# Euroopa Liidu C 136E/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.CE2012.136.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 136E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide11. mai 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.CE2012.136.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 136E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide11. mai 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament2010–2011 ISTUNGJÄRK18.–20. jaanuar 2011 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 108 E, 7.4.2011.VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Teisipäev, 18. jaanuar 2011 |
| 2012/C 136E/01 | Humanitaarabi valdkonna Euroopa konsensusEuroopa Parlamendi 18. jaanuari 2011. aasta resolutsioon humanitaarabi valdkonna Euroopa konsensuse rakendamise, tegevuskava vahekokkuvõtte ja edasise tegevuse kohta (2010/2101(INI)) | 1 |
| 2012/C 136E/02 | Põllumajanduse tunnistamine strateegiliselt tähtsaks sektoriks toiduga kindlustatuse tagamiselEuroopa Parlamendi 18. jaanuari 2011. aasta resolutsioon põllumajanduse tunnistamise kohta strateegiliselt tähtsaks sektoriks toiduga kindlustatuse tagamisel (2010/2112(INI)) | 8 |
| | Kolmapäev, 19. jaanuar 2011 |
| 2012/C 136E/03 | Vabatahtlikud FLEGTi partnerluslepingudEuroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta resolutsioon FLEGTi vabatahtlike partnerluslepingute kohta | 16 |
| 2012/C 136E/04 | EÜ ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vaheline majanduspartnerluse vahelepingEuroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta resolutsioon EÜ ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu kohta | 19 |
| 2012/C 136E/05 | Rahvusvaheline lapsendamine Euroopa LiidusEuroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta resolutsioon rahvusvahelise lapsendamise kohta Euroopa Liidus | 24 |
| 2012/C 136E/06 | EÜ ja Serbia vaheline stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingEuroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta resolutsioon Serbia integreerumise kohta Euroopaga | 27 |
| 2012/C 136E/07 | Alzheimeri tõbe ja muid dementsuse vorme käsitlev Euroopa algatusEuroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta resolutsioon Alzheimeri tõbe ja muid dementsuse vorme käsitleva Euroopa algatuse kohta (2010/2084(INI)) | 35 |
| 2012/C 136E/08 | AstmainhalaatoridEuroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta resolutsioon Christoph Kleini (Saksamaa kodanik) petitsiooni 0473/2008 kohta, mis käsitleb Euroopa Komisjoni suutmatust võtta meetmeid seoses ühe konkurentsijuhtumiga ja sellest tulenevat kahjulikku mõju asjaomasele ettevõttele | 44 |
| 2012/C 136E/09 | Olukord Haitis aasta pärast maavärinat: humanitaarabi ja ülesehitustööEuroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Haitis aasta pärast maavärinat: humanitaarabi ja ülesehitustöö | 46 |
| 2012/C 136E/10 | Sõnavabaduse rikkumine ja diskrimineerimine seksuaalse sättumuse alusel LeedusEuroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta resolutsioon sõnavabaduse rikkumise ja seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise kohta Leedus | 50 |
| | Neljapäev, 20. jaanuar 2011 |
| 2012/C 136E/11 | Kristlaste olukord seoses usuvabadusegaEuroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon kristlaste olukorra ja usuvabaduse kohta | 53 |
| 2012/C 136E/12 | Olukord ValgevenesEuroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Valgevenes | 57 |
| 2012/C 136E/13 | 2009. aasta konkurentsipoliitika aruanneEuroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon 2009. aasta konkurentsipoliitika aruande kohta (2010/2137(INI)) | 60 |
| 2012/C 136E/14 | ELi jätkusuutlik Kaug-Põhja poliitikaEuroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon ELi jätkusuutliku Kaug-Põhja poliitika kohta (2009/2214(INI)) | 71 |
| 2012/C 136E/15 | ELi Musta mere piirkonna strateegiaEuroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu Musta mere strateegia kohta (2010/2087(INI)) | 81 |
| 2012/C 136E/16 | Pakistan: Pandžabi kuberneri Salmaan Taseeri mõrvEuroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon Pakistani, eelkõige kuberner Salmaan Taseeri mõrva kohta | 90 |
| 2012/C 136E/17 | Brasiilia: Cesare Battisti väljaandmineEuroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon Cesare Battisti Brasiiliast väljaandmise kohta | 94 |
| 2012/C 136E/18 | Iraan, eelkõige Nasrin Sotoudehi juhtumEuroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon Iraani ja Nasrin Sotoudehi juhtumi kohta | 95 |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Parlament |
| 2012/C 136E/19 | ELi ja Liibüa raamlepingEuroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta soovitus nõukogule ELi ja Liibüa raamlepingu läbirääkimiste kohta (2010/2268(INI)) | 99 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament2010–2011 ISTUNGJÄRK18.–20. jaanuar 2011 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 108 E, 7.4.2011.VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 18. jaanuar 2011

2012/C 136E/01

Humanitaarabi valdkonna Euroopa konsensusEuroopa Parlamendi 18. jaanuari 2011. aasta resolutsioon humanitaarabi valdkonna Euroopa konsensuse rakendamise, tegevuskava vahekokkuvõtte ja edasise tegevuse kohta (2010/2101(INI))

1

2012/C 136E/02

Põllumajanduse tunnistamine strateegiliselt tähtsaks sektoriks toiduga kindlustatuse tagamiselEuroopa Parlamendi 18. jaanuari 2011. aasta resolutsioon põllumajanduse tunnistamise kohta strateegiliselt tähtsaks sektoriks toiduga kindlustatuse tagamisel (2010/2112(INI))

8

Kolmapäev, 19. jaanuar 2011

2012/C 136E/03

Vabatahtlikud FLEGTi partnerluslepingudEuroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta resolutsioon FLEGTi vabatahtlike partnerluslepingute kohta

16

2012/C 136E/04

EÜ ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vaheline majanduspartnerluse vahelepingEuroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta resolutsioon EÜ ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu kohta

19

2012/C 136E/05

Rahvusvaheline lapsendamine Euroopa LiidusEuroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta resolutsioon rahvusvahelise lapsendamise kohta Euroopa Liidus

24

2012/C 136E/06

EÜ ja Serbia vaheline stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingEuroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta resolutsioon Serbia integreerumise kohta Euroopaga

27

2012/C 136E/07

Alzheimeri tõbe ja muid dementsuse vorme käsitlev Euroopa algatusEuroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta resolutsioon Alzheimeri tõbe ja muid dementsuse vorme käsitleva Euroopa algatuse kohta (2010/2084(INI))

35

2012/C 136E/08

AstmainhalaatoridEuroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta resolutsioon Christoph Kleini (Saksamaa kodanik) petitsiooni 0473/2008 kohta, mis käsitleb Euroopa Komisjoni suutmatust võtta meetmeid seoses ühe konkurentsijuhtumiga ja sellest tulenevat kahjulikku mõju asjaomasele ettevõttele

44

2012/C 136E/09

Olukord Haitis aasta pärast maavärinat: humanitaarabi ja ülesehitustööEuroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Haitis aasta pärast maavärinat: humanitaarabi ja ülesehitustöö

46

2012/C 136E/10

Sõnavabaduse rikkumine ja diskrimineerimine seksuaalse sättumuse alusel LeedusEuroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta resolutsioon sõnavabaduse rikkumise ja seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise kohta Leedus

50

Neljapäev, 20. jaanuar 2011

2012/C 136E/11

Kristlaste olukord seoses usuvabadusegaEuroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon kristlaste olukorra ja usuvabaduse kohta

53

2012/C 136E/12

Olukord ValgevenesEuroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Valgevenes

57

2012/C 136E/13

2009. aasta konkurentsipoliitika aruanneEuroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon 2009. aasta konkurentsipoliitika aruande kohta (2010/2137(INI))

60

2012/C 136E/14

ELi jätkusuutlik Kaug-Põhja poliitikaEuroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon ELi jätkusuutliku Kaug-Põhja poliitika kohta (2009/2214(INI))

71

2012/C 136E/15

ELi Musta mere piirkonna strateegiaEuroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu Musta mere strateegia kohta (2010/2087(INI))

81

2012/C 136E/16

Pakistan: Pandžabi kuberneri Salmaan Taseeri mõrvEuroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon Pakistani, eelkõige kuberner Salmaan Taseeri mõrva kohta

90

2012/C 136E/17

Brasiilia: Cesare Battisti väljaandmineEuroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon Cesare Battisti Brasiiliast väljaandmise kohta

94

2012/C 136E/18

Iraan, eelkõige Nasrin Sotoudehi juhtumEuroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon Iraani ja Nasrin Sotoudehi juhtumi kohta

95

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

2012/C 136E/19

ELi ja Liibüa raamlepingEuroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta soovitus nõukogule ELi ja Liibüa raamlepingu läbirääkimiste kohta (2010/2268(INI))

99

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 18. jaanuar 2011 |
| 2012/C 136E/20 | Aktsiaseltside ühinemine ***IEuroopa Parlamendi 18. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb aktsiaseltside ühinemist (KOM(2010)0391 – C7-0209/2010 – 2008/0009(COD)) | 104 |
| P7_TC1-COD(2008)0009Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. jaanuaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, mis käsitleb aktsiaseltside ühinemist (kodifitseeritud tekst) | 105 |
| 2012/C 136E/21 | EÜ ja Jordaania vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu protokolli sõlmimine, et võtta arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist ELiga ***Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel, protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (06903/2010 – C7-0384/2010 – 2007/0231(NLE)) | 105 |
| 2012/C 136E/22 | EÜ ning Lääne-Aafrika majandus- ja rahaliidu vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping ***Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ning Lääne-Aafrika majandus- ja rahaliidu vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (06646/2010 – C7-0103/2010 – 2008/0145(NLE)) | 106 |
| 2012/C 136E/23 | Ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ***IIEuroopa Parlamendi 18. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ (10753/3/2010 – C7-0267/2010 – 2008/0098(COD)) | 106 |
| P7_TC2-COD(2008)0098Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 18. jaanuaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ | 107 |
| | Kolmapäev, 19. jaanuar 2011 |
| 2012/C 136E/24 | Patsiendiõiguste kohaldamine piiriüleses tervishoius ***IIEuroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius (11038/2/2010 – C7-0266/2010 – 2008/0142(COD)) | 108 |
| P7_TC2-COD(2008)0142Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 19. jaanuaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius | 109 |
| 2012/C 136E/25 | ELi ja Kameruni vaheline metsaõigusnormide alane leping ***Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodava puidu ja puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu (FLEGT) sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja Kameruni Vabariigi vahel (12796/2010 – C7-0339/2010 – 2010/0217(NLE)) | 109 |
| 2012/C 136E/26 | ELi ja Kongo Vabariigi vaheline metsaõigusnormide alane leping ***Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Kongo Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluslepingu, milles käsitletakse metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist (FLEGT), sõlmimise kohta (10028/2010 – C7-0170/2010 – 2010/0062(NLE)) | 110 |
| 2012/C 136E/27 | EÜ ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vaheline majanduspartnerluse vaheleping ***Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluslepingu sõlmimise kohta (05078/2010 – C7-0036/2010 – 2008/0250(NLE)) | 110 |
| 2012/C 136E/28 | EÜ ja Serbia vaheline stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping ***Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu ja komisjoni otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimise kohta (15619/1/2007 – C7-0341/2010 – 2007/0255(NLE)) | 111 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 18. jaanuar 2011

2012/C 136E/20

Aktsiaseltside ühinemine ***IEuroopa Parlamendi 18. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb aktsiaseltside ühinemist (KOM(2010)0391 – C7-0209/2010 – 2008/0009(COD))

104

P7_TC1-COD(2008)0009Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. jaanuaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, mis käsitleb aktsiaseltside ühinemist (kodifitseeritud tekst)

105

2012/C 136E/21

EÜ ja Jordaania vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu protokolli sõlmimine, et võtta arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist ELiga ***Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel, protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (06903/2010 – C7-0384/2010 – 2007/0231(NLE))

105

2012/C 136E/22

EÜ ning Lääne-Aafrika majandus- ja rahaliidu vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping ***Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ning Lääne-Aafrika majandus- ja rahaliidu vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (06646/2010 – C7-0103/2010 – 2008/0145(NLE))

106

2012/C 136E/23

Ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ***IIEuroopa Parlamendi 18. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ (10753/3/2010 – C7-0267/2010 – 2008/0098(COD))

106

P7_TC2-COD(2008)0098Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 18. jaanuaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ

107

Kolmapäev, 19. jaanuar 2011

2012/C 136E/24

Patsiendiõiguste kohaldamine piiriüleses tervishoius ***IIEuroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius (11038/2/2010 – C7-0266/2010 – 2008/0142(COD))

108

P7_TC2-COD(2008)0142Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 19. jaanuaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius

109

2012/C 136E/25

ELi ja Kameruni vaheline metsaõigusnormide alane leping ***Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodava puidu ja puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu (FLEGT) sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja Kameruni Vabariigi vahel (12796/2010 – C7-0339/2010 – 2010/0217(NLE))

109

2012/C 136E/26

ELi ja Kongo Vabariigi vaheline metsaõigusnormide alane leping ***Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Kongo Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluslepingu, milles käsitletakse metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist (FLEGT), sõlmimise kohta (10028/2010 – C7-0170/2010 – 2010/0062(NLE))

110

2012/C 136E/27

EÜ ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vaheline majanduspartnerluse vaheleping ***Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluslepingu sõlmimise kohta (05078/2010 – C7-0036/2010 – 2008/0250(NLE))

110

2012/C 136E/28

EÜ ja Serbia vaheline stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping ***Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu ja komisjoni otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimise kohta (15619/1/2007 – C7-0341/2010 – 2007/0255(NLE))

111

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament 2010–2011 ISTUNGJÄRK 18.–20. jaanuar 2011 istungid Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 108 E, 7.4.2011. VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 18. jaanuar 2011

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/1

---

Teisipäev, 18. jaanuar 2011Humanitaarabi valdkonna Euroopa konsensus

P7_TA(2011)0005

Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2011. aasta resolutsioon humanitaarabi valdkonna Euroopa konsensuse rakendamise, tegevuskava vahekokkuvõtte ja edasise tegevuse kohta (2010/2101(INI))

2012/C 136 E/01

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 18. detsembril 2007 Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja ning Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni presidentide poolt allkirjastatud Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. detsembril 2007 Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja ning Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni presidentide poolt allkirjastatud Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas;

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 29. mai 2008. aasta töödokumenti, milles loodi konsensuse rakendamiseks konkreetseid meetmeid sisaldav tegevuskava (SEK(2008)1991); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 29. mai 2008. aasta töödokumenti, milles loodi konsensuse rakendamiseks konkreetseid meetmeid sisaldav tegevuskava (SEK(2008)1991);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 214 humanitaarabi kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 214 humanitaarabi kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1257/96 humanitaarabi kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1257/96 humanitaarabi kohta (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 23. detsembril 2005 koostatud ja 2009. aasta detsembris täiendatud suuniseid rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimise edendamiseks ning nõukogu 8. detsembri 2009. aasta järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 23. detsembril 2005 koostatud ja 2009. aasta detsembris täiendatud suuniseid rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimise edendamiseks ning nõukogu 8. detsembri 2009. aasta järeldusi;

| — | võttes arvesse nõukogu 5. märtsi 2007. aasta otsust 2007/162/EÜ kodanikukaitse rahastamisvahendi kehtestamise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 5. märtsi 2007. aasta otsust 2007/162/EÜ kodanikukaitse rahastamisvahendi kehtestamise kohta (2);

| — | võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2007. aasta otsust 2007/779/EÜ, Euratom, millega kehtestatakse ühenduse kodanikukaitse mehhanism (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2007. aasta otsust 2007/779/EÜ, Euratom, millega kehtestatakse ühenduse kodanikukaitse mehhanism (3);

| — | võttes arvesse nõukogu 2007. aasta detsembri järeldusi, milles kutsutakse komisjoni üles ühenduse kodanikukaitse mehhanismi maksimaalselt ära kasutama ja suurendama liikmesriikidevahelist koostööd; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2007. aasta detsembri järeldusi, milles kutsutakse komisjoni üles ühenduse kodanikukaitse mehhanismi maksimaalselt ära kasutama ja suurendama liikmesriikidevahelist koostööd;

| — | võttes arvesse kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni asepresidendi Catherine Ashtoni ja Euroopa Komisjoni liikme Kristalina Georgieva ühisdokumenti, milles käsitletakse õpetlikke kogemusi Euroopa Liidu reageerimisest Haiti katastroofile; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni asepresidendi Catherine Ashtoni ja Euroopa Komisjoni liikme Kristalina Georgieva ühisdokumenti, milles käsitletakse õpetlikke kogemusi Euroopa Liidu reageerimisest Haiti katastroofile;

| — | võttes arvesse komisjoni 10. septembri 2003. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Mitmepoolsus – Euroopa Liidu ja ÜRO valik” (KOM(2003)0526), milles kutsutakse süstemaatilise poliitilise dialoogi, suurema koostöö kaudu kõnealuses valdkonnas, parema kriiside ohjamise ja ennetamise ning komisjoni ja valitud ÜRO organisatsioonide vahelise strateegilise partnerluse kaudu terviklikule ELi ja ÜRO suhete tugevdamisele ning süvalaiendamisele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. septembri 2003. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Mitmepoolsus – Euroopa Liidu ja ÜRO valik” (KOM(2003)0526), milles kutsutakse süstemaatilise poliitilise dialoogi, suurema koostöö kaudu kõnealuses valdkonnas, parema kriiside ohjamise ja ennetamise ning komisjoni ja valitud ÜRO organisatsioonide vahelise strateegilise partnerluse kaudu terviklikule ELi ja ÜRO suhete tugevdamisele ning süvalaiendamisele;

| — | võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta (KOM(2008)0130) ning Euroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta (KOM(2008)0130) ning Euroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta (4);

| — | võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2009. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile arengumaades katastroofiohu vähendamise toetamist käsitleva ELi strateegia kohta (KOM(2009)0084); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2009. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile arengumaades katastroofiohu vähendamise toetamist käsitleva ELi strateegia kohta (KOM(2009)0084);

| — | võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2010. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Toiduvarustuskindluse parandamiseks antav humanitaarabi” (KOM(2010)0126); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2010. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Toiduvarustuskindluse parandamiseks antav humanitaarabi” (KOM(2010)0126);

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti humanitaarabi peadirektoraadi 2010. aasta tegevusstrateegia kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti humanitaarabi peadirektoraadi 2010. aasta tegevusstrateegia kohta;

| — | võttes arvesse Michel Barnier’ 2006. aasta mais avaldatud aruannet „Euroopa kodanikukaitsejõud EuropeAid”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Michel Barnier’ 2006. aasta mais avaldatud aruannet „Euroopa kodanikukaitsejõud EuropeAid”;

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 10. detsembril 1948 vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 10. detsembril 1948 vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni;

| — | võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsioone ja nende 1977. aasta lisaprotokolle; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsioone ja nende 1977. aasta lisaprotokolle;

| — | võttes arvesse 1951. aasta juulis vastu võetud pagulasseisundi konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1951. aasta juulis vastu võetud pagulasseisundi konventsiooni;

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 20. novembril 1989 vastu võetud ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolli laste kaasamise kohta relvastatud konfliktidesse; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 20. novembril 1989 vastu võetud ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolli laste kaasamise kohta relvastatud konfliktidesse;

| — | võttes arvesse 13. aprillil 1999 Londonis allkirjastatud toiduabi konventsiooni, milles Euroopa Ühendus kohustub reageerima arengumaade toiduga seotud hädaolukordadele ja muudele toiduvajadustele (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. aprillil 1999 Londonis allkirjastatud toiduabi konventsiooni, milles Euroopa Ühendus kohustub reageerima arengumaade toiduga seotud hädaolukordadele ja muudele toiduvajadustele (5);

| — | võttes arvesse 1994. aastal vastu võetud Rahvusvahelise Punase Risti ja Punase Poolkuu Liikumise ning valitsusväliste organisatsioonide tegevusjuhendit katastroofiabi andmiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1994. aastal vastu võetud Rahvusvahelise Punase Risti ja Punase Poolkuu Liikumise ning valitsusväliste organisatsioonide tegevusjuhendit katastroofiabi andmiseks;

| — | võttes arvesse 17. juunil 2003 Stockholmis heaks kiidetud humanitaarabi andmise põhimõtteid ja häid tavasid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. juunil 2003 Stockholmis heaks kiidetud humanitaarabi andmise põhimõtteid ja häid tavasid;

| — | võttes arvesse 2007. aastal ülemaailmse humanitaarorganisatsiooni Global Humanitarian Platform (GHP) poolt heaks kiidetud ÜRO ja humanitaarorganisatsioonide vahelisi partnerluspõhimõtteid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2007. aastal ülemaailmse humanitaarorganisatsiooni Global Humanitarian Platform (GHP) poolt heaks kiidetud ÜRO ja humanitaarorganisatsioonide vahelisi partnerluspõhimõtteid;

| — | võttes arvesse 27. novembril 2006 läbi vaadatud ÜRO suuniseid sõjaliste ja kodanikukaitse vahendite kasutamise kohta suurõnnetuste puhul teostatavate päästeoperatsioonide raames (Oslo suunised); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. novembril 2006 läbi vaadatud ÜRO suuniseid sõjaliste ja kodanikukaitse vahendite kasutamise kohta suurõnnetuste puhul teostatavate päästeoperatsioonide raames (Oslo suunised);

| — | võttes arvesse 2003. aasta märtsi suuniseid sõjaliste ja kodanikukaitse vahendite kasutamise kohta toetamaks ÜRO humanitaartegevust keerulistes hädaolukordades (MCDA suunised); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. aasta märtsi suuniseid sõjaliste ja kodanikukaitse vahendite kasutamise kohta toetamaks ÜRO humanitaartegevust keerulistes hädaolukordades (MCDA suunised);

| — | võttes arvesse Hyōgo tegevusraamistikku, mis võeti vastu 18.–22. jaanuaril 2005 Kōbe linnas (Hyōgo prefektuur, Jaapan) peetud katastroofide ennetamise alasel ülemaailmsel konverentsil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hyōgo tegevusraamistikku, mis võeti vastu 18.–22. jaanuaril 2005 Kōbe linnas (Hyōgo prefektuur, Jaapan) peetud katastroofide ennetamise alasel ülemaailmsel konverentsil;

| — | võttes arvesse humanitaarreageerimise ülevaadet, mille koostas ÜRO peasekretäri asetäitja humanitaarküsimustes ja hädaabi koordinaator 2005. aasta augustis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse humanitaarreageerimise ülevaadet, mille koostas ÜRO peasekretäri asetäitja humanitaarküsimustes ja hädaabi koordinaator 2005. aasta augustis;

| — | võttes arvesse 2010. aasta humanitaarreageerimise indeksit, mille koostas organisatsioon DARA (Development Assistance Research Associates), kes analüüsib ja klassifitseerib seda, kuidas peamised doonorriigid vastavad katastroofi, konflikti või hädaolukorra tõttu kannatavate inimeste vajadustele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aasta humanitaarreageerimise indeksit, mille koostas organisatsioon DARA (Development Assistance Research Associates), kes analüüsib ja klassifitseerib seda, kuidas peamised doonorriigid vastavad katastroofi, konflikti või hädaolukorra tõttu kannatavate inimeste vajadustele;

| — | võttes arvesse rahvusvahelist programmi katastroofi korral rahvusvaheliste meetmete suhtes kohaldatavate eeskirjade, seaduste ja põhimõtete kohta (nn IDRL (International Disaster Response Laws, Rules and Principles) suunised), mis võeti vastu 2007. aastal Genfis toimunud Punase Risti ja Punase Poolkuu 30. rahvusvahelisel konverentsil, ning Euroopa Liidu liikmesriikide ühist kohustust neid toetada; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelist programmi katastroofi korral rahvusvaheliste meetmete suhtes kohaldatavate eeskirjade, seaduste ja põhimõtete kohta (nn IDRL (International Disaster Response Laws, Rules and Principles) suunised), mis võeti vastu 2007. aastal Genfis toimunud Punase Risti ja Punase Poolkuu 30. rahvusvahelisel konverentsil, ning Euroopa Liidu liikmesriikide ühist kohustust neid toetada;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa konsensuse kohta humanitaarabi valdkonnas (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa konsensuse kohta humanitaarabi valdkonnas (6);

| — | võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni hiljutise maavärina kohta Haitil (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni hiljutise maavärina kohta Haitil (7);

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2010. aasta soovitust nõukogule ELi kiirreageerimisvõime loomise kohta (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2010. aasta soovitust nõukogule ELi kiirreageerimisvõime loomise kohta (8);

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni humanitaarabi laevastiku vastu suunatud Iisraeli sõjalise operatsiooni ning Gaza blokaadi kohta (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni humanitaarabi laevastiku vastu suunatud Iisraeli sõjalise operatsiooni ning Gaza blokaadi kohta (9);

| — | võttes arvesse Oreste Rossi poolt kodukorra artikli 120 kohaselt esitatud resolutsiooni ettepanekut Somaalia humanitaarkriisi kohta (B7-0489/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Oreste Rossi poolt kodukorra artikli 120 kohaselt esitatud resolutsiooni ettepanekut Somaalia humanitaarkriisi kohta (B7-0489/2010);

| — | võttes arvesse oma eelmisi resolutsioone humanitaarabi jagamise kohta kolmandates riikides; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma eelmisi resolutsioone humanitaarabi jagamise kohta kolmandates riikides;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A7-0375/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A7-0375/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa konsensus humanitaarabi valdkonnas kinnitas ühise nägemuse humanitaarabist, milles rõhutatakse Euroopa Liidu tahet teha selles valdkonnas tõhususe optimeerimiseks tihedat koostööd ning kaitsta ja edendada humanitaarabi aluspõhimõtteid, milleks on inimlikkus, neutraalsus, erapooletus ja sõltumatus, ning propageerida tugevalt rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa konsensus humanitaarabi valdkonnas kinnitas ühise nägemuse humanitaarabist, milles rõhutatakse Euroopa Liidu tahet teha selles valdkonnas tõhususe optimeerimiseks tihedat koostööd ning kaitsta ja edendada humanitaarabi aluspõhimõtteid, milleks on inimlikkus, neutraalsus, erapooletus ja sõltumatus, ning propageerida tugevalt rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimist;

| B. | arvestades, et konsensusest tulenevaid kohustusi peavad täitma nii liikmesriigid kui ka komisjon ning tegevuskavas loetletud meetmeid peavad komisjon ja liikmesriigid enamikel juhtudel rakendama üheskoos; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et konsensusest tulenevaid kohustusi peavad täitma nii liikmesriigid kui ka komisjon ning tegevuskavas loetletud meetmeid peavad komisjon ja liikmesriigid enamikel juhtudel rakendama üheskoos;

| C. | arvestades, et loodusõnnetused on muutunud tunduvalt arvukamaks ja rängemaks ning neid põhjustavad eelkõige inimtekkelised kliimamuutused ning tööstusriigid kannavad selle eest ajaloolist vastutust; arvestades, et keerulisi kriise tekib juurde, mis on seotud mitmete teguritega, sealhulgas konfliktide iseloomu muutumine, halb juhtimine ja ebakindlad olukorrad, rahvusvahelise humanitaarõiguse tõsisemad rikkumised ja humanitaarala kitsenemine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et loodusõnnetused on muutunud tunduvalt arvukamaks ja rängemaks ning neid põhjustavad eelkõige inimtekkelised kliimamuutused ning tööstusriigid kannavad selle eest ajaloolist vastutust; arvestades, et keerulisi kriise tekib juurde, mis on seotud mitmete teguritega, sealhulgas konfliktide iseloomu muutumine, halb juhtimine ja ebakindlad olukorrad, rahvusvahelise humanitaarõiguse tõsisemad rikkumised ja humanitaarala kitsenemine;

| D. | arvestades, et abi pakkumine muutub üha raskemaks ja ohtlikumaks, humanitaartöötajate turvalisus väheneb järjest ning 2008. aastal tapeti 122 humanitaartöötajat; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et abi pakkumine muutub üha raskemaks ja ohtlikumaks, humanitaartöötajate turvalisus väheneb järjest ning 2008. aastal tapeti 122 humanitaartöötajat;

| E. | arvestades, et erilist tähelepanu tuleks senisest enam pöörata kõige haavatavamatele inimrühmadele, nagu naised, lapsed ja sunniviisiliselt ümberasustatud, ning et soolise ja seksuaalse vägivalla suurenemine on tõsiseks probleemiks humanitaarolukordades, kus süstemaatiline vägistamine on mõnikord sõjarelvaks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et erilist tähelepanu tuleks senisest enam pöörata kõige haavatavamatele inimrühmadele, nagu naised, lapsed ja sunniviisiliselt ümberasustatud, ning et soolise ja seksuaalse vägivalla suurenemine on tõsiseks probleemiks humanitaarolukordades, kus süstemaatiline vägistamine on mõnikord sõjarelvaks;

| F. | arvestades, et humanitaarabiga mitteseotud osalejate suurenev sekkumine humanitaarkriisidele reageerimisse toob kaasa tõsise ohu ajada segamini sõjaliste osalejate ja humanitaarabi osutajate rollid ning hägustab neutraalse, erapooletu ja sõltumatu humanitaarabi piire; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et humanitaarabiga mitteseotud osalejate suurenev sekkumine humanitaarkriisidele reageerimisse toob kaasa tõsise ohu ajada segamini sõjaliste osalejate ja humanitaarabi osutajate rollid ning hägustab neutraalse, erapooletu ja sõltumatu humanitaarabi piire;

| G. | arvestades, et Haiti ja Pakistani hiljutiste tragöödiate taustal on taas ilmnenud vajadus muuta ELi katastroofidele reageerimise vahendid (humanitaarabi ja ühenduse kodanikukaitse mehhanism) tõhusamaks ja kiiremaks ning parandada nende koordineerimist ja nähtavust; arvestades, et need katastroofid on veel kord tõstnud esile vajaduse luua Euroopa kiirreageerimisüksus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Haiti ja Pakistani hiljutiste tragöödiate taustal on taas ilmnenud vajadus muuta ELi katastroofidele reageerimise vahendid (humanitaarabi ja ühenduse kodanikukaitse mehhanism) tõhusamaks ja kiiremaks ning parandada nende koordineerimist ja nähtavust; arvestades, et need katastroofid on veel kord tõstnud esile vajaduse luua Euroopa kiirreageerimisüksus;

| H. | arvestades, et üldine humanitaarolukord on muutunud tõsisemaks, humanitaarabialased kohustused ja vajadused on ülisuured ning konsensuse ja selle tegevuskava rakendamist on kindlasti vaja tõhustada, samuti on vaja täiustada ülemaailmset koordineerimist ja koormuse jagamist, võttes arvesse nende riikide vastutust piirkonnas, kellel on võimalus olla suurimaks humanitaarabi andjaks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et üldine humanitaarolukord on muutunud tõsisemaks, humanitaarabialased kohustused ja vajadused on ülisuured ning konsensuse ja selle tegevuskava rakendamist on kindlasti vaja tõhustada, samuti on vaja täiustada ülemaailmset koordineerimist ja koormuse jagamist, võttes arvesse nende riikide vastutust piirkonnas, kellel on võimalus olla suurimaks humanitaarabi andjaks;

| I. | arvestades, et humanitaarkatastroofideks ette nähtud komisjoni eelarvet ja eriti humanitaarabi peadirektoraadi eelarvet mitte üksnes ei külmutatud, vaid see on viimase viie aasta jooksul tegelikus väärtuses veidi vähenenud, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et humanitaarkatastroofideks ette nähtud komisjoni eelarvet ja eriti humanitaarabi peadirektoraadi eelarvet mitte üksnes ei külmutatud, vaid see on viimase viie aasta jooksul tegelikus väärtuses veidi vähenenud,

Euroopa konsensus humanitaarabi valdkonnas ja selle tegevuskava

| 1. | avaldab kahetsust selle pärast, et humanitaarabi konsensus on humanitaarabipartnerite ringist väljaspool endiselt liiga vähe tuntud, ning palub, et Euroopa välisteenistus, liikmesriikide diplomaadid ja sõjalised osalejad saaksid selleteemalisi erikoolitusi; |
| --- | --- |

1.

avaldab kahetsust selle pärast, et humanitaarabi konsensus on humanitaarabipartnerite ringist väljaspool endiselt liiga vähe tuntud, ning palub, et Euroopa välisteenistus, liikmesriikide diplomaadid ja sõjalised osalejad saaksid selleteemalisi erikoolitusi;

| 2. | avaldab kahetsust selle üle, et liikmesriigid ei ole konsensuse rakendamisse piisavalt kaasatud, ning on seisukohal, et nõukogu humanitaar- ja toiduabi töörühma rolli tuleks tõhustada näiteks konsensuse riiklikesse humanitaarabikavadesse integreerimise teemaliste eriistungite korraldamisega või iga-aastase tegevusaruande esitamisega nii, et oleks tagatud konsensuse rakendamise parem jälgimine ja töörühm võiks täita aktiivsemalt oma ülesannet humanitaarabi küsimuse kaitsjana nõukogu teiste töörühmade ning poliitika- ja julgeolekukomitee ees, pöörates seejuures alati tähelepanu kooskõlastamise tõhususele ja kiirusele; |
| --- | --- |

2.

avaldab kahetsust selle üle, et liikmesriigid ei ole konsensuse rakendamisse piisavalt kaasatud, ning on seisukohal, et nõukogu humanitaar- ja toiduabi töörühma rolli tuleks tõhustada näiteks konsensuse riiklikesse humanitaarabikavadesse integreerimise teemaliste eriistungite korraldamisega või iga-aastase tegevusaruande esitamisega nii, et oleks tagatud konsensuse rakendamise parem jälgimine ja töörühm võiks täita aktiivsemalt oma ülesannet humanitaarabi küsimuse kaitsjana nõukogu teiste töörühmade ning poliitika- ja julgeolekukomitee ees, pöörates seejuures alati tähelepanu kooskõlastamise tõhususele ja kiirusele;

| 3. | ergutab kolmandates riikides asuvaid ELi esindusi aktiivselt toetama konsensuse ja selle tegevuskava levitamist ja rakendamist liikmesriikide esindustes; |
| --- | --- |

3.

ergutab kolmandates riikides asuvaid ELi esindusi aktiivselt toetama konsensuse ja selle tegevuskava levitamist ja rakendamist liikmesriikide esindustes;

| 4. | kutsub komisjoni üles uurima võimalusi vahetada ELi liikmesriikide parlamentidega igal aastal teavet konsensuse kohustuste rakendamise parima tava kohta; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles uurima võimalusi vahetada ELi liikmesriikide parlamentidega igal aastal teavet konsensuse kohustuste rakendamise parima tava kohta;

| 5. | soovitab humanitaarabi paremini rahastada, kuna sekkuda tuleb üha rohkemates piirkondades, ning palub eelarvepädevatel institutsioonidel kanda hädaabireservi summa tervenisti või osaliselt otse üle humanitaarabi peadirektoraadi algsesse eelarvesse; rõhutab, kui oluline on saavutada OECD arenguabikomitee eesmärk eraldada arenguabiks 0,7 % RKTst 2015. aastal; |
| --- | --- |

5.

soovitab humanitaarabi paremini rahastada, kuna sekkuda tuleb üha rohkemates piirkondades, ning palub eelarvepädevatel institutsioonidel kanda hädaabireservi summa tervenisti või osaliselt otse üle humanitaarabi peadirektoraadi algsesse eelarvesse; rõhutab, kui oluline on saavutada OECD arenguabikomitee eesmärk eraldada arenguabiks 0,7 % RKTst 2015. aastal;

| 6. | nõuab, et koostataks realistlik eelarve, eraldades vahendeid looduskatastroofide või humanitaarabi jaoks eelmiste aastate kulutuste korduvatest kogemustest lähtuvalt; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et koostataks realistlik eelarve, eraldades vahendeid looduskatastroofide või humanitaarabi jaoks eelmiste aastate kulutuste korduvatest kogemustest lähtuvalt;

| 7. | nõuab täiendavaid pingutusi, et kiirendada loodus- või muule katastroofile järgnevate operatsioonide rahastamist ning otsustusprotsesside ja eelarve rakendamiseks loa andmise menetluse lihtsustamist; rõhutab tiheda koostöö vajalikkust komisjoni vastavate teenistuste ja Euroopa välisteenistuse vahel, et võimaldada operatsioonide kiiret esialgset rahastamist; |
| --- | --- |

7.

nõuab täiendavaid pingutusi, et kiirendada loodus- või muule katastroofile järgnevate operatsioonide rahastamist ning otsustusprotsesside ja eelarve rakendamiseks loa andmise menetluse lihtsustamist; rõhutab tiheda koostöö vajalikkust komisjoni vastavate teenistuste ja Euroopa välisteenistuse vahel, et võimaldada operatsioonide kiiret esialgset rahastamist;

| 8. | tuletab meelde, kui oluline on tasakaalustatud tegevus maailma tasandil, pöörates eriliselt tähelepanu nn unustuse hõlma vajunud kriisidele; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, kui oluline on tasakaalustatud tegevus maailma tasandil, pöörates eriliselt tähelepanu nn unustuse hõlma vajunud kriisidele;

| 9. | nõuab rahastamise, suutlikkuse ja ressursside suurendamist, et tagada see, et humanitaarabi ja kodanikukaitse teenivad eranditult mittesõjalisi eesmärke; |
| --- | --- |

9.

nõuab rahastamise, suutlikkuse ja ressursside suurendamist, et tagada see, et humanitaarabi ja kodanikukaitse teenivad eranditult mittesõjalisi eesmärke;

| 10. | toetab humanitaarabivõrgustiku (esimene ülikoolide võrgustik, mis pakub humanitaarabi alast koolitust Euroopa tasandil) rolli, et paraneksid teadmised maailmas valitsevast humanitaarolukorrast, ning eelkõige ELi poliitika rolli kõige haavatavamate rühmade vajaduste rahuldamisel noortele eurooplastele hariduse ja koolituse pakkumise teel; |
| --- | --- |

10.

toetab humanitaarabivõrgustiku (esimene ülikoolide võrgustik, mis pakub humanitaarabi alast koolitust Euroopa tasandil) rolli, et paraneksid teadmised maailmas valitsevast humanitaarolukorrast, ning eelkõige ELi poliitika rolli kõige haavatavamate rühmade vajaduste rahuldamisel noortele eurooplastele hariduse ja koolituse pakkumise teel;

Humanitaarpõhimõtted, rahvusvaheline humanitaarõigus ja humanitaarala kaitsmine

| 11. | kinnitab veel kord konsensuses sisalduvaid humanitaarabi põhimõtteid ja eesmärke; tuletab meelde, et Euroopa Liidu humanitaarabi ei ole kriisiohjevahend, ning märgib kahetsusega, et humanitaarabi on järjest enam politiseeritud ning sellel on tagajärjed humanitaarala austamisele; |
| --- | --- |

11.

kinnitab veel kord konsensuses sisalduvaid humanitaarabi põhimõtteid ja eesmärke; tuletab meelde, et Euroopa Liidu humanitaarabi ei ole kriisiohjevahend, ning märgib kahetsusega, et humanitaarabi on järjest enam politiseeritud ning sellel on tagajärjed humanitaarala austamisele;

| 12. | kinnitab, et Lissaboni lepingus sätestatud Euroopa välisteenistus peab täitma humanitaarabi valdkonna Euroopa konsensuse raames võetud põhimõtteid ja kohustusi, ning on seisukohal, et EL peaks seoses oma poliitilise kaalu ja tema kui suurima rahvusvahelise humanitaarabiandja positsiooniga kaasneva mõjuga lakkamatult edendama humanitaarabi põhimõtteid; |
| --- | --- |

12.

kinnitab, et Lissaboni lepingus sätestatud Euroopa välisteenistus peab täitma humanitaarabi valdkonna Euroopa konsensuse raames võetud põhimõtteid ja kohustusi, ning on seisukohal, et EL peaks seoses oma poliitilise kaalu ja tema kui suurima rahvusvahelise humanitaarabiandja positsiooniga kaasneva mõjuga lakkamatult edendama humanitaarabi põhimõtteid;

| 13. | nõuab samuti, et sõjaväelased ja tsiviilisikutest personal ning humanitaartöötajad tegutseksid katastroofipiirkondades või humanitaarabi operatsioonidel neutraalsuse, sõltumatuse ja erapooletuse põhimõtetest lähtuvalt; |
| --- | --- |

13.

nõuab samuti, et sõjaväelased ja tsiviilisikutest personal ning humanitaartöötajad tegutseksid katastroofipiirkondades või humanitaarabi operatsioonidel neutraalsuse, sõltumatuse ja erapooletuse põhimõtetest lähtuvalt;

| 14. | tunneb rõõmu selle üle, et 2009. aasta detsembris vaadati läbi Euroopa Liidu suunised rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimise edendamiseks, ning on arvamusel, et komisjonil ja liikmesriikidel lasub nende rakendamisel oluline poliitiline roll; soovib lisaks sellele, et Euroopa välisteenistuses korraldataks erikoolitusi rahvusvahelise humanitaarõiguse valdkonnas; |
| --- | --- |

14.

tunneb rõõmu selle üle, et 2009. aasta detsembris vaadati läbi Euroopa Liidu suunised rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimise edendamiseks, ning on arvamusel, et komisjonil ja liikmesriikidel lasub nende rakendamisel oluline poliitiline roll; soovib lisaks sellele, et Euroopa välisteenistuses korraldataks erikoolitusi rahvusvahelise humanitaarõiguse valdkonnas;

| 15. | palub, et komisjon tagaks täiendavad vahendid rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimist edendava tegevuse jaoks ning kohapealseks teavitustööks relvakandjate, noorte, poliitilise klassi ja kodanikuühiskonna seas; |
| --- | --- |

15.

palub, et komisjon tagaks täiendavad vahendid rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimist edendava tegevuse jaoks ning kohapealseks teavitustööks relvakandjate, noorte, poliitilise klassi ja kodanikuühiskonna seas;

| 16. | tuletab meelde, et 2003. aasta juunis vastuvõetud humanitaarabi andmise põhimõtete ja heade tavadega rõhutatakse vajadust edendada aruandluskohustuse kehtestamist ning ergutada rahvusvaheliste humanitaarabimissioonide korrapärast hindamist, sealhulgas abiandjate tõhusust, ning rõhutab, et hindamised peavad põhinema eelkõige humanitaarabi osutajatega peetavatel laiaulatuslikumatel konsultatsioonidel; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et 2003. aasta juunis vastuvõetud humanitaarabi andmise põhimõtete ja heade tavadega rõhutatakse vajadust edendada aruandluskohustuse kehtestamist ning ergutada rahvusvaheliste humanitaarabimissioonide korrapärast hindamist, sealhulgas abiandjate tõhusust, ning rõhutab, et hindamised peavad põhinema eelkõige humanitaarabi osutajatega peetavatel laiaulatuslikumatel konsultatsioonidel;

Abi andmise ühine raamistik

Abi kvaliteet

| 17. | tuletab meelde, et abi andmine peab põhinema üksnes kindlaksmääratud vajadustel ja haavatavuse astmel ning abi kvaliteet ja ulatus määratakse eelkõige kindlaks algsel hindamisel, mida tuleb veel parandada, eelkõige haavatavuse kriteeriumite kohaldamise küsimuses, eriti naiste, laste ja puuetega inimeste rühmade osas; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde, et abi andmine peab põhinema üksnes kindlaksmääratud vajadustel ja haavatavuse astmel ning abi kvaliteet ja ulatus määratakse eelkõige kindlaks algsel hindamisel, mida tuleb veel parandada, eelkõige haavatavuse kriteeriumite kohaldamise küsimuses, eriti naiste, laste ja puuetega inimeste rühmade osas;

| 18. | tuletab meelde, et abisaajate tõhus ja pidev kaasamine ning võimaluse korral nende osalemine abi haldamises on üks olulisemaid tingimusi humanitaarabimissioonide kvaliteedi tagamiseks, eelkõige pikaajaliste kriiside korral; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et abisaajate tõhus ja pidev kaasamine ning võimaluse korral nende osalemine abi haldamises on üks olulisemaid tingimusi humanitaarabimissioonide kvaliteedi tagamiseks, eelkõige pikaajaliste kriiside korral;

| 19. | nõuab, et ELi abi inimtekkelise või looduskatastroofi puhul oleks suunatud kohaliku majanduse aitamisele, näiteks kohaliku või piirkonnas toodetud toidu ostmiseks, nii palju kui võimalik, ning põllumajandusettevõtjate varustamisele vajalike materjalidega; |
| --- | --- |

19.

nõuab, et ELi abi inimtekkelise või looduskatastroofi puhul oleks suunatud kohaliku majanduse aitamisele, näiteks kohaliku või piirkonnas toodetud toidu ostmiseks, nii palju kui võimalik, ning põllumajandusettevõtjate varustamisele vajalike materjalidega;

| 20. | kutsub üles harmoniseerima eri osalejate kasutatavaid metoodikaid ning ärgitab ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibürood (OCHA) jätkama oma tööd, et määrata kindlaks ühine metoodikaraamistik, mille prioriteet oleks sekkumise tõhusus ja kiirus ning millega kaasataks alati nii palju kui võimalik kohalikud osalejad, ka valitsusvälised osalejad; |
| --- | --- |

20.

kutsub üles harmoniseerima eri osalejate kasutatavaid metoodikaid ning ärgitab ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibürood (OCHA) jätkama oma tööd, et määrata kindlaks ühine metoodikaraamistik, mille prioriteet oleks sekkumise tõhusus ja kiirus ning millega kaasataks alati nii palju kui võimalik kohalikud osalejad, ka valitsusvälised osalejad;

| 21. | ärgitab tungivalt komisjoni jätkama valdkondlikku tööd sellistel aladel nagu toitumine, kaitsmine, sooline võrdõiguslikkus ja seksuaalne vägivald, põgenikud, tagasipöördujad ja riigisiseselt ümberasustatud isikud ning soovib, et tervishoiu esmaabiteenuste valdkonnas antav humanitaarabi hõlmaks süstemaatiliselt soolisi ja reproduktiivtervist puudutavaid küsimusi; |
| --- | --- |

21.

