]

| (27) | Eftersom målen för
  detta direktiv
  , nämligen att fastställa ett enda ansökningsförfarande för utfärdande av ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och att garantera rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på
  unionsnivå
  , kan
  unionen
  vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget
  om Europeiska unionen
  . I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(27)

Eftersom målen för
  detta direktiv
  , nämligen att fastställa ett enda ansökningsförfarande för utfärdande av ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och att garantera rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på
  unionsnivå
  , kan
  unionen
  vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget
  om Europeiska unionen
  . I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (28) | Detta direktiv tar hänsyn till de grundläggande rättigheter och principer som
  fastställs i
  Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  , i enlighet med artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen
  . |
| --- | --- |

(28)

Detta direktiv tar hänsyn till de grundläggande rättigheter och principer som
  fastställs i
  Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  , i enlighet med artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen
  .

| (29) | Detta direktiv bör tillämpas utan att det påverkar förmånligare bestämmelser i unionslagstiftningen och i internationella instrument. |
| --- | --- |

(29)

Detta direktiv bör tillämpas utan att det påverkar förmånligare bestämmelser i unionslagstiftningen och i internationella instrument.

| (30) | Medlemsstaterna bör genomföra bestämmelserna i detta direktiv utan diskriminering på grund av kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, i enlighet med rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (15) och rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (16). |
| --- | --- |

(30)

Medlemsstaterna bör genomföra bestämmelserna i detta direktiv utan diskriminering på grund av kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, i enlighet med rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (15) och rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (16).

| (31) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet
  (nr 21)
  om Förenade kungarikets och Irlands ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och EUF-fördraget, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4 i detta protokoll, deltar dessa medlemsstater inte i antagandet av detta direktiv och är därför inte bundna av det och omfattas inte av dess tillämpning. |
| --- | --- |

(31)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet
  (nr 21)
  om Förenade kungarikets och Irlands ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och EUF-fördraget, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4 i detta protokoll, deltar dessa medlemsstater inte i antagandet av detta direktiv och är därför inte bundna av det och omfattas inte av dess tillämpning.

| (32) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet
  (nr 22)
  om Danmarks ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut och är därför inte bundet av det och omfattas inte av dess tillämpning. |
| --- | --- |

(32)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet
  (nr 22)
  om Danmarks ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut och är därför inte bundet av det och omfattas inte av dess tillämpning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Kapitel I

Allmänna bestämmelser

Artikel 1

Föremål

Genom detta direktiv inrättas följande:

| a) | ett enda ansökningsförfarande för utfärdande av ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas
  för att
  arbeta på en medlemsstats territorium, i syfte att förenkla
  förfarandena vid
  deras inresa och att underlätta kontrollen av deras ställning, och |
| --- | --- |

a)

ett enda ansökningsförfarande för utfärdande av ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas
  för att
  arbeta på en medlemsstats territorium, i syfte att förenkla
  förfarandena vid
  deras inresa och att underlätta kontrollen av deras ställning, och

| b) | en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat
  , oavsett för vilka ändamål de tillåtits inresa på en medlemsstats territorium, på grundval av likabehandling i förhållande till medlemsstatens medborgare
  . |
| --- | --- |

b)

en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat
  , oavsett för vilka ändamål de tillåtits inresa på en medlemsstats territorium, på grundval av likabehandling i förhållande till medlemsstatens medborgare
  .

Detta direktiv påverkar inte medlemsstaternas behörighet att bevilja tredjelandsmedborgare tillträde till sina arbetsmarknader.

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv gäller följande definitioner:

| a) | “tredjelandsmedborgare”: person som inte är unionsmedborgare i den mening som avses i
  artikel 20.1
  i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

a)

“tredjelandsmedborgare”: person som inte är unionsmedborgare i den mening som avses i
  artikel 20.1
  i EUF-fördraget.

| b) | “arbetstagare från tredjeland”: en tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa till en medlemsstats territorium
  , lagligen vistas i den medlemsstaten
  och har tillstånd att arbeta
  där enligt den nationella lagstiftningen eller den nationella praxisen
  i den medlemsstaten. [Ändring 131] |
| --- | --- |

b)

“arbetstagare från tredjeland”: en tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa till en medlemsstats territorium
  , lagligen vistas i den medlemsstaten
  och har tillstånd att arbeta
  där enligt den nationella lagstiftningen eller den nationella praxisen
  i den medlemsstaten. [Ändring 131]

| c) | “kombinerat tillstånd”:
  det uppehållstillstånd
  som utfärdas av myndigheterna i en medlemsstat och som ger en tredjelandsmedborgare rätt att lagligen vistas ▐ på dess territorium
  för att arbeta där
  . |
| --- | --- |

c)

“kombinerat tillstånd”:
  det uppehållstillstånd
  som utfärdas av myndigheterna i en medlemsstat och som ger en tredjelandsmedborgare rätt att lagligen vistas ▐ på dess territorium
  för att arbeta där
  .

| d) | “ett enda ansökningsförfarande”: varje förfarande som, på grundval av en enda ansökan
  om tillstånd att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium som ingetts av
  en tredjelandsmedborgare
  eller dennes arbetsgivare
  , leder till ett beslut om
  denna ansökan om
  ett kombinerat tillstånd för denne ▐. |
| --- | --- |

d)

“ett enda ansökningsförfarande”: varje förfarande som, på grundval av en enda ansökan
  om tillstånd att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium som ingetts av
  en tredjelandsmedborgare
  eller dennes arbetsgivare
  , leder till ett beslut om
  denna ansökan om
  ett kombinerat tillstånd för denne ▐.

Artikel 3

Tillämpningsområde

1.   Detta direktiv gäller

| a) | tredjelandsmedborgare som ansöker om att få vistas ▐ på en medlemsstats territorium
  för att arbeta där
  , ▐ |
| --- | --- |

a)

tredjelandsmedborgare som ansöker om att få vistas ▐ på en medlemsstats territorium
  för att arbeta där
  , ▐

| b) | tredjelandsmedborgare
  som
  har beviljats inresa i andra syften än arbete med stöd av nationella regler eller unionsbestämmelser, har tillstånd att arbeta och har erhållit uppehållstillstånd i enlighet med förordning (EG) nr 1030/2002, och |
| --- | --- |

b)

tredjelandsmedborgare
  som
  har beviljats inresa i andra syften än arbete med stöd av nationella regler eller unionsbestämmelser, har tillstånd att arbeta och har erhållit uppehållstillstånd i enlighet med förordning (EG) nr 1030/2002, och

| c) | tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa till en medlemsstat i arbetssyfte i enlighet med nationella regler eller unionsbestämmelser. |
| --- | --- |

c)

tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa till en medlemsstat i arbetssyfte i enlighet med nationella regler eller unionsbestämmelser.

2.   Direktivet ska inte tillämpas på tredjelandsmedborgare

| a) | som är familjemedlemmar till unionsmedborgare som har utövat eller som utövar sin rätt till fri rörlighet inom
  unionen, i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier

   (17), |
| --- | --- |

a)

som är familjemedlemmar till unionsmedborgare som har utövat eller som utövar sin rätt till fri rörlighet inom
  unionen, i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier

   (17),

| b) | som, i likhet med sina familjemedlemmar och oavsett medborgarskap, har rätt till fri rörlighet motsvarande unionsmedborgares rättigheter enligt avtal mellan antingen unionen och dess medlemsstater eller unionen och tredjeländer, |
| --- | --- |

b)

som, i likhet med sina familjemedlemmar och oavsett medborgarskap, har rätt till fri rörlighet motsvarande unionsmedborgares rättigheter enligt avtal mellan antingen unionen och dess medlemsstater eller unionen och tredjeländer,

| c) | som
  är utstationerade, |
| --- | --- |

c)

som
  är utstationerade,

| d) | som
  har ansökt om eller beviljats inresa till en medlemsstats territorium för att arbeta i egenskap av personer som förflyttas inom företag, |
| --- | --- |

d)

som
  har ansökt om eller beviljats inresa till en medlemsstats territorium för att arbeta i egenskap av personer som förflyttas inom företag,

| e) | som har
  ansökt om eller
  beviljats inresa till en medlemsstats territorium
  som säsongsarbetare eller au pair
  , |
| --- | --- |

e)

som har
  ansökt om eller
  beviljats inresa till en medlemsstats territorium
  som säsongsarbetare eller au pair
  ,

| f) | som har tillstånd att vistas i en medlemsstat med stöd av ett tillfälligt skydd eller som har ansökt om tillstånd att vistas där på samma grund och väntar på ett beslut om sin ställning, |
| --- | --- |

f)

som har tillstånd att vistas i en medlemsstat med stöd av ett tillfälligt skydd eller som har ansökt om tillstånd att vistas där på samma grund och väntar på ett beslut om sin ställning,

| g) | som åtnjuter internationellt skydd enligt rådets direktiv 2004/83/EG av den 29 april 2004 om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet

   (18)

  , alternativt har sökt internationellt skydd i enlighet med det direktivet och vars ansökan ännu inte har lett till ett slutligt beslut, |
| --- | --- |

g)

som åtnjuter internationellt skydd enligt rådets direktiv 2004/83/EG av den 29 april 2004 om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet

   (18)

  , alternativt har sökt internationellt skydd i enlighet med det direktivet och vars ansökan ännu inte har lett till ett slutligt beslut,

| h) | som åtnjuter skydd i enlighet med nationell lagstiftning, internationella förpliktelser eller praxis i medlemsstaten, alternativt har sökt skydd i enlighet med nationell lagstiftning, internationella förpliktelser eller praxis i medlemsstaten och vars ansökan ännu inte har lett till ett slutligt beslut, |
| --- | --- |

h)

som åtnjuter skydd i enlighet med nationell lagstiftning, internationella förpliktelser eller praxis i medlemsstaten, alternativt har sökt skydd i enlighet med nationell lagstiftning, internationella förpliktelser eller praxis i medlemsstaten och vars ansökan ännu inte har lett till ett slutligt beslut,

| i) | som har beviljats ställning som varaktigt bosatta enligt direktiv 2003/109/EG, |
| --- | --- |

i)

som har beviljats ställning som varaktigt bosatta enligt direktiv 2003/109/EG,

| j) | vilkas avvisning eller utvisning har skjutits upp av faktiska eller rättsliga skäl, |
| --- | --- |

j)

vilkas avvisning eller utvisning har skjutits upp av faktiska eller rättsliga skäl,

| k) | som har ansökt om eller beviljats inresa till en medlemsstats territorium som egenföretagare, |
| --- | --- |

k)

som har ansökt om eller beviljats inresa till en medlemsstats territorium som egenföretagare,

| l) | som har ansökt om eller beviljats inresa som sjömän för anställning eller arbete oavsett befattning ombord på ett fartyg som är registrerat i en medlemsstat eller seglar under dess flagg. |
| --- | --- |

l)

som har ansökt om eller beviljats inresa som sjömän för anställning eller arbete oavsett befattning ombord på ett fartyg som är registrerat i en medlemsstat eller seglar under dess flagg.

3.
     
  Medlemsstaterna får besluta att kapitel II i detta direktiv inte ska tillämpas på tredjelandsmedborgare som antingen har beviljats tillstånd att arbeta på en medlemsstats territorium under högst sex månader eller har beviljats inresa till den medlemsstaten för studier.

4.
     
  Bestämmelserna i kapitel II i detta direktiv gäller inte tredjelandsmedborgare som har tillstånd att arbeta på grundval av ett visum.

Kapitel II

Ett enda ansökningsförfarande och ett kombinerat tillstånd

Artikel 4

Ett enda ansökningsförfarande

1.   En ansökan om
  kombinerat
  tillstånd ▐ ska ges in i ett enda ansökningsförfarande.
  Medlemsstaterna ska fastställa huruvida ansökningar om kombinerat tillstånd ska göras av den berörda tredjelandsmedborgaren eller av dennes arbetsgivare. Medlemsstaterna får också besluta om att tillåta ansökningar från någon av dessa två. Om ansökan ska ges in av tredjelandsmedborgaren ska medlemsstaterna tillåta att den ges in från ett tredjeland eller, om detta fastställs i nationell lagstiftning, på den medlemsstats territorium i vilken personen i fråga redan lagligen uppehåller sig.

2.   Medlemsstaterna ska pröva ansökan och fatta ett beslut om att bevilja, ändra eller förnya ett kombinerat tillstånd om sökanden uppfyller de kriterier som anges i nationell lagstiftning
  eller i unionslagstiftningen
  . Beslutet om att bevilja, ändra eller förnya ett kombinerat tillstånd ska utgöra en enda administrativ handling som omfattar både uppehållstillstånd och arbetstillstånd.

3.
     
  Det enda ansökningsförfarandet påverkar inte det viseringsförfarande som kan vara obligatoriskt före den första inresan.

4.
     
  Om de föreskrivna villkoren är uppfyllda ska medlemsstaterna utfärda ett kombinerat tillstånd till tredjelandsmedborgare som ansöker om inresa och till tredjelandsmedborgare som redan beviljats inresa och som efter det att de nationella genomförandebestämmelserna trätt i kraft ansöker om förnyelse eller ändring av sitt uppehållstillstånd.

Artikel 5

Behöriga myndigheter

1.   Medlemsstaterna ska utse den myndighet som ska vara behörig att ta emot ansökan och att utfärda det kombinerade tillståndet.

2.   Den
  behöriga
  myndigheten ska behandla ansökan och fatta ett beslut om ansökan så snart som möjligt och under alla omständigheter senast tre månader från den dag då ansökan gavs in.

Den tidsfrist som anges i första stycket får i undantagsfall förlängas, om prövningen av ansökan är komplicerad.

Följderna av att inget beslut har fattats när tidsfristen i denna artikel löper ut ska regleras i den nationella lagstiftningen i den medlemsstat som berörs.

3.   Den
  behöriga
  myndigheten ska skriftligen underrätta sökanden om beslutet i enlighet med förfarandena för detta i
  nationell
  lagstiftning.

4.   Om de uppgifter
  eller handlingar
  som ges in till stöd för ansökan är
  ofullständiga enligt kriterierna i nationell lagstiftning
  , ska den
  behöriga
  myndigheten skriftligen underrätta sökanden om vilka ytterligare uppgifter
  eller handlingar
  som krävs
  , och myndigheten får fastställa en rimlig tidsfrist för när dessa uppgifter eller handlingar ska ha ingetts
  . Den tidsfrist som anges i punkt 2 ska upphöra att löpa fram till dess att myndigheten har mottagit de ytterligare uppgifter som krävs.
  Om dessa ytterligare uppgifter eller handlingar inte har ingetts inom tidsfristen får ansökan avslås.

Artikel 6

Kombinerat tillstånd

1.   Medlemsstaterna ska utfärda det kombinerade tillståndet med användning av den enhetliga utformning som föreskrivs i förordning (EG) nr 1030/2002 och de ska lämna upplysningar om arbetstillstånd i enlighet med vad som anges i led a 7.5-9 i bilagan till förordningen.

2.   
  Vid utfärdande av det kombinerade tillståndet får
  medlemsstaterna ▐ inte utfärda några ytterligare tillstånd ▐ som bevis för att tillträde ges till arbetsmarknaden.

Artikel 7

Uppehållstillstånd för andra ändamål än arbete

När medlemsstaterna utfärdar uppehållstillstånd i enlighet med förordning (EG) nr 1030/2002 ska de

| a) | lämna upplysningar om arbetstillstånd, oberoende av vilken typ av uppehållstillstånd det är fråga om. |
| --- | --- |

a)

lämna upplysningar om arbetstillstånd, oberoende av vilken typ av uppehållstillstånd det är fråga om.

| b) | inte utfärda några ytterligare tillstånd ▐ som bevis för att tillträde ▐ till arbetsmarknaden
  har beviljats
  . |
| --- | --- |

b)

inte utfärda några ytterligare tillstånd ▐ som bevis för att tillträde ▐ till arbetsmarknaden
  har beviljats
  .

Artikel 8

Rättsmedel

1.   Beslut om att
  avslå
  en ansökan om ett kombinerat tillstånd eller om att inte ▐ ändra eller förnya ett kombinerat tillstånd eller om att ▐ återkalla ett kombinerat tillstånd som fattas på grundval av kriterier som anges i
  den nationella lagstiftningen
  eller i
  unionsrätten
  ska motiveras i den skriftliga underrättelsen.

2.   Varje beslut om att
  avslå
  en ansökan om ett kombinerat tillstånd eller om att inte ▐ ändra eller förnya ett kombinerat tillstånd eller om att ▐ återkalla ett kombinerat tillstånd ska kunna överklagas ▐ i den berörda medlemsstaten
  i enlighet med nationell lagstiftning
  . I den skriftliga underrättelsen ska det anges
  till vilken domstol eller administrativ myndighet det går att överklaga
  och inom vilken tid
  överklagandet
  ska ske.

3.
     
  En ansökan får betraktas som otillåtlig med hänvisning till att ett stort antal tredjelandsmedborgare beviljats inresa för anställning, och behöver då inte behandlas.

Artikel 9

Tillgång till information

Medlemsstaterna ska
  på begäran ge
  tredjelandsmedborgaren och
  dennes
  framtida
  arbetsgivare lämplig information om vilka handlingar som krävs
  för att
  en fullständig
  ansökan
  ska kunna lämnas in
  .

Artikel 10

Avgifter

Medlemsstaterna får begära att sökande betalar en
  avgift. Vid behov får medlemsstaterna ta ut en avgift
  för handläggningen av ansökningar i enlighet med detta direktiv.
  I dessa fall ska
  avgiftsnivåerna ▐ vara proportionerliga och
  grundas på kostnaden för de tjänster
  som faktiskt tillhandahålls
  för handläggning av ansökningar och utfärdande av tillstånd
  .

Artikel 11

Rättigheter som följer av det kombinerade tillståndet

Om ett kombinerat tillstånd har utfärdats i enlighet med nationell lagstiftning
  ska
  det
  under
  sin
  giltighetstid som ett minimum ge innehavaren rätt att

| a) | resa in till ▐ och vistas på territoriet för den medlemsstat som
  utfärdat
  det kombinerade tillståndet
  , under förutsättning att vederbörande uppfyller alla villkor för inresa och vistelse i landet enligt den nationella lagstiftningen
  , |
| --- | --- |

a)

resa in till ▐ och vistas på territoriet för den medlemsstat som
  utfärdat
  det kombinerade tillståndet
  , under förutsättning att vederbörande uppfyller alla villkor för inresa och vistelse i landet enligt den nationella lagstiftningen
  ,

| b) | ha fri tillgång till hela territoriet för den medlemsstat som
  utfärdat
  det kombinerade tillståndet, inom de gränser som föreskrivs i nationell lagstiftning ▐, |
| --- | --- |

b)

ha fri tillgång till hela territoriet för den medlemsstat som
  utfärdat
  det kombinerade tillståndet, inom de gränser som föreskrivs i nationell lagstiftning ▐,

| c) | bedriva den
  specifika yrkesverksamhet
  som medges enligt det kombinerade tillståndet
  , i enlighet med nationell lagstiftning
  , |
| --- | --- |

c)

bedriva den
  specifika yrkesverksamhet
  som medges enligt det kombinerade tillståndet
  , i enlighet med nationell lagstiftning
  ,

| d) | underrättas om de rättigheter som enligt detta direktiv
  och/
  eller nationell lagstiftning följer av tillståndet. |
| --- | --- |

d)

underrättas om de rättigheter som enligt detta direktiv
  och/
  eller nationell lagstiftning följer av tillståndet.

Kapitel III

Rätt till likabehandling

Artikel 12

Rättigheter

1.   Arbetstagare från tredjeland
  enligt artikel 3.1 b och c
  ska
  i fråga om följande
  åtnjuta samma behandling som
  medborgarna i den medlemsstat där de vistas
  :

| a) | Arbetsvillkor, inbegripet löne- och uppsägningsvillkor samt villkor som rör hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

a)

Arbetsvillkor, inbegripet löne- och uppsägningsvillkor samt villkor som rör hälsa och säkerhet på arbetsplatsen.

| b) | Föreningsfrihet och frihet att tillhöra en arbetstagar- eller arbetsgivarorganisation eller någon annan organisation vars medlemmar utövar ett visst yrke, inklusive de förmåner som sådana organisationer tillhandahåller, utan att det påverkar tillämpningen av nationella bestämmelser om allmän ordning och säkerhet. |
| --- | --- |

b)

Föreningsfrihet och frihet att tillhöra en arbetstagar- eller arbetsgivarorganisation eller någon annan organisation vars medlemmar utövar ett visst yrke, inklusive de förmåner som sådana organisationer tillhandahåller, utan att det påverkar tillämpningen av nationella bestämmelser om allmän ordning och säkerhet.

| c) | Utbildning och yrkesutbildning. |
| --- | --- |

c)

Utbildning och yrkesutbildning.

| d) | Erkännande av examensbevis, utbildningsbevis för teoretiska utbildningar och andra yrkeskvalifikationer i enlighet med relevanta nationella förfaranden. |
| --- | --- |

d)

Erkännande av examensbevis, utbildningsbevis för teoretiska utbildningar och andra yrkeskvalifikationer i enlighet med relevanta nationella förfaranden.

| e) | De grenar av social trygghet som definieras i förordning
  (EG) nr 883/2004
  . [Ändring 122 och 132] |
| --- | --- |

e)

De grenar av social trygghet som definieras i förordning
  (EG) nr 883/2004
  . [Ändring 122 och 132]

| f) | Skatteförmåner
  , förutsatt att arbetstagaren anses ha sin skattemässiga hemvist i den berörda medlemsstaten
  . [Ändring 122 och 133] |
| --- | --- |

f)

Skatteförmåner
  , förutsatt att arbetstagaren anses ha sin skattemässiga hemvist i den berörda medlemsstaten
  . [Ändring 122 och 133]

| g) | Tillgång till varor och tjänster och leveranser av allmänt tillgängliga varor och tjänster, inbegripet förfaranden för att erhålla bostad
  samt
  bistånd
  och rådgivning
  som lämnas av arbetsförmedlingar
  i enlighet med den nationella lagstiftningen, utan att det påverkar avtalsfriheten i enlighet med den nationella lagstiftningen och unionsrätten
  . [Ändring 134] |
| --- | --- |

g)

Tillgång till varor och tjänster och leveranser av allmänt tillgängliga varor och tjänster, inbegripet förfaranden för att erhålla bostad
  samt
  bistånd
  och rådgivning
  som lämnas av arbetsförmedlingar
  i enlighet med den nationella lagstiftningen, utan att det påverkar avtalsfriheten i enlighet med den nationella lagstiftningen och unionsrätten
  . [Ändring 134]

2.   Medlemsstaterna får begränsa rätten till likabehandling i förhållande till egna medborgare genom att

| a) | vad gäller punkt 1 c:








  — | begränsa dess tillämpning till de arbetstagare från tredjeland som har, eller har haft, arbete, [Ändring 135] |
| --- | --- | --- |

a)

vad gäller punkt 1 c:

—

begränsa dess tillämpning till de arbetstagare från tredjeland som har, eller har haft, arbete, [Ändring 135]

| — | undanta de arbetstagare från tredjeland som beviljats inresa till deras territorium i enlighet med direktiv 2004/114/EG, |
| --- | --- |

—

undanta de arbetstagare från tredjeland som beviljats inresa till deras territorium i enlighet med direktiv 2004/114/EG,

| — | undanta stipendier, studiebidrag och studielån eller andra bidrag och lån, |
| --- | --- |

—

undanta stipendier, studiebidrag och studielån eller andra bidrag och lån,

| — | fastställa specifika villkor i enlighet med den nationella lagstiftningen, inbegripet krav på
  språkkunskaper
  och betalning av utbildningsavgifter, för tillträde till
  universitetsutbildning och annan högre utbildning
  och
  till
  yrkesutbildning
  som inte är direkt kopplad till det konkreta arbetet, |
| --- | --- |

—

fastställa specifika villkor i enlighet med den nationella lagstiftningen, inbegripet krav på
  språkkunskaper
  och betalning av utbildningsavgifter, för tillträde till
  universitetsutbildning och annan högre utbildning
  och
  till
  yrkesutbildning
  som inte är direkt kopplad till det konkreta arbetet,

| b) | begränsa de rättigheter som följer av punkt 1 e
  för
  tredjelandsmedborgare
  , men inte begränsa sådana rättigheter för tredjelandsmedborgare som har arbete, eller som har haft arbete under en minimiperiod på sex månader och som är registrerade som arbetslösa;



  Medlemsstaterna får dessutom bestämma att punkt 1 e med avseende på familjeförmåner inte ska tillämpas på tredjelandsmedborgare som har beviljats arbetstillstånd i en medlemsstat för en period på högst sex månader, för tredjelandsmedborgare som har fått uppehållstillstånd för studier eller för tredjelandsmedborgare som har tillstånd att arbeta på grundval av ett visum,

  ▐ [Ändring 122 och 137] |
| --- | --- |

b)

begränsa de rättigheter som följer av punkt 1 e
  för
  tredjelandsmedborgare
  , men inte begränsa sådana rättigheter för tredjelandsmedborgare som har arbete, eller som har haft arbete under en minimiperiod på sex månader och som är registrerade som arbetslösa;

▐ [Ändring 122 och 137]

| c) | vad gäller punkt 1 f besluta om en begränsning som endast omfattar fall där den registrerade eller sedvanliga uppehållsorten för de familjemedlemmar för vilka han/hon ansöker om förmåner ligger inom den berörda medlemsstatens territorium. [Ändring 122 och 140] |
| --- | --- |

c)

vad gäller punkt 1 f besluta om en begränsning som endast omfattar fall där den registrerade eller sedvanliga uppehållsorten för de familjemedlemmar för vilka han/hon ansöker om förmåner ligger inom den berörda medlemsstatens territorium. [Ändring 122 och 140]

| d) | vad gäller
  punkt 1 g:






  — | begränsa dess tillämpning till de arbetstagare från tredjeland som har arbete, |
| --- | --- | --- |

d)

vad gäller
  punkt 1 g:

—

begränsa dess tillämpning till de arbetstagare från tredjeland som har arbete,

| — | begränsa tillgången till bostäder. |
| --- | --- |

—

begränsa tillgången till bostäder.

3.
     
  Den rätt till likabehandling som anges i punkt 1 ska inte påverka medlemsstaternas rätt att återkalla eller vägra att förnya uppehållstillstånd som utfärdats i enlighet med detta direktiv, uppehållstillstånd som utfärdats för andra ändamål än arbete eller andra tillstånd att arbeta i en medlemsstat.

4.
     
  Tredjelandsmedborgare som flyttar till ett tredjeland, eller efterlevande till en sådan arbetstagare som är bosatta i tredjeländer när de erhåller arbetstagarens rättigheter, ska vid hög ålder, invaliditet eller dödsfall erhålla en lagstadgad pension som är grundad på arbetstagarens tidigare anställning och förvärvats i enlighet med den lagstiftning som anges i artikel 3 i förordning (EG) nr 883/2004, på samma villkor och samma nivå som den berörda medlemsstatens medborgare när de flyttar till samma tredjeland. [Ändring 141]

Artikel 13

Förmånligare bestämmelser

1.   Detta direktiv ska inte påverka tillämpningen av förmånligare bestämmelser i

| a) | unionslagstiftningen
  , inbegripet i bilaterala och multilaterala avtal mellan
  unionen
  , eller
  unionen
  och dess medlemsstater, å ena sidan, och ett eller flera tredjeländer, å andra sidan, |
| --- | --- |

a)

unionslagstiftningen
  , inbegripet i bilaterala och multilaterala avtal mellan
  unionen
  , eller
  unionen
  och dess medlemsstater, å ena sidan, och ett eller flera tredjeländer, å andra sidan,

| b) | bilaterala eller multilaterala avtal mellan en eller flera medlemsstater och ett eller flera tredjeländer. |
| --- | --- |

b)

bilaterala eller multilaterala avtal mellan en eller flera medlemsstater och ett eller flera tredjeländer.

2.   Detta direktiv ska inte påverka medlemsstaternas rätt att anta eller behålla bestämmelser som är förmånligare för de personer som omfattas av direktivet.

Kapitel IV

Slutbestämmelser

Artikel 14

Information till allmänheten

Varje medlemsstat ska
  för allmänheten tillgängliggöra
  regelbundet uppdaterad information om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa till och vistelse på dess territorium för
  att arbeta där
  .

Artikel 15

Rapportering

1.   Kommissionen ska regelbundet och första gången senast ... (19)

  lägga fram en rapport för
  Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av detta direktiv i medlemsstaterna och vid behov föreslå
  de
  ändringar
  som den bedömer som nödvändiga
  .

2.   Medlemsstaterna ska årligen och första gången senast
  den 1 juli ...

   (20) till kommissionen ▐ lämna statistik över det antal tredjelandsmedborgare för vilka ett kombinerat tillstånd har beviljats ▐ under föregående kalenderår,
  i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 862/2007 av den 11 juli 2007 om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd

   (21).

Artikel 16

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den ... (22). De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 17

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 18

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdat i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 27, 3.2.2009, s. 114.

1

(2)  EUT C 257, 9.10.2008, s. 20.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 24 mars 2011.

3

(4)  

  EUT C 115, 4.5.2010, s. 1

4

EUT C 115, 4.5.2010, s. 1

(5)  EGT L 157, 15.6.2002, s. 1.

5

(6)  EUT L 105, 13.4.2006, s. 1.

6

(7)  EGT L 239, 22.9.2000, s. 19.

7

(8)  EUT L 251, 3.10.2003, s. 12.

8

(9)  EUT L 375, 23.12.2004, s. 12.

9

(10)  EUT L 289, 3.11.2005, s. 15.

10

(11)  EUT L 16, 23.1.2004, s. 44.

11

(12)  EUT L 255, 30.9.2005, s. 22.

12

(13)  

  EUT L 166, 30.4.2004, s. 1.

13

EUT L 166, 30.4.2004, s. 1.

(14)  EUT L 344, 29.12.2010, s. 1.

14

(15)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

15

(16)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

16

(17)  

  EUT L 158, 30.4.2004, s. 77.

17

EUT L 158, 30.4.2004, s. 77.

(18)  

  EUT L 304, 30.9.2004, s. 12.

18

EUT L 304, 30.9.2004, s. 12.

(19)  EUT: vänligen för in datum: tre år efter det datum som anges i artikel 16.

19

(20)  Ett år efter det att tidsfristen för införlivandet av detta direktiv löpte ut.

20

(21)  

  EUT L 199, 31.7.2007, s. 23.

21

EUT L 199, 31.7.2007, s. 23.

(22)  EUT: vänligen för in datum

22

---

| 17.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/55 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/55

---

Torsdagen den 24 mars 2011Konsumenträttigheter ***I

P7_TA(2011)0116

Europaparlamentets ändringar antagna den 24 mars 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om konsumenträttigheter (KOM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD))

2012/C 247 E/16

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Förslaget ändrades enligt följande (1):

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till direktiv


  Skäl 2 |
| (2) | Dessa direktiv har med hänsyn till erfarenheterna setts över i syfte att förenkla och uppdatera gällande bestämmelser, undanröja inkonsekvenser och åtgärda oönskade brister i bestämmelserna. Översynen visade att de fyra direktiven bör ersättas med ett enda direktiv. Detta direktiv bör därför innehålla standardbestämmelser för gemensamma aspekter och
  inte längre föreskriva en minimiharmonisering som i de tidigare direktiven, enligt vilka
  medlemsstaterna
  kunde
  behålla eller anta
  strängare
  nationella bestämmelser. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 2

(2)

Dessa direktiv har med hänsyn till erfarenheterna setts över i syfte att förenkla och uppdatera gällande bestämmelser, undanröja inkonsekvenser och åtgärda oönskade brister i bestämmelserna. Översynen visade att de fyra direktiven bör ersättas med ett enda direktiv. Detta direktiv bör därför innehålla standardbestämmelser för gemensamma aspekter och
  inte längre föreskriva en minimiharmonisering som i de tidigare direktiven, enligt vilka
  medlemsstaterna
  kunde
  behålla eller anta
  strängare
  nationella bestämmelser.

| (2) | Dessa direktiv har med hänsyn till erfarenheterna setts över i syfte att förenkla och uppdatera gällande bestämmelser, undanröja inkonsekvenser och åtgärda oönskade brister i bestämmelserna. Översynen visade att de fyra direktiven bör ersättas med ett enda direktiv. Detta direktiv bör därför innehålla standardbestämmelser för gemensamma aspekter och
  göra det möjligt för
  medlemsstaterna
  att i vissa hänseenden
  behålla eller anta nationella bestämmelser
  i syfte att säkerställa en högre konsumentskyddsnivå
  . |
| --- | --- |

(2)

Dessa direktiv har med hänsyn till erfarenheterna setts över i syfte att förenkla och uppdatera gällande bestämmelser, undanröja inkonsekvenser och åtgärda oönskade brister i bestämmelserna. Översynen visade att de fyra direktiven bör ersättas med ett enda direktiv. Detta direktiv bör därför innehålla standardbestämmelser för gemensamma aspekter och
  göra det möjligt för
  medlemsstaterna
  att i vissa hänseenden
  behålla eller anta nationella bestämmelser
  i syfte att säkerställa en högre konsumentskyddsnivå
  .

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 5

| (5) | Möjligheterna med distansförsäljning över gränserna, som borde vara ett av de mer påtagliga resultaten av den inre marknaden, utnyttjas inte fullt ut
  av konsumenterna
  . Jämfört med den stora ökningen av den inhemska distansförsäljningen under de senaste åren har den gränsöverskridande distansförsäljningen ökat i begränsad utsträckning. Denna skillnad är särskilt påtaglig i fråga om näthandel, där det finns stora möjligheter till ytterligare tillväxt. De gränsöverskridande möjligheterna när det gäller avtal som ingås utanför fasta affärslokaler (direktförsäljning) begränsas av vissa faktorer, till exempel de skilda nationella konsumentskyddsbestämmelser som näringslivet måste rätta sig efter. Jämfört med ökningen av den inhemska direktförsäljningen under de senaste åren, särskilt inom tjänstesektorn (t.ex. försörjningstjänster), har antalet konsumenter som utnyttjat denna kanal för inköp över gränserna inte förändrats. Med hänsyn till de ökade affärsmöjligheterna i många medlemsstater bör små och medelstora företag (inklusive enskilda näringsidkare) eller ombud för företag som bedriver direktförsäljning vara mer benägna att söka affärsmöjligheter i andra medlemsstater, särskilt i gränsregioner. En fullständig harmonisering av konsumentinformation och ångerrätt i distansavtal och avtal utanför fasta affärslokaler kommer därför att bidra till att den inre marknaden fungerar bättre i förhållandet mellan näringsidkare och konsumenter. |
| --- | --- |

(5)

Möjligheterna med distansförsäljning över gränserna, som borde vara ett av de mer påtagliga resultaten av den inre marknaden, utnyttjas inte fullt ut
  av konsumenterna
  . Jämfört med den stora ökningen av den inhemska distansförsäljningen under de senaste åren har den gränsöverskridande distansförsäljningen ökat i begränsad utsträckning. Denna skillnad är särskilt påtaglig i fråga om näthandel, där det finns stora möjligheter till ytterligare tillväxt. De gränsöverskridande möjligheterna när det gäller avtal som ingås utanför fasta affärslokaler (direktförsäljning) begränsas av vissa faktorer, till exempel de skilda nationella konsumentskyddsbestämmelser som näringslivet måste rätta sig efter. Jämfört med ökningen av den inhemska direktförsäljningen under de senaste åren, särskilt inom tjänstesektorn (t.ex. försörjningstjänster), har antalet konsumenter som utnyttjat denna kanal för inköp över gränserna inte förändrats. Med hänsyn till de ökade affärsmöjligheterna i många medlemsstater bör små och medelstora företag (inklusive enskilda näringsidkare) eller ombud för företag som bedriver direktförsäljning vara mer benägna att söka affärsmöjligheter i andra medlemsstater, särskilt i gränsregioner. En fullständig harmonisering av konsumentinformation och ångerrätt i distansavtal och avtal utanför fasta affärslokaler kommer därför att bidra till att den inre marknaden fungerar bättre i förhållandet mellan näringsidkare och konsumenter.

| (5) | Möjligheterna med distansförsäljning över gränserna, som borde vara ett av de mer påtagliga resultaten av den inre marknaden, utnyttjas inte fullt ut. Jämfört med den stora ökningen av den inhemska distansförsäljningen under de senaste åren har den gränsöverskridande distansförsäljningen ökat i begränsad utsträckning. Denna skillnad är särskilt påtaglig i fråga om näthandel, där det finns stora möjligheter till ytterligare tillväxt. De gränsöverskridande möjligheterna när det gäller avtal som ingås utanför fasta affärslokaler (direktförsäljning) begränsas av vissa faktorer, till exempel de skilda nationella konsumentskyddsbestämmelser som näringslivet måste rätta sig efter. Jämfört med ökningen av den inhemska direktförsäljningen under de senaste åren, särskilt inom tjänstesektorn (t.ex. försörjningstjänster), har antalet konsumenter som utnyttjat denna kanal för inköp över gränserna inte förändrats. Med hänsyn till de ökade affärsmöjligheterna i många medlemsstater bör små och medelstora företag (inklusive enskilda näringsidkare) eller ombud för företag som bedriver direktförsäljning vara mer benägna att söka affärsmöjligheter i andra medlemsstater, särskilt i gränsregioner. En fullständig harmonisering av
  vissa bestämmelser om
  konsumentinformation och
  om
  ångerrätt i distansavtal och avtal utanför fasta affärslokaler kommer därför att bidra till
  en hög konsumentskyddsnivå och till
  att den inre marknaden fungerar bättre i förhållandet mellan näringsidkare och konsumenter. |
| --- | --- |

(5)

Möjligheterna med distansförsäljning över gränserna, som borde vara ett av de mer påtagliga resultaten av den inre marknaden, utnyttjas inte fullt ut. Jämfört med den stora ökningen av den inhemska distansförsäljningen under de senaste åren har den gränsöverskridande distansförsäljningen ökat i begränsad utsträckning. Denna skillnad är särskilt påtaglig i fråga om näthandel, där det finns stora möjligheter till ytterligare tillväxt. De gränsöverskridande möjligheterna när det gäller avtal som ingås utanför fasta affärslokaler (direktförsäljning) begränsas av vissa faktorer, till exempel de skilda nationella konsumentskyddsbestämmelser som näringslivet måste rätta sig efter. Jämfört med ökningen av den inhemska direktförsäljningen under de senaste åren, särskilt inom tjänstesektorn (t.ex. försörjningstjänster), har antalet konsumenter som utnyttjat denna kanal för inköp över gränserna inte förändrats. Med hänsyn till de ökade affärsmöjligheterna i många medlemsstater bör små och medelstora företag (inklusive enskilda näringsidkare) eller ombud för företag som bedriver direktförsäljning vara mer benägna att söka affärsmöjligheter i andra medlemsstater, särskilt i gränsregioner. En fullständig harmonisering av
  vissa bestämmelser om
  konsumentinformation och
  om
  ångerrätt i distansavtal och avtal utanför fasta affärslokaler kommer därför att bidra till
  en hög konsumentskyddsnivå och till
  att den inre marknaden fungerar bättre i förhållandet mellan näringsidkare och konsumenter.

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 6

| (6) | Medlemsstaternas lagar om konsumentavtal uppvisar påtagliga skillnader som kan leda till en betydande snedvridning av konkurrensen och som hindrar den inre marknaden från att fungera smidigt. I gällande gemenskapslagstiftning om konsumentavtal som ingås på distans eller utanför fasta affärslokaler, om konsumentvaror och garantier och om oskäliga avtalsvillkor fastställs minimikrav på harmonisering av lagstiftningen, vilket ger medlemsstaterna möjlighet att behålla eller införa strängare bestämmelser som garanterar ett bättre konsumentskydd inom deras territorier. I många frågor innehåller de olika direktiven dessutom sinsemellan oförenliga bestämmelser eller också har frågorna lämnats olösta. Dessa frågor har behandlats på olika sätt av medlemsstaterna. Till följd av detta skiljer sig de nationella genomförandebestämmelserna till direktiven om konsumentavtalsrätt betydligt åt. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaternas lagar om konsumentavtal uppvisar påtagliga skillnader som kan leda till en betydande snedvridning av konkurrensen och som hindrar den inre marknaden från att fungera smidigt. I gällande gemenskapslagstiftning om konsumentavtal som ingås på distans eller utanför fasta affärslokaler, om konsumentvaror och garantier och om oskäliga avtalsvillkor fastställs minimikrav på harmonisering av lagstiftningen, vilket ger medlemsstaterna möjlighet att behålla eller införa strängare bestämmelser som garanterar ett bättre konsumentskydd inom deras territorier. I många frågor innehåller de olika direktiven dessutom sinsemellan oförenliga bestämmelser eller också har frågorna lämnats olösta. Dessa frågor har behandlats på olika sätt av medlemsstaterna. Till följd av detta skiljer sig de nationella genomförandebestämmelserna till direktiven om konsumentavtalsrätt betydligt åt.

utgår

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 7

| (7) | Dessa
  skillnader skapar betydande hinder på den inre marknaden som påverkar näringsidkare och konsumenter. De ökar kostnaderna för att följa regelverket för de näringsidkare som vill sälja varor eller tillhandahålla tjänster över gränserna.
  Fragmenteringen
  undergräver också konsumenternas förtroende för den inre marknaden.
  Den negativa effekten på konsumenternas förtroende stärks genom den ojämna konsumentskyddsnivån i gemenskapen. Problemet är särskilt påtagligt när det gäller ny utveckling på marknaden. |
| --- | --- |

(7)

Dessa
  skillnader skapar betydande hinder på den inre marknaden som påverkar näringsidkare och konsumenter. De ökar kostnaderna för att följa regelverket för de näringsidkare som vill sälja varor eller tillhandahålla tjänster över gränserna.
  Fragmenteringen
  undergräver också konsumenternas förtroende för den inre marknaden.
  Den negativa effekten på konsumenternas förtroende stärks genom den ojämna konsumentskyddsnivån i gemenskapen. Problemet är särskilt påtagligt när det gäller ny utveckling på marknaden.

| (7) | Vissa
  skillnader
  i medlemsstaternas lagar om konsumentavtal, särskilt distansavtal och avtal utanför fasta affärslokaler,
  skapar betydande hinder på den inre marknaden som påverkar näringsidkare och konsumenter. De ökar kostnaderna för att följa regelverket för de näringsidkare som vill sälja varor eller tillhandahålla tjänster över gränserna.
  Denna oproportionerliga fragmentering
  undergräver också konsumenternas förtroende för den inre marknaden. |
| --- | --- |

(7)

Vissa
  skillnader
  i medlemsstaternas lagar om konsumentavtal, särskilt distansavtal och avtal utanför fasta affärslokaler,
  skapar betydande hinder på den inre marknaden som påverkar näringsidkare och konsumenter. De ökar kostnaderna för att följa regelverket för de näringsidkare som vill sälja varor eller tillhandahålla tjänster över gränserna.
  Denna oproportionerliga fragmentering
  undergräver också konsumenternas förtroende för den inre marknaden.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 8

| (8) | En fullständig harmonisering av vissa huvudaspekter i lagstiftningen
  kommer
  att
  leda till
  en betydligt större rättslig säkerhet både för konsumenter och för
  näringsidkare
  . Både konsumenter och
  näringsidkare
  kommer att kunna förlita sig på ett enda regelverk grundat på tydligt definierade rättsliga begrepp som reglerar vissa aspekter i avtal mellan näringsidkare och konsumenter i hela
  gemenskapen
  .
  Effekten
  kommer att
  bli att
  de hinder som följer av de fragmenterade bestämmelserna
  undanröjs
  och att den inre marknaden fullbordas på detta område.
  Dessa hinder kan bara undanröjas genom att det införs enhetliga gemenskapsbestämmelser. Konsumenterna kommer också att tillförsäkras en hög gemensam skyddsnivå i hela gemenskapen. |
| --- | --- |

(8)

En fullständig harmonisering av vissa huvudaspekter i lagstiftningen
  kommer
  att
  leda till
  en betydligt större rättslig säkerhet både för konsumenter och för
  näringsidkare
  . Både konsumenter och
  näringsidkare
  kommer att kunna förlita sig på ett enda regelverk grundat på tydligt definierade rättsliga begrepp som reglerar vissa aspekter i avtal mellan näringsidkare och konsumenter i hela
  gemenskapen
  .
  Effekten
  kommer att
  bli att
  de hinder som följer av de fragmenterade bestämmelserna
  undanröjs
  och att den inre marknaden fullbordas på detta område.
  Dessa hinder kan bara undanröjas genom att det införs enhetliga gemenskapsbestämmelser. Konsumenterna kommer också att tillförsäkras en hög gemensam skyddsnivå i hela gemenskapen.

| (8) | Om inte annat anges och i enlighet med artikel 169 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör bestämmelserna i detta direktiv inte hindra medlemsstaterna att anta eller behålla strängare nationell lagstiftning som förbättrar konsumentskyddet.
  En fullständig harmonisering av vissa huvudaspekter i lagstiftningen
  är emellertid motiverad för
  att
  tillförsäkra
  en
  enhetlig ram för konsumentskydd och för att tillförsäkra en
  betydligt större rättslig säkerhet både för konsumenter och för
  näringsidkare i den gränsöverskridande handeln
  . Både konsumenter och
  näringsidkare
  kommer
  i dessa fall
  att kunna förlita sig på ett enda regelverk grundat på tydligt definierade rättsliga begrepp som reglerar vissa aspekter i avtal mellan näringsidkare och konsumenter i hela
  unionen
  .
  Konsumenterna
  kommer
  sålunda
  att
  tillförsäkras en hög gemensam skyddsnivå i hela unionen. Dessutom bör inrättandet av enhetliga bestämmelser på unionsnivå undanröja
  de hinder som följer av de
  oproportionerligt
  fragmenterade bestämmelserna och
  leda till
  att den inre marknaden fullbordas på detta område. |
| --- | --- |

(8)

Om inte annat anges och i enlighet med artikel 169 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör bestämmelserna i detta direktiv inte hindra medlemsstaterna att anta eller behålla strängare nationell lagstiftning som förbättrar konsumentskyddet.
  En fullständig harmonisering av vissa huvudaspekter i lagstiftningen
  är emellertid motiverad för
  att
  tillförsäkra
  en
  enhetlig ram för konsumentskydd och för att tillförsäkra en
  betydligt större rättslig säkerhet både för konsumenter och för
  näringsidkare i den gränsöverskridande handeln
  . Både konsumenter och
  näringsidkare
  kommer
  i dessa fall
  att kunna förlita sig på ett enda regelverk grundat på tydligt definierade rättsliga begrepp som reglerar vissa aspekter i avtal mellan näringsidkare och konsumenter i hela
  unionen
  .
  Konsumenterna
  kommer
  sålunda
  att
  tillförsäkras en hög gemensam skyddsnivå i hela unionen. Dessutom bör inrättandet av enhetliga bestämmelser på unionsnivå undanröja
  de hinder som följer av de
  oproportionerligt
  fragmenterade bestämmelserna och
  leda till
  att den inre marknaden fullbordas på detta område.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 10a (nytt)

| (10a) | Detta direktiv bör inte gälla hälsovård, dvs. hälsovårdstjänster som tillhandahålls av hälsovårdspersonal för att bedöma, bevara eller återställa patienters hälsa. |
| --- | --- |

(10a)

Detta direktiv bör inte gälla hälsovård, dvs. hälsovårdstjänster som tillhandahålls av hälsovårdspersonal för att bedöma, bevara eller återställa patienters hälsa.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 10b (nytt)

| (10b) | Spelverksamhet, inbegripet lotterier och vadslagningar, bör undantas från detta direktivs tillämpningsområde med hänsyn till de särdrag som kännetecknar denna verksamhet och som medför att medlemsstaterna måste kunna införa andra, inbegripet strängare, konsumentskyddsåtgärder. |
| --- | --- |

(10b)

Spelverksamhet, inbegripet lotterier och vadslagningar, bör undantas från detta direktivs tillämpningsområde med hänsyn till de särdrag som kännetecknar denna verksamhet och som medför att medlemsstaterna måste kunna införa andra, inbegripet strängare, konsumentskyddsåtgärder.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 11

| (11) | Gällande
  gemenskapslagstiftning
  om finansiella tjänster till konsumenter innehåller åtskilliga bestämmelser om konsumentskydd.
  Bestämmelserna
  i detta direktiv
  bör därför omfatta
  avtal om finansiella tjänster
  bara i den mån det är nödvändigt för att åtgärda brister i regelverket
  . |
| --- | --- |

(11)

Gällande
  gemenskapslagstiftning
  om finansiella tjänster till konsumenter innehåller åtskilliga bestämmelser om konsumentskydd.
  Bestämmelserna
  i detta direktiv
  bör därför omfatta
  avtal om finansiella tjänster
  bara i den mån det är nödvändigt för att åtgärda brister i regelverket
  .

| (11) | Gällande
  unionslagstiftning
  om
  bland annat
  finansiella tjänster till konsumenter
  eller paketresor
  innehåller åtskilliga bestämmelser om konsumentskydd.
  Därför bör artikel 5–19 och 23a
  i detta direktiv
  inte gälla
  avtal om finansiella tjänster
  och artikel 9–19 bör inte gälla distansavtal och avtal utanför fasta affärslokaler om paketresor utan att påverka bestämmelserna i befintlig unionslagstiftning. När det gäller finansiella tjänster bör medlemsstaterna uppmuntras att låta sig inspireras av gällande unionslagstiftning på området när de lagstiftar på områden som inte regleras på unionsnivå, så att likvärdiga förutsättningar för alla konsumenter och alla avtal om finansiella tjänster säkerställs. Kommissionen bör inrikta sig på att komplettera unionslagstiftningen på området finansiella tjänster för att täppa till existerande luckor och skydda konsumenter i alla typer av avtal
  . |
| --- | --- |

(11)

Gällande
  unionslagstiftning
  om
  bland annat
  finansiella tjänster till konsumenter
  eller paketresor
  innehåller åtskilliga bestämmelser om konsumentskydd.
  Därför bör artikel 5–19 och 23a
  i detta direktiv
  inte gälla
  avtal om finansiella tjänster
  och artikel 9–19 bör inte gälla distansavtal och avtal utanför fasta affärslokaler om paketresor utan att påverka bestämmelserna i befintlig unionslagstiftning. När det gäller finansiella tjänster bör medlemsstaterna uppmuntras att låta sig inspireras av gällande unionslagstiftning på området när de lagstiftar på områden som inte regleras på unionsnivå, så att likvärdiga förutsättningar för alla konsumenter och alla avtal om finansiella tjänster säkerställs. Kommissionen bör inrikta sig på att komplettera unionslagstiftningen på området finansiella tjänster för att täppa till existerande luckor och skydda konsumenter i alla typer av avtal
  .

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 11a (nytt)

| (11a) | Artikel 9–19 i detta direktiv bör inte påverka tillämpningen av medlemsstaternas bestämmelser rörande förvärv av fast egendom och garantier om fast egendom eller skapande eller överlåtelse av sakrätt till fast egendom. Detta inbegriper avtal knutna till sådana rättsliga handlingar, såsom försäljning av fast egendom som ännu inte byggts samt avbetalningsköp. |
| --- | --- |

(11a)

Artikel 9–19 i detta direktiv bör inte påverka tillämpningen av medlemsstaternas bestämmelser rörande förvärv av fast egendom och garantier om fast egendom eller skapande eller överlåtelse av sakrätt till fast egendom. Detta inbegriper avtal knutna till sådana rättsliga handlingar, såsom försäljning av fast egendom som ännu inte byggts samt avbetalningsköp.

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 11b (nytt)

| (11b) | Eftersom det inte råder någon psykologisk undantagssituation när avtal, i enlighet med medlemsstaternas bestämmelser, upprättas av en offentlig tjänsteman ska sådana avtal uteslutas från tillämpningsområdet för artikel 9–19 i detta direktiv. |
| --- | --- |

(11b)

Eftersom det inte råder någon psykologisk undantagssituation när avtal, i enlighet med medlemsstaternas bestämmelser, upprättas av en offentlig tjänsteman ska sådana avtal uteslutas från tillämpningsområdet för artikel 9–19 i detta direktiv.

Ändring 11

Förslag till direktiv

Skäl 11c (nytt)

| (11c) | I detta direktiv bör leasingavtal för motorfordon, där motorfordonet återlämnas när avtalet löpt ut, betraktas som uthyrning av motorfordon. |
| --- | --- |

(11c)

I detta direktiv bör leasingavtal för motorfordon, där motorfordonet återlämnas när avtalet löpt ut, betraktas som uthyrning av motorfordon.

Ändring 12

Förslag till direktiv

Skäl 11d (nytt)

| (11d) | Många medlemsstater har valt att tillämpa konsumentskyddsbestämmelser på andra personer eller enheter, t.ex. icke-statliga organisationer, nystartade företag och små och medelstora företag, och det är möjligt att andra medlemsstater också vill göra det. Till följd av detta måste medlemsstaterna tillåtas behålla eller utöka skyddsbestämmelserna till att gälla andra fysiska eller juridiska personer som inte är konsumenter i den bemärkelse som avses i detta direktiv. |
| --- | --- |

(11d)

Många medlemsstater har valt att tillämpa konsumentskyddsbestämmelser på andra personer eller enheter, t.ex. icke-statliga organisationer, nystartade företag och små och medelstora företag, och det är möjligt att andra medlemsstater också vill göra det. Till följd av detta måste medlemsstaterna tillåtas behålla eller utöka skyddsbestämmelserna till att gälla andra fysiska eller juridiska personer som inte är konsumenter i den bemärkelse som avses i detta direktiv.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Skäl 11e (nytt)

| (11e) | Digitalt innehåll som skickas till konsumenten i digitalt format vilka konsumenten får möjlighet att använda varaktigt eller på ett sätt som liknar ett fysiskt innehav av en vara och som konsumenten kan lagra i sin dator, bör behandlas som varor som omfattas av de bestämmelser i detta direktiv som tillämpas på försäljningsavtal. Ångerrätten bör dock gälla endast fram till det ögonblick då konsumenten väljer att ladda ned det digitala innehållet. |
| --- | --- |

(11e)

Digitalt innehåll som skickas till konsumenten i digitalt format vilka konsumenten får möjlighet att använda varaktigt eller på ett sätt som liknar ett fysiskt innehav av en vara och som konsumenten kan lagra i sin dator, bör behandlas som varor som omfattas av de bestämmelser i detta direktiv som tillämpas på försäljningsavtal. Ångerrätten bör dock gälla endast fram till det ögonblick då konsumenten väljer att ladda ned det digitala innehållet.

Ändring 14

Förslag till direktiv

Skäl 12

| (12) | Den nya definitionen av distansavtal bör omfatta samtliga fall då
  köpe- och tjänsteavtal
  ingås enbart med hjälp av ett eller flera medel för distanskommunikation (t.ex. postorder, Internet, telefon eller fax). Detta bör skapa rättvisa förutsättningar för alla näringsidkare som bedriver handel på distans.
  Det bör också leda till en ökad rättslig säkerhet jämfört med den nuvarande definitionen, där krav ställs på att det ska finnas ett organiserat system för distansförsäljning som näringsidkaren sköter fram till dess att avtalet ingås. |
| --- | --- |

(12)

Den nya definitionen av distansavtal bör omfatta samtliga fall då
  köpe- och tjänsteavtal
  ingås enbart med hjälp av ett eller flera medel för distanskommunikation (t.ex. postorder, Internet, telefon eller fax). Detta bör skapa rättvisa förutsättningar för alla näringsidkare som bedriver handel på distans.
  Det bör också leda till en ökad rättslig säkerhet jämfört med den nuvarande definitionen, där krav ställs på att det ska finnas ett organiserat system för distansförsäljning som näringsidkaren sköter fram till dess att avtalet ingås.

| (12) | Den nya definitionen av distansavtal bör omfatta samtliga fall då
  avtal om leverans av en vara eller tillhandahållande av en tjänst ingås mellan en näringsidkare och en konsument inom ramen för ett system för distansförsäljning eller erbjudande av tjänster på distans utan parternas samtidiga fysiska närvaro och avtalet ingås
  enbart med hjälp av ett eller flera medel för distanskommunikation (t.ex. postorder, Internet, telefon eller fax).
  Webbplatser som uteslutande erbjuder information om näringsidkaren samt hans varor och/eller tjänster bör inte omfattas av definitionen på ett system för distansförsäljning eller erbjudande av tjänster på distans, inte ens om ett eller flera medel för distanskommunikation anges på webbplatserna.
  Detta bör skapa rättvisa förutsättningar för alla näringsidkare som bedriver handel på distans. |
| --- | --- |

(12)

Den nya definitionen av distansavtal bör omfatta samtliga fall då
  avtal om leverans av en vara eller tillhandahållande av en tjänst ingås mellan en näringsidkare och en konsument inom ramen för ett system för distansförsäljning eller erbjudande av tjänster på distans utan parternas samtidiga fysiska närvaro och avtalet ingås
  enbart med hjälp av ett eller flera medel för distanskommunikation (t.ex. postorder, Internet, telefon eller fax).
  Webbplatser som uteslutande erbjuder information om näringsidkaren samt hans varor och/eller tjänster bör inte omfattas av definitionen på ett system för distansförsäljning eller erbjudande av tjänster på distans, inte ens om ett eller flera medel för distanskommunikation anges på webbplatserna.
  Detta bör skapa rättvisa förutsättningar för alla näringsidkare som bedriver handel på distans.

Ändring 15

Förslag till direktiv

Skäl 13

| (13) | De särskilda omständigheter under vilka ett erbjudande har lämnats eller ett avtal har förhandlats fram bör inte vara relevanta i definitionen av ett distansavtal. Att näringsidkaren
  bedriver distansförsäljning på tillfällig basis eller
  använder ett organiserat system som sköts av en tredje part, t.ex. en webbplattform, bör inte innebära att konsumenten fråntas sitt skydd. En transaktion som förhandlats fram vid direkt kontakt mellan näringsidkaren och konsumenten utanför fasta affärslokaler bör också betraktas som ett distansavtal, om avtalet därefter ingåtts enbart med hjälp av medel för distanskommunikation, t.ex. Internet eller telefon. En förenklad definition av distansavtal bör öka den rättsliga säkerheten för näringsidkarna och skydda dem från illojal konkurrens. |
| --- | --- |

(13)

De särskilda omständigheter under vilka ett erbjudande har lämnats eller ett avtal har förhandlats fram bör inte vara relevanta i definitionen av ett distansavtal. Att näringsidkaren
  bedriver distansförsäljning på tillfällig basis eller
  använder ett organiserat system som sköts av en tredje part, t.ex. en webbplattform, bör inte innebära att konsumenten fråntas sitt skydd. En transaktion som förhandlats fram vid direkt kontakt mellan näringsidkaren och konsumenten utanför fasta affärslokaler bör också betraktas som ett distansavtal, om avtalet därefter ingåtts enbart med hjälp av medel för distanskommunikation, t.ex. Internet eller telefon. En förenklad definition av distansavtal bör öka den rättsliga säkerheten för näringsidkarna och skydda dem från illojal konkurrens.

| (13) | De särskilda omständigheter under vilka ett erbjudande har lämnats eller ett avtal har förhandlats fram bör inte vara relevanta i definitionen av ett distansavtal. Att näringsidkaren använder ett organiserat system
  för distansförsäljning eller tillhandahållande av tjänster,
  som sköts av en tredje part, t.ex. en webbplattform, bör inte innebära att konsumenten fråntas sitt skydd. En transaktion som förhandlats fram vid direkt kontakt mellan näringsidkaren och konsumenten utanför fasta affärslokaler bör också betraktas som ett distansavtal, om avtalet därefter ingåtts enbart med hjälp av medel för distanskommunikation, t.ex. Internet eller telefon. En förenklad definition av distansavtal bör öka den rättsliga säkerheten för näringsidkarna och skydda dem från illojal konkurrens. |
| --- | --- |

(13)

De särskilda omständigheter under vilka ett erbjudande har lämnats eller ett avtal har förhandlats fram bör inte vara relevanta i definitionen av ett distansavtal. Att näringsidkaren använder ett organiserat system
  för distansförsäljning eller tillhandahållande av tjänster,
  som sköts av en tredje part, t.ex. en webbplattform, bör inte innebära att konsumenten fråntas sitt skydd. En transaktion som förhandlats fram vid direkt kontakt mellan näringsidkaren och konsumenten utanför fasta affärslokaler bör också betraktas som ett distansavtal, om avtalet därefter ingåtts enbart med hjälp av medel för distanskommunikation, t.ex. Internet eller telefon. En förenklad definition av distansavtal bör öka den rättsliga säkerheten för näringsidkarna och skydda dem från illojal konkurrens.

Ändring 16

Förslag till direktiv

Skäl 14

| (14) | Ett avtal utanför fasta affärslokaler bör definieras som ett avtal som ingås mellan en näringsidkare och en konsument som samtidigt är fysiskt närvarande, utanför fasta affärslokaler, t.ex. i konsumentens bostad eller på dennes arbetsplats. Utanför fasta affärslokaler
  står
  konsumenterna
  under ett
  psykologiskt
  tryck
  oavsett om de har beställt besöket av näringsidkaren eller inte. För att undvika att bestämmelserna kringgås när konsumenter söks upp utanför fasta affärslokaler bör ett avtal som exempelvis förhandlas fram i konsumentens bostad men som ingås i en affär betraktas som ett avtal utanför fasta affärslokaler. |
| --- | --- |

(14)

Ett avtal utanför fasta affärslokaler bör definieras som ett avtal som ingås mellan en näringsidkare och en konsument som samtidigt är fysiskt närvarande, utanför fasta affärslokaler, t.ex. i konsumentens bostad eller på dennes arbetsplats. Utanför fasta affärslokaler
  står
  konsumenterna
  under ett
  psykologiskt
  tryck
  oavsett om de har beställt besöket av näringsidkaren eller inte. För att undvika att bestämmelserna kringgås när konsumenter söks upp utanför fasta affärslokaler bör ett avtal som exempelvis förhandlas fram i konsumentens bostad men som ingås i en affär betraktas som ett avtal utanför fasta affärslokaler.

| (14) | Ett avtal utanför fasta affärslokaler bör definieras som ett avtal som ingås mellan en näringsidkare och en konsument som samtidigt är fysiskt närvarande, utanför fasta affärslokaler, t.ex. i konsumentens bostad eller på dennes arbetsplats. Utanför fasta affärslokaler
  råder tillfälligt en särskild situation för
  konsumenterna
  , vilken skiljer sig från situationen i en affärslokal, exempelvis i
  psykologiskt
  hänseende och när det gäller möjligheten att jämföra varor och priser; detta gäller
  oavsett om de har beställt besöket av näringsidkaren eller inte. För att undvika att bestämmelserna kringgås när konsumenter söks upp utanför fasta affärslokaler bör ett avtal som exempelvis förhandlas fram i konsumentens bostad men som ingås i en affär betraktas som ett avtal utanför fasta affärslokaler
  endast om avtalets väsentliga inslag har fastställts under en utflykt, ett fritidsevenemang eller en försäljningsdemonstration. För att inte belasta t.ex. näringsidkare som bedriver gatuförsäljning och levererar varan omgående med alltför stränga informationskrav bör dock inte sådana avtal där konsumenten ska betala ett belopp som inte överskrider 40 EUR omfattas av informationskraven som fastställs i detta direktiv. Någon ångerrätt behövs inte heller i sådana fall, eftersom konsekvenserna av sådana affärer är överskådliga. Medlemsstaterna bör dock ha frihet att fastställa ett lägre värde och uppmuntras att göra så. |
| --- | --- |

(14)

Ett avtal utanför fasta affärslokaler bör definieras som ett avtal som ingås mellan en näringsidkare och en konsument som samtidigt är fysiskt närvarande, utanför fasta affärslokaler, t.ex. i konsumentens bostad eller på dennes arbetsplats. Utanför fasta affärslokaler
  råder tillfälligt en särskild situation för
  konsumenterna
  , vilken skiljer sig från situationen i en affärslokal, exempelvis i
  psykologiskt
  hänseende och när det gäller möjligheten att jämföra varor och priser; detta gäller
  oavsett om de har beställt besöket av näringsidkaren eller inte. För att undvika att bestämmelserna kringgås när konsumenter söks upp utanför fasta affärslokaler bör ett avtal som exempelvis förhandlas fram i konsumentens bostad men som ingås i en affär betraktas som ett avtal utanför fasta affärslokaler
  endast om avtalets väsentliga inslag har fastställts under en utflykt, ett fritidsevenemang eller en försäljningsdemonstration. För att inte belasta t.ex. näringsidkare som bedriver gatuförsäljning och levererar varan omgående med alltför stränga informationskrav bör dock inte sådana avtal där konsumenten ska betala ett belopp som inte överskrider 40 EUR omfattas av informationskraven som fastställs i detta direktiv. Någon ångerrätt behövs inte heller i sådana fall, eftersom konsekvenserna av sådana affärer är överskådliga. Medlemsstaterna bör dock ha frihet att fastställa ett lägre värde och uppmuntras att göra så.

Ändring 17

Förslag till direktiv

Skäl 15

| (15) | Fasta affärslokaler bör omfatta alla typer av lokaler (t.ex. affärer eller lastbilar) som näringsidkaren använder som fast plats för sin
  affärsverksamhet
  .
  Marknads- och mässtånd
  bör betraktas som fasta affärslokaler även om näringsidkaren bara använder dem på tillfällig basis. Andra lokaler som bara hyrs under en kortare tid och där näringsidkaren inte är etablerad (t.ex. hotell, restauranger, konferenscentrum, biografer som hyrs av näringsidkare som inte är etablerade på dessa ställen) bör inte betraktas som fasta affärslokaler. Inte heller bör offentliga utrymmen, inklusive allmänna transportmedel och offentliga inrättningar, samt privata bostäder och arbetsplatser betraktas som fasta affärslokaler. |
| --- | --- |

(15)

Fasta affärslokaler bör omfatta alla typer av lokaler (t.ex. affärer eller lastbilar) som näringsidkaren använder som fast plats för sin
  affärsverksamhet
  .
  Marknads- och mässtånd
  bör betraktas som fasta affärslokaler även om näringsidkaren bara använder dem på tillfällig basis. Andra lokaler som bara hyrs under en kortare tid och där näringsidkaren inte är etablerad (t.ex. hotell, restauranger, konferenscentrum, biografer som hyrs av näringsidkare som inte är etablerade på dessa ställen) bör inte betraktas som fasta affärslokaler. Inte heller bör offentliga utrymmen, inklusive allmänna transportmedel och offentliga inrättningar, samt privata bostäder och arbetsplatser betraktas som fasta affärslokaler.

| (15) | Fasta affärslokaler bör omfatta alla typer av lokaler (t.ex. affärer
  , taxibilar
  eller lastbilar) som näringsidkaren använder som fast plats för sin
  verksamhet
  .
  Marknadsstånd
  bör betraktas som fasta affärslokaler även om näringsidkaren bara använder dem på tillfällig
  eller regelbunden
  basis. Andra lokaler som bara hyrs under en kortare tid och där näringsidkaren inte är etablerad (t.ex. hotell, restauranger, konferenscentrum, biografer som hyrs av näringsidkare som inte är etablerade på dessa ställen) bör inte betraktas som fasta affärslokaler. Inte heller bör offentliga utrymmen, inklusive allmänna transportmedel och offentliga inrättningar, samt privata bostäder och arbetsplatser betraktas som fasta affärslokaler. |
| --- | --- |

(15)

Fasta affärslokaler bör omfatta alla typer av lokaler (t.ex. affärer
  , taxibilar
  eller lastbilar) som näringsidkaren använder som fast plats för sin
  verksamhet
  .
  Marknadsstånd
  bör betraktas som fasta affärslokaler även om näringsidkaren bara använder dem på tillfällig
  eller regelbunden
  basis. Andra lokaler som bara hyrs under en kortare tid och där näringsidkaren inte är etablerad (t.ex. hotell, restauranger, konferenscentrum, biografer som hyrs av näringsidkare som inte är etablerade på dessa ställen) bör inte betraktas som fasta affärslokaler. Inte heller bör offentliga utrymmen, inklusive allmänna transportmedel och offentliga inrättningar, samt privata bostäder och arbetsplatser betraktas som fasta affärslokaler.

Ändring 18

Förslag till direktiv

Skäl 16

| (16) | Definitionen av
  varaktigt medium bör särskilt omfatta
  dokument i pappersform
  , usb-minnen, cd-rom, dvd, minneskort
  samt hårddisken på den dator där e-postfilen eller pdf-filen sparas
  . |
| --- | --- |

(16)

Definitionen av
  varaktigt medium bör särskilt omfatta
  dokument i pappersform
  , usb-minnen, cd-rom, dvd, minneskort
  samt hårddisken på den dator där e-postfilen eller pdf-filen sparas
  .

| (16) | Begreppet
  varaktigt medium bör särskilt omfatta
  papper
  , usb-minnen, cd-rom, dvd, minneskort
  eller datorers hårdskivor. För att gälla som ”varaktigt medium” bör en e-postfil eller en webbplats först och främst ge konsumenten möjlighet att lagra informationen så länge den behövs för att konsumenten ska kunna skydda sina intressen till följd av förbindelsen med näringsidkaren. För det andra bör e-postfilen eller webbplatsen möjliggöra sådan lagring av informationen att den inte ensidigt kan ändras av näringsidkaren
  . |
| --- | --- |

(16)

Begreppet
  varaktigt medium bör särskilt omfatta
  papper
  , usb-minnen, cd-rom, dvd, minneskort
  eller datorers hårdskivor. För att gälla som ”varaktigt medium” bör en e-postfil eller en webbplats först och främst ge konsumenten möjlighet att lagra informationen så länge den behövs för att konsumenten ska kunna skydda sina intressen till följd av förbindelsen med näringsidkaren. För det andra bör e-postfilen eller webbplatsen möjliggöra sådan lagring av informationen att den inte ensidigt kan ändras av näringsidkaren
  .

Ändring 19

Förslag till direktiv

Skäl 17

| (17) | Konsumenterna bör
  har rätt att få information innan avtalet ingås
  .
  Näringsidkarna bör dock inte vara skyldiga att lämna sådan information som redan framgår av sammanhanget. Vid en transaktion i en fast affärslokal kan exempelvis produktens huvudsakliga egenskaper, näringsidkarens identitet och leveranssättet framgå av sammanhanget. Vid transaktioner på distans och
  utanför fasta affärslokaler
  bör näringsidkaren alltid lämna information om betalningssätt, leverans, fullgörande och reklamationshantering, eftersom detta inte nödvändigtvis framgår av sammanhanget
  . |
| --- | --- |

(17)

Konsumenterna bör
  har rätt att få information innan avtalet ingås
  .
  Näringsidkarna bör dock inte vara skyldiga att lämna sådan information som redan framgår av sammanhanget. Vid en transaktion i en fast affärslokal kan exempelvis produktens huvudsakliga egenskaper, näringsidkarens identitet och leveranssättet framgå av sammanhanget. Vid transaktioner på distans och
  utanför fasta affärslokaler
  bör näringsidkaren alltid lämna information om betalningssätt, leverans, fullgörande och reklamationshantering, eftersom detta inte nödvändigtvis framgår av sammanhanget
  .

| (17) | Konsumenterna bör
  få utförlig information innan de blir bundna av att avtal som ingåtts i fasta affärslokaler, ett distansavtal, ett avtal
  utanför fasta affärslokaler
  eller ett motsvarande erbjudande om avtal. Näringsidkaren ska vid tillhandahållandet av informationen beakta de särskilda behoven hos konsumenter som är särskilt utsatta på grund nedsatt mental, fysisk eller psykisk funktionsförmåga, ålder eller godtrogenhet, av ett slag som näringsidkaren rimligtvis kan förväntas förutse. Beaktandet av dessa särskilda behov bör dock inte medföra olika nivåer för konsumentskyddet. |
| --- | --- |

(17)

Konsumenterna bör
  få utförlig information innan de blir bundna av att avtal som ingåtts i fasta affärslokaler, ett distansavtal, ett avtal
  utanför fasta affärslokaler
  eller ett motsvarande erbjudande om avtal. Näringsidkaren ska vid tillhandahållandet av informationen beakta de särskilda behoven hos konsumenter som är särskilt utsatta på grund nedsatt mental, fysisk eller psykisk funktionsförmåga, ålder eller godtrogenhet, av ett slag som näringsidkaren rimligtvis kan förväntas förutse. Beaktandet av dessa särskilda behov bör dock inte medföra olika nivåer för konsumentskyddet.