ärgitab tungivalt komisjoni jätkama valdkondlikku tööd sellistel aladel nagu toitumine, kaitsmine, sooline võrdõiguslikkus ja seksuaalne vägivald, põgenikud, tagasipöördujad ja riigisiseselt ümberasustatud isikud ning soovib, et tervishoiu esmaabiteenuste valdkonnas antav humanitaarabi hõlmaks süstemaatiliselt soolisi ja reproduktiivtervist puudutavaid küsimusi;

| 22. | palub komisjonil leida konkreetne väljund Barnier’ aruande soovitustele, et ELi äärepoolseimaid piirkondi, aga mitte ainult neid, kasutataks tugibaasidena, et lihtsustada elutähtsate toodete eelnevat varumist, samuti logistikat, mis teeks lihtsamaks Euroopa olemasolevate inim- ja materiaalsete ressursside kasutuselevõtmise kiireloomulise humanitaarsekkumise korral väljaspool Euroopa Liitu; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil leida konkreetne väljund Barnier’ aruande soovitustele, et ELi äärepoolseimaid piirkondi, aga mitte ainult neid, kasutataks tugibaasidena, et lihtsustada elutähtsate toodete eelnevat varumist, samuti logistikat, mis teeks lihtsamaks Euroopa olemasolevate inim- ja materiaalsete ressursside kasutuselevõtmise kiireloomulise humanitaarsekkumise korral väljaspool Euroopa Liitu;

| 23. | ergutab komisjoni jätkama mõtisklemist humanitaarabi potentsiaalse negatiivse mõju üle abi osutamise piirkondades, eelkõige majanduslike ja sotsiaalsete struktuuride destabiliseerimise ning looduskeskkonnale tekitatavate tagajärgede üle ning kutsub üles töötama välja asjakohased strateegiad, mis võimaldavad neid tagajärgi arvesse võtta projektide kavandamise etapist alates; |
| --- | --- |

23.

ergutab komisjoni jätkama mõtisklemist humanitaarabi potentsiaalse negatiivse mõju üle abi osutamise piirkondades, eelkõige majanduslike ja sotsiaalsete struktuuride destabiliseerimise ning looduskeskkonnale tekitatavate tagajärgede üle ning kutsub üles töötama välja asjakohased strateegiad, mis võimaldavad neid tagajärgi arvesse võtta projektide kavandamise etapist alates;

Partnerluste mitmekesisus ja kvaliteet

| 24. | kutsub üles jälgima, et rahvusvaheliste humanitaarabiprogrammide rahastamisel ja elluviimisel oleks mitu osalejat – ÜRO, Rahvusvaheline Punase Risti ja Punase Poolkuu Liikumine, valitsusvälised organisatsioonid –, ning toetab tööd kohalike osalejate suutlikkuse suurendamiseks; nõuab asjakohast koordineerimist ja teabevahetust kõikide asjaosaliste vahel; |
| --- | --- |

24.

kutsub üles jälgima, et rahvusvaheliste humanitaarabiprogrammide rahastamisel ja elluviimisel oleks mitu osalejat – ÜRO, Rahvusvaheline Punase Risti ja Punase Poolkuu Liikumine, valitsusvälised organisatsioonid –, ning toetab tööd kohalike osalejate suutlikkuse suurendamiseks; nõuab asjakohast koordineerimist ja teabevahetust kõikide asjaosaliste vahel;

| 25. | nõuab, et kõik valitsusorganid austaksid valitsusväliste organisatsioonide olulist rolli vahendite kogumisel eraannetuste kaudu; |
| --- | --- |

25.

nõuab, et kõik valitsusorganid austaksid valitsusväliste organisatsioonide olulist rolli vahendite kogumisel eraannetuste kaudu;

| 26. | toetab humanitaarreformide läbiviimist ÜRO tasandil ning kutsub üles tõhustama humanitaarabi koordinaatorite süsteemi, suurendama läbipaistvust, keskenduma rohkem abisaajatele, suurendama paindlikkust ühendatud fondide kasutamisel ning parandama klastritel (valdkondlikul vastutusel) põhinevat lähenemisviisi, tuginedes ÜRO soovitustele ja tugevdades läbipaistvuse ja vastutuse põhimõtteid, eelkõige selles osas, mis puudutab kohalike struktuuride ja valitsusväliste toimijatega koordineerimist, valdkondadevaheliste aspektidega arvestamist ja klastritevahelist koordineerimist; |
| --- | --- |

26.

toetab humanitaarreformide läbiviimist ÜRO tasandil ning kutsub üles tõhustama humanitaarabi koordinaatorite süsteemi, suurendama läbipaistvust, keskenduma rohkem abisaajatele, suurendama paindlikkust ühendatud fondide kasutamisel ning parandama klastritel (valdkondlikul vastutusel) põhinevat lähenemisviisi, tuginedes ÜRO soovitustele ja tugevdades läbipaistvuse ja vastutuse põhimõtteid, eelkõige selles osas, mis puudutab kohalike struktuuride ja valitsusväliste toimijatega koordineerimist, valdkondadevaheliste aspektidega arvestamist ja klastritevahelist koordineerimist;

Rahvusvaheline ja Euroopa tasandil tehtav koostöö

| 27. | kinnitab taas ÜRO ja eelkõige humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA) keskset rolli rahvusvaheliste humanitaarmeetmete koordineerimisel; |
| --- | --- |

27.

kinnitab taas ÜRO ja eelkõige humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA) keskset rolli rahvusvaheliste humanitaarmeetmete koordineerimisel;

| 28. | suhtub heakskiitvalt algatustesse, mille eesmärk on tagada, et Euroopa eri vahendid kriisidele reageerimiseks oleksid ühtsemad, ning tunneb rõõmu selle üle, et humanitaarabi ja kodanikukaitse on koondatud sama peadirektoraadi alla; rõhutab samas, et kummagi volitused, rollid ja vahendid peavad jääma vormi poolest selgelt eraldiseisvaks; |
| --- | --- |

28.

suhtub heakskiitvalt algatustesse, mille eesmärk on tagada, et Euroopa eri vahendid kriisidele reageerimiseks oleksid ühtsemad, ning tunneb rõõmu selle üle, et humanitaarabi ja kodanikukaitse on koondatud sama peadirektoraadi alla; rõhutab samas, et kummagi volitused, rollid ja vahendid peavad jääma vormi poolest selgelt eraldiseisvaks;

| 29. | palub, et nõukogu ja komisjon kehtestaksid täpsed ja läbipaistvad eeskirjad Euroopa välisteenistuse ja komisjoni koostööks ja koordineerimiseks, kui toime tuleb tulla laiaulatuslike kriisidega väljaspool Euroopa Liidu territooriumi, ja tegutseksid aktiivselt ressursside ja selles valdkonnas kasutatud võimaluste nähtavuse kindlustamisega; |
| --- | --- |

29.

palub, et nõukogu ja komisjon kehtestaksid täpsed ja läbipaistvad eeskirjad Euroopa välisteenistuse ja komisjoni koostööks ja koordineerimiseks, kui toime tuleb tulla laiaulatuslike kriisidega väljaspool Euroopa Liidu territooriumi, ja tegutseksid aktiivselt ressursside ja selles valdkonnas kasutatud võimaluste nähtavuse kindlustamisega;

| 30. | tuletab meelde, et Euroopa Liidu välistegevuse strateegias tuleks lapse õiguste osas lähtuda väärtustest ja põhimõtetest, mis on toodud inimõiguste ülddeklaratsioonis, eelkõige artiklites 3, 16, 18, 23, 25, 26 ja 29, ning ÜRO lapse õiguste konventsioonis ja selle fakultatiivsetes protokollides; |
| --- | --- |

30.

tuletab meelde, et Euroopa Liidu välistegevuse strateegias tuleks lapse õiguste osas lähtuda väärtustest ja põhimõtetest, mis on toodud inimõiguste ülddeklaratsioonis, eelkõige artiklites 3, 16, 18, 23, 25, 26 ja 29, ning ÜRO lapse õiguste konventsioonis ja selle fakultatiivsetes protokollides;

Kodanikukaitse ja sõjaliste vahendite ning sõjalise võimekuse kasutamine

| 31. | kinnitab taas, et sõjaliste osalejate ja humanitaarabi osutajate volitused peavad jääma selgesti eristatavaks, eeskätt loodusõnnetuste ja relvakonfliktide piirkondades, ning äärmiselt oluline on kasutada sõjalisi vahendeid ja sõjalist võimekust üksnes väga piiratud juhtudel ja viimase abivahendina toeks humanitaartegevusele kooskõlas ÜRO suunistega (MCDA suunised ja Oslo suunised) (10); |
| --- | --- |

31.

kinnitab taas, et sõjaliste osalejate ja humanitaarabi osutajate volitused peavad jääma selgesti eristatavaks, eeskätt loodusõnnetuste ja relvakonfliktide piirkondades, ning äärmiselt oluline on kasutada sõjalisi vahendeid ja sõjalist võimekust üksnes väga piiratud juhtudel ja viimase abivahendina toeks humanitaartegevusele kooskõlas ÜRO suunistega (MCDA suunised ja Oslo suunised) (10);

| 32. | tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et humanitaarabi ja kodanikukaitset tuleb käsitleda kui puhtalt mittesõjalisi eesmärke teenivat ülesannet ning osutada neid sellest lähtuvalt; |
| --- | --- |

32.

tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et humanitaarabi ja kodanikukaitset tuleb käsitleda kui puhtalt mittesõjalisi eesmärke teenivat ülesannet ning osutada neid sellest lähtuvalt;

| 33. | palub komisjonil võtta meetmeid selleks, et tõsta teadlikkust humanitaarabi eripärast Euroopa Liidu välispoliitikas, ning palub liikmesriikidel tagada, et nende relvajõud järgivad ja rakendavad ÜRO suuniseid; on lisaks seisukohal, et sõjaliste osalejate ja humanitaarabi osutajate vahel on vaja dialoogi, et soodustada vastastikust mõistmist; |
| --- | --- |

33.

palub komisjonil võtta meetmeid selleks, et tõsta teadlikkust humanitaarabi eripärast Euroopa Liidu välispoliitikas, ning palub liikmesriikidel tagada, et nende relvajõud järgivad ja rakendavad ÜRO suuniseid; on lisaks seisukohal, et sõjaliste osalejate ja humanitaarabi osutajate vahel on vaja dialoogi, et soodustada vastastikust mõistmist;

| 34. | kinnitab veel kord, et kodanikukaitse vahendite kasutamine humanitaarkriiside ajal peab põhinema vajadustel ning olema humanitaarabi täiendav ja sellega kooskõlas, ning et loodusõnnetuste korral võivad need vahendid humanitaartegevust teatud määralt toetada, kui neid kasutatakse institutsioonidevahelise alalise komitee (IASC) põhimõtete järgi; |
| --- | --- |

34.

kinnitab veel kord, et kodanikukaitse vahendite kasutamine humanitaarkriiside ajal peab põhinema vajadustel ning olema humanitaarabi täiendav ja sellega kooskõlas, ning et loodusõnnetuste korral võivad need vahendid humanitaartegevust teatud määralt toetada, kui neid kasutatakse institutsioonidevahelise alalise komitee (IASC) põhimõtete järgi;

| 35. | palub komisjonil esitada laiahaardelisi seadusandlikke ettepanekuid, et luua Euroopa kodanikukaitsejõud, mis põhineb ühenduse praeguse kodanikukaitse mehhanismi optimeerimisel ja olemasolevate siseriiklike vahendite ühendamisel ega too seega kaasa olulisi lisakulusid ja võtab arvesse ettevalmistavate meetmete raames end tõestanud korda; kodanikukaitset tuleb rahastada humanitaarhädaolukordadest eraldi; |
| --- | --- |

35.

palub komisjonil esitada laiahaardelisi seadusandlikke ettepanekuid, et luua Euroopa kodanikukaitsejõud, mis põhineb ühenduse praeguse kodanikukaitse mehhanismi optimeerimisel ja olemasolevate siseriiklike vahendite ühendamisel ega too seega kaasa olulisi lisakulusid ja võtab arvesse ettevalmistavate meetmete raames end tõestanud korda; kodanikukaitset tuleb rahastada humanitaarhädaolukordadest eraldi;

| 36. | on seisukohal, et Euroopa kodanikukaitsejõud võiks seisneda teatavate liikmesriikide kohustuses lubada vabatahtlikult kasutada kodanikukaitseüksusi, mis on eelnevalt kindlaks määratud ning kohe valmis sekkuma järelevalve- ja teabekeskuse (MIC) koordineeritavatesse ELi operatsioonidesse; on lisaks sellele arvamusel, et enamik sellistest üksustest, mis on juba kasutusel riikide tasandil, jääksid liikmesriikide pädevusse ning selliste valmisoleku seisundis üksuste lähetamine oleks ELi kodanikukaitse keskne element ELi sisestele ja sellest väljapoole jäävatele katastroofidele reageerimisel; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et Euroopa kodanikukaitsejõud võiks seisneda teatavate liikmesriikide kohustuses lubada vabatahtlikult kasutada kodanikukaitseüksusi, mis on eelnevalt kindlaks määratud ning kohe valmis sekkuma järelevalve- ja teabekeskuse (MIC) koordineeritavatesse ELi operatsioonidesse; on lisaks sellele arvamusel, et enamik sellistest üksustest, mis on juba kasutusel riikide tasandil, jääksid liikmesriikide pädevusse ning selliste valmisoleku seisundis üksuste lähetamine oleks ELi kodanikukaitse keskne element ELi sisestele ja sellest väljapoole jäävatele katastroofidele reageerimisel;

Abi järjepidevus

Katastroofiohu vähendamine ja kliimamuutus

| 37. | tunneb heameelt selle üle, et 2009. aasta veebruaris võeti vastu uus Euroopa strateegia, millega toetatakse katastroofiohu vähendamist arengumaades; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon töötaks abisaavates riikides koos riikide valitsustega, kohalike omavalitsuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega välja katastroofide ennetamise ja reageerimise programmid, ning kutsub üles seda strateegiat kiiresti ellu viima; |
| --- | --- |

37.

tunneb heameelt selle üle, et 2009. aasta veebruaris võeti vastu uus Euroopa strateegia, millega toetatakse katastroofiohu vähendamist arengumaades; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon töötaks abisaavates riikides koos riikide valitsustega, kohalike omavalitsuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega välja katastroofide ennetamise ja reageerimise programmid, ning kutsub üles seda strateegiat kiiresti ellu viima;

| 38. | palub teha olulisi jõupingutusi selleks, et arenguabi ja humanitaarabi poliitika sisaldaks süstemaatilisemalt katastroofiohu vähendamise mõõdet; |
| --- | --- |

38.

palub teha olulisi jõupingutusi selleks, et arenguabi ja humanitaarabi poliitika sisaldaks süstemaatilisemalt katastroofiohu vähendamise mõõdet;

| 39. | soovitab selle mõõtme jaoks eraldatud summasid oluliselt suurendada ning rõhutab, kui oluline on, et rahastamine jääks väikesemastaabiliseks, et tagada konteksti arvestavad hoiakud ja kohalik isevastutus projektide eest; |
| --- | --- |

39.

soovitab selle mõõtme jaoks eraldatud summasid oluliselt suurendada ning rõhutab, kui oluline on, et rahastamine jääks väikesemastaabiliseks, et tagada konteksti arvestavad hoiakud ja kohalik isevastutus projektide eest;

| 40. | palub, et kliimamuutusega kohanemise tegevuskava oleks katastroofiohu vähendamise alase tegevusega paremini koordineeritud; |
| --- | --- |

40.

palub, et kliimamuutusega kohanemise tegevuskava oleks katastroofiohu vähendamise alase tegevusega paremini koordineeritud;

Hädaabi, taastamise ja arengu ühendamine

| 41. | avaldab kahetsust selle pärast, et hädaabi, taastamise ja arengu ühendamise valdkonnas tehtud konkreetsed edusammud on endiselt piiratud, kuigi viimastel aastatel on selleks võetud mitmeid poliitilisi kohustusi; |
| --- | --- |

41.

avaldab kahetsust selle pärast, et hädaabi, taastamise ja arengu ühendamise valdkonnas tehtud konkreetsed edusammud on endiselt piiratud, kuigi viimastel aastatel on selleks võetud mitmeid poliitilisi kohustusi;

| 42. | rõhutab, kui oluline on minna eriolukorra lahendamiselt õigel ajal üle arendamisele, tuginedes konkreetsetele kriteeriumidele ja vajaduste põhjalikule hindamisele; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, kui oluline on minna eriolukorra lahendamiselt õigel ajal üle arendamisele, tuginedes konkreetsetele kriteeriumidele ja vajaduste põhjalikule hindamisele;

| 43. | nõuab rohkem vahendeid abi järjepidevuse tagamiseks ning palub arutada olemasolevate rahastamisvahendite paindlikkust ja täiendavust hädaabi ja arengu vahelistes üleminekuetappides; |
| --- | --- |

43.

nõuab rohkem vahendeid abi järjepidevuse tagamiseks ning palub arutada olemasolevate rahastamisvahendite paindlikkust ja täiendavust hädaabi ja arengu vahelistes üleminekuetappides;

| 44. | nõuab kohapealsete ning Euroopa institutsioonide ja liikmesriikide tasandil vastavates teenistustes tegutsevate humanitaarorganisatsioonide ja arenguagentuuride vahelise dialoogi ja koordineerimise parandamist; |
| --- | --- |

44.

nõuab kohapealsete ning Euroopa institutsioonide ja liikmesriikide tasandil vastavates teenistustes tegutsevate humanitaarorganisatsioonide ja arenguagentuuride vahelise dialoogi ja koordineerimise parandamist;

*

* *

| 45. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroole (OCHA). |
| --- | --- |

45.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroole (OCHA).

---

(1)  EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1.

(2)  ELT L 71, 10.3.2007, lk 9.

(3)  ELT L 314, 1.12.2007, lk 9.

(4)  ELT C 286 E, 27.11.2009, lk 15.

(5)  EÜT L 163, 4.7.2000, lk 37.

(6)  ELT C 282 E, 6.11.2008, lk 273.

(7)  ELT C 341 E, 16.12.2010, lk 5.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0465.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0235.

(10)  MCDA suunised: suunised sõjaliste ja kodanikukaitse vahendite kasutamise kohta toetamaks ÜRO humanitaartegevust keerulistes hädaolukordades; märts 2003. Oslo suunised: suunised sõjaliste ja kodanikukaitse vahendite kasutamise kohta suurõnnetuste puhul teostatavate päästeoperatsioonide raames; november 2007.

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/8

---

Teisipäev, 18. jaanuar 2011Põllumajanduse tunnistamine strateegiliselt tähtsaks sektoriks toiduga kindlustatuse tagamisel

P7_TA(2011)0006

Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2011. aasta resolutsioon põllumajanduse tunnistamise kohta strateegiliselt tähtsaks sektoriks toiduga kindlustatuse tagamisel (2010/2112(INI))

2012/C 136 E/02

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2010. aasta resolutsiooni ühise põllumajanduspoliitika tuleviku kohta pärast 2013. aastat (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2010. aasta resolutsiooni ühise põllumajanduspoliitika tuleviku kohta pärast 2013. aastat (1);

| — | võttes arvesse oma 13. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni ühise põllumajanduspoliitika ja ülemaailmse toiduainetega kindlustatuse kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni ühise põllumajanduspoliitika ja ülemaailmse toiduainetega kindlustatuse kohta (2);

| — | võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni kaubanduse ja kliimamuutuste kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni kaubanduse ja kliimamuutuste kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni põllumajandustootjate õiglase sissetuleku ja toiduainete tarneahela parema toimimise kohta Euroopas (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni põllumajandustootjate õiglase sissetuleku ja toiduainete tarneahela parema toimimise kohta Euroopas (4);

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (SEK(2010)1058); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (SEK(2010)1058);

| — | võttes arvesse oma 22. mai 2008. aasta resolutsiooni toiduainete hinnatõusu kohta ELis ja arengumaades (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. mai 2008. aasta resolutsiooni toiduainete hinnatõusu kohta ELis ja arengumaades (5);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist ELi poliitilise raamistiku kohta, millega toetatakse arenguriike toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist ELi poliitilise raamistiku kohta, millega toetatakse arenguriike toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel;

| — | võttes arvesse ÜRO aastatuhande eesmärke, mis näevad ette nälga kannatavate inimeste arvu vähendamise maailmas 2015. aastaks poole võrra 1990. aastaga võrreldes; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO aastatuhande eesmärke, mis näevad ette nälga kannatavate inimeste arvu vähendamise maailmas 2015. aastaks poole võrra 1990. aastaga võrreldes;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A7-0376/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A7-0376/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa kodanike tervisliku ja kvaliteetse toiduga kindlustatuse tagamine, tarbijatele mõistliku hinnaga toidu võimaldamine ja põllumajandustootjatele sissetuleku tagamine on olnud ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) peamised eesmärgid alates selle poliitika väljatöötamisest ning on ka praegu ELi peamised eesmärgid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa kodanike tervisliku ja kvaliteetse toiduga kindlustatuse tagamine, tarbijatele mõistliku hinnaga toidu võimaldamine ja põllumajandustootjatele sissetuleku tagamine on olnud ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) peamised eesmärgid alates selle poliitika väljatöötamisest ning on ka praegu ELi peamised eesmärgid;

| B. | arvestades, et toiduainete ja tooraine hindade hiljutised kõikumised on tekitanud suuri kahtlusi toiduainetega varustatuse toimimise suhtes Euroopas ja ülemaailmselt ning enim on toidu hinna tõus mõjutanud kõige haavatavamaid elanikkonnarühmi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et toiduainete ja tooraine hindade hiljutised kõikumised on tekitanud suuri kahtlusi toiduainetega varustatuse toimimise suhtes Euroopas ja ülemaailmselt ning enim on toidu hinna tõus mõjutanud kõige haavatavamaid elanikkonnarühmi;

| C. | arvestades, et hindade volatiilsus põllumajanduses on olemuselt püsiv, kuna hinnad reageerivad ebaproportsionaalselt tootmismahtude väikesele muutumisele, kusjuures see on enamasti tingitud spekulatsioonidest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et hindade volatiilsus põllumajanduses on olemuselt püsiv, kuna hinnad reageerivad ebaproportsionaalselt tootmismahtude väikesele muutumisele, kusjuures see on enamasti tingitud spekulatsioonidest;

| D. | arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni maailma toiduga kindlustatuse komitee hiljutisel koosolekul rõhutas EL äärmuslike hinnakõikumiste probleemi ning uuel kõrgetasemelisel töökonnal paluti raporteerida hinnakõikumistega seotud põhjustest ja meetmetest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni maailma toiduga kindlustatuse komitee hiljutisel koosolekul rõhutas EL äärmuslike hinnakõikumiste probleemi ning uuel kõrgetasemelisel töökonnal paluti raporteerida hinnakõikumistega seotud põhjustest ja meetmetest;

| E. | arvestades, et ilmastiku- ja muud nähtused võivad viia selleni, et riigid kohaldavad protektsionistlikku poliitikat, mida näitab hiljuti kehtestatud nisu ekspordikeeld Venemaal ja Ukrainas, kusjuures need riigid kokku ekspordivad ligikaudu 30 % maailma nisust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ilmastiku- ja muud nähtused võivad viia selleni, et riigid kohaldavad protektsionistlikku poliitikat, mida näitab hiljuti kehtestatud nisu ekspordikeeld Venemaal ja Ukrainas, kusjuures need riigid kokku ekspordivad ligikaudu 30 % maailma nisust;

| F. | arvestades, et toiduainete tootmist maailmas võivad regulaarselt kahjustada mitu tegurit, sealhulgas kahjurite ja haiguste mõju, loodusvarade kättesaadavus ja loodusõnnetused, mida näitavad 2010. aastal pikaajaline põud ja tulekahjud Venemaal ning suured üleujutused Pakistanis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et toiduainete tootmist maailmas võivad regulaarselt kahjustada mitu tegurit, sealhulgas kahjurite ja haiguste mõju, loodusvarade kättesaadavus ja loodusõnnetused, mida näitavad 2010. aastal pikaajaline põud ja tulekahjud Venemaal ning suured üleujutused Pakistanis;

| G. | arvestades, et kliimamuutuste tulemusel sagenevad loodusõnnetused ja seega nõrgeneb toiduga kindlustatus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kliimamuutuste tulemusel sagenevad loodusõnnetused ja seega nõrgeneb toiduga kindlustatus;

| H. | arvestades, et ülesande muudab raskeks nn vähemast rohkema tootmine, rõhuasetusega jätkusuutlikul tootmisel, kuna loodusvarasid kurnatakse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ülesande muudab raskeks nn vähemast rohkema tootmine, rõhuasetusega jätkusuutlikul tootmisel, kuna loodusvarasid kurnatakse;

| I. | arvestades, et EL on suurim põllumajandustoodete importija ning ELi loomakasvatussektor sõltub liialt valgu- ja õlirikaste toodete ning maisi impordist ning kogu EL puuvilja- ja juurvilja impordist ka seetõttu, et ELi tootjatel ei ole lubatud kasutada kõnealuste toodete puhul samu tootmismeetodeid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EL on suurim põllumajandustoodete importija ning ELi loomakasvatussektor sõltub liialt valgu- ja õlirikaste toodete ning maisi impordist ning kogu EL puuvilja- ja juurvilja impordist ka seetõttu, et ELi tootjatel ei ole lubatud kasutada kõnealuste toodete puhul samu tootmismeetodeid;

| J. | arvestades, et maailma rahvastiku hinnanguline suurenemine 7 miljardilt 9,1 miljardini eeldab ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni prognooside järgi 2050. aastaks toiduainete tarnimise suurendamist 70 % võrra; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et maailma rahvastiku hinnanguline suurenemine 7 miljardilt 9,1 miljardini eeldab ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni prognooside järgi 2050. aastaks toiduainete tarnimise suurendamist 70 % võrra;

| K. | arvestades, et Euroopa Liidus esineb endiselt vaesust ja nälga; arvestades, et 79 miljonit ELi elanikku elab endiselt allpool vaesuspiiri (60 % keskmisest sissetulekust riigis, kus selline isik elab); arvestades, et möödunud talvel sai 16 miljonit ELi kodanikku heategevusorganisatsioonide kaudu toiduabi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Liidus esineb endiselt vaesust ja nälga; arvestades, et 79 miljonit ELi elanikku elab endiselt allpool vaesuspiiri (60 % keskmisest sissetulekust riigis, kus selline isik elab); arvestades, et möödunud talvel sai 16 miljonit ELi kodanikku heategevusorganisatsioonide kaudu toiduabi;

| L. | arvestades, et toiduga kindlustatus ei tähenda vaid toiduvarude kättesaadavust, vaid hõlmab ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni kohaselt kõikide õigust toidule ja tervislike toiduainete kättesaadavust; arvestades, et konkurentsivõimelisemaks muutudes saab Euroopa panustada ülemaailmsesse toiduga kindlustatusesse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et toiduga kindlustatus ei tähenda vaid toiduvarude kättesaadavust, vaid hõlmab ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni kohaselt kõikide õigust toidule ja tervislike toiduainete kättesaadavust; arvestades, et konkurentsivõimelisemaks muutudes saab Euroopa panustada ülemaailmsesse toiduga kindlustatusesse;

| M. | arvestades, et ülemaailmse majandus- ja finantskriisi mõjud on süvendanud kõige vaesemate ühiskonnaliikmete toiduga kindlustamatust, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ülemaailmse majandus- ja finantskriisi mõjud on süvendanud kõige vaesemate ühiskonnaliikmete toiduga kindlustamatust,

| N. | arvestades, et põllumajandusettevõtjate sissetulekud vähenesid oluliselt 2009. aastal pärast kümme aastat kestnud sissetulekute paigalpüsimist, suuremalt jaolt raskete turutingimuste ja suurenevate tootmiskulude tõttu; arvestades, et sissetulekud põllumajandussektoris on palju väiksemad kui muudes majandusharudes (ühe tööühiku kohta hinnanguliselt 50 % väiksem) ning maapiirkondades on sissetulek ühe elaniku kohta oluliselt väiksem kui linnapiirkondadest (ligikaudu 50 %); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et põllumajandusettevõtjate sissetulekud vähenesid oluliselt 2009. aastal pärast kümme aastat kestnud sissetulekute paigalpüsimist, suuremalt jaolt raskete turutingimuste ja suurenevate tootmiskulude tõttu; arvestades, et sissetulekud põllumajandussektoris on palju väiksemad kui muudes majandusharudes (ühe tööühiku kohta hinnanguliselt 50 % väiksem) ning maapiirkondades on sissetulek ühe elaniku kohta oluliselt väiksem kui linnapiirkondadest (ligikaudu 50 %);

| O. | arvestades, et põllumajandusettevõtjad saavad üha väiksema osa toidutarneahela lisandväärtusest, kuid toiduainetetööstuse osa on suurenenud; arvestades, et toidutarneahela nõuetekohane toimimine on vajalikuks eeltingimuseks, et tagada, et põllumajandusettevõtjad saaksid oma toodete pealt õiglast tulu; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et põllumajandusettevõtjad saavad üha väiksema osa toidutarneahela lisandväärtusest, kuid toiduainetetööstuse osa on suurenenud; arvestades, et toidutarneahela nõuetekohane toimimine on vajalikuks eeltingimuseks, et tagada, et põllumajandusettevõtjad saaksid oma toodete pealt õiglast tulu;

| P. | arvestades, et terves toidutootmis-, tarne- ja tarbimisahelas läheb kuni 50 % ELis toodetud toidust raisku; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et terves toidutootmis-, tarne- ja tarbimisahelas läheb kuni 50 % ELis toodetud toidust raisku;

| Q. | arvestades, et vaid 7 % ELi põllumajandusettevõtjatest on alla 35-aastased; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et vaid 7 % ELi põllumajandusettevõtjatest on alla 35-aastased;

| R. | arvestades, et toiduga kindlustatus on Euroopa jaoks oluline probleem, mistõttu tuleb saavutada sidusus ja kooskõla mitme sektoripõhise poliitikavaldkonna vahel, nagu ühine põllumajanduspoliitika, energiapoliitika, teadusprogrammid, arengu- ja kaubanduspoliitika ning finantsvaldkond, |
| --- | --- |

R.

arvestades, et toiduga kindlustatus on Euroopa jaoks oluline probleem, mistõttu tuleb saavutada sidusus ja kooskõla mitme sektoripõhise poliitikavaldkonna vahel, nagu ühine põllumajanduspoliitika, energiapoliitika, teadusprogrammid, arengu- ja kaubanduspoliitika ning finantsvaldkond,

| 1. | rõhutab, et tugev ja jätkusuutlik põllumajandussektor ja jõudsalt arenev maamajandus kogu ELis, mille tagab ühine põllumajanduspoliitika, on üliolulised tegurid toiduga kindlustatuse probleemi lahendamiseks; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et tugev ja jätkusuutlik põllumajandussektor ja jõudsalt arenev maamajandus kogu ELis, mille tagab ühine põllumajanduspoliitika, on üliolulised tegurid toiduga kindlustatuse probleemi lahendamiseks;

| 2. | kinnitab, et EL järgib põllumajandustootmises ja toiduainetetööstuses maailma rangemaid nõudeid, rõhuasetusega toidu ohutusele, toidu kvaliteedile ning põllumajanduse keskkonnasäästlikkusele; |
| --- | --- |

2.

kinnitab, et EL järgib põllumajandustootmises ja toiduainetetööstuses maailma rangemaid nõudeid, rõhuasetusega toidu ohutusele, toidu kvaliteedile ning põllumajanduse keskkonnasäästlikkusele;

| 3. | on arvamusel, et meil on vaja kõiki põllumajandusvorme selleks, et toita Euroopat ja kolmandaid riike, |
| --- | --- |

3.

on arvamusel, et meil on vaja kõiki põllumajandusvorme selleks, et toita Euroopat ja kolmandaid riike,

Toiduga kindlustatus Euroopas ja maailmas

| 4. | usub, et õigus toiduga kindlustatusele on põhiline inimõigus ja seda on võimalik saavutada siis, kui kõigil inimestel on igal ajal füüsiline ja majanduslik juurdepääs piisavale, turvalisele ja toitvale toidule, mis vastab nende toitumisvajadustele, selleks et elada aktiivset elu ja olla hea tervise juures; |
| --- | --- |

4.

usub, et õigus toiduga kindlustatusele on põhiline inimõigus ja seda on võimalik saavutada siis, kui kõigil inimestel on igal ajal füüsiline ja majanduslik juurdepääs piisavale, turvalisele ja toitvale toidule, mis vastab nende toitumisvajadustele, selleks et elada aktiivset elu ja olla hea tervise juures;

| 5. | kinnitab, et ELil on kohustus toita oma kodanikke ning et põllumajandustegevuse jätkamisel ELis on selles suhtes keskne roll; juhib tähelepanu asjaolule, et ELis suurenevate tootmiskulude ja hinnakõikumiste tõttu vähenenud sissetulekud mõjutavad negatiivselt põllumajandusettevõtjate suutlikkust säilitada tootmist; rõhutab kulusid, mida Euroopa põllumajandusettevõtjad peavad kandma, et vastata maailma kõrgeimatele toiduohutus-, keskkonna-, loomatervishoiu ja tööstandarditele; rõhutab, et põllumajandusettevõtjatele tuleb selliste lisakulude ning ühiskonnale kasu toovate teenuste eest hüvitist maksta; rõhutab, et kolmandatest maadest ELi saabuv toit peab vastama samadele kõrgetele standarditele, et Euroopa tootjad ei peaks konkurentsivõime tõttu kannatama; |
| --- | --- |

5.

kinnitab, et ELil on kohustus toita oma kodanikke ning et põllumajandustegevuse jätkamisel ELis on selles suhtes keskne roll; juhib tähelepanu asjaolule, et ELis suurenevate tootmiskulude ja hinnakõikumiste tõttu vähenenud sissetulekud mõjutavad negatiivselt põllumajandusettevõtjate suutlikkust säilitada tootmist; rõhutab kulusid, mida Euroopa põllumajandusettevõtjad peavad kandma, et vastata maailma kõrgeimatele toiduohutus-, keskkonna-, loomatervishoiu ja tööstandarditele; rõhutab, et põllumajandusettevõtjatele tuleb selliste lisakulude ning ühiskonnale kasu toovate teenuste eest hüvitist maksta; rõhutab, et kolmandatest maadest ELi saabuv toit peab vastama samadele kõrgetele standarditele, et Euroopa tootjad ei peaks konkurentsivõime tõttu kannatama;

| 6. | tunnistab, et piisava toiduga varustatuse garanteerimine on toiduga kindlustatuse põhielement, kuid tunnistab samuti, et selleks, et toit oleks kättesaadav ja taskukohane, tuleb pöörata tähelepanu piisava elatustaseme tagamisele, eelkõige ebapiisavate majanduslike vahenditega inimestele, kes on sageli lapsed, elatanud inimesed, sissesõitnud, pagulased ja töötud; |
| --- | --- |

6.

tunnistab, et piisava toiduga varustatuse garanteerimine on toiduga kindlustatuse põhielement, kuid tunnistab samuti, et selleks, et toit oleks kättesaadav ja taskukohane, tuleb pöörata tähelepanu piisava elatustaseme tagamisele, eelkõige ebapiisavate majanduslike vahenditega inimestele, kes on sageli lapsed, elatanud inimesed, sissesõitnud, pagulased ja töötud;

| 7. | toetab valemit „toiduga kindlustatus – toitumus – kvaliteet – lähedus – innovatsioon – tootlikkus”; on seisukohal, et selle saavutamiseks tuleks tulevases ühises põllumajanduspoliitikas võtta arvesse üldsuse ootusi, et ühine põllumajanduspoliitika peaks olema põllumajanduspoliitika ja samal ajal ka toidupoliitika, mis tähendab tervisliku toitumise tähtsuse teadvustamist; |
| --- | --- |

7.

toetab valemit „toiduga kindlustatus – toitumus – kvaliteet – lähedus – innovatsioon – tootlikkus”; on seisukohal, et selle saavutamiseks tuleks tulevases ühises põllumajanduspoliitikas võtta arvesse üldsuse ootusi, et ühine põllumajanduspoliitika peaks olema põllumajanduspoliitika ja samal ajal ka toidupoliitika, mis tähendab tervisliku toitumise tähtsuse teadvustamist;

| 8. | on seisukohal, et EL peaks looma paremad tingimused, mis võimaldaksid liikmesriikides ellu viia toitumisprogramme nagu koolipuuvilja ja -piima programmid ning tõhusamalt toetama teabe jagamist ja teadlikkuse tõstmist toodete päritolu ja toitumise kohta, arvestades et teadlik toiduvalik võib hoida ära haigusi ja vähendada tugevat survet sotsiaalkulutustele Euroopas; nõuab ühtlasi rohkem toiduvalikut toetavaid vähendatud halduskoormusega programme ja nende programmide eelarve suurendamist; kutsub komisjoni üles hindama nende programmide tegelikke võimalusi; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et EL peaks looma paremad tingimused, mis võimaldaksid liikmesriikides ellu viia toitumisprogramme nagu koolipuuvilja ja -piima programmid ning tõhusamalt toetama teabe jagamist ja teadlikkuse tõstmist toodete päritolu ja toitumise kohta, arvestades et teadlik toiduvalik võib hoida ära haigusi ja vähendada tugevat survet sotsiaalkulutustele Euroopas; nõuab ühtlasi rohkem toiduvalikut toetavaid vähendatud halduskoormusega programme ja nende programmide eelarve suurendamist; kutsub komisjoni üles hindama nende programmide tegelikke võimalusi;

| 9. | kinnitab taas toetust enim ELi puudust kannatavate isikute programmile; tuletab meelde, et Ameerika Ühendriigid annavad põllumajandusseaduse kaudu märkimisväärset tuge täiendavale toiduabiprogrammile, mis annab suurt tulu sellele sektorile ja majandusele üldiselt, leevendades ühtlasi Ameerika Ühendriikide kõige vaesemate elanike toiduvajadusi; |
| --- | --- |

9.

kinnitab taas toetust enim ELi puudust kannatavate isikute programmile; tuletab meelde, et Ameerika Ühendriigid annavad põllumajandusseaduse kaudu märkimisväärset tuge täiendavale toiduabiprogrammile, mis annab suurt tulu sellele sektorile ja majandusele üldiselt, leevendades ühtlasi Ameerika Ühendriikide kõige vaesemate elanike toiduvajadusi;

| 10. | on teadlik suurtest probleemidest, mida kliimamuutus toiduga kindlustatuse saavutamise ette seab, eelkõige seetõttu, et sagenevad ja muutuvad ulatuslikumaks sellised ilmastikunähtused nagu põud, üleujutused, tulekahjud ja tormid; rõhutab, et üha suuremaks probleemiks on maailma veevarud ning nende mõju toiduainetetööstusele; toonitab vajadust tegeleda veemajanduse ja kliimamuutusega kui kiireloomulise probleemiga; |
| --- | --- |

10.

on teadlik suurtest probleemidest, mida kliimamuutus toiduga kindlustatuse saavutamise ette seab, eelkõige seetõttu, et sagenevad ja muutuvad ulatuslikumaks sellised ilmastikunähtused nagu põud, üleujutused, tulekahjud ja tormid; rõhutab, et üha suuremaks probleemiks on maailma veevarud ning nende mõju toiduainetetööstusele; toonitab vajadust tegeleda veemajanduse ja kliimamuutusega kui kiireloomulise probleemiga;

| 11. | tuletab meelde, et energiavarustuse kindlus ja toiduga kindlustatus on omavahel väga tihedalt seotud; tunnistab, et energiakulu on üks peamine tegur põllumajanduse kui peamiselt naftast sõltuva valdkonna kasumlikkuse taseme määramisel puhul; julgustab selliste meetmete võtmist, mis motiveeriksid põllumajandusettevõtjaid olema energiatõhusamad ning välja töötama alternatiivseid energiavarustusallikaid; tuletab meelde, et on vaja järjekindlamat toetust teadus- ja arendustegevusele ja nõustamisele; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et energiavarustuse kindlus ja toiduga kindlustatus on omavahel väga tihedalt seotud; tunnistab, et energiakulu on üks peamine tegur põllumajanduse kui peamiselt naftast sõltuva valdkonna kasumlikkuse taseme määramisel puhul; julgustab selliste meetmete võtmist, mis motiveeriksid põllumajandusettevõtjaid olema energiatõhusamad ning välja töötama alternatiivseid energiavarustusallikaid; tuletab meelde, et on vaja järjekindlamat toetust teadus- ja arendustegevusele ja nõustamisele;

| 12. | on samas seisukohal, et tugevam impulss arendada taastuvaid energiaallikaid ja täita 2020. aastaks seatud eesmärgid peab hõlmama mõju toiduainetetööstusele ja toiduga varustatusele; rõhutab sobiva tasakaalu leidmise olulisust toidu/kütuse probleemi lahendamisel; |
| --- | --- |

12.

on samas seisukohal, et tugevam impulss arendada taastuvaid energiaallikaid ja täita 2020. aastaks seatud eesmärgid peab hõlmama mõju toiduainetetööstusele ja toiduga varustatusele; rõhutab sobiva tasakaalu leidmise olulisust toidu/kütuse probleemi lahendamisel;

| 13. | rõhutab, kui suuresti EL sõltub kolmandatest riikidest imporditavatest valgu- ja õlirikastest toodetest, millel on negatiivsed tagajärjed toiduaine- ja põllumajandussektorile, eelkõige loomakasvatussektorile, kui esinevad äkilised hinnatõusud; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, kui suuresti EL sõltub kolmandatest riikidest imporditavatest valgu- ja õlirikastest toodetest, millel on negatiivsed tagajärjed toiduaine- ja põllumajandussektorile, eelkõige loomakasvatussektorile, kui esinevad äkilised hinnatõusud;

| 14. | kutsub komisjoni üles pakkuma välja tehnilist lahendust probleemile, milleks on geneetiliselt muundatud organismide (GMO) vähene sisaldus GMO-vabades importtoodetes ning tegema ettepanekut kiirema heakskiitmisprotsessi kohta ELis uue GMOd sisaldavate loomasöötade importimiseks, kui need on ohutuks tunnistatud; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles pakkuma välja tehnilist lahendust probleemile, milleks on geneetiliselt muundatud organismide (GMO) vähene sisaldus GMO-vabades importtoodetes ning tegema ettepanekut kiirema heakskiitmisprotsessi kohta ELis uue GMOd sisaldavate loomasöötade importimiseks, kui need on ohutuks tunnistatud;

| 15. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama üldsuse juurdepääsu kontrollitulemusi puudutavale teabele, et suurendada läbipaistvust Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama üldsuse juurdepääsu kontrollitulemusi puudutavale teabele, et suurendada läbipaistvust Euroopa tasandil;

| 16. | on mures maade kokkuostmise probleemi ning selle tagajärgede pärast toiduga kindlustatusele arengumaades ning põllumajanduse ja põllumajandustootjate tuleviku pärast; kutsub komisjoni üles seda olukorda uurima maa valdamise ja loodusvarade seisukohast; |
| --- | --- |

16.

on mures maade kokkuostmise probleemi ning selle tagajärgede pärast toiduga kindlustatusele arengumaades ning põllumajanduse ja põllumajandustootjate tuleviku pärast; kutsub komisjoni üles seda olukorda uurima maa valdamise ja loodusvarade seisukohast;

| 17. | märgib, et suurte loomasöödakulude tõttu on ELi loomakasvatusettevõtete olukord halvenenud; nõuab seetõttu määruses (EÜ) nr 1234/2007 (ühise turukorralduse ühtne määrus) sätestatud vahendite sihikindlat kasutamist turu stabiliseerimiseks ja kriisi ärahoidmiseks; |
| --- | --- |

17.

märgib, et suurte loomasöödakulude tõttu on ELi loomakasvatusettevõtete olukord halvenenud; nõuab seetõttu määruses (EÜ) nr 1234/2007 (ühise turukorralduse ühtne määrus) sätestatud vahendite sihikindlat kasutamist turu stabiliseerimiseks ja kriisi ärahoidmiseks;

| 18. | usub, et tulevane tootlikkuse kasv uutes liikmesriikides suurendab kasutatavate põllumaade pindala ning avab võimaluse edendada Euroopas valgu- ja õlirikaste toodete tootmist; |
| --- | --- |

18.

usub, et tulevane tootlikkuse kasv uutes liikmesriikides suurendab kasutatavate põllumaade pindala ning avab võimaluse edendada Euroopas valgu- ja õlirikaste toodete tootmist;

| 19. | märgib, et toiduga kindlustatus ei ole võimalik, kui toitumise ja põllumajanduse vajadusteks ei ole tagatud vaba juurdepääsu geneetilistele ressurssidele; tunnustab ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelist lepingut taimede geneetiliste ressursside kohta kui tähtsat vahendit põllumajanduse bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks, mis aitab ära hoida kliimamuutuste tagajärgi; |
| --- | --- |

19.

märgib, et toiduga kindlustatus ei ole võimalik, kui toitumise ja põllumajanduse vajadusteks ei ole tagatud vaba juurdepääsu geneetilistele ressurssidele; tunnustab ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelist lepingut taimede geneetiliste ressursside kohta kui tähtsat vahendit põllumajanduse bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks, mis aitab ära hoida kliimamuutuste tagajärgi;

| 20. | rõhutab, et praegu kavandatavad stiimulid säästlike energiakultuuride kasvatamiseks ei tohiks kuidagi halvendada üldsuse toiduainetega kindlustatust; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et praegu kavandatavad stiimulid säästlike energiakultuuride kasvatamiseks ei tohiks kuidagi halvendada üldsuse toiduainetega kindlustatust;

| 21. | kutsub liikmesriike üles arendama ja rakendama konkreetseid põllumajanduslikke meetmeid sisaldavaid programme, mille eesmärk on kliimamuutuse mõjude leevendamine ja nendega kohanemine; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriike üles arendama ja rakendama konkreetseid põllumajanduslikke meetmeid sisaldavaid programme, mille eesmärk on kliimamuutuse mõjude leevendamine ja nendega kohanemine;

| 22. | rõhutab vajadust edendada tarbijate teavitamise kampaania käivitamist, et tutvustada põllumajandustootjate ja -sektori pingutusi keskkonna kaitsmisel ja toiduainetega kindlustatuse tagamisel; |
| --- | --- |

22.

rõhutab vajadust edendada tarbijate teavitamise kampaania käivitamist, et tutvustada põllumajandustootjate ja -sektori pingutusi keskkonna kaitsmisel ja toiduainetega kindlustatuse tagamisel;

Põllumajandus, finantsturud ja hinnavolatiilsus

| 23. | usub, et finants- ja põllumajandusturud on tänapäeval rohkem põimunud kui kunagi varem; on seisukohal, et Euroopa meetmetest üksi enam ei piisa ja hinnavolatiilsuse ning toiduga kindlustatuse küsimuses tuleks Euroopal tegutseda koostöös kolmandate riikide ning rahvusvaheliste organisatsioonidega; toetab G20 eesistuja sellesuunalisi algatusi; |
| --- | --- |

23.

usub, et finants- ja põllumajandusturud on tänapäeval rohkem põimunud kui kunagi varem; on seisukohal, et Euroopa meetmetest üksi enam ei piisa ja hinnavolatiilsuse ning toiduga kindlustatuse küsimuses tuleks Euroopal tegutseda koostöös kolmandate riikide ning rahvusvaheliste organisatsioonidega; toetab G20 eesistuja sellesuunalisi algatusi;

| 24. | rõhutab põllumajandusettevõtjate probleeme turgude ja hindade erakordselt suurte kõikumiste ajal; juhib tähelepanu raskustele, millega põllumajandusettevõtjad silmitsi seisavad, püüdes erakordselt ebastabiilsel ajal ette planeerida; nõuab tungivalt, et komisjon kehtestaks alatised ja jõulised meetmed, et tegeleda viivitamatult erakordselt suure ebastabiilsusega põllumajandusturgudel; on arvamusel, et sellest saab määrav tegur tagamaks tootmise säilitamine Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

24.

rõhutab põllumajandusettevõtjate probleeme turgude ja hindade erakordselt suurte kõikumiste ajal; juhib tähelepanu raskustele, millega põllumajandusettevõtjad silmitsi seisavad, püüdes erakordselt ebastabiilsel ajal ette planeerida; nõuab tungivalt, et komisjon kehtestaks alatised ja jõulised meetmed, et tegeleda viivitamatult erakordselt suure ebastabiilsusega põllumajandusturgudel; on arvamusel, et sellest saab määrav tegur tagamaks tootmise säilitamine Euroopa Liidus;

| 25. | märgib, et põhiliste põllumajandustoodete hinnaindeks finantsturgudel ei ole kunagi varem olnud nii ebastabiilne; toob näiteks hiljutise nisulepingute hinnatõusu – 70 % kahe kuu jooksul – kusjuures tehingute maht nende lepingutega suurenes Pariisi toorainebörsil rohkem kui kahekordselt; |
| --- | --- |

25.

märgib, et põhiliste põllumajandustoodete hinnaindeks finantsturgudel ei ole kunagi varem olnud nii ebastabiilne; toob näiteks hiljutise nisulepingute hinnatõusu – 70 % kahe kuu jooksul – kusjuures tehingute maht nende lepingutega suurenes Pariisi toorainebörsil rohkem kui kahekordselt;

| 26. | toonitab asjaolu, et need sündmused on ainult osaliselt põhjustatud peamistest turgu mõjutavatest teguritest (nagu pakkumine ja nõudlus) ja on suures osas spekuleerimise tulemus; märgib, et spekulatiivsest käitumisest on tingitud kuni 50 % viimase aja järskudest hinnatõusudest; toetab õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri järeldusi suurte institutsiooniliste investorite, näiteks riskikapitalifondide, pensionifondide ja investeerimispankade (kes üldiselt ei huvitu põllumajandusturgudest) rolli kohta tooraine hinnaindeksite mõjutamisel tulenevalt nende tegevusest tuletisinstrumentide turgudel; |
| --- | --- |

26.

toonitab asjaolu, et need sündmused on ainult osaliselt põhjustatud peamistest turgu mõjutavatest teguritest (nagu pakkumine ja nõudlus) ja on suures osas spekuleerimise tulemus; märgib, et spekulatiivsest käitumisest on tingitud kuni 50 % viimase aja järskudest hinnatõusudest; toetab õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri järeldusi suurte institutsiooniliste investorite, näiteks riskikapitalifondide, pensionifondide ja investeerimispankade (kes üldiselt ei huvitu põllumajandusturgudest) rolli kohta tooraine hinnaindeksite mõjutamisel tulenevalt nende tegevusest tuletisinstrumentide turgudel;

| 27. | toetab sellega seoses finantsinstrumente reguleerivate kehtivate õigusaktide läbivaatamist, millega tuleks muuta kauplemine läbipaistvamaks; tuletab meelde, et finantsinstrumendid peaksid teenima majandust ja aitama põllumajanduslikul tootmisel saada üle kriisidest ning ilmastikunähtustest; samas ei tohiks lubada spekuleerimisel ohustada muidu tõhusaid põllumajandusettevõtjaid; |
| --- | --- |

27.

toetab sellega seoses finantsinstrumente reguleerivate kehtivate õigusaktide läbivaatamist, millega tuleks muuta kauplemine läbipaistvamaks; tuletab meelde, et finantsinstrumendid peaksid teenima majandust ja aitama põllumajanduslikul tootmisel saada üle kriisidest ning ilmastikunähtustest; samas ei tohiks lubada spekuleerimisel ohustada muidu tõhusaid põllumajandusettevõtjaid;

| 28. | väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu määrus börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta; loodab, et erakordselt suurte hinnakõikumiste vastu võetakse kriisi korral kiire reageerimise vahendina kasutusele turvavõrgud; soovib näha õigusaktide kooskõlastamist ELi ja kolmandate riikide, näiteks Ameerika Ühendriikide vahel, et vähendada spekuleerijate võimalusi kasutada ebaõiglaselt ära õigussüsteemide erinevusi; |
| --- | --- |

28.

väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu määrus börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta; loodab, et erakordselt suurte hinnakõikumiste vastu võetakse kriisi korral kiire reageerimise vahendina kasutusele turvavõrgud; soovib näha õigusaktide kooskõlastamist ELi ja kolmandate riikide, näiteks Ameerika Ühendriikide vahel, et vähendada spekuleerijate võimalusi kasutada ebaõiglaselt ära õigussüsteemide erinevusi;

| 29. | toetab julgemaid Euroopa meetmeid spekuleerimise probleemi lahendamiseks, sealhulgas reguleerivatele ja järelevalveasutustele volituse andmist spekuleerimise piiramiseks; on seisukohal, et tooraine tuletisinstrumendid erinevad muudest finantstuletisinstrumentidest ja tooraine tuletisinstrumentidega võiksid kaubelda vaid maaklerid, kellel on õigustatud huvi kaitsta põllumajandustooteid riski vastu, samuti muud isikud, kes on otseselt seotud tegeliku põllumajandustootmisega; kutsub komisjoni üles tagama olukord, et kauplemine toidutooraine tuletisinstrumentidega oleks piiratud võimaluse piires selliselt, et sellega tegeleksid põllumajandusturgudega otseselt seotud investorid; |
| --- | --- |

29.

toetab julgemaid Euroopa meetmeid spekuleerimise probleemi lahendamiseks, sealhulgas reguleerivatele ja järelevalveasutustele volituse andmist spekuleerimise piiramiseks; on seisukohal, et tooraine tuletisinstrumendid erinevad muudest finantstuletisinstrumentidest ja tooraine tuletisinstrumentidega võiksid kaubelda vaid maaklerid, kellel on õigustatud huvi kaitsta põllumajandustooteid riski vastu, samuti muud isikud, kes on otseselt seotud tegeliku põllumajandustootmisega; kutsub komisjoni üles tagama olukord, et kauplemine toidutooraine tuletisinstrumentidega oleks piiratud võimaluse piires selliselt, et sellega tegeleksid põllumajandusturgudega otseselt seotud investorid;

| 30. | väljendab muret teraviljakaubanduses toimunud ulatusliku koondumise üle, mille tulemusena saavad asjaomased ettevõtjad mõjutada turul kehtivaid hindasid; märgib, et see võib suurendada hindade volatiilsust, kuna teraviljaga kauplejad on spekulatiivsete tehingute tõttu huvitatud suurtest hinnakõikumistest; on seisukohal, et see näitab ka vajadust sekkumisvarude või muu toetava võrgustiku järele, et edendada hindade stabiilsust ning kaitsta põllumajandusettevõtjate ja tarbijate huve; |
| --- | --- |

30.

väljendab muret teraviljakaubanduses toimunud ulatusliku koondumise üle, mille tulemusena saavad asjaomased ettevõtjad mõjutada turul kehtivaid hindasid; märgib, et see võib suurendada hindade volatiilsust, kuna teraviljaga kauplejad on spekulatiivsete tehingute tõttu huvitatud suurtest hinnakõikumistest; on seisukohal, et see näitab ka vajadust sekkumisvarude või muu toetava võrgustiku järele, et edendada hindade stabiilsust ning kaitsta põllumajandusettevõtjate ja tarbijate huve;

| 31. | rõhutab, et ilma sekkumisvarude või strateegiliste varudeta ei ole võimalik võtta tõhusaid meetmeid suurte hinnakõikumiste vastu; on seetõttu seisukohal, et tulevases ÜPP-s tuleb tugevdada turule sekkumise vahendite rolli; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et ilma sekkumisvarude või strateegiliste varudeta ei ole võimalik võtta tõhusaid meetmeid suurte hinnakõikumiste vastu; on seetõttu seisukohal, et tulevases ÜPP-s tuleb tugevdada turule sekkumise vahendite rolli;

| 32. | rõhutab, et toidutarneahelas on vaja suuremat läbipaistvust ja õiglust, et tagada põllumajandusettevõtjatele õiglane kasum, saavutada kogu toidutarneahelas õiglane kasum ja õiglased hinnad ning tagada elujõuline põllumajandussektor, mis tagab toiduga kindlustatuse; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks konkreetsed ja tõhusad ettepanekud kõnealuse probleemi lahendamiseks; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et toidutarneahelas on vaja suuremat läbipaistvust ja õiglust, et tagada põllumajandusettevõtjatele õiglane kasum, saavutada kogu toidutarneahelas õiglane kasum ja õiglased hinnad ning tagada elujõuline põllumajandussektor, mis tagab toiduga kindlustatuse; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks konkreetsed ja tõhusad ettepanekud kõnealuse probleemi lahendamiseks;

| 33. | juhib tähelepanu sellele, et hinnavolatiilsuse tingimustes on madala sissetuleku ja toiduainete defitsiidiga riigid tavaliselt kõige raskemas olukorras; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu sellele, et hinnavolatiilsuse tingimustes on madala sissetuleku ja toiduainete defitsiidiga riigid tavaliselt kõige raskemas olukorras;

Ülemaailmsed toiduvarud maailma toiduga kindlustamiseks

| 34. | märgib, et kogu maailma toiduvaru ei ole praegu piisav, see on üsna kättesaadamatu ning kõrge hinnaga, mis jätab paljud inimesed toiduga kindlustamata; |
| --- | --- |

34.

märgib, et kogu maailma toiduvaru ei ole praegu piisav, see on üsna kättesaadamatu ning kõrge hinnaga, mis jätab paljud inimesed toiduga kindlustamata;

| 35. | märgib samas, et ülemaailmsed toiduvarud on palju piiratumad kui varem, kuna 2007. aasta toidukriisi ajal langes varude maht rekordiliselt madalale, millest jätkub ülemaailmselt 12 nädalaks; juhib tähelepanu, et toiduainete tootmine on järjest tundlikum kliimamuutusega seotud äärmiste ilmastikunähtuste, linnastumise tagajärjel maale järjest kasvava surve ning kahjurite suureneva hulga ja sagenevate haiguste suhtes, mis võib põhjustada äkilist ja ettearvamatut toidupuudust; |
| --- | --- |

35.

märgib samas, et ülemaailmsed toiduvarud on palju piiratumad kui varem, kuna 2007. aasta toidukriisi ajal langes varude maht rekordiliselt madalale, millest jätkub ülemaailmselt 12 nädalaks; juhib tähelepanu, et toiduainete tootmine on järjest tundlikum kliimamuutusega seotud äärmiste ilmastikunähtuste, linnastumise tagajärjel maale järjest kasvava surve ning kahjurite suureneva hulga ja sagenevate haiguste suhtes, mis võib põhjustada äkilist ja ettearvamatut toidupuudust;

| 36. | on seetõttu seisukohal, et toiduvarude (sh eriolukorra varud nälja vähendamiseks ja varud tooraine hinnaindeksite reguleerimiseks) sihtotstarbeline ülemaailmne süsteem oleks kasulik, kuna see hõlbustaks maailmakaubandust äkiliste hinnatõusude ajal, tõrjuks tagasipöördumist protektsionismi juurde ning vähendaks survet maailma toiduainete turgudele; on seisukohal, et neid varusid peaks haldama ühine organ ÜRO egiidi all või ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon, kes kasutaks täiel määral ära ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ning ÜRO maailma toiduabi programmi talletatud kogemusi; kutsub komisjoni viivitamata üles seda küsimust uurima ja teavitama parlamenti, kuidas nimetatud eesmärki saaks kõige tõhusamini saavutada; lisaks kutsub komisjoni üles mängima juhtivat rolli sellise toiduvarude sihipärase ülemaailmse süsteemi loomise toetajana; |
| --- | --- |