Ändring 228

Förslag till direktiv

Skäl 17a (nytt)

| (17a) | Utan hinder av undantaget för näringsidkaren att på ett varaktigt medium lämna sådan information som anges i artikel 9 när avtal ingås utanför fasta affärslokaler och näringsidkaren och konsumenten omedelbart fullgör sina avtalsenliga skyldigheter, och om den betalning som konsumenten ska erlägga inte överstiger 200 EUR, bör konsumenten ändå få omfattande information av näringsidkaren om de viktiga delarna av avtalet, särskilt om priset, innan konsumenten är bunden av avtalet. |
| --- | --- |

(17a)

Utan hinder av undantaget för näringsidkaren att på ett varaktigt medium lämna sådan information som anges i artikel 9 när avtal ingås utanför fasta affärslokaler och näringsidkaren och konsumenten omedelbart fullgör sina avtalsenliga skyldigheter, och om den betalning som konsumenten ska erlägga inte överstiger 200 EUR, bör konsumenten ändå få omfattande information av näringsidkaren om de viktiga delarna av avtalet, särskilt om priset, innan konsumenten är bunden av avtalet.

Ändring 20

Förslag till direktiv

Skäl 20

| (20) | Konsumenten bör veta om han eller hon ingår avtal med näringsidkaren eller med en mellanhand som agerar för en annan konsuments räkning, eftersom konsumenten i det senare fallet kanske inte omfattas av det skydd som föreskrivs enligt detta direktiv. Mellanhanden bör därför informera om detta förhållande och om konsekvenserna av detta. Begreppet mellanhand bör inte omfatta plattformer för näthandel som inte ingår avtalet i någon annan parts namn eller för någon annan parts räkning. |
| --- | --- |

(20)

Konsumenten bör veta om han eller hon ingår avtal med näringsidkaren eller med en mellanhand som agerar för en annan konsuments räkning, eftersom konsumenten i det senare fallet kanske inte omfattas av det skydd som föreskrivs enligt detta direktiv. Mellanhanden bör därför informera om detta förhållande och om konsekvenserna av detta. Begreppet mellanhand bör inte omfatta plattformer för näthandel som inte ingår avtalet i någon annan parts namn eller för någon annan parts räkning.

utgår

Ändring 21

Förslag till direktiv

Skäl 22

| (22) | Eftersom konsumenten vid distansförsäljning inte kan se varan innan avtalet ingås bör konsumenten ha en ångerrätt,
  som gör det möjligt att
  förvissa sig om varans egenskaper och funktion. |
| --- | --- |

(22)

Eftersom konsumenten vid distansförsäljning inte kan se varan innan avtalet ingås bör konsumenten ha en ångerrätt,
  som gör det möjligt att
  förvissa sig om varans egenskaper och funktion.

| (22) | Eftersom konsumenten vid distansförsäljning inte kan se varan innan avtalet ingås bör konsumenten ha en ångerrätt,
  så att konsumenten kan
  förvissa sig om varans egenskaper
  , kvalitet
  och funktion.
  En sådan ångerrätt bör också beviljas för avtal utanför fasta affärslokaler. |
| --- | --- |

(22)

Eftersom konsumenten vid distansförsäljning inte kan se varan innan avtalet ingås bör konsumenten ha en ångerrätt,
  så att konsumenten kan
  förvissa sig om varans egenskaper
  , kvalitet
  och funktion.
  En sådan ångerrätt bör också beviljas för avtal utanför fasta affärslokaler.

Ändring 22

Förslag till direktiv

Skäl 24

| (24) | För att uppnå rättslig säkerhet bör rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71 av den 3 juni 1971 om regler för bestämning av perioder, datum och frister1 tillämpas vid beräkningen av de tidsfrister som anges i detta direktiv. Alla tidsfrister i detta direktiv bör därför förstås som att de anges i kalenderdagar. |
| --- | --- |

(24)

För att uppnå rättslig säkerhet bör rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71 av den 3 juni 1971 om regler för bestämning av perioder, datum och frister1 tillämpas vid beräkningen av de tidsfrister som anges i detta direktiv. Alla tidsfrister i detta direktiv bör därför förstås som att de anges i kalenderdagar.

utgår

Ändring 23

Förslag till direktiv

Skäl 26

| (26) | När
  konsumenten beställer flera
  varor
  av samma näringsidkare bör konsumenten ha rätt att utöva ångerrätten för varje enskild vara. Om varorna levereras separat
  bör ångerfristen börja löpa
  när
  konsumenten fysiskt tar
  varje enskild vara
  i sin besittning. När en vara levereras i skilda poster eller delar bör ångerfristen börja löpa när konsumenten
  eller en tredje part som konsumenten anger
  fysiskt tar den sista posten eller delen i sin besittning. |
| --- | --- |

(26)

När
  konsumenten beställer flera
  varor
  av samma näringsidkare bör konsumenten ha rätt att utöva ångerrätten för varje enskild vara. Om varorna levereras separat
  bör ångerfristen börja löpa
  när
  konsumenten fysiskt tar
  varje enskild vara
  i sin besittning. När en vara levereras i skilda poster eller delar bör ångerfristen börja löpa när konsumenten
  eller en tredje part som konsumenten anger
  fysiskt tar den sista posten eller delen i sin besittning.

| (26) | När varor
  levereras i flera olika omgångar
  bör ångerfristen börja löpa
  den dag då
  konsumenten
  eller någon tredje part, dock ej transportföretaget, som konsumenten anger,
  fysiskt tar
  den första delleveransen
  i sin besittning. När en vara levereras i skilda poster eller delar bör ångerfristen börja löpa den dag då konsumenten fysiskt tar den sista posten eller delen i sin besittning.
  Om konsumenten beställer flera varor på samma gång men varorna levereras separat bör ångerfristen börja löpa när konsumenten tar den sista varan i sin besittning. |
| --- | --- |

(26)

När varor
  levereras i flera olika omgångar
  bör ångerfristen börja löpa
  den dag då
  konsumenten
  eller någon tredje part, dock ej transportföretaget, som konsumenten anger,
  fysiskt tar
  den första delleveransen
  i sin besittning. När en vara levereras i skilda poster eller delar bör ångerfristen börja löpa den dag då konsumenten fysiskt tar den sista posten eller delen i sin besittning.
  Om konsumenten beställer flera varor på samma gång men varorna levereras separat bör ångerfristen börja löpa när konsumenten tar den sista varan i sin besittning.

Ändring 24

Förslag till direktiv

Skäl 27

| (27) | Om näringsidkaren inte har informerat konsumenten om ångerrätten före ingåendet av ett distansavtal eller ett avtal utanför fasta affärslokaler bör ångerfristen förlängas. För att uppnå rättslig säkerhet över tiden bör dock en begränsning på
  tre månader
  införas
  , under förutsättning att näringsidkaren har fullgjort alla sina skyldigheter enligt avtalet. Näringsidkaren bör anses ha fullgjort alla sina skyldigheter när han eller hon har levererat varorna eller tillhandahållit alla tjänster som konsumenten har beställt
  . |
| --- | --- |

(27)

Om näringsidkaren inte har informerat konsumenten om ångerrätten före ingåendet av ett distansavtal eller ett avtal utanför fasta affärslokaler bör ångerfristen förlängas. För att uppnå rättslig säkerhet över tiden bör dock en begränsning på
  tre månader
  införas
  , under förutsättning att näringsidkaren har fullgjort alla sina skyldigheter enligt avtalet. Näringsidkaren bör anses ha fullgjort alla sina skyldigheter när han eller hon har levererat varorna eller tillhandahållit alla tjänster som konsumenten har beställt
  .

| (27) | Om näringsidkaren inte har informerat konsumenten om ångerrätten före ingåendet av ett distansavtal eller ett avtal utanför fasta affärslokaler bör ångerfristen förlängas. För att uppnå rättslig säkerhet över tiden bör dock en begränsning på
  ett år
  införas
  . Medlemsstaterna bör emellertid få behålla
  befintlig nationell lagstiftning att
  förlänga minimiperioden på ett år
  . |
| --- | --- |

(27)

Om näringsidkaren inte har informerat konsumenten om ångerrätten före ingåendet av ett distansavtal eller ett avtal utanför fasta affärslokaler bör ångerfristen förlängas. För att uppnå rättslig säkerhet över tiden bör dock en begränsning på
  ett år
  införas
  . Medlemsstaterna bör emellertid få behålla
  befintlig nationell lagstiftning att
  förlänga minimiperioden på ett år
  .

Ändring 229

Förslag till direktiv

Skäl 28

| (28) | Skillnaderna när det gäller sätten att utöva ångerrätten i medlemsstaterna har medfört kostnader för företag som bedriver handel över gränserna. Införandet av en harmoniserad standardblankett som konsumenterna
  ska
  använda när de utövar sin ångerrätt bör göra det enklare att frånträda avtal och leda till rättslig säkerhet. Av dessa skäl bör medlemsstaterna inte ställa några ytterligare formella krav på
  gemenskapens
  standardblankett, till exempel i fråga om teckenstorlek. |
| --- | --- |

(28)

Skillnaderna när det gäller sätten att utöva ångerrätten i medlemsstaterna har medfört kostnader för företag som bedriver handel över gränserna. Införandet av en harmoniserad standardblankett som konsumenterna
  ska
  använda när de utövar sin ångerrätt bör göra det enklare att frånträda avtal och leda till rättslig säkerhet. Av dessa skäl bör medlemsstaterna inte ställa några ytterligare formella krav på
  gemenskapens
  standardblankett, till exempel i fråga om teckenstorlek.

| (28) | Skillnaderna när det gäller sätten att utöva ångerrätten i medlemsstaterna har medfört kostnader för företag som bedriver handel över gränserna. Införandet av en harmoniserad standardblankett som konsumenterna
  får
  använda när de utövar sin ångerrätt bör göra det enklare att frånträda avtal och leda till rättslig säkerhet. Av dessa skäl bör medlemsstaterna inte ställa några ytterligare formella krav på
  unionens
  standardblankett, till exempel i fråga om teckenstorlek.
  Konsumenten bör dock fritt kunna ångra sig med egen formulering, förutsatt att konsumentens meddelande till näringsidkaren är tydligt formulerat. Detta krav kan också uppfyllas genom att konsumenten skickar tillbaka varorna, skickar ett brev eller ringer ett telefonsamtal, men bevisbördan när det gäller att visa att man har frånträtt avtalet inom den tidsperiod som anges i detta direktiv kan ligga på konsumenten. Det ligger därför i konsumentens intresse att använda sig av ett varaktigt medium för att informera näringsidkaren om sitt frånträde av avtalet. |
| --- | --- |

(28)

Skillnaderna när det gäller sätten att utöva ångerrätten i medlemsstaterna har medfört kostnader för företag som bedriver handel över gränserna. Införandet av en harmoniserad standardblankett som konsumenterna
  får
  använda när de utövar sin ångerrätt bör göra det enklare att frånträda avtal och leda till rättslig säkerhet. Av dessa skäl bör medlemsstaterna inte ställa några ytterligare formella krav på
  unionens
  standardblankett, till exempel i fråga om teckenstorlek.
  Konsumenten bör dock fritt kunna ångra sig med egen formulering, förutsatt att konsumentens meddelande till näringsidkaren är tydligt formulerat. Detta krav kan också uppfyllas genom att konsumenten skickar tillbaka varorna, skickar ett brev eller ringer ett telefonsamtal, men bevisbördan när det gäller att visa att man har frånträtt avtalet inom den tidsperiod som anges i detta direktiv kan ligga på konsumenten. Det ligger därför i konsumentens intresse att använda sig av ett varaktigt medium för att informera näringsidkaren om sitt frånträde av avtalet.

Ändring 26

Förslag till direktiv

Skäl 30

| (30) | Vid frånträde av avtal bör näringsidkaren betala tillbaka alla belopp som konsumenten har betalat, inklusive de som täcker näringsidkarens utgifter för leverans av varorna till konsumenten. |
| --- | --- |

(30)

Vid frånträde av avtal bör näringsidkaren betala tillbaka alla belopp som konsumenten har betalat, inklusive de som täcker näringsidkarens utgifter för leverans av varorna till konsumenten.

| (30) | Vid frånträde av avtal bör näringsidkaren betala tillbaka alla belopp som konsumenten har betalat, inklusive dem som täcker näringsidkarens utgifter för leverans av varorna till konsumenten
  , med undantag av belopp för expressleverans som konsumenten uttryckligen efterfrågat
  .
  Återbetalningen bör kunna göras med vilket betalningssätt som helst, förutsatt att det gäller som lagligt betalningsmedel i den medlemsstat där konsumenten tar emot den. Därför ska återbetalning inte ske i form av kuponger eller tillgodohavanden. |
| --- | --- |

(30)

Vid frånträde av avtal bör näringsidkaren betala tillbaka alla belopp som konsumenten har betalat, inklusive dem som täcker näringsidkarens utgifter för leverans av varorna till konsumenten
  , med undantag av belopp för expressleverans som konsumenten uttryckligen efterfrågat
  .
  Återbetalningen bör kunna göras med vilket betalningssätt som helst, förutsatt att det gäller som lagligt betalningsmedel i den medlemsstat där konsumenten tar emot den. Därför ska återbetalning inte ske i form av kuponger eller tillgodohavanden.

Ändring 230

Förslag till direktiv

Skäl 32

| (32) | För att undvika att näringsidkaren återbetalar belopp till en konsument som inte har lämnat tillbaka varorna bör konsumenten vara skyldig att lämna tillbaka varorna senast 14 dagar efter att ha underrättat näringsidkaren om sitt beslut att frånträda avtalet. |
| --- | --- |

(32)

För att undvika att näringsidkaren återbetalar belopp till en konsument som inte har lämnat tillbaka varorna bör konsumenten vara skyldig att lämna tillbaka varorna senast 14 dagar efter att ha underrättat näringsidkaren om sitt beslut att frånträda avtalet.

| (32) | För att undvika att näringsidkaren återbetalar belopp till en konsument som inte har lämnat tillbaka varorna bör konsumenten vara skyldig att lämna tillbaka varorna senast 14 dagar efter att ha underrättat näringsidkaren om sitt beslut att frånträda avtalet.
  Av samma skäl bör näringsidkaren också vara i stånd att återbetala beloppet förutsatt att konsumenten har styrkt att han eller hon har skickat tillbaka varorna. |
| --- | --- |

(32)

För att undvika att näringsidkaren återbetalar belopp till en konsument som inte har lämnat tillbaka varorna bör konsumenten vara skyldig att lämna tillbaka varorna senast 14 dagar efter att ha underrättat näringsidkaren om sitt beslut att frånträda avtalet.
  Av samma skäl bör näringsidkaren också vara i stånd att återbetala beloppet förutsatt att konsumenten har styrkt att han eller hon har skickat tillbaka varorna.

Ändring 231

Förslag till direktiv

Skäl 33

| (33) | Det bör finnas vissa undantag från ångerrätten, till exempel i sådana fall då en ångerrätt skulle vara olämplig med hänsyn till produktens art. Detta gäller exempelvis vin som levereras långt efter det att ett avtal har ingåtts i spekulativt syfte, där värdet beror på svängningar på marknaden (primörvin). |
| --- | --- |

(33)

Det bör finnas vissa undantag från ångerrätten, till exempel i sådana fall då en ångerrätt skulle vara olämplig med hänsyn till produktens art. Detta gäller exempelvis vin som levereras långt efter det att ett avtal har ingåtts i spekulativt syfte, där värdet beror på svängningar på marknaden (primörvin).

| (33) | Det bör finnas vissa undantag från ångerrätten, till exempel i sådana fall då en ångerrätt skulle vara olämplig med hänsyn till produktens art
  och då utövandet av ångerrätten skulle innebära en oskälig nackdel för näringsidkaren
  . Detta gäller
  särskilt för livsmedel och andra hygieniskt ömtåliga eller lättfördärvliga varor,
  exempelvis vin som levereras långt efter det att ett avtal har ingåtts i spekulativt syfte, där värdet beror på svängningar på marknaden (primörvin).
  Ångerrätten bör inte heller gälla för vissa andra varor eller tjänster vilkas priser beror av fluktuationer på marknaden, t.ex. råvaror såsom eldningsolja. |
| --- | --- |

(33)

Det bör finnas vissa undantag från ångerrätten, till exempel i sådana fall då en ångerrätt skulle vara olämplig med hänsyn till produktens art
  och då utövandet av ångerrätten skulle innebära en oskälig nackdel för näringsidkaren
  . Detta gäller
  särskilt för livsmedel och andra hygieniskt ömtåliga eller lättfördärvliga varor,
  exempelvis vin som levereras långt efter det att ett avtal har ingåtts i spekulativt syfte, där värdet beror på svängningar på marknaden (primörvin).
  Ångerrätten bör inte heller gälla för vissa andra varor eller tjänster vilkas priser beror av fluktuationer på marknaden, t.ex. råvaror såsom eldningsolja.

Ändring 28

Förslag till direktiv

Skäl 34

| (34) | Vid distansavtal om tillhandahållande av tjänster som börjar utföras under den tid ångerfristen löper (t.ex. datafiler som konsumenten laddar ner under den tiden) skulle det inte vara skäligt att tillåta konsumenten att ångra sig efter att helt eller delvis ha utnyttjat tjänsterna. Konsumenten bör därför förlora sin ångerrätt när tjänsterna börjar fullgöras med konsumentens uttryckliga samtycke på förhand. |
| --- | --- |

(34)

Vid distansavtal om tillhandahållande av tjänster som börjar utföras under den tid ångerfristen löper (t.ex. datafiler som konsumenten laddar ner under den tiden) skulle det inte vara skäligt att tillåta konsumenten att ångra sig efter att helt eller delvis ha utnyttjat tjänsterna. Konsumenten bör därför förlora sin ångerrätt när tjänsterna börjar fullgöras med konsumentens uttryckliga samtycke på förhand.

| (34) | Vid distansavtal
  och avtal utanför fasta affärslokaler
  om tillhandahållande av tjänster som börjar utföras under den tid ångerfristen löper (t.ex. datafiler som konsumenten laddar ner under den tiden) skulle det inte vara skäligt att tillåta konsumenten att ångra sig efter att helt eller delvis ha utnyttjat tjänsterna. Konsumenten bör därför förlora sin ångerrätt när tjänsterna börjar fullgöras med konsumentens uttryckliga samtycke på förhand
  , förusatt att detta samtycke utgör informerat samtycke, det vill säga att konsumenten informeras om konsekvenserna av detta val i fråga om förlusten av sin ångerrätt
  . |
| --- | --- |

(34)

Vid distansavtal
  och avtal utanför fasta affärslokaler
  om tillhandahållande av tjänster som börjar utföras under den tid ångerfristen löper (t.ex. datafiler som konsumenten laddar ner under den tiden) skulle det inte vara skäligt att tillåta konsumenten att ångra sig efter att helt eller delvis ha utnyttjat tjänsterna. Konsumenten bör därför förlora sin ångerrätt när tjänsterna börjar fullgöras med konsumentens uttryckliga samtycke på förhand
  , förusatt att detta samtycke utgör informerat samtycke, det vill säga att konsumenten informeras om konsekvenserna av detta val i fråga om förlusten av sin ångerrätt
  .

Ändring 29

Förslag till direktiv

Skäl 37

| (37) | I syfte att uppnå förenkling och rättslig säkerhet bör ångerrätten gälla alla typer av avtal utanför fasta affärslokaler, utom under strikt definierade omständigheter som på ett enkelt sätt kan styrkas.
  Ingen ångerrätt bör därför gälla för brådskande reparationer i konsumentens bostad där en sådan ångerrätt skulle vara oförenlig med nödsituationen, och inte heller för stormarknaders system för hemleverans där konsumenten kan välja livsmedel, drycker och andra dagligvaror för hushållet via deras webbplatser och få varorna levererade till bostaden. Det rör sig här om billiga varor som konsumenterna regelbundet köper för daglig konsumtion eller förbrukning i hushållet och bör därför inte omfattas av någon ångerrätt. Konsumenternas största problem och huvudorsaken till tvister med näringsidkare är leverans av varor, bland annat varor som kommer bort eller skadas under transport, och försenad eller ofullständig leverans. De nationella bestämmelserna om leverans och riskens övergång bör därför klargöras och harmoniseras
  . |
| --- | --- |

(37)

I syfte att uppnå förenkling och rättslig säkerhet bör ångerrätten gälla alla typer av avtal utanför fasta affärslokaler, utom under strikt definierade omständigheter som på ett enkelt sätt kan styrkas.
  Ingen ångerrätt bör därför gälla för brådskande reparationer i konsumentens bostad där en sådan ångerrätt skulle vara oförenlig med nödsituationen, och inte heller för stormarknaders system för hemleverans där konsumenten kan välja livsmedel, drycker och andra dagligvaror för hushållet via deras webbplatser och få varorna levererade till bostaden. Det rör sig här om billiga varor som konsumenterna regelbundet köper för daglig konsumtion eller förbrukning i hushållet och bör därför inte omfattas av någon ångerrätt. Konsumenternas största problem och huvudorsaken till tvister med näringsidkare är leverans av varor, bland annat varor som kommer bort eller skadas under transport, och försenad eller ofullständig leverans. De nationella bestämmelserna om leverans och riskens övergång bör därför klargöras och harmoniseras
  .

| (37) | I syfte att uppnå förenkling och rättslig säkerhet bör ångerrätten gälla alla typer av
  distansavtal och
  avtal utanför fasta affärslokaler, utom under strikt definierade omständigheter som på ett enkelt sätt kan styrkas. |
| --- | --- |

(37)

I syfte att uppnå förenkling och rättslig säkerhet bör ångerrätten gälla alla typer av
  distansavtal och
  avtal utanför fasta affärslokaler, utom under strikt definierade omständigheter som på ett enkelt sätt kan styrkas.

Ändring 30

Förslag till direktiv

Skäl 37a (nytt)

| (37a) | Konsumenternas största problem och huvudorsaken till tvister med näringsidkare är leverans av varor, bland annat varor som kommer bort eller skadas under transport, och försenad eller ofullständig leverans. De nationella bestämmelserna om leverans och riskens övergång bör därför harmoniseras. |
| --- | --- |

(37a)

Konsumenternas största problem och huvudorsaken till tvister med näringsidkare är leverans av varor, bland annat varor som kommer bort eller skadas under transport, och försenad eller ofullständig leverans. De nationella bestämmelserna om leverans och riskens övergång bör därför harmoniseras.

Ändring 31

Förslag till direktiv

Skäl 37b (nytt)

| (37b) | Om näringsidkaren inte har fullgjort sin skyldighet att leverera varorna bör konsumenten via ett varaktigt medium uppmana företaget att genomföra leveransen inom en tidsfrist på minst sju dagar samt underrätta näringsidkaren om sin avsikt att frånträda avtalet om leveransen uteblir. Konsumenten bör anses ha frånträtt avtalet om ingenting skett före fristens utgång. Utan att det påverkar konsumentens rätt att kräva skadestånd bör han eller hon, om betalning redan skett, ha rätt till återbetalning inom sju dagar efter det att avtalet frånträtts. Medlemsstaterna bör få anta eller ha kvar nationell lagstiftning om en högre nivå på konsumentskyddet. |
| --- | --- |

(37b)

Om näringsidkaren inte har fullgjort sin skyldighet att leverera varorna bör konsumenten via ett varaktigt medium uppmana företaget att genomföra leveransen inom en tidsfrist på minst sju dagar samt underrätta näringsidkaren om sin avsikt att frånträda avtalet om leveransen uteblir. Konsumenten bör anses ha frånträtt avtalet om ingenting skett före fristens utgång. Utan att det påverkar konsumentens rätt att kräva skadestånd bör han eller hon, om betalning redan skett, ha rätt till återbetalning inom sju dagar efter det att avtalet frånträtts. Medlemsstaterna bör få anta eller ha kvar nationell lagstiftning om en högre nivå på konsumentskyddet.

Ändring 32

Förslag till direktiv

Skäl 38

| (38) | Vid försäljning till konsumenter kan varorna levereras på olika sätt.
  Bara en bestämmelse som man fritt kan göra undantag från ger den flexibilitet som är nödvändig för att dessa skillnader ska kunna beaktas
  . Konsumenten bör skyddas mot risken att varor kommer bort eller skadas under transport som näringsidkaren ordnar eller utför. Den bestämmelse om riskens övergång som införs bör inte gälla när konsumenten oskäligen dröjer med att ta varorna i sin besittning, till exempel när konsumenten inte hämtar varorna från postkontoret inom den tid som postkontoret anger. I sådana fall bör konsumenten stå för risken om varorna kommer bort eller skadas efter den tidpunkt för leverans som avtalats med näringsidkaren. |
| --- | --- |

(38)

Vid försäljning till konsumenter kan varorna levereras på olika sätt.
  Bara en bestämmelse som man fritt kan göra undantag från ger den flexibilitet som är nödvändig för att dessa skillnader ska kunna beaktas
  . Konsumenten bör skyddas mot risken att varor kommer bort eller skadas under transport som näringsidkaren ordnar eller utför. Den bestämmelse om riskens övergång som införs bör inte gälla när konsumenten oskäligen dröjer med att ta varorna i sin besittning, till exempel när konsumenten inte hämtar varorna från postkontoret inom den tid som postkontoret anger. I sådana fall bör konsumenten stå för risken om varorna kommer bort eller skadas efter den tidpunkt för leverans som avtalats med näringsidkaren.

| (38) | Vid försäljning till konsumenter kan varorna levereras på olika sätt
  , antingen omedelbart eller i ett senare skede
  .
  Om parterna inte kommit överens om något exakt leveransdatum bör näringsidkaren leverera varorna så snabbt som möjligt, men i vilket fall som helst senast 30 dagar efter den dag då avtalet ingåtts
  . Konsumenten bör skyddas mot risken att varor kommer bort eller skadas under transport som näringsidkaren ordnar eller utför. Den bestämmelse om riskens övergång som införs bör inte gälla när konsumenten oskäligen dröjer med att ta varorna i sin besittning, till exempel när konsumenten inte hämtar varorna från postkontoret inom den tid som postkontoret anger. I sådana fall bör konsumenten stå för risken om varorna kommer bort eller skadas efter den tidpunkt för leverans som avtalats med näringsidkaren. |
| --- | --- |

(38)

Vid försäljning till konsumenter kan varorna levereras på olika sätt
  , antingen omedelbart eller i ett senare skede
  .
  Om parterna inte kommit överens om något exakt leveransdatum bör näringsidkaren leverera varorna så snabbt som möjligt, men i vilket fall som helst senast 30 dagar efter den dag då avtalet ingåtts
  . Konsumenten bör skyddas mot risken att varor kommer bort eller skadas under transport som näringsidkaren ordnar eller utför. Den bestämmelse om riskens övergång som införs bör inte gälla när konsumenten oskäligen dröjer med att ta varorna i sin besittning, till exempel när konsumenten inte hämtar varorna från postkontoret inom den tid som postkontoret anger. I sådana fall bör konsumenten stå för risken om varorna kommer bort eller skadas efter den tidpunkt för leverans som avtalats med näringsidkaren.

Ändring 33

Förslag till direktiv

Skäl 38a (nytt)

| (38a) | Vid många transaktioner erbjuds konsumenterna otillräcklig valmöjlighet vad gäller betalningsmetoder, eller drabbas de av avgifter om de vägrar att använda vissa metoder. Denna situation måste åtgärdas med hjälp av en bestämmelse som ålägger näringsidkaren att erbjuda konsumenten olika betalningsmetoder, och om det gäller distanskontrakt bör både en elektronisk och en icke-elektronisk betalningsmetod tillhandahållas. Exempelvis skulle ett icke-elektroniskt betalningssystem kunna innebära att det är möjligt att skriva ut en beställningsorder från näringsidkarens webbplats för att sedan betala denna kontant på bank eller på vilken som helst av näringsidkarens kontaktpunkter. |
| --- | --- |

(38a)

Vid många transaktioner erbjuds konsumenterna otillräcklig valmöjlighet vad gäller betalningsmetoder, eller drabbas de av avgifter om de vägrar att använda vissa metoder. Denna situation måste åtgärdas med hjälp av en bestämmelse som ålägger näringsidkaren att erbjuda konsumenten olika betalningsmetoder, och om det gäller distanskontrakt bör både en elektronisk och en icke-elektronisk betalningsmetod tillhandahållas. Exempelvis skulle ett icke-elektroniskt betalningssystem kunna innebära att det är möjligt att skriva ut en beställningsorder från näringsidkarens webbplats för att sedan betala denna kontant på bank eller på vilken som helst av näringsidkarens kontaktpunkter.

Ändring 34

Förslag till direktiv

Skäl 39

| (39) | Näringsidkaren bör vara ansvarig gentemot konsumenten om varorna inte är avtalsenliga. Varor bör presumeras vara avtalsenliga om de uppfyller vissa villkor som huvudsakligen gäller varornas kvalitet. Den kvalitet och prestanda som konsumenten rimligen kan förvänta sig beror bland annat på om varorna är nya eller begagnade och på varornas förväntade livslängd. |
| --- | --- |

(39)

Näringsidkaren bör vara ansvarig gentemot konsumenten om varorna inte är avtalsenliga. Varor bör presumeras vara avtalsenliga om de uppfyller vissa villkor som huvudsakligen gäller varornas kvalitet. Den kvalitet och prestanda som konsumenten rimligen kan förvänta sig beror bland annat på om varorna är nya eller begagnade och på varornas förväntade livslängd.

| (39) | Näringsidkaren bör vara ansvarig gentemot konsumenten om varorna inte är avtalsenliga. Varor bör presumeras vara avtalsenliga om de uppfyller vissa villkor som huvudsakligen gäller varornas kvalitet
  och kvantitet
  . Den kvalitet och prestanda som konsumenten rimligen kan förvänta sig beror bland annat på om varorna är nya eller begagnade och på varornas förväntade livslängd.
  Bristande avtalsenlighet hos en vara bör antas föreligga om andra varor levererats än de som beställts eller om kvantiteten är mindre än den beställda. |
| --- | --- |

(39)

Näringsidkaren bör vara ansvarig gentemot konsumenten om varorna inte är avtalsenliga. Varor bör presumeras vara avtalsenliga om de uppfyller vissa villkor som huvudsakligen gäller varornas kvalitet
  och kvantitet
  . Den kvalitet och prestanda som konsumenten rimligen kan förvänta sig beror bland annat på om varorna är nya eller begagnade och på varornas förväntade livslängd.
  Bristande avtalsenlighet hos en vara bör antas föreligga om andra varor levererats än de som beställts eller om kvantiteten är mindre än den beställda.

Ändring 35

Förslag till direktiv

Skäl 40

| (40) | Om en vara inte är avtalsenlig bör konsumenten för det första ha möjlighet att kräva att näringsidkaren antingen reparerar eller byter ut varan, såvida näringsidkaren inte bevisar att dessa påföljder är olagliga, omöjliga eller orsakar näringsidkaren en oproportionell börda. Näringsidkarens börda bör fastställas objektivt med beaktande av näringsidkarens kostnader för att avhjälpa den bristande avtalsenligheten, varornas värde och den bristande avtalsenlighetens omfattning. Brist på reservdelar bör inte vara en giltig orsak för näringsidkare att inte avhjälpa bristande avtalsenlighet inom en rimlig tid eller utan en oproportionell börda
  . |
| --- | --- |

(40)

Om en vara inte är avtalsenlig bör konsumenten för det första ha möjlighet att kräva att näringsidkaren antingen reparerar eller byter ut varan, såvida näringsidkaren inte bevisar att dessa påföljder är olagliga, omöjliga eller orsakar näringsidkaren en oproportionell börda. Näringsidkarens börda bör fastställas objektivt med beaktande av näringsidkarens kostnader för att avhjälpa den bristande avtalsenligheten, varornas värde och den bristande avtalsenlighetens omfattning. Brist på reservdelar bör inte vara en giltig orsak för näringsidkare att inte avhjälpa bristande avtalsenlighet inom en rimlig tid eller utan en oproportionell börda
  .

| (40) | Konsumenten bör till att börja med kunna kräva att näringsidkaren reparerar varan eller byter ut den, såvida inte sådana påföljder är omöjliga eller oproportionella. Huruvida en påföljd är oproportionell bör fastställas objektivt. En påföljd är oproportionell om den i jämförelse med en annan påföljd skulle åsamka kostnader som är orimliga; för att kostnaderna ska anses orimliga bör kostnaderna för den ena påföljden vara avsevärt högre än kostnaderna för den andra
  . |
| --- | --- |

(40)

Konsumenten bör till att börja med kunna kräva att näringsidkaren reparerar varan eller byter ut den, såvida inte sådana påföljder är omöjliga eller oproportionella. Huruvida en påföljd är oproportionell bör fastställas objektivt. En påföljd är oproportionell om den i jämförelse med en annan påföljd skulle åsamka kostnader som är orimliga; för att kostnaderna ska anses orimliga bör kostnaderna för den ena påföljden vara avsevärt högre än kostnaderna för den andra
  .

Ändring 36

Förslag till direktiv

Skäl 41

| (41) | Konsumenten bör inte stå för några kostnader för att avhjälpa bristande avtalsenlighet, till exempel frakt-, arbets- och materialkostnader. Konsumenten bör inte heller ersätta näringsidkaren för användningen av felaktiga varor. |
| --- | --- |

(41)

Konsumenten bör inte stå för några kostnader för att avhjälpa bristande avtalsenlighet, till exempel frakt-, arbets- och materialkostnader. Konsumenten bör inte heller ersätta näringsidkaren för användningen av felaktiga varor.

| (41) | Konsumenten bör inte stå för några kostnader för att avhjälpa bristande avtalsenlighet, till exempel frakt-, arbets- och materialkostnader. Konsumenten bör inte heller ersätta näringsidkaren för användningen av felaktiga varor.
  Konsumenten bör ha rätt att kräva skadestånd i enlighet med bestämmelserna i gällande nationell lag för alla förluster som han eller hon åsamkats genom bristande avtalsenlighet hos varorna och som inte korrigerats av näringsidkaren. Skadestånd av detta slag bör också kunna innefatta skadestånd i annan form än pengar, om så stadgas i gällande nationell lag. |
| --- | --- |

(41)

Konsumenten bör inte stå för några kostnader för att avhjälpa bristande avtalsenlighet, till exempel frakt-, arbets- och materialkostnader. Konsumenten bör inte heller ersätta näringsidkaren för användningen av felaktiga varor.
  Konsumenten bör ha rätt att kräva skadestånd i enlighet med bestämmelserna i gällande nationell lag för alla förluster som han eller hon åsamkats genom bristande avtalsenlighet hos varorna och som inte korrigerats av näringsidkaren. Skadestånd av detta slag bör också kunna innefatta skadestånd i annan form än pengar, om så stadgas i gällande nationell lag.

Ändring 37

Förslag till direktiv

Skäl 42

| (42) | Om näringsidkaren har vägrat eller mer än en gång har underlåtit att avhjälpa den bristande avtalsenligheten bör
  konsumenten ha rätt att fritt välja vilken som helst av de påföljder som står till buds.
  Näringsidkarens vägran kan vara uttrycklig eller underförstådd, vilket i det senare fallet innebär att näringsidkaren inte svarar på eller inte beaktar konsumentens begäran om avhjälpande av den
  bristande
  avtalsenligheten
  . |
| --- | --- |

(42)

Om näringsidkaren har vägrat eller mer än en gång har underlåtit att avhjälpa den bristande avtalsenligheten bör
  konsumenten ha rätt att fritt välja vilken som helst av de påföljder som står till buds.
  Näringsidkarens vägran kan vara uttrycklig eller underförstådd, vilket i det senare fallet innebär att näringsidkaren inte svarar på eller inte beaktar konsumentens begäran om avhjälpande av den
  bristande
  avtalsenligheten
  .

| (42) | Konsumenten
  bör
  ha rätt att fritt välja vilken som helst av de påföljder som står till buds
  om han eller hon inte har rätt till reparation eller utbyte
  .
  Medlemsstaterna bör ha möjlighet att anta eller behålla nationella bestämmelser för fritt val av påföljd vid
  bristande
  avtalsenlighet, i syfte att garantera en högre konsumentskyddsnivå
  . |
| --- | --- |

(42)

Konsumenten
  bör
  ha rätt att fritt välja vilken som helst av de påföljder som står till buds
  om han eller hon inte har rätt till reparation eller utbyte
  .
  Medlemsstaterna bör ha möjlighet att anta eller behålla nationella bestämmelser för fritt val av påföljd vid
  bristande
  avtalsenlighet, i syfte att garantera en högre konsumentskyddsnivå
  .

Ändring 38

Förslag till direktiv

Skäl 42a (nytt)

| (42a) | Det bör föreskrivas att näringsidkaren i vissa fall kan hållas ansvarig för bristande avtalsenlighet som föreligger vid den tidpunkt då risken övergår till konsumenten, även om den bristande avtalsenligheten visar sig först senare. |
| --- | --- |

(42a)

Det bör föreskrivas att näringsidkaren i vissa fall kan hållas ansvarig för bristande avtalsenlighet som föreligger vid den tidpunkt då risken övergår till konsumenten, även om den bristande avtalsenligheten visar sig först senare.

Ändring 39

Förslag till direktiv

Skäl 42b (nytt)

| (42b) | Om näringsidkaren i egenskap av slutlig säljare är ansvarig gentemot konsumenten till följd av handlande eller underlåtenhet av tillverkaren bör man se till att näringsidkaren i egenskap av slutlig säljare kan rikta anspråk mot den eller de ansvariga personerna i avtalskedjan. I detta syfte bör det i medlemsstaternas nationella bestämmelser fastställas vem som är ansvarig samt vilka förfaranden och villkor som gäller. |
| --- | --- |

(42b)

Om näringsidkaren i egenskap av slutlig säljare är ansvarig gentemot konsumenten till följd av handlande eller underlåtenhet av tillverkaren bör man se till att näringsidkaren i egenskap av slutlig säljare kan rikta anspråk mot den eller de ansvariga personerna i avtalskedjan. I detta syfte bör det i medlemsstaternas nationella bestämmelser fastställas vem som är ansvarig samt vilka förfaranden och villkor som gäller.

Ändring 40

Förslag till direktiv

Skäl 42c (nytt)

| (42c) | I fall av bristande avtalsenlighet bör konsumenten ha rätt till en ansvarstid på två år. Till konsumentens fördel bör det finnas en motbevisbar presumtion att bristande avtalsenlighet som uppträtt inom sex månader efter riskens övergång redan förelegat vid tidpunkten för riskens övergång. Medlemsstaterna bör ha möjlighet att anta eller behålla nationella bestämmelser för ansvarstider, frister för omvänd bevisbörda eller särskilda regler för avsevärt bristande avtalsenlighet som framkommer efter ansvarstidens utgång, i syfte att garantera en högre konsumentskyddsnivå. |
| --- | --- |

(42c)

I fall av bristande avtalsenlighet bör konsumenten ha rätt till en ansvarstid på två år. Till konsumentens fördel bör det finnas en motbevisbar presumtion att bristande avtalsenlighet som uppträtt inom sex månader efter riskens övergång redan förelegat vid tidpunkten för riskens övergång. Medlemsstaterna bör ha möjlighet att anta eller behålla nationella bestämmelser för ansvarstider, frister för omvänd bevisbörda eller särskilda regler för avsevärt bristande avtalsenlighet som framkommer efter ansvarstidens utgång, i syfte att garantera en högre konsumentskyddsnivå.

Ändring 41

Förslag till direktiv

Skäl 43

| (43) | Enligt direktiv 1999/44/EG får medlemsstaterna fastställa en tidsfrist på minst två månader under vilken konsumenten ska upplysa näringsidkaren om eventuell bristande avtalsenlighet. Skillnaderna mellan genomförandelagstiftningarna har skapat handelshinder. Det är därför nödvändigt att ta bort denna regleringsmöjlighet och öka den rättsliga säkerheten genom att ålägga konsumenterna att upplysa näringsidkaren om bristande avtalsenlighet senast två månader efter den dag då den upptäcktes. |
| --- | --- |

(43)

Enligt direktiv 1999/44/EG får medlemsstaterna fastställa en tidsfrist på minst två månader under vilken konsumenten ska upplysa näringsidkaren om eventuell bristande avtalsenlighet. Skillnaderna mellan genomförandelagstiftningarna har skapat handelshinder. Det är därför nödvändigt att ta bort denna regleringsmöjlighet och öka den rättsliga säkerheten genom att ålägga konsumenterna att upplysa näringsidkaren om bristande avtalsenlighet senast två månader efter den dag då den upptäcktes.

utgår

Ändring 42

Förslag till direktiv

Skäl 44

| (44) | Vissa näringsidkare eller tillverkare erbjuder konsumenter garantier. För att säkerställa att konsumenterna inte vilseleds bör garantierna innehålla viss information som omfattar garantiernas giltighetstid och geografiska tillämpning samt en uppgift om att garantierna inte påverkar konsumentens lagstadgade rättigheter. |
| --- | --- |

(44)

Vissa näringsidkare eller tillverkare erbjuder konsumenter garantier. För att säkerställa att konsumenterna inte vilseleds bör garantierna innehålla viss information som omfattar garantiernas giltighetstid och geografiska tillämpning samt en uppgift om att garantierna inte påverkar konsumentens lagstadgade rättigheter.

| (44) | Vissa näringsidkare eller tillverkare erbjuder konsumenter garantier. För att säkerställa att konsumenterna inte vilseleds bör garantierna innehålla viss information som omfattar garantiernas giltighetstid och geografiska tillämpning samt en uppgift om att garantierna inte påverkar konsumentens lagstadgade rättigheter
  inom ramen för gällande nationella bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv
  . |
| --- | --- |

(44)

Vissa näringsidkare eller tillverkare erbjuder konsumenter garantier. För att säkerställa att konsumenterna inte vilseleds bör garantierna innehålla viss information som omfattar garantiernas giltighetstid och geografiska tillämpning samt en uppgift om att garantierna inte påverkar konsumentens lagstadgade rättigheter
  inom ramen för gällande nationella bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv
  .

Ändring 43

Förslag till direktiv

Skäl 45a (nytt)

| (45a) | De harmoniserade regleringsaspekterna berör enbart avtal som ingås mellan näringsidkare och konsumenter. Därför bör bestämmelserna om oskäliga avtalsvillkor inte påverka nationell lagstiftning beträffande anställningsavtal, avtal om arvsrätt, avtal om familjerätt och avtal om upprättande och organisation av bolag eller partnerskapsavtal och obligationsvillkor. |
| --- | --- |

(45a)

De harmoniserade regleringsaspekterna berör enbart avtal som ingås mellan näringsidkare och konsumenter. Därför bör bestämmelserna om oskäliga avtalsvillkor inte påverka nationell lagstiftning beträffande anställningsavtal, avtal om arvsrätt, avtal om familjerätt och avtal om upprättande och organisation av bolag eller partnerskapsavtal och obligationsvillkor.

Ändring 44

Förslag till direktiv

Skäl 46

| (46) | Bestämmelserna om oskäliga avtalsvillkor bör inte gälla avtalsvillkor som direkt eller indirekt återspeglar
  bindande
  författningsföreskrifter i medlemsstaterna och som är förenliga med
  gemenskapslagstiftningen
  .
  Liknande
  villkor som återspeglar principer eller bestämmelser i internationella konventioner som
  gemenskapen
  eller medlemsstaterna har tillträtt, särskilt inom transportområdet, bör inte underkastas någon skälighetsprövning. |
| --- | --- |

(46)

Bestämmelserna om oskäliga avtalsvillkor bör inte gälla avtalsvillkor som direkt eller indirekt återspeglar
  bindande
  författningsföreskrifter i medlemsstaterna och som är förenliga med
  gemenskapslagstiftningen
  .
  Liknande
  villkor som återspeglar principer eller bestämmelser i internationella konventioner som
  gemenskapen
  eller medlemsstaterna har tillträtt, särskilt inom transportområdet, bör inte underkastas någon skälighetsprövning.

| (46) | Bestämmelserna om oskäliga avtalsvillkor bör inte gälla avtalsvillkor som direkt eller indirekt återspeglar författningsföreskrifter
  eller bestämmelser som rör den allmänna ordningen
  i medlemsstaterna och som är förenliga med
  unionslagstiftningen
  .
  Avtalsvillkoren bör även återspegla principerna och bestämmelserna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.
  Villkor som återspeglar principer eller bestämmelser i internationella konventioner som
  unionen
  eller medlemsstaterna har tillträtt, särskilt inom transportområdet, bör inte underkastas någon skälighetsprövning. |
| --- | --- |

(46)

Bestämmelserna om oskäliga avtalsvillkor bör inte gälla avtalsvillkor som direkt eller indirekt återspeglar författningsföreskrifter
  eller bestämmelser som rör den allmänna ordningen
  i medlemsstaterna och som är förenliga med
  unionslagstiftningen
  .
  Avtalsvillkoren bör även återspegla principerna och bestämmelserna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.
  Villkor som återspeglar principer eller bestämmelser i internationella konventioner som
  unionen
  eller medlemsstaterna har tillträtt, särskilt inom transportområdet, bör inte underkastas någon skälighetsprövning.

Ändring 45

Förslag till direktiv

Skäl 47

| (47) | Konsumentavtal bör
  vara formulerade på ett klart och begripligt språk
  och vara väl läsbara
  . Näringsidkarna bör fritt få välja teckentyp eller teckenstorlek för avtalsvillkoren. Konsumenten bör ges möjlighet att läsa villkoren innan avtalet ingås. Denna möjlighet bör kunna ges konsumenten genom att han eller hon på begäran får villkoren (vid avtal i fasta affärslokaler), genom att villkoren på annat sätt görs tillgängliga (t.ex. på näringsidkarens webbplats vid distansavtal) eller genom att standardvillkoren bifogas beställningsformuläret (vid avtal utanför fasta affärslokaler). Näringsidkaren bör begära konsumentens uttryckliga samtycke till alla betalningar utöver ersättning för näringsidkarens huvudsakliga avtalsförpliktelse. Att utgå från att samtycke föreligger genom att tillämpa system för aktivt utträde, till exempel förmarkerade rutor på webbsidor, bör vara förbjudet. |
| --- | --- |

(47)

Konsumentavtal bör
  vara formulerade på ett klart och begripligt språk
  och vara väl läsbara
  . Näringsidkarna bör fritt få välja teckentyp eller teckenstorlek för avtalsvillkoren. Konsumenten bör ges möjlighet att läsa villkoren innan avtalet ingås. Denna möjlighet bör kunna ges konsumenten genom att han eller hon på begäran får villkoren (vid avtal i fasta affärslokaler), genom att villkoren på annat sätt görs tillgängliga (t.ex. på näringsidkarens webbplats vid distansavtal) eller genom att standardvillkoren bifogas beställningsformuläret (vid avtal utanför fasta affärslokaler). Näringsidkaren bör begära konsumentens uttryckliga samtycke till alla betalningar utöver ersättning för näringsidkarens huvudsakliga avtalsförpliktelse. Att utgå från att samtycke föreligger genom att tillämpa system för aktivt utträde, till exempel förmarkerade rutor på webbsidor, bör vara förbjudet.

| (47) | Alla avtalsvillkor bör vara tydliga och lättförståeliga. Skriftliga avtalsvillkor bör alltid
  vara formulerade på ett klart och begripligt språk. Näringsidkarna bör fritt få välja teckentyp eller teckenstorlek för avtalsvillkoren. Konsumenten bör ges möjlighet att läsa villkoren innan avtalet ingås. Denna möjlighet bör kunna ges konsumenten genom att han eller hon på begäran får villkoren (vid avtal i fasta affärslokaler), genom att villkoren på annat sätt görs tillgängliga (t.ex. på näringsidkarens webbplats vid distansavtal) eller genom att standardvillkoren bifogas beställningsformuläret (vid avtal utanför fasta affärslokaler). Näringsidkaren bör begära konsumentens uttryckliga samtycke till alla betalningar utöver ersättning för näringsidkarens huvudsakliga avtalsförpliktelse. Att utgå från att samtycke föreligger genom att tillämpa system för aktivt utträde, till exempel förmarkerade rutor på webbsidor, bör vara förbjudet. |
| --- | --- |

(47)

Alla avtalsvillkor bör vara tydliga och lättförståeliga. Skriftliga avtalsvillkor bör alltid
  vara formulerade på ett klart och begripligt språk. Näringsidkarna bör fritt få välja teckentyp eller teckenstorlek för avtalsvillkoren. Konsumenten bör ges möjlighet att läsa villkoren innan avtalet ingås. Denna möjlighet bör kunna ges konsumenten genom att han eller hon på begäran får villkoren (vid avtal i fasta affärslokaler), genom att villkoren på annat sätt görs tillgängliga (t.ex. på näringsidkarens webbplats vid distansavtal) eller genom att standardvillkoren bifogas beställningsformuläret (vid avtal utanför fasta affärslokaler). Näringsidkaren bör begära konsumentens uttryckliga samtycke till alla betalningar utöver ersättning för näringsidkarens huvudsakliga avtalsförpliktelse. Att utgå från att samtycke föreligger genom att tillämpa system för aktivt utträde, till exempel förmarkerade rutor på webbsidor, bör vara förbjudet.

Ändring 46

Förslag till direktiv

Skäl 47a (nytt)

| (47a) | Näringsidkarna bör fritt få välja hur de informerar om avtalsvillkor, till exempel vilken teckentyp eller teckenstorlek de använder vid utformandet av avtalsvillkoren. Medlemsstaterna bör inte ställa krav på hur avtalsvillkoren utformas; detta gäller dock inte om kraven hänför sig till personer med funktionshinder eller om varorna eller tjänsterna kan utgöra en särskild hälso- och säkerhetsrisk för konsumenten eller en tredje person. Medlemsstaterna får också införa ytterligare krav i de fall då det, beroende på komplexiteten i avtalen om de berörda varorna eller tjänsterna, finns risk för nackdelar för konsumenten, bland annat i samband med problem som rör konkurrensen inom sektorn. Detta kan till exempel vara fallet vid avtal om finansiella tjänster, gas, el och vatten, telekommunikation och fast egendom. Detta bör emellertid inte gälla formella nationella krav om ingående av avtal eller andra formella krav, till exempel avseende det använda språket, krav på innehåll i villkoren eller formulering av vissa avtalsvillkor för särskilda sektorer. Detta direktiv bör inte harmonisera språkliga krav som tillämpas på konsumentavtal. Medlemsstaterna bör därför ha möjlighet att i sin nationella lagstiftning behålla eller införa språkliga krav avseende avtalsvillkoren. |
| --- | --- |

(47a)

Näringsidkarna bör fritt få välja hur de informerar om avtalsvillkor, till exempel vilken teckentyp eller teckenstorlek de använder vid utformandet av avtalsvillkoren. Medlemsstaterna bör inte ställa krav på hur avtalsvillkoren utformas; detta gäller dock inte om kraven hänför sig till personer med funktionshinder eller om varorna eller tjänsterna kan utgöra en särskild hälso- och säkerhetsrisk för konsumenten eller en tredje person. Medlemsstaterna får också införa ytterligare krav i de fall då det, beroende på komplexiteten i avtalen om de berörda varorna eller tjänsterna, finns risk för nackdelar för konsumenten, bland annat i samband med problem som rör konkurrensen inom sektorn. Detta kan till exempel vara fallet vid avtal om finansiella tjänster, gas, el och vatten, telekommunikation och fast egendom. Detta bör emellertid inte gälla formella nationella krav om ingående av avtal eller andra formella krav, till exempel avseende det använda språket, krav på innehåll i villkoren eller formulering av vissa avtalsvillkor för särskilda sektorer. Detta direktiv bör inte harmonisera språkliga krav som tillämpas på konsumentavtal. Medlemsstaterna bör därför ha möjlighet att i sin nationella lagstiftning behålla eller införa språkliga krav avseende avtalsvillkoren.

Ändring 47

Förslag till direktiv

Skäl 49

| (49) | Vid tillämpningen av detta direktiv bör varken skäligheten i de villkor som anger huvudföremålet för avtalet eller skäligheten i förhållandet mellan kvalitet och pris på de levererade varorna eller tjänsterna bedömas, utom i de fall då villkoren inte uppfyller kraven på öppenhet. Huvudföremålet för avtalet och förhållandet mellan kvalitet och pris bör dock beaktas vid bedömningen av skäligheten i övriga villkor. I till exempel försäkringsavtal bör de villkor som tydligt definierar eller begränsar den försäkrade risken och försäkringsgivarens ansvar inte omfattas av en sådan bedömning, eftersom sådana begränsningar beaktas vid beräkningen av den premie som konsumenten ska betala. |
| --- | --- |

(49)

Vid tillämpningen av detta direktiv bör varken skäligheten i de villkor som anger huvudföremålet för avtalet eller skäligheten i förhållandet mellan kvalitet och pris på de levererade varorna eller tjänsterna bedömas, utom i de fall då villkoren inte uppfyller kraven på öppenhet. Huvudföremålet för avtalet och förhållandet mellan kvalitet och pris bör dock beaktas vid bedömningen av skäligheten i övriga villkor. I till exempel försäkringsavtal bör de villkor som tydligt definierar eller begränsar den försäkrade risken och försäkringsgivarens ansvar inte omfattas av en sådan bedömning, eftersom sådana begränsningar beaktas vid beräkningen av den premie som konsumenten ska betala.

| (49) | Vid tillämpningen av detta direktiv bör varken skäligheten i de villkor som anger huvudföremålet för avtalet eller skäligheten i förhållandet mellan kvalitet och pris på de levererade varorna eller tjänsterna bedömas, utom i de fall då villkoren inte uppfyller kraven på öppenhet. Huvudföremålet för avtalet och förhållandet mellan kvalitet och pris bör dock beaktas vid bedömningen av skäligheten i övriga villkor. I till exempel försäkringsavtal bör de villkor som tydligt definierar eller begränsar den försäkrade risken och försäkringsgivarens ansvar inte omfattas av en sådan bedömning, eftersom sådana begränsningar beaktas vid beräkningen av den premie som konsumenten ska betala.
  Detta undantag gäller inte ersättning till näringsidkaren för extrakostnader eller tillhörande kostnader som fastställs i avtalet, inklusive avgifter eller straffavgifter för överträdelser av något av avtalsvillkoren, vilka till fullo bör omfattas av skälighetsprövningen. |
| --- | --- |

(49)

Vid tillämpningen av detta direktiv bör varken skäligheten i de villkor som anger huvudföremålet för avtalet eller skäligheten i förhållandet mellan kvalitet och pris på de levererade varorna eller tjänsterna bedömas, utom i de fall då villkoren inte uppfyller kraven på öppenhet. Huvudföremålet för avtalet och förhållandet mellan kvalitet och pris bör dock beaktas vid bedömningen av skäligheten i övriga villkor. I till exempel försäkringsavtal bör de villkor som tydligt definierar eller begränsar den försäkrade risken och försäkringsgivarens ansvar inte omfattas av en sådan bedömning, eftersom sådana begränsningar beaktas vid beräkningen av den premie som konsumenten ska betala.
  Detta undantag gäller inte ersättning till näringsidkaren för extrakostnader eller tillhörande kostnader som fastställs i avtalet, inklusive avgifter eller straffavgifter för överträdelser av något av avtalsvillkoren, vilka till fullo bör omfattas av skälighetsprövningen.

Ändring 48

Förslag till direktiv

Skäl 50

| (50) | För att garantera rättslig säkerhet och förbättra den inre marknadens funktion bör direktivet innehålla två förteckningar över oskäliga villkor. I bilaga II finns en förteckning över villkor som alltid bör betraktas som oskäliga. I bilaga III finns en förteckning över villkor som bör betraktas som oskäliga om inte näringsidkaren kan styrka motsatsen.
  Dessa förteckningar bör gälla i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

(50)

För att garantera rättslig säkerhet och förbättra den inre marknadens funktion bör direktivet innehålla två förteckningar över oskäliga villkor. I bilaga II finns en förteckning över villkor som alltid bör betraktas som oskäliga. I bilaga III finns en förteckning över villkor som bör betraktas som oskäliga om inte näringsidkaren kan styrka motsatsen.
  Dessa förteckningar bör gälla i alla medlemsstater.

| (50) | För att garantera rättslig säkerhet och förbättra den inre marknadens funktion bör direktivet innehålla två
  icke-uttömmande
  förteckningar över oskäliga villkor. I bilaga II finns en förteckning över villkor som alltid bör betraktas som oskäliga. I bilaga III finns en förteckning över villkor som bör betraktas som oskäliga om inte näringsidkaren kan styrka motsatsen. |
| --- | --- |

(50)

För att garantera rättslig säkerhet och förbättra den inre marknadens funktion bör direktivet innehålla två
  icke-uttömmande
  förteckningar över oskäliga villkor. I bilaga II finns en förteckning över villkor som alltid bör betraktas som oskäliga. I bilaga III finns en förteckning över villkor som bör betraktas som oskäliga om inte näringsidkaren kan styrka motsatsen.

Ändring 49

Förslag till direktiv

Skäl 51

| (51) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter. |
| --- | --- |

(51)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter.

utgår

Ändring 50

Förslag till direktiv

Skäl 52

| (52) | Kommissionen bör särskilt ha befogenhet att ändra bilagorna II och III om avtalsvillkor som ska anses eller presumeras vara oskäliga. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen bör särskilt ha befogenhet att ändra bilagorna II och III om avtalsvillkor som ska anses eller presumeras vara oskäliga. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

utgår

Ändring 51

Förslag till direktiv

Skäl 53

| (53) | Kommissionens befogenhet att ändra bilagorna II och III bör utnyttjas för att garantera en enhetlig tillämpning av bestämmelserna om oskäliga villkor genom att dessa bilagor kompletteras med avtalsvillkor som alltid bör betraktas som oskäliga eller som bör betraktas som oskäliga såvida näringsidkaren inte har styrkt motsatsen. |
| --- | --- |

(53)

Kommissionens befogenhet att ändra bilagorna II och III bör utnyttjas för att garantera en enhetlig tillämpning av bestämmelserna om oskäliga villkor genom att dessa bilagor kompletteras med avtalsvillkor som alltid bör betraktas som oskäliga eller som bör betraktas som oskäliga såvida näringsidkaren inte har styrkt motsatsen.

utgår

Ändring 52

Förslag till direktiv

Skäl 55a (nytt)

| (55a) | Medlemsstaterna bör se till att deras nationella myndigheter har tillräckligt samarbete med nätverket för europeiska konsumentcenter för att kunna agera i gränsöverskridande ärenden, särskilt vad gäller inkomna ansökningar på de europeiska konsumentcentren. |
| --- | --- |

(55a)

Medlemsstaterna bör se till att deras nationella myndigheter har tillräckligt samarbete med nätverket för europeiska konsumentcenter för att kunna agera i gränsöverskridande ärenden, särskilt vad gäller inkomna ansökningar på de europeiska konsumentcentren.

Ändring 53

Förslag till direktiv

Skäl 60

| (60) | Europeiska
  kommissionen kommer att undersöka hur man på lämpligaste sätt ser till att alla konsumenter informeras om sina rättigheter på försäljningsstället. |
| --- | --- |

(60)

Europeiska
  kommissionen kommer att undersöka hur man på lämpligaste sätt ser till att alla konsumenter informeras om sina rättigheter på försäljningsstället.

| (60) | Kommissionen kommer
  efter samråd med medlemsstaterna och berörda parter
  att undersöka hur man på lämpligaste sätt ser till att alla konsumenter
  och näringsidkare
  informeras om sina rättigheter på försäljningsstället
  . Kommissionen bör framför allt använda sig av redskap för informations- och kommunikationsteknik och offentliga medier
  . |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen kommer
  efter samråd med medlemsstaterna och berörda parter
  att undersöka hur man på lämpligaste sätt ser till att alla konsumenter
  och näringsidkare
  informeras om sina rättigheter på försäljningsstället
  . Kommissionen bör framför allt använda sig av redskap för informations- och kommunikationsteknik och offentliga medier
  .

Ändring 54

Förslag till direktiv

Skäl 61a (nytt)

| (61a) | Man bör planera för ett förfarande för ömsesidig utvärdering inom vars ram medlemsstaterna, inom tidsfristen för införlivande av detta direktiv, inledningsvis måste se över sina lagar och andra bestämmelser för att fastställa vilka strängare föreskrifter i deras nationella lagstiftning som är förenliga med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och som ska behållas eller antas i syfte att garantera en högre skyddsnivå för konsumenterna. Vid utgången av tidsfristen för införlivande av detta direktiv bör medlemsstaterna utarbeta en rapport om resultaten av denna genomgång. Kommissionen bör översända varje rapport till samtliga övriga medlemsstater och berörda parter. Medlemsstaterna och Europaparlamentet bör därefter ha sex månader på sig att lämna synpunkter på rapporterna. Senast ett år efter utgången av tidsfristen för införlivande av detta direktiv, och därefter vart tredje år, bör kommissionen utarbeta en rapport, i förekommande fall med förslag till lagstiftning. Vid behov bör kommissionen bistå medlemsstaterna när gemensamma metoder utarbetas. |
| --- | --- |

(61a)

Man bör planera för ett förfarande för ömsesidig utvärdering inom vars ram medlemsstaterna, inom tidsfristen för införlivande av detta direktiv, inledningsvis måste se över sina lagar och andra bestämmelser för att fastställa vilka strängare föreskrifter i deras nationella lagstiftning som är förenliga med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och som ska behållas eller antas i syfte att garantera en högre skyddsnivå för konsumenterna. Vid utgången av tidsfristen för införlivande av detta direktiv bör medlemsstaterna utarbeta en rapport om resultaten av denna genomgång. Kommissionen bör översända varje rapport till samtliga övriga medlemsstater och berörda parter. Medlemsstaterna och Europaparlamentet bör därefter ha sex månader på sig att lämna synpunkter på rapporterna. Senast ett år efter utgången av tidsfristen för införlivande av detta direktiv, och därefter vart tredje år, bör kommissionen utarbeta en rapport, i förekommande fall med förslag till lagstiftning. Vid behov bör kommissionen bistå medlemsstaterna när gemensamma metoder utarbetas.

Ändring 55

Förslag till direktiv

Skäl 61b (nytt)

| (61b) | För att se till att en hög konsumentskyddsnivå garanteras i alla medlemsstater bör man uppmuntra personer och organisationer som har ett berättigat intresse av att skydda konsumenter att meddela medlemsstaterna och kommissionen resultaten av sina bedömningar och avge icke-bindande rekommendationer, så att dessa kan beaktas i samband med översynen av detta direktiv. |
| --- | --- |

(61b)

För att se till att en hög konsumentskyddsnivå garanteras i alla medlemsstater bör man uppmuntra personer och organisationer som har ett berättigat intresse av att skydda konsumenter att meddela medlemsstaterna och kommissionen resultaten av sina bedömningar och avge icke-bindande rekommendationer, så att dessa kan beaktas i samband med översynen av detta direktiv.

Ändring 56

Förslag till direktiv

Skäl 63

| (63) | Detta direktiv bör ses över om hinder för den inre marknaden konstateras. Översynen kan leda till att kommissionen lägger fram ett förslag om ändring av detta direktiv, som också kan omfatta ändringar av annan konsumentskyddslagstiftning i enlighet med kommissionens åtagande i sin konsumentpolitiska strategi om att se över regelverket för att uppnå en hög gemensam konsumentskyddsnivå. |
| --- | --- |

(63)

Detta direktiv bör ses över om hinder för den inre marknaden konstateras. Översynen kan leda till att kommissionen lägger fram ett förslag om ändring av detta direktiv, som också kan omfatta ändringar av annan konsumentskyddslagstiftning i enlighet med kommissionens åtagande i sin konsumentpolitiska strategi om att se över regelverket för att uppnå en hög gemensam konsumentskyddsnivå.

utgår

Ändring 57

Förslag till direktiv

Artikel 1

Syftet med detta direktiv är att
  bidra till att den inre marknaden fungerar korrekt och att
  säkerställa en hög konsumentskyddsnivå genom att tillnärma vissa aspekter av medlemsstaternas lagar och andra författningar avseende avtal mellan konsumenter och näringsidkare.

Syftet med detta direktiv är att säkerställa en hög konsumentskyddsnivå
  och bidra till att den inre marknaden fungerar korrekt
  genom att tillnärma vissa aspekter av medlemsstaternas lagar och andra författningar avseende avtal mellan konsumenter och näringsidkare.

Ändring 59

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 1

| (1) | konsument: en fysisk person som i samband med avtal som omfattas av detta direktiv agerar för ändamål som
  faller utanför
  den egna närings- eller yrkesverksamheten. |
| --- | --- |

(1)

konsument: en fysisk person som i samband med avtal som omfattas av detta direktiv agerar för ändamål som
  faller utanför
  den egna närings- eller yrkesverksamheten.

| (1) | konsument: en fysisk person som i samband med avtal som omfattas av detta direktiv
  huvudsakligen
  agerar för ändamål som
  inte hänför sig till
  den egna närings- eller yrkesverksamheten. |
| --- | --- |

(1)

konsument: en fysisk person som i samband med avtal som omfattas av detta direktiv
  huvudsakligen
  agerar för ändamål som
  inte hänför sig till
  den egna närings- eller yrkesverksamheten.

Medlemsstaterna får behålla eller utvidga tillämpningen av bestämmelserna i detta direktiv så att de kommer att omfatta juridiska eller fysiska personer som inte är konsumenter i den mening som anges i detta direktiv.

Ändring 60

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2

| (2) | näringsidkare: en fysisk eller juridisk person som i samband med avtal som omfattas av detta direktiv agerar för ändamål som faller inom ramen för den egna närings- eller yrkesverksamheten samt varje person som agerar i näringsidkarens namn eller för dennes räkning. |
| --- | --- |

(2)

näringsidkare: en fysisk eller juridisk person som i samband med avtal som omfattas av detta direktiv agerar för ändamål som faller inom ramen för den egna närings- eller yrkesverksamheten samt varje person som agerar i näringsidkarens namn eller för dennes räkning.

| (2) | näringsidkare: en fysisk eller juridisk person
  , offentlig eller privat,
  som i samband med avtal som omfattas av detta direktiv agerar för ändamål som faller inom ramen för den egna närings- eller yrkesverksamheten samt varje person som agerar i näringsidkarens namn eller för dennes räkning. |
| --- | --- |

(2)

näringsidkare: en fysisk eller juridisk person
  , offentlig eller privat,
  som i samband med avtal som omfattas av detta direktiv agerar för ändamål som faller inom ramen för den egna närings- eller yrkesverksamheten samt varje person som agerar i näringsidkarens namn eller för dennes räkning.

Ändring 61

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2a (nytt)

| (2a) | varor: alla lösa saker och alla immateriella varor som kan användas på ett sätt som kan likställas med fysisk besittning, med undantag för varor som säljs exekutivt eller på annat sätt tvångsvis med stöd av lag. Vatten, gas och el ska också anses vara varor i direktivets mening när de utbjuds till försäljning i begränsad volym eller bestämd kvantitet. |
| --- | --- |

(2a)

varor: alla lösa saker och alla immateriella varor som kan användas på ett sätt som kan likställas med fysisk besittning, med undantag för varor som säljs exekutivt eller på annat sätt tvångsvis med stöd av lag. Vatten, gas och el ska också anses vara varor i direktivets mening när de utbjuds till försäljning i begränsad volym eller bestämd kvantitet.

Ändring 62

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2b (nytt)

| (2b) | vara som tillverkas enligt konsumentens specifikation: en vara som inte är tillverkad på förhand och som tillverkas utgående från konsumentens enskilda val eller krav. |
| --- | --- |

(2b)

vara som tillverkas enligt konsumentens specifikation: en vara som inte är tillverkad på förhand och som tillverkas utgående från konsumentens enskilda val eller krav.

Ändring 63

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 3

| (3) | köpeavtal: varje avtal om försäljning av varor som ingås mellan en näringsidkare och en konsument, inklusive alla avtal där avtalsföremålet är både varor och tjänster. |
| --- | --- |

(3)

köpeavtal: varje avtal om försäljning av varor som ingås mellan en näringsidkare och en konsument, inklusive alla avtal där avtalsföremålet är både varor och tjänster.

utgår

Ändring 64

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 4

| (4) | varor: alla lösa saker, utom










  a) | varor som säljs exekutivt eller annars tvångsvis med stöd av lag, |
| --- | --- | --- |

(4)

varor: alla lösa saker, utom

a)

varor som säljs exekutivt eller annars tvångsvis med stöd av lag,

| b) | vatten och gas när de inte saluförs i begränsad volym eller bestämd kvantitet och |
| --- | --- |

b)

vatten och gas när de inte saluförs i begränsad volym eller bestämd kvantitet och

| c) | elektricitet. |
| --- | --- |

c)

elektricitet.

utgår

Ändring 65

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 5

| (5) | tjänsteavtal
  : varje
  avtal som inte är ett köpeavtal och varigenom
  en näringsidkare
  tillhandahåller
  en konsument
  en tjänst
  . |
| --- | --- |

(5)

tjänsteavtal
  : varje
  avtal som inte är ett köpeavtal och varigenom
  en näringsidkare
  tillhandahåller
  en konsument
  en tjänst
  .

| (5) | tjänst
  : varje
  arbete eller tjänst av annat slag som tillhandahålls av
  en näringsidkare
  till
  en konsument
  mot ersättning
  . |
| --- | --- |

(5)

tjänst
  : varje
  arbete eller tjänst av annat slag som tillhandahålls av
  en näringsidkare
  till
  en konsument
  mot ersättning
  .

Ändring 66

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 5a (nytt)

| (5a) | köpeavtal: varje avtal genom vilket en näringsidkare enligt gällande nationell lagstiftning ger en konsument äganderätten till en vara eller förbinder sig att ge konsumenten äganderätten till en vara och genom vilket konsumenten förbinder sig att betala överenskommet pris. Även avtal om tillhandahållande av varor som ska framställas eller tillverkas betraktas som köpeavtal enligt detta direktiv. |
| --- | --- |

(5a)

köpeavtal: varje avtal genom vilket en näringsidkare enligt gällande nationell lagstiftning ger en konsument äganderätten till en vara eller förbinder sig att ge konsumenten äganderätten till en vara och genom vilket konsumenten förbinder sig att betala överenskommet pris. Även avtal om tillhandahållande av varor som ska framställas eller tillverkas betraktas som köpeavtal enligt detta direktiv.

Ändring 67

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 5b (nytt)

| (5b) | blandat avtal: varje avtal som innehåller såväl inslag om tillhandahållandet av en tjänst som inslag om leveransen av en vara. |
| --- | --- |

(5b)

blandat avtal: varje avtal som innehåller såväl inslag om tillhandahållandet av en tjänst som inslag om leveransen av en vara.