36.

on seetõttu seisukohal, et toiduvarude (sh eriolukorra varud nälja vähendamiseks ja varud tooraine hinnaindeksite reguleerimiseks) sihtotstarbeline ülemaailmne süsteem oleks kasulik, kuna see hõlbustaks maailmakaubandust äkiliste hinnatõusude ajal, tõrjuks tagasipöördumist protektsionismi juurde ning vähendaks survet maailma toiduainete turgudele; on seisukohal, et neid varusid peaks haldama ühine organ ÜRO egiidi all või ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon, kes kasutaks täiel määral ära ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ning ÜRO maailma toiduabi programmi talletatud kogemusi; kutsub komisjoni viivitamata üles seda küsimust uurima ja teavitama parlamenti, kuidas nimetatud eesmärki saaks kõige tõhusamini saavutada; lisaks kutsub komisjoni üles mängima juhtivat rolli sellise toiduvarude sihipärase ülemaailmse süsteemi loomise toetajana;

| 37. | tuletab meelde, et EL on siiani reageerinud abi ja raha andmisega, sealhulgas toiduainete rahastamisvahendi kaudu; loodab näha aruandeid selle vahendi tulemuslikkuse kohta, milles vaadeldaks ka põhjuste ja sümptomite vastases võitluses saavutatud edu, ja kutsub komisjoni üles analüüsima sellise vahendi loomise võimalikkust, mis aitaks võidelda nälja vastu maailmas; |
| --- | --- |

37.

tuletab meelde, et EL on siiani reageerinud abi ja raha andmisega, sealhulgas toiduainete rahastamisvahendi kaudu; loodab näha aruandeid selle vahendi tulemuslikkuse kohta, milles vaadeldaks ka põhjuste ja sümptomite vastases võitluses saavutatud edu, ja kutsub komisjoni üles analüüsima sellise vahendi loomise võimalikkust, mis aitaks võidelda nälja vastu maailmas;

| 38. | kordab, kui oluline on arendada põllumajandust arengumaades ja eraldada asjakohane osa ELi ülemeremaade arenguabist põllumajandussektorile; väljendab kahetsust, et põllumajandusele eraldatud arenguabi on alates 1980. aastatest dramaatiliselt vähenenud ja tunneb heameelt, et on aru saadud vajadusest seda suundumust muuta; kutsub komisjoni üles seadma põllumajandus arenguabis prioriteetsele kohale, sealhulgas ka toetama põllumajandusettevõtjate turulepääsu; |
| --- | --- |

38.

kordab, kui oluline on arendada põllumajandust arengumaades ja eraldada asjakohane osa ELi ülemeremaade arenguabist põllumajandussektorile; väljendab kahetsust, et põllumajandusele eraldatud arenguabi on alates 1980. aastatest dramaatiliselt vähenenud ja tunneb heameelt, et on aru saadud vajadusest seda suundumust muuta; kutsub komisjoni üles seadma põllumajandus arenguabis prioriteetsele kohale, sealhulgas ka toetama põllumajandusettevõtjate turulepääsu;

| 39. | tunneb pahameelt ÜRO 2010. aasta aastatuhande arengueesmärkide tippkohtumise järelduste pärast ning rõhutab, et arenenud riigid ei ole veel kaugeltki täitnud ametliku arenguabi osas võetud kohustusi; |
| --- | --- |

39.

tunneb pahameelt ÜRO 2010. aasta aastatuhande arengueesmärkide tippkohtumise järelduste pärast ning rõhutab, et arenenud riigid ei ole veel kaugeltki täitnud ametliku arenguabi osas võetud kohustusi;

| 40. | tunnustab ÜRO 2010. aasta aastatuhande arengueesmärkide tippkohtumisel tutvustatud Maailmapanga algatust suurendada oma toetust põllumajandussektorile, et tõsta eeskätt vaesemates piirkondades sissetulekuid, tööhõivet ja toiduainetega kindlustatust; |
| --- | --- |

40.

tunnustab ÜRO 2010. aasta aastatuhande arengueesmärkide tippkohtumisel tutvustatud Maailmapanga algatust suurendada oma toetust põllumajandussektorile, et tõsta eeskätt vaesemates piirkondades sissetulekuid, tööhõivet ja toiduainetega kindlustatust;

Uus ÜPP probleemidele reageerimiseks

| 41. | kinnitab seisukohta, mida Euroopa Parlament väljendas oma raportis ühise põllumajanduspoliitika tuleviku kohta pärast 2013. aastat; kinnitab jätkuvat toetust tugevale põllumajandus- ja maaelu arengu poliitikale, millega tagatakse kõigi toiduga kindlustatus, hoitakse Euroopa maapiirkondade elujõulisust, muudetakse põllumajandus konkurentsivõimelisemaks, tagatakse põllumajandusliku tootmise jätkamine terves ELis, toetatakse innovatsiooni, konkurentsivõimet ja tööhõivet ning millel on oma osa suurte ülemaailmsete probleemide, näiteks kliimamuutuse vastu võitlemisel; õhutab samuti vajadust veelgi lihtsustada ÜPP-d ja vähendada bürokraatiat, et muuta väiksemaks toetusesaajate rakenduskulud; |
| --- | --- |

41.

kinnitab seisukohta, mida Euroopa Parlament väljendas oma raportis ühise põllumajanduspoliitika tuleviku kohta pärast 2013. aastat; kinnitab jätkuvat toetust tugevale põllumajandus- ja maaelu arengu poliitikale, millega tagatakse kõigi toiduga kindlustatus, hoitakse Euroopa maapiirkondade elujõulisust, muudetakse põllumajandus konkurentsivõimelisemaks, tagatakse põllumajandusliku tootmise jätkamine terves ELis, toetatakse innovatsiooni, konkurentsivõimet ja tööhõivet ning millel on oma osa suurte ülemaailmsete probleemide, näiteks kliimamuutuse vastu võitlemisel; õhutab samuti vajadust veelgi lihtsustada ÜPP-d ja vähendada bürokraatiat, et muuta väiksemaks toetusesaajate rakenduskulud;

| 42. | rõhutab rolli, mida noortel põllumajandustootjatel tuleb uues ÜPP-s mängida; juhib tähelepanu asjaolule, et ainult 7 % Euroopa põllumajandusettevõtjatest on nooremad kui 35 ja samas läheb vähemalt 4,5 miljonit põllumajandusettevõtjat järgmise 10 aasta jooksul pensionile; toetab selliste noortele suunatud meetmete tõhustamist nagu asutamistoetus, laenude intressitoetused ja muud stiimulid, mida liikmesriigid on oma maaelu arendamise eelarvete kaudu rakendanud; kinnitab taas noorte vahetusprogrammi käsitleva eelarve muudatusettepaneku sisu ja soovib selle rakendamist katseprojektina; nõuab samuti, et kõrvaldataks kõik halduspiirangud, mis takistavad noori põllumajandustegevust alustamast; |
| --- | --- |

42.

rõhutab rolli, mida noortel põllumajandustootjatel tuleb uues ÜPP-s mängida; juhib tähelepanu asjaolule, et ainult 7 % Euroopa põllumajandusettevõtjatest on nooremad kui 35 ja samas läheb vähemalt 4,5 miljonit põllumajandusettevõtjat järgmise 10 aasta jooksul pensionile; toetab selliste noortele suunatud meetmete tõhustamist nagu asutamistoetus, laenude intressitoetused ja muud stiimulid, mida liikmesriigid on oma maaelu arendamise eelarvete kaudu rakendanud; kinnitab taas noorte vahetusprogrammi käsitleva eelarve muudatusettepaneku sisu ja soovib selle rakendamist katseprojektina; nõuab samuti, et kõrvaldataks kõik halduspiirangud, mis takistavad noori põllumajandustegevust alustamast;

| 43. | on arvamusel, et teadustegevus ja innovatsioon on kõige olulisemad valdkonnad toiduga kindlustatuse probleemiga tegelemiseks, kuna tootmist tuleb suurendada vähemate ressurssidega; rõhutab, et põllumajandussektoris on oluline edendada professionaalset väljaõpet, hariduse ligipääsetavust, teadmiste edasiandmist ja parimate tavade vahetamist; kordab, et on vaja kooskõlastatud lähenemisviisi ÜPP ja teiste poliitikavaldkondade vahel, et hõlbustada põllumajanduses juurdepääsu teadustegevusele ja innovatsioonile; |
| --- | --- |

43.

on arvamusel, et teadustegevus ja innovatsioon on kõige olulisemad valdkonnad toiduga kindlustatuse probleemiga tegelemiseks, kuna tootmist tuleb suurendada vähemate ressurssidega; rõhutab, et põllumajandussektoris on oluline edendada professionaalset väljaõpet, hariduse ligipääsetavust, teadmiste edasiandmist ja parimate tavade vahetamist; kordab, et on vaja kooskõlastatud lähenemisviisi ÜPP ja teiste poliitikavaldkondade vahel, et hõlbustada põllumajanduses juurdepääsu teadustegevusele ja innovatsioonile;

| 44. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tootlikkuse tõstmiseks täielikult ära kasutama seitsmenda teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi pakutavaid võimalusi teaduse ja tehnoloogilise uuendustegevuse valdkonnas, järgides seejuures energiatõhususe ja säästlikkuse kriteeriume; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tootlikkuse tõstmiseks täielikult ära kasutama seitsmenda teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi pakutavaid võimalusi teaduse ja tehnoloogilise uuendustegevuse valdkonnas, järgides seejuures energiatõhususe ja säästlikkuse kriteeriume;

| 45. | rõhutab, et kliimamuutuse ja linnastumise tõttu väheneb iga aastaga põllumajandustootmiseks kasutatava maa pindala; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et kliimamuutuse ja linnastumise tõttu väheneb iga aastaga põllumajandustootmiseks kasutatava maa pindala;

| 46. | soovib eriti rõhutada, kui tähtis on mitmekesisus Euroopa põllumajanduses ja eri põllumajandusmudelite (eelkõige Euroopa maapiirkondades töökohti loova väikepõllumajandustootmise mudelite) koostoimimise tagamine, samuti toiduainete (mille hulka kuuluvad ka lühikese tarneahelaga väikepõllumajandustootjate tooted ja mittetööstuslikud tooted) ja toitumuse mitmekesisus ja kvaliteet Euroopas, et soodustada maapiirkondade arengut ning säilitada piirkondlike toiduaine- ja veinisektorite pärand; |
| --- | --- |

46.

soovib eriti rõhutada, kui tähtis on mitmekesisus Euroopa põllumajanduses ja eri põllumajandusmudelite (eelkõige Euroopa maapiirkondades töökohti loova väikepõllumajandustootmise mudelite) koostoimimise tagamine, samuti toiduainete (mille hulka kuuluvad ka lühikese tarneahelaga väikepõllumajandustootjate tooted ja mittetööstuslikud tooted) ja toitumuse mitmekesisus ja kvaliteet Euroopas, et soodustada maapiirkondade arengut ning säilitada piirkondlike toiduaine- ja veinisektorite pärand;

| 47. | rõhutab, et kohalik traditsiooniline põllumajandustegevus, põllumajanduslik pereettevõtlus, väikepõllundus ja mahepõllumajandus, võivad väga olulisel määral kaasa aidata toiduga kindlustatuse tagamisele, kuna see on sageli tõhusam viis maakasutuseks üksikutes piirkondades kasutamiseks pika aja vältel spetsiaalselt välja töötatud meetoditega ning võimaldab luua tugeva sideme toote ja selle päritolupiirkonna vahel ning on märk toote kvaliteedist ja autentsusest; rõhutab, et need põllumajandusvormid peaksid eksisteerima koos uuenduslike säästvate põllumajandusettevõtetega, mis aitaks kombineerida suurt produktiivsust jätkusuutliku maakasutusega; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et kohalik traditsiooniline põllumajandustegevus, põllumajanduslik pereettevõtlus, väikepõllundus ja mahepõllumajandus, võivad väga olulisel määral kaasa aidata toiduga kindlustatuse tagamisele, kuna see on sageli tõhusam viis maakasutuseks üksikutes piirkondades kasutamiseks pika aja vältel spetsiaalselt välja töötatud meetoditega ning võimaldab luua tugeva sideme toote ja selle päritolupiirkonna vahel ning on märk toote kvaliteedist ja autentsusest; rõhutab, et need põllumajandusvormid peaksid eksisteerima koos uuenduslike säästvate põllumajandusettevõtetega, mis aitaks kombineerida suurt produktiivsust jätkusuutliku maakasutusega;

| 48. | rõhutab samuti, et põllumaa liigne osadeks jagamine mõnes liikmesriigis on takistuseks põllumajanduse tootlikkusel ning tuleb võtta meetmeid, et julgustada väikeste põllumajandusettevõtjate ühinemist; |
| --- | --- |

48.

rõhutab samuti, et põllumaa liigne osadeks jagamine mõnes liikmesriigis on takistuseks põllumajanduse tootlikkusel ning tuleb võtta meetmeid, et julgustada väikeste põllumajandusettevõtjate ühinemist;

| 49. | rõhutab vajadust säilitada ELis põllumajanduslik mitmekesisus ning tunnistab, et värske ja kohapeal toodetud värskete põllumajandustoodetega varustatud kohalikud turud on keskkonnasäästlikud ning aitavad toetada väljakujunenud põllumajanduskogukondi; rõhutab põlluharimise olulisust ebasoodsamates piirkondades; kutsub komisjoni üles käsitlema Euroopa paljutahulisi põllumajandusmudeleid oma tulevastes ettepanekutes ÜPP kohta ning kaaluma ka võimalust luua spetsiaalsed finantsstiimulid ja identifitseerimismeetmed; |
| --- | --- |

49.

rõhutab vajadust säilitada ELis põllumajanduslik mitmekesisus ning tunnistab, et värske ja kohapeal toodetud värskete põllumajandustoodetega varustatud kohalikud turud on keskkonnasäästlikud ning aitavad toetada väljakujunenud põllumajanduskogukondi; rõhutab põlluharimise olulisust ebasoodsamates piirkondades; kutsub komisjoni üles käsitlema Euroopa paljutahulisi põllumajandusmudeleid oma tulevastes ettepanekutes ÜPP kohta ning kaaluma ka võimalust luua spetsiaalsed finantsstiimulid ja identifitseerimismeetmed;

| 50. | kinnitab, et ÜPP peab olema õiglane ja tagama toetuse tasakaalustatud jagamise põllumajandusettevõtjatele kõigist liikmesriikidest ja nende vahel, suurema territoriaalse ühtekuuluvuse ning eksporditoetuste järk-järgulise kaotamise, kaotades samal ajal järkjärgult kõik ELi kaubanduspartnerite poolt antavad eksporditoetused ning kehtestades eeskirjad kõigile samaväärse mõjuga ekspordimeetmetele; |
| --- | --- |

50.

kinnitab, et ÜPP peab olema õiglane ja tagama toetuse tasakaalustatud jagamise põllumajandusettevõtjatele kõigist liikmesriikidest ja nende vahel, suurema territoriaalse ühtekuuluvuse ning eksporditoetuste järk-järgulise kaotamise, kaotades samal ajal järkjärgult kõik ELi kaubanduspartnerite poolt antavad eksporditoetused ning kehtestades eeskirjad kõigile samaväärse mõjuga ekspordimeetmetele;

| 51. | tunnistab, et ÜPP reformid on oluliselt vähendanud ELi põllumajandusliku tootmise mõju arengumaades, kuna ei ole kaotatud eksporditoetusi; nõuab, et EL tunnistaks, kui oluline on arengumaade põllumajandussektorite toetamine, tagades eriti asjaolu, et põllumajandus seatakse arengumaades ja ELi ülemeremaade arenguabieelarves esikohale; |
| --- | --- |

51.

tunnistab, et ÜPP reformid on oluliselt vähendanud ELi põllumajandusliku tootmise mõju arengumaades, kuna ei ole kaotatud eksporditoetusi; nõuab, et EL tunnistaks, kui oluline on arengumaade põllumajandussektorite toetamine, tagades eriti asjaolu, et põllumajandus seatakse arengumaades ja ELi ülemeremaade arenguabieelarves esikohale;

*

* *

| 52. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

52.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0286.

(2)  ELT C 46 E, 24.2.2010, lk 10.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0131.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0302.

(5)  ELT C 279 E, 19.11.2009, lk 71.

---

Kolmapäev, 19. jaanuar 2011

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/16

---

Kolmapäev, 19. jaanuar 2011Vabatahtlikud FLEGTi partnerluslepingud

P7_TA(2011)0008

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta resolutsioon FLEGTi vabatahtlike partnerluslepingute kohta

2012/C 136 E/03

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10028/2010) (Kongo Vabariik) ning võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (12796/2010) (Kamerun); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10028/2010) (Kongo Vabariik) ning võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (12796/2010) (Kamerun);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Kongo Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluslepingu eelnõu, milles käsitletakse metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist (FLEGT) (07636/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Kongo Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluslepingu eelnõu, milles käsitletakse metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist (FLEGT) (07636/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Kameruni Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluslepingu eelnõu, milles käsitletakse metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist (FLEGT) (13187/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Kameruni Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluslepingu eelnõu, milles käsitletakse metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist (FLEGT) (13187/2010);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 3 esimesele lõigule, artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning artikli 218 lõikele 7 (C7-0170/2010 ja C7-0339/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 3 esimesele lõigule, artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning artikli 218 lõikele 7 (C7-0170/2010 ja C7-0339/2010);

| — | võttes arvesse põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 13. septembri 2007. aasta resolutsiooniga 61/295; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 13. septembri 2007. aasta resolutsiooniga 61/295;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrust (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrust (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused (1);

| — | võttes arvesse Cancúni lepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cancúni lepingut;

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2011. aasta seisukohti nõukogu otsuse eelnõude kohta, mis käsitlevad FLEGTi vabatahtlike partnerluslepingute sõlmimist Kongo Vabariigi (2) ja Kameruni Vabariigiga (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2011. aasta seisukohti nõukogu otsuse eelnõude kohta, mis käsitlevad FLEGTi vabatahtlike partnerluslepingute sõlmimist Kongo Vabariigi (2) ja Kameruni Vabariigiga (3);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| 1. | väljendab heameelt Kameruni Vabariigi ja Kongo Vabariigiga sõlmitud vabatahtlike partnerluslepingute üle; on arvamusel, et nende vabatahtlike partnerluslepingute üle peetud läbirääkimiste alusel võiks koostada hea tava suunised pretsedendi loomise eesmärgil teiste jätkuvate vabatahtlike partnerluslepingute läbirääkimiste jaoks, mida peetakse puitu tootvate riikidega; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt Kameruni Vabariigi ja Kongo Vabariigiga sõlmitud vabatahtlike partnerluslepingute üle; on arvamusel, et nende vabatahtlike partnerluslepingute üle peetud läbirääkimiste alusel võiks koostada hea tava suunised pretsedendi loomise eesmärgil teiste jätkuvate vabatahtlike partnerluslepingute läbirääkimiste jaoks, mida peetakse puitu tootvate riikidega;

| 2. | toonitab, kui oluline on ELi ja ELi turgu troopilise puiduga varustavate riikide jagatud vastutus ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse küsimustes ning ülemaailmsete metsavarude säilitamise ja kestliku kasutamise jõupingutuste tugevdamisel; |
| --- | --- |

2.

toonitab, kui oluline on ELi ja ELi turgu troopilise puiduga varustavate riikide jagatud vastutus ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse küsimustes ning ülemaailmsete metsavarude säilitamise ja kestliku kasutamise jõupingutuste tugevdamisel;

| 3. | väljendab sellega seoses rahulolu kaasatud osaliste kohustustega parandada metsakorraldust ning vajaduse korral muuta kehtivaid õigusakte, et tagada metsandussektori tegevus, mis oleks läbipaistev, austaks põliselanike õigusi ega aitaks kaasa kahjulikule keskkonnamõjule; väljendab samuti rahulolu ELi kohustusega toetada suutlikkuse suurendamist, sealhulgas eelkõige puitu tootvates riikides puidu ja puittoodete jälgitavuse ja seaduslikkuse kontrollisüsteemide loomist; |
| --- | --- |

3.

väljendab sellega seoses rahulolu kaasatud osaliste kohustustega parandada metsakorraldust ning vajaduse korral muuta kehtivaid õigusakte, et tagada metsandussektori tegevus, mis oleks läbipaistev, austaks põliselanike õigusi ega aitaks kaasa kahjulikule keskkonnamõjule; väljendab samuti rahulolu ELi kohustusega toetada suutlikkuse suurendamist, sealhulgas eelkõige puitu tootvates riikides puidu ja puittoodete jälgitavuse ja seaduslikkuse kontrollisüsteemide loomist;

Metsade bioloogiline mitmekesisus, kliima ja kestlik inimareng

| 4. | tuletab meelde, et vabatahtlike partnerluslepingute eesmärk on ühiselt peatada ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja sellisest puidust valmistatud toodetega kauplemine ning aidata peatada metsade hävitamist ja metsade seisundi halvenemist ning vähendada sellega seotud süsinikdioksiidi heitkoguseid ja bioloogilise mitmekesisuse kadu kogu maailmas, edendades samal ajal jätkusuutlikku majanduskasvu ja inimarengut, kestlikke toiduallikaid ning põlisrahvaste ja kohalike rahvaste austamist; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et vabatahtlike partnerluslepingute eesmärk on ühiselt peatada ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja sellisest puidust valmistatud toodetega kauplemine ning aidata peatada metsade hävitamist ja metsade seisundi halvenemist ning vähendada sellega seotud süsinikdioksiidi heitkoguseid ja bioloogilise mitmekesisuse kadu kogu maailmas, edendades samal ajal jätkusuutlikku majanduskasvu ja inimarengut, kestlikke toiduallikaid ning põlisrahvaste ja kohalike rahvaste austamist;

| 5. | tuletab meelde, et troopilise metsa ning teiste bioloogiliselt väga mitmekesiste ja väärtusliku süsinikuvaruga metsade ulatusliku kasutussevõtmise laiendamine ei ole kestlik ning võib põhjustada metsade täiendavat hävitamist ja metsade seisundi halvenemist, mis aitab kaasa ülemaailmse keskkonna hävimisele; märgib sellega seoses vabatahtlikele partnerluslepingutele omast sisepinget, mis tuleneb sellest, et kui EL ergutab suuri looduslikke metsaalasid omavate riikidega peetavat puidutoodete kaubandust, võib ta samaaegselt kahjustada kliimamuutusega võitlemise eesmärke, bioloogilise mitmekesisuse säilitamist ja kestlikku kasutamist, vaesuse vähendamist ja metsade hävitamise peatamist kogu maailmas; seepärast kutsub komisjoni üles tagama, et ELi poliitika on sidus ning vabatahtlike partnerluslepingutega toetatud meetmed aitavad tõhusalt kaasa vabatahtlike partnerluslepingute kõigi osaliste rahvusvaheliste kohustuste täitmisele; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu selgitaksid üksikasjalikult, millised vabatahtlike partnerluslepingute lisaalgatused on ette nähtud metsade hävitamise ja looduslike metsade seisundi halvenemisega võitlemiseks ning nende kaitse edendamiseks; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et troopilise metsa ning teiste bioloogiliselt väga mitmekesiste ja väärtusliku süsinikuvaruga metsade ulatusliku kasutussevõtmise laiendamine ei ole kestlik ning võib põhjustada metsade täiendavat hävitamist ja metsade seisundi halvenemist, mis aitab kaasa ülemaailmse keskkonna hävimisele; märgib sellega seoses vabatahtlikele partnerluslepingutele omast sisepinget, mis tuleneb sellest, et kui EL ergutab suuri looduslikke metsaalasid omavate riikidega peetavat puidutoodete kaubandust, võib ta samaaegselt kahjustada kliimamuutusega võitlemise eesmärke, bioloogilise mitmekesisuse säilitamist ja kestlikku kasutamist, vaesuse vähendamist ja metsade hävitamise peatamist kogu maailmas; seepärast kutsub komisjoni üles tagama, et ELi poliitika on sidus ning vabatahtlike partnerluslepingutega toetatud meetmed aitavad tõhusalt kaasa vabatahtlike partnerluslepingute kõigi osaliste rahvusvaheliste kohustuste täitmisele; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu selgitaksid üksikasjalikult, millised vabatahtlike partnerluslepingute lisaalgatused on ette nähtud metsade hävitamise ja looduslike metsade seisundi halvenemisega võitlemiseks ning nende kaitse edendamiseks;

| 6. | tuletab meelde, et kuigi metsad kuuluvad nende asukohariigi ainuomandisse, on metsakeskkond inimkonna ühine pärand ning seda tuleb kaitsta, säilitada ja võimaluse korral taastada lõppeesmärgiga säilitada ülemaailmne bioloogiline mitmekesisus ja ökosüsteemi ülesanded, kaitsta kliimasüsteemi ning põliselanike ja metsadest sõltuvate kogukondade õigusi; palub seepärast partnervalitsustel Aafrikas ja kolmandates riikides töötada välja maakasutuse ja loodusvarade majanduskavad, mis aitaksid neid eesmärke saavutada, ning teha kindlaks, mis valdkonnas ja kui palju toetust oleks välispartneritelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt vaja, et nende eesmärkide saavutamist kiirendada; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et kuigi metsad kuuluvad nende asukohariigi ainuomandisse, on metsakeskkond inimkonna ühine pärand ning seda tuleb kaitsta, säilitada ja võimaluse korral taastada lõppeesmärgiga säilitada ülemaailmne bioloogiline mitmekesisus ja ökosüsteemi ülesanded, kaitsta kliimasüsteemi ning põliselanike ja metsadest sõltuvate kogukondade õigusi; palub seepärast partnervalitsustel Aafrikas ja kolmandates riikides töötada välja maakasutuse ja loodusvarade majanduskavad, mis aitaksid neid eesmärke saavutada, ning teha kindlaks, mis valdkonnas ja kui palju toetust oleks välispartneritelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt vaja, et nende eesmärkide saavutamist kiirendada;

| 7. | kutsub komisjoni eelnevaga seoses üles pöörama teravdatud tähelepanu selle tagamisele, et vabatahtlikud partnerluslepingud ei ergutaks tööstusliku raietegevuse laiendamist puutumata metsamaastikele, ning tegema Kameruni Vabariigi ja Kongo Vabariigi valitsustega ning edaspidi kõigi tulevaste vabatahtlikke partnerluslepinguid allkirjastavate valitsustega koostööd järelevalve alal ning võtma meetmeid, et hoida ära tööstusliku raie otsene ja kaudne negatiivne mõju loomastikule; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni eelnevaga seoses üles pöörama teravdatud tähelepanu selle tagamisele, et vabatahtlikud partnerluslepingud ei ergutaks tööstusliku raietegevuse laiendamist puutumata metsamaastikele, ning tegema Kameruni Vabariigi ja Kongo Vabariigi valitsustega ning edaspidi kõigi tulevaste vabatahtlikke partnerluslepinguid allkirjastavate valitsustega koostööd järelevalve alal ning võtma meetmeid, et hoida ära tööstusliku raie otsene ja kaudne negatiivne mõju loomastikule;

Läbirääkimiste kulg

| 8. | väljendab rahulolu vabatahtliku, läbipaistva, osaleva ja konsensusele suunatud lähenemisviisiga, mille abil jõuti lepingute sõlmimiseni; soovitab selle lähenemisviisi kujundamist teiste puitu tootvate partnerriikidega peetavate vabatahtlike partnerluslepingute läbirääkimiste normiks; |
| --- | --- |

8.

väljendab rahulolu vabatahtliku, läbipaistva, osaleva ja konsensusele suunatud lähenemisviisiga, mille abil jõuti lepingute sõlmimiseni; soovitab selle lähenemisviisi kujundamist teiste puitu tootvate partnerriikidega peetavate vabatahtlike partnerluslepingute läbirääkimiste normiks;

| 9. | toonitab sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sõltumatute välisvaatlejate keskset osa lepingute nõuetekohase rakendamise järelevalves kõikide osaliste puhul, sealhulgas kohustuse kaudu, mille sisuks on kaasata riiklikud sidusrühmad rakendamisprotsessi jälgimiseks loodavatesse ühiskomiteedesse; toonitab, et kohalikele kodanikuühiskonnaorganisatsioonidele tuleb anda voli teostada sõltumatut õigusnormide ning metsanduse haldusreformide rakendamise järelevalvet; |
| --- | --- |

9.

toonitab sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sõltumatute välisvaatlejate keskset osa lepingute nõuetekohase rakendamise järelevalves kõikide osaliste puhul, sealhulgas kohustuse kaudu, mille sisuks on kaasata riiklikud sidusrühmad rakendamisprotsessi jälgimiseks loodavatesse ühiskomiteedesse; toonitab, et kohalikele kodanikuühiskonnaorganisatsioonidele tuleb anda voli teostada sõltumatut õigusnormide ning metsanduse haldusreformide rakendamise järelevalvet;

| 10. | palub komisjonil luua mehhanismi, millega tagada vabatahtlike partnerluslepingute tulemuslik ja õigeaegne jõustamine rakendamise eri etappides, mis kindlustaks eelkõige kohalike sidusrühmade suutlikkuse tugevdamise ning kohalike kogukondade ja põliselanike otsese kaasamise rakendusetapis, et tagada suurem nõustumine vabatahtlike partnerluslepingute eel rakendatavate reformidega ning ELi imporditava kauba täielik kontroll; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil luua mehhanismi, millega tagada vabatahtlike partnerluslepingute tulemuslik ja õigeaegne jõustamine rakendamise eri etappides, mis kindlustaks eelkõige kohalike sidusrühmade suutlikkuse tugevdamise ning kohalike kogukondade ja põliselanike otsese kaasamise rakendusetapis, et tagada suurem nõustumine vabatahtlike partnerluslepingute eel rakendatavate reformidega ning ELi imporditava kauba täielik kontroll;

FLEGTi litsentsid ja õigusraamistik

| 11. | tuletab meelde, et metsandust reguleeriva õigus- ja reguleeriva raamistiku läbivaatamine on vajalik selleks, et vabatahtlikud partnerluslepingud järgiksid FLEGTi tegevuskava eesmärke ning et tagada, et vabatahtlike partnerluslepingute rakendamine aitab kaasa vabatahtlike partnerluslepingute osaliste kohustuste hulka kuuluvate keskkonna- ja ühiskonnaalaste konventsioonide ja rahvusvaheliste kokkulepete täitmisele; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et metsandust reguleeriva õigus- ja reguleeriva raamistiku läbivaatamine on vajalik selleks, et vabatahtlikud partnerluslepingud järgiksid FLEGTi tegevuskava eesmärke ning et tagada, et vabatahtlike partnerluslepingute rakendamine aitab kaasa vabatahtlike partnerluslepingute osaliste kohustuste hulka kuuluvate keskkonna- ja ühiskonnaalaste konventsioonide ja rahvusvaheliste kokkulepete täitmisele;

| 12. | tuletab meelde, et vabatahtlike partnerluslepingute eesmärkide hulka kuulub samuti sotsiaalse õigluse parandamine ning kohalike ja põliselanike kogukondade õiguste austamine, mis seega hõlmab läbipaistvuse ja võrdse osaluse põhimõtteid; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et vabatahtlike partnerluslepingute eesmärkide hulka kuulub samuti sotsiaalse õigluse parandamine ning kohalike ja põliselanike kogukondade õiguste austamine, mis seega hõlmab läbipaistvuse ja võrdse osaluse põhimõtteid;

| 13. | tuletab meelde, et need õiguslikud parandused tuleb lõpule viia enne FLEGTi litsentside andmist; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et need õiguslikud parandused tuleb lõpule viia enne FLEGTi litsentside andmist;

Rakendamine ja kohalike elanike õigused

| 14. | palub, et komisjon esitaks kuue kuu jooksul alates mis tahes vabatahtliku partnerluslepingu jõustumisest aruande meetmete kohta, mis on võetud, et tagada sidusrühmade ja kodanikuühiskonna, sealhulgas kohalik ja põliselanikkond, vaheline jätkuv dialoog, mis säiliks rakendusetapis; on seisukohal, et aruanne peaks sisaldama vabatahtlike partnerluslepingute mõju ja sisu tõelise panuse hinnangut seoses ELi ja allakirjutanud riigi rahvusvaheliste kohustustega, mis käsitlevad keskkonda ja kestlikku arengut, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse varude säilitamine ja kestlik majandamine; |
| --- | --- |

14.

palub, et komisjon esitaks kuue kuu jooksul alates mis tahes vabatahtliku partnerluslepingu jõustumisest aruande meetmete kohta, mis on võetud, et tagada sidusrühmade ja kodanikuühiskonna, sealhulgas kohalik ja põliselanikkond, vaheline jätkuv dialoog, mis säiliks rakendusetapis; on seisukohal, et aruanne peaks sisaldama vabatahtlike partnerluslepingute mõju ja sisu tõelise panuse hinnangut seoses ELi ja allakirjutanud riigi rahvusvaheliste kohustustega, mis käsitlevad keskkonda ja kestlikku arengut, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse varude säilitamine ja kestlik majandamine;

| 15. | palub vabatahtlike partnerluslepingute mõlemal osalisel tagada, et kodanikuühiskonnal, kohalikel elanikel ja põliselanikel on võimalik vabalt ja täie kindlusega kaasa aidata vabatahtlike partnerluslepingute rakendamisele ja jõustamisele; on arvamusel, et lepingu rakendamise ühiskomitee peaks andma kodanikuühiskonnale, kohalikele elanikele ja põliselanike organisatsioonidele õiguse esitada kaebus ja selle rahuldamata jätmise korral õiguse edasi kaevata; |
| --- | --- |

15.

palub vabatahtlike partnerluslepingute mõlemal osalisel tagada, et kodanikuühiskonnal, kohalikel elanikel ja põliselanikel on võimalik vabalt ja täie kindlusega kaasa aidata vabatahtlike partnerluslepingute rakendamisele ja jõustamisele; on arvamusel, et lepingu rakendamise ühiskomitee peaks andma kodanikuühiskonnale, kohalikele elanikele ja põliselanike organisatsioonidele õiguse esitada kaebus ja selle rahuldamata jätmise korral õiguse edasi kaevata;

| 16. | nõuab, et komisjon kindlustaks, et tal on hea ülevaade iga võimaliku vabatahtliku partnerluslepingu partnerriigi praegusest inimõiguste olukorrast, ning soovitab komisjonil mitte luua suhteid riikidega, kus puudub põhilisi inim- ja sotsiaalseid õigusi kaitsev õigusraamistik; kinnitab uuesti vajadust avatud dialoogi, sõnavabaduse, sealhulgas usuvabaduse ja ajakirjandusvabaduse järele kõigis riikides, kes on kaasatud vabatahtlikesse partnerluslepingutesse, et kõik võimalikud kaebused kuulataks ära; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et komisjon kindlustaks, et tal on hea ülevaade iga võimaliku vabatahtliku partnerluslepingu partnerriigi praegusest inimõiguste olukorrast, ning soovitab komisjonil mitte luua suhteid riikidega, kus puudub põhilisi inim- ja sotsiaalseid õigusi kaitsev õigusraamistik; kinnitab uuesti vajadust avatud dialoogi, sõnavabaduse, sealhulgas usuvabaduse ja ajakirjandusvabaduse järele kõigis riikides, kes on kaasatud vabatahtlikesse partnerluslepingutesse, et kõik võimalikud kaebused kuulataks ära;

| 17. | palub komisjonil korrapäraselt koostada ja parlamendile esitada eduaruandeid kõigi kehtivate ja tulevaste vabatahtlike partnerluslepingute eri sätete rakendamise kohta; |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil korrapäraselt koostada ja parlamendile esitada eduaruandeid kõigi kehtivate ja tulevaste vabatahtlike partnerluslepingute eri sätete rakendamise kohta;

| 18. | eeldab, et järgnevatel aastatel sõlmitakse rohkem vabatahtlikke partnerluslepinguid, mis vajavad konkreetset ja täiendavat rahastamist seoses tehniliste ja inimressursside arendamisega; palub komisjonil ja ELi liikmesriikidel täpsustada, milliseid vahendeid kasutatakse nende lepingute läbirääkimiste ja rakendamise toetuseks; |
| --- | --- |

18.

eeldab, et järgnevatel aastatel sõlmitakse rohkem vabatahtlikke partnerluslepinguid, mis vajavad konkreetset ja täiendavat rahastamist seoses tehniliste ja inimressursside arendamisega; palub komisjonil ja ELi liikmesriikidel täpsustada, milliseid vahendeid kasutatakse nende lepingute läbirääkimiste ja rakendamise toetuseks;

Euroopa Parlamendi roll

| 19. | kutsub komisjoni üles esitama parlamendile praeguste ja tulevaste vabatahtlike partnerluslepingute läbirääkimiste ja rakendamise eduaruandeid ning teavitama parlamenti õigeaegselt lepingu rakendamise ühiskomitee tööst, lepingu sõltumatu audiitori missioonist ja auditeerimisaruannetest, lepingu rakendamise hindamisaruannetest – sealhulgas uuringud selle sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnamõju kohta –, ja soodustuse saanud ettevõtete nimede loetelust; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni üles esitama parlamendile praeguste ja tulevaste vabatahtlike partnerluslepingute läbirääkimiste ja rakendamise eduaruandeid ning teavitama parlamenti õigeaegselt lepingu rakendamise ühiskomitee tööst, lepingu sõltumatu audiitori missioonist ja auditeerimisaruannetest, lepingu rakendamise hindamisaruannetest – sealhulgas uuringud selle sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnamõju kohta –, ja soodustuse saanud ettevõtete nimede loetelust;

*

* *

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning kõigile vabatahtlike partnerluslepingutega kaasatud valitsustele. |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning kõigile vabatahtlike partnerluslepingutega kaasatud valitsustele.

---

(1)  ELT L 295, 12.11.2010, lk 23.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0010.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0009.

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/19

---

Kolmapäev, 19. jaanuar 2011EÜ ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vaheline majanduspartnerluse vaheleping

P7_TA(2011)0011

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta resolutsioon EÜ ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu kohta

2012/C 136 E/04

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 25. septembri 2003. aasta resolutsiooni WTO viienda ministrite konverentsi kohta Cancúnis (1), 12. mai 2005. aasta resolutsiooni Doha vooru hindamise kohta Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogu 1. augusti 2004. aasta otsuse järel (2), 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni Hongkongis toimuva Maailma Kaubandusorganisatsiooni kuuenda ministrite konverentsi ettevalmistamise kohta (3), 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni majanduskoostöö lepingute (EPA) mõju kohta arengule (4), 4. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Doha vooru hindamise kohta pärast Hongkongis toimunud WTO ministrite konverentsi (5), 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni kaubanduse ja vaesuse kohta: kaubanduspoliitikate kavandamine eesmärgiga suurendada kaubanduse panust vaesuse leevendamisse (6), 7. septembri 2006. aasta resolutsiooni Doha arengukava läbirääkimiste peatamise kohta (7), 23. mai 2007. aasta resolutsiooni majanduskoostöölepingute kohta (8), 12. detsembri 2007. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute kohta (9), oma 5. juuni 2008. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011 ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 552/97, (EÜ) nr 1933/2006 ja komisjoni määrusi (EÜ) nr 964/2007 ja (EÜ) nr 1100/2006 (10) ning oma 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni Vaikse ookeani piirkonna riikide ja Euroopa Ühenduse vahelise majanduspartnerluse vahelepingu kohta (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. septembri 2003. aasta resolutsiooni WTO viienda ministrite konverentsi kohta Cancúnis (1), 12. mai 2005. aasta resolutsiooni Doha vooru hindamise kohta Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogu 1. augusti 2004. aasta otsuse järel (2), 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni Hongkongis toimuva Maailma Kaubandusorganisatsiooni kuuenda ministrite konverentsi ettevalmistamise kohta (3), 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni majanduskoostöö lepingute (EPA) mõju kohta arengule (4), 4. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Doha vooru hindamise kohta pärast Hongkongis toimunud WTO ministrite konverentsi (5), 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni kaubanduse ja vaesuse kohta: kaubanduspoliitikate kavandamine eesmärgiga suurendada kaubanduse panust vaesuse leevendamisse (6), 7. septembri 2006. aasta resolutsiooni Doha arengukava läbirääkimiste peatamise kohta (7), 23. mai 2007. aasta resolutsiooni majanduskoostöölepingute kohta (8), 12. detsembri 2007. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute kohta (9), oma 5. juuni 2008. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011 ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 552/97, (EÜ) nr 1933/2006 ja komisjoni määrusi (EÜ) nr 964/2007 ja (EÜ) nr 1100/2006 (10) ning oma 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni Vaikse ookeani piirkonna riikide ja Euroopa Ühenduse vahelise majanduspartnerluse vahelepingu kohta (11);

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelist majanduspartnerluse vahelepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelist majanduspartnerluse vahelepingut;

| — | võttes arvesse partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (Cotonou leping); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (Cotonou leping);

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1528/2007, millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1528/2007, millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus (12);

| — | võttes arvesse komisjoni 23. oktoobri 2007. aasta teatist majanduspartnerluslepingute kohta (KOM(2007)0635); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. oktoobri 2007. aasta teatist majanduspartnerluslepingute kohta (KOM(2007)0635);

| — | võttes arvesse üldist tolli- ja kaubanduskokkulepet (GATT), eelkõige selle XXIV artiklit; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldist tolli- ja kaubanduskokkulepet (GATT), eelkõige selle XXIV artiklit;

| — | võttes arvesse WTO ministrite konverentsi neljanda istungjärgu ministrite deklaratsiooni, mis võeti vastu 14. novembril 2001. aastal Dohas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO ministrite konverentsi neljanda istungjärgu ministrite deklaratsiooni, mis võeti vastu 14. novembril 2001. aastal Dohas;

| — | võttes arvesse WTO ministrite konverentsi kuuenda istungjärgu ministrite deklaratsiooni, mis võeti vastu 18. detsembril 2005. aastal Hongkongis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO ministrite konverentsi kuuenda istungjärgu ministrite deklaratsiooni, mis võeti vastu 18. detsembril 2005. aastal Hongkongis;

| — | võttes arvesse 10. oktoobril 2006. aastal WTO peanõukogus vastu võetud kaubandusabi töökonna aruannet ja soovitusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. oktoobril 2006. aastal WTO peanõukogus vastu võetud kaubandusabi töökonna aruannet ja soovitusi;

| — | võttes arvesse 8. septembri 2000. aasta ÜRO aastatuhande deklaratsiooni, mis sätestab aastatuhande arengueesmärgid kriteeriumidena, mille rahvusvaheline üldsus on kollektiivselt vaesuse likvideerimiseks välja töötanud; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. septembri 2000. aasta ÜRO aastatuhande deklaratsiooni, mis sätestab aastatuhande arengueesmärgid kriteeriumidena, mille rahvusvaheline üldsus on kollektiivselt vaesuse likvideerimiseks välja töötanud;

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 22. novembril 2007. aastal Rwandas Kigalis vastu võetud Kigali deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 22. novembril 2007. aastal Rwandas Kigalis vastu võetud Kigali deklaratsiooni;

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2006. aasta resolutsiooni olukorra kohta Fidžis (13), milles parlament mõistis sügavalt hukka sõjaväelise riigipöörde Fidžis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2006. aasta resolutsiooni olukorra kohta Fidžis (13), milles parlament mõistis sügavalt hukka sõjaväelise riigipöörde Fidžis;

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu loetelu 103 soovitusest, mis avaldati korrapärase läbivaatamise töörühma 23. märtsi 2010. aasta aruandes, ning võttes arvesse Fidži valitsuse 10. juuni 2010. aasta ametlikku vastust, milles öeldakse, et juba pikka aega nõutud ja pidevalt edasilükatud üldvalimised on nüüd kavandatud 2014. aastale ja seda tähtaega ei muudeta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu loetelu 103 soovitusest, mis avaldati korrapärase läbivaatamise töörühma 23. märtsi 2010. aasta aruandes, ning võttes arvesse Fidži valitsuse 10. juuni 2010. aasta ametlikku vastust, milles öeldakse, et juba pikka aega nõutud ja pidevalt edasilükatud üldvalimised on nüüd kavandatud 2014. aastale ja seda tähtaega ei muudeta;

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2010. aasta küsimust komisjonile ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu sõlmimise kohta (O-0212/2010 – B7-0807/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2010. aasta küsimust komisjonile ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu sõlmimise kohta (O-0212/2010 – B7-0807/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et varasemad ELi ja AKV riikide vahelised kaubandussuhted, mis andsid neile riikidele mittevastastikusel alusel soodustatud juurdepääsu ELi turgudele, ei ole alates 1. jaanuarist 2008 enam kooskõlas WTO eeskirjadega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et varasemad ELi ja AKV riikide vahelised kaubandussuhted, mis andsid neile riikidele mittevastastikusel alusel soodustatud juurdepääsu ELi turgudele, ei ole alates 1. jaanuarist 2008 enam kooskõlas WTO eeskirjadega;

| B. | arvestades, et majanduspartnerluslepingud on lepingud, mis on WTO eeskirjadega kooskõlas ja mille eesmärk on toetada piirkondlikku integratsiooni ning soodustada AKV riikide majanduse järkjärgulist integreerumist maailmamajandusse, et edendada seeläbi nende riikide jätkusuutlikku sotsiaalset ja majanduslikku arengut ning aidata seal kaasa vaesuse kaotamiseks tehtavatele üldistele jõupingutustele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et majanduspartnerluslepingud on lepingud, mis on WTO eeskirjadega kooskõlas ja mille eesmärk on toetada piirkondlikku integratsiooni ning soodustada AKV riikide majanduse järkjärgulist integreerumist maailmamajandusse, et edendada seeläbi nende riikide jätkusuutlikku sotsiaalset ja majanduslikku arengut ning aidata seal kaasa vaesuse kaotamiseks tehtavatele üldistele jõupingutustele;

| C. | arvestades, et majanduspartnerluslepinguid tuleks kasutada selleks, et rajada pikaajalised suhted, milles kaubandus toetab arengut; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et majanduspartnerluslepinguid tuleks kasutada selleks, et rajada pikaajalised suhted, milles kaubandus toetab arengut;

| D. | arvestades, et järjestikuste Lomé konventsioonide ja Cotonou lepingu suhkruprotokolliga tagati eeldatav sissetulek väikestele Vaikse ookeani saartele, kus mitmekesistamise võimalused põllumajandussektoris on piiratud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et järjestikuste Lomé konventsioonide ja Cotonou lepingu suhkruprotokolliga tagati eeldatav sissetulek väikestele Vaikse ookeani saartele, kus mitmekesistamise võimalused põllumajandussektoris on piiratud;

| E. | arvestades, et majanduspartnerluse vahelepingud on kaubavahetust käsitlevad lepingud, mille eesmärk on vältida AKV riikide ja ELi vahelise kaubanduse katkemist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et majanduspartnerluse vahelepingud on kaubavahetust käsitlevad lepingud, mille eesmärk on vältida AKV riikide ja ELi vahelise kaubanduse katkemist;

| F. | arvestades, et kaubanduspoliitika on praeguse finants- ja majanduskriisi tõttu arengumaadele tähtsam kui kunagi varem; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kaubanduspoliitika on praeguse finants- ja majanduskriisi tõttu arengumaadele tähtsam kui kunagi varem;

| G. | arvestades, et AKV Vaikse ookeani piirkonna riikidest on ainult Paapua Uus-Guinea ja Fidži Vabariik sõlminud 2009. aasta lõpus majanduspartnerluse vahelepingu; arvestades, et kõikide muude AKV Vaikse ookeani piirkonna riikide suhtes kehtib kas „Kõik peale relvade” algatus, mille kaudu neil on tollimaksuvaba juurdepääs ELi turule, või ELi tavapärane üldiste tariifsete soodustuste kava; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et AKV Vaikse ookeani piirkonna riikidest on ainult Paapua Uus-Guinea ja Fidži Vabariik sõlminud 2009. aasta lõpus majanduspartnerluse vahelepingu; arvestades, et kõikide muude AKV Vaikse ookeani piirkonna riikide suhtes kehtib kas „Kõik peale relvade” algatus, mille kaudu neil on tollimaksuvaba juurdepääs ELi turule, või ELi tavapärane üldiste tariifsete soodustuste kava;

| H. | arvestades, et Paapua Uus-Guinea puhul on lepingut ajutiselt kohaldatud alates 20. detsembrist 2009; arvestades, et lepingut ei saa Fidži Vabariigi suhtes enne kohaldada, kui Fidži Vabariik on teatanud kas lepingu ajutisest kohaldamisest või selle ratifitseerimisest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Paapua Uus-Guinea puhul on lepingut ajutiselt kohaldatud alates 20. detsembrist 2009; arvestades, et lepingut ei saa Fidži Vabariigi suhtes enne kohaldada, kui Fidži Vabariik on teatanud kas lepingu ajutisest kohaldamisest või selle ratifitseerimisest;

| I. | arvestades, et läbirääkimised kõikehõlmava majanduspartnerluslepingu üle on käimas kõigi 14 AKV Vaikse ookeani piirkonna riigiga; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et läbirääkimised kõikehõlmava majanduspartnerluslepingu üle on käimas kõigi 14 AKV Vaikse ookeani piirkonna riigiga;

| J. | arvestades, et majanduspartnerluse vaheleping hõlmab kaubavahetuslepingu kõiki peamisi sätteid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et majanduspartnerluse vaheleping hõlmab kaubavahetuslepingu kõiki peamisi sätteid;

| K. | arvestades, et lepingus sisalduvate kohustuste mõju asjaomastele riikidele ja Vaikse ookeani piirkonnale võib kujuneda väga oluliseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et lepingus sisalduvate kohustuste mõju asjaomastele riikidele ja Vaikse ookeani piirkonnale võib kujuneda väga oluliseks;

| L. | arvestades, et majanduspartnerluse vaheleping mõjutab Paapua Uus-Guinea ja Fidži Vabariigi ning teiste kaubanduspartnerite vaheliste tulevaste lepingute reguleerimisala ja sisu ning piirkonna seisukohti majanduspartnerluse lepingute läbirääkimistel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et majanduspartnerluse vaheleping mõjutab Paapua Uus-Guinea ja Fidži Vabariigi ning teiste kaubanduspartnerite vaheliste tulevaste lepingute reguleerimisala ja sisu ning piirkonna seisukohti majanduspartnerluse lepingute läbirääkimistel;

| M. | arvestades, et ELi ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahel on piiratud konkurents, kuna suur osa ELi ekspordist koosneb peamiselt kaupadest, mida Vaike ookeani piirkonna riigid ei tooda, aga sageli vajavad kas otseseks tarbimiseks või sisendiks kodumaise tööstuse jaoks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELi ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahel on piiratud konkurents, kuna suur osa ELi ekspordist koosneb peamiselt kaupadest, mida Vaike ookeani piirkonna riigid ei tooda, aga sageli vajavad kas otseseks tarbimiseks või sisendiks kodumaise tööstuse jaoks;

| N. | arvestades, et suurim potentsiaal eksporti tulevikus suurendada on kalandusel ning kalandusega seotud tegevusel ja tootmisharudel, tingimusel et kalandusega tegeletakse keskkonda säästvalt; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et suurim potentsiaal eksporti tulevikus suurendada on kalandusel ning kalandusega seotud tegevusel ja tootmisharudel, tingimusel et kalandusega tegeletakse keskkonda säästvalt;

| O. | arvestades, et uued kaubanduseeskirjad tuleb välja töötada nii, et need toetaksid kohalikke tööstusharusid ja kaitseksid ressursside ammendumise ja kliimamuutuste eest, ning arvestades, et nende eeskirjadega peab kaasnema kaubandusabi suurem toetamine; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et uued kaubanduseeskirjad tuleb välja töötada nii, et need toetaksid kohalikke tööstusharusid ja kaitseksid ressursside ammendumise ja kliimamuutuste eest, ning arvestades, et nende eeskirjadega peab kaasnema kaubandusabi suurem toetamine;

| P. | arvestades, et kaubandusabi eesmärk on tugevdada arengumaade suutlikkust kasutada uusi kaubandusvõimalusi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kaubandusabi eesmärk on tugevdada arengumaade suutlikkust kasutada uusi kaubandusvõimalusi;

| Q. | arvestades, et EL ja AKV riigid on pidanud läbirääkimisi uute, täiendatud ja paindlikumate päritolureeglite üle, mis tooksid märkimisväärset kasu, kui neid lepingu eesmärki järgides nõuetekohaselt rakendatakse ja sealjuures võetakse vajalikul määral arvesse AKV riikide väiksemat suutlikkust; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et EL ja AKV riigid on pidanud läbirääkimisi uute, täiendatud ja paindlikumate päritolureeglite üle, mis tooksid märkimisväärset kasu, kui neid lepingu eesmärki järgides nõuetekohaselt rakendatakse ja sealjuures võetakse vajalikul määral arvesse AKV riikide väiksemat suutlikkust;

| R. | arvestades, et erand päritolureeglitest majanduspartnerluse vahelepingus hõlmab kogu tootmisahelat toorainete kaevandamisest töötlemise, turustamise ja ekspordini; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et erand päritolureeglitest majanduspartnerluse vahelepingus hõlmab kogu tootmisahelat toorainete kaevandamisest töötlemise, turustamise ja ekspordini;

| S. | arvestades, et suur nõudlus tuunikalatoodete järele tähendab, et neil on teatud eripära – näiteks kiire reageerimine hinna kõikumisele – mistõttu need on rahvusvahelisel turul liigitatud „tundlikeks toodeteks”, ning seda tuleb kõigis kaubandusläbirääkimistes arvesse võtta; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et suur nõudlus tuunikalatoodete järele tähendab, et neil on teatud eripära – näiteks kiire reageerimine hinna kõikumisele – mistõttu need on rahvusvahelisel turul liigitatud „tundlikeks toodeteks”, ning seda tuleb kõigis kaubandusläbirääkimistes arvesse võtta;

| T. | arvestades, et piirkonna kalavarude jätkusuutlikkuse eest vastutav rahvusvaheline organisatsioon –Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon (WCPFC) – on teada andnud, et kolmandad riigid, eelkõige Hiina, kes on alates uute päritolureeglite kehtestamisest investeerinud suurtesse tööstusprojektidesse Paapua Uus-Guineas, on tohutult suurendanud oma kalapüügivõimsust piirkonnas ning et see suundumus jätkub, suurendades kalavarude ülepüügi ohtu, |
| --- | --- |