Ändring 68

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 6

| (6) | distansavtal: varje
  köpe- eller tjänsteavtal
  där näringsidkaren för ingående av avtalet uteslutande använder ett eller flera medel för distanskommunikation. |
| --- | --- |

(6)

distansavtal: varje
  köpe- eller tjänsteavtal
  där näringsidkaren för ingående av avtalet uteslutande använder ett eller flera medel för distanskommunikation.

| (6) | distansavtal: varje
  avtal mellan en näringsidkare och en konsument om leverans av en vara eller tillhandahållande av en tjänst, vilket ingås inom ramen för ett distributions- eller tjänstesystem för distansavtal,
  där näringsidkaren
  och konsumenten
  för ingående av avtalet
  inte samtidigt behöver vara fysiskt närvarande utan
  uteslutande använder ett eller flera medel för distanskommunikation. |
| --- | --- |

(6)

distansavtal: varje
  avtal mellan en näringsidkare och en konsument om leverans av en vara eller tillhandahållande av en tjänst, vilket ingås inom ramen för ett distributions- eller tjänstesystem för distansavtal,
  där näringsidkaren
  och konsumenten
  för ingående av avtalet
  inte samtidigt behöver vara fysiskt närvarande utan
  uteslutande använder ett eller flera medel för distanskommunikation.

Ändring 69

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 7

| (7) | medel för distanskommunikation: varje medel som, utan att näringsidkaren och konsumenten samtidigt är fysiskt närvarande, kan användas för att ingå ett avtal mellan dessa parter. |
| --- | --- |

(7)

medel för distanskommunikation: varje medel som, utan att näringsidkaren och konsumenten samtidigt är fysiskt närvarande, kan användas för att ingå ett avtal mellan dessa parter.

utgår

Ändring 70

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 8

| (8) | avtal utanför fasta affärslokaler: |
| --- | --- |

(8)

avtal utanför fasta affärslokaler:

| (8) | avtal utanför fasta affärslokaler: varje
  avtal mellan en näringsidkare och en konsument om leverans av en vara eller tillhandahållande av en tjänst: |
| --- | --- |

(8)

avtal utanför fasta affärslokaler: varje
  avtal mellan en näringsidkare och en konsument om leverans av en vara eller tillhandahållande av en tjänst:

| a) | varje
  köpe- eller tjänsteavtal
  som ingås utanför fasta affärslokaler varvid näringsidkaren och konsumenten samtidigt är fysiskt närvarande eller varje köpe- eller tjänsteavtal för vilket konsumenten har lämnat ett erbjudande under samma omständigheter, eller |
| --- | --- |

a)

varje
  köpe- eller tjänsteavtal
  som ingås utanför fasta affärslokaler varvid näringsidkaren och konsumenten samtidigt är fysiskt närvarande eller varje köpe- eller tjänsteavtal för vilket konsumenten har lämnat ett erbjudande under samma omständigheter, eller

| a) | som ingås utanför fasta affärslokaler varvid näringsidkaren och konsumenten samtidigt är fysiskt närvarande
  , |
| --- | --- |

a)

som ingås utanför fasta affärslokaler varvid näringsidkaren och konsumenten samtidigt är fysiskt närvarande
  ,

| aa) | för vilket konsumenten har lämnat ett erbjudande i samtidig fysisk närvaro av näringsidkaren utanför fasta affärslokaler
  , eller |
| --- | --- |

aa)

för vilket konsumenten har lämnat ett erbjudande i samtidig fysisk närvaro av näringsidkaren utanför fasta affärslokaler
  , eller

| b) | varje köpe- eller tjänsteavtal som ingås i fasta affärslokaler men som förhandlas fram
  utanför fasta affärslokaler, varvid näringsidkaren och konsumenten samtidigt är fysiskt närvarande. |
| --- | --- |

b)

varje köpe- eller tjänsteavtal som ingås i fasta affärslokaler men som förhandlas fram
  utanför fasta affärslokaler, varvid näringsidkaren och konsumenten samtidigt är fysiskt närvarande.

| b) | vars väsentliga inslag har fastställts under en utflykt, ett fritidsevenemang eller en försäljningsdemonstration som organiserats av näringsidkaren eller av en tredje part
  utanför fasta affärslokaler, varvid näringsidkaren och konsumenten samtidigt är fysiskt närvarande
  , varvid syftet med utflykten, evenemanget eller demonstrationen består i att ett avtal senare ska ingås i affärslokalerna
  . |
| --- | --- |

b)

vars väsentliga inslag har fastställts under en utflykt, ett fritidsevenemang eller en försäljningsdemonstration som organiserats av näringsidkaren eller av en tredje part
  utanför fasta affärslokaler, varvid näringsidkaren och konsumenten samtidigt är fysiskt närvarande
  , varvid syftet med utflykten, evenemanget eller demonstrationen består i att ett avtal senare ska ingås i affärslokalerna
  .

Ändring 71

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 9 – led b – inledningen

| b) | marknads- och mässtånd
  där näringsidkaren bedriver regelbunden eller tillfällig verksamhet. varaktigt medium: |
| --- | --- |

b)

marknads- och mässtånd
  där näringsidkaren bedriver regelbunden eller tillfällig verksamhet. varaktigt medium:

| b) | marknadsstånd
  där näringsidkaren bedriver regelbunden eller tillfällig verksamhet. varaktigt medium: |
| --- | --- |

b)

marknadsstånd
  där näringsidkaren bedriver regelbunden eller tillfällig verksamhet. varaktigt medium:

Ändring 72

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 12

| (12) | produkt: alla varor och tjänster, inklusive fast egendom, rättigheter och skyldigheter. |
| --- | --- |

(12)

produkt: alla varor och tjänster, inklusive fast egendom, rättigheter och skyldigheter.

utgår

Ändring 73

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 14

| (14) | god yrkessed: den nivå av fackmässighet och aktsamhet som en näringsidkare skäligen kan förväntas visa gentemot konsumenterna, motsvarande hederlig marknadspraxis och/eller den allmänna principen om god sed i näringsidkarens bransch. |
| --- | --- |

(14)

god yrkessed: den nivå av fackmässighet och aktsamhet som en näringsidkare skäligen kan förväntas visa gentemot konsumenterna, motsvarande hederlig marknadspraxis och/eller den allmänna principen om god sed i näringsidkarens bransch.

utgår

Ändring 74

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 15

| (15) | auktion: en försäljningsmetod där en näringsidkare bjuder ut varor eller tjänster till försäljning genom ett budgivningsförfarande som kan omfatta användning av medel för distanskommunikation och där den som lämnar det högsta budet måste köpa varorna eller tjänsterna. En transaktion som ingås på grundval av ett erbjudande till ett fast pris, trots att konsumenten haft möjlighet att ingå transaktionen genom budgivning, ska inte anses vara en auktion. |
| --- | --- |

(15)

auktion: en försäljningsmetod där en näringsidkare bjuder ut varor eller tjänster till försäljning genom ett budgivningsförfarande som kan omfatta användning av medel för distanskommunikation och där den som lämnar det högsta budet måste köpa varorna eller tjänsterna. En transaktion som ingås på grundval av ett erbjudande till ett fast pris, trots att konsumenten haft möjlighet att ingå transaktionen genom budgivning, ska inte anses vara en auktion.

utgår

Ändring 75

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 16

| (16) | offentlig auktion: en försäljningsmetod där en näringsidkare bjuder ut
  varor
  till försäljning till konsumenter,
  vilka personligen närvarar eller ges möjlighet att närvara vid auktionen,
  genom ett budgivningsförfarande som sköts av en auktionsförrättare
  och där den som lämnar det högsta budet måste köpa varorna
  . |
| --- | --- |

(16)

offentlig auktion: en försäljningsmetod där en näringsidkare bjuder ut
  varor
  till försäljning till konsumenter,
  vilka personligen närvarar eller ges möjlighet att närvara vid auktionen,
  genom ett budgivningsförfarande som sköts av en auktionsförrättare
  och där den som lämnar det högsta budet måste köpa varorna
  .

| (16) | offentlig auktion: en försäljningsmetod där en näringsidkare bjuder ut
  en vara eller tjänst
  till försäljning till konsumenter
  i samband med ett arrangemang som är tillgängligt för allmänheten
  , genom ett
  öppet
  budgivningsförfarande som sköts av
  tredje part (
  en auktionsförrättare
  ), som mot ersättning i reda pengar fungerar som ombud för näringsidkaren. Vid en auktion med allt högre bud går varan eller tjänsten till den konsument som lagt det högsta budet. Vid en auktion med allt lägre bud går varan eller tjänsten till den konsument som direkt och först förklarar sig beredd att köpa varan eller tjänsten till angivet pris
  . |
| --- | --- |

(16)

offentlig auktion: en försäljningsmetod där en näringsidkare bjuder ut
  en vara eller tjänst
  till försäljning till konsumenter
  i samband med ett arrangemang som är tillgängligt för allmänheten
  , genom ett
  öppet
  budgivningsförfarande som sköts av
  tredje part (
  en auktionsförrättare
  ), som mot ersättning i reda pengar fungerar som ombud för näringsidkaren. Vid en auktion med allt högre bud går varan eller tjänsten till den konsument som lagt det högsta budet. Vid en auktion med allt lägre bud går varan eller tjänsten till den konsument som direkt och först förklarar sig beredd att köpa varan eller tjänsten till angivet pris
  .

Ändring 76

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 17

| (17) | tillverkare: den som tillverkar varor eller importerar varor till
  gemenskapens
  territorium eller den som uppger sig vara tillverkare genom att sätta sitt namn, varumärke eller annat eget kännetecken på varorna. |
| --- | --- |

(17)

tillverkare: den som tillverkar varor eller importerar varor till
  gemenskapens
  territorium eller den som uppger sig vara tillverkare genom att sätta sitt namn, varumärke eller annat eget kännetecken på varorna.

| (17) | tillverkare: den som tillverkar varor eller importerar varor till
  unionens
  territorium eller den som uppger sig vara tillverkare genom att sätta sitt namn, varumärke eller annat eget kännetecken på varorna. |
| --- | --- |

(17)

tillverkare: den som tillverkar varor eller importerar varor till
  unionens
  territorium eller den som uppger sig vara tillverkare genom att sätta sitt namn, varumärke eller annat eget kännetecken på varorna.

Ändring 77

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 18

| (18) | garanti: varje utfästelse som en näringsidkare eller en tillverkare (garantigivaren) ger konsumenten om att återbetala det betalade priset eller att byta ut, reparera eller utföra någon form av service på varorna om de inte överensstämmer med specifikationerna i garantibeviset eller i den reklam som var tillgänglig vid den tidpunkt då avtalet ingicks eller före avtalets ingående. |
| --- | --- |

(18)

garanti: varje utfästelse som en näringsidkare eller en tillverkare (garantigivaren) ger konsumenten om att återbetala det betalade priset eller att byta ut, reparera eller utföra någon form av service på varorna om de inte överensstämmer med specifikationerna i garantibeviset eller i den reklam som var tillgänglig vid den tidpunkt då avtalet ingicks eller före avtalets ingående.

| (18) | garanti: varje utfästelse som en näringsidkare eller en tillverkare (garantigivaren)
  , i tillägg till fullgörandet av sina rättsliga skyldigheter i fråga om garantier för överensstämmelse,
  ger konsumenten om att återbetala det betalade priset eller att byta ut, reparera eller utföra någon form av service på varorna om de inte överensstämmer med specifikationerna
  eller eventuella andra överensstämmelsekrav
  i garantibeviset eller i den reklam som var tillgänglig vid den tidpunkt då avtalet ingicks eller före avtalets ingående. |
| --- | --- |

(18)

garanti: varje utfästelse som en näringsidkare eller en tillverkare (garantigivaren)
  , i tillägg till fullgörandet av sina rättsliga skyldigheter i fråga om garantier för överensstämmelse,
  ger konsumenten om att återbetala det betalade priset eller att byta ut, reparera eller utföra någon form av service på varorna om de inte överensstämmer med specifikationerna
  eller eventuella andra överensstämmelsekrav
  i garantibeviset eller i den reklam som var tillgänglig vid den tidpunkt då avtalet ingicks eller före avtalets ingående.

Ändring 78

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 19

| (19) | mellanhand: en näringsidkare som ingår ett avtal i konsumentens namn eller för dennes räkning. |
| --- | --- |

(19)

mellanhand: en näringsidkare som ingår ett avtal i konsumentens namn eller för dennes räkning.

utgår

Ändring 79

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 20

| (20) | biavtal: ett avtal
  genom vilket konsumenten förvärvar varor eller tjänster i samband med ett distansavtal eller ett avtal utanför fasta affärslokaler, när dessa varor eller tjänster tillhandahålls av näringsidkaren eller en tredje part på grundval av en överenskommelse mellan den tredje parten och näringsidkaren. |
| --- | --- |

(20)

biavtal: ett avtal
  genom vilket konsumenten förvärvar varor eller tjänster i samband med ett distansavtal eller ett avtal utanför fasta affärslokaler, när dessa varor eller tjänster tillhandahålls av näringsidkaren eller en tredje part på grundval av en överenskommelse mellan den tredje parten och näringsidkaren.

| (20) | anknytande avtal:
  ett avtal
  om leverans av en vara eller tillhandahållande av en tjänst, |
| --- | --- |

(20)

anknytande avtal:
  ett avtal
  om leverans av en vara eller tillhandahållande av en tjänst,

| a) | vilket objektivt sett bildar en handelsmässig enhet med ett distansavtal eller ett avtal utanför fasta affärslokaler och |
| --- | --- |

a)

vilket objektivt sett bildar en handelsmässig enhet med ett distansavtal eller ett avtal utanför fasta affärslokaler och

| b) | där varorna levereras eller tjänsterna tillhandahålls av näringsidkaren eller en tredje part på grundval av en överenskommelse mellan den tredje parten och näringsidkaren. |
| --- | --- |

b)

där varorna levereras eller tjänsterna tillhandahålls av näringsidkaren eller en tredje part på grundval av en överenskommelse mellan den tredje parten och näringsidkaren.

En handelsmässig enhet ska anses föreligga om varorna eller tjänsterna som tillhandahållits enligt det anknytande avtalet står i samband med fullgörandet av distansavtalet eller avtalet utanför fasta affärslokaler eller med användningen av de varor som levererats eller tjänster som tillhandahållits enligt ett sådant distansavtal eller avtal utanför fasta affärslokaler.

Ändring 80 och 232

Förslag till direktiv

Artikel 3

1.   Detta direktiv ska tillämpas på
  köpe- och tjänsteavtal
  som ingås mellan en näringsidkare och en konsument enligt de villkor och i den omfattning som anges i bestämmelserna i direktivet.

1.   Detta direktiv ska tillämpas på
  avtal om leverans av en vara eller tillhandahållande av en tjänst samt på blandade avtal,
  som ingås mellan en näringsidkare och en konsument enligt de villkor och i den omfattning som anges i bestämmelserna i direktivet.

2.   Detta direktiv ska
  tillämpas på finansiella tjänster bara när det gäller vissa avtal utanför fasta affärslokaler enligt artiklarna 8–20, oskäliga avtalsvillkor enligt artiklarna 30–39 och de allmänna bestämmelserna i artiklarna 40–46, jämförda med artikel 4 om fullständig harmonisering
  .

2.   Detta direktiv ska
  inte påverka tillämpningen av sektorsspecifik unionslagstiftning för avtal som ingåtts mellan en näringsidkare och en konsument
  .

2a.
     
  Detta direktiv ska inte tillämpas på avtal om

| a) | sociala tjänster, |
| --- | --- |

a)

sociala tjänster,

| b) | hälso- och sjukvård, alltså alla hälso- och sjukvårdstjänster som sjukvårdspersonal tillhandahåller patienter i syfte att bedöma, bibehålla eller återställa deras hälsotillstånd, |
| --- | --- |

b)

hälso- och sjukvård, alltså alla hälso- och sjukvårdstjänster som sjukvårdspersonal tillhandahåller patienter i syfte att bedöma, bibehålla eller återställa deras hälsotillstånd,

| c) | spelverksamhet som innebär att insatser med penningvärde görs i hasardspel, t.ex. lotterier, kasinospel och vadslagningar. |
| --- | --- |

c)

spelverksamhet som innebär att insatser med penningvärde görs i hasardspel, t.ex. lotterier, kasinospel och vadslagningar.

2b.
     
  Artiklarna 5–19 och artikel 23a ska inte tillämpas på

| a) | avtal om finansiella tjänster, |
| --- | --- |

a)

avtal om finansiella tjänster,

| b) | avtal som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/65/EG av den 23 september 2002 om distansförsäljning av finansiella tjänster till konsumenter (2). |
| --- | --- |

b)

avtal som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/65/EG av den 23 september 2002 om distansförsäljning av finansiella tjänster till konsumenter (2).

3.   
  Bara artiklarna 30–39 om konsumenträttigheter avseende oskäliga avtalsvillkor, jämförda med artikel 4 om fullständig harmonisering, ska tillämpas på avtal som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/47/EG och av rådets direktiv 90/314/EEG
  .

3.   
  Om inte annat följer av punkterna 4–4c i denna artikel ska artiklarna 9–19 tillämpas på distansavtal och avtal utanför fasta affärslokaler
  .

4.   
  Artiklarna 5, 7, 9 och 11
  ska inte
  påverka tillämpningen av bestämmelserna om informationskrav i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG
  .

4.   
  Artiklarna 9–19
  ska inte
  tillämpas på följande distansavtal och avtal utanför fasta affärslokaler:

| a) | Avtal om skapande, förvärv eller överlåtelse av rättigheter i fast egendom eller garantier i fast egendom eller med anknytning till uppförande eller genomgripande ändring av en byggnad eller uthyrning av en byggnad eller en lägenhet. |
| --- | --- |

a)

Avtal om skapande, förvärv eller överlåtelse av rättigheter i fast egendom eller garantier i fast egendom eller med anknytning till uppförande eller genomgripande ändring av en byggnad eller uthyrning av en byggnad eller en lägenhet.

| b) | Avtal som faller inom tillämpningsområdet för rådets direktiv 90/314/EEG av den 13 juni 1990 om paketresor, semesterpaket och andra paketarrangemang (3) eller för Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/122/EG av den 14 januari 2009 om konsumentskydd vid vissa aspekter av avtal om tidsdelat boende, långfristiga semesterprodukter, återförsäljning och byte. (4) |
| --- | --- |

b)

Avtal som faller inom tillämpningsområdet för rådets direktiv 90/314/EEG av den 13 juni 1990 om paketresor, semesterpaket och andra paketarrangemang (3) eller för Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/122/EG av den 14 januari 2009 om konsumentskydd vid vissa aspekter av avtal om tidsdelat boende, långfristiga semesterprodukter, återförsäljning och byte. (4)

| c) | Avtal som enligt medlemsstaternas bestämmelser upprättas under medverkan av en offentlig tjänsteman som enligt lag har en skyldighet att vara oberoende och opartisk och som genom omfattande rättsliga upplysningar ska säkerställa att konsumenten sluter avtalet endast på grundval av moget övervägande och med kännedom om dess rättsliga betydelse. |
| --- | --- |

c)

Avtal som enligt medlemsstaternas bestämmelser upprättas under medverkan av en offentlig tjänsteman som enligt lag har en skyldighet att vara oberoende och opartisk och som genom omfattande rättsliga upplysningar ska säkerställa att konsumenten sluter avtalet endast på grundval av moget övervägande och med kännedom om dess rättsliga betydelse.

4a.
     
  Artiklarna 9–19 ska inte tillämpas på avtal utanför fasta affärslokaler om näringsidkaren och konsumenten omedelbart fullgör sina avtalsenliga skyldigheter, om den betalning konsumenten ska erlägga inte överstiger 40 EUR och om dessa avtal är sådana att de brukar ingås utanför fasta affärslokaler. Medlemsstaterna får föreskriva ett lägre värde i sin nationella lagstiftning.

4b.
     
  Artiklarna 9-19 ska inte tillämpas på distansavtal

| a) | som ingås med hjälp av varuautomater eller automatiserade affärslokaler, |
| --- | --- |

a)

som ingås med hjälp av varuautomater eller automatiserade affärslokaler,

| b) | som ingås med teleoperatörer genom användning av offentliga telefonautomater, såvida de avser användning av dessa, eller som avser enskilda telefon-, Internet- eller telefaxförbindelser som konsumenten upprättat. |
| --- | --- |

b)

som ingås med teleoperatörer genom användning av offentliga telefonautomater, såvida de avser användning av dessa, eller som avser enskilda telefon-, Internet- eller telefaxförbindelser som konsumenten upprättat.

4c.
     
  Artiklarna 11.1b och 12–19 ska inte tillämpas på distansavtal om tillhandahållande av tjänster som avser inkvartering, transport, uthyrning av motorfordon, catering eller fritidsverksamhet när det i avtalet anges att tjänsterna ska tillhandahållas en bestämd dag eller under en bestämd tidsperiod.

4d.
     
  Om inte annat följer av punkterna 4e, 4f och 4g i denna artikel ska artiklarna 22–29 tillämpas på köpeavtal. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 24.5 ska, i samband med blandade avtal, artiklarna 22–29 tillämpas endast på varorna.

4e.
     
  Artiklarna 22a och 23a ska också tillämpas på tjänsteavtal och blandade avtal.

4f.
     
  Artiklarna 22-29 ska inte tillämpas på

| a) | elektricitet, |
| --- | --- |

a)

elektricitet,

| b) | vatten och gas, såvida de inte säljs i begränsade volymer eller fasta kvantiteter. |
| --- | --- |

b)

vatten och gas, såvida de inte säljs i begränsade volymer eller fasta kvantiteter.

4g.
     
  Artiklarna 22–29 ska inte tillämpas på försäljning av begagnade varor vid offentliga auktioner.

Ändring 81

Förslag till direktiv

Artikel 4 – rubriken

Fullständig
  harmonisering

Graden av
  harmonisering

Ändring 82

Förslag till direktiv

Artikel 4 – stycke 1

Medlemsstaterna
  får inte
  i sin nationella lagstiftning behålla eller införa bestämmelser som
  avviker från bestämmelserna i detta direktiv, inklusive strängare eller mindre stränga bestämmelser som ger en annan
  konsumentskyddsnivå.

1.
     
  Utom i de fall som föreskrivs i punkt 1 a och 1 b får
  medlemsstaterna i sin nationella lagstiftning behålla eller införa
  strängare
  bestämmelser som
  är förenliga med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt för att garantera en högre
  konsumentskyddsnivå
  , på de villkor och i den omfattning som anges i artiklarna 5, 9.5, 9.6, 22–29, 31.4, 34 och 35
  .

2.
     
  Medlemsstaterna får i sin nationella lagstiftning behålla strängare bestämmelser som är förenliga med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt för att garantera en högre konsumentskyddsnivå, enligt vad som föreskrivs i artiklarna 12.4 och 13.2.

3.
     
  Medlemsstaterna får inte i sin nationella lagstiftning behålla eller införa bestämmelser som avviker från bestämmelserna i artiklarna 2, 9.1–4 och 9.8, 10, 11, 12.1–3, 13.1, 14–19, 30–33 och 36 i detta direktiv, inklusive strängare bestämmelser som ger en annan konsumentskyddsnivå.

Ändring 83

Förslag till direktiv

Artikel 4a (ny)

Artikel 4a

Perioder, datum och frister

Rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71 av den 3 juni 1971 om regler för bestämning av perioder, datum och frister (5) ska tillämpas vid beräkning av de perioder, datum och frister som avses i detta direktiv.

Ändring 84

Förslag till direktiv

Kapitel II – rubriken

Ändring 85

Förslag till direktiv

Artikel 5 – rubriken

Allmänna
  informationskrav

Informationskrav
  vid avtal i fasta affärslokaler

Ändring 86

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 1 – inledningen

1.   
  Innan ett köpe- eller tjänsteavtal
  ingås ska näringsidkaren informera konsumenten om följande, såvida det inte redan framgår av sammanhanget:

1.   
  När ett avtal i fasta affärslokaler ingås
  ska näringsidkaren
  klart och begripligt
  informera konsumenten om följande, såvida det inte redan framgår av sammanhanget:

Ändring 87

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 1 – led a

| a) | Produktens
  huvudsakliga egenskaper, i en omfattning som är lämplig för
  mediet och produkten
  . |
| --- | --- |

a)

Produktens
  huvudsakliga egenskaper, i en omfattning som är lämplig för
  mediet och produkten
  .

| a) | Varans eller tjänstens
  huvudsakliga egenskaper, i en omfattning som är lämplig för
  varan eller tjänsten
  . |
| --- | --- |

a)

Varans eller tjänstens
  huvudsakliga egenskaper, i en omfattning som är lämplig för
  varan eller tjänsten
  .

Ändring 88

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 1 – led b

| b) | Näringsidkarens
  geografiska adress och
  identitet, till exempel företagsnamn
  , och, där så är tillämpligt, geografisk adress och identitet avseende den näringsidkare för vars räkning han agerar
  . |
| --- | --- |

b)

Näringsidkarens
  geografiska adress och
  identitet, till exempel företagsnamn
  , och, där så är tillämpligt, geografisk adress och identitet avseende den näringsidkare för vars räkning han agerar
  .

| b) | Näringsidkarens identitet, till exempel företagsnamn. |
| --- | --- |

b)

Näringsidkarens identitet, till exempel företagsnamn.

Ändring 89

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 1 – led ba (nytt)

| ba) | Näringsidkarens affärsadress och telefonnummer, faxnummer och e-postadress, om dessa finns, så att konsumenten kan kontakta näringsidkaren snabbt och kommunicera effektivt med denna. |
| --- | --- |

ba)

Näringsidkarens affärsadress och telefonnummer, faxnummer och e-postadress, om dessa finns, så att konsumenten kan kontakta näringsidkaren snabbt och kommunicera effektivt med denna.

Ändring 90

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 1 – led c

| c) | Priset inklusive skatter och avgifter eller, om
  produktens
  art innebär att priset rimligen inte kan beräknas i förväg, det sätt på vilket priset beräknas och alla eventuella ytterligare kostnader för frakt, leverans eller porto eller, om dessa rimligen inte kan beräknas i förväg, uppgift om att sådana ytterligare kostnader kan tillkomma. |
| --- | --- |

c)

Priset inklusive skatter och avgifter eller, om
  produktens
  art innebär att priset rimligen inte kan beräknas i förväg, det sätt på vilket priset beräknas och alla eventuella ytterligare kostnader för frakt, leverans eller porto eller, om dessa rimligen inte kan beräknas i förväg, uppgift om att sådana ytterligare kostnader kan tillkomma.

| c) | Det sammanlagda
  priset inklusive skatter och avgifter eller, om
  varans eller tjänstens
  art innebär att priset rimligen inte kan beräknas i förväg, det sätt på vilket priset beräknas och alla eventuella ytterligare kostnader för frakt, leverans eller porto
  och alla andra kostnader
  eller, om dessa rimligen inte kan beräknas i förväg, uppgift om att sådana ytterligare kostnader kan tillkomma.
  I avtal med obestämd löptid ska det sammanlagda priset vara de sammanlagda månadskostnaderna. |
| --- | --- |

c)

Det sammanlagda
  priset inklusive skatter och avgifter eller, om
  varans eller tjänstens
  art innebär att priset rimligen inte kan beräknas i förväg, det sätt på vilket priset beräknas och alla eventuella ytterligare kostnader för frakt, leverans eller porto
  och alla andra kostnader
  eller, om dessa rimligen inte kan beräknas i förväg, uppgift om att sådana ytterligare kostnader kan tillkomma.
  I avtal med obestämd löptid ska det sammanlagda priset vara de sammanlagda månadskostnaderna.

Ändring 91

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 1 – led d

| d) | Sätten för betalning, leverans, fullgörande och reklamationshantering,
  om de avviker från de krav god yrkessed innebär
  . |
| --- | --- |

d)

Sätten för betalning, leverans, fullgörande och reklamationshantering,
  om de avviker från de krav god yrkessed innebär
  .

| d) | I lämpliga fall
  , sätten för betalning, leverans, fullgörande
  , datum för när näringsidkaren förbinder sig att leverera varan eller tillhandahålla tjänsten samt näringsidkarens
  reklamationshantering |
| --- | --- |

d)

I lämpliga fall
  , sätten för betalning, leverans, fullgörande
  , datum för när näringsidkaren förbinder sig att leverera varan eller tillhandahålla tjänsten samt näringsidkarens
  reklamationshantering

Ändring 92

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 1 – leden f och fa (ny)

| f) | Den produktservice och de garantier som gäller och villkoren för dessa. |
| --- | --- |

f)

Den produktservice och de garantier som gäller och villkoren för dessa.

| f) | Förutom uppgiften om att det finns en rättslig garanti om avtalsenlighet för varorna,
  den produktservice och de garantier som gäller och villkoren för dessa. |
| --- | --- |

f)

Förutom uppgiften om att det finns en rättslig garanti om avtalsenlighet för varorna,
  den produktservice och de garantier som gäller och villkoren för dessa.

| fa) | Befintliga branschregler och hur de kan erhållas, där så är tillämpligt. |
| --- | --- |

fa)

Befintliga branschregler och hur de kan erhållas, där så är tillämpligt.

Ändring 93

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 1 – led g

| g) | Avtalets löptid, om tillämpligt, eller villkor för uppsägning av avtalet
  om löptiden
  är
  obegränsad
  . |
| --- | --- |

g)

Avtalets löptid, om tillämpligt, eller villkor för uppsägning av avtalet
  om löptiden
  är
  obegränsad
  .

| g) | Avtalets löptid, om tillämpligt, eller villkor för uppsägning av avtalet, om
  dess löptid
  är
  obestämd eller avtalet förnyas automatiskt
  . |
| --- | --- |

g)

Avtalets löptid, om tillämpligt, eller villkor för uppsägning av avtalet, om
  dess löptid
  är
  obestämd eller avtalet förnyas automatiskt
  .

Ändring 94

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 1 – led i

| i) | Den handpenning eller andra ekonomiska garantier som konsumenten ska betala eller lämna på begäran av näringsidkaren och villkoren i samband med detta. |
| --- | --- |

i)

Den handpenning eller andra ekonomiska garantier som konsumenten ska betala eller lämna på begäran av näringsidkaren och villkoren i samband med detta.

| i) | Den handpenning eller andra ekonomiska garantier som konsumenten ska betala eller lämna på begäran av näringsidkaren och villkoren i samband med detta
  , där så är tillämpligt
  . |
| --- | --- |

i)

Den handpenning eller andra ekonomiska garantier som konsumenten ska betala eller lämna på begäran av näringsidkaren och villkoren i samband med detta
  , där så är tillämpligt
  .

Ändring 95

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 1 – leden ia, ib och ic (nya)

| ia) | Användning av tekniska skyddsåtgärder för digitalt innehåll, där så är tillämpligt. |
| --- | --- |

ia)

Användning av tekniska skyddsåtgärder för digitalt innehåll, där så är tillämpligt.

| ib) | Det digitala innehållets eventuella driftskompatibilitet med hård- och mjukvara enligt vad näringsidkaren känner till eller rimligen kan förväntas ha känt till, samt eventuell inkompatibilitet, där så är tillämpligt. |
| --- | --- |

ib)

Det digitala innehållets eventuella driftskompatibilitet med hård- och mjukvara enligt vad näringsidkaren känner till eller rimligen kan förväntas ha känt till, samt eventuell inkompatibilitet, där så är tillämpligt.

| ic) | Möjligheten att utnyttja ett förfarande för klagomål och prövning utanför domstol, vilken näringsidkaren omfattas av, och villkoren för utnyttjande av denna möjlighet, där så är tillämpligt. |
| --- | --- |

ic)

Möjligheten att utnyttja ett förfarande för klagomål och prövning utanför domstol, vilken näringsidkaren omfattas av, och villkoren för utnyttjande av denna möjlighet, där så är tillämpligt.

Ändring 96

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 2

2.   
  Vid offentlig auktion får informationen i punkt 1 b ersättas med uppgift om auktionsförrättarens geografiska adress och identitet
  .

2.   
  Punkt 1 ska inte tillämpas på avtal om leverans av en vara eller tillhandahållande av en tjänst som innefattar vardagliga transaktioner och där näringsidkaren levererat varan eller tillhandahållit tjänsten omedelbart efter det att avtalet ingåtts
  .

Ändring 97

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 3

3.   
  Den information som avses i punkt 1
  ska
  utgöra en integrerad del av köpe- eller tjänsteavtalet
  .

3.   
  Medlemsstaterna får anta eller behålla ytterligare krav på information som
  ska
  ges före ingåendet av avtal
  .

Ändring 98

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 2

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av
  artiklarna 7.2, 13 och 42
  ska påföljderna vid överträdelser av artikel 5 fastställas i enlighet med tillämplig nationell lag. Medlemsstaterna ska i sin nationella lagstiftning föreskriva effektiva
  avtalsrättsliga
  påföljder vid överträdelser av artikel 5.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av
  artiklarna 13 och 42
  ska påföljderna vid överträdelser av artikel 5 fastställas i enlighet med tillämplig nationell lag. Medlemsstaterna ska i sin nationella lagstiftning föreskriva effektiva och
  proportionerliga
  påföljder vid överträdelser av artikel 5.

Ändring 99

Förslag till direktiv

Artikel 7

Artikel 7

Särskilda informationskrav avseende mellanhänder

1.
     
  Innan ett avtal ingås ska mellanhanden informera konsumenten om att han eller hon agerar i en annan konsuments namn eller för en annan konsuments räkning och att det avtal som ingås inte ska betraktas som ett avtal mellan konsumenten och näringsidkaren, utan som ett avtal mellan två konsumenter som därmed inte omfattas av detta direktiv.

2.
     
  En mellanhand som inte fullgör skyldigheten i punkt 1 ska anses ha ingått avtalet i sitt eget namn.

3.
     
  Denna artikel ska inte tillämpas på offentliga auktioner.

utgår

Ändring 100

Förslag till direktiv

Artikel 8

Artikel 8

Tillämpningsområde

Detta kapitel ska tillämpas på distansavtal och avtal utanför fasta affärslokaler.

utgår

Ändring 101

Förslag till direktiv

Artikel 9

Informationskrav vid
  distansavtal och avtal utanför fasta affärslokaler

Krav på information före ingående av
  distansavtal och avtal utanför fasta affärslokaler

Vid
  distansavtal
  eller
  avtal utanför fasta affärslokaler ska näringsidkaren
  lämna
  följande
  information som ska utgöra en integrerad del av avtalet
  :

1.
     
  I god tid innan konsumenten blir bunden av ett
  distansavtal
  , ett
  avtal
  som ingåtts
  utanför fasta affärslokaler
  eller ett motsvarande erbjudande,
  ska näringsidkaren
  på ett klart och tydligt sätt informera konsumenten om
  följande
  :

| a) | Den information som avses i artiklarna 5 och 7 och, med avvikelse från artikel 5.1 d, information om sätten för betalning, leverans och fullgörande i samtliga fall
  . |
| --- | --- |

a)

Den information som avses i artiklarna 5 och 7 och, med avvikelse från artikel 5.1 d, information om sätten för betalning, leverans och fullgörande i samtliga fall
  .

| a) | Varans eller tjänstens huvudsakliga egenskaper, i en omfattning som är lämplig för mediet och varan eller tjänsten. |
| --- | --- |

a)

Varans eller tjänstens huvudsakliga egenskaper, i en omfattning som är lämplig för mediet och varan eller tjänsten.

| b) | Villkor och förfaranden i enlighet med bilaga I för utövande av eventuell ångerrätt
  . |
| --- | --- |

b)

Villkor och förfaranden i enlighet med bilaga I för utövande av eventuell ångerrätt
  .

| b) | Näringsidkarens identitet, till exempel företagsnamn. |
| --- | --- |

b)

Näringsidkarens identitet, till exempel företagsnamn.

| ba) | Näringsidkarens affärsadress och telefonnummer samt faxnummer och e-postadress, om dessa finns, så att konsumenten kan kontakta näringsidkaren snabbt och kommunicera effektivt med denna. |
| --- | --- |

ba)

Näringsidkarens affärsadress och telefonnummer samt faxnummer och e-postadress, om dessa finns, så att konsumenten kan kontakta näringsidkaren snabbt och kommunicera effektivt med denna.

| c) | Geografisk adress till näringsidkarens affärsställe, om den avviker från näringsidkarens egen geografiska adress (och i tillämpliga fall avseende den näringsidkare för vars räkning han eller hon agerar) dit konsumenten kan vända sig med eventuella reklamationer
  . |
| --- | --- |

c)

Geografisk adress till näringsidkarens affärsställe, om den avviker från näringsidkarens egen geografiska adress (och i tillämpliga fall avseende den näringsidkare för vars räkning han eller hon agerar) dit konsumenten kan vända sig med eventuella reklamationer
  .

| c) | Det sammanlagda priset inklusive skatter eller, om varans eller tjänstens art innebär att priset rimligen inte kan beräknas i förväg, det sätt på vilket priset beräknas och alla eventuella ytterligare kostnader för frakt, leverans eller porto samt alla andra kostnader eller, om dessa rimligen inte kan beräknas i förväg, uppgift om att sådana ytterligare kostnader kan tillkomma. I avtal med obestämd löptid ska det slutliga priset vara de sammanlagda månadskostnaderna. |
| --- | --- |

c)

Det sammanlagda priset inklusive skatter eller, om varans eller tjänstens art innebär att priset rimligen inte kan beräknas i förväg, det sätt på vilket priset beräknas och alla eventuella ytterligare kostnader för frakt, leverans eller porto samt alla andra kostnader eller, om dessa rimligen inte kan beräknas i förväg, uppgift om att sådana ytterligare kostnader kan tillkomma. I avtal med obestämd löptid ska det slutliga priset vara de sammanlagda månadskostnaderna.

| d) | Befintliga branschregler och hur de kan erhållas
  . |
| --- | --- |

d)

Befintliga branschregler och hur de kan erhållas
  .

| d) | Sätten för betalning, leverans, fullgörande, datum för när näringsidkaren åtar sig leverera varan eller tillhandahålla tjänsten samt näringsidkarens reklamationshantering. |
| --- | --- |

d)

Sätten för betalning, leverans, fullgörande, datum för när näringsidkaren åtar sig leverera varan eller tillhandahålla tjänsten samt näringsidkarens reklamationshantering.

| e) | Möjlighet att vid behov lösa tvister genom uppgörelse i godo
  . |
| --- | --- |

e)

Möjlighet att vid behov lösa tvister genom uppgörelse i godo
  .

| e) | Om ångerrätt föreligger, de villkor, den frist och det förfarande som gäller för utövande av denna rätt, inklusive konsumentens eventuella kostnader för att återlämna varorna. I detta syfte får näringsidkaren använda mallen för information om ångerrätt och mallen för ångerblanketten enligt bilaga I.A och I.B eller en annan tydligt formulerad förklaring. Om näringsidkaren informerar konsumenten via mallen för ångerblankett fastställd enligt bilaga I del A ska näringsidkaren anses ha uppfyllt de informationskrav om ångerrätt som fastställts i denna artikel
  . |
| --- | --- |

e)

Om ångerrätt föreligger, de villkor, den frist och det förfarande som gäller för utövande av denna rätt, inklusive konsumentens eventuella kostnader för att återlämna varorna. I detta syfte får näringsidkaren använda mallen för information om ångerrätt och mallen för ångerblanketten enligt bilaga I.A och I.B eller en annan tydligt formulerad förklaring. Om näringsidkaren informerar konsumenten via mallen för ångerblankett fastställd enligt bilaga I del A ska näringsidkaren anses ha uppfyllt de informationskrav om ångerrätt som fastställts i denna artikel
  .

| ea) | Om ångerrätt inte gäller enligt artikel 19.1 ska konsumenten upplysas om att ångerrätt inte föreligger. |
| --- | --- |

ea)

Om ångerrätt inte gäller enligt artikel 19.1 ska konsumenten upplysas om att ångerrätt inte föreligger.

| f) | Att avtalet ingås med en näringsidkare och att konsumenten därmed omfattas av det skydd som föreskrivs i detta direktiv
  . |
| --- | --- |

f)

Att avtalet ingås med en näringsidkare och att konsumenten därmed omfattas av det skydd som föreskrivs i detta direktiv
  .

| f) | Förutom uppgiften om att det finns en rättslig garanti om avtalsenlighet för varorna, den service efter försäljningen och de garantier som gäller och villkoren för dessa
  . |
| --- | --- |

f)

Förutom uppgiften om att det finns en rättslig garanti om avtalsenlighet för varorna, den service efter försäljningen och de garantier som gäller och villkoren för dessa
  .

| fa) | Förekomsten av uppföranderegler och hur kopior av dem i förekommande fall kan anskaffas. |
| --- | --- |

fa)

Förekomsten av uppföranderegler och hur kopior av dem i förekommande fall kan anskaffas.

| fb) | Avtalets löptid, om tillämpligt, eller villkor för uppsägning av avtalet om löptiden är obegränsad eller avtalet förnyas automatiskt. |
| --- | --- |

fb)

Avtalets löptid, om tillämpligt, eller villkor för uppsägning av avtalet om löptiden är obegränsad eller avtalet förnyas automatiskt.

| fc) | Kortaste giltighetstid för konsumentens skyldigheter enligt avtalet, om tillämpligt. |
| --- | --- |

fc)

Kortaste giltighetstid för konsumentens skyldigheter enligt avtalet, om tillämpligt.

| fd) | Den handpenning eller andra ekonomiska garantier som konsumenten ska betala eller lämna på begäran av näringsidkaren och villkoren i samband med detta. |
| --- | --- |

fd)

Den handpenning eller andra ekonomiska garantier som konsumenten ska betala eller lämna på begäran av näringsidkaren och villkoren i samband med detta.

| fe) | Användning av tekniska skyddsåtgärder för digitalt innehåll, där så är tillämpligt. |
| --- | --- |

fe)

Användning av tekniska skyddsåtgärder för digitalt innehåll, där så är tillämpligt.

| ff) | Det digitala innehållets eventuella driftskompatibilitet med hård- och mjukvara enligt vad näringsidkaren känner till eller rimligen kan förväntas ha känt till, samt eventuell avsaknad av driftskompatibilitet, där så är tillämpligt. |
| --- | --- |

ff)

Det digitala innehållets eventuella driftskompatibilitet med hård- och mjukvara enligt vad näringsidkaren känner till eller rimligen kan förväntas ha känt till, samt eventuell avsaknad av driftskompatibilitet, där så är tillämpligt.

| fg) | Möjligheten att utnyttja ett förfarande för klagomål och prövning utanför domstol, vilken näringsidkaren omfattas av, och villkoren för utnyttjande av denna möjlighet, där så är tillämpligt. |
| --- | --- |

fg)

Möjligheten att utnyttja ett förfarande för klagomål och prövning utanför domstol, vilken näringsidkaren omfattas av, och villkoren för utnyttjande av denna möjlighet, där så är tillämpligt.

2.
     
  Vid offentlig auktion får informationen i punkt 1 b, ba och c ersättas med motsvarande uppgifter om auktionsförrättaren.

3.
     
  Den information som avses i punkt 1 ska utgöra en integrerad del av distansavtalet och avtalet utanför fasta affärslokaler.

4.
     
  När det gäller mallen för information om ångerrätt enligt bilaga I.A får medlemsstaterna inte fastställa ytterligare innehållsmässiga krav.

5.
     
  För distansavtal och avtal utanför fasta affärsställen med anknytning till transporttjänster eller hälso- och säkerhetskrav får medlemsstaterna i nationell lagstiftning anta eller behålla bestämmelser där det fastställs ytterligare krav på information som ska ges innan avtalet ingås, förutsatt att bestämmelserna är förenliga med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samt att kraven är lämpliga för att konsumenten vederbörligen ska upplysas.

6.
     
  Medlemsstaterna får fastställa eller bibehålla ytterligare krav på information som ska ges före ingåendet av avtal för distansavtal och avtal utanför fasta affärslokaler om tillhandahållandet av sådana tjänster för vilka de, i enlighet med artikel 22.5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (6), föreskriver ytterligare informationskrav för tjänsteleverantörer som är etablerade på deras territorium.

7.
     
  Artikel 5 ska inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (7).

8.
     
  Bevisbördan för att informationsskyldigheten enligt detta kapitel fullgjorts ska ligga på näringsidkaren.

Ändring 102

Förslag till direktiv

Artikel 10 – rubriken

Formella krav
  för
  avtal utanför fasta affärslokaler

Formella krav
  på information som ska ges före ingåendet av
  avtal utanför fasta affärslokaler

Ändring 233

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 1

1.   Vid avtal utanför fasta affärslokaler ska den information som föreskrivs i artikel 9 lämnas på beställningsformuläret på ett klart
  och
  begripligt språk och vara väl läsbar.
  Beställningsformuläret ska åtföljas av den standardblankett för utövande av ångerrätten som återfinns i bilaga I.B.

1.   Vid avtal utanför fasta affärslokaler ska den information som föreskrivs i artikel 9 lämnas på beställningsformuläret
  till konsumenten som papperskopia eller, om konsumenten samtycker, på ett annat varaktigt medium
  på ett klart
  ,
  begripligt språk och vara väl läsbar.

Ändring 104

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 2

2.   Ett avtal utanför fasta affärslokaler ska
  vara
  giltigt bara om konsumenten
  undertecknar
  ett beställningsformulär
  och, i de fall då beställningsformuläret inte finns i pappersform, får en kopia på beställningsformuläret på något annat varaktigt medium
  .

2.   Ett avtal utanför fasta affärslokaler ska
  bli
  giltigt bara om konsumenten
  har undertecknat
  ett beställningsformulär.

Ändring 234

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 2a (ny)

2a.
     
  Utan hinder av punkt 1 och 2, vid avtal utanför fasta affärslokaler då näringsidkaren och konsumenten omedelbart fullgör sina avtalsenliga skyldigheter och den betalning som konsumenten ska erlägga inte överstiger 200 euro

| a) | ska näringsidkaren inte vara skyldig att på papper eller på varaktigt medium lämna sådan information som anges i artikel 9, |
| --- | --- |

a)

ska näringsidkaren inte vara skyldig att på papper eller på varaktigt medium lämna sådan information som anges i artikel 9,

| b) | ska konsumenten inte vara skyldig att skriva under beställningsformuläret för att avtalet ska anses giltigt, |
| --- | --- |

b)

ska konsumenten inte vara skyldig att skriva under beställningsformuläret för att avtalet ska anses giltigt,

förutsatt att dessa avtal är sådana att de brukar ingås utanför fasta affärslokaler.

Ändring 105

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 3

3.   Medlemsstaterna får inte ställa några andra formella krav
  än de som anges i punkterna 1 och 2
  .

3.   Medlemsstaterna får inte ställa några andra formella krav
  på information som
  ska
  ges före ingåendet av avtal för uppfyllandet av informationskraven i artikel 9.1
  .

Ändring 106

Förslag till direktiv

Artikel 11 – rubriken

Formella krav för distansavtal

Formella krav
  på information som ska ges före ingåendet av avtal
  för distansavtal

Ändring 107, 235 och 236

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 1

1.   Vid distansavtal ska den information som föreskrivs i
  artikel 9 a
  lämnas till eller göras tillgänglig för konsumenten
  innan avtalet ingås
  på ett klart och begripligt språk och i väl läsbar form, och på ett sätt som är lämpligt för det medel för distanskommunikation som används.

1.   Vid distansavtal ska den information som föreskrivs i
  artikel 9
  lämnas till eller göras tillgänglig för konsumenten
  på ett varaktigt medium,
  på ett klart och begripligt språk och i väl läsbar form, och på ett sätt som är lämpligt för det medel för distanskommunikation som används.

1a.
     
  Om ett distansavtal, vars villkor inte har varit föremål för individuell förhandling, som ska ingås elektroniskt för leveransen av en vara eller tillhandahållandet av en tjänst gör konsumenten betalningsskyldig ska konsumenten vara bunden av avtalet endast om

| a) | näringsidkaren klart och tydligt har informerat konsumenten om det sammanlagda priset, inklusive alla tillhörande priskomponenter och |
| --- | --- |

a)

näringsidkaren klart och tydligt har informerat konsumenten om det sammanlagda priset, inklusive alla tillhörande priskomponenter och

| b) | konsumenten har bekräftat att han eller hon läst och förstått den information som krävs i led a. Med avseende på avtal som ingås på webbplatser ska detta krav anses som uppfyllt om webbplatsen är utformad på ett sätt som gör att det inte går att göra en bindande beställning om inte konsumenten först har registrerat sig på näringsidkarens webbplats för att ta del av näringsidkarens utbud. |
| --- | --- |

b)

konsumenten har bekräftat att han eller hon läst och förstått den information som krävs i led a. Med avseende på avtal som ingås på webbplatser ska detta krav anses som uppfyllt om webbplatsen är utformad på ett sätt som gör att det inte går att göra en bindande beställning om inte konsumenten först har registrerat sig på näringsidkarens webbplats för att ta del av näringsidkarens utbud.

1b.
     
  Med avvikelse från led b i punkt 1a, om ett distansavtal som avses i denna punkt ska ingås per telefon ska konsumenten vara bunden av avtalet endast om näringsidkaren på ett varaktigt medium har skickat en bekräftelse på sitt erbjudande till konsumenten, inklusive den information som krävs enligt led a i punkt 1a.

Ändring 108

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 2

2.   Om näringsidkaren kontaktar konsumenten per telefon i syfte att ingå ett distansavtal ska näringsidkaren upplysa om sin identitet och det kommersiella syftet med telefonsamtalet i början av samtalet med konsumenten.

2.   Om näringsidkaren
  eller en mellanhand som agerar för näringsidkarens räkning
  kontaktar konsumenten per telefon i syfte att ingå ett distansavtal ska näringsidkaren upplysa om sin identitet och det kommersiella syftet med telefonsamtalet i början av samtalet med konsumenten.

2a.
     
  Näringsidkares webbplatser ska klart och läsligt på sin hemsida ange om det finns några begränsningar, också i fråga om betalningssätt, i samband med leverans till vissa medlemsstater.

Ändring 109

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 3

3.   Om avtalet ingås med hjälp av ett medium som medger ett begränsat utrymme eller en begränsad tid för att visa informationen ska näringsidkaren åtminstone lämna information om
  produktens
  huvudsakliga egenskaper
  och
  det sammanlagda priset
  enligt artikel 5.1 a och c på det särskilda mediet innan ett sådant avtal ingås
  . Övrig information som avses i
  artiklarna 5 och 7
  ska näringsidkaren lämna till konsumenten på lämpligt sätt i enlighet med punkt 1.

3.   Om avtalet ingås med hjälp av ett medium som medger ett begränsat utrymme eller en begränsad tid för att visa informationen ska näringsidkaren
  , på detta särskilda medium före avtalets ingående
  åtminstone lämna information
  som ska ges före ingåendet av avtalet
  om
  varans eller tjänstens
  huvudsakliga egenskaper
  ,
  det sammanlagda priset
  , avtalets löptid och, när det gäller avtal med obegränsad löptid, villkoren för hävande av avtalet
  i
  enlighet med artikel 9.1 a, b, c, e och g
  . Övrig information som avses i
  artikel 9
  ska näringsidkaren lämna till konsumenten på lämpligt sätt i enlighet med punkt 1.

Ändring 110

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 4

4.
     
  Konsumenten ska få bekräftelse på all information som avses i artikel 9 a–f, på ett varaktigt medium, inom rimlig tid efter ingåendet av ett distansavtal, och senast vid den tidpunkt då varorna levereras eller när tjänsterna börjar utföras, såvida informationen inte redan har lämnats till konsumenten innan distansavtalet ingicks på ett varaktigt medium.

utgår

Ändring 237

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 5

5.   Medlemsstaterna får inte ställa några
  andra
  formella krav
  än de som anges i punkterna 1–4
  .

5.   Medlemsstaterna får inte ställa några
  ytterligare
  formella krav
  på information som ska ges före ingåendet av avtal för uppfyllandet av informationskraven i artikel 9.1
  .

Utan hinder av vad som sägs i det första stycket och när det gäller de avtal som avses i punkt 1b under denna artikel får medlemsstater införa eller bibehålla bestämmelser i den nationella lagstiftningen i sådan utsträckning att konsumenten endast är bunden av avtalet om han eller hon för näringsidkaren har bekräftat ingåendet av avtalet på ett varaktigt medium. Medlemsstaterna ska anmäla dessa bestämmelser till kommissionen som ska offentliggöra denna information så att det är lätt att ta del av den.

Ändring 112

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 1a (ny)

1a.
     
  Vid distansavtal eller avtal utanför fasta affärslokaler ska den ångerfrist som avses i punkt 1 börja löpa den dag då avtalet ingås eller den dag då konsumenten får en kopia av det undertecknade avtalsdokumentet på något varaktigt medium, om den dagen är en annan än den dag då avtalet ingås.

Ändring 113

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 2

2.   Vid avtal utanför fasta affärslokaler
  ska
  ångerfristen börja löpa den dag då konsumenten
  undertecknar beställningsformuläret eller, i de fall då beställningsformuläret inte finns i pappersform, när konsumenten får en kopia på beställningsformuläret på något annat varaktigt medium
  .

2.   
  Utan hinder av punkt 1 ska
  vid
  distansavtal eller
  avtal utanför fasta affärslokaler
  om leverans av varor
  ångerfristen börja löpa den dag då konsumenten
  eller någon tredje part som konsumenten anger, dock ej transportföretaget, fysiskt tar den beställda varan i sin besittning, eller

Vid distansavtal om köp av varor ska ångerfristen börja löpa den dag då konsumenten eller någon tredje part, dock ej transportföretaget, som konsumenten anger, fysiskt tar varje beställd vara i sin besittning.

Vid distansavtal om tillhandahållande av tjänster ska ångerfristen börja löpa den dag då avtalet ingås.

| a) | om flera varor beställts på samma gång men varorna levereras separat, vid leveransen av den sista varan, |
| --- | --- |

a)

om flera varor beställts på samma gång men varorna levereras separat, vid leveransen av den sista varan,

| b) | om en vara består av flera olika partier eller delar, vid leveransen av det sista partiet eller den sista delen, |
| --- | --- |

b)

om en vara består av flera olika partier eller delar, vid leveransen av det sista partiet eller den sista delen,

| c) | om varor av samma slag levereras vid upprepade tillfällen under en fastställd period, vid leveransen av den första varan
  . |
| --- | --- |

c)

om varor av samma slag levereras vid upprepade tillfällen under en fastställd period, vid leveransen av den första varan
  .

Ändring 115

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 4

4.   Medlemsstaterna får inte förbjuda parterna att fullgöra sina avtalsenliga skyldigheter under den tid då ångerfristen löper.

4.   Medlemsstaterna får inte förbjuda parterna att fullgöra sina avtalsenliga skyldigheter under den tid då ångerfristen löper.
  Vid avtal utanför fasta affärslokaler får dock medlemsstaterna behålla befintlig nationell lagstiftning som förbjuder näringsidkaren att uppbära betalningen under en viss tid efter det att avtalet ingåtts.

Ändring 116

Förslag till direktiv

Artikel 13

Om näringsidkaren i strid med
  artiklarna 9 b, 10.1 och 11.4
  inte har informerat konsumenten om ångerrätten ska ångerfristen löpa ut
  tre månader efter det att näringsidkaren har fullgjort alla sina övriga skyldigheter enligt avtalet
  .

1.
     Om näringsidkaren i strid med
  artikel 9.1 e
  inte har informerat konsumenten om ångerrätten ska ångerfristen löpa ut
  ett år efter utgången av den ursprungliga ångerfristen, fastställd i enlighet med artikel 12.1a och 2
  .

2.
     
  Medlemsstaterna får dock behålla befintlig nationell lagstadganden om en längre tid innan ångerfristen löper ut.

Ändring 238 och 239

Förslag till direktiv

Artikel 14 – punkt 1

1.   Konsumenten ska informera näringsidkaren om sitt beslut att frånträda avtalet
  på ett varaktigt medium,
  antingen
  genom ett meddelande till näringsidkaren avfattat med egna ord eller med hjälp av
  den standardblankett för utövande av ångerrätten som återfinns i bilaga I.B.

1.   Konsumenten ska informera näringsidkaren om sitt beslut att frånträda avtalet
  före ångerfristens utgång. För detta ändamål får konsumenten
  antingen

| a) | använda
  den standardblankett för utövande av ångerrätten som återfinns i bilaga I.B
  eller på annat sätt klart och tydligt tillkännage detta beslut eller |
| --- | --- |

a)

använda
  den standardblankett för utövande av ångerrätten som återfinns i bilaga I.B
  eller på annat sätt klart och tydligt tillkännage detta beslut eller

| b) | skicka tillbaka varan till näringsidkaren och samtidigt klart och tydligt tillkännage sitt beslut att frånträda avtalet
  . |
| --- | --- |

b)

skicka tillbaka varan till näringsidkaren och samtidigt klart och tydligt tillkännage sitt beslut att frånträda avtalet
  .

Medlemsstaterna får inte föreskriva några andra formella krav på denna standardblankett
  .

Medlemsstaterna får inte föreskriva några andra formella krav på denna standardblankett
  än de som fastställts i bilaga I.B.

Ändring 240

Förslag till direktiv

Artikel 14 – punkt 2

2.   Vid distansavtal som ingås via Internet får näringsidkaren, utöver de möjligheter som avses i punkt 1, ge konsumenten möjlighet att elektroniskt fylla i och lämna in
  standardblanketten
  på näringsidkarens webbplats. I
  så
  fall ska näringsidkaren utan dröjsmål lämna ett mottagningsbevis på frånträdet av avtalet via e-post till konsumenten.

2.   Vid distansavtal som ingås via Internet får näringsidkaren, utöver de möjligheter som avses i punkt 1, ge konsumenten möjlighet att elektroniskt fylla i och lämna in på näringsidkarens webbplats
  antingen standardblanketten som återfinns i bilaga I
  .
  B eller något annat klart och tydligt formulerat tillkännagivande.
  I
  sådana
  fall ska näringsidkaren utan dröjsmål lämna ett mottagningsbevis på frånträdet av avtalet via e-post
  på ett varaktigt medium
  till konsumenten.

Ändring 119

Förslag till direktiv

Artikel 15 – leden a och b

| a) | att fullgöra distansavtalet eller avtalet utanför fasta affärslokaler, eller |
| --- | --- |

a)

att fullgöra distansavtalet eller avtalet utanför fasta affärslokaler, eller

| a) | att fullgöra distansavtalet eller avtalet utanför fasta affärslokaler, eller |
| --- | --- |

a)

att fullgöra distansavtalet eller avtalet utanför fasta affärslokaler, eller

| b) | att ingå
  ett avtal
  utanför fasta affärslokaler, i de fall då konsumenten har lämnat ett erbjudande. |
| --- | --- |

b)

att ingå
  ett avtal
  utanför fasta affärslokaler, i de fall då konsumenten har lämnat ett erbjudande.

| b) | att ingå
  distansavtalet eller avtalet
  utanför fasta affärslokaler, i de fall då konsumenten har lämnat ett erbjudande. |
| --- | --- |

b)

att ingå
  distansavtalet eller avtalet
  utanför fasta affärslokaler, i de fall då konsumenten har lämnat ett erbjudande.

Ändring 120

Förslag till direktiv

Artikel 16 – punkt 1

1.   Näringsidkaren ska betala tillbaka alla belopp som konsumenten har betalat
  inom 30 dagar
  från och med den dag då näringsidkaren
  tar emot meddelandet om att
  avtalet
  frånträds
  .

1.   Näringsidkaren ska
  utan onödigt dröjsmål och under alla omständigheter senast 14 dagar
  från och med den dag då näringsidkaren
  underrättats om konsumentens beslut att frånträda
  avtalet
  , i enlighet med artikel 14
  betala tillbaka alla belopp som konsumenten har betalat
  , inklusive, där så är tillämpligt, leveranskostnaderna. Näringsidkaren får återbetala beloppet med alla betalningssätt som är lagliga betalningsmedel i det land där konsumenten tar emot den, förutsatt att konsumenten inte får vidkännas några kostnader till följd av återbetalningen
  .

Ändring 241

Förslag till direktiv

Artikel 16 – punkt 2

2.   Vid köpeavtal får näringsidkaren
  hålla inne återbetalningen tills han eller hon har fått tillbaka eller hämtat varorna, eller tills
  konsumenten har styrkt att han eller hon har skickat tillbaka varorna
  , beroende på vad som inträffar tidigast
  .

2.   
  Utan hinder av vad som sägs i punkt 1 ska näringsidkaren inte vara skyldig att ersätta extra leveranskostnader om konsumenten uttryckligen valt leverans av annat slag än den sedvanliga.
  Vid köpeavtal får näringsidkaren
  återbetala beloppet förutsatt att
  konsumenten har styrkt att han eller hon har skickat tillbaka varorna.

Ändring 122

Förslag till direktiv

Artikel 17 – punkt 1

1.   Vid
  köpeavtal där den fysiska besittningen av varorna har gått över till konsumenten eller på dennes begäran till en tredje part innan ångerfristen har löpt ut,
  ska konsumenten skicka tillbaka eller överlämna varorna till näringsidkaren eller till en person som näringsidkaren har gett befogenhet att ta emot varorna, inom 14 dagar från den dag då konsumenten lämnar sitt meddelande om
  frånträde av
  avtalet till näringsidkaren, såvida näringsidkaren inte har erbjudit sig att själv hämta varorna.

1.   Vid
  distansavtal eller avtal utanför fasta affärslokaler för leverans av varor
  ska konsumenten skicka tillbaka eller överlämna varorna till näringsidkaren eller till en person som näringsidkaren har gett befogenhet att ta emot varorna,
  utan onödigt dröjsmål och under alla omständigheter senast
  inom 14 dagar från den dag då konsumenten lämnar sitt meddelande om
  beslut att frånträda
  avtalet till näringsidkaren
  i enlighet med artikel 14
  , såvida näringsidkaren inte har erbjudit sig att själv hämta varorna.

Konsumenten ska bara betala den direkta kostnaden för återlämnandet av varorna
  , såvida
  näringsidkaren
  inte
  har gått med på att stå för
  denna kostnad
  .

Konsumenten ska bara betala den direkta kostnaden för återlämnandet av varorna
  . Konsumenten ska inte betala denna kostnad om
  näringsidkaren
  i avtalet
  har gått med på att stå för
  den eller om priset på de varor som ska återsändas är högre än 40 EUR
  .

Ändring 123

Förslag till direktiv

Artikel 17 – punkt 2

2.   Konsumenten ska bara hållas ansvarig för varornas minskade värde till följd av annan hantering än vad som är nödvändigt för att
  förvissa sig om
  varornas egenskaper och funktion. Konsumenten ska
  inte
  hållas ansvarig för värdeminskning om näringsidkaren har underlåtit att upplysa om ångerrätten i enlighet med
  artikel 9 b
  .
  Vid tjänsteavtal som omfattas av ångerrätt ska konsumenten inte stå för några kostnader för delvis eller helt utförda tjänster under den tid ångerfristen löper.

2.   Konsumenten ska bara hållas ansvarig för varornas minskade värde till följd av annan hantering än vad som är nödvändigt för att
  fastställa
  varornas egenskaper
  , art
  och funktion. Konsumenten ska
  under inga omständigheter
  hållas ansvarig för
  varornas
  värdeminskning om näringsidkaren har underlåtit att upplysa om ångerrätten i enlighet med
  artikel 9
  .
  1 e
  .

2a.
     
  Med undantag för vad som föreskrivs i denna artikel ska konsumenten inte ådra sig något ansvar till följd av utövandet av sin ångerrätt.

Ändring 125

Förslag till direktiv

Artikel 18 – punkt 1

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 15 i direktiv 2008/48/EG, ska
  biavtal
  automatiskt hävas utan kostnad för konsumenten om konsumenten utövar sin ångerrätt och frånträder ett distansavtal eller ett avtal utanför fasta affärslokaler i enlighet med artiklarna 12–17.

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 15 i direktiv 2008/48/EG, ska
  anknytande avtal
  automatiskt hävas utan kostnad för konsumenten om konsumenten utövar sin ångerrätt och frånträder ett distansavtal eller ett avtal utanför fasta affärslokaler i enlighet med artiklarna 12–17;
  detta gäller för alla kostnader som inte anges i detta direktiv.

Ändring 126

Förslag till direktiv

Artikel 19 – punkt 1 – inledningen

1.   Vid distansavtal ska ångerrätten inte gälla följande:

1.   Vid distansavtal
  och avtal utanför fasta affärslokaler
  ska ångerrätten inte gälla följande:

Ändring 127

Förslag till direktiv

Artikel 19 – punkt 1 – led a

| a) | Tjänster som har börjat utföras med konsumentens uttryckliga samtycke på förhand före utgången av den period på 14 dagar som avses i artikel 12. |
| --- | --- |

a)

Tjänster som har börjat utföras med konsumentens uttryckliga samtycke på förhand före utgången av den period på 14 dagar som avses i artikel 12.

| a) | Tjänster som har börjat utföras med konsumentens uttryckliga samtycke på förhand
  på ett varaktigt medium
  före utgången av den period på 14 dagar som avses i artikel 12.
  I dessa fall ska samtycket också innefatta att konsumenten avstår från sin ångerrätt. |
| --- | --- |

a)

Tjänster som har börjat utföras med konsumentens uttryckliga samtycke på förhand
  på ett varaktigt medium
  före utgången av den period på 14 dagar som avses i artikel 12.
  I dessa fall ska samtycket också innefatta att konsumenten avstår från sin ångerrätt.

Ändring 128

Förslag till direktiv

Artikel 19 – punkt 1 – led b

| b) | Tillhandahållande av varor eller tjänster vars pris beror på sådana svängningar på
  finansmarknaden
  som näringsidkaren inte kan påverka. |
| --- | --- |

b)

Tillhandahållande av varor eller tjänster vars pris beror på sådana svängningar på
  finansmarknaden
  som näringsidkaren inte kan påverka.

| b) | Tillhandahållande av varor eller tjänster vars pris beror på sådana svängningar på
  marknaden
  som näringsidkaren inte kan påverka
  och som kan uppstå under den tid då ångerfristen löper
  . |
| --- | --- |

b)

Tillhandahållande av varor eller tjänster vars pris beror på sådana svängningar på
  marknaden
  som näringsidkaren inte kan påverka
  och som kan uppstå under den tid då ångerfristen löper
  .

Ändring 129

Förslag till direktiv

Artikel 19 – punkt 1 – led c

| c) | Tillhandahållande av varor som har tillverkats enligt konsumentens anvisningar eller som har getts en tydlig personlig prägel eller som snabbt kan försämras eller bli för gamla. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahållande av varor som har tillverkats enligt konsumentens anvisningar eller som har getts en tydlig personlig prägel eller som snabbt kan försämras eller bli för gamla.

| c) | Tillhandahållande av varor
  eller tjänster
  som har tillverkats
  eller utförts
  enligt konsumentens anvisningar
  så att näringsidkaren nödgats vidta särskilda föranstaltningar som näringsidkaren inte har andra användningsmöjligheter för
  eller som har getts en tydlig personlig prägel eller som snabbt kan försämras eller bli för gamla. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahållande av varor
  eller tjänster
  som har tillverkats
  eller utförts
  enligt konsumentens anvisningar
  så att näringsidkaren nödgats vidta särskilda föranstaltningar som näringsidkaren inte har andra användningsmöjligheter för
  eller som har getts en tydlig personlig prägel eller som snabbt kan försämras eller bli för gamla.

Ändring 130

Förslag till direktiv

Artikel 19 – punkt 1 – led d

| d) | Tillhandahållande av
  vin, till ett pris som avtalades vid den tidpunkt då köpeavtalet ingicks, som endast kan levereras efter den tidsfrist som avses i artikel 22.1 och vars faktiska värde beror på sådana svängningar på marknaden som näringsidkaren inte kan påverka
  . |
| --- | --- |

d)

Tillhandahållande av
  vin, till ett pris som avtalades vid den tidpunkt då köpeavtalet ingicks, som endast kan levereras efter den tidsfrist som avses i artikel 22.1 och vars faktiska värde beror på sådana svängningar på marknaden som näringsidkaren inte kan påverka
  .

| d) | Tillhandahållande av |
| --- | --- |

d)

Tillhandahållande av

| — | livsmedel, |
| --- | --- |

—

livsmedel,

| — | drycker, |
| --- | --- |

—

drycker,

| — | läkemedel, eller |
| --- | --- |

—

läkemedel, eller

| — | andra hygieniskt känsliga varor vilkas förpackning eller förslutning konsumenten redan öppnat, efter att ha informerats om att ångerrätten i detta fall inte gäller. |
| --- | --- |

—

andra hygieniskt känsliga varor vilkas förpackning eller förslutning konsumenten redan öppnat, efter att ha informerats om att ångerrätten i detta fall inte gäller.

| da) | Avtal som konsumenten bett näringsidkaren att omedelbart fullgöra, för att en krissituation därmed ska kunna bemötas; om näringsidkaren vid ett sådant tillfälle tillhandahåller eller säljer andra tjänster eller varor än sådana som är absolut nödvändiga för att konsumentens omedelbara krissituation ska kunna bemötas ska ångerrätten gälla för dessa andra varor eller tjänster. |
| --- | --- |

da)

Avtal som konsumenten bett näringsidkaren att omedelbart fullgöra, för att en krissituation därmed ska kunna bemötas; om näringsidkaren vid ett sådant tillfälle tillhandahåller eller säljer andra tjänster eller varor än sådana som är absolut nödvändiga för att konsumentens omedelbara krissituation ska kunna bemötas ska ångerrätten gälla för dessa andra varor eller tjänster.

| db) | Avtal för vilka konsumenten specifikt bett näringsidkaren göra hembesök hos konsumenten för att utföra reparationer eller underhåll; om näringsidkaren vid ett sådant hembesök tillhandahåller andra tjänster än de som konsumenten uttryckligen begärt att få eller andra varor än reservdelar som är nödvändiga för utförandet av underhållet eller reparationerna ska ångerrätten gälla för dessa andra tjänster eller varor. |
| --- | --- |

db)

Avtal för vilka konsumenten specifikt bett näringsidkaren göra hembesök hos konsumenten för att utföra reparationer eller underhåll; om näringsidkaren vid ett sådant hembesök tillhandahåller andra tjänster än de som konsumenten uttryckligen begärt att få eller andra varor än reservdelar som är nödvändiga för utförandet av underhållet eller reparationerna ska ångerrätten gälla för dessa andra tjänster eller varor.

Ändring 132

Förslag till direktiv

Artikel 19 – punkt 1 – led f

| f) | Tillhandahållande av tidningar och tidskrifter. |
| --- | --- |

f)

Tillhandahållande av tidningar och tidskrifter.

| f) | Tillhandahållande av tidningar och tidskrifter,
  med undantag för avtal om prenumeration på sådana publikationer
  . |
| --- | --- |

f)

Tillhandahållande av tidningar och tidskrifter,
  med undantag för avtal om prenumeration på sådana publikationer
  .

Ändring 133

Förslag till direktiv

Artikel 19 – punkt 1 – led g

| g) | Spel- och lotteritjänster. |
| --- | --- |

g)

Spel- och lotteritjänster.

utgår

Ändring 134

Förslag till direktiv

Artikel 19 – punkt 1 – leden h och ha (ny)

| h) | Avtal som ingås vid auktioner. |
| --- | --- |

h)

Avtal som ingås vid auktioner.

| h) | Avtal som ingås vid
  offentliga
  auktioner. |
| --- | --- |

h)

Avtal som ingås vid
  offentliga
  auktioner.

| ha) | Leverans av digitalt innehåll efter det att konsumenten börjat ladda ned detta digitala innehåll. |
| --- | --- |

ha)

Leverans av digitalt innehåll efter det att konsumenten börjat ladda ned detta digitala innehåll.

Ändring 135

Förslag till direktiv

Artikel 19 – punkt 2

2.
     