T.

arvestades, et piirkonna kalavarude jätkusuutlikkuse eest vastutav rahvusvaheline organisatsioon –Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon (WCPFC) – on teada andnud, et kolmandad riigid, eelkõige Hiina, kes on alates uute päritolureeglite kehtestamisest investeerinud suurtesse tööstusprojektidesse Paapua Uus-Guineas, on tohutult suurendanud oma kalapüügivõimsust piirkonnas ning et see suundumus jätkub, suurendades kalavarude ülepüügi ohtu,

| 1. | on veendunud, et kaubandussuhted selle piirkonna ja ELi vahel peaksid toetama ja suurendama kaubavahetust, säästvat arengut, piirkondlikku integratsiooni, edendades samas majanduse mitmekesistumist ja vaesuse vähendamist; märgib, et majanduspartnerluse vaheleping peab aitama kaasa aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

1.

on veendunud, et kaubandussuhted selle piirkonna ja ELi vahel peaksid toetama ja suurendama kaubavahetust, säästvat arengut, piirkondlikku integratsiooni, edendades samas majanduse mitmekesistumist ja vaesuse vähendamist; märgib, et majanduspartnerluse vaheleping peab aitama kaasa aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele;

| 2. | rõhutab, et Paapua Uus-Guinea ja Fidžiga peetud majanduspartnerluse vahelepingu läbirääkimiste positiivsed tulemused näitavad Euroopa Liidu suurt huvi jätkuvalt säilitada tihedaid ja kõrgetasemelisi majandussuhteid Vaikse ookeani piirkonna riikidega; loodab, et see majanduspartnerluse vaheleping, mis praegu piirdub kahe riigiga, võib sillutada teed laiemale lepingule, millesse kaasatakse ka muud Vaikse ookeani piirkonna riigid; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Paapua Uus-Guinea ja Fidžiga peetud majanduspartnerluse vahelepingu läbirääkimiste positiivsed tulemused näitavad Euroopa Liidu suurt huvi jätkuvalt säilitada tihedaid ja kõrgetasemelisi majandussuhteid Vaikse ookeani piirkonna riikidega; loodab, et see majanduspartnerluse vaheleping, mis praegu piirdub kahe riigiga, võib sillutada teed laiemale lepingule, millesse kaasatakse ka muud Vaikse ookeani piirkonna riigid;

| 3. | rõhutab, et majanduspartnerluse vahelepingu eesmärk on hoida turg Paapua Uus-Guinea ja Fidži Vabariigi ekspordile lahti ning võimaldada läbirääkimisi kõikehõlmava majanduspartnerluslepingu üle, kui asjaomased riigid seda soovivad; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et majanduspartnerluse vahelepingu eesmärk on hoida turg Paapua Uus-Guinea ja Fidži Vabariigi ekspordile lahti ning võimaldada läbirääkimisi kõikehõlmava majanduspartnerluslepingu üle, kui asjaomased riigid seda soovivad;

| 4. | juhib tähelepanu asjaolule, et Paapua Uus-Guinea ja Fidži Vabariik – kaks Vaikse ookeani piirkonna AKV riiki, kelle ekspordi maht ELi on märkimisväärne – on seni ainsad Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma liikmed, kes on kõnealuse lepingu sõlminud, samas kui sama rühma muud liikmed on otsustanud sellele mitte alla kirjutada, kuna nende ja ELi vahelise kaubavahetuse maht on väiksem; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu asjaolule, et Paapua Uus-Guinea ja Fidži Vabariik – kaks Vaikse ookeani piirkonna AKV riiki, kelle ekspordi maht ELi on märkimisväärne – on seni ainsad Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma liikmed, kes on kõnealuse lepingu sõlminud, samas kui sama rühma muud liikmed on otsustanud sellele mitte alla kirjutada, kuna nende ja ELi vahelise kaubavahetuse maht on väiksem;

| 5. | tuletab meelde, et kuigi majanduspartnerluse vahelepingut võib pidada protsessi esimeseks sammuks, on see õiguslikus mõttes täielikult sõltumatu rahvusvaheline leping, millega ei pruugi automaatselt kaasneda terviklik majanduspartnerlusleping või tervikliku majanduspartnerluslepingu allkirjastamine majanduspartnerluse vahelepingu kõikide algsete allkirjastajate poolt; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et kuigi majanduspartnerluse vahelepingut võib pidada protsessi esimeseks sammuks, on see õiguslikus mõttes täielikult sõltumatu rahvusvaheline leping, millega ei pruugi automaatselt kaasneda terviklik majanduspartnerlusleping või tervikliku majanduspartnerluslepingu allkirjastamine majanduspartnerluse vahelepingu kõikide algsete allkirjastajate poolt;

| 6. | tuletab ELi institutsioonidele ja valitsustele meelde, et ei majanduspartnerluslepingu sõlmimine ega sellest loobumine ei tohiks viia olukorrani, kus AKV riik satub ebasoodsamasse olukorda, kui ta oli Cotonou lepingu kaubandussätete kohaselt; |
| --- | --- |

6.

tuletab ELi institutsioonidele ja valitsustele meelde, et ei majanduspartnerluslepingu sõlmimine ega sellest loobumine ei tohiks viia olukorrani, kus AKV riik satub ebasoodsamasse olukorda, kui ta oli Cotonou lepingu kaubandussätete kohaselt;

| 7. | rõhutab, et majanduspartnerluse vahelepingu võimalik heakskiitmine Euroopa Parlamendi poolt ei määra ära parlamendi seisukohta kõikehõlmavale majanduspartnerluslepingule heakskiidu andmise suhtes, kuna lepingu sõlmimise menetlus on seotud kahe erineva rahvusvahelise lepinguga; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et majanduspartnerluse vahelepingu võimalik heakskiitmine Euroopa Parlamendi poolt ei määra ära parlamendi seisukohta kõikehõlmavale majanduspartnerluslepingule heakskiidu andmise suhtes, kuna lepingu sõlmimise menetlus on seotud kahe erineva rahvusvahelise lepinguga;

| 8. | tuletab meelde, et tõeline piirkondlik turg on majanduspartnerluse vahelepingu ja võimaliku tulevase tervikliku majanduspartnerluslepingu eduka rakendamise äärmiselt oluline eeldus ning piirkondlik integratsioon ja koostöö on Vaikse ookeani piirkonna riikide sotsiaalse ja majandusliku arengu seisukohalt väga olulised; on veendunud, et seda tuleb rakendamisel arvesse võtta; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et tõeline piirkondlik turg on majanduspartnerluse vahelepingu ja võimaliku tulevase tervikliku majanduspartnerluslepingu eduka rakendamise äärmiselt oluline eeldus ning piirkondlik integratsioon ja koostöö on Vaikse ookeani piirkonna riikide sotsiaalse ja majandusliku arengu seisukohalt väga olulised; on veendunud, et seda tuleb rakendamisel arvesse võtta;

| 9. | rõhutab, et kalatoodete päritolureegleid käsitlevate erisätete eesmärk on maismaal kalatöötluse võimsuse arendamine AKV Vaikse ookeani riikides, et luua seal kohapealseid töökohti ja tagada sissetulek; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et kalatoodete päritolureegleid käsitlevate erisätete eesmärk on maismaal kalatöötluse võimsuse arendamine AKV Vaikse ookeani riikides, et luua seal kohapealseid töökohti ja tagada sissetulek;

| 10. | märgib, et majanduspartnerluse vaheleping on sillutanud tee Paapua Uus-Guinea tööstusprojektide arengule, mille üheks näiteks on Vaikse ookeani meretööstuspiirkond Madangis, kus kahe aasta jooksul loodetakse toota üle 400 000 tonni tuunikalakonserve; |
| --- | --- |

10.

märgib, et majanduspartnerluse vaheleping on sillutanud tee Paapua Uus-Guinea tööstusprojektide arengule, mille üheks näiteks on Vaikse ookeani meretööstuspiirkond Madangis, kus kahe aasta jooksul loodetakse toota üle 400 000 tonni tuunikalakonserve;

| 11. | on sellega seoses tõsiselt mures selliste meetmete pärast nagu keskkonna-alaste õigusaktide hiljutine läbivaatamine Paapua Uus-Guinea ametivõimude poolt, mille tagajärjel praktiliselt loobuti nõudest, et selliste projektide puhul tuleb esitada keskkonnaaruanded, ning on takistatud kaebuste esitamine; |
| --- | --- |

11.

on sellega seoses tõsiselt mures selliste meetmete pärast nagu keskkonna-alaste õigusaktide hiljutine läbivaatamine Paapua Uus-Guinea ametivõimude poolt, mille tagajärjel praktiliselt loobuti nõudest, et selliste projektide puhul tuleb esitada keskkonnaaruanded, ning on takistatud kaebuste esitamine;

| 12. | rõhutab, kui tähtis on kalatööstus esmase tööhõive allikana Vaikse ookeani piirkonna naistele; on veendunud, et komisjon peaks andma tehnilist, poliitilist ja rahalist abi, et parandada naiste tööhõivevõimalusi Vaikse ookeani riikides; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, kui tähtis on kalatööstus esmase tööhõive allikana Vaikse ookeani piirkonna naistele; on veendunud, et komisjon peaks andma tehnilist, poliitilist ja rahalist abi, et parandada naiste tööhõivevõimalusi Vaikse ookeani riikides;

| 13. | märgib murega, et WCPFC andmed näitavad, et kolmandad riigid on suurendanud oma kalapüügivõimsust selles Vaikse ookeani piirkonnas ning et seetõttu valitseb ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi ja ülepüügi oht, mis ei aita kaasa kohaliku kalatööstuse jätkusuutlikule arengule; |
| --- | --- |

13.

märgib murega, et WCPFC andmed näitavad, et kolmandad riigid on suurendanud oma kalapüügivõimsust selles Vaikse ookeani piirkonnas ning et seetõttu valitseb ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi ja ülepüügi oht, mis ei aita kaasa kohaliku kalatööstuse jätkusuutlikule arengule;

| 14. | rõhutab, et kuigi Paapua Uus-Guineal ja Fidžil on piiratud kalapüügivõimsus ja seetõttu ka täielikult ühe riigi piires saadud kala piiratud pakkumine ja piiratud maismaal asuvad töötlemisvõimsused, on töödeldud kalatoodete päritolureeglite suhtes tehtud erand, mida Paapua Uus-Guinea aktiivselt kasutab, muutnud selle riigi eri allikatest (sealhulgas Filipiinidelt, Taist, Hiinast, Ameerika Ühendriikidest, Austraaliast jne) pärineva tuunikala tohutute koguste tõeliseks töötlemiskeskuseks; juhib tähelepanu asjaolule, et päritolureeglite suhtes tehtav erand võib mõjuda ELi kalatöötlus- ja konservitööstusele destabiliseerivalt; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et kuigi Paapua Uus-Guineal ja Fidžil on piiratud kalapüügivõimsus ja seetõttu ka täielikult ühe riigi piires saadud kala piiratud pakkumine ja piiratud maismaal asuvad töötlemisvõimsused, on töödeldud kalatoodete päritolureeglite suhtes tehtud erand, mida Paapua Uus-Guinea aktiivselt kasutab, muutnud selle riigi eri allikatest (sealhulgas Filipiinidelt, Taist, Hiinast, Ameerika Ühendriikidest, Austraaliast jne) pärineva tuunikala tohutute koguste tõeliseks töötlemiskeskuseks; juhib tähelepanu asjaolule, et päritolureeglite suhtes tehtav erand võib mõjuda ELi kalatöötlus- ja konservitööstusele destabiliseerivalt;

| 15. | palub komisjonil esitada parlamendile nii kiiresti kui võimalik aruanne Vaikse ookeani piirkonna riikide kalandussektori asjaomaste eriaspektide ja nende riikide kalavarude haldamise kohta, kaasa arvatud säästva arengu tavad; palub komisjonil viivitamata algatada majanduspartnerluse vahelepingule lisatud II protokolli artikli 6 lõike 6 punktis d ette nähtud konsultatsioonid ning kehtestada päritolureeglitest erandite tegemise peatamine juhul, kui hindamisaruanne näitab destabiliseerivat mõju ELi kalatöötlemis- ja konservitööstusele; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil esitada parlamendile nii kiiresti kui võimalik aruanne Vaikse ookeani piirkonna riikide kalandussektori asjaomaste eriaspektide ja nende riikide kalavarude haldamise kohta, kaasa arvatud säästva arengu tavad; palub komisjonil viivitamata algatada majanduspartnerluse vahelepingule lisatud II protokolli artikli 6 lõike 6 punktis d ette nähtud konsultatsioonid ning kehtestada päritolureeglitest erandite tegemise peatamine juhul, kui hindamisaruanne näitab destabiliseerivat mõju ELi kalatöötlemis- ja konservitööstusele;

| 16. | märgib, et selline aruanne päritoluga seotud erireeglite rakendamise kohta tuleb koostada 2011. aasta jooksul, st kolm aastat pärast seda, kui Paapua Uus-Guineale teatati määruses (EÜ) nr 1528/2007 sätestatud eeskirjade vastuvõtmisest, ning et selles tuleks käsitleda allikate suhtes kehtestatud üldise erandi majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju Paapua Uus-Guinea elanikkonnale, eelkõige rannikul elavatele kogukondadele; palub sellega seoses kohest teavet nimetatud aruande lähteülesande kohta ja selle kohta, kas kõikide sidusrühmade ja mõjutatud osapooltega, sealhulgas Paapua Uus-Guinea kodanikuühiskonna organisatsioonidega, konsulteeritakse enne aruande koostamist; |
| --- | --- |

16.

märgib, et selline aruanne päritoluga seotud erireeglite rakendamise kohta tuleb koostada 2011. aasta jooksul, st kolm aastat pärast seda, kui Paapua Uus-Guineale teatati määruses (EÜ) nr 1528/2007 sätestatud eeskirjade vastuvõtmisest, ning et selles tuleks käsitleda allikate suhtes kehtestatud üldise erandi majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju Paapua Uus-Guinea elanikkonnale, eelkõige rannikul elavatele kogukondadele; palub sellega seoses kohest teavet nimetatud aruande lähteülesande kohta ja selle kohta, kas kõikide sidusrühmade ja mõjutatud osapooltega, sealhulgas Paapua Uus-Guinea kodanikuühiskonna organisatsioonidega, konsulteeritakse enne aruande koostamist;

| 17. | julgustab Fidžit võtma arvesse rahvusvahelise üldsuse soovitusi ja rakendama head valitsemistava; on veendunud, et sellised sammud peaksid avama rahalise abi Fidži suhkrusektorile; tunnistab, et seda raha on väga vaja toetamaks suhkrusektorit, mis on Fidžis peamine tööhõiveallikas; |
| --- | --- |

17.

julgustab Fidžit võtma arvesse rahvusvahelise üldsuse soovitusi ja rakendama head valitsemistava; on veendunud, et sellised sammud peaksid avama rahalise abi Fidži suhkrusektorile; tunnistab, et seda raha on väga vaja toetamaks suhkrusektorit, mis on Fidžis peamine tööhõiveallikas;

| 18. | rõhutab, et piirkondliku majanduspartnerluslepingu sõlmimise tingimuseks peaks olema, et kõik Fidži Vabariigi poliitilised rühmitused kiidavad heaks demokraatlike valimiste kava; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et piirkondliku majanduspartnerluslepingu sõlmimise tingimuseks peaks olema, et kõik Fidži Vabariigi poliitilised rühmitused kiidavad heaks demokraatlike valimiste kava;

| 19. | soovitab kõikehõlmava majanduspartnerluslepingu käimasolevatel läbirääkimistel paindlikku, asümmeetrilist ja pragmaatilist lähenemisviisi; nõuab tungivalt, et kõikehõlmavasse majanduspartnerluslepingusse lisataks arengukoostööd käsitlev peatükk; |
| --- | --- |

19.

soovitab kõikehõlmava majanduspartnerluslepingu käimasolevatel läbirääkimistel paindlikku, asümmeetrilist ja pragmaatilist lähenemisviisi; nõuab tungivalt, et kõikehõlmavasse majanduspartnerluslepingusse lisataks arengukoostööd käsitlev peatükk;

| 20. | juhib tähelepanu asjaolule, et leping võib mõjutada ka suhteid Vaikse ookeani piirkonna ning selle lähimate ja suurimate kaubanduspartnerite Austraalia ja Uus-Meremaa vahel, ning tuleb tagada, et praeguse lepingu sätted ei oleks takistuseks tulevaste kaubanduslepingute sõlmimisele nende riikidega; |
| --- | --- |

20.

juhib tähelepanu asjaolule, et leping võib mõjutada ka suhteid Vaikse ookeani piirkonna ning selle lähimate ja suurimate kaubanduspartnerite Austraalia ja Uus-Meremaa vahel, ning tuleb tagada, et praeguse lepingu sätted ei oleks takistuseks tulevaste kaubanduslepingute sõlmimisele nende riikidega;

| 21. | tuletab meelde, et Vaikse ookeani piirkonna riikide arengueesmärke, -poliitikat ja -prioriteete ei tule toetada mitte üksnes majanduspartnerluslepingu ülesehituse ja sisu abil, vaid ka selle kaudu, mil viisil ja missuguses vaimus lepingut rakendatakse; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et Vaikse ookeani piirkonna riikide arengueesmärke, -poliitikat ja -prioriteete ei tule toetada mitte üksnes majanduspartnerluslepingu ülesehituse ja sisu abil, vaid ka selle kaudu, mil viisil ja missuguses vaimus lepingut rakendatakse;

| 22. | tuletab meelde 2007. aasta oktoobris vastu võetud ELi kaubandusabi strateegiat, millega võeti kohustus suurendada ELi kaubandusega seotud abi kogusummat aastaks 2010 kahe miljardi euroni aastas (üks miljard eurot ühenduselt ja üks miljard eurot liikmesriikidelt); nõuab tungivalt, et Vaikse ookeani piirkond saaks sellest abist asjakohase ja õiglase osa; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde 2007. aasta oktoobris vastu võetud ELi kaubandusabi strateegiat, millega võeti kohustus suurendada ELi kaubandusega seotud abi kogusummat aastaks 2010 kahe miljardi euroni aastas (üks miljard eurot ühenduselt ja üks miljard eurot liikmesriikidelt); nõuab tungivalt, et Vaikse ookeani piirkond saaks sellest abist asjakohase ja õiglase osa;

| 23. | nõuab, et kaubandusabi vahendite osa Vaikse ookeani piirkonnale määrataks kindlaks ja eraldataks varakult; rõhutab, et kõnealused rahalised vahendid peaksid olema lisavahendid ja mitte ainult Euroopa Arengufondi (EAF) ümberpaigutatud vahendid, et need peaksid vastama Paapua Uus-Guinea ja Fidži Vabariigi ning ka laiemalt Vaikse ookeani piirkonna prioriteetidele ning et nende väljamaksmine peaks olema õigeaegne, ettearvatav ja kooskõlas riiklike ja piirkondlike strateegiliste arengukavade täitmise ajakavadega; |
| --- | --- |

23.

nõuab, et kaubandusabi vahendite osa Vaikse ookeani piirkonnale määrataks kindlaks ja eraldataks varakult; rõhutab, et kõnealused rahalised vahendid peaksid olema lisavahendid ja mitte ainult Euroopa Arengufondi (EAF) ümberpaigutatud vahendid, et need peaksid vastama Paapua Uus-Guinea ja Fidži Vabariigi ning ka laiemalt Vaikse ookeani piirkonna prioriteetidele ning et nende väljamaksmine peaks olema õigeaegne, ettearvatav ja kooskõlas riiklike ja piirkondlike strateegiliste arengukavade täitmise ajakavadega;

| 24. | kutsub komisjoni üles, pidades silmas nõukogu poolt 2007. aasta septembris seoses intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga (TRIPS-leping) ja ravimite kättesaadavusega võetud kohustusi, mitte pidama majanduspartnerluslepingu raames läbirääkimisi ravimitega seotud ning rahvatervist ja ravimite kättesaadavust mõjutavate TRIPS-pluss sätete üle, hoiduma patendikoostöölepingu ja patendiõiguse lepingu täitmise või nendes sätestatud kohustuste tunnustamise nõudmisest, hoiduma majanduspartnerluslepingusse direktiivi 2004/48/EÜ (14) tingimuste inkorporeerimisest ning mitte lisama sinna niisugust korda nagu mitteoriginaalandmebaasi kaitse; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles, pidades silmas nõukogu poolt 2007. aasta septembris seoses intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga (TRIPS-leping) ja ravimite kättesaadavusega võetud kohustusi, mitte pidama majanduspartnerluslepingu raames läbirääkimisi ravimitega seotud ning rahvatervist ja ravimite kättesaadavust mõjutavate TRIPS-pluss sätete üle, hoiduma patendikoostöölepingu ja patendiõiguse lepingu täitmise või nendes sätestatud kohustuste tunnustamise nõudmisest, hoiduma majanduspartnerluslepingusse direktiivi 2004/48/EÜ (14) tingimuste inkorporeerimisest ning mitte lisama sinna niisugust korda nagu mitteoriginaalandmebaasi kaitse;

| 25. | toetab jätkuvalt kõikehõlmava majanduspartnerluslepingu sõlmimist ELi ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahel; nõustub, et läbirääkimistel tuleb käsitleda järgmisi olulisi teemasid:






  a) | intellektuaalomandi õigused, mis hõlmavad nii traditsioonilisi teadmisi kui ka lääne tehnoloogilisi tooteid; |
| --- | --- | --- |

25.

toetab jätkuvalt kõikehõlmava majanduspartnerluslepingu sõlmimist ELi ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahel; nõustub, et läbirääkimistel tuleb käsitleda järgmisi olulisi teemasid:

a)

intellektuaalomandi õigused, mis hõlmavad nii traditsioonilisi teadmisi kui ka lääne tehnoloogilisi tooteid;

| b) | riigihangete läbipaistvus koos avatusega ELi lepingupartneritele Vaikse ookeani piirkonna riikide vajadustele vastaval ajahetkel; |
| --- | --- |

b)

riigihangete läbipaistvus koos avatusega ELi lepingupartneritele Vaikse ookeani piirkonna riikide vajadustele vastaval ajahetkel;

| c) | tööviisad, mis tuleb Vaikse ookeani saareriikide kodanikele teha kättesaadavaks vähemalt 24 kuuks, et võimaldada neil töötada hooldajatena ja sarnastel kutsealadel; |
| --- | --- |

c)

tööviisad, mis tuleb Vaikse ookeani saareriikide kodanikele teha kättesaadavaks vähemalt 24 kuuks, et võimaldada neil töötada hooldajatena ja sarnastel kutsealadel;

| 26. | nõuab siiski, et komisjon jätkaks tööd kõikehõlmavama lepingu suunas ja otsiks võimalikke kättesaadavaid ja toimivaid alternatiive, mis tagavad turulepääsu kooskõlas WTO eeskirjadega, kusjuures kasutataks loovalt ära kõik nende eeskirjadega lubatud paindlikud võimalused, kaasa arvatud loobumine, ka nendele riikidele, kes ei soovi sõlmida üht või mõlemat majanduspartnerluse vahelepingut ega terviklikku majanduspartnerluslepingut; |
| --- | --- |

26.

nõuab siiski, et komisjon jätkaks tööd kõikehõlmavama lepingu suunas ja otsiks võimalikke kättesaadavaid ja toimivaid alternatiive, mis tagavad turulepääsu kooskõlas WTO eeskirjadega, kusjuures kasutataks loovalt ära kõik nende eeskirjadega lubatud paindlikud võimalused, kaasa arvatud loobumine, ka nendele riikidele, kes ei soovi sõlmida üht või mõlemat majanduspartnerluse vahelepingut ega terviklikku majanduspartnerluslepingut;

| 27. | on seisukohal, et kõikehõlmavas majanduspartnerluslepingus tuleks sätestada parlamendikomisjoni loomine lepingu rakendamise jälgimiseks ning et selle komisjoni Euroopa Parlamendi poolne koosseis peaks olema samalaadne Cariforumi ja ELi ühise parlamendikomisjoniga; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et kõikehõlmavas majanduspartnerluslepingus tuleks sätestada parlamendikomisjoni loomine lepingu rakendamise jälgimiseks ning et selle komisjoni Euroopa Parlamendi poolne koosseis peaks olema samalaadne Cariforumi ja ELi ühise parlamendikomisjoniga;

| 28. | rõhutab, et nii majanduspartnerluse vaheleping kui ka kõikehõlmav majanduspartnerlusleping peaksid sisaldama läbivaatamisklauslit, milles nähakse ette, et tuleb läbi viia üldise mõju sõltumatu hindamine, mis hõlmab majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju hindamist ning rakendamise kulude ja tagajärgede hindamist, kusjuures mõju hindamine tuleks läbi viia kolm kuni viis aastat pärast lepingu allkirjastamist; rõhutab, et majanduspartnerluse vahelepingu ja edaspidi ka majanduspartnerluslepingu läbivaatamisklausel peaks sisaldama sätet, et kõikidel lepinguosalistel on õigus lepingu läbivaatamisklauslit kasutada, lähtudes eespool nimetatud mõju hindamisest; nõuab, et Euroopa Parlament ja Vaikse ookeani piirkonna riikide parlamendid kaasataks lepingu läbivaatamisse; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et nii majanduspartnerluse vaheleping kui ka kõikehõlmav majanduspartnerlusleping peaksid sisaldama läbivaatamisklauslit, milles nähakse ette, et tuleb läbi viia üldise mõju sõltumatu hindamine, mis hõlmab majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju hindamist ning rakendamise kulude ja tagajärgede hindamist, kusjuures mõju hindamine tuleks läbi viia kolm kuni viis aastat pärast lepingu allkirjastamist; rõhutab, et majanduspartnerluse vahelepingu ja edaspidi ka majanduspartnerluslepingu läbivaatamisklausel peaks sisaldama sätet, et kõikidel lepinguosalistel on õigus lepingu läbivaatamisklauslit kasutada, lähtudes eespool nimetatud mõju hindamisest; nõuab, et Euroopa Parlament ja Vaikse ookeani piirkonna riikide parlamendid kaasataks lepingu läbivaatamisse;

| 29. | toetab sellega seoses komisjoni kindlat soovi tagada, et see üldine erand päritolureeglitest oleks edaspidistes majanduspartnerluslepingutes pigem erand kui reegel; |
| --- | --- |

29.

toetab sellega seoses komisjoni kindlat soovi tagada, et see üldine erand päritolureeglitest oleks edaspidistes majanduspartnerluslepingutes pigem erand kui reegel;

| 30. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja AKV riikide valitsustele ja parlamentidele, AKV ja ELi nõukogule ning AKV ja ELi parlamentaarsele ühisassambleele. |
| --- | --- |

30.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja AKV riikide valitsustele ja parlamentidele, AKV ja ELi nõukogule ning AKV ja ELi parlamentaarsele ühisassambleele.

---

(1)  ELT C 77 E, 26.3.2004, lk 393.

(2)  ELT C 92 E, 20.4.2006, lk 397.

(3)  ELT C 285 E, 22.11.2006, lk 126.

(4)  ELT C 292 E, 1.12.2006, lk 121.

(5)  ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 155.

(6)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 261.

(7)  ELT C 305 E, 14.12.2006, lk 244.

(8)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 301.

(9)  ELT C 323 E, 18.12.2008, lk 361.

(10)  ELT C 285 E, 26.11.2009, lk 126.

(11)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 118.

(12)  ELT L 348, 31.12.2007, lk 1.

(13)  ELT C 317 E, 23.12.2006, lk 898.

(14)  ELT L 157, 30.4.2004, lk 45.

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/24

---

Kolmapäev, 19. jaanuar 2011Rahvusvaheline lapsendamine Euroopa Liidus

P7_TA(2011)0013

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta resolutsioon rahvusvahelise lapsendamise kohta Euroopa Liidus

2012/C 136 E/05

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassambleel 20. novembril 1989. aastal vastu võetud ÜRO lapse õiguste konventsiooni, eelkõige selle artiklit 21; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassambleel 20. novembril 1989. aastal vastu võetud ÜRO lapse õiguste konventsiooni, eelkõige selle artiklit 21;

| — | võttes arvesse 1967. aasta lapsendamise Euroopa konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1967. aasta lapsendamise Euroopa konventsiooni;

| — | võttes arvesse riikidevahelises lapsendamises laste kaitseks tehtava koostöö konventsiooni (alla kirjutatud Haagis 29. mail 1993. aastal) ja 25. jaanuari 1996. aasta laste õiguste kasutamise Euroopa konventsiooni (ETS nr 160); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse riikidevahelises lapsendamises laste kaitseks tehtava koostöö konventsiooni (alla kirjutatud Haagis 29. mail 1993. aastal) ja 25. jaanuari 1996. aasta laste õiguste kasutamise Euroopa konventsiooni (ETS nr 160);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 24; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 24;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikeid 3 ja 5; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikeid 3 ja 5;

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 1996. aasta resolutsiooni seadusandluse ja liikmesriikidevahelise koostöö parandamise kohta seoses lapsendamisega (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 1996. aasta resolutsiooni seadusandluse ja liikmesriikidevahelise koostöö parandamise kohta seoses lapsendamisega (1);

| — | võttes arvesse oma 16. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamise kohta (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et iga lapse heaolu ja laste parimate huvide kaitsmine on erakordselt tähtis, ja arvestades, et laste õiguste kaitsmine kuulub Euroopa Liidu eesmärkide hulka; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et iga lapse heaolu ja laste parimate huvide kaitsmine on erakordselt tähtis, ja arvestades, et laste õiguste kaitsmine kuulub Euroopa Liidu eesmärkide hulka;

| B. | arvestades, et lapsendamise valdkonnas kuulub pädevus liikmesriikidele, kes rakendavad asjakohaseid menetlusi vastavalt lapse parimatele huvidele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et lapsendamise valdkonnas kuulub pädevus liikmesriikidele, kes rakendavad asjakohaseid menetlusi vastavalt lapse parimatele huvidele;

| C. | arvestades, et praegu kehtib mitu lastekaitset ja vanemate vastutust käsitlevat konventsiooni, eelkõige 1967. aastal vastu võetud alaealiste lapsendamise Euroopa konventsioon, mille eesmärk on lähendada liikmesriikide õigusakte juhtudel, kui lapsendamine tähendab lapse viimist ühest riigist teise, ja 1993. aastal vastu võetud riikidevahelises lapsendamises laste kaitseks tehtava koostöö konventsioon (Haagi konventsioon); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et praegu kehtib mitu lastekaitset ja vanemate vastutust käsitlevat konventsiooni, eelkõige 1967. aastal vastu võetud alaealiste lapsendamise Euroopa konventsioon, mille eesmärk on lähendada liikmesriikide õigusakte juhtudel, kui lapsendamine tähendab lapse viimist ühest riigist teise, ja 1993. aastal vastu võetud riikidevahelises lapsendamises laste kaitseks tehtava koostöö konventsioon (Haagi konventsioon);

| D. | arvestades, et kõik ELi liikmesriigid on Haagi konventsioonile alla kirjutanud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kõik ELi liikmesriigid on Haagi konventsioonile alla kirjutanud;

| E. | arvestades, et Haagi konventsiooni tulemusel on tehtud märkimisväärseid edusamme; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Haagi konventsiooni tulemusel on tehtud märkimisväärseid edusamme;

| F. | arvestades, et ÜRO lapse õiguste konventsioonis ja Haagi konventsioonis kirjeldatakse perekonda ühiskonna tuumkooslusena, mis on valdavalt laste kasvamise ja heaolu loomulik keskkond ja esmane valik lapse eest hoolitsemiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ÜRO lapse õiguste konventsioonis ja Haagi konventsioonis kirjeldatakse perekonda ühiskonna tuumkooslusena, mis on valdavalt laste kasvamise ja heaolu loomulik keskkond ja esmane valik lapse eest hoolitsemiseks;

| G. | arvestades, et kui lapse esmavajaduste eest hoolitsemine perekonnas ei ole võimalik, peaks üks järgmisi loomulikke valikuid olema lapsendamine, kuid lapse paigutamine hooldeasutusse tuleks jätta kõige viimaseks võimaluseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kui lapse esmavajaduste eest hoolitsemine perekonnas ei ole võimalik, peaks üks järgmisi loomulikke valikuid olema lapsendamine, kuid lapse paigutamine hooldeasutusse tuleks jätta kõige viimaseks võimaluseks;

| H. | arvestades, et ebakindel lapsepõlv ja eriti laste hülgamine ning hooldeasutustesse paigutamine on Euroopas oluline probleem ja sellesse tuleks suhtuda ülima tõsidusega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ebakindel lapsepõlv ja eriti laste hülgamine ning hooldeasutustesse paigutamine on Euroopas oluline probleem ja sellesse tuleks suhtuda ülima tõsidusega;

| I. | arvestades, et laste õiguste rikkumine, lastevastane vägivald ja lastega kauplemine lapsendamise, prostitutsiooni, ebaseadusliku töö, sundabielu ja tänavatel kerjamise või mis tahes muul ebaseaduslikul eesmärgil on ELis endiselt probleem; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et laste õiguste rikkumine, lastevastane vägivald ja lastega kauplemine lapsendamise, prostitutsiooni, ebaseadusliku töö, sundabielu ja tänavatel kerjamise või mis tahes muul ebaseaduslikul eesmärgil on ELis endiselt probleem;

| J. | arvestades, et on tähtis kaitsta lapse õigust elule perekonnas ning tagada, et lapsi ei sunnita pikka aega lastekodus elama; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et on tähtis kaitsta lapse õigust elule perekonnas ning tagada, et lapsi ei sunnita pikka aega lastekodus elama;

| K. | arvestades, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist on Euroopa põhiõiguste harta muutunud siduvaks; arvestades, et harta artikli 24 kohaselt on lastel õigus heaoluks vajalikule kaitsele ja hoolitsusele, ja arvestades, et lisaks on Lissaboni lepingu artiklis 3 sätestatud, et lapse õiguste kaitse on üks Euroopa Liidu eesmärkidest, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist on Euroopa põhiõiguste harta muutunud siduvaks; arvestades, et harta artikli 24 kohaselt on lastel õigus heaoluks vajalikule kaitsele ja hoolitsusele, ja arvestades, et lisaks on Lissaboni lepingu artiklis 3 sätestatud, et lapse õiguste kaitse on üks Euroopa Liidu eesmärkidest,

| 1. | palub kaaluda võimalust koordineerida rahvusvahelise lapsendamise strateegiaid Euroopa tasandil kooskõlas rahvusvaheliste konventsioonidega, et parandada teabeteenistuste, riikidevahelise lapsendamise ettevalmistamise, rahvusvahelise lapsendamise taotluste menetlemise ja lapsendamisjärgsete teenuste toetamist, pidades meeles, et kõikides lapse õiguste kaitsega seotud rahvusvahelistes konventsioonides tunnistatakse orvuks jäänud või hüljatud laste õigust perekonnale ja kaitsele; |
| --- | --- |

1.

palub kaaluda võimalust koordineerida rahvusvahelise lapsendamise strateegiaid Euroopa tasandil kooskõlas rahvusvaheliste konventsioonidega, et parandada teabeteenistuste, riikidevahelise lapsendamise ettevalmistamise, rahvusvahelise lapsendamise taotluste menetlemise ja lapsendamisjärgsete teenuste toetamist, pidades meeles, et kõikides lapse õiguste kaitsega seotud rahvusvahelistes konventsioonides tunnistatakse orvuks jäänud või hüljatud laste õigust perekonnale ja kaitsele;

| 2. | palub komisjonil uurida riiklike süsteemide toimimist Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil uurida riiklike süsteemide toimimist Euroopa tasandil;

| 3. | on seisukohal, et võimaluse korral ja kui see on lapse parimates huvides, tuleks eelistada lapsendamist lapse päritoluriigis, kusjuures alternatiivseks võimaluseks oleks perehooldus, nagu kasuperesse paigutamine või asenduskodu, või perekonna leidmine rahvusvahelise lapsendamise abil vastavalt asjakohastele riiklikele õigusaktidele ja rahvusvahelistele konventsioonidele, ning lapse paigutamist hooldusasutusse tuleks kasutada ainult ajutise lahendusena; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et võimaluse korral ja kui see on lapse parimates huvides, tuleks eelistada lapsendamist lapse päritoluriigis, kusjuures alternatiivseks võimaluseks oleks perehooldus, nagu kasuperesse paigutamine või asenduskodu, või perekonna leidmine rahvusvahelise lapsendamise abil vastavalt asjakohastele riiklikele õigusaktidele ja rahvusvahelistele konventsioonidele, ning lapse paigutamist hooldusasutusse tuleks kasutada ainult ajutise lahendusena;

| 4. | rõhutab, et lapse õiguste pikaajalise kaitse küsimuses tuleb kohaldada rahvusvahelise lapsendamise kaudu lapsendada sooviva pere päritoluriigi seadust; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et lapse õiguste pikaajalise kaitse küsimuses tuleb kohaldada rahvusvahelise lapsendamise kaudu lapsendada sooviva pere päritoluriigi seadust;

| 5. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon kehtestaksid koostöös Haagi konverentsi, Euroopa Nõukogu ja lasteorganisatsioonidega raamistiku, mille abil tagada läbipaistvus ning hüljatud laste ja lapsendatute, sealhulgas rahvusvahelise lapsendamise kaudu lapsendatutega seotud suundumuste tõhus hindamine, ning kooskõlastaksid oma tegevust, et ennetada lastega kauplemist lapsendamise eesmärgil; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon kehtestaksid koostöös Haagi konverentsi, Euroopa Nõukogu ja lasteorganisatsioonidega raamistiku, mille abil tagada läbipaistvus ning hüljatud laste ja lapsendatute, sealhulgas rahvusvahelise lapsendamise kaudu lapsendatutega seotud suundumuste tõhus hindamine, ning kooskõlastaksid oma tegevust, et ennetada lastega kauplemist lapsendamise eesmärgil;

| 6. | palub kõikidel ELi institutsioonidel Haagi konverentsil aktiivsemalt osaleda, et avaldada konverentsile survet rahvusvahelise lapsendamise menetluste parandamiseks, tõhustamiseks ja hõlbustamiseks ning tarbetu bürokraatia kaotamiseks ja kohustuda kaitsma kolmandate riikide laste õigusi; |
| --- | --- |

6.

palub kõikidel ELi institutsioonidel Haagi konverentsil aktiivsemalt osaleda, et avaldada konverentsile survet rahvusvahelise lapsendamise menetluste parandamiseks, tõhustamiseks ja hõlbustamiseks ning tarbetu bürokraatia kaotamiseks ja kohustuda kaitsma kolmandate riikide laste õigusi;

| 7. | palub pädevatel riigiasutustel rahvusvahelise lapsendamise teel lapsendatu arengust päritoluliikmesriigile korrapäraselt aru anda; |
| --- | --- |

7.

palub pädevatel riigiasutustel rahvusvahelise lapsendamise teel lapsendatu arengust päritoluliikmesriigile korrapäraselt aru anda;

| 8. | palub liikmesriikidel arvesse võtta psühholoogilisi, emotsionaalseid, füüsilisi ja sotsiaalseid ning hariduslikke tagajärgi, mida võib põhjustada lapse äraviimine päritoluriigist, ja anda lapsendajatele ja lapsendatule asjakohast abi; |
| --- | --- |

8.

palub liikmesriikidel arvesse võtta psühholoogilisi, emotsionaalseid, füüsilisi ja sotsiaalseid ning hariduslikke tagajärgi, mida võib põhjustada lapse äraviimine päritoluriigist, ja anda lapsendajatele ja lapsendatule asjakohast abi;

| 9. | soovitab tungivalt, et liikmesriigid pööraksid erilist tähelepanu erivajadustega lastele, nagu meditsiinilist hooldust vajavad lapsed ja puudega lapsed; |
| --- | --- |

9.

soovitab tungivalt, et liikmesriigid pööraksid erilist tähelepanu erivajadustega lastele, nagu meditsiinilist hooldust vajavad lapsed ja puudega lapsed;

| 10. | võtab teadmiseks, et menetluslikud kaitsesätted ja kõigi lapsendamisega seotud dokumentide, sealhulgas sünnitunnistuse nõuetekohane kontrollimine aitab kaitsta last tema õiguste rikkumise eest, mis tuleneb kahtlustest lapse vanuses või isikusamasuses; on veendunud, et usaldusväärne sündide registreerimise süsteem võib aidata ennetada lastega kauplemist lapsendamise eesmärgil, ning nõuab, et kaalutaks õiguslikke lahendusi lapsendamiseks vajalike dokumentide vastastikuseks tunnustamiseks; |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks, et menetluslikud kaitsesätted ja kõigi lapsendamisega seotud dokumentide, sealhulgas sünnitunnistuse nõuetekohane kontrollimine aitab kaitsta last tema õiguste rikkumise eest, mis tuleneb kahtlustest lapse vanuses või isikusamasuses; on veendunud, et usaldusväärne sündide registreerimise süsteem võib aidata ennetada lastega kauplemist lapsendamise eesmärgil, ning nõuab, et kaalutaks õiguslikke lahendusi lapsendamiseks vajalike dokumentide vastastikuseks tunnustamiseks;

| 11. | palub ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel aktiivselt osaleda võitluses lapsendamise eesmärgil lastega kauplemise vastu; |
| --- | --- |

11.

palub ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel aktiivselt osaleda võitluses lapsendamise eesmärgil lastega kauplemise vastu;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, nõukogule, komisjonile, Haagi konverentsile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, nõukogule, komisjonile, Haagi konverentsile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele.

---

(1)  EÜT C 20, 20.1.1997, lk 176.

(2)  ELT C 41 E, 19.2.2009, lk 24.

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/27

---

Kolmapäev, 19. jaanuar 2011EÜ ja Serbia vaheline stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping

P7_TA(2011)0014

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta resolutsioon Serbia integreerumise kohta Euroopaga

2012/C 136 E/06

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Serbia Vabariigi vahelist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis on liikmesriikides ja Euroopa Parlamendis ratifitseerimisel, ning Euroopa Ühenduse ja Serbia Vabariigi vahelist kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevat vahelepingut, mis jõustus 1. veebruaril 2010; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Serbia Vabariigi vahelist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis on liikmesriikides ja Euroopa Parlamendis ratifitseerimisel, ning Euroopa Ühenduse ja Serbia Vabariigi vahelist kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevat vahelepingut, mis jõustus 1. veebruaril 2010;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta järeldusi, milles palutakse komisjonil koostada arvamus, mis käsitleb Serbia taotlust Euroopa Liidu liikmeks saamise kohta, ning nõukogu 14. juuni 2010. aasta järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta järeldusi, milles palutakse komisjonil koostada arvamus, mis käsitleb Serbia taotlust Euroopa Liidu liikmeks saamise kohta, ning nõukogu 14. juuni 2010. aasta järeldusi;

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244(1999), Rahvusvahelise Kohtu 22. juuli 2010. aasta nõuandvat arvamust, mis käsitleb Kosovo iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise vastavust rahvusvahelisele õigusele, ning ÜRO Peaassamblee 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni (1), milles seda arvamust tunnustati ning tervitati ELi valmisolekut hõlbustada dialoogi Belgradi ja Priština vahel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244(1999), Rahvusvahelise Kohtu 22. juuli 2010. aasta nõuandvat arvamust, mis käsitleb Kosovo iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise vastavust rahvusvahelisele õigusele, ning ÜRO Peaassamblee 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni (1), milles seda arvamust tunnustati ning tervitati ELi valmisolekut hõlbustada dialoogi Belgradi ja Priština vahel;

| — | võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/213/EÜ, millega sätestatakse Serbiaga loodud Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/56/EÜ (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/213/EÜ, millega sätestatakse Serbiaga loodud Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/56/EÜ (2);

| — | võttes arvesse komisjoni 2010. aasta eduaruannet Serbia kohta (3) ning komisjoni 9. novembri 2010. aasta teatist „Laienemisstrateegia ja peamised väljakutsed aastatel 2010–2011” (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2010. aasta eduaruannet Serbia kohta (3) ning komisjoni 9. novembri 2010. aasta teatist „Laienemisstrateegia ja peamised väljakutsed aastatel 2010–2011” (4);

| — | võttes arvesse 4.–5. oktoobril 2010. aastal toimunud ELi–Serbia parlamentidevahelisel assambleel tehtud ühisavaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4.–5. oktoobril 2010. aastal toimunud ELi–Serbia parlamentidevahelisel assambleel tehtud ühisavaldust;

| — | võttes arvesse ELi ja Serbia vahelist 8. novembri 2007. aasta tagasivõtulepingut (5) ning nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1244/2009 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud) (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Serbia vahelist 8. novembri 2007. aasta tagasivõtulepingut (5) ning nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1244/2009 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud) (6);

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2007. aasta soovitust nõukogule Euroopa Liidu ja Serbia vaheliste suhete kohta (7) ning oma 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni komisjoni 2009. aasta laienemisstrateegia dokumendi kohta, mis käsitleb Lääne-Balkani riike, Islandit ja Türgit (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2007. aasta soovitust nõukogule Euroopa Liidu ja Serbia vaheliste suhete kohta (7) ning oma 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni komisjoni 2009. aasta laienemisstrateegia dokumendi kohta, mis käsitleb Lääne-Balkani riike, Islandit ja Türgit (8);

| — | võttes arvesse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) peaprokuröri poolt ÜRO Julgeolekunõukogule 18. juunil 2010 ja 6. detsembril 2010 esitatud aruandeid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) peaprokuröri poolt ÜRO Julgeolekunõukogule 18. juunil 2010 ja 6. detsembril 2010 esitatud aruandeid;

| — | võttes arvesse kõrge esindaja ja asepresidendi Catherine Ashtoni 8. septembri 2010. aasta avaldust ÜRO edasiste sammude kohta seoses Kosovot käsitleva nõuandva arvamusega; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja ja asepresidendi Catherine Ashtoni 8. septembri 2010. aasta avaldust ÜRO edasiste sammude kohta seoses Kosovot käsitleva nõuandva arvamusega;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et 19.–20. juunil 2003. aastal Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldustes lubati kõikidele Lääne-Balkani riikidele, et nad saavad Euroopa Liiduga ühineda, kui nad täidavad kehtestatud kriteeriumid, ja seda lubadust kinnitati 14.–15. detsembril 2006. aastal Euroopa Ülemkogu kohtumisel laienemise küsimuses heaks kiidetud uues konsensuses ning nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta järeldustes Serbia kohta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 19.–20. juunil 2003. aastal Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldustes lubati kõikidele Lääne-Balkani riikidele, et nad saavad Euroopa Liiduga ühineda, kui nad täidavad kehtestatud kriteeriumid, ja seda lubadust kinnitati 14.–15. detsembril 2006. aastal Euroopa Ülemkogu kohtumisel laienemise küsimuses heaks kiidetud uues konsensuses ning nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta järeldustes Serbia kohta;

| B. | arvestades, et Lääne-Balkani riikide ELiga integreerumise tempo on individuaalne ja sõltub nende saavutustest, eelkõige kõikide nõuete ja kohustuste täitmisest, reformide läbiviimisest ning ELi liikmeks saamiseks vajalike meetmete võtmisest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Lääne-Balkani riikide ELiga integreerumise tempo on individuaalne ja sõltub nende saavutustest, eelkõige kõikide nõuete ja kohustuste täitmisest, reformide läbiviimisest ning ELi liikmeks saamiseks vajalike meetmete võtmisest;

| C. | arvestades, et konstruktiivsed lähenemisviisid piirkondlikule koostööle ja heanaaberlikud suhted on stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis väga olulised; arvestades, et need on otsustava tähtsusega Lääne-Balkani riikide ümberkujunemisel pikaajalise stabiilsuse ja jätkusuutliku arenguga piirkonnaks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et konstruktiivsed lähenemisviisid piirkondlikule koostööle ja heanaaberlikud suhted on stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis väga olulised; arvestades, et need on otsustava tähtsusega Lääne-Balkani riikide ümberkujunemisel pikaajalise stabiilsuse ja jätkusuutliku arenguga piirkonnaks;

| D. | arvestades, et Serbial on võimalus etendada olulist rolli piirkonna julgeoleku ja stabiilsuse tagamisel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Serbial on võimalus etendada olulist rolli piirkonna julgeoleku ja stabiilsuse tagamisel;

| E. | arvestades, et ELi aluspõhimõtted on lepitus, kompromissid ja rahumeelne kooseksisteerimine; arvestades, et ELi poliitikas Lääne-Balkani riikide puhul järgitakse samasid eesmärke, et parandada piirkonnas elavate inimeste omavahelisi suhteid; arvestades, et selle poliitikaga kooskõlas taunib EL kõiki endises Jugoslaavias toime pandud sõjakuritegusid ning toetab EJRK ja sõjakuritegusid käsitlevate kolleegiumide tööd õigluse ja vastutuse tagamiseks, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi aluspõhimõtted on lepitus, kompromissid ja rahumeelne kooseksisteerimine; arvestades, et ELi poliitikas Lääne-Balkani riikide puhul järgitakse samasid eesmärke, et parandada piirkonnas elavate inimeste omavahelisi suhteid; arvestades, et selle poliitikaga kooskõlas taunib EL kõiki endises Jugoslaavias toime pandud sõjakuritegusid ning toetab EJRK ja sõjakuritegusid käsitlevate kolleegiumide tööd õigluse ja vastutuse tagamiseks,

| 1. | kinnitab veel kord, et Serbia tulevik on Euroopa Liidus ning ergutab riiki selle eesmärgi nimel edasi pingutama; tunnustab Serbia saavutusi reformide teostamisel; tervitab nõukogu 14. juuni 2010. aasta otsust alustada Serbiaga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ratifitseerimismenetlust ning asjaolu, et 11 liikmesriiki on lepingu juba ratifitseerinud; kutsub ülejäänud liikmesriike üles ratifitseerimismenetlust kiiresti lõpule viima; |
| --- | --- |

1.