  Vid avtal utanför fasta affärslokaler ska ångerrätten inte gälla följande:

| a) | Avtal om tillhandahållande av livsmedel, drycker eller andra dagligvaror för hushållet, som konsumenten i förväg väljer ut med hjälp av medel för distanskommunikation och som en näringsidkare som normalt säljer sådana varor i sina egna affärslokaler fysiskt levererar till konsumentens hem, bostad eller arbetsplats. |
| --- | --- |

a)

Avtal om tillhandahållande av livsmedel, drycker eller andra dagligvaror för hushållet, som konsumenten i förväg väljer ut med hjälp av medel för distanskommunikation och som en näringsidkare som normalt säljer sådana varor i sina egna affärslokaler fysiskt levererar till konsumentens hem, bostad eller arbetsplats.

| b) | Avtal som konsumenten har begärt att näringsidkaren omedelbart ska fullgöra för att åtgärda en omedelbar nödsituation. Om näringsidkaren vid detta tillfälle tillhandahåller eller säljer kompletterande varor eller tjänster utöver de som är absolut nödvändiga för att åtgärda konsumentens omedelbara nödsituation ska ångerrätten gälla dessa kompletterande varor eller tjänster. |
| --- | --- |

b)

Avtal som konsumenten har begärt att näringsidkaren omedelbart ska fullgöra för att åtgärda en omedelbar nödsituation. Om näringsidkaren vid detta tillfälle tillhandahåller eller säljer kompletterande varor eller tjänster utöver de som är absolut nödvändiga för att åtgärda konsumentens omedelbara nödsituation ska ångerrätten gälla dessa kompletterande varor eller tjänster.

| c) | Avtal där konsumenten med hjälp av medel för distanskommunikation särskilt har begärt att näringsidkaren ska besöka konsumentens hem för att utföra reparations- eller underhållsarbeten på konsumentens egendom. Om näringsidkaren vid detta tillfälle tillhandahåller kompletterande tjänster utöver de som konsumenten särskilt har begärt eller kompletterande varor utöver de reservdelar som måste användas för att utföra underhållet eller reparationerna ska ångerrätten gälla dessa kompletterande varor eller tjänster. |
| --- | --- |

c)

Avtal där konsumenten med hjälp av medel för distanskommunikation särskilt har begärt att näringsidkaren ska besöka konsumentens hem för att utföra reparations- eller underhållsarbeten på konsumentens egendom. Om näringsidkaren vid detta tillfälle tillhandahåller kompletterande tjänster utöver de som konsumenten särskilt har begärt eller kompletterande varor utöver de reservdelar som måste användas för att utföra underhållet eller reparationerna ska ångerrätten gälla dessa kompletterande varor eller tjänster.

utgår

Ändring 136

Förslag till direktiv

Artikel 19 – punkt 3

3
  .   Parterna får komma överens om att
  punkterna 1 och 2
  inte ska gälla.

2.
     
  Näringsidkaren och konsumenten
  får komma överens om att
  punkt 1
  inte ska gälla.

Ändring 137

Förslag till direktiv

Artikel 20

Artikel 20

Undantagna distansavtal och avtal utanför fasta affärslokaler

1.
     
  Artiklarna 8–19 ska inte tillämpas på följande distansavtal och avtal utanför fasta affärslokaler:

| a) | Avtal om försäljning av fast egendom eller avtal som rör andra rättigheter i fast egendom, med undantag av hyresavtal och avtal om arbeten som rör fast egendom. |
| --- | --- |

a)

Avtal om försäljning av fast egendom eller avtal som rör andra rättigheter i fast egendom, med undantag av hyresavtal och avtal om arbeten som rör fast egendom.

| b) | Avtal som ingås med hjälp av varuautomater eller automatiserade affärslokaler. |
| --- | --- |

b)

Avtal som ingås med hjälp av varuautomater eller automatiserade affärslokaler.

| c) | Avtal som ingås med teleoperatörer genom offentliga telefonautomater för användning av dessa. |
| --- | --- |

c)

Avtal som ingås med teleoperatörer genom offentliga telefonautomater för användning av dessa.

| d) | Avtal om tillhandahållande av livsmedel eller drycker genom näringsidkare som gör frekventa och regelbundna utkörningsrundor i närheten av sina affärslokaler. |
| --- | --- |

d)

Avtal om tillhandahållande av livsmedel eller drycker genom näringsidkare som gör frekventa och regelbundna utkörningsrundor i närheten av sina affärslokaler.

2.
     
  Artiklarna 8–19 ska inte tillämpas på avtal utanför fasta affärslokaler som gäller

| a) | försäkringar, |
| --- | --- |

a)

försäkringar,

| b) | finansiella tjänster vars pris beror på svängningar på finansmarknaden som näringsidkaren inte kan påverka och som kan inträffa under den tid då ångerfristen löper, enligt artikel 6.2 a i direktiv 2002/65/EG och |
| --- | --- |

b)

finansiella tjänster vars pris beror på svängningar på finansmarknaden som näringsidkaren inte kan påverka och som kan inträffa under den tid då ångerfristen löper, enligt artikel 6.2 a i direktiv 2002/65/EG och

| c) | krediter som omfattas av direktiv 2008/48/EG. |
| --- | --- |

c)

krediter som omfattas av direktiv 2008/48/EG.

3.
     
  Artiklarna 8–19 ska inte tillämpas på distansavtal om tillhandahållande av tjänster som avser inkvartering, transport, bilhyra, catering eller fritidsverksamhet när det i avtalet anges att tjänsterna ska tillhandahållas en bestämd dag eller under en bestämd tidsperiod.

utgår

Ändring 138

Förslag till direktiv

Artikel 21

Artikel 21

Tillämpningsområde

1.
     
  Detta kapitel ska tillämpas på köpeavtal. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 24.5 ska detta kapitel tillämpas endast på varorna i sådana avtal där avtalsföremålet är både varor och tjänster.

2.
     
  Detta kapitel ska också tillämpas på avtal om tillhandahållande av varor som ska framställas eller tillverkas.

3.
     
  Detta kapitel ska inte tillämpas på reservdelar som en näringsidkare byter ut för att avhjälpa varors bristande avtalsenlighet genom reparation enligt artikel 26.

4.
     
  Medlemsstaterna får besluta om att inte tillämpa detta kapitel på försäljning av begagnade varor vid offentliga auktioner.

utgår

Ändring 139

Förslag till direktiv

Artikel 22 – punkt 1

1.   Såvida parterna inte har kommit överens om
  något annat
  ska näringsidkaren leverera varorna senast 30 dagar från den dag då avtalet ingås genom att överföra den fysiska besittningen av varorna till konsumenten eller till en tredje part, dock ej transportföretaget, som konsumenten anger.

1.   Såvida parterna inte har kommit överens om
  leveranstidpunkten
  ska näringsidkaren leverera varorna
  så fort som möjligt, dock
  senast 30 dagar från den dag då avtalet ingås genom att överföra den fysiska besittningen av varorna till konsumenten eller till en tredje part, dock ej transportföretaget, som konsumenten anger.

Ändring 140

Förslag till direktiv

Artikel 22 – punkt 2

2.   Om näringsidkaren inte fullgör sin skyldighet att leverera varorna ska konsumenten ha rätt att
  senast
  sju dagar
  från den leveransdag som föreskrivs i punkt 1 få tillbaka alla belopp som har betalats
  .

2.   Om näringsidkaren inte fullgör sin skyldighet att leverera varorna
  inom den tid som överenskommits med konsumenten eller i enlighet med punkt 1 ska
  konsumenten ha rätt att
  häva avtalet, om inte varorna levereras inom en ny tidsfrist, som ska fastställas av konsumenten och inte överskrida
  sju dagar
  . Konsumenten ska i så fall på förhand skriftligen underrätta näringsidkaren om den nya leveranstiden och meddela sin avsikt att häva avtalet om inte leveransen sker före utgången av denna period. Om efter periodens utgången ingen leverans skett ska konsumenten anses ha frånträtt avtalet
  .

Utan hinder av första stycket ska konsumenten ha rätt att med omedelbar verkan häva avtalet om näringsidkaren indirekt eller uttryckligen vägrat leverera varan eller om det med beaktande av omständigheterna kring avtalets ingående anses som en väsentlig del av avtalet att leveransen sker inom överenskommen tid.

2a.
     
  Efter det att avtalet hävts ska näringsidkaren omedelbart och i vart fall senast sju dagar efter avtalets hävande återbetala alla belopp som betalats med stöd av avtalet.

2b.
     
  Denna artikel ska inte påverka konsumentens rätt att kräva skadestånd.

Ändring 141

Förslag till direktiv

Artikel 22a (ny)

Artikel 22a

Rätt till leverans av en vara till eller tillhandahållande av en tjänst i en annan medlemsstat

Vid distansavtal ska konsumenten ha rätt att kräva att näringsidkaren levererar varan till eller tillhandahåller tjänsten i en annan medlemsstat. Näringsidkaren ska tillmötesgå konsumentens begäran om det är tekniskt möjligt och konsumenten går med på att stå för alla därtill hörande kostnader. Näringsidkaren ska alltid kvantifiera dessa kostnader i förväg.

Ändring 142

Förslag till direktiv

Artikel 22b (ny)

Artikel 22b

Betalningsmetoder

1.
     
  Näringsidkaren och konsumenten får komma överens om förskottsbetalning eller handpenning vid leveranstillfället.

2.
     
  Medlemsstaterna får, i enlighet med artikel 52.3 Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/64/EG av den 13 november 2007 om betaltjänster på den inre marknaden (8), förbjuda eller begränsa näringsidkarnas rätt att ta ut avgifter med beaktande av behovet att stimulera konkurrensen och främja en effektiv användning av betalningsinstrument.

3.
     
  Medlemsstaterna ska förbjuda näringsidkarna att ta ut större avgifter av konsumenterna för användningen av något visst betalningssätt än vad näringsidkarna själva fått vidkännas till följd av att ifrågavarande betalningssätt använts.

Ändring 143

Förslag till direktiv

Artikel 23 – punkt 1

1.   Risken för att varor kommer bort eller skadas ska övergå till konsumenten när konsumenten eller en tredje part,
  dock ej
  transportföretaget,
  som konsumenten har angett
  fysiskt har tagit varorna i sin besittning.

1.   Risken för att varor kommer bort eller skadas ska övergå till konsumenten när konsumenten eller en tredje part, som konsumenten angett och som inte är transportföretaget, fysiskt har tagit varorna i sin besittning.
  Risken ska övergå till konsumenten efter leveransen till transportföretaget, om det är konsumenten som anlitat transportföretaget för transporten av varorna och det inte är näringsidkaren som erbjudit detta transportalternativ, utan att detta påverkar konsumentens rättigheter mot transportföretaget.

Ändring 144

Förslag till direktiv

Artikel 23 – punkt 2

2.   Den risk som avses i punkt 1 ska övergå till konsumenten vid den tidpunkt för leveransen som parterna har kommit överens om, om konsumenten eller en tredje part, dock ej transportföretaget, som konsumenten har angett inte har vidtagit skäliga åtgärder för att fysiskt ta varorna i sin besittning.

2.   Den risk som avses i punkt 1 ska övergå till konsumenten vid den tidpunkt för leveransen som parterna har kommit överens om, om konsumenten eller en tredje part, dock ej transportföretaget, som konsumenten har angett
  uppenbarligen
  inte har vidtagit skäliga åtgärder för att fysiskt ta varorna i sin besittning.

Ändring 145

Förslag till direktiv

Artikel 23a (ny)

Artikel 23a

Avtalslängd

1.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av detta direktiv om oskäliga avtalsvillkor får avtal mellan konsumenter och näringsidkare inte föreskriva ett inledande åtagande vars löptid överstiger 12 månader.

2.
     
  Vid slutet av det inledande åtagandet på 12 månader kan konsumenten när som helst häva avtalet. Hävandet av avtalet får underställas ett villkor på en uppsägningsperiod som inte får överstiga två månader. Konsumenten ska ha rätt att säga upp avtalet innan 12 månaders-perioden för det inledande åtagandet löper ut, för att häva avtalet med verkan från och med utgången av denna period.

Ändring 146

Förslag till direktiv

Artikel 24 – punkt 1

1.   Näringsidkaren ska leverera varorna i enlighet med
  köpeavtalet
  .

1.   Näringsidkaren ska leverera varorna i enlighet med avtalet
  , framför allt med avseende på vad avtalsparterna gemensamt enats om i fråga om kvalitet och kvantitet
  .

Ändring 147

Förslag till direktiv

Artikel 24 – punkt 2 – led a

| a) | De stämmer överens med den beskrivning som näringsidkaren har lämnat och har samma egenskaper som de varor som näringsidkaren har visat konsumenten som prov eller modell, |
| --- | --- |

a)

De stämmer överens med den beskrivning som näringsidkaren har lämnat och har samma egenskaper som de varor som näringsidkaren har visat konsumenten som prov eller modell,

| a) | De stämmer överens med den beskrivning som näringsidkaren har lämnat och har samma egenskaper som de varor som näringsidkaren har visat konsumenten som prov eller modell,
  och |
| --- | --- |

a)

De stämmer överens med den beskrivning som näringsidkaren har lämnat och har samma egenskaper som de varor som näringsidkaren har visat konsumenten som prov eller modell,
  och

Ändring 148

Förslag till direktiv

Artikel 24 – punkt 2 – led b

| b) | de är lämpliga för det
  särskilda
  ändamål
  för vilket konsumenten behöver dem och som konsumenten informerade näringsidkaren om
  vid tidpunkten för avtalets ingående
  och som näringsidkaren har godtagit
  , |
| --- | --- |

b)

de är lämpliga för det
  särskilda
  ändamål
  för vilket konsumenten behöver dem och som konsumenten informerade näringsidkaren om
  vid tidpunkten för avtalets ingående
  och som näringsidkaren har godtagit
  ,

| b) | de, vid avsaknad av en överenskommelse om varans egenskaper,
  är lämpliga för det ändamål
  som avtalsparterna avsåg
  vid tidpunkten för avtalets ingående, |
| --- | --- |

b)

de, vid avsaknad av en överenskommelse om varans egenskaper,
  är lämpliga för det ändamål
  som avtalsparterna avsåg
  vid tidpunkten för avtalets ingående,

Ändring 149

Förslag till direktiv

Artikel 24 – punkt 2 – leden c och d

| c) | de är lämpliga för de ändamål för vilka varor av samma slag vanligen
  används
  ,
  eller |
| --- | --- |

c)

de är lämpliga för de ändamål för vilka varor av samma slag vanligen
  används
  ,
  eller

| c) | de är lämpliga för de ändamål för vilka varor av samma slag vanligen
  brukar användas och, i fråga om syfte, utseende, hållbarhet och finish uppvisar den kvalitet och prestanda som normalt finns hos varor av samma slag och som konsumenten rimligen kan förvänta sig, med hänsyn till varornas art, och med beaktande av eventuella offentliga uttalanden om varornas särskilda egenskaper som gjorts av näringsidkaren, tillverkaren eller dennes företrädare, särskilt i reklam eller på märkningen
  . |
| --- | --- |

c)

de är lämpliga för de ändamål för vilka varor av samma slag vanligen
  brukar användas och, i fråga om syfte, utseende, hållbarhet och finish uppvisar den kvalitet och prestanda som normalt finns hos varor av samma slag och som konsumenten rimligen kan förvänta sig, med hänsyn till varornas art, och med beaktande av eventuella offentliga uttalanden om varornas särskilda egenskaper som gjorts av näringsidkaren, tillverkaren eller dennes företrädare, särskilt i reklam eller på märkningen
  .

| d) | de har den kvalitet och den prestanda som varor av samma slag vanligen har och som konsumenten rimligen kan förvänta sig med hänsyn till varornas art och med beaktande av eventuella offentliga uttalanden om varornas särskilda egenskaper som gjorts av näringsidkaren, tillverkaren eller dennes företrädare, särskilt i reklam eller på märkningen. |
| --- | --- |

d)

de har den kvalitet och den prestanda som varor av samma slag vanligen har och som konsumenten rimligen kan förvänta sig med hänsyn till varornas art och med beaktande av eventuella offentliga uttalanden om varornas särskilda egenskaper som gjorts av näringsidkaren, tillverkaren eller dennes företrädare, särskilt i reklam eller på märkningen.

Ändring 151

Förslag till direktiv

Artikel 24 – punkt 4 – led b

| b) | Uttalandet hade vid tidpunkten för avtalets ingående rättats till. |
| --- | --- |

b)

Uttalandet hade vid tidpunkten för avtalets ingående rättats till.

| b) | Uttalandet hade vid tidpunkten för avtalets ingående rättats till
  i vederbörlig tid och på ett sätt som är likvärdigt det sätt på vilket uttalandet gjordes eller åtminstone på en framträdande plats i avtalshandlingarna
  . |
| --- | --- |

b)

Uttalandet hade vid tidpunkten för avtalets ingående rättats till
  i vederbörlig tid och på ett sätt som är likvärdigt det sätt på vilket uttalandet gjordes eller åtminstone på en framträdande plats i avtalshandlingarna
  .

Ändring 152

Förslag till direktiv

Artikel 24 – punkt 5

5.   Sådan bristande avtalsenlighet som beror på
  felaktigt installerade varor ska betraktas som bristande avtalsenlighet hos varorna
  om installationen omfattas av köpeavtalet och varorna installerades av näringsidkaren eller på dennes ansvar. Detta ska även gälla om konsumenten installerar en vara som är avsedd att installeras av konsumenten och den felaktiga installationen beror på ett fel i installationsanvisningarna.

5.   
  Näringsidkaren ska bära ansvaret för
  sådan bristande avtalsenlighet som
  orsakats av förpackningen eller
  beror på
  felaktig installation,
  om installationen omfattas av köpeavtalet och varorna installerades av näringsidkaren eller på dennes ansvar. Detta ska även gälla om konsumenten installerar en vara som är avsedd att installeras av konsumenten och den felaktiga installationen beror på ett fel i installationsanvisningarna.

Ändring 153

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 1

1.   När varor inte är avtalsenliga ska konsumenten
  i enlighet med punkterna 2–5
  ha rätt att

1.   När varor inte är avtalsenliga ska konsumenten ha rätt att
  antingen

| a) | få den bristande avtalsenligheten avhjälpt genom reparation eller utbyte, |
| --- | --- |

a)

få den bristande avtalsenligheten avhjälpt genom reparation eller utbyte,

| a) | få den bristande avtalsenligheten avhjälpt genom reparation eller utbyte
  i enlighet med punkterna 2, 3 och 5
  ,
  eller |
| --- | --- |

a)

få den bristande avtalsenligheten avhjälpt genom reparation eller utbyte
  i enlighet med punkterna 2, 3 och 5
  ,
  eller

| b) | få ett prisavdrag
  , |
| --- | --- |

b)

få ett prisavdrag
  ,

| b) | få ett
  rimligt
  prisavdrag
  eller häva avtalet i enlighet med punkterna 4, 5 och 5a
  . |
| --- | --- |

b)

få ett
  rimligt
  prisavdrag
  eller häva avtalet i enlighet med punkterna 4, 5 och 5a
  .

| c) | häva avtalet
  . |
| --- | --- |

c)

häva avtalet
  .

Ändring 154

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 2

2.   Näringsidkaren
  får välja att avhjälpa den bristande avtalsenligheten antingen genom reparation eller utbyte
  .

2.   
  Inledningsvis kan konsumenten kräva att
  näringsidkaren
  reparerar varan eller byter ut den, såvida detta inte är omöjligt eller orimligt
  .

Ändring 155

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 3

3.   
  Om näringsidkaren har bevisat att avhjälpande av den bristande avtalsenligheten genom reparation eller utbyte är olagligt, omöjligt eller
  skulle orsaka näringsidkaren
  en orimlig börda, får konsumenten välja att få ett prisavdrag eller avtalet hävt. En näringsidkares börda ska anses vara orimlig om den i jämförelse med ett prisavdrag eller hävning av avtalet medför kostnader som inte står i rimlig proportion till
  varornas värde om de hade varit avtalsenliga
  och till bristernas omfattning
  .

3.   
  Ett av de avhjälpanden som föreskrivs i punkt 2 ska anses orimligt om det
  skulle orsaka näringsidkaren
  kostnader som skulle vara orimliga i jämförelse med det alternativa avhjälpandet (reparation eller utbyte)

Konsumenten får häva avtalet bara om
  den bristande avtalsenligheten
  inte är ringa.

| a) | mot bakgrund av
  varornas värde om de hade varit avtalsenliga, |
| --- | --- |

a)

mot bakgrund av
  varornas värde om de hade varit avtalsenliga,

| b) | med hänsyn tagen till betydelsen av
  den bristande avtalsenligheten
  , |
| --- | --- |

b)

med hänsyn tagen till betydelsen av
  den bristande avtalsenligheten
  ,

| c) | efter att det bedömts huruvida bristen skulle kunna avhjälpas på annat sätt (reparation eller utbyte) utan väsentlig olägenhet för konsumenten. |
| --- | --- |

c)

efter att det bedömts huruvida bristen skulle kunna avhjälpas på annat sätt (reparation eller utbyte) utan väsentlig olägenhet för konsumenten.

Reparation eller utbyte ska ske inom rimlig tid och utan väsentlig olägenhet för konsumenten.

Ändring 156

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 4

4.   
  Konsumenten får fritt välja alternativ enligt punkt 1
  om någon av följande situationer föreligger:

4.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 5b får konsumenten kräva ett rimligt prisavdrag eller hävning av köpeavtalet
  om någon av följande situationer föreligger:

| a) | Näringsidkaren har underförstått
  eller
  uttryckligen vägrat att avhjälpa den bristande avtalsenligheten. |
| --- | --- |

a)

Näringsidkaren har underförstått
  eller
  uttryckligen vägrat att avhjälpa den bristande avtalsenligheten.

| a) | Konsumenten har inte rätt till vare sig reparation
  eller
  utbyte |
| --- | --- |

a)

Konsumenten har inte rätt till vare sig reparation
  eller
  utbyte

| aa) | Näringsidkaren har uttryckligen vägrat eller genom sitt uppträdande underlåtit att avhjälpa den bristande avtalsenligheten. |
| --- | --- |

aa)

Näringsidkaren har uttryckligen vägrat eller genom sitt uppträdande underlåtit att avhjälpa den bristande avtalsenligheten.

| b) | Näringsidkaren har inte avhjälpt den bristande avtalsenligheten inom rimlig tid. |
| --- | --- |

b)

Näringsidkaren har inte avhjälpt den bristande avtalsenligheten inom rimlig tid.

| b) | Näringsidkaren har inte avhjälpt den bristande avtalsenligheten inom rimlig tid. |
| --- | --- |

b)

Näringsidkaren har inte avhjälpt den bristande avtalsenligheten inom rimlig tid.

| c) | Näringsidkaren har
  försökt att avhjälpa
  den bristande avtalsenligheten och därmed orsakat väsentlig olägenhet för konsumenten. |
| --- | --- |

c)

Näringsidkaren har
  försökt att avhjälpa
  den bristande avtalsenligheten och därmed orsakat väsentlig olägenhet för konsumenten.

| c) | Näringsidkaren har
  avhjälpt
  den bristande avtalsenligheten och därmed orsakat väsentlig olägenhet för konsumenten. |
| --- | --- |

c)

Näringsidkaren har
  avhjälpt
  den bristande avtalsenligheten och därmed orsakat väsentlig olägenhet för konsumenten.

| d) | Samma fel har uppstått mer än en gång inom en kort tidsperiod. |
| --- | --- |

d)

Samma fel har uppstått mer än en gång inom en kort tidsperiod.

Ändring 158

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 5a (ny)

5a.
     
  Konsumenten ska inte ha rätt att häva avtalet om bristen på avtalsenlighet är ringa.

Ändring 159

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 5b (ny)

5b.
     
  För att trygga en högre konsumentskyddsnivå får medlemsstaterna i sin nationella lagstiftning anta eller behålla bestämmelser som i händelse av bristande avtalsenlighet ger konsumenterna rätt att under en kort period häva avtalet och få full ersättning eller ett fritt val mellan de avhjälpande alternativ som avses i punkt 1.

Ändring 160

Förslag till direktiv

Artikel 27 – punkt 2

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i detta kapitel får konsumenten begära skadestånd för alla förluster som inte gottgjorts i enlighet med artikel 26.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i detta kapitel får konsumenten
  i enlighet med gällande nationell lagstiftning
  begära skadestånd för alla förluster som inte gottgjorts i enlighet med artikel 26.

Ändring 161

Förslag till direktiv

Artikel 27a (ny)

Artikel 27a

Regressrätt

När näringsidkaren i egenskap av slutlig säljare är ansvarig gentemot konsumenten på grund av sådan bristande avtalsenlighet som beror på handlande eller underlåtenhet av tillverkaren, en säljare i tidigare led i samma avtalskedja eller någon annan mellanhand, ska näringsidkaren i egenskap av slutlig säljare ha rätt att rikta anspråk mot den eller de personer i avtalskedjan som är ansvariga. Den eller de ansvariga mot vilka näringsidkaren får rikta återkrav ska fastställas i nationell lagstiftning, tillsammans med vilka åtgärder och förfaranden som ska komma i fråga, på ett sådant sätt att denna rätt effektivt kan utövas.

En person som fastställts som ansvarig i den mening som avses i första stycket ska ha bevisbördan för att ansvar för bristande avtalsenlighet inte föreligger eller att den bristande avtalsenligheten i själva verket inte behövt avhjälpas för konsumenten på det sätt som den slutliga säljaren gjort.

Ändring 162

Förslag till direktiv

Artikel 28 – punkt 2

2.
     
  När näringsidkaren har avhjälpt den bristande avtalsenligheten genom utbyte ska näringsidkaren anses ansvarig enligt artikel 25 om bristande avtalsenlighet visar sig inom två år från den tidpunkt då konsumenten eller en tredje part som konsumenten angett fysiskt tog de utbytta varorna i sin besittning.

utgår

Ändring 163

Förslag till direktiv

Artikel 28 – punkt 4

4.
     
  För att få utnyttja sina rättigheter enligt artikel 25 ska konsumenten upplysa näringsidkaren om den bristande avtalsenligheten senast två månader efter upptäckt av den bristande avtalsenligheten.

utgår

Ändring 164

Förslag till direktiv

Artikel 28 – punkt 5a (ny)

5a.
     
  Medlemsstaterna får anta eller behålla nationella bestämmelser om förlängd ansvarstid, förlängda tidsfrister för omvänd bevisbörda till konsumentens förmån eller särskilda regler för avsevärt bristande avtalsenlighet som framkommer efter ansvarstidens utgång, i syfte att säkerställa en högre konsumentskyddsnivå.

Ändring 165

Förslag till direktiv

Artikel 28a (ny)

Artikel 28a

Kommunikation och kontaktmöjligheter

Näringsidkaren ska under ett tjänsteavtals hela löptid eller efter det att ett köpeavtal ingåtts kunna kontaktas på rimliga villkor för formella erbjudanden, meddelanden och frågor från konsumenten med anledning av rättigheter och skyldigheter i enlighet med köpeavtalet eller tjänsteavtalet fram till utgången av den tidsfrist som anges i artikel 28.1. Näringsidkaren ska särskilt se till att formella erbjudanden från konsumenten i anledning av avtalet omedelbart når fram till näringsidkaren och att konsumenten omgående informeras om de har nått fram. Formella erbjudanden, meddelanden och frågor från konsumenten i anledning av ett köpeavtal eller tjänsteavtal ska tas emot och handläggas utan kostnad för konsumenten, utan att detta påverkar teletjänstföretagets rätt att uppbära avgift för sådana samtal.

Ändring 166

Förslag till direktiv

Artikel 29 – punkt 2 – inledningen

2.   Garantibeviset ska vara formulerat på ett klart och begripligt språk och vara väl läsbart. Det ska innehålla uppgift om

2.   Garantibeviset ska vara formulerat på ett klart och begripligt språk och vara väl läsbart
  och ha samma teckenstorlek
  . Det ska
  vara avfattat på samma språk som avtalsspråket. Garantibeviset ska
  innehålla uppgift om

Ändring 167

Förslag till direktiv

Artikel 29 – punkt 2 – leden a, b och c

| a) | konsumentens juridiska rättigheter enligt
  artikel 26
  och en tydlig uppgift om att dessa rättigheter inte påverkas av garantin, |
| --- | --- |

a)

konsumentens juridiska rättigheter enligt
  artikel 26
  och en tydlig uppgift om att dessa rättigheter inte påverkas av garantin,

| a) | konsumentens juridiska rättigheter enligt
  artiklarna 26 och 28 samt bestämmelserna i tillämplig nationell lagstiftning, tillsammans med
  en tydlig uppgift om att dessa rättigheter inte påverkas av garantin, |
| --- | --- |

a)

konsumentens juridiska rättigheter enligt
  artiklarna 26 och 28 samt bestämmelserna i tillämplig nationell lagstiftning, tillsammans med
  en tydlig uppgift om att dessa rättigheter inte påverkas av garantin,

| b) | garantins omfattning och villkoren för att framställa anspråk, särskilt giltighetstid, geografisk omfattning och garantigivarens namn och adress, |
| --- | --- |

b)

garantins omfattning och villkoren för att framställa anspråk, särskilt giltighetstid, geografisk omfattning och garantigivarens namn och adress,

| b) | garantins omfattning och villkoren för att framställa anspråk, särskilt giltighetstid, geografisk omfattning och garantigivarens namn och adress, |
| --- | --- |

b)

garantins omfattning och villkoren för att framställa anspråk, särskilt giltighetstid, geografisk omfattning och garantigivarens namn och adress,

| c) | att garantin, i tillämpliga fall,
  inte
  kan föras över till en köpare i efterföljande led
  , utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 32 och 35 och punkt 1 j i bilaga III
  . |
| --- | --- |

c)

att garantin, i tillämpliga fall,
  inte
  kan föras över till en köpare i efterföljande led
  , utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 32 och 35 och punkt 1 j i bilaga III
  .

| c) | information om att garantin, i tillämpliga fall, kan föras över till en köpare i efterföljande led. |
| --- | --- |

c)

information om att garantin, i tillämpliga fall, kan föras över till en köpare i efterföljande led.

Ändring 168

Förslag till direktiv

Artikel 29 – punkt 3

3.   
  Om konsumenten så begär ska
  näringsidkaren göra garantibeviset tillgängligt på ett varaktigt medium.

3.   Näringsidkaren
  ska
  göra garantibeviset tillgängligt på ett varaktigt medium
  och, om konsumenten så begär, också i pappersform
  .

Ändring 169

Förslag till direktiv

Artikel 30 – punkt 1

1.   Detta kapitel ska tillämpas på avtalsvillkor som näringsidkaren eller en tredje part har utformat i förväg och som konsumenten
  godtagit utan att ha
  kunnat påverka
  villkorens
  innehåll, särskilt när
  sådana
  avtalsvillkor ingår i på förhand utformade standardavtal.

1.   Detta kapitel ska tillämpas på avtalsvillkor som näringsidkaren eller en tredje part har utformat i förväg och som
  inte varit föremål för individuell förhandling. Det ska alltid anses att ett avtalsvillkor inte har varit föremål för individuell förhandling om det har utformats i förväg och
  konsumenten
  därför inte
  kunnat påverka
  avtalsvillkorets
  innehåll, särskilt när
  ett sådant
  avtalsvillkor ingår i på förhand utformade standardavtal.

Ändring 170

Förslag till direktiv

Artikel 30 – punkt 2

2.   Det faktum att
  konsumenten har haft möjlighet att påverka
  vissa aspekter av ett avtalsvillkor eller ett särskilt villkor ska inte utesluta att detta kapitel tillämpas på andra avtalsvillkor som ingår i avtalet.

2.   Det faktum att vissa aspekter av ett avtalsvillkor eller ett särskilt villkor
  varit föremål för individuell förhandling
  ska inte utesluta att detta kapitel tillämpas på andra avtalsvillkor som ingår i avtalet.

Ändring 171

Förslag till direktiv

Artikel 30 – punkt 3

3.   Detta kapitel ska inte tillämpas på avtalsvillkor som återspeglar
  bindande
  författningsföreskrifter som följer
  gemenskapslagstiftningen
  eller bestämmelser eller principer i internationella konventioner som
  gemenskapen
  eller medlemsstaterna har tillträtt.

3.   Detta kapitel ska inte tillämpas på avtalsvillkor som återspeglar författningsföreskrifter
  eller bestämmelser som rör allmän ordning
  som följer
  unionsrätten
  eller bestämmelser eller principer i internationella konventioner som
  unionen
  eller medlemsstaterna har tillträtt.

Ändring 172

Förslag till direktiv

Artikel 30a (ny)

Artikel 30a

Grad av harmonisering

Om inte annat föreskrivs får medlemsstaterna inte i sin nationella lagstiftning behålla eller införa bestämmelser som avviker från bestämmelserna i detta kapitel, inklusive strängare eller mindre stränga bestämmelser som syftar till att säkerställa en annan konsumentskyddsnivå.

Ändring 173

Förslag till direktiv

Artikel 31 – punkt 1

1.   Avtalsvillkor ska vara formulerade på ett klart och begripligt språk och vara väl läsbara.

1.   
  Alla
  avtalsvillkor ska vara
  tydligt och begripligt
  formulerade
  . Skriftliga avtalsvillkor ska alltid vara skrivna
  på ett klart och begripligt språk och vara väl läsbara.

Ändring 174

Förslag till direktiv

Artikel 31 – punkt 4

4.   Medlemsstaterna får inte ställa några formella krav på hur avtalsvillkor ska formuleras
  eller göras tillgängliga för konsumenten
  .

4.   Medlemsstaterna får inte ställa några formella krav på hur avtalsvillkor ska formuleras
  , med undantag för krav på hur de ska formuleras för personer med funktionshinder eller när varorna eller tjänsterna kan utgöra en särskild risk för konsumentens eller en tredje persons hälsa och säkerhet eller för särskilda varor eller tjänster som bevisligen medför nackdelar för konsumenterna
  .

Ändring 175

Förslag till direktiv

Artikel 32 – punkt 2

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 34 och 38 ska frågan om ett avtalsvillkor är oskäligt bedömas med beaktande av vilken typ av produkter som avtalet avser och med hänsyn tagen, vid tiden för avtalets ingående, till alla omständigheter i samband med att avtalet ingicks samt till alla övriga villkor i avtalet eller något annat avtal som det är beroende av.
  Vid bedömningen av huruvida ett avtalsvillkor är skäligt ska den behöriga nationella myndigheten också beakta hur näringsidkaren utformade avtalet och hur det gjordes tillgängligt för konsumenten i enlighet med artikel 31.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 34 och 38 ska frågan om ett avtalsvillkor är oskäligt bedömas med beaktande av vilken typ av produkter som avtalet avser och med hänsyn tagen, vid tiden för avtalets ingående, till alla omständigheter i samband med att avtalet ingicks samt till alla övriga villkor i avtalet eller något annat avtal som det är beroende av.

Ändring 176

Förslag till direktiv

Artikel 32 – punkt 2a (ny)

2a.
     
  Vid bedömningen av huruvida ett avtalsvillkor är skäligt ska den behöriga nationella myndigheten också beakta hur näringsidkaren utformade avtalet och gjorde det tillgängligt för konsumenten i enlighet med artikel 31.1 och 31.2. Ett villkor som tillförts av näringsidkaren i strid med det krav på öppenhet som fastställs i artikel 31.1 och 31.2 kan anses vara oskäligt enbart av den anledningen.

Ändring 177

Förslag till direktiv

Artikel 32 – punkt 3

3.   
  Punkterna 1 och 2
  ska inte tillämpas på bedömningen av avtalets huvudföremål eller av huruvida ersättningen för näringsidkarens huvudsakliga avtalsförpliktelse är skälig, förutsatt att näringsidkaren uppfyller alla krav i
  artikel 31
  .

3.   
  Punkterna 1, 2 och 2a i denna artikel
  ska inte tillämpas på bedömningen av avtalets huvudföremål eller av huruvida ersättningen för näringsidkarens huvudsakliga avtalsförpliktelse är skälig, förutsatt att näringsidkaren uppfyller alla krav i
  artikel 31.1, 31.2 och 31.3.