kinnitab veel kord, et Serbia tulevik on Euroopa Liidus ning ergutab riiki selle eesmärgi nimel edasi pingutama; tunnustab Serbia saavutusi reformide teostamisel; tervitab nõukogu 14. juuni 2010. aasta otsust alustada Serbiaga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ratifitseerimismenetlust ning asjaolu, et 11 liikmesriiki on lepingu juba ratifitseerinud; kutsub ülejäänud liikmesriike üles ratifitseerimismenetlust kiiresti lõpule viima;

| 2. | tunneb heameelt Serbia 22. detsembri 2009. aasta taotluse üle Euroopa Liidu liikmeks saamise kohta ning nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta otsuse üle paluda komisjonil Serbia taotlus läbi vaadata; on seisukohal, et nõukogu otsus on Serbiale positiivseks märguandeks ning ergutab Kopenhaageni kriteeriumide täitmiseks vajalikke reforme kiirendama; rõhutab, et nõukogu otsus aitab oluliselt kaasa stabiilsuse saavutamisele Lääne-Balkani riikides; palub komisjonil ette valmistada oma arvamus selles küsimuses, vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 49 sätestatud korrale; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt Serbia 22. detsembri 2009. aasta taotluse üle Euroopa Liidu liikmeks saamise kohta ning nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta otsuse üle paluda komisjonil Serbia taotlus läbi vaadata; on seisukohal, et nõukogu otsus on Serbiale positiivseks märguandeks ning ergutab Kopenhaageni kriteeriumide täitmiseks vajalikke reforme kiirendama; rõhutab, et nõukogu otsus aitab oluliselt kaasa stabiilsuse saavutamisele Lääne-Balkani riikides; palub komisjonil ette valmistada oma arvamus selles küsimuses, vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 49 sätestatud korrale;

| 3. | tunneb heameelt nõukogu otsuse üle lihtsustada viisarežiimi, võimaldades Serbia kodanikel alates 19. detsembrist 2009 reisida Schengeni alale viisavabalt; väljendab heameelt Serbia valitsuse otsuse üle lubada ELi kodanikel reisida Serbiasse ID-kaardi alusel ning nõuab täiendavaid algatusi, et hõlbustada inimestevahelisi kontakte ja inimeste liikumist Lääne-Balkani piirkonnas; palub Serbia ametivõimudel võtta vastu asjakohased meetmed ning teha kõik endast oleneva, et piirata võimalusi viisavabaduse kuritarvitamiseks, eelkõige tagada, et Serbia kodanikke teavitatakse nõuetekohaselt viisavabadusest tulenevatest õigustest ja kohustustest; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt nõukogu otsuse üle lihtsustada viisarežiimi, võimaldades Serbia kodanikel alates 19. detsembrist 2009 reisida Schengeni alale viisavabalt; väljendab heameelt Serbia valitsuse otsuse üle lubada ELi kodanikel reisida Serbiasse ID-kaardi alusel ning nõuab täiendavaid algatusi, et hõlbustada inimestevahelisi kontakte ja inimeste liikumist Lääne-Balkani piirkonnas; palub Serbia ametivõimudel võtta vastu asjakohased meetmed ning teha kõik endast oleneva, et piirata võimalusi viisavabaduse kuritarvitamiseks, eelkõige tagada, et Serbia kodanikke teavitatakse nõuetekohaselt viisavabadusest tulenevatest õigustest ja kohustustest;

| 4. | märgib rahuloluga, et ühinemiseelse abi rahastamisvahend toimib Serbias hästi; julgustab nii valitsust kui ka ELi lihtsustama ühinemiseelse abi rahastamisvahendi haldusmenetlusi, et teha see väiksematele ja mittetsentraliseeritud abisaajatele kättesaadavamaks; rõhutab, et ELi finantsraamistiku eelseisva läbivaatamise käigus on vaja säilitada piisav ühinemiseelse abi tase; |
| --- | --- |

4.

märgib rahuloluga, et ühinemiseelse abi rahastamisvahend toimib Serbias hästi; julgustab nii valitsust kui ka ELi lihtsustama ühinemiseelse abi rahastamisvahendi haldusmenetlusi, et teha see väiksematele ja mittetsentraliseeritud abisaajatele kättesaadavamaks; rõhutab, et ELi finantsraamistiku eelseisva läbivaatamise käigus on vaja säilitada piisav ühinemiseelse abi tase;

| 5. | tervitab 9. septembril 2010. aastal ÜRO Peaassambleel ilma hääletamata ühiselt heaks kiidetud ELi ja Serbia ühisresolutsiooni Rahvusvahelise Kohtu nõuandva arvamuse kohta, mis käsitleb Kosovo iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise vastavust rahvusvahelisele õigusele; tunneb heameelt Serbia valitsuse valmiduse üle alustada ELi kaudu Kosovoga uut dialoogi ja nõuab, et kõnelusi alustataks viivitamata; kutsub Serbiat üles Kosovoga dialoogi astuma, viitamata rohkem uutele läbirääkimistele selle staatuse üle; on veendunud, et järkjärgulisest lähenemisviisist saavad kasu kõik Kosovo elanikud; rõhutab, et dialoogis edu saavutamiseks on vaja kummagi poole pühendumust ja valmisolekut kompromissideks, pidades silmas poolte ühist tulevikku Euroopas ja ühist huvi saavutada piirkonnas pikaajaline rahu ja stabiilsus ning parandada inimeste heaolu; rõhutab, et selle protsessi hõlbustamine paneb proovile nii ELi usaldusväärsuse kui ka kogu piirkonna poliitilise nägemuse; tuletab meelde, et heanaaberlikud suhted on kõikidele Lääne-Balkani riikidele üks tähtsamaid tingimusi, mis tuleb täita Euroopa Liidu liikmeks pürgides; |
| --- | --- |

5.

tervitab 9. septembril 2010. aastal ÜRO Peaassambleel ilma hääletamata ühiselt heaks kiidetud ELi ja Serbia ühisresolutsiooni Rahvusvahelise Kohtu nõuandva arvamuse kohta, mis käsitleb Kosovo iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise vastavust rahvusvahelisele õigusele; tunneb heameelt Serbia valitsuse valmiduse üle alustada ELi kaudu Kosovoga uut dialoogi ja nõuab, et kõnelusi alustataks viivitamata; kutsub Serbiat üles Kosovoga dialoogi astuma, viitamata rohkem uutele läbirääkimistele selle staatuse üle; on veendunud, et järkjärgulisest lähenemisviisist saavad kasu kõik Kosovo elanikud; rõhutab, et dialoogis edu saavutamiseks on vaja kummagi poole pühendumust ja valmisolekut kompromissideks, pidades silmas poolte ühist tulevikku Euroopas ja ühist huvi saavutada piirkonnas pikaajaline rahu ja stabiilsus ning parandada inimeste heaolu; rõhutab, et selle protsessi hõlbustamine paneb proovile nii ELi usaldusväärsuse kui ka kogu piirkonna poliitilise nägemuse; tuletab meelde, et heanaaberlikud suhted on kõikidele Lääne-Balkani riikidele üks tähtsamaid tingimusi, mis tuleb täita Euroopa Liidu liikmeks pürgides;

| 6. | tunneb heameelt tihedama koostöö üle Euroopa Liidu õigusriigimissiooniga, kuid rõhutab, et vaja on täiendavaid pingutusi selles valdkonnas, eelkõige teabevahetuse parandamiseks; kutsub Serbia ametivõime üles lihtsustama Euroopa Liidu õigusriigimissiooni koostööd Kosovo serblastega, et rakendada õigusriigi põhimõtet Kosovo põhjaosas; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt tihedama koostöö üle Euroopa Liidu õigusriigimissiooniga, kuid rõhutab, et vaja on täiendavaid pingutusi selles valdkonnas, eelkõige teabevahetuse parandamiseks; kutsub Serbia ametivõime üles lihtsustama Euroopa Liidu õigusriigimissiooni koostööd Kosovo serblastega, et rakendada õigusriigi põhimõtet Kosovo põhjaosas;

| 7. | nõuab tungivalt, et Serbia valitsus kaotaks Kosovos Serbia paralleelstruktuurid, mis õõnestavad detsentraliseerimisprotsessi ja takistavad Serbia kogukonna täielikku integratsiooni Kosovo asutustega; palub sellega seoses Serbia ametivõimudel võtta juhtiv roll Serbia mitmerahvuseliste omavalitsuste asutuste rajamisel ja toimimisel nii Ibari jõest põhja kui ka lõuna poole jäävatel aladel; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et Serbia valitsus kaotaks Kosovos Serbia paralleelstruktuurid, mis õõnestavad detsentraliseerimisprotsessi ja takistavad Serbia kogukonna täielikku integratsiooni Kosovo asutustega; palub sellega seoses Serbia ametivõimudel võtta juhtiv roll Serbia mitmerahvuseliste omavalitsuste asutuste rajamisel ja toimimisel nii Ibari jõest põhja kui ka lõuna poole jäävatel aladel;

| 8. | palub Serbia ametivõimudel suhtuda konstruktiivselt eelseisvatesse üldvalimistesse Kosovos; juhib tähelepanu asjaolule, et stabiilsed ja mitmerahvuselised asutused Kosovos on kasulikud nii Serbiale kui ka teistele naaberriikidele ning on sellega seoses seisukohal, et Kosovo serblaste osalemine valimisprotsessis on nende kogukonna marginaliseerumise vältimiseks hädavajalik; |
| --- | --- |

8.

palub Serbia ametivõimudel suhtuda konstruktiivselt eelseisvatesse üldvalimistesse Kosovos; juhib tähelepanu asjaolule, et stabiilsed ja mitmerahvuselised asutused Kosovos on kasulikud nii Serbiale kui ka teistele naaberriikidele ning on sellega seoses seisukohal, et Kosovo serblaste osalemine valimisprotsessis on nende kogukonna marginaliseerumise vältimiseks hädavajalik;

| 9. | märgib nii Serbia kui ka Kosovo pingutusi, et leida 1998.–1999. aasta konflikti käigus kadunuks jäänud isikud töörühma abil Kosovo sündmustega seoses teadmata kadunuks jäänud isikute otsimiseks; rõhutab, kui oluline on see küsimus lahendada, et liikuda 1998.–1999. aasta konfliktist edasi; märgib veel, et ligikaudu 1 862 isikut on siiani teadmata kadunud ning kutsub nii Serbiat kui ka Kosovot üles laiendama nende isikute otsimisel koostööd omavahel, Rahvusvahelise Punase Risti Komiteega, Euroopa Liidu õigusriigimissiooni ja muude üksustega nii palju kui võimalik; |
| --- | --- |

9.

märgib nii Serbia kui ka Kosovo pingutusi, et leida 1998.–1999. aasta konflikti käigus kadunuks jäänud isikud töörühma abil Kosovo sündmustega seoses teadmata kadunuks jäänud isikute otsimiseks; rõhutab, kui oluline on see küsimus lahendada, et liikuda 1998.–1999. aasta konfliktist edasi; märgib veel, et ligikaudu 1 862 isikut on siiani teadmata kadunud ning kutsub nii Serbiat kui ka Kosovot üles laiendama nende isikute otsimisel koostööd omavahel, Rahvusvahelise Punase Risti Komiteega, Euroopa Liidu õigusriigimissiooni ja muude üksustega nii palju kui võimalik;

| 10. | rõhutab, et piirkondliku koostöö arendamine on endiselt ELi peamine prioriteet ja selle eesmärk on kiirendada lepituse saavutamist ja heanaaberlike suhete tekkimist ning tõhustada inimestevahelisi kontakte Lääne-Balkani riikides; palub sellega seoses Serbial suhtuda konstruktiivselt kaasavamasse piirkondlikkusse koostöösse, võimaldades leida praktilise ja jätkusuutliku lahenduse seoses Kosovo esindatusega piirkondlikes foorumites; tervitab sellega seoses 2. juunil 2010. aastal Sarajevos toimunud ELi ja Lääne-Balkani riikide kõrgetasemelist kohtumist; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et piirkondliku koostöö arendamine on endiselt ELi peamine prioriteet ja selle eesmärk on kiirendada lepituse saavutamist ja heanaaberlike suhete tekkimist ning tõhustada inimestevahelisi kontakte Lääne-Balkani riikides; palub sellega seoses Serbial suhtuda konstruktiivselt kaasavamasse piirkondlikkusse koostöösse, võimaldades leida praktilise ja jätkusuutliku lahenduse seoses Kosovo esindatusega piirkondlikes foorumites; tervitab sellega seoses 2. juunil 2010. aastal Sarajevos toimunud ELi ja Lääne-Balkani riikide kõrgetasemelist kohtumist;

| 11. | tuletab meelde, et täielik koostöö EJRKga on üks põhitingimusi, mille täitmisest sõltub Serbia edasiliikumine ELi liikmesuse suunas; märgib, et Serbia vastab EJRK abitaotlustele asjakohaselt ning palub Serbia valitsusel jätkata kohtuga tiheda koostöö tegemist, sealhulgas viivitamata edastada kõik taotletud dokumendid ja viia õigeaegselt lõpule EJRK tagasi saadetud juhtumid; juhib siiski tähelepanu EJRK peaprokuröri hiljutisele hinnangule, mille kohaselt on Serbia jõupingutused kahe viimase tagaotsitava tabamiseks endiselt problemaatilised; rõhutab, et täielikuks koostööks saab pidada vaid kahe viimase tagaotsitava kinnipidamist ja väljaandmist Haagis asuvale kohtule ning nõuab nende vahistamiseks järjekindlamaid pingutusi, et kohus saaks viimaks oma töö lõpule viia; eelkõige nõuab tungivalt praeguse lähenemisviisi ümberhindamist, kooskõlas EJRK soovitustega; rõhutab, et Serbia saab kandidaatriigi staatuse ja/või alustada ühinemisläbirääkimisi ELiga juhul, kui ta on EJRK prokuratuuri hinnangul teinud täielikku koostööd; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et täielik koostöö EJRKga on üks põhitingimusi, mille täitmisest sõltub Serbia edasiliikumine ELi liikmesuse suunas; märgib, et Serbia vastab EJRK abitaotlustele asjakohaselt ning palub Serbia valitsusel jätkata kohtuga tiheda koostöö tegemist, sealhulgas viivitamata edastada kõik taotletud dokumendid ja viia õigeaegselt lõpule EJRK tagasi saadetud juhtumid; juhib siiski tähelepanu EJRK peaprokuröri hiljutisele hinnangule, mille kohaselt on Serbia jõupingutused kahe viimase tagaotsitava tabamiseks endiselt problemaatilised; rõhutab, et täielikuks koostööks saab pidada vaid kahe viimase tagaotsitava kinnipidamist ja väljaandmist Haagis asuvale kohtule ning nõuab nende vahistamiseks järjekindlamaid pingutusi, et kohus saaks viimaks oma töö lõpule viia; eelkõige nõuab tungivalt praeguse lähenemisviisi ümberhindamist, kooskõlas EJRK soovitustega; rõhutab, et Serbia saab kandidaatriigi staatuse ja/või alustada ühinemisläbirääkimisi ELiga juhul, kui ta on EJRK prokuratuuri hinnangul teinud täielikku koostööd;

| 12. | tervitab Serbia parlamendis vastu võetud resolutsiooni Srebrenica kohta, pidades seda oluliseks sammuks nii teadlikkuse suurendamisel lähimineviku hirmutegudest kui ka piirkondlikus lepitusprotsessis; tunnustab president Tadići otsust osaleda Srebrenica genotsiidi 15. aastapäeva mälestustalitusel kui veel ühte sammu selles suunas, samuti tema külastust Vukovari, kus ta avaldas lugupidamist ja vabandas 1991. aastal Ovčaras toimunud veresauna ohvrite ees, soodustades heanaaberlikke suhteid Serbia ja Horvaatia vahel; tunnustab sõjakuritegusid uuriva eriprokuratuuri pühendumust ja asjatundlikkust, muu hulgas kiiret tegutsemist Perućaci järve piirkonna uurimisel; |
| --- | --- |

12.

tervitab Serbia parlamendis vastu võetud resolutsiooni Srebrenica kohta, pidades seda oluliseks sammuks nii teadlikkuse suurendamisel lähimineviku hirmutegudest kui ka piirkondlikus lepitusprotsessis; tunnustab president Tadići otsust osaleda Srebrenica genotsiidi 15. aastapäeva mälestustalitusel kui veel ühte sammu selles suunas, samuti tema külastust Vukovari, kus ta avaldas lugupidamist ja vabandas 1991. aastal Ovčaras toimunud veresauna ohvrite ees, soodustades heanaaberlikke suhteid Serbia ja Horvaatia vahel; tunnustab sõjakuritegusid uuriva eriprokuratuuri pühendumust ja asjatundlikkust, muu hulgas kiiret tegutsemist Perućaci järve piirkonna uurimisel;

| 13. | võtab teadmiseks kohtureformi ja nõuab jätkuvaid tõsiseid pingutusi, et tagada kohtunike sõltumatus ja erapooletus ning tõhustada kohtute tööd; väljendab heameelt poliitilise otsuse üle alustada kohtunike ametisse tagasinimetamist, kuid rõhutab, et seda tuleks teha läbipaistvalt, kindlustades nendele kohtunikele, keda ametisse tagasi ei nimetata, õiguse see otsus reaalselt vaidlustada, ning hoiatab protsessi politiseerimise eest; juhib tähelepanu viivitustele asjakohaste õigusaktide vastuvõtmisel ning kutsub valitsust üles saatma veel esitamata õigusaktide eelnõud kiiresti parlamenti; nõuab õigusemõistmises täielikku läbipaistvust; lisaks nõuab kohtutele, sealhulgas konstitutsioonikohtule, täiendavate rahaliste ja haldusressursside eraldamist, et parandada nende toimimist ja likvideerida mahajäämus kohtuasjade lahendamisel; sellega seoses on seisukohal, et varade tagastamine nende endistele omanikele peaks olema esmatähtis; rõhutab, et süütuse presumptsioon on õigusriigi põhimõtte tagamise üks peamisi õiguslikke vahendeid; kutsub ametivõime ja eelkõige täidesaatvaid organeid üles seda põhimõtet rangelt järgima; |
| --- | --- |

13.

võtab teadmiseks kohtureformi ja nõuab jätkuvaid tõsiseid pingutusi, et tagada kohtunike sõltumatus ja erapooletus ning tõhustada kohtute tööd; väljendab heameelt poliitilise otsuse üle alustada kohtunike ametisse tagasinimetamist, kuid rõhutab, et seda tuleks teha läbipaistvalt, kindlustades nendele kohtunikele, keda ametisse tagasi ei nimetata, õiguse see otsus reaalselt vaidlustada, ning hoiatab protsessi politiseerimise eest; juhib tähelepanu viivitustele asjakohaste õigusaktide vastuvõtmisel ning kutsub valitsust üles saatma veel esitamata õigusaktide eelnõud kiiresti parlamenti; nõuab õigusemõistmises täielikku läbipaistvust; lisaks nõuab kohtutele, sealhulgas konstitutsioonikohtule, täiendavate rahaliste ja haldusressursside eraldamist, et parandada nende toimimist ja likvideerida mahajäämus kohtuasjade lahendamisel; sellega seoses on seisukohal, et varade tagastamine nende endistele omanikele peaks olema esmatähtis; rõhutab, et süütuse presumptsioon on õigusriigi põhimõtte tagamise üks peamisi õiguslikke vahendeid; kutsub ametivõime ja eelkõige täidesaatvaid organeid üles seda põhimõtet rangelt järgima;

| 14. | tuletab meelde, et õigusriigi põhimõtte kaitsmine peaks olema ametivõimude jaoks esmatähtis; tunneb heameelt korruptsioonivastases võitluses saavutatud edu üle, mille väljenduseks on muu hulgas hiljutised kõrgel tasemel esitatud süüdistused ja asjakohase õigusraamistiku loomine, samuti korruptsioonivastase võitluse ameti tegevuse alustamine 2010. aasta jaanuaris, kuid rõhutab, et korruptsioon on riigis veel laialt levinud ning nõuab, et selle kõrvaldamiseks tehtaks suuremaid pingutusi; märgib eelkõige ebaseadusliku kaubanduse osatähtsust ja selle negatiivseid tagajärgi ning muude ebaseaduslikke tegevuste rolli kuritegelike võrgustike säilimisel; juhib tähelepanu tavale pidada mitut ametit korraga, milles peitub tõsine huvide konflikti oht ja mille vastu võitlemine peaks olema esmatähtis; väljendab sellega seoses muret vastupidise suunitlusega muudatuste pärast, mis hiljuti tehti korruptsioonivastase võitluse ametit käsitlevasse seadusesse, ning võtab teadmiseks, et amet on palunud põhiseaduskohtul uurida sätestatu vastavust põhiseadusele; kutsub ametivõime üles pakkuma korruptsioonivastase võitluse ametile kõikvõimalikku poliitilist ja halduslikku tuge ning rõhutab, et ameti poolt teatavaks tehtud korruptsioonijuhtumeid tuleb kiiresti uurida; nõuab erakondade rahastamist käsitleva seaduse muudatuste vastuvõtmist, et tagada erakondade rahastamise täielik läbipaistvus ja tõhus järelevalvesüsteem; julgustab ametiasutusi võtma vastu õigusaktid, mis tagavad teabeandjate tõhusa kaitse; rõhutab, et varade tagastamine on õigusemõistmise oluline osa; rõhutab, kui oluline on kehtestatud korda rangelt järgida, et suurendada ühiskonna usaldust õigusemõistmise erapooletuse vastu; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et õigusriigi põhimõtte kaitsmine peaks olema ametivõimude jaoks esmatähtis; tunneb heameelt korruptsioonivastases võitluses saavutatud edu üle, mille väljenduseks on muu hulgas hiljutised kõrgel tasemel esitatud süüdistused ja asjakohase õigusraamistiku loomine, samuti korruptsioonivastase võitluse ameti tegevuse alustamine 2010. aasta jaanuaris, kuid rõhutab, et korruptsioon on riigis veel laialt levinud ning nõuab, et selle kõrvaldamiseks tehtaks suuremaid pingutusi; märgib eelkõige ebaseadusliku kaubanduse osatähtsust ja selle negatiivseid tagajärgi ning muude ebaseaduslikke tegevuste rolli kuritegelike võrgustike säilimisel; juhib tähelepanu tavale pidada mitut ametit korraga, milles peitub tõsine huvide konflikti oht ja mille vastu võitlemine peaks olema esmatähtis; väljendab sellega seoses muret vastupidise suunitlusega muudatuste pärast, mis hiljuti tehti korruptsioonivastase võitluse ametit käsitlevasse seadusesse, ning võtab teadmiseks, et amet on palunud põhiseaduskohtul uurida sätestatu vastavust põhiseadusele; kutsub ametivõime üles pakkuma korruptsioonivastase võitluse ametile kõikvõimalikku poliitilist ja halduslikku tuge ning rõhutab, et ameti poolt teatavaks tehtud korruptsioonijuhtumeid tuleb kiiresti uurida; nõuab erakondade rahastamist käsitleva seaduse muudatuste vastuvõtmist, et tagada erakondade rahastamise täielik läbipaistvus ja tõhus järelevalvesüsteem; julgustab ametiasutusi võtma vastu õigusaktid, mis tagavad teabeandjate tõhusa kaitse; rõhutab, et varade tagastamine on õigusemõistmise oluline osa; rõhutab, kui oluline on kehtestatud korda rangelt järgida, et suurendada ühiskonna usaldust õigusemõistmise erapooletuse vastu;

| 15. | tunneb heameelt avaliku halduse reformimisel saavutatud edu üle; rõhutab, et tuleks teha suuremaid pingutusi sõltumatu avaliku teenistuse loomiseks ning nõuab, et selleks kehtestataks saavutustepõhise karjäärisüsteem, sealhulgas asjatundlik ja läbipaistev töölevõtmise kord ning tõhus inimressursside juhtimine, ning juhib sellega seoses tähelepanu kahjulikule tavale võtta inimesi tööle avalike teenistujate seadust eirates, sageli poliitiliste sidemete alusel; juhib tähelepanu asjaolule, et rahvusvähemused ei ole piisavalt esindatud avalikus halduses ja kohtutes, nagu ka riigile kuuluvates ettevõtetes; juhib tähelepanu asjaolule, et haldussuutlikkust on vaja pidevalt arendada nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil, nõuab veelgi suuremat avaliku halduse suutlikkust ja kooskõlastamist ELi integratsiooni valdkonnas ning palub komisjonil koostöös teiste rahastajatega jätkata ametiasutuste abistamist sel eesmärgil; |
| --- | --- |

15.

tunneb heameelt avaliku halduse reformimisel saavutatud edu üle; rõhutab, et tuleks teha suuremaid pingutusi sõltumatu avaliku teenistuse loomiseks ning nõuab, et selleks kehtestataks saavutustepõhise karjäärisüsteem, sealhulgas asjatundlik ja läbipaistev töölevõtmise kord ning tõhus inimressursside juhtimine, ning juhib sellega seoses tähelepanu kahjulikule tavale võtta inimesi tööle avalike teenistujate seadust eirates, sageli poliitiliste sidemete alusel; juhib tähelepanu asjaolule, et rahvusvähemused ei ole piisavalt esindatud avalikus halduses ja kohtutes, nagu ka riigile kuuluvates ettevõtetes; juhib tähelepanu asjaolule, et haldussuutlikkust on vaja pidevalt arendada nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil, nõuab veelgi suuremat avaliku halduse suutlikkust ja kooskõlastamist ELi integratsiooni valdkonnas ning palub komisjonil koostöös teiste rahastajatega jätkata ametiasutuste abistamist sel eesmärgil;

| 16. | tunneb heameelt politsei reformimisel saavutatud edu ja suureneva politseikoostöö üle naaberriikide ja ELi riikidega; tervitab eelkõige politseikoostööd käsitlevat kokkulepet Horvaatia, Montenegro ning Bosnia ja Hertsegoviinaga; väljendab heameelt Europoliga koostöö tegevuskava allkirjastamise üle, pidades silmas operatiivkoostöö kokkuleppe sõlmimist ELi kõnealuse õiguskaitseasutusega; rõhutab siiski, et on vaja tõhusamaid jõupingutusi tegevuskava eesmärkide täitmiseks, eriti isikuandmete ja salastatud andmete kaitse valdkonnas, mis on ka Eurojustiga koostöökokkuleppe sõlmimise põhitingimus; |
| --- | --- |

16.

tunneb heameelt politsei reformimisel saavutatud edu ja suureneva politseikoostöö üle naaberriikide ja ELi riikidega; tervitab eelkõige politseikoostööd käsitlevat kokkulepet Horvaatia, Montenegro ning Bosnia ja Hertsegoviinaga; väljendab heameelt Europoliga koostöö tegevuskava allkirjastamise üle, pidades silmas operatiivkoostöö kokkuleppe sõlmimist ELi kõnealuse õiguskaitseasutusega; rõhutab siiski, et on vaja tõhusamaid jõupingutusi tegevuskava eesmärkide täitmiseks, eriti isikuandmete ja salastatud andmete kaitse valdkonnas, mis on ka Eurojustiga koostöökokkuleppe sõlmimise põhitingimus;

| 17. | juhib tähelepanu politsei sobimatu käitumise juhtudele, sealhulgas politseiametnike poolt võimupiiride ületamisele ja vägivalla kasutamisele kodanike suhtes, ning nõuab, et tehtaks tõsiseid pingutusi õiguserikkujate karistamiseks; tervitab sellega seoses politsei koostööd sõltumatute järelevalveasutustega ja nende tulemuste rakendamist; on seisukohal, et kõigi vähemusrühmade liikmetega seotud küsimustes on esmatähtis politsei ja teiste õiguskaitseasutuste neutraalsus ning kutsub ametivõime üles tõhustama koolitust, mis käsitleb vähemustega arvestamist; tunnustab pingutusi naiste osakaalu suurendamiseks politseis; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu politsei sobimatu käitumise juhtudele, sealhulgas politseiametnike poolt võimupiiride ületamisele ja vägivalla kasutamisele kodanike suhtes, ning nõuab, et tehtaks tõsiseid pingutusi õiguserikkujate karistamiseks; tervitab sellega seoses politsei koostööd sõltumatute järelevalveasutustega ja nende tulemuste rakendamist; on seisukohal, et kõigi vähemusrühmade liikmetega seotud küsimustes on esmatähtis politsei ja teiste õiguskaitseasutuste neutraalsus ning kutsub ametivõime üles tõhustama koolitust, mis käsitleb vähemustega arvestamist; tunnustab pingutusi naiste osakaalu suurendamiseks politseis;

| 18. | tunnustab pingutusi kaitsejõudude minevikus tehtud töö tagajärgede kõrvaldamiseks; juhib seetõttu tähelepanu asjaolule, et julgeolekusektoris on vaja edasisi reforme, eelkõige seoses lustratsiooniga, ning suuremat parlamentaarset järelevalvet ja julgeolekuteenistuste kontrolli; tuletab ametivõimudele meelde, et edukaks piirkondlikuks lepituseks on vaja teha salateenistuste arhiivid üldsusele kättesaadavaks, eelkõige Teise maailmasõja ajal ja hiljem aset leidnud hirmutegude osas; juhib tähelepanu eraelu puutumatuse õiguse ebapiisavale kaitsele ning nõuab selles valdkonnas täiendavaid reforme; |
| --- | --- |

18.

tunnustab pingutusi kaitsejõudude minevikus tehtud töö tagajärgede kõrvaldamiseks; juhib seetõttu tähelepanu asjaolule, et julgeolekusektoris on vaja edasisi reforme, eelkõige seoses lustratsiooniga, ning suuremat parlamentaarset järelevalvet ja julgeolekuteenistuste kontrolli; tuletab ametivõimudele meelde, et edukaks piirkondlikuks lepituseks on vaja teha salateenistuste arhiivid üldsusele kättesaadavaks, eelkõige Teise maailmasõja ajal ja hiljem aset leidnud hirmutegude osas; juhib tähelepanu eraelu puutumatuse õiguse ebapiisavale kaitsele ning nõuab selles valdkonnas täiendavaid reforme;

| 19. | väljendab rahulolu politsei ja prokuratuuri koostöö paranemise üle, mille tulemused on näha võitluses organiseeritud kuritegevuse ning uimastiäri vastu, mis on ELi ja Serbia ühine probleem; võtab teadmiseks koostöömemorandumite allkirjastamise Ladina-Ameerika riikidega, et tulemuslikumalt võidelda ülemere uimastikaubandusega; nõuab jätkuvate jõupingutuste tegemist siseriikliku politsei- ja kohtusüsteemi suutlikkuse suurendamiseks, rõhutades, et uimastiäri Serbias ning läbi Serbia teeb endiselt ELile muret; |
| --- | --- |

19.

väljendab rahulolu politsei ja prokuratuuri koostöö paranemise üle, mille tulemused on näha võitluses organiseeritud kuritegevuse ning uimastiäri vastu, mis on ELi ja Serbia ühine probleem; võtab teadmiseks koostöömemorandumite allkirjastamise Ladina-Ameerika riikidega, et tulemuslikumalt võidelda ülemere uimastikaubandusega; nõuab jätkuvate jõupingutuste tegemist siseriikliku politsei- ja kohtusüsteemi suutlikkuse suurendamiseks, rõhutades, et uimastiäri Serbias ning läbi Serbia teeb endiselt ELile muret;

| 20. | tuletab meelde nõuetekohaselt toimiva parlamendi kui demokraatliku süsteemi ülimalt olulise institutsiooni tähtsust ja väljendab rahulolu rahvusassamblee uue seaduse vastuvõtmisega kaasnevate menetluslike uuenduste üle; nõuab, et viivitamata kaotataks nn blankovolituste põhiseadusevastane tava, mis võimaldab erakondadel kontrollida parlamendiliikmete tegevust; nõuab ka seda, et viivitamata lõpetataks parlamendikohtade meelevaldne jaotamine; kutsub erakondi üles kehtestama Euroopa Liidu demokraatlikele standarditele vastavad sätted esimesel võimalusel, kuid kindlasti praeguse parlamendi ametiaja jooksul; väljendab rahulolu parlamendi uue kodukorra vastuvõtmise üle, nõuab järelevalve tugevdamist valitsuse tegevuse üle ning tunnustab sellega seoses avalike arutelude ametlikku kodukorda võtmist; tunnustab asjaolu, et esimest korda sisaldab kodukord sätteid, mis võimaldavad sõltumatute asutuste järelevalvet, kuid väljendab muret parlamendi võimaliku sekkumise üle nende asutuste tegevusse; nõuab, et koostataks uued sätted kooskõlas Veneetsia komisjoni soovitustega, millega kehtestati õigusraamistik, milles need asutused saavad sõltumatult tegutseda; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde nõuetekohaselt toimiva parlamendi kui demokraatliku süsteemi ülimalt olulise institutsiooni tähtsust ja väljendab rahulolu rahvusassamblee uue seaduse vastuvõtmisega kaasnevate menetluslike uuenduste üle; nõuab, et viivitamata kaotataks nn blankovolituste põhiseadusevastane tava, mis võimaldab erakondadel kontrollida parlamendiliikmete tegevust; nõuab ka seda, et viivitamata lõpetataks parlamendikohtade meelevaldne jaotamine; kutsub erakondi üles kehtestama Euroopa Liidu demokraatlikele standarditele vastavad sätted esimesel võimalusel, kuid kindlasti praeguse parlamendi ametiaja jooksul; väljendab rahulolu parlamendi uue kodukorra vastuvõtmise üle, nõuab järelevalve tugevdamist valitsuse tegevuse üle ning tunnustab sellega seoses avalike arutelude ametlikku kodukorda võtmist; tunnustab asjaolu, et esimest korda sisaldab kodukord sätteid, mis võimaldavad sõltumatute asutuste järelevalvet, kuid väljendab muret parlamendi võimaliku sekkumise üle nende asutuste tegevusse; nõuab, et koostataks uued sätted kooskõlas Veneetsia komisjoni soovitustega, millega kehtestati õigusraamistik, milles need asutused saavad sõltumatult tegutseda;

| 21. | tunnustab ombudsmani tehtud tööd kodanike õiguste kaitseks seoses riigiasutuste nõuetekohase toimimisega, sealhulgas nii riigi kui provintside tasandil tegevust laste ja vähemuste õiguste kaitseks; kutsub riigiasutusi üles nendele jõupingutustele kaasa aitama ja tagama piisavad järelmeetmed ombudsmani soovitustele; väljendab rahulolu ombudsmani kolme kohaliku büroo asutamise üle Preševo, Bujanovaci ja Medvedja omavalitsusüksustes; |
| --- | --- |

21.

tunnustab ombudsmani tehtud tööd kodanike õiguste kaitseks seoses riigiasutuste nõuetekohase toimimisega, sealhulgas nii riigi kui provintside tasandil tegevust laste ja vähemuste õiguste kaitseks; kutsub riigiasutusi üles nendele jõupingutustele kaasa aitama ja tagama piisavad järelmeetmed ombudsmani soovitustele; väljendab rahulolu ombudsmani kolme kohaliku büroo asutamise üle Preševo, Bujanovaci ja Medvedja omavalitsusüksustes;

| 22. | tuletab meelde tugevate ja sõltumatute massiteabevahendite ülimalt suurt tähtsust demokraatia jaoks ning nõuab, et rakendataks meetmeid, et tagada nende sõltumatus poliitilisest ja muust mõjust; väljendab rahulolu Serbia valitsuse jõupingutuste üle luua õigusraamistik, mis tagaks sõnavabaduse, kuid väljendab muret katsete üle kontrollida ja sekkuda meediasektori tegevusse; väljendab muret päevalehe „Večernje novosti” erastamisega seotud erimeelsuste üle ja kutsub valitsust üles tagama kõikide välis- ning kodumaiste investorite võrdset kohtlemist; mõistab hukka Serbia ajakirjanike vastased rünnakud ja ähvardused ning kutsub ametivõime üles neid täies ulatuses uurima ja selliste tegude toimepanijad kohtu alla andma; juhib tähelepanu omandi koondumisele ja läbipaistvuse puudumisele meediasektoris; juhib tähelepanu isikuandmete avalikustamise juhtudele ning rõhutab ajakirjanike enesekontrollisüsteemist ja eetikakoodeksist kinnipidamise vajadust; võtab teadmiseks, et internetile juurdepääsu tase on jätkuvalt madal, tunnustab interneti tähtsust meediavabaduse jaoks ja nõuab tungivalt, et riigiasutused astuksid selles valdkonnas positiivseid samme; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde tugevate ja sõltumatute massiteabevahendite ülimalt suurt tähtsust demokraatia jaoks ning nõuab, et rakendataks meetmeid, et tagada nende sõltumatus poliitilisest ja muust mõjust; väljendab rahulolu Serbia valitsuse jõupingutuste üle luua õigusraamistik, mis tagaks sõnavabaduse, kuid väljendab muret katsete üle kontrollida ja sekkuda meediasektori tegevusse; väljendab muret päevalehe „Večernje novosti” erastamisega seotud erimeelsuste üle ja kutsub valitsust üles tagama kõikide välis- ning kodumaiste investorite võrdset kohtlemist; mõistab hukka Serbia ajakirjanike vastased rünnakud ja ähvardused ning kutsub ametivõime üles neid täies ulatuses uurima ja selliste tegude toimepanijad kohtu alla andma; juhib tähelepanu omandi koondumisele ja läbipaistvuse puudumisele meediasektoris; juhib tähelepanu isikuandmete avalikustamise juhtudele ning rõhutab ajakirjanike enesekontrollisüsteemist ja eetikakoodeksist kinnipidamise vajadust; võtab teadmiseks, et internetile juurdepääsu tase on jätkuvalt madal, tunnustab interneti tähtsust meediavabaduse jaoks ja nõuab tungivalt, et riigiasutused astuksid selles valdkonnas positiivseid samme;

| 23. | rõhutab detsentraliseerimise tähtsust riigi paremale toimimisele, kuna sellega lähendatakse riiki kodanikele ning samal ajal austatakse nende õigust provintside autonoomiale ja kohalikule omavalitsusele; tunnustab sellega seoses vähemusrahvuste nõukogude seaduse vastuvõtmist, sest see reguleerib vähemusrahvuste nõukogude pädevusi ja valimisi viisil, mis on kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; tunnustab edusamme, mis saavutati 2006. aasta novembri põhiseaduse rakendamisel Vojvodina piirkonna pädevuse alase statuudi ja seaduse vastuvõtmisega; nõuab võimu detsentraliseerimise jätkamist riigi tulude seaduse ning Vojvodina ja kohalike omavalitsuste vara seaduse vastuvõtmisega, mis lubaks Vojvodinal hakata kasutama oma uue statuudiga antud volitusi; nõuab peale selle täiendavaid poliitilisi jõupingutusi, et võtta arvesse Preševo oru albaanlaste vähemuse soovi kohaliku omavalitsuse saamiseks, milleks on vaja kiiresti eraldada asjakohased vahendid ja jaotada need kooskõlastatult Preševo, Bujanovaci ja Medvedja omavalitsusüksuste koordineerimisorganiga; rõhutab samal ajal, et põhiline vastutus lasub albaanlaste vähemuse esindajatel ja nõuab tungivalt, et nad laidaksid maha hoogustuva rahvusliku ja eraldumise retoorika, mis on Euroopa Liidu põhiväärtustega teravas vastuolus; rõhutab ka vajadust integreerida serblasi nendesse kohalikesse omavalitsustesse; |
| --- | --- |

23.

rõhutab detsentraliseerimise tähtsust riigi paremale toimimisele, kuna sellega lähendatakse riiki kodanikele ning samal ajal austatakse nende õigust provintside autonoomiale ja kohalikule omavalitsusele; tunnustab sellega seoses vähemusrahvuste nõukogude seaduse vastuvõtmist, sest see reguleerib vähemusrahvuste nõukogude pädevusi ja valimisi viisil, mis on kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; tunnustab edusamme, mis saavutati 2006. aasta novembri põhiseaduse rakendamisel Vojvodina piirkonna pädevuse alase statuudi ja seaduse vastuvõtmisega; nõuab võimu detsentraliseerimise jätkamist riigi tulude seaduse ning Vojvodina ja kohalike omavalitsuste vara seaduse vastuvõtmisega, mis lubaks Vojvodinal hakata kasutama oma uue statuudiga antud volitusi; nõuab peale selle täiendavaid poliitilisi jõupingutusi, et võtta arvesse Preševo oru albaanlaste vähemuse soovi kohaliku omavalitsuse saamiseks, milleks on vaja kiiresti eraldada asjakohased vahendid ja jaotada need kooskõlastatult Preševo, Bujanovaci ja Medvedja omavalitsusüksuste koordineerimisorganiga; rõhutab samal ajal, et põhiline vastutus lasub albaanlaste vähemuse esindajatel ja nõuab tungivalt, et nad laidaksid maha hoogustuva rahvusliku ja eraldumise retoorika, mis on Euroopa Liidu põhiväärtustega teravas vastuolus; rõhutab ka vajadust integreerida serblasi nendesse kohalikesse omavalitsustesse;

| 24. | väljendab rahuolu Serbia jõupingutuste üle vähemuste kaitsmisel; rõhutab siiski, et juurdepääsu teabele ja haridusele vähemuskeeltes tuleb alles edendama hakata, seda eelkõige bosnialaste, bulgaarlaste, bunjevcide ja rumeenlaste vähemuse puhul; |
| --- | --- |

24.

väljendab rahuolu Serbia jõupingutuste üle vähemuste kaitsmisel; rõhutab siiski, et juurdepääsu teabele ja haridusele vähemuskeeltes tuleb alles edendama hakata, seda eelkõige bosnialaste, bulgaarlaste, bunjevcide ja rumeenlaste vähemuse puhul;

| 25. | tervitab enamiku vähemuste rahvusnõukogude asutamist, mis võimaldavad vähemustel teha otsuseid hariduse, kultuuri, vähemuskeelte kasutamise ja avaliku teabe vallas; võtab teadmiseks, kui tähtis on täielikult rakendada vähemuste omavalitsuste pädevusi ja jagada vähemuste rahvusnõukogude seadusega tagatud nõuetekohaseid eelarvetoetusi; võtab teadmiseks kaebused nõukogude loomise ettevalmistamisel ja asjaomaste õiguslike nõuete puhul ilmnenud rikkumiste kohta, samuti võtab teadmiseks kaebused, et teatud ministeeriumid ja kohalikud omavalitsused ei pea kinni rahvusnõukogudele tagatud pädevustest, ning palub ametivõimudel neile vastata; väljendab muret seoses bosnia rahvusnõukogu loomisega ning nõuab selle kiiret lõpuleviimist vastavalt reeglitele, et bosnialased saaksid õiguspärase esinduse nõukogus; on mures kasvavate pingete pärast Sandžakis, mida näitasid muu hulgas hiljutised vägivaldsed vahejuhtumid, ning nõuab poliitiliste erimeelsuste lahendamist demokraatlikes institutsioonides peetava dialoogi kaudu; |
| --- | --- |

25.

tervitab enamiku vähemuste rahvusnõukogude asutamist, mis võimaldavad vähemustel teha otsuseid hariduse, kultuuri, vähemuskeelte kasutamise ja avaliku teabe vallas; võtab teadmiseks, kui tähtis on täielikult rakendada vähemuste omavalitsuste pädevusi ja jagada vähemuste rahvusnõukogude seadusega tagatud nõuetekohaseid eelarvetoetusi; võtab teadmiseks kaebused nõukogude loomise ettevalmistamisel ja asjaomaste õiguslike nõuete puhul ilmnenud rikkumiste kohta, samuti võtab teadmiseks kaebused, et teatud ministeeriumid ja kohalikud omavalitsused ei pea kinni rahvusnõukogudele tagatud pädevustest, ning palub ametivõimudel neile vastata; väljendab muret seoses bosnia rahvusnõukogu loomisega ning nõuab selle kiiret lõpuleviimist vastavalt reeglitele, et bosnialased saaksid õiguspärase esinduse nõukogus; on mures kasvavate pingete pärast Sandžakis, mida näitasid muu hulgas hiljutised vägivaldsed vahejuhtumid, ning nõuab poliitiliste erimeelsuste lahendamist demokraatlikes institutsioonides peetava dialoogi kaudu;

| 26. | väljendab rahulolu saavutuste üle soolise võrdõiguslikkuse edendamisel, eriti soolise võrdõiguslikkuse seaduse ning naiste olukorra ja soolise võrdõiguslikkuse edendamise riikliku tegevuskava vastuvõtmise üle; tuletab siiski meelde, et need meetmed alles ootavad rakendamist ja naisi diskrimineeritakse jätkuvalt, eriti tööturul; sellest tulenevalt kutsub Serbia ametiasutusi üles kiiresti rakendama uut soolise võrdõiguslikkuse õigusraamistikku ja tegelema ulatuslikumate soolise diskrimineerimise probleemidega, nagu koduvägivalla sagenemine Serbias; |
| --- | --- |

26.

väljendab rahulolu saavutuste üle soolise võrdõiguslikkuse edendamisel, eriti soolise võrdõiguslikkuse seaduse ning naiste olukorra ja soolise võrdõiguslikkuse edendamise riikliku tegevuskava vastuvõtmise üle; tuletab siiski meelde, et need meetmed alles ootavad rakendamist ja naisi diskrimineeritakse jätkuvalt, eriti tööturul; sellest tulenevalt kutsub Serbia ametiasutusi üles kiiresti rakendama uut soolise võrdõiguslikkuse õigusraamistikku ja tegelema ulatuslikumate soolise diskrimineerimise probleemidega, nagu koduvägivalla sagenemine Serbias;

| 27. | nõuab, et võetaks täiendavaid meetmeid diskrimineerimisvastase seaduse täielikuks rakendamiseks, ja väljendab rahulolu selles valdkonnas saavutatud edu üle, pidades eriti silmas võrdõiguslikkuse kaitse voliniku ametikoha loomist kui olulist sammu kõikide Serbia kodanike võrdse kohtlemise tagamiseks; |
| --- | --- |

27.

nõuab, et võetaks täiendavaid meetmeid diskrimineerimisvastase seaduse täielikuks rakendamiseks, ja väljendab rahulolu selles valdkonnas saavutatud edu üle, pidades eriti silmas võrdõiguslikkuse kaitse voliniku ametikoha loomist kui olulist sammu kõikide Serbia kodanike võrdse kohtlemise tagamiseks;

| 28. | tuletab meelde, et sõna- ja kogunemisvabadus kuuluvad euroopalike põhiväärtuste hulka, ning väljendab rahulolu selle üle, et 10. oktoobril 2010 toimus Belgradis Gay Pride’i rongkäik; peab seda sündmust teedrajava tähtsusega sammuks avatud, salliva ja mitmekesise ühiskonna loomise suunas, mis näitab Serbia valitsuse pühendumust pidada kinni ELi tolerantsuse standarditest ning kaitsta ühiskonna nõrgemaid vähemusi; on rahul asjaoluga, et rongkäigul osalejate julgeoleku tagamiseks rakendati piisavaid meetmeid; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, et sõna- ja kogunemisvabadus kuuluvad euroopalike põhiväärtuste hulka, ning väljendab rahulolu selle üle, et 10. oktoobril 2010 toimus Belgradis Gay Pride’i rongkäik; peab seda sündmust teedrajava tähtsusega sammuks avatud, salliva ja mitmekesise ühiskonna loomise suunas, mis näitab Serbia valitsuse pühendumust pidada kinni ELi tolerantsuse standarditest ning kaitsta ühiskonna nõrgemaid vähemusi; on rahul asjaoluga, et rongkäigul osalejate julgeoleku tagamiseks rakendati piisavaid meetmeid;

| 29. | peab aga kahetsusväärseks rongkäiguga kaasnenud vägivaldseid kokkupõrkeid, milles said vigastada paljud isikud, enamasti politseinikud; juhib tähelepanu sellele, et osalenud äärmuslasi toetasid kaudselt teatud erakonnad ja tuntud usujuhid; kutsub Serbia ametivõime üles tagama õigusriigi põhimõtete rakendamist, mõistes kohut vägivallatsejate üle, kes oma tegevusega heitsid varju rongkäigule, ning keelustades tulemuslikult äärmuslikud organisatsioonid, millesse nimetatud kurjategijad kuuluvad; märgib, et need organisatsioonid on varem toime pannud tõsiseid vägivallategusid, seda eriti 17. veebruaril 2008 ja ka mitmetel spordiüritustel; võtab sellega seoses teadmiseks, et mitmeid selliseid juhtumeid menetleb nüüd konstitutsioonikohus; kutsub üles võtma asjakohaseid meetmeid, et võidelda tulemuslikult kõigi äärmusluse ja radikalismi vormidega ühiskonnas; |
| --- | --- |

29.

peab aga kahetsusväärseks rongkäiguga kaasnenud vägivaldseid kokkupõrkeid, milles said vigastada paljud isikud, enamasti politseinikud; juhib tähelepanu sellele, et osalenud äärmuslasi toetasid kaudselt teatud erakonnad ja tuntud usujuhid; kutsub Serbia ametivõime üles tagama õigusriigi põhimõtete rakendamist, mõistes kohut vägivallatsejate üle, kes oma tegevusega heitsid varju rongkäigule, ning keelustades tulemuslikult äärmuslikud organisatsioonid, millesse nimetatud kurjategijad kuuluvad; märgib, et need organisatsioonid on varem toime pannud tõsiseid vägivallategusid, seda eriti 17. veebruaril 2008 ja ka mitmetel spordiüritustel; võtab sellega seoses teadmiseks, et mitmeid selliseid juhtumeid menetleb nüüd konstitutsioonikohus; kutsub üles võtma asjakohaseid meetmeid, et võidelda tulemuslikult kõigi äärmusluse ja radikalismi vormidega ühiskonnas;

| 30. | rõhutab, et jätkuvalt elavad paljud romad äärmises vaesuses, mis eriti negatiivselt mõjutab noorte romade võimalusi; juhib tähelepanu sellele, et nad kannatavad diskrimineerimise all tööturul – ainult viiel protsendil romadest on alaline töökoht; kutsub ametivõime üles rakendama kiiresti meetmeid nende olukorra parandamiseks, väljastades neile ID-kaardid ning võimaldades neil leida korralik elamispind ja saada juurdepääs tööturule, haridusele ning tervishoiule; juhib tähelepanu romade pidevale diskrimineerimisele, hiljutistele nende vastu suunatud vägivallaaktidele ja romade sunniviisilisele ümberasustamisele Serbia ametivõimude poolt; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et jätkuvalt elavad paljud romad äärmises vaesuses, mis eriti negatiivselt mõjutab noorte romade võimalusi; juhib tähelepanu sellele, et nad kannatavad diskrimineerimise all tööturul – ainult viiel protsendil romadest on alaline töökoht; kutsub ametivõime üles rakendama kiiresti meetmeid nende olukorra parandamiseks, väljastades neile ID-kaardid ning võimaldades neil leida korralik elamispind ja saada juurdepääs tööturule, haridusele ning tervishoiule; juhib tähelepanu romade pidevale diskrimineerimisele, hiljutistele nende vastu suunatud vägivallaaktidele ja romade sunniviisilisele ümberasustamisele Serbia ametivõimude poolt;

| 31. | juhib tähelepanu asjaolule, et Serbias on teiste Euroopa riikidega võrreldes kõige enam pagulasi ja riigi sees ümberasustatud isikuid; rõhutab eluasemete ja vaesusega seotud tõsist olukorda ja kutsub Serbia ametivõime üles vaatama läbi pagulasi käsitlevat riiklikku strateegiat; väljendab rahulolu Serbia algatuste üle alustada uuesti piirkondliku protsessiga kestva lahenduse leidmiseks pagulaste probleemile ja kutsub Sarajevo deklaratsioonile alla kirjutanud riike tegema selles valdkonnas suuremaid edusamme; juhib sellega seoses tähelepanu Serbia ja Horvaatia presidentide ühisele kohustusele selgitada välja kadunud isikute saatus ning leida lahendus pagulaste ja tagasipöördumisega seotud küsimustele; kutsub komisjoni üles kasutama oma poliitilist mõjuvõimu ELi kandidaatriikide ja piirkonnas asuvate võimalike kandidaatriikide üle, et tagada pagulaste tagasisaatmist takistavate tõkete kaotamine; tuletab lisaks meelde tõsiasja, et ELi riikidega sõlmitud tagasivõtulepingutest tulenevalt on Serbiasse oodata kuni 150 000 tagasipöördujat ning nende edukas taasintegreerimine nõuab põhjalikke ettevalmistusi, eriti kohalike asutuste tasandil; rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonide tähtsat rolli selles protsessis; |
| --- | --- |

31.

juhib tähelepanu asjaolule, et Serbias on teiste Euroopa riikidega võrreldes kõige enam pagulasi ja riigi sees ümberasustatud isikuid; rõhutab eluasemete ja vaesusega seotud tõsist olukorda ja kutsub Serbia ametivõime üles vaatama läbi pagulasi käsitlevat riiklikku strateegiat; väljendab rahulolu Serbia algatuste üle alustada uuesti piirkondliku protsessiga kestva lahenduse leidmiseks pagulaste probleemile ja kutsub Sarajevo deklaratsioonile alla kirjutanud riike tegema selles valdkonnas suuremaid edusamme; juhib sellega seoses tähelepanu Serbia ja Horvaatia presidentide ühisele kohustusele selgitada välja kadunud isikute saatus ning leida lahendus pagulaste ja tagasipöördumisega seotud küsimustele; kutsub komisjoni üles kasutama oma poliitilist mõjuvõimu ELi kandidaatriikide ja piirkonnas asuvate võimalike kandidaatriikide üle, et tagada pagulaste tagasisaatmist takistavate tõkete kaotamine; tuletab lisaks meelde tõsiasja, et ELi riikidega sõlmitud tagasivõtulepingutest tulenevalt on Serbiasse oodata kuni 150 000 tagasipöördujat ning nende edukas taasintegreerimine nõuab põhjalikke ettevalmistusi, eriti kohalike asutuste tasandil; rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonide tähtsat rolli selles protsessis;

| 32. | tunneb heameelt sõjaväesektori reformimise ja eelkõige Serbia armee professionaalseks muutmise üle, mis jõustus 1. jaanuaril 2011 ning on oluline samm armee moderniseerimise ja sõjaväe üle teostatava tsiviilkontrolli edasise tugevdamise suunas; |
| --- | --- |

32.

tunneb heameelt sõjaväesektori reformimise ja eelkõige Serbia armee professionaalseks muutmise üle, mis jõustus 1. jaanuaril 2011 ning on oluline samm armee moderniseerimise ja sõjaväe üle teostatava tsiviilkontrolli edasise tugevdamise suunas;

| 33. | rõhutab kodanikuühiskonna tähtsat rolli poliitiliste prioriteetide kindlaksmääramisel; toonitab, kui oluline on pidada dialooge kodanikuühiskonna organisatsioonidega, ja rõhutab, et kodanikuühiskonna osaliste panus ühiskondlike ja poliitiliste aspektide alase piirkondliku koostöö tõhustamisse on otsustava tähtsusega; väljendab rahulolu selle üle, et 2009. aastal vastu võetud uus ühingute seadus tegi selgeks valitsusväliste organisatsioonide õigusliku seisundi, ning et Serbia ametiasutuste ja kodanikuühiskonna koostöö on muutunud paremaks; tunnustab valitsuse jõupingutusi kodanikuühiskonnaga nõu pidamiseks; kutsub ametiasutusi üles võtma täiendavaid meetmeid kodanikuühiskonna jõudude osaluse ametlikuks tegemiseks ja suurendamiseks poliitikakujundamise protsessis ning ametiasutuste tegevuse jälgimiseks; rõhutab vajadust toetada ja julgestada kodanikuõiguste kaitsjaid, eriti homo-, bi- ja transseksuaalide (LGBT) õiguste aktiviste, sõjakuritegude uurijaid ning neid, kes töötavad Serbia ja Kosovo suhete parandamise nimel; |
| --- | --- |

33.

rõhutab kodanikuühiskonna tähtsat rolli poliitiliste prioriteetide kindlaksmääramisel; toonitab, kui oluline on pidada dialooge kodanikuühiskonna organisatsioonidega, ja rõhutab, et kodanikuühiskonna osaliste panus ühiskondlike ja poliitiliste aspektide alase piirkondliku koostöö tõhustamisse on otsustava tähtsusega; väljendab rahulolu selle üle, et 2009. aastal vastu võetud uus ühingute seadus tegi selgeks valitsusväliste organisatsioonide õigusliku seisundi, ning et Serbia ametiasutuste ja kodanikuühiskonna koostöö on muutunud paremaks; tunnustab valitsuse jõupingutusi kodanikuühiskonnaga nõu pidamiseks; kutsub ametiasutusi üles võtma täiendavaid meetmeid kodanikuühiskonna jõudude osaluse ametlikuks tegemiseks ja suurendamiseks poliitikakujundamise protsessis ning ametiasutuste tegevuse jälgimiseks; rõhutab vajadust toetada ja julgestada kodanikuõiguste kaitsjaid, eriti homo-, bi- ja transseksuaalide (LGBT) õiguste aktiviste, sõjakuritegude uurijaid ning neid, kes töötavad Serbia ja Kosovo suhete parandamise nimel;

| 34. | väljendab sellega seoses oma toetust RECOMi algatusele (piirkondlik komisjon „Tõe otsimine ja tõe rääkimine sõjakuritegude ja muude tõsiste inimõiguste rikkumiste kohta endises Jugoslaavias”), et arendada teadlikkuse suurendamise protsessi ja lepitusprotsessi kõikides Lääne-Balkani riikides, ning nõuab, et Serbia ja teiste asjaomaste maade ametiasutused seda algatust toetaksid; |
| --- | --- |

34.

väljendab sellega seoses oma toetust RECOMi algatusele (piirkondlik komisjon „Tõe otsimine ja tõe rääkimine sõjakuritegude ja muude tõsiste inimõiguste rikkumiste kohta endises Jugoslaavias”), et arendada teadlikkuse suurendamise protsessi ja lepitusprotsessi kõikides Lääne-Balkani riikides, ning nõuab, et Serbia ja teiste asjaomaste maade ametiasutused seda algatust toetaksid;

| 35. | rõhutab haridussüsteemi suurt tähtsust Serbia noortele ja riigi majanduse tulevikuväljavaateid silmas pidades; rõhutab, et moodne ja kõrgetasemeline haridussüsteem, mis valmistab ette kõrgelt kvalifitseeritud töötajaid, on sotsiaalse ja majandusliku arengu üks tähtsamaid eeltingimusi; peab kahetsusväärseks suurt tööpuudust riigis, eriti noorte seas, ning ülikoolilõpetajate madalat suhtarvu; kutsub ametivõime üles täies ulatuses täitma Bologna protsessi tingimusi ja viima Serbia haridussüsteemi vastavusse Euroopa standarditega; väljendab heameelt teadus- ja uurimistöö vallas saavutatud edu üle, aga rõhutab, et Serbia liitumiseks Euroopa teadusruumiga tuleb teha täiendavaid jõupingutusi; lisaks kutsub ametivõime üles suurendama riigi teadusuuringute investeeringuid, et Serbia teadusuuringute tase ja maht ei jääks Euroopa Liidu omadest maha; |
| --- | --- |

35.

rõhutab haridussüsteemi suurt tähtsust Serbia noortele ja riigi majanduse tulevikuväljavaateid silmas pidades; rõhutab, et moodne ja kõrgetasemeline haridussüsteem, mis valmistab ette kõrgelt kvalifitseeritud töötajaid, on sotsiaalse ja majandusliku arengu üks tähtsamaid eeltingimusi; peab kahetsusväärseks suurt tööpuudust riigis, eriti noorte seas, ning ülikoolilõpetajate madalat suhtarvu; kutsub ametivõime üles täies ulatuses täitma Bologna protsessi tingimusi ja viima Serbia haridussüsteemi vastavusse Euroopa standarditega; väljendab heameelt teadus- ja uurimistöö vallas saavutatud edu üle, aga rõhutab, et Serbia liitumiseks Euroopa teadusruumiga tuleb teha täiendavaid jõupingutusi; lisaks kutsub ametivõime üles suurendama riigi teadusuuringute investeeringuid, et Serbia teadusuuringute tase ja maht ei jääks Euroopa Liidu omadest maha;

| 36. | tunnustab pikendatud üldist kollektiivlepingut, mis sõlmiti Serbia valitsuse, ametiühingute ja tööandjate liidu vahel 2008. aasta novembris; julgustab Serbia valitsust praegu katkestatud lepingut taaskehtestama; toonitab, et ametiühingute õigusi piiratakse endiselt, vaatamata põhiseaduslikele tagatistele, ning kutsub Serbiat üles veelgi suurendama töötajate ja ametiühingute õigusi; on mures, et ühiskondlik dialoog jääb nõrgaks ja sotsiaalpartnerite arutelud jäävad ei toimu korrapäraselt; tõdeb, et majandus- ja sotsiaalnõukogu on sagedamini kokku tulnud ja et kõik eriorganid toimivad, kuid on mures selle madala suutlikkuse pärast; nõuab, et astutaks täiendavaid samme majandus- ja sotsiaalnõukogu tugevdamiseks, tagamaks, et nõukogu suudab olla ühiskondliku dialoogi tugevdamisel aktiivne ja anda õigusloomes aktiivsemalt nõu; |
| --- | --- |

36.

tunnustab pikendatud üldist kollektiivlepingut, mis sõlmiti Serbia valitsuse, ametiühingute ja tööandjate liidu vahel 2008. aasta novembris; julgustab Serbia valitsust praegu katkestatud lepingut taaskehtestama; toonitab, et ametiühingute õigusi piiratakse endiselt, vaatamata põhiseaduslikele tagatistele, ning kutsub Serbiat üles veelgi suurendama töötajate ja ametiühingute õigusi; on mures, et ühiskondlik dialoog jääb nõrgaks ja sotsiaalpartnerite arutelud jäävad ei toimu korrapäraselt; tõdeb, et majandus- ja sotsiaalnõukogu on sagedamini kokku tulnud ja et kõik eriorganid toimivad, kuid on mures selle madala suutlikkuse pärast; nõuab, et astutaks täiendavaid samme majandus- ja sotsiaalnõukogu tugevdamiseks, tagamaks, et nõukogu suudab olla ühiskondliku dialoogi tugevdamisel aktiivne ja anda õigusloomes aktiivsemalt nõu;

| 37. | juhib tähelepanu vanglasüsteemi keerulisele olukorrale ja nõuab, et rakendataks meetmeid vanglate ülekoormatuse vähendamiseks, kehvade vangistustingimuste parandamiseks ning vangidele asjakohaste rehabilitatsiooniprogrammide ja koolituse võimaldamiseks; |
| --- | --- |

37.

juhib tähelepanu vanglasüsteemi keerulisele olukorrale ja nõuab, et rakendataks meetmeid vanglate ülekoormatuse vähendamiseks, kehvade vangistustingimuste parandamiseks ning vangidele asjakohaste rehabilitatsiooniprogrammide ja koolituse võimaldamiseks;

| 38. | märgib, et finantskriis on Serbiale kahju toonud; võtab teadmiseks Rahvusvahelise Valuutafondiga sõlmitud reservkrediidi lepingu hiljutise läbivaatamise tulemused koos riigi makromajanduspoliitikale antud positiivse hinnanguga ning väljendab rahulolu selle üle, et loodi Lääne-Balkani investeerimiskeskkond piirkonna integratsiooni ja majanduse taastumise edendamiseks, muutes nii esmatähtsate infrastruktuuri projektide jaoks laenud kättesaadavaks; nõuab investeerimiskeskkonna laiendamist, et see sisaldaks toetusi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, ning kutsub Serbiat üles neid uusi rahalisi vahendeid ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi võimalusi ära kasutama, et samuti kaitsta ühiskonna kõige nõrgemaid rühmi kriisi tagajärgede eest; |
| --- | --- |

38.

märgib, et finantskriis on Serbiale kahju toonud; võtab teadmiseks Rahvusvahelise Valuutafondiga sõlmitud reservkrediidi lepingu hiljutise läbivaatamise tulemused koos riigi makromajanduspoliitikale antud positiivse hinnanguga ning väljendab rahulolu selle üle, et loodi Lääne-Balkani investeerimiskeskkond piirkonna integratsiooni ja majanduse taastumise edendamiseks, muutes nii esmatähtsate infrastruktuuri projektide jaoks laenud kättesaadavaks; nõuab investeerimiskeskkonna laiendamist, et see sisaldaks toetusi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, ning kutsub Serbiat üles neid uusi rahalisi vahendeid ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi võimalusi ära kasutama, et samuti kaitsta ühiskonna kõige nõrgemaid rühmi kriisi tagajärgede eest;

| 39. | tuletab meelde, et monopolid segavad tõsiselt igakülgselt toimiva turumajanduse väljakujunemist; kutsub valitsust üles võtma aktiivselt meetmeid tõhusa konkurentsipoliitika järgimise tagamiseks, kaotades selleks monopolid; märgib, et takistused väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate loomisel on suuremad, kui on soovitav; tunneb heameelt selle üle, et mitmes valdkonnas on sisse seatud turgu reguleeriv asutus, ja ootab, et ametivõimud tagaksid nende organite sõltumatuse asutustest, kelle tegevust nad reguleerivad; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde, et monopolid segavad tõsiselt igakülgselt toimiva turumajanduse väljakujunemist; kutsub valitsust üles võtma aktiivselt meetmeid tõhusa konkurentsipoliitika järgimise tagamiseks, kaotades selleks monopolid; märgib, et takistused väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate loomisel on suuremad, kui on soovitav; tunneb heameelt selle üle, et mitmes valdkonnas on sisse seatud turgu reguleeriv asutus, ja ootab, et ametivõimud tagaksid nende organite sõltumatuse asutustest, kelle tegevust nad reguleerivad;

| 40. | lisaks märgib, et Serbia riiklikku ja majanduslikku statistikat tuleks parandada ning kutsub ametiasutusi üles seda täiendama; |
| --- | --- |

40.

lisaks märgib, et Serbia riiklikku ja majanduslikku statistikat tuleks parandada ning kutsub ametiasutusi üles seda täiendama;

| 41. | kutsub Serbia ametiasutusi ja poliitilisi liikumisi üles pühenduma kindlamalt tööhõivepoliitikale ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele ning looma demokraatia, õigusriigi ja vaba turumajanduse arengut ning inimõigustest kinnipidamist soodustav keskkond; |
| --- | --- |

41.

kutsub Serbia ametiasutusi ja poliitilisi liikumisi üles pühenduma kindlamalt tööhõivepoliitikale ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele ning looma demokraatia, õigusriigi ja vaba turumajanduse arengut ning inimõigustest kinnipidamist soodustav keskkond;

| 42. | nõuab, et jätkataks tööd jätkusuutliku ühistranspordivõrgu välja arendamiseks Serbias ja kogu Lääne-Balkani piirkonnas ning maanteeinfrastruktuuri parandamiseks, sealhulgas Euroopa X koridori ehituse kiiret lõpuleviimist, kuid et samavõrra tähtsustataks ka raudtee- ja siseveetransporti; rõhutab, et integreeritud transpordisüsteem on nii Serbia eri piirkondade arengut kui ka piirkondliku kaubanduse mahu suurendamist silmas pidades tähtis; tunneb erilist huvi Doonau strateegia arendamise vastu, et parandada ühendus- ja kommunikatsioonisüsteeme (mis hõlmavad eelkõige transporti, energiaküsimusi ja infoühiskonda), säästa keskkonda, ennetada looduslikke ohte ning tugevdada sotsiaal-majanduslikku arengut; |
| --- | --- |

42.

nõuab, et jätkataks tööd jätkusuutliku ühistranspordivõrgu välja arendamiseks Serbias ja kogu Lääne-Balkani piirkonnas ning maanteeinfrastruktuuri parandamiseks, sealhulgas Euroopa X koridori ehituse kiiret lõpuleviimist, kuid et samavõrra tähtsustataks ka raudtee- ja siseveetransporti; rõhutab, et integreeritud transpordisüsteem on nii Serbia eri piirkondade arengut kui ka piirkondliku kaubanduse mahu suurendamist silmas pidades tähtis; tunneb erilist huvi Doonau strateegia arendamise vastu, et parandada ühendus- ja kommunikatsioonisüsteeme (mis hõlmavad eelkõige transporti, energiaküsimusi ja infoühiskonda), säästa keskkonda, ennetada looduslikke ohte ning tugevdada sotsiaal-majanduslikku arengut;

| 43. | väljendab sellega seoses kahetsust ühistranspordi ja eriti raudtee halva seisukorra pärast; kutsub Serbia valitsust üles kasutama täiel määral ära ühinemiseelse abi rahastamisvahendist saadud raha raudteevõrgu arendamiseks, parandamiseks ja kaasajastamiseks ning nii reisi- kui ka kaubarongide ühenduste parandamiseks naaberriikidega; |
| --- | --- |

43.

väljendab sellega seoses kahetsust ühistranspordi ja eriti raudtee halva seisukorra pärast; kutsub Serbia valitsust üles kasutama täiel määral ära ühinemiseelse abi rahastamisvahendist saadud raha raudteevõrgu arendamiseks, parandamiseks ja kaasajastamiseks ning nii reisi- kui ka kaubarongide ühenduste parandamiseks naaberriikidega;

| 44. | tunnustab Serbia edusamme keskkonna alal; julgustab siiski tegema tõhusamaid jõupingutusi taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas ning märgib sellega seoses, et taastuvenergia alase õigustiku põhielemente ei ole endiselt üle võetud ja energiatõhususe alast õigusraamistikku ei ole samuti endiselt veel vastu võetud; |
| --- | --- |

44.

tunnustab Serbia edusamme keskkonna alal; julgustab siiski tegema tõhusamaid jõupingutusi taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas ning märgib sellega seoses, et taastuvenergia alase õigustiku põhielemente ei ole endiselt üle võetud ja energiatõhususe alast õigusraamistikku ei ole samuti endiselt veel vastu võetud;

| 45. | väljendab rahulolu selle üle, et kemikaaliamet kehtestas reeglistiku, millega piiratakse või keelatakse inimeste tervisele ja keskkonnale ohtu kujutavate kemikaalide tootmine ning viiakse kemikaalide valdkonna suuremal määral vastavusse ELi eeskirjadega; peab kahetsusväärseks aga seda, et mõnede arenenud tehnoloogiat ja sellega seotud investeeringuid nõudvate sätete rakendamine viibib, sest tööstuse esindajate sõnul tooks see kaasa finantskahjud ja tööstuse majandustegevuse katkemise Serbias; nõuab 2009. aasta keskkonnahoidlike õigusaktide paketi kiiret ja täielikku rakendamist; |
| --- | --- |

45.

väljendab rahulolu selle üle, et kemikaaliamet kehtestas reeglistiku, millega piiratakse või keelatakse inimeste tervisele ja keskkonnale ohtu kujutavate kemikaalide tootmine ning viiakse kemikaalide valdkonna suuremal määral vastavusse ELi eeskirjadega; peab kahetsusväärseks aga seda, et mõnede arenenud tehnoloogiat ja sellega seotud investeeringuid nõudvate sätete rakendamine viibib, sest tööstuse esindajate sõnul tooks see kaasa finantskahjud ja tööstuse majandustegevuse katkemise Serbias; nõuab 2009. aasta keskkonnahoidlike õigusaktide paketi kiiret ja täielikku rakendamist;

| 46. | väljendab rahulolu Montenegro ja Horvaatiaga sõlmitud lepingute üle, mis võimaldavad välja anda kahe riigi kodanikke, keda kahtlustatakse organiseeritud kuritegevuses osalemises, ning väljendab rahulolu ka selle üle, et Serbial ja Horvaatial on kavas kõnelused omavahelise piiri demarkeerimise teemal; soovitab Serbia valitsusel sõlmida samalaadsed kokkulepped muude naaberriikidega ning tunnustab Serbia ja Montenegro sellesuunalisi samme; ergutab igati Serbiat jagama naaberriikidega luureandmeid ja tõendusmaterjale piiriüleste kuritegevusvõrgustike ja eriti uimastiäritsejate kohta, et võidelda tulemuslikult riikidevahelise organiseeritud kuritegevusega Balkani piirkonnas; |
| --- | --- |

46.

väljendab rahulolu Montenegro ja Horvaatiaga sõlmitud lepingute üle, mis võimaldavad välja anda kahe riigi kodanikke, keda kahtlustatakse organiseeritud kuritegevuses osalemises, ning väljendab rahulolu ka selle üle, et Serbial ja Horvaatial on kavas kõnelused omavahelise piiri demarkeerimise teemal; soovitab Serbia valitsusel sõlmida samalaadsed kokkulepped muude naaberriikidega ning tunnustab Serbia ja Montenegro sellesuunalisi samme; ergutab igati Serbiat jagama naaberriikidega luureandmeid ja tõendusmaterjale piiriüleste kuritegevusvõrgustike ja eriti uimastiäritsejate kohta, et võidelda tulemuslikult riikidevahelise organiseeritud kuritegevusega Balkani piirkonnas;

| 47. | rõhutab, kui tähtis on Serbia roll kogu Lääne-Balkani piirkonna stabiilsuses ning eriti Bosnia ja Hertsegoviina stabiilsuses ja ühtsuses; kutsub sellega seoses Serbia ametivõime üles toetama aktiivselt kõiki põhiseaduslikke muudatusi, mis võimaldaksid Bosnia ja Hertsegoviinal viia Euroopa integreerumisprotsessi raames ellu keerulisi reforme; kutsub Belgradi üles toetama eriti Bosnia riiklike institutsioonide liitmist, täiustamist ja tugevdamist; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, kui tähtis on Serbia roll kogu Lääne-Balkani piirkonna stabiilsuses ning eriti Bosnia ja Hertsegoviina stabiilsuses ja ühtsuses; kutsub sellega seoses Serbia ametivõime üles toetama aktiivselt kõiki põhiseaduslikke muudatusi, mis võimaldaksid Bosnia ja Hertsegoviinal viia Euroopa integreerumisprotsessi raames ellu keerulisi reforme; kutsub Belgradi üles toetama eriti Bosnia riiklike institutsioonide liitmist, täiustamist ja tugevdamist;

| 48. | kutsub Serbia ametiasutusi üles jätkama oma õigusaktide ühtlustamist ELi keskkonnaalaste õigusaktide ja standarditega ning rakendama ja jõustama vastu võetud õigusakte; |
| --- | --- |

48.

kutsub Serbia ametiasutusi üles jätkama oma õigusaktide ühtlustamist ELi keskkonnaalaste õigusaktide ja standarditega ning rakendama ja jõustama vastu võetud õigusakte;

| 49. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Serbia valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

49.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Serbia valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  A/RES/64/298.

(2)  ELT L 80, 19.3.2008, lk 46.

(3)  SEK(2010)1330.

(4)  KOM(2010)0660.

(5)  ELT L 334, 19.12.2007, lk 46.

(6)  ELT L 336, 18.12.2009, lk 1.

(7)  ELT C 263 E, 16.10.2008, lk 626.

(8)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 47.

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/35

---

Kolmapäev, 19. jaanuar 2011Alzheimeri tõbe ja muid dementsuse vorme käsitlev Euroopa algatus

P7_TA(2011)0016

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta resolutsioon Alzheimeri tõbe ja muid dementsuse vorme käsitleva Euroopa algatuse kohta (2010/2084(INI))

2012/C 136 E/07

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 168; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 168;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 35; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 35;

| — | võttes arvesse nõukogu soovitust võtta meetmeid neurodegeneratiivsete haiguste, eelkõige Alzheimeri tõve vastu võitlemiseks teadustegevuse ühise kavandamise kaudu ning nõukogu järeldusi rahvatervise strateegia kohta vananemisega seotud neurodegeneratiivsete haiguste ja eelkõige Alzheimeri tõve vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu soovitust võtta meetmeid neurodegeneratiivsete haiguste, eelkõige Alzheimeri tõve vastu võitlemiseks teadustegevuse ühise kavandamise kaudu ning nõukogu järeldusi rahvatervise strateegia kohta vananemisega seotud neurodegeneratiivsete haiguste ja eelkõige Alzheimeri tõve vastu võitlemiseks;

| — | võttes arvesse DG Sanco rahastatava ja Alzheimer Europe’i poolt koordineeritava ELi projekti EuroCoDe (European Collaboration on Dementia – dementsusealane Euroopa koostööprojekt) (2006–2008) järeldusi ning 2010. aasta ülemaailmset Alzheimeri tõve aruannet, mida Alzheimeri tõve rahvusvaheline organisatsioon esitles ülemaailmse Alzheimeri päeva raames 21. septembril 2010; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse DG Sanco rahastatava ja Alzheimer Europe’i poolt koordineeritava ELi projekti EuroCoDe (European Collaboration on Dementia – dementsusealane Euroopa koostööprojekt) (2006–2008) järeldusi ning 2010. aasta ülemaailmset Alzheimeri tõve aruannet, mida Alzheimeri tõve rahvusvaheline organisatsioon esitles ülemaailmse Alzheimeri päeva raames 21. septembril 2010;

| — | võttes arvesse EuroCoDe (dementsust käsitleva Euroopa koostööprojekti) ning komisjoni rahastatud Euroopa projekti Alzheimer Europe tulemusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EuroCoDe (dementsust käsitleva Euroopa koostööprojekti) ning komisjoni rahastatud Euroopa projekti Alzheimer Europe tulemusi;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule Alzheimeri tõbe ja muid dementsuse vorme käsitleva Euroopa algatuse kohta (KOM(2009)0380); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule Alzheimeri tõbe ja muid dementsuse vorme käsitleva Euroopa algatuse kohta (KOM(2009)0380);

| — | võttes arvesse ELi strateegilist eesmärki toetada vananeva Euroopa head tervist, mille loomise aluseks on komisjoni valge raamat „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013”, milles rõhutatakse vajadust tõhustada teadustegevust palliatiivse ehk leevendava hoolduse huvides ja neurodegeneratiivsete haiguste paremaks mõistmiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi strateegilist eesmärki toetada vananeva Euroopa head tervist, mille loomise aluseks on komisjoni valge raamat „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013”, milles rõhutatakse vajadust tõhustada teadustegevust palliatiivse ehk leevendava hoolduse huvides ja neurodegeneratiivsete haiguste paremaks mõistmiseks;

| — | võttes arvesse oma 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni eakate pikaajalise hoolduse kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni eakate pikaajalise hoolduse kohta (1);

| — | võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni naiste rolli kohta vananevas ühiskonnas (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni naiste rolli kohta vananevas ühiskonnas (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0366/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0366/2010),

| A. | arvestades, et hinnanguliselt põeb 2010. aastal dementsust selle eri vormides 35,6 miljonit inimest kogu maailmas ning arvatakse, et see arv peaaegu kahekordistub iga 20 aasta järel ning võib ulatuda 65,7 miljonini aastal 2030 (Alzheimeri tõve rahvusvahelise organisatsiooni Alzheimer's Disease International 2010. aasta aruanne); arvestades, et Alzheimeri tõve all kannatajate arv on alahinnatud selle haiguse varasel diagnoosimisel esinevate raskuste tõttu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et hinnanguliselt põeb 2010. aastal dementsust selle eri vormides 35,6 miljonit inimest kogu maailmas ning arvatakse, et see arv peaaegu kahekordistub iga 20 aasta järel ning võib ulatuda 65,7 miljonini aastal 2030 (Alzheimeri tõve rahvusvahelise organisatsiooni Alzheimer's Disease International 2010. aasta aruanne); arvestades, et Alzheimeri tõve all kannatajate arv on alahinnatud selle haiguse varasel diagnoosimisel esinevate raskuste tõttu;

| B. | arvestades, et dementsuse all kannatavate inimeste arv Euroopas on hinnanguliselt 9,9 miljonit, kusjuures enamikul juhtudest on tegemist Alzheimeri tõvega (Alzheimer’s Disease Internationali 2010. aasta aruanne); arvestades, et neurodegeneratiivsed haigused võivad mõjutada igas vanuses inimesi, kuid on eakate invaliidsuse ja teistest sõltumise üks peamisi põhjusi, ning arvestades, et prognooside kohaselt kasvab kõnealuste haiguste all kannatavate inimeste arv 2020. aastaks märgatavalt, kuna eluiga pikeneb ja ühiskondlik elu pensioniealiste inimeste hulgas on puudulik; arvestades, et Alzheimeri tõvest mõjutatud inimeste arv peaaegu kolmekordistub, kui võtta arvesse dementsuse all kannatavate inimeste koduste hooldajate arv; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et dementsuse all kannatavate inimeste arv Euroopas on hinnanguliselt 9,9 miljonit, kusjuures enamikul juhtudest on tegemist Alzheimeri tõvega (Alzheimer’s Disease Internationali 2010. aasta aruanne); arvestades, et neurodegeneratiivsed haigused võivad mõjutada igas vanuses inimesi, kuid on eakate invaliidsuse ja teistest sõltumise üks peamisi põhjusi, ning arvestades, et prognooside kohaselt kasvab kõnealuste haiguste all kannatavate inimeste arv 2020. aastaks märgatavalt, kuna eluiga pikeneb ja ühiskondlik elu pensioniealiste inimeste hulgas on puudulik; arvestades, et Alzheimeri tõvest mõjutatud inimeste arv peaaegu kolmekordistub, kui võtta arvesse dementsuse all kannatavate inimeste koduste hooldajate arv;

| C. | arvestades, et 2009. aasta maailma Alzheimeri tõve raporti kohaselt on kõikidest dementsuse all kannatavatest inimestest Euroopas üle 28 %, mis tähendab, et Euroopa on teisel kohal Aasia järel (35 %), kuid maailma kõikidest piirkondadest on Lääne-Euroopas kõige kõrgem kannatajate osakaal (19 %); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2009. aasta maailma Alzheimeri tõve raporti kohaselt on kõikidest dementsuse all kannatavatest inimestest Euroopas üle 28 %, mis tähendab, et Euroopa on teisel kohal Aasia järel (35 %), kuid maailma kõikidest piirkondadest on Lääne-Euroopas kõige kõrgem kannatajate osakaal (19 %);

| D. | arvestades, et Euroopa elanikkond vananeb, kusjuures enamikus Euroopa riikidest moodustavad üle 80 aasta vanad inimesed elanikkonna kõige kiiremini kasvava rühma; arvestades, et tööealiste inimeste osakaal võrreldes pensioniealiste inimeste arvuga väheneb, ning arvestades, et dementsust peetakse seetõttu eelseisvate aastakümnete üheks suurimaks proovikiviks riiklike sotsiaal- ja tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkusele, sealhulgas kodusele hooldusele ja pikaajalist hooldust pakkuvatele asutustele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa elanikkond vananeb, kusjuures enamikus Euroopa riikidest moodustavad üle 80 aasta vanad inimesed elanikkonna kõige kiiremini kasvava rühma; arvestades, et tööealiste inimeste osakaal võrreldes pensioniealiste inimeste arvuga väheneb, ning arvestades, et dementsust peetakse seetõttu eelseisvate aastakümnete üheks suurimaks proovikiviks riiklike sotsiaal- ja tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkusele, sealhulgas kodusele hooldusele ja pikaajalist hooldust pakkuvatele asutustele;

| E. | arvestades, et mõnede hinnangute kohaselt (Alzheimer’s Disease Internationali 2010. aasta aruanne) ulatuvad Alzheimeri tõve ravikulud ja kaudsed sotsiaalsed kulud Euroopas kokku 135,04 miljardi USA dollarini; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mõnede hinnangute kohaselt (Alzheimer’s Disease Internationali 2010. aasta aruanne) ulatuvad Alzheimeri tõve ravikulud ja kaudsed sotsiaalsed kulud Euroopas kokku 135,04 miljardi USA dollarini;

| F. | arvestades, et varane diagnoosimine võib aidata tervishoiuteenuste kulusid Euroopas paremini kontrolli all hoida; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et varane diagnoosimine võib aidata tervishoiuteenuste kulusid Euroopas paremini kontrolli all hoida;

| G. | arvestades, et Euroopa Liidul puuduvad praegu piisavalt täpsed arvandmed dementsuse vormide ja eriti neurodegeneratiivsete haiguste kohta, ning arvestades, et uuringute kohaselt võivad prognoosid varieeruda kuni kolmekordselt; arvestades, et seetõttu on vaja teha Euroopa epidemioloogilisi uuringuid ühiste ja üksikasjalike näitajate põhjal, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Liidul puuduvad praegu piisavalt täpsed arvandmed dementsuse vormide ja eriti neurodegeneratiivsete haiguste kohta, ning arvestades, et uuringute kohaselt võivad prognoosid varieeruda kuni kolmekordselt; arvestades, et seetõttu on vaja teha Euroopa epidemioloogilisi uuringuid ühiste ja üksikasjalike näitajate põhjal,

| H. | arvestades, et dementsuse tagajärjed on sotsiaalsed ja majanduslikud ning mõjutavad kõikide liikmesriikide tervishoiusüsteeme; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et dementsuse tagajärjed on sotsiaalsed ja majanduslikud ning mõjutavad kõikide liikmesriikide tervishoiusüsteeme;

| I. | arvestades, et Alzheimeri tõve ja muude dementsuse vormide põhjustatud majanduslike ja sotsiaalsete mõjude ennetamiseks on vaja investeerida teadusuuringutesse ja leida tõhusaid lahendusi hooldussüsteemide jaoks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Alzheimeri tõve ja muude dementsuse vormide põhjustatud majanduslike ja sotsiaalsete mõjude ennetamiseks on vaja investeerida teadusuuringutesse ja leida tõhusaid lahendusi hooldussüsteemide jaoks;

| J. | arvestades, et suurema osa teadusuuringutest selles valdkonnas viivad läbi liikmesriigid, kuid riikidevahelist kooskõlastamist toimub suhteliselt vähe, mille tagajärjeks on teadmiste ja parimate tavade killustatus ja piiratud jagamine liikmesriikide vahel, ning arvestades, et Alzheimeri tõve uuringud Euroopas on maha jäänud teiste peamiste haiguste uuringutest; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et suurema osa teadusuuringutest selles valdkonnas viivad läbi liikmesriigid, kuid riikidevahelist kooskõlastamist toimub suhteliselt vähe, mille tagajärjeks on teadmiste ja parimate tavade killustatus ja piiratud jagamine liikmesriikide vahel, ning arvestades, et Alzheimeri tõve uuringud Euroopas on maha jäänud teiste peamiste haiguste uuringutest;

| K. | arvestades, et Alzheimer Europe'i hiljutised järeldused näitavad, et Alzheimeri tõbi jääb ELis sageli diagnoosimata ning et liikmesriikides on palju ebavõrdsust ennetuse, ravile juurdepääsu ja vastavate teenuste osutamise osas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Alzheimer Europe'i hiljutised järeldused näitavad, et Alzheimeri tõbi jääb ELis sageli diagnoosimata ning et liikmesriikides on palju ebavõrdsust ennetuse, ravile juurdepääsu ja vastavate teenuste osutamise osas;

| L. | arvestades, et praegused uuringud lubavad oletada, et toiduvalik võib olla Alzheimeri tõve arengu oluline põhjus, ning seetõttu peaks prioriteediks olema dementsuse ennetamine muudetavate sekkumismeetmete kaudu ning et erilist tähelepanu tuleks pöörata ennetavatele teguritele, nagu tervislik toitumine, füüsilise aktiivsuse ja vaimse tegevuse edendamine ning veresoonkonna haiguste riskitegurite nt diabeedi, kõrge kolesteroolitaseme, hüpertoonia ja suitsetamise kontrollimine; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et praegused uuringud lubavad oletada, et toiduvalik võib olla Alzheimeri tõve arengu oluline põhjus, ning seetõttu peaks prioriteediks olema dementsuse ennetamine muudetavate sekkumismeetmete kaudu ning et erilist tähelepanu tuleks pöörata ennetavatele teguritele, nagu tervislik toitumine, füüsilise aktiivsuse ja vaimse tegevuse edendamine ning veresoonkonna haiguste riskitegurite nt diabeedi, kõrge kolesteroolitaseme, hüpertoonia ja suitsetamise kontrollimine;

| M. | arvestades, et üha enam on hakatud teadvustama, et neurodegeneratiivsete haiguste mõju Euroopa elanikkonnale on nii suur, et ükski liikmesriik ei suuda selle väljakutsega üksi toime tulla; arvestades, et seetõttu peavad liikmesriigid ja EL märkimisväärselt tõhustama koostööd ning uuenduslike kliiniliste ja mitut teadusharu hõlmavate teadusuuringute kooskõlastamist Alzheimeri tõve põhjuste, ennetamise ja ravi valdkonnas, parandama teabevahetust ning suurendama kõnealuse valdkonna rahastamist, et võidelda neurodegeneratiivsete haiguste, eelkõige Alzheimeri tõve vastu, mis on tõsine probleem Euroopa riikidele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et üha enam on hakatud teadvustama, et neurodegeneratiivsete haiguste mõju Euroopa elanikkonnale on nii suur, et ükski liikmesriik ei suuda selle väljakutsega üksi toime tulla; arvestades, et seetõttu peavad liikmesriigid ja EL märkimisväärselt tõhustama koostööd ning uuenduslike kliiniliste ja mitut teadusharu hõlmavate teadusuuringute kooskõlastamist Alzheimeri tõve põhjuste, ennetamise ja ravi valdkonnas, parandama teabevahetust ning suurendama kõnealuse valdkonna rahastamist, et võidelda neurodegeneratiivsete haiguste, eelkõige Alzheimeri tõve vastu, mis on tõsine probleem Euroopa riikidele;

| N. | arvestades, et käesolev Euroopa algatus ei ole mõeldud riikides juba olemasolevate Alzheimeri tõve ja teiste dementsuse vormide vastu võitlemise kavade asendamiseks, vaid seda tuleb kasutada vahendina Euroopa teadustegevuse koordineerimiseks selles valdkonnas; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et käesolev Euroopa algatus ei ole mõeldud riikides juba olemasolevate Alzheimeri tõve ja teiste dementsuse vormide vastu võitlemise kavade asendamiseks, vaid seda tuleb kasutada vahendina Euroopa teadustegevuse koordineerimiseks selles valdkonnas;

| O. | arvestades, et dementsus ei ole ainult hävitav haigus patsiendi enda jaoks, vaid sellest võib saada ka ränk koorem patsiendi sugulastele ja hooldajatele, kui ei pakuta piisavaid kvaliteetseid teenuseid, võttes arvesse emotsionaalseid, füüsilisi ja rahalisi raskusi, millega seisavad silmitsi erinevate dementsuse vormide all kannatavate inimeste sugulased ja sõbrad; arvestades, et igas perekonnas, kus on haige, on temaga kõige otsesemalt hõivatud keskmiselt kolm inimest, mis tähendab, et dementsus mõjutab Euroopas otseselt 19 miljonit inimest; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et dementsus ei ole ainult hävitav haigus patsiendi enda jaoks, vaid sellest võib saada ka ränk koorem patsiendi sugulastele ja hooldajatele, kui ei pakuta piisavaid kvaliteetseid teenuseid, võttes arvesse emotsionaalseid, füüsilisi ja rahalisi raskusi, millega seisavad silmitsi erinevate dementsuse vormide all kannatavate inimeste sugulased ja sõbrad; arvestades, et igas perekonnas, kus on haige, on temaga kõige otsesemalt hõivatud keskmiselt kolm inimest, mis tähendab, et dementsus mõjutab Euroopas otseselt 19 miljonit inimest;

| P. | arvestades, et Alzheimeri tõve all kannatavate inimeste hooldusasutuste jõudluses on tõsiseid puudujääke ning et tulevikus need puudujäägid süvenevad; arvestades, et Alzheimeri tõve all kannatavate inimeste eest hoolitsevaid tervishoiu- ja sotsiaaltöötajaid on puudu ning et tulevikus nende puudus suureneb; arvestades, et samas on selge, et parim, mida nende inimeste heaks teha saab, on aidata neil jääda koju oma tuttavasse keskkonda; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Alzheimeri tõve all kannatavate inimeste hooldusasutuste jõudluses on tõsiseid puudujääke ning et tulevikus need puudujäägid süvenevad; arvestades, et Alzheimeri tõve all kannatavate inimeste eest hoolitsevaid tervishoiu- ja sotsiaaltöötajaid on puudu ning et tulevikus nende puudus suureneb; arvestades, et samas on selge, et parim, mida nende inimeste heaks teha saab, on aidata neil jääda koju oma tuttavasse keskkonda;

| Q. | arvestades, et haigete eest hoolitsemisel ja hooldajate vajadustega arvestamisel peavad Euroopa Liit ja liikmesriigid täitma kolme eesmärki: tagama haigetele kvaliteetse hooldamise, tagama hooldajatele puhkeaja, mis vastaks nende ootustele, ning võimaldama haigete kodus hoidmist või kvaliteetsete ja uuenduslike majutusstruktuuride kasutamist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et haigete eest hoolitsemisel ja hooldajate vajadustega arvestamisel peavad Euroopa Liit ja liikmesriigid täitma kolme eesmärki: tagama haigetele kvaliteetse hooldamise, tagama hooldajatele puhkeaja, mis vastaks nende ootustele, ning võimaldama haigete kodus hoidmist või kvaliteetsete ja uuenduslike majutusstruktuuride kasutamist;

| R. | arvestades, et tänapäevased telemeditsiini teenused võivad Alzheimeri tõve all kannatavatele patsientidele ja nende hooldajatele pakkuda tõhusat tuge ning võivad seega aidata kaasa patsientide paremale elukvaliteedile neile tuttavas keskkonnas ja olla heaks alternatiiviks hooldusasutustele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et tänapäevased telemeditsiini teenused võivad Alzheimeri tõve all kannatavatele patsientidele ja nende hooldajatele pakkuda tõhusat tuge ning võivad seega aidata kaasa patsientide paremale elukvaliteedile neile tuttavas keskkonnas ja olla heaks alternatiiviks hooldusasutustele;

| S. | arvestades, et Alzheimeri tõvega kaasneb häbimärgistamine ning et üldsuse hoiak haiguse ja seda põdevate inimeste suhtes põhjustab haigete ja nende lähedaste isoleeritust; arvestades, et üldine lähenemine sellele probleemile on endiselt vale, mis toob kaasa patsientide ja nende sugulaste sotsiaalse tõrjutuse; arvestades, et seetõttu on vaja paremini mõista dementsusega kaasnevat häbimärgistamist, eelarvamusi ja diskrimineerimist ning samuti on vaja uurida, kuidas ennetada sotsiaalset tõrjutust ja julgustada kodanikuaktiivsust, et säilitada dementsuse all kannatavate inimeste väärikus ja nende austamine igas olukorras; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Alzheimeri tõvega kaasneb häbimärgistamine ning et üldsuse hoiak haiguse ja seda põdevate inimeste suhtes põhjustab haigete ja nende lähedaste isoleeritust; arvestades, et üldine lähenemine sellele probleemile on endiselt vale, mis toob kaasa patsientide ja nende sugulaste sotsiaalse tõrjutuse; arvestades, et seetõttu on vaja paremini mõista dementsusega kaasnevat häbimärgistamist, eelarvamusi ja diskrimineerimist ning samuti on vaja uurida, kuidas ennetada sotsiaalset tõrjutust ja julgustada kodanikuaktiivsust, et säilitada dementsuse all kannatavate inimeste väärikus ja nende austamine igas olukorras;

| T. | arvestades, et patsientide elukvaliteedi parandamine on sageli seotud patsientide sugulaste tundeeluga; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et patsientide elukvaliteedi parandamine on sageli seotud patsientide sugulaste tundeeluga;

| U. | arvestades, et tugirühmad on sobiv paik rühmamõtlemise jaoks, et toetada ja jagada patsiendi sugulaste teadlikku vastutust; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et tugirühmad on sobiv paik rühmamõtlemise jaoks, et toetada ja jagada patsiendi sugulaste teadlikku vastutust;

| V. | arvestades, et Alzheimeri tõbe ja muid dementsuse vorme ei tohiks käsitleda kui tavalist probleemi, millega inimesed vananemise käigus kokku puutuvad, andmata neile õigust sobivale ravile, arstiabile ja erihooldusele; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Alzheimeri tõbe ja muid dementsuse vorme ei tohiks käsitleda kui tavalist probleemi, millega inimesed vananemise käigus kokku puutuvad, andmata neile õigust sobivale ravile, arstiabile ja erihooldusele;

| W. | arvestades, et kuigi ühiskonna teadlikkus ja teaduslikult põhjendatud teadmised Alzheimeri tõvest on oluliselt suurenenud, rõhutades eelkõige seda, kuidas haigust iseloomustab lisaks kliinilisele dementsusele ka sellest varem esinev dementsuse-eelne seisund, on ravivõimalused endiselt piiratud sümptomaatiliste ravimitega; arvestades, et praegu on liikmesriikide vahel ja isegi liikmesriikide siseselt nii meditsiinitöötajate diagnoosimis- ja teadustegevusalase väljaõppe ja kvalifikatsiooni kui ka meditsiinitehnika osas tohutud erinevused, ning arvestades, et Alzheimeri tõve diagnoosimine leiab sageli aset aastaid pärast haiguse teket, takistades seega võimaliku ravi määramist haiguse kulgemise aeglustamiseks; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et kuigi ühiskonna teadlikkus ja teaduslikult põhjendatud teadmised Alzheimeri tõvest on oluliselt suurenenud, rõhutades eelkõige seda, kuidas haigust iseloomustab lisaks kliinilisele dementsusele ka sellest varem esinev dementsuse-eelne seisund, on ravivõimalused endiselt piiratud sümptomaatiliste ravimitega; arvestades, et praegu on liikmesriikide vahel ja isegi liikmesriikide siseselt nii meditsiinitöötajate diagnoosimis- ja teadustegevusalase väljaõppe ja kvalifikatsiooni kui ka meditsiinitehnika osas tohutud erinevused, ning arvestades, et Alzheimeri tõve diagnoosimine leiab sageli aset aastaid pärast haiguse teket, takistades seega võimaliku ravi määramist haiguse kulgemise aeglustamiseks;

| X. | arvestades, et hiljutised arengud Alzheimeri tõve usaldusväärsete biomarkerite kasutamises on ergutanud uute kriteeriumite arengut Alzheimeri tõve määratlemisel kliinilise objektina, mis hõlmab lisaks mälu ja tunnetust mõjutavale etapile ka varasemat etappi; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et hiljutised arengud Alzheimeri tõve usaldusväärsete biomarkerite kasutamises on ergutanud uute kriteeriumite arengut Alzheimeri tõve määratlemisel kliinilise objektina, mis hõlmab lisaks mälu ja tunnetust mõjutavale etapile ka varasemat etappi;

| Y. | arvestades, et Alzheimeri tõbi ja teised dementsuse vormid ei puuduta mitte ainult eakaid, vaid võivad esineda ka noorematel inimestel; arvestades, et seetõttu oleks vaja noorte haigete jaoks parandada diagnoosimise ja uuringute kättesaadavust ning hooldust, toetust ja majutamist; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Alzheimeri tõbi ja teised dementsuse vormid ei puuduta mitte ainult eakaid, vaid võivad esineda ka noorematel inimestel; arvestades, et seetõttu oleks vaja noorte haigete jaoks parandada diagnoosimise ja uuringute kättesaadavust ning hooldust, toetust ja majutamist;

| Z. | arvestades, et avalikkuse ja ametialase teadlikkuse suurendamine Alzheimeri tõvest riiklikul ja Euroopa tasandil peaks suurendama elanikkonna võimalusi ära tunda selle haiguse esimesi tundemärke, taotleda varast diagnoosimist ning saada juurdepääsu ravile ja teenustele varases etapis; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et avalikkuse ja ametialase teadlikkuse suurendamine Alzheimeri tõvest riiklikul ja Euroopa tasandil peaks suurendama elanikkonna võimalusi ära tunda selle haiguse esimesi tundemärke, taotleda varast diagnoosimist ning saada juurdepääsu ravile ja teenustele varases etapis;

| AA. | arvestades, et suurem tähelepanu Alzheimeri tõve dementsuse-eelsele etapile peaks kaasa aitama sobivate ravisekkumismeetmete arengu toetamisele, mis suudaksid aeglustada haiguse progresseerumist ning lõpptulemusena edasi lükata patsientidel raskekujulise Alzheimeri tõve, st selle haiguse kõige kurnavama vormi väljakujunemist; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et suurem tähelepanu Alzheimeri tõve dementsuse-eelsele etapile peaks kaasa aitama sobivate ravisekkumismeetmete arengu toetamisele, mis suudaksid aeglustada haiguse progresseerumist ning lõpptulemusena edasi lükata patsientidel raskekujulise Alzheimeri tõve, st selle haiguse kõige kurnavama vormi väljakujunemist;

| AB. | arvestades, et tõhusate haiguse kulgu modifitseerivate toimeainete areng (vastupidiselt puhtalt sümptomaatiliste toimeainete arengule) on kriitiline valdkond ja Alzheimeri tõve all kannatavate patsientide jaoks kiireloomuline rahuldamata vajadus; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et tõhusate haiguse kulgu modifitseerivate toimeainete areng (vastupidiselt puhtalt sümptomaatiliste toimeainete arengule) on kriitiline valdkond ja Alzheimeri tõve all kannatavate patsientide jaoks kiireloomuline rahuldamata vajadus;

| AC. | arvestades samuti, et Alzheimeri tõve diagnoosimisel – diagnoos, mis antakse peaaegu 70 % dementsuse juhtudel – ei võeta täielikult arvesse mitmesuguseid esinevaid ajukahjustusi ning asjaolu, et patoloogilised ja kliinilised leiud ei ole noorte ja vanade haigete puhul samad, |
| --- | --- |

AC.

arvestades samuti, et Alzheimeri tõve diagnoosimisel – diagnoos, mis antakse peaaegu 70 % dementsuse juhtudel – ei võeta täielikult arvesse mitmesuguseid esinevaid ajukahjustusi ning asjaolu, et patoloogilised ja kliinilised leiud ei ole noorte ja vanade haigete puhul samad,

| 1. | kutsub nõukogu üles kuulutama dementsuse ELi tervisealaseks prioriteediks ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid töötaksid välja konkreetsed riiklikud kavad ja strateegiad Alzheimeri tõve jaoks, et tegeleda dementsuse sotsiaalsete ja tervisetagajärgedega ning pakkuda teenuseid ja tuge dementsuse all kannatavatele inimestele ja nende peredele, nagu seda juba tehakse mitmes liikmesriigis, kus 2008. aastal algatatud kava „Alzheimeri tõbi ja sellega seotud haigused” on võimaldanud struktureerida haigete meditsiinilise ja sotsiaalse hooldamise ning selle haiguse alased kliinilised ja põhiuuringud riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

1.

kutsub nõukogu üles kuulutama dementsuse ELi tervisealaseks prioriteediks ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid töötaksid välja konkreetsed riiklikud kavad ja strateegiad Alzheimeri tõve jaoks, et tegeleda dementsuse sotsiaalsete ja tervisetagajärgedega ning pakkuda teenuseid ja tuge dementsuse all kannatavatele inimestele ja nende peredele, nagu seda juba tehakse mitmes liikmesriigis, kus 2008. aastal algatatud kava „Alzheimeri tõbi ja sellega seotud haigused” on võimaldanud struktureerida haigete meditsiinilise ja sotsiaalse hooldamise ning selle haiguse alased kliinilised ja põhiuuringud riiklikul tasandil;

| 2. | tervitab liikmesriikide poolt edendatud ELi ühise programmitöö algatust, et edendada Alzheimeri tõbe ja teisi neurodegeneratiivseid haigusi käsitlevaid teadusuuringuid, ning julgustab komisjoni jätkama tegevuste algatamist Alzheimeri tõve ja teiste neurodegeneratiivsete haiguste raviga seotud tervisealaste, sotsiaalsete, tehnoloogiliste ja keskkonnaalaste probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

2.

tervitab liikmesriikide poolt edendatud ELi ühise programmitöö algatust, et edendada Alzheimeri tõbe ja teisi neurodegeneratiivseid haigusi käsitlevaid teadusuuringuid, ning julgustab komisjoni jätkama tegevuste algatamist Alzheimeri tõve ja teiste neurodegeneratiivsete haiguste raviga seotud tervisealaste, sotsiaalsete, tehnoloogiliste ja keskkonnaalaste probleemide lahendamiseks;

| 3. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles võtma tulevaste meetmete kavandamisel ennetava tervishoiupoliitika valdkonnas arvesse dementsuse käsitlust, eelkõige seoses selle seotusega veresoonkonna haiguste, vaimse tervise, füüsilise aktiivsuse, tervishoiu valdkonna hariduse ja uute tehnoloogiatega; |
| --- | --- |

3.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles võtma tulevaste meetmete kavandamisel ennetava tervishoiupoliitika valdkonnas arvesse dementsuse käsitlust, eelkõige seoses selle seotusega veresoonkonna haiguste, vaimse tervise, füüsilise aktiivsuse, tervishoiu valdkonna hariduse ja uute tehnoloogiatega;

| 4. | kutsub liikmesriike üles edastama ELi kodanikele teavet eluviiside kohta, eesmärgiga Alzheimeri tõve ja muude dementsuse vormide teket edasi lükata või ennetada, edendades põhimõtet „tervislikud eluviisid terve aju heaks”; |
| --- | --- |

4.

kutsub liikmesriike üles edastama ELi kodanikele teavet eluviiside kohta, eesmärgiga Alzheimeri tõve ja muude dementsuse vormide teket edasi lükata või ennetada, edendades põhimõtet „tervislikud eluviisid terve aju heaks”;

| 5. | soovitab, et nõukogu ja komisjon kaaluksid üleeuroopalise vaimse tervise aasta algatamist lisaks ülemaailmsele Alzheimeri tõve vastu võitlemise päevale (21. september), et suurendada teadlikkust vananemisega kaasnevatest ajuhaigustest ning võimalustest, kuidas avastada ja tuvastada selliste haiguste varajasi sümptomeid, korraldades teavituskampaaniaid nende haiguste ennetamise ja ajurabanduste ravi teemal; üleeuroopalise aasta raames peaks edendama ka heade tavade vahetamist Euroopa riikides; |
| --- | --- |