Ändring 178

Förslag till direktiv

Artikel 33

Om en näringsidkare hävdar att ett avtalsvillkor har varit föremål för individuell förhandling ska näringsidkaren ha bevisbördan.

Om en näringsidkare hävdar att ett avtalsvillkor har varit föremål för individuell förhandling
  eller att ett avtalsvillkor överensstämmer med det krav på öppenhet som fastställs i artikel 31.1 och 31.2
  ska näringsidkaren ha bevisbördan.

Ändring 179

Förslag till direktiv

Artikel 34

Medlemsstaterna ska se till att sådana avtalsvillkor som anges i förteckningen i bilaga II alltid betraktas som oskäliga.
  Den förteckningen över avtalsvillkor ska tillämpas i alla medlemsstater och får bara ändras i enlighet med artiklarna 39.2 och 40.

1.
     Medlemsstaterna ska se till att sådana avtalsvillkor som anges i förteckningen i bilaga II alltid betraktas som oskäliga.

2.
     
  Medlemsstaterna får i sin nationella lagstiftning ange ytterligare avtalsvillkor som alltid betraktas som oskäliga. Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla de avtalsvillkor som avses i punkt 1.

Kommissionen ska offentliggöra denna information på ett lättillgängligt sätt.

Ändring 180

Förslag till direktiv

Artikel 35

Medlemsstaterna ska se till att sådana avtalsvillkor som anges i förteckningen i punkt 1 i bilaga III betraktas som oskäliga, såvida inte näringsidkaren har styrkt att de är skäliga i enlighet med artikel 32.
  Den förteckningen över avtalsvillkor ska tillämpas i alla medlemsstater och får bara ändras i enlighet med artiklarna 39.2 och 40.

1.
     Medlemsstaterna ska se till att sådana avtalsvillkor som anges i förteckningen i punkt 1 i bilaga III betraktas som oskäliga, såvida inte näringsidkaren har styrkt att de är skäliga i enlighet med artikel 32.

2.
     
  Medlemsstaterna får i sin nationella lagstiftning ange ytterligare avtalsvillkor som presumeras vara oskäliga. Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla de avtalsvillkor som avses i punkt 1.

Kommissionen ska offentliggöra denna information på ett lättillgängligt sätt.

Ändring 181

Förslag till direktiv

Artikel 37

Avtalsvillkor som är oskäliga ska inte vara bindande för konsumenten. Avtalet ska fortsätta att vara bindande för parterna om det kan fortsätta att gälla utan de oskäliga villkoren.

Avtalsvillkor som är oskäliga
  enligt detta direktiv
  ska inte vara bindande för konsumenten
  i enlighet med nationell lagstiftning
  . Avtalet ska fortsätta att vara bindande för parterna om det kan fortsätta att gälla utan de oskäliga villkoren.

Ändring 182

Förslag till direktiv

Artikel 38 – punkt 1

1.   Medlemsstaterna ska se till att det i konsumenternas och konkurrenternas intresse finns lämpliga och effektiva medel för att hindra
  fortsatt
  tillämpning av oskäliga villkor i avtal som näringsidkare ingår med konsumenter.

1.   Medlemsstaterna ska se till att det i konsumenternas och konkurrenternas intresse finns lämpliga och effektiva medel för att hindra tillämpning av oskäliga villkor i avtal som näringsidkare ingår med konsumenter.

Ändring 184

Förslag till direktiv

Artikel 39

Artikel 39

Översyn av villkoren i bilagorna II och III

1.
     
  Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla de villkor som konstaterats vara oskäliga av de behöriga nationella myndigheterna och som de anser vara relevanta för ändring av detta direktiv i enlighet med punkt 2.

2.
     
  Mot bakgrund av de anmälningar som tas emot enligt punkt 1 ska kommissionen ändra bilagorna II och III. De åtgärder som syftar till att ändra icke väsentliga delar i detta direktiv ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 40.2.

utgår

Ändring 185

Förslag till direktiv

Artikel 40

Artikel 40

Kommitté

1.
     
  Kommissionen ska biträdas av en kommitté för oskäliga villkor i konsumentavtal (nedan kallad kommittén).

2.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 5a.1–4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG (9) tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

utgår

Ändring 186

Förslag till direktiv

Artikel 41 – punkt 1

1.   Medlemsstaterna ska se till att det finns lämpliga och effektiva medel för att säkerställa efterlevnaden av
  bestämmelserna
  i detta direktiv.

1.   Medlemsstaterna
  och kommissionen
  ska se till att det finns lämpliga och effektiva medel för att säkerställa efterlevnaden av
  de konsumenträttigheter som fastställs
  i detta direktiv.

Ändring 187

Förslag till direktiv

Artikel 44

Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att informera konsumenterna om de nationella bestämmelser genom vilka detta direktiv införlivas och ska, i förekommande fall, uppmuntra näringsidkare och utfärdare av branschregler att informera konsumenterna om sina branschregler.

Medlemsstaterna
  och kommissionen
  ska vidta lämpliga åtgärder för att informera konsumenterna
  och näringsidkarna, särskilt med hjälp av redskap för informations- och kommunikationsteknik och offentliga medier,
  om de nationella bestämmelser genom vilka detta direktiv införlivas och ska, i förekommande fall, uppmuntra näringsidkare och utfärdare av branschregler att informera konsumenterna om sina branschregler.

Ändring 188

Förslag till direktiv

Artikel 45

Leverans utan föregående beställning

Leverans utan föregående beställning

Konsumenten ska vara befriad från fullgörande av motprestation vid leverans av
  produkter
  utan föregående beställning, i enlighet med förbudet i artikel 5.5 och punkt 29 i bilaga I till direktiv 2005/29/EG. Ett uteblivet svar från konsumentens sida efter en sådan leverans utan föregående beställning ska inte anses innebära samtycke.

Konsumenten ska vara befriad från fullgörande av motprestation vid leverans av
  varor eller tillhandahållande av tjänster
  utan föregående beställning, i enlighet med förbudet i artikel 5.5 och punkt 29 i bilaga I till direktiv 2005/29/EG.
  I sådana fall ska
  ett uteblivet svar från konsumentens sida efter en sådan leverans utan föregående beställning ska inte anses innebära samtycke.

Ändring 189

Förslag till direktiv

Artikel 46 – punkt 2

2.
     
  Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

utgår

Ändring 190

Förslag till direktiv

Artikel 46a (ny)

Artikel 46a

Rapportering och ömsesidig utvärdering

1.
     
  Senast [vid införlivandeperiodens slut] och därefter vart tredje år ska medlemsstaterna för kommissionen lägga fram en rapport med följande uppgifter:

| a) | Texten till de ytterligare krav på information före ingående av avtal, som medlemsstaterna antar eller behåller i enlighet med artikel 9.5 och 9.6. |
| --- | --- |

a)

Texten till de ytterligare krav på information före ingående av avtal, som medlemsstaterna antar eller behåller i enlighet med artikel 9.5 och 9.6.

| b) | Texten till avvikande nationella bestämmelser som medlemsstaterna antar eller behåller i enlighet med artiklarna 12.4 och 13.2. |
| --- | --- |

b)

Texten till avvikande nationella bestämmelser som medlemsstaterna antar eller behåller i enlighet med artiklarna 12.4 och 13.2.

| c) | Texten till avvikande nationella bestämmelser som medlemsstaterna antar eller behåller i enlighet med artikel 22.2a. |
| --- | --- |

c)

Texten till avvikande nationella bestämmelser som medlemsstaterna antar eller behåller i enlighet med artikel 22.2a.

| d) | Texten till avvikande nationella bestämmelser som medlemsstaterna antar eller behåller i enlighet med artiklarna 26.5b och 28.5a. |
| --- | --- |

d)

Texten till avvikande nationella bestämmelser som medlemsstaterna antar eller behåller i enlighet med artiklarna 26.5b och 28.5a.

| e) | Texten till ytterligare avtalsvillkor som medlemsstaterna förklarar vara alltid oskäliga i enlighet med artikel 34.1a. |
| --- | --- |

e)

Texten till ytterligare avtalsvillkor som medlemsstaterna förklarar vara alltid oskäliga i enlighet med artikel 34.1a.

| f) | Texten till ytterligare avtalsvillkor som medlemsstaterna förklarar presumeras vara oskäliga i enlighet med artikel 35.1a. |
| --- | --- |

f)

Texten till ytterligare avtalsvillkor som medlemsstaterna förklarar presumeras vara oskäliga i enlighet med artikel 35.1a.

| g) | Texten till avgöranden av principiell betydelse – tillsammans med skälen för detta – som utfärdas av medlemsstaternas domstolar, medlare eller behöriga förvaltningsmyndigheter på det område som omfattas av tillämpningsområdet för detta direktiv. |
| --- | --- |

g)

Texten till avgöranden av principiell betydelse – tillsammans med skälen för detta – som utfärdas av medlemsstaternas domstolar, medlare eller behöriga förvaltningsmyndigheter på det område som omfattas av tillämpningsområdet för detta direktiv.

2.
     
  Den rapport som avses i punkt 1 ska överlämnas till kommissionen. I fråga om den information som avses i punkt 1 a–e ska medlemsstaterna redogöra för varför avvikande nationella bestämmelser är lämpliga och proportionella för att direktivets syfte ska uppnås.

3.
     
  Kommissionen ska se till att de uppgifter som avses i punkt 1 d och e är lättillgängliga för konsumenter och näringsidkare, bland annat på en webbplats som inrättats och underhålls av kommissionen.

4.
     
  Kommissionen ska översända de rapporter som föreskrivs i punkt 1 till de övriga medlemsstaterna och Europaparlamentet, vilka inom sex månader efter mottagandet ska lämna sina synpunkter på var och en av rapporterna. Inom samma tidsfrist skall kommissionen samråda med berörda parter om rapporterna.

Ändring 191

Förslag till direktiv

Artikel 46b (ny)

Artikel 46b

Rapportering från konsumentskyddsansvariga

Personer eller organisationer som enligt nationell lagstiftning har ett berättigat intresse av att skydda konsumenter i enlighet med artikel 38.2 ska meddela kommissionen vad de vid sin bedömning av tillämpningen och följderna av detta direktiv kommer fram till om konsumenternas rättigheter och den inre marknadens funktion.

Ändring 192

Förslag till direktiv

Artikel 46c (ny)

Artikel 46c

Kommissionens rapportering och översyn

Med beaktande av de uppgifter som insamlats i enlighet med artiklarna 46a.4 och 46b ska kommissionen senast [ett år efter införlivandeperiodens slut] och därefter vart tredje år lägga fram en rapport om tillämpningen av detta direktiv för Europaparlamentet och rådet. Denna rapport ska i förekommande fall åtföljas av lagstiftningsförslag i syfte att anpassa direktivet till utvecklingen inom området konsumenternas rättigheter.

Ändring 193

Förslag till direktiv

Artikel -47 (ny)

Direktiv 2002/65/EG

Artikel -47

Ändring i direktiv 2002/65/EG

Artikel 2 a i direktiv 2002/65/EG ska ersättas med följande:

| ”a) | distansavtal: varje avtal mellan en näringsidkare och en konsument om leverans av en vara eller tillhandahållande av en tjänst, vilket ingås inom ramen för ett distributions- eller tjänstesystem för distansavtal, där näringsidkaren och konsumenten för ingående av avtalet inte samtidigt behöver vara fysiskt närvarande utan uteslutande använder ett eller flera medel för distanskommunikation.” |
| --- | --- |

”a)

distansavtal: varje avtal mellan en näringsidkare och en konsument om leverans av en vara eller tillhandahållande av en tjänst, vilket ingås inom ramen för ett distributions- eller tjänstesystem för distansavtal, där näringsidkaren och konsumenten för ingående av avtalet inte samtidigt behöver vara fysiskt närvarande utan uteslutande använder ett eller flera medel för distanskommunikation.”

Ändring 194

Förslag till direktiv

Artikel 47 – punkt 1

Direktiven 85/577/EEG, 93/13/EEG och 97/7/EG samt direktiv 1999/44/EG, i de ändrade lydelserna genom de direktiv som anges i bilaga IV, ska upphöra att gälla.

Direktiven 85/577/EEG, 93/13/EEG och 97/7/EG samt direktiv 1999/44/EG, i de ändrade lydelserna genom de direktiv som anges i bilaga IV, ska upphöra att gälla
  från och med den [införlivandedatum]
  .

Ändring 195

Förslag till direktiv

Artikel 48

Artikel 48

Översyn

Kommissionen ska se över detta direktiv och rapportera till Europaparlamentet och rådet senast den [insert same date as in the second subparagraph of Article 46(1) +five years].

Vid behov ska kommissionen lägga fram förslag för att anpassa direktivet till utvecklingen på området. Kommissionen får begära information från medlemsstaterna.

utgår

(Se Ändring till artikel 46c.)

Ändring 196

Förslag till direktiv

Artikel 48a (ny)

Artikel 48a

Kommissionen ska överväga att anta ett förslag till förordning om distansavtal och avtal utanför fasta affärslokaler, från vilken transport- samt hälso- och sjukvårdstjänster ska vara undantagna.

Ändring 197

Förslag till direktiv

Bilaga I – del A

1.

| 1. | Namn, geografisk adress och e-postadress avseende den näringsidkare som ångerblanketten ska skickas till. |
| --- | --- |

Ångerrätt

| 2. | Uppgift om att konsumenten har rätt att frånträda avtalet och att denna rätt kan utövas genom att man skickar nedanstående ångerblankett på ett varaktigt medium till den näringsidkare som avses i punkt 1 inom följande tidsfrister: |
| --- | --- |

2.

Du har rätt att med meddelande på varaktigt medium frånträda detta avtal under 14 kalenderdagar utan att behöva ange några skäl [eller, om varorna levererats till dig före utgången av denna period, genom att returnera varorna].

| a) | Avtal utanför fasta affärslokaler: senast 14 dagar efter konsumentens undertecknande av avtalet. |
| --- | --- |

a)

Avtal utanför fasta affärslokaler: senast 14 dagar efter konsumentens undertecknande av avtalet.

Fristen börjar löpa [när du tar emot de beställda varorna] (1). Vid beräkning av fristen räknas den dag då [du tar emot varorna] (2) inte med. Om fristens sista dag är en helgdag, lördag eller söndag löper fristen ut påföljande arbetsdag.

Ångerfristen ska anses ha iakttagits om du sänt i väg ångerblanketten eller returnerat varorna innan fristens utgång. Du måste kunna bevisa att du innan ångerfristen gått ut antingen sänt i väg ångerblanketten eller skickat tillbaka varorna (till exempel med hjälp av ett kvitto från posten).

| b) | Distansavtal: senaste 14 dagar efter det att konsumenten eller en tredje part, dock ej transportföretaget, som konsumenten har angett fysiskt har tagit varorna i sin besittning. |
| --- | --- |

b)

Distansavtal: senaste 14 dagar efter det att konsumenten eller en tredje part, dock ej transportföretaget, som konsumenten har angett fysiskt har tagit varorna i sin besittning.

Ångerblanketten ska skickas på ett varaktigt medium (t.ex. ett postat brev) (3) till (4). I detta syfte kan du använda dig av nedanstående mall, men den är inte obligatorisk.

| c) | Distansavtal avseende tjänster: |
| --- | --- |

c)

Distansavtal avseende tjänster:

Följderna av utövad ångerrätt

| — | senast 14 dagar efter ingåendet av avtalet, om konsumenten i förväg inte har gett sitt uttryckliga samtycke till att avtalet ska börja fullgöras före utgången av denna 14-dagarsperiod, |
| --- | --- |

—

senast 14 dagar efter ingåendet av avtalet, om konsumenten i förväg inte har gett sitt uttryckliga samtycke till att avtalet ska börja fullgöras före utgången av denna 14-dagarsperiod,

För att giltigt utöva din ångerrätt måste du återsända de mottagna varorna på [vår bekostnad] (5) inom 14 dagar efter det att du sänt i väg din ångerblankett. Ersättningsfristen börjar löpa när vi tar emot din ångerblankett eller varorna. Vid beräkning av fristen räknas den dag då vi mottagit ångerblanketten inte med. Om fristens sista dag är en helgdag, lördag eller söndag löper fristen ut påföljande arbetsdag.

| — | senast inom en tidsfrist som löper ut när avtalet börjar fullgöras, om konsumenten i förväg har gett sitt uttryckliga samtycke till att avtalet ska börja fullgöras före utgången av denna 14-dagarsperiod. |
| --- | --- |

—

senast inom en tidsfrist som löper ut när avtalet börjar fullgöras, om konsumenten i förväg har gett sitt uttryckliga samtycke till att avtalet ska börja fullgöras före utgången av denna 14-dagarsperiod.

Om du inte kan återsända varorna i ursprungligt skick ansvarar du för varornas värdeminskning. Detta gäller endast om denna värdeminskning kan härledas till en hantering av varorna som inte varit nödvändig för att konstatera varornas art och funktion. Du kan undvika en försämring av varorna genom att inte ta dem i bruk som om de vore din egendom och genom att undvika all hantering som minskar deras värde.

| 3. | Alla köpeavtal: information till konsumenten om tidsfrister och förfaranden för att skicka tillbaka varorna till näringsidkaren och villkoren för återbetalning i enlighet med artiklarna 16 och 17.2. |
| --- | --- |

3.

Om du giltigt utövar din ångerrätt måste vi inom 14 kalenderdagar återbetala de belopp som vi fått av dig. Fristen börjar för vår del löpa när vi tar emot din ångerblankett. Vid beräkning av fristen räknas den dag då vi tar emot ångerblanketten inte med. Om fristens sista dag är en helgdag, lördag eller söndag löper fristen ut påföljande arbetsdag.

| 4. | Distansavtal som ingås via Internet: information om att konsumenten på elektronisk väg kan fylla i och lämna in standardblanketten för utövandet av ångerrätten på näringsidkarens webbplats och att konsumenten utan dröjsmål kommer att få ett mottagningsbevis på ett sådant frånträde av avtalet från näringsidkaren. |
| --- | --- |

4.

Vi får ställa som villkor för återbetalning att vi [fått tillbaka varorna] 6.

| 5. | Information om att konsumenten kan använda ångerblanketten i del B. |
| --- | --- |

5.

Anvisningar för alternativ lydelse:

| 1. | Om något av följande specialfall föreligger ska texten inom hakparentes lyda enligt följande: |
| --- | --- |

1.

Om något av följande specialfall föreligger ska texten inom hakparentes lyda enligt följande:

Vid distansavtal eller avtal utanför fasta affärslokaler om tillhandahållande av tjänster: ”från och med den dag då avtalet ingåtts eller den dag du mottagit en kopia av det undertecknade avtalet på ett varaktigt medium, om denna dag inte sammanfaller med den dag då avtalet ingåtts”.

| 2. | Om något av följande specialfall föreligger ska texten inom hakparentes lyda enligt följande: |
| --- | --- |

2.

Om något av följande specialfall föreligger ska texten inom hakparentes lyda enligt följande:

Vid distansavtal eller vid avtal utanför fasta affärslokaler om tillhandahållande av tjänster: ”den dag avtalet ingås eller den dag du mottagit en kopia på det undertecknade avtalet på ett varaktigt medium, om denna dag inte sammanfaller med den dag då avtalet ingåtts.”

| 3. | Vid distansavtal ska ytterligare text fogas in enligt följande: |
| --- | --- |

3.

Vid distansavtal ska ytterligare text fogas in enligt följande:

| a) | Om näringsidkaren tillåter konsumenten att utöva sin ångerrätt via e-post: ”eller med e-post”. |
| --- | --- |

a)

Om näringsidkaren tillåter konsumenten att utöva sin ångerrätt via e-post: ”eller med e-post”.

| b) | Om näringsidkaren tillåter konsumenten att fylla i mallen för ångerblankett på en webbplats: ”eller på vår webbplats”. |
| --- | --- |

b)

Om näringsidkaren tillåter konsumenten att fylla i mallen för ångerblankett på en webbplats: ”eller på vår webbplats”.

| 4. | Fyll i följande: Näringsidkarens namn och affärsadress. Vid distansavtal måste dessutom följande anges: Näringsidkarens e-postadress och/eller Internetadress, som konsumenten kan använda sig av för att frånträda avtalet. |
| --- | --- |

4.

Fyll i följande: Näringsidkarens namn och affärsadress. Vid distansavtal måste dessutom följande anges: Näringsidkarens e-postadress och/eller Internetadress, som konsumenten kan använda sig av för att frånträda avtalet.

| 5. | Om priset på den vara som ska återsändas inte överstiger 40 EUR ska texten inom hakparentes lyda som följer: ”på din bekostnad”. |
| --- | --- |

5.

Om priset på den vara som ska återsändas inte överstiger 40 EUR ska texten inom hakparentes lyda som följer: ”på din bekostnad”.

Ändring 198

Förslag till direktiv

Bilaga I – del B

(Blanketten ska fyllas i och återsändas bara om du vill frånträda avtalet)

Till:

Till: (näringsidkarens namn, affärsadress och i förekommande fall e-postadress) (*)

Jag/Vi* meddelar härmed att jag/vi* frånträder mitt/vårt* köpeavtal avseende följande varor*/tjänster*

Jag/Vi* meddelar härmed att jag/vi* frånträder mitt/vårt* köpeavtal avseende följande varor*/tjänster*

Beställdes
  den*/mottogs den*

Beställdes
  den (***):

Konsumenten/konsumenternas namn:

Konsumenten/konsumenternas namn
  (***):

Konsumenten/konsumenternas adress:

Konsumenten/konsumenternas adress
  (***)
  :

Konsumentens/konsumenternas underskrift (endast
  vid skriftliga meddelanden med blanketten)

Konsumentens/konsumenternas underskrift (endast
  om denna blankett översänds i pappersform (***):

Datum

Datum
  (***):

| * | Stryk det som inte är tillämpligt. |
| --- | --- |

*

Stryk det som inte är tillämpligt.

| (*) | Fylls i av näringsidkaren innan formuläret överlämnas till konsumenten. |
| --- | --- |

(*)

| (**) | Stryk det som inte är tillämpligt. |
| --- | --- |

(**)

Stryk det som inte är tillämpligt.

| (***) | Ska fyllas i av konsumenten/konsumenterna. |
| --- | --- |

(***)

Ändring 199

Förslag till direktiv

Bilaga II – stycke 1 – led aa (nytt)

| aa) | Avtalsvillkor som undantar näringsidkaren från ansvar eller begränsar näringsidkarens ansvar vid sådan skada på konsumentens egendom som orsakas uppsåtligen eller på grund av grov vårdslöshet till följd av näringsidkarens handlande eller underlåtenhet. |
| --- | --- |

aa)

Avtalsvillkor som undantar näringsidkaren från ansvar eller begränsar näringsidkarens ansvar vid sådan skada på konsumentens egendom som orsakas uppsåtligen eller på grund av grov vårdslöshet till följd av näringsidkarens handlande eller underlåtenhet.

Ändring 201

Förslag till direktiv

Bilaga II – stycke 1 – led ca (nytt)

| ca) | Avtalsvillkor som ger exklusiv behörighet till domstolen på den ort där näringsidkaren har sitt säte, såvida inte den berörda domstolen också är domstol på den ort där konsumenten har sin hemvist. |
| --- | --- |

ca)

Avtalsvillkor som ger exklusiv behörighet till domstolen på den ort där näringsidkaren har sitt säte, såvida inte den berörda domstolen också är domstol på den ort där konsumenten har sin hemvist.

Ändring 202

Förslag till direktiv

Bilaga III – punkt 1 – led aa (nytt)

| aa) | Avtalsvillkor som leder till att konsumenten måste rätta sig efter en skyldighet vars uppfyllelse är helt beroende av näringsidkarens avsikter. |
| --- | --- |

aa)

Avtalsvillkor som leder till att konsumenten måste rätta sig efter en skyldighet vars uppfyllelse är helt beroende av näringsidkarens avsikter.

Ändring 203

Förslag till direktiv

Bilaga III – punkt 1 – led ca (nytt)

| ca) | Avtalsvillkor som kräver att konsumenten köper ytterligare varor eller tjänster som inte angetts i priset i huvudavtalet. |
| --- | --- |

ca)

Avtalsvillkor som kräver att konsumenten köper ytterligare varor eller tjänster som inte angetts i priset i huvudavtalet.

Ändring 204

Förslag till direktiv

Bilaga III – punkt 1 – led cb (nytt)

| cb) | Avtalsvillkor som medför tillhörande kostnader, till exempel sådana straffavgifter för överträdelser av avtalsvillkoren som inte alls står i proportion till de kostnader som näringsidkaren fått som en följd av överträdelsen av villkoren. |
| --- | --- |

cb)

Avtalsvillkor som medför tillhörande kostnader, till exempel sådana straffavgifter för överträdelser av avtalsvillkoren som inte alls står i proportion till de kostnader som näringsidkaren fått som en följd av överträdelsen av villkoren.

Ändring 205

Förslag till direktiv

Bilaga III – punkt 1 – led da (nytt)

| da) | Avtalsvillkor som utesluter eller inskränker konsumentens rätt att instruera och bemyndiga en tredje part att ingå ett avtal mellan konsumenten och näringsidkaren och/eller vidta åtgärder som är avsedda att leda till, eller underlätta, ingåendet av ett avtal mellan konsumenten och näringsidkaren. |
| --- | --- |

da)

Avtalsvillkor som utesluter eller inskränker konsumentens rätt att instruera och bemyndiga en tredje part att ingå ett avtal mellan konsumenten och näringsidkaren och/eller vidta åtgärder som är avsedda att leda till, eller underlätta, ingåendet av ett avtal mellan konsumenten och näringsidkaren.

Ändring 206

Förslag till direktiv

Bilaga III – punkt 1 – led e

| e) | Avtalsvillkor som
  medger att
  näringsidkaren utan rimligt varsel
  får
  säga upp ett avtal med obegränsad löptid
  , utom vid allvarliga avtalsbrott från konsumentens sida
  . |
| --- | --- |

e)

Avtalsvillkor som
  medger att
  näringsidkaren utan rimligt varsel
  får
  säga upp ett avtal med obegränsad löptid
  , utom vid allvarliga avtalsbrott från konsumentens sida
  .

| e) | Avtalsvillkor som
  – utom då allvarliga skäl föreligger – gör det möjligt för
  näringsidkaren
  att
  utan rimligt varsel säga upp ett avtal med obegränsad löptid
  ; detta påverkar inte sådana villkor i avtal om finansiella tjänster som verkligen är befogade, förutsatt att tjänsteleverantören är skyldig att omedelbart informera den andra avtalsparten om dessa
  . |
| --- | --- |

e)

Avtalsvillkor som
  – utom då allvarliga skäl föreligger – gör det möjligt för
  näringsidkaren
  att
  utan rimligt varsel säga upp ett avtal med obegränsad löptid
  ; detta påverkar inte sådana villkor i avtal om finansiella tjänster som verkligen är befogade, förutsatt att tjänsteleverantören är skyldig att omedelbart informera den andra avtalsparten om dessa
  .

Ändring 207

Förslag till direktiv

Bilaga III – punkt 1 – led g

| g) | Avtalsvillkor som ger näringsidkaren rätt att höja det pris som avtalades med konsumenten när avtalet ingicks utan att konsumenten har rätt att säga upp avtalet. |
| --- | --- |

g)

Avtalsvillkor som ger näringsidkaren rätt att höja det pris som avtalades med konsumenten när avtalet ingicks utan att konsumenten har rätt att säga upp avtalet.

| g) | Avtalsvillkor som
  föreskriver att priset på varan eller andra tillgångar ska fastställas vid leveransen eller tillhandahållandet eller som
  ger näringsidkaren rätt att höja det pris som avtalades med konsumenten när avtalet ingicks utan att konsumenten har rätt att säga upp avtalet
  om det höjda priset är alltför högt i förhållande till det pris som avtalades när avtalet ingicks; detta påverkar inte lagliga prisindexklausuler, förutsatt att metoden för prissvängningarna beskrivs tydligt
  . |
| --- | --- |

g)

Avtalsvillkor som
  föreskriver att priset på varan eller andra tillgångar ska fastställas vid leveransen eller tillhandahållandet eller som
  ger näringsidkaren rätt att höja det pris som avtalades med konsumenten när avtalet ingicks utan att konsumenten har rätt att säga upp avtalet
  om det höjda priset är alltför högt i förhållande till det pris som avtalades när avtalet ingicks; detta påverkar inte lagliga prisindexklausuler, förutsatt att metoden för prissvängningarna beskrivs tydligt
  .

Ändring 208

Förslag till direktiv

Bilaga III – punkt 1 – led k

| k) | Avtalsvillkor som ger näringsidkaren rätt att ensidigt ändra avtalsvillkoren, inklusive varans eller tjänstens egenskaper. |
| --- | --- |

k)

Avtalsvillkor som ger näringsidkaren rätt att ensidigt ändra avtalsvillkoren, inklusive varans eller tjänstens egenskaper.

| k) | Avtalsvillkor som ger näringsidkaren rätt att ensidigt ändra avtalsvillkoren, inklusive varans eller tjänstens egenskaper
  , utan något giltigt skäl som anges i avtalet; detta påverkar inte de villkor som innebär att en leverantör av finansiella tjänster förbehåller sig rätten att utan varsel om det finns giltigt skäl, ändra den räntesats som konsumenten ska betala eller erhålla eller andra kostnader för finansiella tjänster, förutsatt att leverantören är skyldig att snarast möjligt informera konsumenten om detta och att konsumenten omedelbart kan säga upp avtalet; inte heller påverkas de villkor som innebär att näringsidkaren förbehåller sig rätten att ensidigt ändra villkoren i ett avtal med obestämd löptid, förutsatt att näringsidkaren är skyldig att med skäligt varsel informera konsumenten och att konsumenten kan säga upp avtalet. |
| --- | --- |

k)

Avtalsvillkor som ger näringsidkaren rätt att ensidigt ändra avtalsvillkoren, inklusive varans eller tjänstens egenskaper
  , utan något giltigt skäl som anges i avtalet; detta påverkar inte de villkor som innebär att en leverantör av finansiella tjänster förbehåller sig rätten att utan varsel om det finns giltigt skäl, ändra den räntesats som konsumenten ska betala eller erhålla eller andra kostnader för finansiella tjänster, förutsatt att leverantören är skyldig att snarast möjligt informera konsumenten om detta och att konsumenten omedelbart kan säga upp avtalet; inte heller påverkas de villkor som innebär att näringsidkaren förbehåller sig rätten att ensidigt ändra villkoren i ett avtal med obestämd löptid, förutsatt att näringsidkaren är skyldig att med skäligt varsel informera konsumenten och att konsumenten kan säga upp avtalet.

Ändring 209

Förslag till direktiv

Bilaga III – punkt 1 – led la (nytt)

| la) | Avtalsvillkor som gör det möjligt för en näringsidkare att, i det fall då de beställda varorna inte finns tillgängliga, tillhandahålla en motsvarande vara utan att uttryckligen ha informerat konsumenten om att denna möjlighet finns och om att näringsidkaren måste stå för kostnaderna för att återlämna det som konsumenten har erhållit enligt avtalet ifall konsumenten utnyttjar sin ångerrätt. |
| --- | --- |

la)

Avtalsvillkor som gör det möjligt för en näringsidkare att, i det fall då de beställda varorna inte finns tillgängliga, tillhandahålla en motsvarande vara utan att uttryckligen ha informerat konsumenten om att denna möjlighet finns och om att näringsidkaren måste stå för kostnaderna för att återlämna det som konsumenten har erhållit enligt avtalet ifall konsumenten utnyttjar sin ångerrätt.

Ändring 210

Förslag till direktiv

Bilaga III – punkt 2

| 2. | Punkt 1 e ska inte tillämpas på villkor som innebär att en leverantör av finansiella tjänster förbehåller sig rätten att utan varsel ensidigt säga upp ett avtal med obestämd löptid, förutsatt att leverantören är skyldig att omedelbart informera den eller de andra avtalsparterna om detta. |
| --- | --- |

2.

utgår

Ändring 211

Förslag till direktiv

Bilaga III – punkt 3 – led ca (nytt)

| ca) | avtal om paketresor, som regleras av direktiv 90/314/EEG. |
| --- | --- |

ca)

avtal om paketresor, som regleras av direktiv 90/314/EEG.

Ändring 212

Förslag till direktiv

Bilaga III – punkt 4 – inledningen

| 4. | Punkt 1 k
  ska inte tillämpas på |
| --- | --- |

4.

Punkt 1 k
  ska inte tillämpas på

| 4. | Punkt 1 e, g och k
  ska inte tillämpas på |
| --- | --- |

4.

Punkt 1 e, g och k
  ska inte tillämpas på

Ändring 213

Förslag till direktiv

Bilaga III – punkt 4 – led a

| a) | villkor som innebär att en leverantör av finansiella tjänster förbehåller sig rätten att utan varsel om det finns giltigt skäl, ändra den räntesats som konsumenten ska betala eller erhålla eller andra kostnader för finansiella tjänster, förutsatt att leverantören är skyldig att snarast möjligt informera den eller de andra avtalsparterna om detta och att de andra avtalsparterna omedelbart kan säga upp avtalet, |
| --- | --- |

a)

villkor som innebär att en leverantör av finansiella tjänster förbehåller sig rätten att utan varsel om det finns giltigt skäl, ändra den räntesats som konsumenten ska betala eller erhålla eller andra kostnader för finansiella tjänster, förutsatt att leverantören är skyldig att snarast möjligt informera den eller de andra avtalsparterna om detta och att de andra avtalsparterna omedelbart kan säga upp avtalet,

utgår

Ändring 214

Förslag till direktiv

Bilaga III – punkt 4 – led b

| b) | transaktioner med överlåtbara värdepapper, finansiella instrument och andra varor eller tjänster där priset är kopplat till förändringar i en börskurs, ett börsindex eller en kapitalmarknadsränta som näringsidkaren inte kan påverka, |
| --- | --- |

b)

transaktioner med överlåtbara värdepapper, finansiella instrument och andra varor eller tjänster där priset är kopplat till förändringar i en börskurs, ett börsindex eller en kapitalmarknadsränta som näringsidkaren inte kan påverka,

utgår

Ändring 215

Förslag till direktiv

Bilaga III – punkt 4 – led d

| d) | villkor som innebär att näringsidkaren förbehåller sig rätten att ensidigt ändra villkoren i ett avtal med obestämd löptid, förutsatt att näringsidkaren är skyldig att med skäligt varsel informera konsumenten och att konsumenten kan säga upp avtalet. |
| --- | --- |

d)

villkor som innebär att näringsidkaren förbehåller sig rätten att ensidigt ändra villkoren i ett avtal med obestämd löptid, förutsatt att näringsidkaren är skyldig att med skäligt varsel informera konsumenten och att konsumenten kan säga upp avtalet.

utgår

---

(1)  Ärendet återförvisades till utskottet enligt artikel 57.2 andra stycket (A7-0038/2011).

(2)  

  EGT L 271, 9.10.2002, s. 16.

(3)  

  EGT L 158, 23.6.1990, s. 59.

(4)  

  EUT L 33, 3.2.2009, s. 10.

(5)  

  EGT L 124, 8.6.1971, s. 1.

(6)  

  EUT L 376, 27.12.2006, s. 36.

(7)  

  EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.

(8)  

  EUT L 319, 5.12.2007, s. 1.

(9)  

  EGT L 184, 21.4.1993, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

---

| 17.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/113 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/113

---

Torsdagen den 24 mars 2011Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet ***I

P7_TA(2011)0117

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 om inrättandet av den europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (KOM(2010)0520 – C7-0297/2010 – 2010/0274(COD))

2012/C 247 E/17

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0520), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0520),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0297/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0297/2010),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 8 december 2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 8 december 2010 (1),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0039/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0039/2011).

| 1. | Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 54, 19.2.2011, s. 35.

---

Torsdagen den 24 mars 2011P7_TC1-COD(2010)0274

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 om inrättandet av den europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 580/2011.)

---