5.

soovitab, et nõukogu ja komisjon kaaluksid üleeuroopalise vaimse tervise aasta algatamist lisaks ülemaailmsele Alzheimeri tõve vastu võitlemise päevale (21. september), et suurendada teadlikkust vananemisega kaasnevatest ajuhaigustest ning võimalustest, kuidas avastada ja tuvastada selliste haiguste varajasi sümptomeid, korraldades teavituskampaaniaid nende haiguste ennetamise ja ajurabanduste ravi teemal; üleeuroopalise aasta raames peaks edendama ka heade tavade vahetamist Euroopa riikides;

| 6. | rõhutab, et a) jätkuvalt vananev elanikkond, ja b) vananevale elanikkonnale tehtavate kulutuste tõttu riigi rahandusele ja erasektori tootlikkusele kuhjuv surve tekitab liikmesriikidele struktuurse probleemi; Euroopa Liit peaks seetõttu oma pikaajalises strateegias vastu võtma ennetamise põhimõtte püsiva edendamise poliitika (seoses meditsiinitavade ja tervislikumate eluviiside õhutamisega). Tervisenäitajad aitavad majandusnäitajaid oluliselt parandada; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et a) jätkuvalt vananev elanikkond, ja b) vananevale elanikkonnale tehtavate kulutuste tõttu riigi rahandusele ja erasektori tootlikkusele kuhjuv surve tekitab liikmesriikidele struktuurse probleemi; Euroopa Liit peaks seetõttu oma pikaajalises strateegias vastu võtma ennetamise põhimõtte püsiva edendamise poliitika (seoses meditsiinitavade ja tervislikumate eluviiside õhutamisega). Tervisenäitajad aitavad majandusnäitajaid oluliselt parandada;

| 7. | palub nõukogul ja komisjonil tunnustada patsientide ühingute rolli neurodegeneratiivsete haiguste valdkonnas ja kaasata nad teabe-, ennetus- ja tugikampaaniatesse dementsust põdevatele inimestele, aga ka uurimisprogrammide ettevalmistamisse; |
| --- | --- |

7.

palub nõukogul ja komisjonil tunnustada patsientide ühingute rolli neurodegeneratiivsete haiguste valdkonnas ja kaasata nad teabe-, ennetus- ja tugikampaaniatesse dementsust põdevatele inimestele, aga ka uurimisprogrammide ettevalmistamisse;

| 8. | soovitab, et komisjon kaaluks hooldajate päeva edendamist, et suurendada teadlikkust ja tunnustada ametlike ja mitteametlike hooldajate olulist rolli kogu Euroopas; |
| --- | --- |

8.

soovitab, et komisjon kaaluks hooldajate päeva edendamist, et suurendada teadlikkust ja tunnustada ametlike ja mitteametlike hooldajate olulist rolli kogu Euroopas;

| 9. | rõhutab, et tõhusate sekkumismeetmete avastamine, mis ennetaksid Alzheimeri tõve teket või lükkaksid edasi selle progresseerumist, on hädavajalik; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et tõhusate sekkumismeetmete avastamine, mis ennetaksid Alzheimeri tõve teket või lükkaksid edasi selle progresseerumist, on hädavajalik;

| 10. | kutsub nõukogu ja komisjoni tegutsema, et tõsta liidus avalikkuse teadlikkust seoses dementsusega, aidates sellega kaasa dementsuse varaste sümptomite äratundmisele, mille eesmärk on varane diagnoos, vastav ravi ja sobiv tugi; |
| --- | --- |

10.

kutsub nõukogu ja komisjoni tegutsema, et tõsta liidus avalikkuse teadlikkust seoses dementsusega, aidates sellega kaasa dementsuse varaste sümptomite äratundmisele, mille eesmärk on varane diagnoos, vastav ravi ja sobiv tugi;

| 11. | rõhutab ennetamise pakilisust ning varase diagnoosimise olulisust tõhusate sekkumismeetmete seisukohast; rõhutab vajadust epidemioloogiliste ja kliiniliste andmete järele, mis aitaksid kaasa konkreetsetele teadusuuringutele, rehabiliteerimisele ja meetmetele, eelkõige asümptomaatilistes etappides ja enne invaliidsuse teket; |
| --- | --- |

11.

rõhutab ennetamise pakilisust ning varase diagnoosimise olulisust tõhusate sekkumismeetmete seisukohast; rõhutab vajadust epidemioloogiliste ja kliiniliste andmete järele, mis aitaksid kaasa konkreetsetele teadusuuringutele, rehabiliteerimisele ja meetmetele, eelkõige asümptomaatilistes etappides ja enne invaliidsuse teket;

| 12. | märgib, et praegu ei toimu spetsiifilisi Alzheimeri tõve ennetamise tegevusi ning ergutab sealhulgas Euroopa tasandil sellise poliitika kehtestamist, mis rajaneks patsientide füüsilise ja intellektuaalse tegevuse jaoks soodsal keskkonnal, toitumisel, mis on vastavuses Euroopa tervisliku toitumise, kehalise tegevuse ja tervise tegevusprogrammi soovitustega, ning kõikide nii aktiivse kui passiivse suitsetamise vähendamise poliitika ergutamisel; |
| --- | --- |

12.

märgib, et praegu ei toimu spetsiifilisi Alzheimeri tõve ennetamise tegevusi ning ergutab sealhulgas Euroopa tasandil sellise poliitika kehtestamist, mis rajaneks patsientide füüsilise ja intellektuaalse tegevuse jaoks soodsal keskkonnal, toitumisel, mis on vastavuses Euroopa tervisliku toitumise, kehalise tegevuse ja tervise tegevusprogrammi soovitustega, ning kõikide nii aktiivse kui passiivse suitsetamise vähendamise poliitika ergutamisel;

| 13. | on veendunud, et varase diagnoosimise testid, mille on hiljuti välja pakkunud Alzheimeri tõve kriteeriumide rahvusvaheline töörühm, riskitegurite alane uurimistegevus ja varase diagnoosimise kriteeriumide kindlaksmääramine on esmatähtsad; |
| --- | --- |

13.

on veendunud, et varase diagnoosimise testid, mille on hiljuti välja pakkunud Alzheimeri tõve kriteeriumide rahvusvaheline töörühm, riskitegurite alane uurimistegevus ja varase diagnoosimise kriteeriumide kindlaksmääramine on esmatähtsad;

| 14. | julgustab kõiki liikmesriike selleks, et nii dementsuse kui ka dementsuse-eelse seisundi uute ravimeetodite eeliseid ära kasutada, aktiivselt osalema varase diagnoosimise ja haiguse süvenemise biomarkerite määramiseks ühiste protokollide kindlaksmääramisel, väljatöötamisel ja rakendamisel, kindlaks määrama ühise teadusuuringute kava neurodegeneratiivsete haiguste valdkonnas ning vahetama neurodegeneratiivsete haiguste uurimise alal häid tavasid, et seeläbi vähendada diagnoosimisel ja ravis valitsevat ebavõrdsust nii liikmesriikide vahel kui ka nende sees; rõhutab, et haiguse markerite hindamise standardsed töömeetodid on määrava tähtsusega ravimiarenduse ja Alzheimeri tõve all kannatavate patsientide tõhusama, tehnoloogilise toega hoolduse väljatöötamise jaoks; |
| --- | --- |

14.

julgustab kõiki liikmesriike selleks, et nii dementsuse kui ka dementsuse-eelse seisundi uute ravimeetodite eeliseid ära kasutada, aktiivselt osalema varase diagnoosimise ja haiguse süvenemise biomarkerite määramiseks ühiste protokollide kindlaksmääramisel, väljatöötamisel ja rakendamisel, kindlaks määrama ühise teadusuuringute kava neurodegeneratiivsete haiguste valdkonnas ning vahetama neurodegeneratiivsete haiguste uurimise alal häid tavasid, et seeläbi vähendada diagnoosimisel ja ravis valitsevat ebavõrdsust nii liikmesriikide vahel kui ka nende sees; rõhutab, et haiguse markerite hindamise standardsed töömeetodid on määrava tähtsusega ravimiarenduse ja Alzheimeri tõve all kannatavate patsientide tõhusama, tehnoloogilise toega hoolduse väljatöötamise jaoks;

| 15. | julgustab liikmesriike tagama, et Alzheimeri tõve teket aeglustavad ravimid tehakse kättesaadavaks kõikidele selle tõve all kannatavatele inimestele ja mitte ainult nendele patsientidele, kellel on diagnoositud raskekujuline Alzheimeri tõbi; |
| --- | --- |

15.

julgustab liikmesriike tagama, et Alzheimeri tõve teket aeglustavad ravimid tehakse kättesaadavaks kõikidele selle tõve all kannatavatele inimestele ja mitte ainult nendele patsientidele, kellel on diagnoositud raskekujuline Alzheimeri tõbi;

| 16. | julgustab komisjoni töötama mitut teadusharu hõlmavate konsultatsioonide põhjal välja suunised ühise varase mäludiagnostika ning spetsiaalse teatamis- ja -teabemehhanismi väljatöötamiseks ja rakendamiseks, mis võimaldab haigel ja tema lähikondlastel toime tulla haiguse süvenemisega läbimõeldud hoiakuga; |
| --- | --- |

16.

julgustab komisjoni töötama mitut teadusharu hõlmavate konsultatsioonide põhjal välja suunised ühise varase mäludiagnostika ning spetsiaalse teatamis- ja -teabemehhanismi väljatöötamiseks ja rakendamiseks, mis võimaldab haigel ja tema lähikondlastel toime tulla haiguse süvenemisega läbimõeldud hoiakuga;

| 17. | julgustab liikmesriike looma spetsialiseeritud keskused ja sisse seadma rahuldav meditsiinitehnika (eelkõige magnetresonantskuva, mille osatähtsus dementsuseuuringutes on vaieldamatu) kogu oma territooriumil; |
| --- | --- |

17.

julgustab liikmesriike looma spetsialiseeritud keskused ja sisse seadma rahuldav meditsiinitehnika (eelkõige magnetresonantskuva, mille osatähtsus dementsuseuuringutes on vaieldamatu) kogu oma territooriumil;

| 18. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles võtma uuringute tegevuskavade koostamisel arvesse dementsuse ja Alzheimeri tõve kiiret levikut ning nende mõju; |
| --- | --- |

18.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles võtma uuringute tegevuskavade koostamisel arvesse dementsuse ja Alzheimeri tõve kiiret levikut ning nende mõju;

| 19. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid arendaksid poliitikat selles suunas, et lihtsustada juurdepääsu rahastamisele dementsuse ja Alzheimeri tõve valdkonnas, sealhulgas ennetusuuringute jaoks, võttes arvesse, kui palju need haigused avaldavad ühiskonnale majanduslikku mõju; |
| --- | --- |

19.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid arendaksid poliitikat selles suunas, et lihtsustada juurdepääsu rahastamisele dementsuse ja Alzheimeri tõve valdkonnas, sealhulgas ennetusuuringute jaoks, võttes arvesse, kui palju need haigused avaldavad ühiskonnale majanduslikku mõju;

| 20. | juhib tähelepanu sellele, kui oluline on mitut teadusharu hõlmav lähenemisviis võimalustele, kuidas koostöö ja kooskõlastamine teadusuuringute valdkonnas Euroopa tasandil võib parandada teadmisi, diagnoosimist, ravi, ennetamist ja sotsiaalteaduslikke uuringuid patsientide, nende perede ja hooldajate heaolu kohta; usub, et uute diagnoosikriteeriumide kindlaksmääramise, varase diagnoosimise testide väljaarendamise ja haiguse dementsuse-eelsetest staadiumidest arenenumasse staadiumisse süvenemise riskitegurite kindlaksmääramise alased uuringud on hädavajalikud; soovitab sellesse protsessi kaasata patsientide esindajaid, tervishoiuorganisatsioone ja meditsiiniteenuste osutajaid; arvab, et selget lisandväärtust annavad ulatuslikud epidemioloogilised ja kliinilised uuringud, mis viiakse läbi riikidevahelise koostöö korras; |
| --- | --- |

20.

juhib tähelepanu sellele, kui oluline on mitut teadusharu hõlmav lähenemisviis võimalustele, kuidas koostöö ja kooskõlastamine teadusuuringute valdkonnas Euroopa tasandil võib parandada teadmisi, diagnoosimist, ravi, ennetamist ja sotsiaalteaduslikke uuringuid patsientide, nende perede ja hooldajate heaolu kohta; usub, et uute diagnoosikriteeriumide kindlaksmääramise, varase diagnoosimise testide väljaarendamise ja haiguse dementsuse-eelsetest staadiumidest arenenumasse staadiumisse süvenemise riskitegurite kindlaksmääramise alased uuringud on hädavajalikud; soovitab sellesse protsessi kaasata patsientide esindajaid, tervishoiuorganisatsioone ja meditsiiniteenuste osutajaid; arvab, et selget lisandväärtust annavad ulatuslikud epidemioloogilised ja kliinilised uuringud, mis viiakse läbi riikidevahelise koostöö korras;

| 21. | tunnistab, kui tähtis on praegu Euroopa Liidu toetus 34-le neurodegeneratiivsete haiguste projektile summas 159 miljonit eurot; on siiski seisukohal, et kaheksanda teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi ettevalmistuste raames on tingimata vaja parandada teadustegevust, mis on praegu killustatud, eelkõige Alzheimeri tõve alal, ning kaasata projektid ravimiteta teraapia, käitumisteraapia ja kognitiivse teraapia valdkonnast, mida on seni ebapiisavalt uuritud; |
| --- | --- |

21.

tunnistab, kui tähtis on praegu Euroopa Liidu toetus 34-le neurodegeneratiivsete haiguste projektile summas 159 miljonit eurot; on siiski seisukohal, et kaheksanda teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi ettevalmistuste raames on tingimata vaja parandada teadustegevust, mis on praegu killustatud, eelkõige Alzheimeri tõve alal, ning kaasata projektid ravimiteta teraapia, käitumisteraapia ja kognitiivse teraapia valdkonnast, mida on seni ebapiisavalt uuritud;

| 22. | usub, et diagnostilised testid varases etapis, riskitegurite uurimine ja varase diagnoosimise kriteeriumid on hädavajalikud; seetõttu arvab, et selget lisandväärtust annavad ulatuslikud epidemioloogilised ja kliinilised uuringud, mis viiakse läbi riikidevahelise koostöö korras; on seisukohal, et Euroopa terviseuuringud, mille raames tehtava kognitiivse testimooduli abil saab väärtuslikku teavet varaste kognitiivsete häirete all kannatavate inimeste arvu kohta, on niisama olulised; |
| --- | --- |

22.

usub, et diagnostilised testid varases etapis, riskitegurite uurimine ja varase diagnoosimise kriteeriumid on hädavajalikud; seetõttu arvab, et selget lisandväärtust annavad ulatuslikud epidemioloogilised ja kliinilised uuringud, mis viiakse läbi riikidevahelise koostöö korras; on seisukohal, et Euroopa terviseuuringud, mille raames tehtava kognitiivse testimooduli abil saab väärtuslikku teavet varaste kognitiivsete häirete all kannatavate inimeste arvu kohta, on niisama olulised;

| 23. | kutsub komisjoni, nõukogu ja liikmesriike üles arvestama meditsiini- ja sotsiaalteaduslike uuringutes ning tervishoiu-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitikas naiste erivajadusi, sest naised moodustavad kahekordse osa kannatajatest ja ebaproportsionaalse osa hooldajatest; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni, nõukogu ja liikmesriike üles arvestama meditsiini- ja sotsiaalteaduslike uuringutes ning tervishoiu-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitikas naiste erivajadusi, sest naised moodustavad kahekordse osa kannatajatest ja ebaproportsionaalse osa hooldajatest;

| 24. | kutsub liikmesriike üles arendama pikaajalist poliitikat ja tegevuskavasid hoolduse ja ennetamise valdkonnas, millega ennetatakse ja käsitletakse sotsiaalseid ja demograafilisi suundumusi, ning keskenduma patsientide eest hoolitsevatele perekondadele toetuse pakkumisele, võimaldades nii sotsiaalset kaitset haavatavatele inimestele, kes kannatavad dementsuse all; |
| --- | --- |

24.

kutsub liikmesriike üles arendama pikaajalist poliitikat ja tegevuskavasid hoolduse ja ennetamise valdkonnas, millega ennetatakse ja käsitletakse sotsiaalseid ja demograafilisi suundumusi, ning keskenduma patsientide eest hoolitsevatele perekondadele toetuse pakkumisele, võimaldades nii sotsiaalset kaitset haavatavatele inimestele, kes kannatavad dementsuse all;

| 25. | rõhutab Alzheimeri tõve ennetamise olulisust tervislike eluviiside õhutamise kaudu, sealhulgas vaimselt ja sotsiaalselt aktiivsena püsimise ning tervisliku toitumise ja kehalise liikumise edendamise kaudu; |
| --- | --- |

25.

rõhutab Alzheimeri tõve ennetamise olulisust tervislike eluviiside õhutamise kaudu, sealhulgas vaimselt ja sotsiaalselt aktiivsena püsimise ning tervisliku toitumise ja kehalise liikumise edendamise kaudu;

| 26. | kutsub liikmesriike üles töötama välja strateegilist teadusuuringute tegevuskava, milles määratakse kindlaks neurodegeneratiivsete haiguste, eelkõige Alzheimeri tõve alaste teadusuuringute vajadused ja eesmärgid, sealhulgas hooldusvajadused, keskpikas ja pikas perspektiivis. Need tegevuskavad peavad olema mõeldud noorteadurite potentsiaali tugevdamiseks ja teadusuuringute uuenduslike lähenemisviiside toetamiseks, toimides avaliku ja erasektori partnerluses; soovitab edendada konkreetsete uurimisvaldkondade tippkeskuste arendamist ning kaasata sellesse patsientide esindajad, hooldajate organisatsioonid ning avaliku ja erasektori tervishoiuteenuste osutajad; |
| --- | --- |

26.

kutsub liikmesriike üles töötama välja strateegilist teadusuuringute tegevuskava, milles määratakse kindlaks neurodegeneratiivsete haiguste, eelkõige Alzheimeri tõve alaste teadusuuringute vajadused ja eesmärgid, sealhulgas hooldusvajadused, keskpikas ja pikas perspektiivis. Need tegevuskavad peavad olema mõeldud noorteadurite potentsiaali tugevdamiseks ja teadusuuringute uuenduslike lähenemisviiside toetamiseks, toimides avaliku ja erasektori partnerluses; soovitab edendada konkreetsete uurimisvaldkondade tippkeskuste arendamist ning kaasata sellesse patsientide esindajad, hooldajate organisatsioonid ning avaliku ja erasektori tervishoiuteenuste osutajad;

| 27. | kutsub liikmesriike tegema komisjoniga koostööd eesmärgiga uurida võimalikke komisjoni algatusi, et aidata liikmesriikidel arendada ja rakendada ühist teaduskava; |
| --- | --- |

27.

kutsub liikmesriike tegema komisjoniga koostööd eesmärgiga uurida võimalikke komisjoni algatusi, et aidata liikmesriikidel arendada ja rakendada ühist teaduskava;

| 28. | kutsub liikmesriike üles arendama tegevuskavasid, mille eesmärk on parandada Alzheimeri tõve ja muude dementsuse vormide all kannatavate patsientide ja nende perekondade heaolu ja elukvaliteeti; |
| --- | --- |

28.

kutsub liikmesriike üles arendama tegevuskavasid, mille eesmärk on parandada Alzheimeri tõve ja muude dementsuse vormide all kannatavate patsientide ja nende perekondade heaolu ja elukvaliteeti;

| 29. | kutsub Euroopa institutsioone nii palju kui võimalik toetama Alzheimer Europe'i dementsuse teadusuuringute vaatlusjaama (Dementia Research Observatory) kui kasulikku vahendit parimate tavade ja uurimistulemuste levitamiseks patsientidele ja nende hooldajatele; |
| --- | --- |

29.

kutsub Euroopa institutsioone nii palju kui võimalik toetama Alzheimer Europe'i dementsuse teadusuuringute vaatlusjaama (Dementia Research Observatory) kui kasulikku vahendit parimate tavade ja uurimistulemuste levitamiseks patsientidele ja nende hooldajatele;

| 30. | juhib tähelepanu sellele, kui oluline on uurida seoseid ja erinevusi vananemise ja dementsuse, dementsuse ja eakate depressiooni ning sooliste erinevuste ja erinevat tüüpi dementsuse vahel; lisaks julgustab liikmesriike edendama konkreetseid tervishoiu- ja uurimisprogramme, milles pööratakse suurt tähelepanu patsientide valikutele ja väljavaadetele, ning andma soovitusi, mille keskmes on väärikuse ja sotsiaalse kaasamise aluspõhimõtted, edendades niiviisi patsientide iseseisvust ja enesemääramist; |
| --- | --- |

30.

juhib tähelepanu sellele, kui oluline on uurida seoseid ja erinevusi vananemise ja dementsuse, dementsuse ja eakate depressiooni ning sooliste erinevuste ja erinevat tüüpi dementsuse vahel; lisaks julgustab liikmesriike edendama konkreetseid tervishoiu- ja uurimisprogramme, milles pööratakse suurt tähelepanu patsientide valikutele ja väljavaadetele, ning andma soovitusi, mille keskmes on väärikuse ja sotsiaalse kaasamise aluspõhimõtted, edendades niiviisi patsientide iseseisvust ja enesemääramist;

| 31. | kutsub liikmesriike üles eraldama piisavalt vahendeid Alzheimeri tõve all kannatavate patsientide tervishoiule, teabevahetusele ja selles valdkonnas saadud tulemuste võrgustiku loomisele; |
| --- | --- |

31.

kutsub liikmesriike üles eraldama piisavalt vahendeid Alzheimeri tõve all kannatavate patsientide tervishoiule, teabevahetusele ja selles valdkonnas saadud tulemuste võrgustiku loomisele;

| 32. | rõhutab haigete ja eakate kodus abistamise tähtsust ning mittetulundusühingute ja vabatahtlike organisatsioonide tähtsat osa Alzheimeri tõve ja teiste vanadushaiguste all kannatavatele patsientidele abi osutamises; julgustab liikmesriike looma partnerlusvorme selliste organisatsioonidega ja toetama nende tegevust; kutsub ühtlasi liikmesriike üles väärtustama ja tunnustama vaatlusaluste haiguste all kannatava inimese pereliikmete poolt tagatud koduse hoolduse rolli; |
| --- | --- |

32.

rõhutab haigete ja eakate kodus abistamise tähtsust ning mittetulundusühingute ja vabatahtlike organisatsioonide tähtsat osa Alzheimeri tõve ja teiste vanadushaiguste all kannatavatele patsientidele abi osutamises; julgustab liikmesriike looma partnerlusvorme selliste organisatsioonidega ja toetama nende tegevust; kutsub ühtlasi liikmesriike üles väärtustama ja tunnustama vaatlusaluste haiguste all kannatava inimese pereliikmete poolt tagatud koduse hoolduse rolli;

| 33. | rõhutab vajadust tegevuste järele, mille puhul keskendutakse lisaks ravimitel põhineva Alzheimeri tõve ravile, kui see seisund on juba välja arenenud, ka ennetavatele meetmetele Alzheimeri tõve arenemise võimaluste vähendamiseks, sealhulgas dieedile ja toitumisele; kutsub üles tegema laiaulatuslikku uurimistööd dieedi ja toitumise mõju kohta Alzheimeri tõvele, ning nõu, sh toitumisalase nõu andmiseks haiguse ennetamise kohta, mida tuleks arendada ja levitada avalikkusele teadlikkuse tõstmise kampaaniate kaudu; |
| --- | --- |

33.

rõhutab vajadust tegevuste järele, mille puhul keskendutakse lisaks ravimitel põhineva Alzheimeri tõve ravile, kui see seisund on juba välja arenenud, ka ennetavatele meetmetele Alzheimeri tõve arenemise võimaluste vähendamiseks, sealhulgas dieedile ja toitumisele; kutsub üles tegema laiaulatuslikku uurimistööd dieedi ja toitumise mõju kohta Alzheimeri tõvele, ning nõu, sh toitumisalase nõu andmiseks haiguse ennetamise kohta, mida tuleks arendada ja levitada avalikkusele teadlikkuse tõstmise kampaaniate kaudu;

| 34. | rõhutab, et dementsuse psühholoogiliste ja sotsiaalsete aspektide mõistmiseks on vaja ka teadusuuringuid tervisesäästlikkuses, sotsiaalteadustes ja humanitaarainetes ning mittefarmakoloogilisi lähenemisviise; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et dementsuse psühholoogiliste ja sotsiaalsete aspektide mõistmiseks on vaja ka teadusuuringuid tervisesäästlikkuses, sotsiaalteadustes ja humanitaarainetes ning mittefarmakoloogilisi lähenemisviise;

| 35. | on seisukohal, et mäluhäirete varaste sümptomite diagnoosimine peaks olema töötervishoius üks prioriteetseid valdkondi; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et mäluhäirete varaste sümptomite diagnoosimine peaks olema töötervishoius üks prioriteetseid valdkondi;

| 36. | nõuab tungivalt, et komisjon, nõukogu ja liikmesriigid kaaluksid ohutusnõuete kehtestamist, mida saab rakendada vanemate inimeste eest hoolitsemisele spetsialiseerunud asutustele, kogukondadele, kuhu nad kuuluvad, ning koduse hoolduse korraldusele; |
| --- | --- |

36.

nõuab tungivalt, et komisjon, nõukogu ja liikmesriigid kaaluksid ohutusnõuete kehtestamist, mida saab rakendada vanemate inimeste eest hoolitsemisele spetsialiseerunud asutustele, kogukondadele, kuhu nad kuuluvad, ning koduse hoolduse korraldusele;

| 37. | palub liikmesriikidel tihedas koostöös komisjoni ja uurimisasutustega koostada ühised suunised, et koolitada personali, kes töötab Alzheimeri tõve all kannatavate patsientidega mis tahes ametikohal (meditsiinitöötajad ja parameedikud), ning koolitada ja jälgida pereliikmetest ja muid hooldajaid, et tagada olemasolevate ressursside pädev ja tõhus kasutamine; juhib tähelepanu asjaolule, et vajadus dementsuse all kannatavate isikutega töötavate kvalifitseeritud inimeste järele kasvab kiiresti; |
| --- | --- |

37.

palub liikmesriikidel tihedas koostöös komisjoni ja uurimisasutustega koostada ühised suunised, et koolitada personali, kes töötab Alzheimeri tõve all kannatavate patsientidega mis tahes ametikohal (meditsiinitöötajad ja parameedikud), ning koolitada ja jälgida pereliikmetest ja muid hooldajaid, et tagada olemasolevate ressursside pädev ja tõhus kasutamine; juhib tähelepanu asjaolule, et vajadus dementsuse all kannatavate isikutega töötavate kvalifitseeritud inimeste järele kasvab kiiresti;

| 38. | kutsub liikmesriike kaaluma võimalusi, mida pakuvad ELi 2020. aasta strateegiad „Uute töökohtade tegevuskava” ja „Uute töökohtade jaoks uued oskused”, et tugevdada tulevase tööjõu suutlikkust, mis on seotud Alzheimeri tõve ja teiste dementsuse vormide all kannatavate inimeste eest hoolitsemisega; Euroopas tuleb edendada uusi oskuste keskseid töökohti, et hoolitseda üha enam sõltuva vananeva elanikkonna eest; |
| --- | --- |

38.

kutsub liikmesriike kaaluma võimalusi, mida pakuvad ELi 2020. aasta strateegiad „Uute töökohtade tegevuskava” ja „Uute töökohtade jaoks uued oskused”, et tugevdada tulevase tööjõu suutlikkust, mis on seotud Alzheimeri tõve ja teiste dementsuse vormide all kannatavate inimeste eest hoolitsemisega; Euroopas tuleb edendada uusi oskuste keskseid töökohti, et hoolitseda üha enam sõltuva vananeva elanikkonna eest;

| 39. | kutsub komisjoni üles paremini ära kasutama lipulaevaalgatuse „Innovatiivne liit” vahendeid Euroopa 2020. aasta strateegias ning kavandatud pilootpartnerlust seoses aktiivse ja tervisliku vananemisega (algatatakse 2011. aasta algul), et tegeleda dementsusega Euroopas; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni üles paremini ära kasutama lipulaevaalgatuse „Innovatiivne liit” vahendeid Euroopa 2020. aasta strateegias ning kavandatud pilootpartnerlust seoses aktiivse ja tervisliku vananemisega (algatatakse 2011. aasta algul), et tegeleda dementsusega Euroopas;

| 40. | rõhutab, et hiljutised edusammud seoses ülesvõtete ja biomarkerite uuringutega annavad võimaluse tuvastada nn vaikseid molekulaarprotsesse ja Alzheimeri tõve varaseid märke näiteks praegu uuritava märgistusaine abil, mis võimaldab visualiseerida ajus amuloidi lademeid, mis on üks selle haigusega seostatavast kahest kahjustusest; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et hiljutised edusammud seoses ülesvõtete ja biomarkerite uuringutega annavad võimaluse tuvastada nn vaikseid molekulaarprotsesse ja Alzheimeri tõve varaseid märke näiteks praegu uuritava märgistusaine abil, mis võimaldab visualiseerida ajus amuloidi lademeid, mis on üks selle haigusega seostatavast kahest kahjustusest;

| 41. | tunnustab perekondade, hooldajate ja kogukondade antavat olulist panust, et võimaldada kannatavatel patsientidel realiseerida oma potentsiaali, ning palub liikmesriikidel toetada perekondi, hooldajaid ja kogukonna elu; |
| --- | --- |

41.

tunnustab perekondade, hooldajate ja kogukondade antavat olulist panust, et võimaldada kannatavatel patsientidel realiseerida oma potentsiaali, ning palub liikmesriikidel toetada perekondi, hooldajaid ja kogukonna elu;

| 42. | rõhutab, et on oluline tagada psühholoogiline tugi patsientidele ja nende peredele; toob esile seda, kui tähtis on ühendada psühhosotsiaalne lähenemisviis vananemisele ning meditsiiniliste ja biomeditsiiniliste uuringute tulemused; kinnitab vajadust uuringute järele tervishoiumajanduse, sotsiaal-humanistlike aspektide ja ravi mittefarmatseutiliste lähenemisviiside valdkondades, et suuta aru saada dementsuse psühholoogilistest, majanduslikest ja sotsiaalsetest aspektidest ning edendada olemasolevate tehnoloogiate kasutamist (e-tervishoid, ITC, tugitehnoloogia jne); |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et on oluline tagada psühholoogiline tugi patsientidele ja nende peredele; toob esile seda, kui tähtis on ühendada psühhosotsiaalne lähenemisviis vananemisele ning meditsiiniliste ja biomeditsiiniliste uuringute tulemused; kinnitab vajadust uuringute järele tervishoiumajanduse, sotsiaal-humanistlike aspektide ja ravi mittefarmatseutiliste lähenemisviiside valdkondades, et suuta aru saada dementsuse psühholoogilistest, majanduslikest ja sotsiaalsetest aspektidest ning edendada olemasolevate tehnoloogiate kasutamist (e-tervishoid, ITC, tugitehnoloogia jne);

| 43. | soovitab, et komisjon uuriks, kuidas laiendada ELi algatusi dementsuse all kannatavate inimeste õiguste valdkonnas, sealhulgas patsientide korralduste (ravitahteavalduste) kasutamist ja eestkoste süsteemide küsimust; |
| --- | --- |

43.

soovitab, et komisjon uuriks, kuidas laiendada ELi algatusi dementsuse all kannatavate inimeste õiguste valdkonnas, sealhulgas patsientide korralduste (ravitahteavalduste) kasutamist ja eestkoste süsteemide küsimust;

| 44. | julgustab liikmesriike kaaluma antipsühhootiliste ravimite kasutamise vähendamist Alzheimeri tõve all kannatajate abistamiseks mõeldud tegevuskavades, arvestades, et neid ravimeid määratakse praegusel ajal tavaliselt dementsuse mõjude vastu võitlemiseks, kuid nende kasulik on toime piiratud ning nende määramine on toonud igal aastal kaasa surmajuhtumite arvu suurenemise; |
| --- | --- |

44.

julgustab liikmesriike kaaluma antipsühhootiliste ravimite kasutamise vähendamist Alzheimeri tõve all kannatajate abistamiseks mõeldud tegevuskavades, arvestades, et neid ravimeid määratakse praegusel ajal tavaliselt dementsuse mõjude vastu võitlemiseks, kuid nende kasulik on toime piiratud ning nende määramine on toonud igal aastal kaasa surmajuhtumite arvu suurenemise;

| 45. | rõhutab, et Alzheimeri tõve all kannatavate inimeste väärikust tuleb säilitada ning nende häbimärgistamine ja diskrimineerimine tuleb lõpetada; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et Alzheimeri tõve all kannatavate inimeste väärikust tuleb säilitada ning nende häbimärgistamine ja diskrimineerimine tuleb lõpetada;

| 46. | julgustab liikmesriike ja komisjoni arendama uusi poliitilisi stiimuleid, et aidata kaasa teabe levitamisele ja turule sisenemise strateegiatele nende uuenduslike ravimeetmete ja diagnostiliste testide puhul, millega käsitletakse Alzheimeri tõve all kannatavate patsientide praeguseid rahuldamata vajadusi; |
| --- | --- |

46.

julgustab liikmesriike ja komisjoni arendama uusi poliitilisi stiimuleid, et aidata kaasa teabe levitamisele ja turule sisenemise strateegiatele nende uuenduslike ravimeetmete ja diagnostiliste testide puhul, millega käsitletakse Alzheimeri tõve all kannatavate patsientide praeguseid rahuldamata vajadusi;

| 47. | julgustab liikmesriike töötama välja tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid, mille aluspõhimõte on tegevusulatuse maksimeerimine ja võrdse juurdepääsu ja võrdsuse tagamine, et julgustada integreeritud teenuste kättetoimetamise arendamist kogukondades ja kodus, et abistada dementsuse all kannatavaid inimesi nii maa- kui linnapiirkondades, hoolimata vanusest, soost, etnilisest päritolust, rahalisest olukorrast ja puudest; julgustab liikmesriike võtma meetmeid, et tegeleda selliste teguritega, mis avaldavad elanikkonna tervisele ebavõrdselt mõju viisil, mida oleks võimalik vältida; julgustab komisjoni ja liikmesriike lisaks arendama andmete kogumist tervisealase ebavõrdsuse kohta; |
| --- | --- |

47.

julgustab liikmesriike töötama välja tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid, mille aluspõhimõte on tegevusulatuse maksimeerimine ja võrdse juurdepääsu ja võrdsuse tagamine, et julgustada integreeritud teenuste kättetoimetamise arendamist kogukondades ja kodus, et abistada dementsuse all kannatavaid inimesi nii maa- kui linnapiirkondades, hoolimata vanusest, soost, etnilisest päritolust, rahalisest olukorrast ja puudest; julgustab liikmesriike võtma meetmeid, et tegeleda selliste teguritega, mis avaldavad elanikkonna tervisele ebavõrdselt mõju viisil, mida oleks võimalik vältida; julgustab komisjoni ja liikmesriike lisaks arendama andmete kogumist tervisealase ebavõrdsuse kohta;

| 48. | kutsub liikmesriike üles olema teadlikud ennetavast ravist, mis aitab aeglustada dementsuse teket, ning tagama haiguse all kannatajatele juurdepääs taskukohasele ja kvaliteetsele hooldusele; toob esile, et liikmesriikidel on vaja kaitsta selliseid teenuseid eelarve konsolideerimise ajal kogu Euroopas; |
| --- | --- |

48.

kutsub liikmesriike üles olema teadlikud ennetavast ravist, mis aitab aeglustada dementsuse teket, ning tagama haiguse all kannatajatele juurdepääs taskukohasele ja kvaliteetsele hooldusele; toob esile, et liikmesriikidel on vaja kaitsta selliseid teenuseid eelarve konsolideerimise ajal kogu Euroopas;

| 49. | kutsub liikmesriike üles moodustama Euroopa ühendatud kompetentsuskeskuste võrgustikku, kus keskendutakse dementsuse ja Alzheimeri tõve diagnoosimise, ravi ja hoolduse alasele teadmusele ning mille kaudu saaks liikmesriikide vahel teavet ja andmeid vahetada ja hinnata; |
| --- | --- |

49.

kutsub liikmesriike üles moodustama Euroopa ühendatud kompetentsuskeskuste võrgustikku, kus keskendutakse dementsuse ja Alzheimeri tõve diagnoosimise, ravi ja hoolduse alasele teadmusele ning mille kaudu saaks liikmesriikide vahel teavet ja andmeid vahetada ja hinnata;

| 50. | ergutab liikmesriike arendama välja personaliseeritud mitut kutseala ja mitut valdkonda hõlmavad hoolitsus- ja hooldamisametialad, mida koordineerib üks ja ainus suunaja alates diagnoosi teatavaks tegemisest, hõlbustama kodus hooldamist universaalsete ja spetsialiseeritud koduabi- ja -hooldusteenuste, koduautomaatika ning uute info- ja sidetehnoloogiate intensiivsema kasutamisega; |
| --- | --- |

50.

ergutab liikmesriike arendama välja personaliseeritud mitut kutseala ja mitut valdkonda hõlmavad hoolitsus- ja hooldamisametialad, mida koordineerib üks ja ainus suunaja alates diagnoosi teatavaks tegemisest, hõlbustama kodus hooldamist universaalsete ja spetsialiseeritud koduabi- ja -hooldusteenuste, koduautomaatika ning uute info- ja sidetehnoloogiate intensiivsema kasutamisega;

| 51. | kutsub liikmesriike üles arendama välja mitmekülgsed, uuenduslikud ja kvaliteetsed puhkestruktuurid pereliikmetest hooldajatele, nagu ajutised majutuskohad ja vastuvõtukeskused, ning tagama hooldajate tervisekontrolli, pakkudes neile näiteks asjakohast ravikulude katmist ning psühholoogilist või sotsiaalset tuge; |
| --- | --- |

51.

kutsub liikmesriike üles arendama välja mitmekülgsed, uuenduslikud ja kvaliteetsed puhkestruktuurid pereliikmetest hooldajatele, nagu ajutised majutuskohad ja vastuvõtukeskused, ning tagama hooldajate tervisekontrolli, pakkudes neile näiteks asjakohast ravikulude katmist ning psühholoogilist või sotsiaalset tuge;

| 52. | kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles tugevdama teadustegevust, parandama diagnoosimisvõimalusi ja kohandama ravi- ja hooldusteenuseid noorte haigete vajadustele; |
| --- | --- |

52.

kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles tugevdama teadustegevust, parandama diagnoosimisvõimalusi ja kohandama ravi- ja hooldusteenuseid noorte haigete vajadustele;

| 53. | ergutab liikmesriike niipea, kui muutuvad kättesaadavaks uued ravimeetodid, mille terapeutiline tõhusus on kontrollitud ja tõendatud, võimaldama nii kiiresti kui võimalik nende kasutamist seda haigust põdevatele patsientidele; |
| --- | --- |

53.

ergutab liikmesriike niipea, kui muutuvad kättesaadavaks uued ravimeetodid, mille terapeutiline tõhusus on kontrollitud ja tõendatud, võimaldama nii kiiresti kui võimalik nende kasutamist seda haigust põdevatele patsientidele;

| 54. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid suurendaksid avalikkuse ja ametialast teadlikkust kõrgema/keskmise kvalifikatsiooniga tervishoiutöötajate, tervishoiualase poliitika otsustajate ja meedia hulgas, mille tulemusel suudetakse paremini ära tunda Alzheimeri tõve sümptomeid ning aru saada sellest ja selle all kannatavate inimeste hooldamisest; teadlikkuse puhul peaks keskenduma erinevatele komponentidele, nagu diagnoosimine, ravi ja sobiv toetus; |
| --- | --- |

54.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid suurendaksid avalikkuse ja ametialast teadlikkust kõrgema/keskmise kvalifikatsiooniga tervishoiutöötajate, tervishoiualase poliitika otsustajate ja meedia hulgas, mille tulemusel suudetakse paremini ära tunda Alzheimeri tõve sümptomeid ning aru saada sellest ja selle all kannatavate inimeste hooldamisest; teadlikkuse puhul peaks keskenduma erinevatele komponentidele, nagu diagnoosimine, ravi ja sobiv toetus;

| 55. | tuletab komisjonile meelde 2006. aasta Bowise raportit, milles nõutakse, et tööandjad teeksid poliitilisi algatusi „Vaimne tervis töökohal”, mis on nende tervishoiu ja tööohutusega seotud kohustuste vajalik osa, et tagada vaimsete häiretega inimestele võimalikult hea tööturule kaasamine, ning nõuab algatuste avalikustamist ja jälgimist olemasolevate tervishoiu ja ohutusega seotud õigusaktide raames; tuletab komisjonile meelde, et parlament ootab endiselt nende poliitiliste algatuste avalikustamist; |
| --- | --- |

55.

tuletab komisjonile meelde 2006. aasta Bowise raportit, milles nõutakse, et tööandjad teeksid poliitilisi algatusi „Vaimne tervis töökohal”, mis on nende tervishoiu ja tööohutusega seotud kohustuste vajalik osa, et tagada vaimsete häiretega inimestele võimalikult hea tööturule kaasamine, ning nõuab algatuste avalikustamist ja jälgimist olemasolevate tervishoiu ja ohutusega seotud õigusaktide raames; tuletab komisjonile meelde, et parlament ootab endiselt nende poliitiliste algatuste avalikustamist;

| 56. | rõhutab Alzheimeri tõve ja muude dementsuse vormidega kaasnevate ravikulude suurust ning et on oluline leida toimivaid lahendusi, milles võetakse arvesse otseseid ravikulusid (mis hõlmavad tervishoiusüsteemi kulusid – kulud spetsialistidele, meditsiinitoodetele, arstlikele läbivaatustele ja regulaarsetele kontrollidele), otseseid sotsiaalkulusid (mis hõlmavad kulusid formaalsetele teenustele meditsiinisüsteemist väljaspool – sotsiaalteenused, kodune hooldus, toidu- ja transporditeenuste osutamine, patsientide paigutamine spetsiaalsetesse vanurite hooldamiseks mõeldud hooldekeskustesse, kus nad saavad arstiabi) ning mitteametlikke kulusid (mis hõlmavad kulusid, mis on seotud vähenenud jõudlusega pikendatud tööea korral ning väljundi vähenemisega varase pensionile mineku, tervislikel põhjustel töölt lahkumise ja surma tõttu); |
| --- | --- |

56.

rõhutab Alzheimeri tõve ja muude dementsuse vormidega kaasnevate ravikulude suurust ning et on oluline leida toimivaid lahendusi, milles võetakse arvesse otseseid ravikulusid (mis hõlmavad tervishoiusüsteemi kulusid – kulud spetsialistidele, meditsiinitoodetele, arstlikele läbivaatustele ja regulaarsetele kontrollidele), otseseid sotsiaalkulusid (mis hõlmavad kulusid formaalsetele teenustele meditsiinisüsteemist väljaspool – sotsiaalteenused, kodune hooldus, toidu- ja transporditeenuste osutamine, patsientide paigutamine spetsiaalsetesse vanurite hooldamiseks mõeldud hooldekeskustesse, kus nad saavad arstiabi) ning mitteametlikke kulusid (mis hõlmavad kulusid, mis on seotud vähenenud jõudlusega pikendatud tööea korral ning väljundi vähenemisega varase pensionile mineku, tervislikel põhjustel töölt lahkumise ja surma tõttu);

| 57. | julgustab liikmesriike töötama välja teabekampaaniaid nii üldsusele kui ka konkreetsetele sihtrühmadele, nagu kooliõpilastele ning tervishoiu- ja sotsiaaltöötajatele, võrdlema ja vahetama kogemusi pereliikmetest hooldajate, patsientide ühingute ja valitsusväliste organisatsioonide toetusmeetmete valdkonnas, edendama kodudes ja päevakeskustes tegutsevate vabatahtlike töötajate ning psühholoogilist, õigus- ja tervisealast abi osutavate isikute koolitust ja organiseerimist käsitlevate teabelehtede avaldamist ja levitamist, sealhulgas internetis, ning toetama või looma Alzheimeri tõve ühinguid, et võimaldada asjaomastel isikutel kogemusi vahetada; tõstab esile kõikide teadlikkuse ja koolituskampaaniate tähtsust dementsuse sümptomite äratundmise oskuses; |
| --- | --- |

57.

julgustab liikmesriike töötama välja teabekampaaniaid nii üldsusele kui ka konkreetsetele sihtrühmadele, nagu kooliõpilastele ning tervishoiu- ja sotsiaaltöötajatele, võrdlema ja vahetama kogemusi pereliikmetest hooldajate, patsientide ühingute ja valitsusväliste organisatsioonide toetusmeetmete valdkonnas, edendama kodudes ja päevakeskustes tegutsevate vabatahtlike töötajate ning psühholoogilist, õigus- ja tervisealast abi osutavate isikute koolitust ja organiseerimist käsitlevate teabelehtede avaldamist ja levitamist, sealhulgas internetis, ning toetama või looma Alzheimeri tõve ühinguid, et võimaldada asjaomastel isikutel kogemusi vahetada; tõstab esile kõikide teadlikkuse ja koolituskampaaniate tähtsust dementsuse sümptomite äratundmise oskuses;

| 58. | julgustab liikmesriike vabatahtlikkuse alusel edendama tasuta mälu sõeluuringute kasutamist nende elanikkonnarühmade jaoks, kes vastavalt teaduslikele andmetele kuuluvad Alzheimeri tõve või mõne muu dementsuse vormi haigestumise riskigruppi; |
| --- | --- |

58.

julgustab liikmesriike vabatahtlikkuse alusel edendama tasuta mälu sõeluuringute kasutamist nende elanikkonnarühmade jaoks, kes vastavalt teaduslikele andmetele kuuluvad Alzheimeri tõve või mõne muu dementsuse vormi haigestumise riskigruppi;

| 59. | ergutab liikmesriike ja komisjoni edendama arutelu eetiliste hoiakute üle haigete suhtes, et tagada inimväärikuse austamine, ning kaaluma neurodegeneratiivseid haigusi põdevate inimeste õigusliku staatuse üle, et õiguslikult määratleda haige vabadusepiiramise ja õiguskaitse kohaldamisala; |
| --- | --- |

59.

ergutab liikmesriike ja komisjoni edendama arutelu eetiliste hoiakute üle haigete suhtes, et tagada inimväärikuse austamine, ning kaaluma neurodegeneratiivseid haigusi põdevate inimeste õigusliku staatuse üle, et õiguslikult määratleda haige vabadusepiiramise ja õiguskaitse kohaldamisala;

| 60. | kutsub üles tunnustama Alzheimeri tõve ühendusi peamiste partneritena ning kaasama neid järgmistesse tegevustesse: 1) ennetuslike soovituste määratlemine ning nende levitamine rohujuure tasandil, 2) väga vajaliku teabe ja toetuse pakkumine dementsuse all kannatavatele inimestele ja nende hooldajatele, 3) dementsuse all kannatavate inimeste ja nende hooldajate vajaduste esindamine poliitiliste otsustajate juures ning 4) koostöö edendamine meditsiinivaldkonnaga tervikliku lähenemisviisi pakkumiseks; juhib tähelepanu asjaolule, et selleks peaksid Euroopa institutsioonid uurima Euroopa Liidu rahvatervise programmi võimalusi, et pakkuda regulaarset põhilist rahastamist Alzheimer Europe'ile ning julgustada liikmesriike toetama Alzheimeri tõve ühendusi riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

60.

kutsub üles tunnustama Alzheimeri tõve ühendusi peamiste partneritena ning kaasama neid järgmistesse tegevustesse: 1) ennetuslike soovituste määratlemine ning nende levitamine rohujuure tasandil, 2) väga vajaliku teabe ja toetuse pakkumine dementsuse all kannatavatele inimestele ja nende hooldajatele, 3) dementsuse all kannatavate inimeste ja nende hooldajate vajaduste esindamine poliitiliste otsustajate juures ning 4) koostöö edendamine meditsiinivaldkonnaga tervikliku lähenemisviisi pakkumiseks; juhib tähelepanu asjaolule, et selleks peaksid Euroopa institutsioonid uurima Euroopa Liidu rahvatervise programmi võimalusi, et pakkuda regulaarset põhilist rahastamist Alzheimer Europe'ile ning julgustada liikmesriike toetama Alzheimeri tõve ühendusi riiklikul tasandil;

| 61. | julgustab liikmesriike arendama tugirühmi asutustes töötavatele tervishoiutöötajatele, haiglasse paigutatud patsientide sugulastele, patsienti kodus abistavatele sugulastele ning tervishoiutöötajatele, kes pakuvad tervishoiuteenust kodus; |
| --- | --- |

61.

julgustab liikmesriike arendama tugirühmi asutustes töötavatele tervishoiutöötajatele, haiglasse paigutatud patsientide sugulastele, patsienti kodus abistavatele sugulastele ning tervishoiutöötajatele, kes pakuvad tervishoiuteenust kodus;

| 62. | kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles edendama koostöös Euroopa Parlamendiga dementsuse all kannatavate inimeste iseseisvust ning aitama kaasa nende väärikusele ja sotsiaalsele kaasamisele tervishoiu valdkonna tegevuskavade kaudu, ning andma teavet parimate tavade kohta seoses haavatavate inimeste õiguste austamisega ning dementsuse all kannatavate patsientide väärkohtlemise vastu võitlemisega; |
| --- | --- |

62.

kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles edendama koostöös Euroopa Parlamendiga dementsuse all kannatavate inimeste iseseisvust ning aitama kaasa nende väärikusele ja sotsiaalsele kaasamisele tervishoiu valdkonna tegevuskavade kaudu, ning andma teavet parimate tavade kohta seoses haavatavate inimeste õiguste austamisega ning dementsuse all kannatavate patsientide väärkohtlemise vastu võitlemisega;

| 63. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles edendama riiklike asutuste ning eraõiguslike ja riiklike asutuste vahelise koostöö arengut seoses uurimisprojektide rakendamisega ning seeläbi rakendama meetmeid, vahendeid ja kogemusi era- ja avalikus sektoris Alzheimeri tõve ja muude dementsuse vormide mõjudega võitlemiseks; |
| --- | --- |

63.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles edendama riiklike asutuste ning eraõiguslike ja riiklike asutuste vahelise koostöö arengut seoses uurimisprojektide rakendamisega ning seeläbi rakendama meetmeid, vahendeid ja kogemusi era- ja avalikus sektoris Alzheimeri tõve ja muude dementsuse vormide mõjudega võitlemiseks;

| 64. | rõhutab, et vaja on teha palju edusamme Alzheimeri tõve või sellega seotud haiguste all kannatavatele patsientidele juurdepääsu võimaldamisel ravikatsetele selleks, et kontrollida uute molekulide tõhusust; rõhutab samuti, et neid probleeme tuleb arvesse võtta ravimite kliinilisi uuringuid käsitleva ELi direktiivi (2001/20/EÜ) järgmisel läbivaatamisel; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, et vaja on teha palju edusamme Alzheimeri tõve või sellega seotud haiguste all kannatavatele patsientidele juurdepääsu võimaldamisel ravikatsetele selleks, et kontrollida uute molekulide tõhusust; rõhutab samuti, et neid probleeme tuleb arvesse võtta ravimite kliinilisi uuringuid käsitleva ELi direktiivi (2001/20/EÜ) järgmisel läbivaatamisel;

| 65. | arvestades Alzheimeri tõve ränka mõju inimese mälule ja vaimsetele võimetele, palub liikmesriikidel töötada välja riiklikud strateegiad selleks, et ametiasutused, kelle ülesanne on anda haigetele majanduslikku abi, võtaksid ka ülesandeks valvata, et seda abi kasutatakse ainult haige jaoks; |
| --- | --- |

65.

arvestades Alzheimeri tõve ränka mõju inimese mälule ja vaimsetele võimetele, palub liikmesriikidel töötada välja riiklikud strateegiad selleks, et ametiasutused, kelle ülesanne on anda haigetele majanduslikku abi, võtaksid ka ülesandeks valvata, et seda abi kasutatakse ainult haige jaoks;

| 66. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

66.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0313

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0306.

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/44 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/44

---

Kolmapäev, 19. jaanuar 2011Astmainhalaatorid

P7_TA(2011)0017

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta resolutsioon Christoph Kleini (Saksamaa kodanik) petitsiooni 0473/2008 kohta, mis käsitleb Euroopa Komisjoni suutmatust võtta meetmeid seoses ühe konkurentsijuhtumiga ja sellest tulenevat kahjulikku mõju asjaomasele ettevõttele

2012/C 136 E/08

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjonile 10. novembril 2010 esitatud küsimust petitsiooni 0473/2008 kohta, mille on esitanud Christoph Klein (Saksamaa) ning mis käsitleb Euroopa Komisjoni suutmatust võtta meetmeid seoses ühe konkurentsijuhtumiga ja sellest tulenevat kahjulikku mõju asjaomasele ettevõttele (O-0182/2010 – B7-0666/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile 10. novembril 2010 esitatud küsimust petitsiooni 0473/2008 kohta, mille on esitanud Christoph Klein (Saksamaa) ning mis käsitleb Euroopa Komisjoni suutmatust võtta meetmeid seoses ühe konkurentsijuhtumiga ja sellest tulenevat kahjulikku mõju asjaomasele ettevõttele (O-0182/2010 – B7-0666/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 227; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 227;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 201 ja 202, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 201 ja 202,

| A. | arvestades, et selle juhtumi puhul kohaldatakse õigusliku alusena nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta (1), milles on sätestatud, et I klassi kuuluvate meditsiiniseadmete tootjad võivad sellise seadme turule lasta ilma volitatud asutuse või pädeva asutuse osalemiseta ning et tootja ülesanne on tõestada seadme vastavust direktiivi nõuetele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et selle juhtumi puhul kohaldatakse õigusliku alusena nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta (1), milles on sätestatud, et I klassi kuuluvate meditsiiniseadmete tootjad võivad sellise seadme turule lasta ilma volitatud asutuse või pädeva asutuse osalemiseta ning et tootja ülesanne on tõestada seadme vastavust direktiivi nõuetele;

| B. | arvestades, et liikmesriigid on nende nõuete täitmise tagamiseks kohustatud teostama turujärelevalvet ning võtma vajalikke meetmeid, mille hulka kuuluvad artiklis 8 osutatud kaitseklausli kohane menetlus ning artiklis 18 osutatud meetmed, mida rakendatakse põhjendamatult kinnitatud CE-märgise puhul; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et liikmesriigid on nende nõuete täitmise tagamiseks kohustatud teostama turujärelevalvet ning võtma vajalikke meetmeid, mille hulka kuuluvad artiklis 8 osutatud kaitseklausli kohane menetlus ning artiklis 18 osutatud meetmed, mida rakendatakse põhjendamatult kinnitatud CE-märgise puhul;

| C. | arvestades, et asjaomane tootja tõestas liikmesriigi vastutavale asutusele, et tema seade vastab kõigile õigusaktidest tulenevatele nõuetele I klassi meditsiiniseadme ja CE-märgist kandva toote turule laskmise kohta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et asjaomane tootja tõestas liikmesriigi vastutavale asutusele, et tema seade vastab kõigile õigusaktidest tulenevatele nõuetele I klassi meditsiiniseadme ja CE-märgist kandva toote turule laskmise kohta;

| D. | arvestades, et kui liikmesriik võtab asjakohased ajutised meetmed, et seade turult kõrvaldada või seadme turule laskmine keelata või seda piirata, on ta kohustatud kõigist sellistest meetmetest viivitamata vastutava asutuse kaudu komisjonile teatama, esitades oma otsuse põhjused; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kui liikmesriik võtab asjakohased ajutised meetmed, et seade turult kõrvaldada või seadme turule laskmine keelata või seda piirata, on ta kohustatud kõigist sellistest meetmetest viivitamata vastutava asutuse kaudu komisjonile teatama, esitades oma otsuse põhjused;

| E. | arvestades, et Saksamaa ametiasutused on 1996. aastast alates väljendanud muret seadme (inhalaator) ohutuse üle ning teatanud sellest probleemist komisjonile, et kohaldataks kaitseklausli menetlust, kuid komisjon ei pidanud nõu tootjaga ning ei teinud kunagi otsust; ja arvestades, et seetõttu oodatakse ikka veel otsust ning petitsiooni esitajal ei ole enam kasutada ühtki õiguskaitsevahendit; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Saksamaa ametiasutused on 1996. aastast alates väljendanud muret seadme (inhalaator) ohutuse üle ning teatanud sellest probleemist komisjonile, et kohaldataks kaitseklausli menetlust, kuid komisjon ei pidanud nõu tootjaga ning ei teinud kunagi otsust; ja arvestades, et seetõttu oodatakse ikka veel otsust ning petitsiooni esitajal ei ole enam kasutada ühtki õiguskaitsevahendit;

| F. | arvestades, et Saksi-Anhalti liidumaa ametivõimud kehtestasid Baieri liidumaa ametivõimude nõudmisel 1997. aastal seadmele müügikeelu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Saksi-Anhalti liidumaa ametivõimud kehtestasid Baieri liidumaa ametivõimude nõudmisel 1997. aastal seadmele müügikeelu;

| G. | arvestades, et enne esimest müügikeeldu 1997. aastal müüs ettevõte tooteid seaduslikult ning täitis vastutava asutuse kinnitusel kõiki nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ nõudeid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et enne esimest müügikeeldu 1997. aastal müüs ettevõte tooteid seaduslikult ning täitis vastutava asutuse kinnitusel kõiki nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ nõudeid;

| H. | arvestades, et tootja laskis seadme 2003. aastal turule uue nime all ning 2005. aastal käskis Ülem-Baieri ringkonnavalitsus seadme vastavalt Saksamaa meditsiiniseadmete seadusele turult kõrvaldada ilma sellest komisjonile teatamata; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tootja laskis seadme 2003. aastal turule uue nime all ning 2005. aastal käskis Ülem-Baieri ringkonnavalitsus seadme vastavalt Saksamaa meditsiiniseadmete seadusele turult kõrvaldada ilma sellest komisjonile teatamata;

| I. | arvestades, et tootja teatas 2006. aastal komisjonile teisest müügikeelust ja soovis, et Saksamaa vastu algatataks rikkumismenetlus direktiivi 93/42/EMÜ artikli 8 lõike 1 rikkumise tõttu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tootja teatas 2006. aastal komisjonile teisest müügikeelust ja soovis, et Saksamaa vastu algatataks rikkumismenetlus direktiivi 93/42/EMÜ artikli 8 lõike 1 rikkumise tõttu;

| J. | arvestades, et komisjoni väitel ei olnud piisavalt tõendeid selle kohta, et inhalaator vastab direktiivis 93/42/EMÜ kehtestatud olulistele nõuetele ning järelikult ei olnud tarvis uuesti toote ohutust kontrollida, kuna juhtum ei kuulu mitte direktiivi artikli 8, vaid artikli 18 alla; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjoni väitel ei olnud piisavalt tõendeid selle kohta, et inhalaator vastab direktiivis 93/42/EMÜ kehtestatud olulistele nõuetele ning järelikult ei olnud tarvis uuesti toote ohutust kontrollida, kuna juhtum ei kuulu mitte direktiivi artikli 8, vaid artikli 18 alla;

| K. | arvestades, et tootja esitas 2008. aastal Euroopa Parlamendile petitsiooni, milles väidetakse, et komisjon rikkus kõnealuse juhtumi käsitlemisel talle direktiivist tulenevaid kohustusi ning jättis täitmata oma kohustused aluslepingute järelevalvajana, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tootja esitas 2008. aastal Euroopa Parlamendile petitsiooni, milles väidetakse, et komisjon rikkus kõnealuse juhtumi käsitlemisel talle direktiivist tulenevaid kohustusi ning jättis täitmata oma kohustused aluslepingute järelevalvajana,

| 1. | on seisukohal, et Euroopa Komisjoni vastus petitsioonikomisjonile ei sisaldanud rahuldavaid vastuseid petitsiooni esitaja küsimustele, komisjoniliikmete küsimustele ega õiguskomisjoni arvamuses tõstatatud küsimustele; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et Euroopa Komisjoni vastus petitsioonikomisjonile ei sisaldanud rahuldavaid vastuseid petitsiooni esitaja küsimustele, komisjoniliikmete küsimustele ega õiguskomisjoni arvamuses tõstatatud küsimustele;

| 2. | palub komisjonil viivitamata võtta vajalikke meetmeid, et viia lõpule direktiivi 93/42/EMÜ artiklis 8 kehtestatud kaitseklausli alusel 1997. aastal algatatud menetlus; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil viivitamata võtta vajalikke meetmeid, et viia lõpule direktiivi 93/42/EMÜ artiklis 8 kehtestatud kaitseklausli alusel 1997. aastal algatatud menetlus;

| 3. | palub komisjonil kiiresti lahendada õigustatud mured, mida on väljendanud petitsiooni esitaja, kes on 13 aastat viibinud väljakannatamatus olukorras, mille tagajärjel tal on saamata jäänud oluline osa sissetulekust, ning võtta vajalikud meetmed, et petitsiooni esitaja saaks oma õigusi kasutada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil kiiresti lahendada õigustatud mured, mida on väljendanud petitsiooni esitaja, kes on 13 aastat viibinud väljakannatamatus olukorras, mille tagajärjel tal on saamata jäänud oluline osa sissetulekust, ning võtta vajalikud meetmed, et petitsiooni esitaja saaks oma õigusi kasutada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja Saksamaa Liitvabariigi valitsusele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja Saksamaa Liitvabariigi valitsusele.

---

(1)  EÜT L 169, 12.7.1993, lk 1.

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/46 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/46

---

Kolmapäev, 19. jaanuar 2011Olukord Haitis aasta pärast maavärinat: humanitaarabi ja ülesehitustöö

P7_TA(2011)0018

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Haitis aasta pärast maavärinat: humanitaarabi ja ülesehitustöö

2012/C 136 E/09

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 31. märtsil 2010. aastal New Yorgis toimunud rahvusvahelist doonorriikide konverentsi Haiti uue tuleviku teemal ja Euroopa Parlamendi arengukomisjoni delegatsiooni New Yorgi lähetuse aruannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 31. märtsil 2010. aastal New Yorgis toimunud rahvusvahelist doonorriikide konverentsi Haiti uue tuleviku teemal ja Euroopa Parlamendi arengukomisjoni delegatsiooni New Yorgi lähetuse aruannet;

| — | võttes arvesse 2010. aasta märtsi tegevuskava Haiti riiklikuks taastamiseks ja arenguks ning selles kirjeldatud peamisi kiireloomulisi algatusi tuleviku heaks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aasta märtsi tegevuskava Haiti riiklikuks taastamiseks ja arenguks ning selles kirjeldatud peamisi kiireloomulisi algatusi tuleviku heaks;

| — | võttes arvesse 18. jaanuaril 2010. aastal Brüsselis toimunud välisasjade nõukogu erakorralise istungi järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. jaanuaril 2010. aastal Brüsselis toimunud välisasjade nõukogu erakorralise istungi järeldusi;

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 19. jaanuari 2010. aasta avaldust Haiti maavärina kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 19. jaanuari 2010. aasta avaldust Haiti maavärina kohta;

| — | võttes arvesse 25. jaanuaril 2010. aastal Montréalis toimunud ettevalmistava ministrite konverentsi järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. jaanuaril 2010. aastal Montréalis toimunud ettevalmistava ministrite konverentsi järeldusi;

| — | võttes arvesse 2007. aasta detsembris kolme Euroopa institutsiooni allkirjastatud Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2007. aasta detsembris kolme Euroopa institutsiooni allkirjastatud Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas;

| — | võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni hiljutise maavärina kohta Haitil (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni hiljutise maavärina kohta Haitil (1);

| — | võttes arvesse 25.–27. juunil 2010. aastal Haitis viibinud Euroopa Parlamendi arengukomisjoni delegatsiooni lähetusaruannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25.–27. juunil 2010. aastal Haitis viibinud Euroopa Parlamendi arengukomisjoni delegatsiooni lähetusaruannet;

| — | võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 30. augusti 2010. aasta raportit Haitisse ja Dominikaani Vabariiki lähetatud teabekogumissiooni kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 30. augusti 2010. aasta raportit Haitisse ja Dominikaani Vabariiki lähetatud teabekogumissiooni kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni ja komisjoni liikme Kristalina Georgieva 2010. aasta juunis avaldatud ühisdokumenti, milles käsitletakse õpetlikke kogemusi ELi reageerimisest Haiti katastroofile; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni ja komisjoni liikme Kristalina Georgieva 2010. aasta juunis avaldatud ühisdokumenti, milles käsitletakse õpetlikke kogemusi ELi reageerimisest Haiti katastroofile;

| — | võttes arvesse komisjoni 26. oktoobri 2010. aasta teatist pealkirjaga „Euroopa tõhusama katastroofidele reageerimise suunas: kodanikukaitse ja humanitaarabi roll”(KOM(2010)0600); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. oktoobri 2010. aasta teatist pealkirjaga „Euroopa tõhusama katastroofidele reageerimise suunas: kodanikukaitse ja humanitaarabi roll”(KOM(2010)0600);

| — | võttes arvesse ÜRO stabiliseerimismissiooni Haitis (MINUSTAH); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO stabiliseerimismissiooni Haitis (MINUSTAH);

| — | võttes arvesse 2006. aasta mais avaldatud Michel Barnier’ raportit Euroopa kodanikukaitsejõu Europe Aid kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2006. aasta mais avaldatud Michel Barnier’ raportit Euroopa kodanikukaitsejõu Europe Aid kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et 12. jaanuaril 2010. aastal Haitit tabanud maavärin, mille tugevuseks mõõdeti Richteri skaalal 7,3 magnituudi, põhjustas 222 750 inimese surma, mõjutas 3 miljonit inimest ja sundis ümber asuma ligi 1,7 miljonit inimest, kellest üle miljoni elab endiselt organiseerimata laagrites, mis pidid olema ajutised; arvestades, et inimõiguste kaitse organisatsioonid mõistavad hukka laagrites valitsevad kohutavad elutingimused, eelkõige naisi ähvardava vägistamise ja seksuaalse vägivalla ohu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 12. jaanuaril 2010. aastal Haitit tabanud maavärin, mille tugevuseks mõõdeti Richteri skaalal 7,3 magnituudi, põhjustas 222 750 inimese surma, mõjutas 3 miljonit inimest ja sundis ümber asuma ligi 1,7 miljonit inimest, kellest üle miljoni elab endiselt organiseerimata laagrites, mis pidid olema ajutised; arvestades, et inimõiguste kaitse organisatsioonid mõistavad hukka laagrites valitsevad kohutavad elutingimused, eelkõige naisi ähvardava vägistamise ja seksuaalse vägivalla ohu;

| B. | arvestades, et riigis, kus 60 % elanikkonnast elab maapiirkondades ja 80 % täielikus vaesuses, kannatab praegu toidupuudust 2,5–3,3 miljonit inimest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et riigis, kus 60 % elanikkonnast elab maapiirkondades ja 80 % täielikus vaesuses, kannatab praegu toidupuudust 2,5–3,3 miljonit inimest;

| C. | arvestades, et aasta pärast maavärinat on olukord Haitis endiselt kaootiline, riik on ikka veel hädaolukorras ja taastamistöö algus on vaevaline; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et aasta pärast maavärinat on olukord Haitis endiselt kaootiline, riik on ikka veel hädaolukorras ja taastamistöö algus on vaevaline;

| D. | arvestades, et aastakümneid kestnud vaesus, keskkonnaseisundi halvenemine, haavatavus mitmete loodusõnnetuste suhtes, vägivald, poliitiline ebastabiilsus ja diktatuur on muutnud Haiti Ameerika vaeseimaks riigiks, kus enne katastroofi pidi suurem osa 12 miljonist elanikust tulema toime vähem kui kahe dollariga päevas; arvestades, et maavärina põhjustatud kahjustused on veelgi süvendanud riigi suutmatust osutada põhilisi avalikke teenuseid ja vastata seega aktiivselt abi- ja taastamispüüdlustele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et aastakümneid kestnud vaesus, keskkonnaseisundi halvenemine, haavatavus mitmete loodusõnnetuste suhtes, vägivald, poliitiline ebastabiilsus ja diktatuur on muutnud Haiti Ameerika vaeseimaks riigiks, kus enne katastroofi pidi suurem osa 12 miljonist elanikust tulema toime vähem kui kahe dollariga päevas; arvestades, et maavärina põhjustatud kahjustused on veelgi süvendanud riigi suutmatust osutada põhilisi avalikke teenuseid ja vastata seega aktiivselt abi- ja taastamispüüdlustele;

| E. | arvestades, et praeguse seisuga on 31. märtsil 2010 New Yorgis rahvusvahelisel doonorriikide konverentsil Haiti taastamiseks lubatud 10 miljardist dollarist (kahe tähtajaga: 18 kuud ja 3 aastat) tegelikult üle kantud 1,2 miljardit dollarit; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et praeguse seisuga on 31. märtsil 2010 New Yorgis rahvusvahelisel doonorriikide konverentsil Haiti taastamiseks lubatud 10 miljardist dollarist (kahe tähtajaga: 18 kuud ja 3 aastat) tegelikult üle kantud 1,2 miljardit dollarit;

| F. | arvestades, et Haiti hiljutine tragöödia osutas vajadusele tõhustada liidu katastroofidele reageerimise vahendeid (humanitaarabi ja liidu kodanikukaitse mehhanism) ja muuta neid tulemuslikumaks, kiiremaks, kooskõlastatumaks ja nähtavamaks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Haiti hiljutine tragöödia osutas vajadusele tõhustada liidu katastroofidele reageerimise vahendeid (humanitaarabi ja liidu kodanikukaitse mehhanism) ja muuta neid tulemuslikumaks, kiiremaks, kooskõlastatumaks ja nähtavamaks;

| G. | arvestades, et Haiti ettepanekul moodustati Haiti taastamise ajutine komisjon, et tagada vahendite kooskõlastamine ja tõhus kasutamine ning rakendada Haiti arengu tegevuskava, ning arvestades, et Euroopa Komisjon on peamise abiandjana Haiti taastamise ajutise komisjoni liige ja omab hääleõigust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Haiti ettepanekul moodustati Haiti taastamise ajutine komisjon, et tagada vahendite kooskõlastamine ja tõhus kasutamine ning rakendada Haiti arengu tegevuskava, ning arvestades, et Euroopa Komisjon on peamise abiandjana Haiti taastamise ajutise komisjoni liige ja omab hääleõigust;

| H. | arvestades, et riigi taastamisel on suureks probleemiks rusude äravedamine – koristatud on vaid tühine osa varemetest ning praeguse tempoga kulub miljonite kuupmeetrite rusude äravedamiseks vähemalt 6 aastat; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et riigi taastamisel on suureks probleemiks rusude äravedamine – koristatud on vaid tühine osa varemetest ning praeguse tempoga kulub miljonite kuupmeetrite rusude äravedamiseks vähemalt 6 aastat;

| I. | arvestades, et 19. oktoobril 2010. aastal puhkenud kooleraepideemia on nõudnud praeguse seisuga üle 3 000 ohvri ning mõjutanud enam kui 150 000 inimest; arvestades, et epideemia levik on esile toonud Haiti riigi ilmselged struktuurilised puudused ning rahvusvahelise abisüsteemi ja MINUSTAHi piiratuse, ning arvestades, et koolerale reageerimist mõjutab praegune valimistest tingitud poliitiline kriis; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 19. oktoobril 2010. aastal puhkenud kooleraepideemia on nõudnud praeguse seisuga üle 3 000 ohvri ning mõjutanud enam kui 150 000 inimest; arvestades, et epideemia levik on esile toonud Haiti riigi ilmselged struktuurilised puudused ning rahvusvahelise abisüsteemi ja MINUSTAHi piiratuse, ning arvestades, et koolerale reageerimist mõjutab praegune valimistest tingitud poliitiline kriis;

| J. | arvestades, et ÜRO on kooleraepideemia vastu võitlemiseks taotletud 174 miljonist dollarist kätte saanud vaid 44 miljonit; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ÜRO on kooleraepideemia vastu võitlemiseks taotletud 174 miljonist dollarist kätte saanud vaid 44 miljonit;

| K. | arvestades, et Maailma Terviseorganisatsioon ennustab järgmiseks 12 kuuks 400 000 uut koolerajuhtu, juhul kui epideemiat ei likvideerita; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Maailma Terviseorganisatsioon ennustab järgmiseks 12 kuuks 400 000 uut koolerajuhtu, juhul kui epideemiat ei likvideerita;

| L. | arvestades, et 28. novembri 2010. aasta valimised, mille esialgsed tulemused tehti teatavaks detsembri alguses, on põhjustanud Haitis vägivaldseid meeleavaldusi ja mitmete pettusesüüdistuste esitamist; arvestades, et rahvusvaheline üldsus peaks toetama läbipaistvat ja õiguspärast valimisprotsessi, et tagada riigi taastamiseks hädavajalikud ausad valimised, ning arvestades, et kodanike kaitse peab olema prioriteediks, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 28. novembri 2010. aasta valimised, mille esialgsed tulemused tehti teatavaks detsembri alguses, on põhjustanud Haitis vägivaldseid meeleavaldusi ja mitmete pettusesüüdistuste esitamist; arvestades, et rahvusvaheline üldsus peaks toetama läbipaistvat ja õiguspärast valimisprotsessi, et tagada riigi taastamiseks hädavajalikud ausad valimised, ning arvestades, et kodanike kaitse peab olema prioriteediks,

| 1. | väljendab veel kord solidaarsust maavärina ohvriks langenud ja koolera käes kannatavate Haiti elanikega, ning rõhutab, et taastamistöö peab toimuma Haiti elanike ja kodanikuühiskonnaga konsulteerides ja neid kaasates; |
| --- | --- |

1.

väljendab veel kord solidaarsust maavärina ohvriks langenud ja koolera käes kannatavate Haiti elanikega, ning rõhutab, et taastamistöö peab toimuma Haiti elanike ja kodanikuühiskonnaga konsulteerides ja neid kaasates;

| 2. | nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus ja Euroopa Liit võtaksid kindla ja pikaajalise kohustuse täita kõik New Yorgis rahvusvahelisel doonorriikide konverentsil antud lubadused ning toimetada rahalised vahendid viivitamata kohale; rõhutab lisaks, et maavärinajärgset häda- ja taastamisabi tuleb anda annetustena, mitte võlgu tekitavate laenudena; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus ja Euroopa Liit võtaksid kindla ja pikaajalise kohustuse täita kõik New Yorgis rahvusvahelisel doonorriikide konverentsil antud lubadused ning toimetada rahalised vahendid viivitamata kohale; rõhutab lisaks, et maavärinajärgset häda- ja taastamisabi tuleb anda annetustena, mitte võlgu tekitavate laenudena;

| 3. | tuletab meelde, et Haiti laastava maavärina järel oli rahvusvaheline üldsus ulatuslikult kaasatud ja näitas üles tõelist poliitilist tahet toetada Haiti taastamistööd teistsugusel viisil, vältides mineviku vigu, ning kõrvaldada lõplikult Haiti vaesuse sügavad põhjused; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et Haiti laastava maavärina järel oli rahvusvaheline üldsus ulatuslikult kaasatud ja näitas üles tõelist poliitilist tahet toetada Haiti taastamistööd teistsugusel viisil, vältides mineviku vigu, ning kõrvaldada lõplikult Haiti vaesuse sügavad põhjused;

| 4. | avaldab kahetsust Haiti katastroofi suuruse pärast, mille tagajärjed on ka aasta pärast maavärinat veel hästi näha; avaldab heameelt Euroopa Komisjoni poolt Haitile ette nähtud humanitaarabi summa üle, milleks on 120 miljonit eurot (millest 12 miljonit koolera vastu võitlemiseks), liikmesriikide poolt ette nähtud humanitaarabi summa üle, milleks on ligikaudu 200 miljonit eurot, ning rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise eest vastutava Euroopa Komisjoni voliniku ning humanitaarabi peadirektoraadi ja selle ekspertide kaasatuse üle; |
| --- | --- |

4.

avaldab kahetsust Haiti katastroofi suuruse pärast, mille tagajärjed on ka aasta pärast maavärinat veel hästi näha; avaldab heameelt Euroopa Komisjoni poolt Haitile ette nähtud humanitaarabi summa üle, milleks on 120 miljonit eurot (millest 12 miljonit koolera vastu võitlemiseks), liikmesriikide poolt ette nähtud humanitaarabi summa üle, milleks on ligikaudu 200 miljonit eurot, ning rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise eest vastutava Euroopa Komisjoni voliniku ning humanitaarabi peadirektoraadi ja selle ekspertide kaasatuse üle;

| 5. | rõhutab, et klastrite moodustamine võimaldas kohapealset humanitaartegevust koordineerida, kuid samas ilmnesid ka selle meetodi puudused, kuna humanitaarabi andjaid oli väga palju ja hädaolukord oli linlaste arvukuse tõttu keerukas; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et klastrite moodustamine võimaldas kohapealset humanitaartegevust koordineerida, kuid samas ilmnesid ka selle meetodi puudused, kuna humanitaarabi andjaid oli väga palju ja hädaolukord oli linlaste arvukuse tõttu keerukas;

| 6. | tunneb heameelt humanitaarorganisatsioonide (Punane Rist, valitsusvälised organisatsioonid, ÜRO) ja liikmesriikide jõupingutuste ja saavutuste üle ning rõhutab humanitaartegevuse nähtamatu mõju tutvustamise olulisust ja asjaolu, et olukord saadi kontrolli alla eelkõige vigastatute eest hoolitsedes, joogivett ja toiduaineid jagades ning ajutist peavarju pakkudes; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt humanitaarorganisatsioonide (Punane Rist, valitsusvälised organisatsioonid, ÜRO) ja liikmesriikide jõupingutuste ja saavutuste üle ning rõhutab humanitaartegevuse nähtamatu mõju tutvustamise olulisust ja asjaolu, et olukord saadi kontrolli alla eelkõige vigastatute eest hoolitsedes, joogivett ja toiduaineid jagades ning ajutist peavarju pakkudes;

| 7. | tõdeb, et kooleraepideemia tõi selgelt esile Haiti riigi peaaegu täieliku võimetuse lihtsalt ennetatava ja ravitava haiguse korral ning rahvusvahelise abisüsteemi piiratuse riigis, kus tegutseb hulgaliselt humanitaarabi andjaid (12 000 valitsusvälist organisatsiooni); rõhutab, et humanitaarabi andjad ei saa jätkata Haiti riigi puuduste korvamist või tema asemel tegutsemist ja et on hädavajalik võtta lõpuks meetmeid, et tagada pikaajaline areng, eelkõige seoses juurdepääsuga tervishoiuteenustele, joogiveele ja sanitaarteenustele; |
| --- | --- |

7.

tõdeb, et kooleraepideemia tõi selgelt esile Haiti riigi peaaegu täieliku võimetuse lihtsalt ennetatava ja ravitava haiguse korral ning rahvusvahelise abisüsteemi piiratuse riigis, kus tegutseb hulgaliselt humanitaarabi andjaid (12 000 valitsusvälist organisatsiooni); rõhutab, et humanitaarabi andjad ei saa jätkata Haiti riigi puuduste korvamist või tema asemel tegutsemist ja et on hädavajalik võtta lõpuks meetmeid, et tagada pikaajaline areng, eelkõige seoses juurdepääsuga tervishoiuteenustele, joogiveele ja sanitaarteenustele;

| 8. | väljendab heameelt selle üle, et Haiti taastamist käsitlenud rahvusvahelisel doonorriikide konverentsil kohustusid komisjon ja liikmesriigid eraldama ühiselt 1,2 miljardit eurot, millest 460 miljonit on Euroopa Komisjoni mittehumanitaarabi; kordab oma nõuet, et Euroopa Liit peaks peamise abiandjana täitma taastamistöös poliitilist juhtrolli; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt selle üle, et Haiti taastamist käsitlenud rahvusvahelisel doonorriikide konverentsil kohustusid komisjon ja liikmesriigid eraldama ühiselt 1,2 miljardit eurot, millest 460 miljonit on Euroopa Komisjoni mittehumanitaarabi; kordab oma nõuet, et Euroopa Liit peaks peamise abiandjana täitma taastamistöös poliitilist juhtrolli;

| 9. | palub, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid lisaksid Haiti taastamisülesannete hulka ka kohaliku toiduainetootmise ja toiduga kindlustatuse, arendades selleks maapiirkonna infrastruktuuri ja toetades väiketalunikke Haiti taastamiseks eraldatud vahendite jaotamise ühise kava raames ning komisjoni allesjäänud vahendite jaotamise kava vahehindamise raames (New Yorgis väljakuulutatud 460 miljonist on veel kasutusele võtmata 169 miljonit eurot); nõuab Euroopa Komisjoni poolt 2010. aasta märtsis välja kuulutatud uue toiduga kindlustamise tegevusraamistiku rakendamist; |
| --- | --- |

9.

palub, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid lisaksid Haiti taastamisülesannete hulka ka kohaliku toiduainetootmise ja toiduga kindlustatuse, arendades selleks maapiirkonna infrastruktuuri ja toetades väiketalunikke Haiti taastamiseks eraldatud vahendite jaotamise ühise kava raames ning komisjoni allesjäänud vahendite jaotamise kava vahehindamise raames (New Yorgis väljakuulutatud 460 miljonist on veel kasutusele võtmata 169 miljonit eurot); nõuab Euroopa Komisjoni poolt 2010. aasta märtsis välja kuulutatud uue toiduga kindlustamise tegevusraamistiku rakendamist;

| 10. | avaldab kahetsust, et Haiti taastamise ajutine komisjon, kellel peaks olema taastamistöö koordineerimisel keskne roll, alustas oma tööd hilinemisega; märgib kahetsusega, et ajutise komisjoni toimimise ja tõhususe kohta puudub teave, ning palub Haiti taastamise ajutise komisjoni liikmeks oleval Euroopa Komisjonil sekkuda, et kiirendada Haiti taastamise ajutise komisjoni volituste elluviimist ja tema toimimine üle vaadata, ning esitada Euroopa Parlamendile aruanne Haiti taastamise ajutise komisjoni tegevuse, vahendite kasutamise ja New Yorgi konverentsil lubatud vahendite tegeliku taastamistööks eraldamise kohta; |
| --- | --- |

10.

avaldab kahetsust, et Haiti taastamise ajutine komisjon, kellel peaks olema taastamistöö koordineerimisel keskne roll, alustas oma tööd hilinemisega; märgib kahetsusega, et ajutise komisjoni toimimise ja tõhususe kohta puudub teave, ning palub Haiti taastamise ajutise komisjoni liikmeks oleval Euroopa Komisjonil sekkuda, et kiirendada Haiti taastamise ajutise komisjoni volituste elluviimist ja tema toimimine üle vaadata, ning esitada Euroopa Parlamendile aruanne Haiti taastamise ajutise komisjoni tegevuse, vahendite kasutamise ja New Yorgi konverentsil lubatud vahendite tegeliku taastamistööks eraldamise kohta;

| 11. | tunnistab, et taastamistöö korralduses keskse struktuuri rolli kandva Haiti taastamise ajutise komisjoni tõhusaks toimimiseks on vajalik, et Haiti riik taastaks oma suutlikkuse ja asendaks riigi kõrgema juhtkonna, kes tuleb valida läbipaistva ja õiguspärase valimisprotsessi teel ning kes peaks üles näitama tõelist poliitilist tahet teha eesootaval hiiglaslikul tööpõllul möödapääsmatuid otsuseid; |
| --- | --- |

11.

tunnistab, et taastamistöö korralduses keskse struktuuri rolli kandva Haiti taastamise ajutise komisjoni tõhusaks toimimiseks on vajalik, et Haiti riik taastaks oma suutlikkuse ja asendaks riigi kõrgema juhtkonna, kes tuleb valida läbipaistva ja õiguspärase valimisprotsessi teel ning kes peaks üles näitama tõelist poliitilist tahet teha eesootaval hiiglaslikul tööpõllul möödapääsmatuid otsuseid;

| 12. | nõuab, et Haiti valitsus järgiks ja täidaks riiklikus taastamiskavas sisalduvaid kohustusi – tugevdada riigivõimu, tõhustada kohaliku omavalitsuse tasandit, suurendada kohalike ja keskasutuste suutlikkust ning rakendada poliitilise, majandusliku ja institutsioonilise detsentraliseerimise põhimõtet; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et Haiti valitsus järgiks ja täidaks riiklikus taastamiskavas sisalduvaid kohustusi – tugevdada riigivõimu, tõhustada kohaliku omavalitsuse tasandit, suurendada kohalike ja keskasutuste suutlikkust ning rakendada poliitilise, majandusliku ja institutsioonilise detsentraliseerimise põhimõtet;

| 13. | on seisukohal, et kohalikke omavalitsusi ja kodanikuühiskonda tuleb rohkem toetada ja nad otsustamisprotsessi kaasata; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et kohalikke omavalitsusi ja kodanikuühiskonda tuleb rohkem toetada ja nad otsustamisprotsessi kaasata;

| 14. | avaldab kahetsust asjaolu pärast, et haitilastel on pealinna ummistavate tonne kaaluvate rusude äravedamiseks üksnes labidad, kirkad ja kärud, mis on olukorra tõsidust arvesse võttes naeruväärne; rõhutab, et rusude äravedamine on Haiti taastamise seisukohast hädavajalik ja märgib kahetsusega, et rusude koristamiseks ei ole eraldatud praktiliselt mingeid rahalisi vahendeid; kutsub komisjoni üles andma rahalist ja tehnilist abi rusude äravedamiseks; |
| --- | --- |

14.

avaldab kahetsust asjaolu pärast, et haitilastel on pealinna ummistavate tonne kaaluvate rusude äravedamiseks üksnes labidad, kirkad ja kärud, mis on olukorra tõsidust arvesse võttes naeruväärne; rõhutab, et rusude äravedamine on Haiti taastamise seisukohast hädavajalik ja märgib kahetsusega, et rusude koristamiseks ei ole eraldatud praktiliselt mingeid rahalisi vahendeid; kutsub komisjoni üles andma rahalist ja tehnilist abi rusude äravedamiseks;

| 15. | palub ÜRO-l missiooni MINUSTAH mandaat läbi vaadata, pöörates seejuures eritähelepanu turvalisusküsimustele, ning tunneb hiljutiste sündmuste (kooleraepideemia ja käimasolevad valimised) valguses muret missiooni tõhususe pärast; |
| --- | --- |

15.

palub ÜRO-l missiooni MINUSTAH mandaat läbi vaadata, pöörates seejuures eritähelepanu turvalisusküsimustele, ning tunneb hiljutiste sündmuste (kooleraepideemia ja käimasolevad valimised) valguses muret missiooni tõhususe pärast;

| 16. | avaldab kahetsust suure eluasemekriisi üle Haitis; rõhutab, et praegu peamiselt pealinna Port-au-Prince’i püstitatud ajutistes laagrites elavate kodutute ümberasustamine on raskendatud, kuna puudub vaba maa, kinnisvarasüsteem on olematu ja mitmed maatükid on diasporaa valdustes, ning kutsub Haiti ametivõime üles näitama poliitilist tahet meetmete võtmiseks, eelkõige sundvõõrandamise näol; |
| --- | --- |

16.

avaldab kahetsust suure eluasemekriisi üle Haitis; rõhutab, et praegu peamiselt pealinna Port-au-Prince’i püstitatud ajutistes laagrites elavate kodutute ümberasustamine on raskendatud, kuna puudub vaba maa, kinnisvarasüsteem on olematu ja mitmed maatükid on diasporaa valdustes, ning kutsub Haiti ametivõime üles näitama poliitilist tahet meetmete võtmiseks, eelkõige sundvõõrandamise näol;

| 17. | tunneb süvenevat muret elanikkonna kõige haavatavamate rühmade, eelkõige naiste ja laste olukorra pärast maavärina järel, millel olid rasked tagajärjed rohkem kui 800 000 lapsele, keda ohustavad vägivald, seksuaalne kuritarvitamine, inimkaubandus, ärakasutamine ja mahajäetus, ning palub Euroopa Liidul (Euroopa Komisjonil) võtta endale kindlaks kohustuseks taastada laste jaoks elamistingimused, mis pakuvad neile kaitset ja kindlustunnet, eesmärgiga toetada sotsiaalkaitsesüsteemi loomist Haitis ja edendada haridusreformi; nõuab paremaid elutingimusi ja suuremat turvalisust laagrites; |
| --- | --- |

17.

tunneb süvenevat muret elanikkonna kõige haavatavamate rühmade, eelkõige naiste ja laste olukorra pärast maavärina järel, millel olid rasked tagajärjed rohkem kui 800 000 lapsele, keda ohustavad vägivald, seksuaalne kuritarvitamine, inimkaubandus, ärakasutamine ja mahajäetus, ning palub Euroopa Liidul (Euroopa Komisjonil) võtta endale kindlaks kohustuseks taastada laste jaoks elamistingimused, mis pakuvad neile kaitset ja kindlustunnet, eesmärgiga toetada sotsiaalkaitsesüsteemi loomist Haitis ja edendada haridusreformi; nõuab paremaid elutingimusi ja suuremat turvalisust laagrites;

| 18. | palub Euroopa Liidul teha koostööd Haiti valitsusega, et töötada välja laste õigusi kaitsvad terviklikud õigusaktid, eesmärgiga viia riiklikusse õigusesse sisse mitmest Haiti ratifitseeritud rahvusvahelisest õigusaktist tulenevad kohustused laste õiguste, inimõiguste, orjuse kaotamise ja laste õiguste kaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

18.

palub Euroopa Liidul teha koostööd Haiti valitsusega, et töötada välja laste õigusi kaitsvad terviklikud õigusaktid, eesmärgiga viia riiklikusse õigusesse sisse mitmest Haiti ratifitseeritud rahvusvahelisest õigusaktist tulenevad kohustused laste õiguste, inimõiguste, orjuse kaotamise ja laste õiguste kaitse valdkonnas;

| 19. | peab ülioluliseks, et Euroopa Komisjon toetaks vanematest lahutatud laste puhul nende isiku tuvastamist, registreerimist ja pere otsimist ning et riigipiiril rakendataks erilist valvsust, et võidelda lastega kaubitsemise ja nende ebaseadusliku lapsendamise vastu; |
| --- | --- |

19.

peab ülioluliseks, et Euroopa Komisjon toetaks vanematest lahutatud laste puhul nende isiku tuvastamist, registreerimist ja pere otsimist ning et riigipiiril rakendataks erilist valvsust, et võidelda lastega kaubitsemise ja nende ebaseadusliku lapsendamise vastu;

| 20. | rõhutab, et esmatähtis on viivitamata tõsta Haiti riigi suutlikkust kindlustada riigile toimiv demokraatia ja hea valitsemistava, mis on riigi taastamise seisukohalt hädavajalikud, ning tagada kodanikuühiskonna ja Haiti rahva kaasamine; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et esmatähtis on viivitamata tõsta Haiti riigi suutlikkust kindlustada riigile toimiv demokraatia ja hea valitsemistava, mis on riigi taastamise seisukohalt hädavajalikud, ning tagada kodanikuühiskonna ja Haiti rahva kaasamine;

| 21. | väljendab tõsist muret praeguse poliitilise kriisi pärast, mis tekkis presidendi- ja parlamendivalimiste tulemuste tõttu, millele sai osaks suur vastuseis ja välisvaatlejate ettevaatlik toetus ning millega praegu tegelevad Ameerika Riikide Organisatsiooni eksperdid, kes loevad hääled uuesti üle; nimetatud eksperdid tegid oma neljapäeval, 13. jaanuaril 2011. aastal esitatud raportis ettepaneku, et valitsuspartei kandidaat Jude Célestin loobuks ilmnenud pettuste tõttu kandideerimast ja tema asemele astuks Michel Martelly; |
| --- | --- |

21.

väljendab tõsist muret praeguse poliitilise kriisi pärast, mis tekkis presidendi- ja parlamendivalimiste tulemuste tõttu, millele sai osaks suur vastuseis ja välisvaatlejate ettevaatlik toetus ning millega praegu tegelevad Ameerika Riikide Organisatsiooni eksperdid, kes loevad hääled uuesti üle; nimetatud eksperdid tegid oma neljapäeval, 13. jaanuaril 2011. aastal esitatud raportis ettepaneku, et valitsuspartei kandidaat Jude Célestin loobuks ilmnenud pettuste tõttu kandideerimast ja tema asemele astuks Michel Martelly;

| 22. | palub Euroopa Liidul teha kõik endast oleneva, et toetada tugevalt õiguspärast ja läbipaistvat valimisprotsessi ja veebruariks kavandatud teise vooru edukat kulgemist, et vältida Haiti sattumist veelgi sügavamasse kriisi; usub, et üksnes valitud õiguspärane president ja õiguspärased parlamendiliikmed võivad teha vajalikke otsuseid ning taastamistööks on vaja stabiilsust ja poliitilist tahet; |
| --- | --- |

22.

palub Euroopa Liidul teha kõik endast oleneva, et toetada tugevalt õiguspärast ja läbipaistvat valimisprotsessi ja veebruariks kavandatud teise vooru edukat kulgemist, et vältida Haiti sattumist veelgi sügavamasse kriisi; usub, et üksnes valitud õiguspärane president ja õiguspärased parlamendiliikmed võivad teha vajalikke otsuseid ning taastamistööks on vaja stabiilsust ja poliitilist tahet;

| 23. | nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus ja Euroopa Liit teeksid tihedat koostööd Haiti tulevaste ametivõimudega ja aitaksid neid kogu taastamisprotsessi kestel riigi institutsioonide ja haldussuutlikkuse rajamisel, uue tasakaalu saavutamisel kõigil tasanditel ja täielikult toimiva demokraatia loomisel; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus ja Euroopa Liit teeksid tihedat koostööd Haiti tulevaste ametivõimudega ja aitaksid neid kogu taastamisprotsessi kestel riigi institutsioonide ja haldussuutlikkuse rajamisel, uue tasakaalu saavutamisel kõigil tasanditel ja täielikult toimiva demokraatia loomisel;

| 24. | rõhutab, et Haiti diasporaa saadetud rahalised vahendid kujutavad endast ülimalt olulisi ilma vahendajateta Haiti elanikeni jõudvaid kapitalivooge, mida nad saavad vältimatute vajaduste katmiseks kiiresti kasutusele võtta; palub liikmesriikidel ja Haiti valitsusel kõnealuste vahendite kättetoimetamist lihtsustada ja teha jõupingutusi sellega seotud kulude vähendamiseks; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et Haiti diasporaa saadetud rahalised vahendid kujutavad endast ülimalt olulisi ilma vahendajateta Haiti elanikeni jõudvaid kapitalivooge, mida nad saavad vältimatute vajaduste katmiseks kiiresti kasutusele võtta; palub liikmesriikidel ja Haiti valitsusel kõnealuste vahendite kättetoimetamist lihtsustada ja teha jõupingutusi sellega seotud kulude vähendamiseks;

| 25. | nõuab tungivalt, et liit ja liikmesriigid säilitaksid Haiti taastamise ja ülesehitamise oma prioriteetide eesotsas; rõhutab, et nüüd on aeg aidata Haitil saada majanduslikult ja poliitiliselt tugevaks ning iseseisvaks riigiks, ja kutsub rahvusvahelist üldsust üles kasutama käesolevat võimalust, et kõrvaldada lõplikult Haiti vaesuse algpõhjused; |
| --- | --- |

25.

nõuab tungivalt, et liit ja liikmesriigid säilitaksid Haiti taastamise ja ülesehitamise oma prioriteetide eesotsas; rõhutab, et nüüd on aeg aidata Haitil saada majanduslikult ja poliitiliselt tugevaks ning iseseisvaks riigiks, ja kutsub rahvusvahelist üldsust üles kasutama käesolevat võimalust, et kõrvaldada lõplikult Haiti vaesuse algpõhjused;

| 26. | palub komisjonil teha humanitaarabi valdkonnas sõlmitud Euroopa konsensuse vaimus olulisi jõupingutusi selleks, et lisada katastroofideks valmistumise ja katastroofiohu vähendamise mõõde koostöös valitsuse, kohalike omavalitsuste ja kodanikuühiskonnaga nii hädaabi kui ka pikaajalise arengu etappi; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil teha humanitaarabi valdkonnas sõlmitud Euroopa konsensuse vaimus olulisi jõupingutusi selleks, et lisada katastroofideks valmistumise ja katastroofiohu vähendamise mõõde koostöös valitsuse, kohalike omavalitsuste ja kodanikuühiskonnaga nii hädaabi kui ka pikaajalise arengu etappi;

| 27. | kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti ettepanekud, et luua ELi kodanikukaitse mehhanismil põhinev ELi kodanikukaitsejõud; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti ettepanekud, et luua ELi kodanikukaitse mehhanismil põhinev ELi kodanikukaitsejõud;

| 28. | märgib, et Haitile antakse juba aastakümneid humanitaarabi ja et praegune kriis toob esile hädaabi ning taastamise ja arengu vahelise seostamise tähtsuse; rõhutab, et otsustavalt tähtis on asjaolu, et ÜRO oleks vastutav ja jääks vastutavaks kõigi julgeoleku taastamise, humanitaarabi, taastamistöö ja arenguga seotud tsiviil- ja militaaroperatsioonide koordineerimise eest; |
| --- | --- |

28.

märgib, et Haitile antakse juba aastakümneid humanitaarabi ja et praegune kriis toob esile hädaabi ning taastamise ja arengu vahelise seostamise tähtsuse; rõhutab, et otsustavalt tähtis on asjaolu, et ÜRO oleks vastutav ja jääks vastutavaks kõigi julgeoleku taastamise, humanitaarabi, taastamistöö ja arenguga seotud tsiviil- ja militaaroperatsioonide koordineerimise eest;

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele, Haiti presidendile ja valitsusele, ÜRO peasekretäri asetäitjale humanitaarküsimustes ja hädaabikoordinaatorile, Maailmapangale ja Rahvusvahelisele Valuutafondile. |
| --- | --- |

29.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele, Haiti presidendile ja valitsusele, ÜRO peasekretäri asetäitjale humanitaarküsimustes ja hädaabikoordinaatorile, Maailmapangale ja Rahvusvahelisele Valuutafondile.

---

(1)  ELT C 341 E, 16.12.2010, lk 5.

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/50 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/50

---

Kolmapäev, 19. jaanuar 2011Sõnavabaduse rikkumine ja diskrimineerimine seksuaalse sättumuse alusel Leedus

P7_TA(2011)0019

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta resolutsioon sõnavabaduse rikkumise ja seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise kohta Leedus

2012/C 136 E/10

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse rahvusvahelisi õigusakte, millega tagatakse inimõigused ja põhivabadused ning keelatakse diskrimineerimine, eelkõige Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelisi õigusakte, millega tagatakse inimõigused ja põhivabadused ning keelatakse diskrimineerimine, eelkõige Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 6 ja 7 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 19, milles kohustatakse Euroopa Liitu ja liikmesriike austama inimõigusi ja põhivabadusi ning nähakse ette Euroopa Liidu vahendid võitlemiseks diskrimineerimise ja inimõiguste rikkumise vastu; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 6 ja 7 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 19, milles kohustatakse Euroopa Liitu ja liikmesriike austama inimõigusi ja põhivabadusi ning nähakse ette Euroopa Liidu vahendid võitlemiseks diskrimineerimise ja inimõiguste rikkumise vastu;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 11, millega tagatakse õigus sõnavabadusele, ning selle artiklit 21, millega keelatakse diskrimineerimine seksuaalse sättumuse alusel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 11, millega tagatakse õigus sõnavabadusele, ning selle artiklit 21, millega keelatakse diskrimineerimine seksuaalse sättumuse alusel;

| — | võttes arvesse Leedu Vabariigi haldusõiguserikkumiste seadustiku muudatusettepanekut (Nr XIP-2595); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Leedu Vabariigi haldusõiguserikkumiste seadustiku muudatusettepanekut (Nr XIP-2595);

| — | võttes arvesse Leedu Vabariigi justiitsministeeriumi arvamuse projekti (Nr 11-30-01); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Leedu Vabariigi justiitsministeeriumi arvamuse projekti (Nr 11-30-01);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu meetmeid võitluseks seksuaalse sättumuse alusel toimuva diskrimineerimise ja homofoobia vastu; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu meetmeid võitluseks seksuaalse sättumuse alusel toimuva diskrimineerimise ja homofoobia vastu;

| — | võttes arvesse Põhiõiguste ameti 2010. aasta novembri aruannet „Homofoobia, transfoobia ja diskrimineerimine seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Põhiõiguste ameti 2010. aasta novembri aruannet „Homofoobia, transfoobia ja diskrimineerimine seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel”;

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2009. aasta resolutsiooni Leedu seaduse kohta, mis käsitleb alaealiste kaitset avaliku teabe kahjuliku mõju eest (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2009. aasta resolutsiooni Leedu seaduse kohta, mis käsitleb alaealiste kaitset avaliku teabe kahjuliku mõju eest (1);

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone homofoobia, vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta, ning eelkõige neid, mis käsitlevad homofoobiat Euroopas (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone homofoobia, vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta, ning eelkõige neid, mis käsitlevad homofoobiat Euroopas (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et 16. detsembril 2010. aastal lükkas Leedu parlament edasi õigusakti eelnõu hääletamise, millega muudetaks haldusõiguserikkumiste seadustikku ja mille vastuvõtmisel karistataks homoseksuaalsete suhete avalikku propageerimist 2 000–10 000 liti (580–2 900 euro) suuruse rahatrahviga, sest asjaomased parlamendikomisjonid ei olnud neid muudatusettepanekuid veel läbi vaadanud ja need on Leedu riigiasutustes ikka veel läbivaatamisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 16. detsembril 2010. aastal lükkas Leedu parlament edasi õigusakti eelnõu hääletamise, millega muudetaks haldusõiguserikkumiste seadustikku ja mille vastuvõtmisel karistataks homoseksuaalsete suhete avalikku propageerimist 2 000–10 000 liti (580–2 900 euro) suuruse rahatrahviga, sest asjaomased parlamendikomisjonid ei olnud neid muudatusettepanekuid veel läbi vaadanud ja need on Leedu riigiasutustes ikka veel läbivaatamisel;

| B. | arvestades, et 8. detsembril 2010. aastal kustutas Leedu parlamendi haridus-, teadus- ja kultuurikomisjon seksuaalse sättumuse nende tegurite loetelust, mis vajavad haridusseaduse võrdsete võimaluste sätete (artikli 5 lõige 1) kohaselt kaitset; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 8. detsembril 2010. aastal kustutas Leedu parlamendi haridus-, teadus- ja kultuurikomisjon seksuaalse sättumuse nende tegurite loetelust, mis vajavad haridusseaduse võrdsete võimaluste sätete (artikli 5 lõige 1) kohaselt kaitset;

| C. | arvestades, et haldusõiguserikkumiste seadustiku muudatusettepanek on vastuolus Leedu Vabariigi põhiseaduse artikliga 25, milles on sätestatud, et „inimest ei tohi takistada otsimast, saamast ja jagamast teavet ja ideesid”, ning artikliga 29, milles on sätestatud, et „kõik isikud on seaduse, kohtu ja muude riigiasutuste ja -ametnike ees võrdsed. Inimese õigusi ei tohi piirata ega tohi talle anda eelisõigusi soo, rassi, rahvuse, keele, päritolu, ühiskondliku seisundi, usu, veendumuste või arvamuste alusel”; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et haldusõiguserikkumiste seadustiku muudatusettepanek on vastuolus Leedu Vabariigi põhiseaduse artikliga 25, milles on sätestatud, et „inimest ei tohi takistada otsimast, saamast ja jagamast teavet ja ideesid”, ning artikliga 29, milles on sätestatud, et „kõik isikud on seaduse, kohtu ja muude riigiasutuste ja -ametnike ees võrdsed. Inimese õigusi ei tohi piirata ega tohi talle anda eelisõigusi soo, rassi, rahvuse, keele, päritolu, ühiskondliku seisundi, usu, veendumuste või arvamuste alusel”;

| D. | arvestades, et Leedu Vabariigi justiitsminister on väljendanud arvamust, et haldusõiguserikkumiste seadustiku muudatusettepanek on vastuolus Leedu kohustustega, mis tulenevad Leedu põhiseadusest, Euroopa Liidu põhiõiguste hartast, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonist ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisest paktist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Leedu Vabariigi justiitsminister on väljendanud arvamust, et haldusõiguserikkumiste seadustiku muudatusettepanek on vastuolus Leedu kohustustega, mis tulenevad Leedu põhiseadusest, Euroopa Liidu põhiõiguste hartast, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonist ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisest paktist;

| E. | arvestades, et Põhiõiguste ameti viimases, 2010. aasta novembri aruandes „Homofoobia, transfoobia ja diskrimineerimine seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel” jõuti järeldusele, et „nimetatud muudatuste kohaselt oleks edaspidi võimalik kuriteona määratleda peaaegu igasugust homoseksuaalsuse avalikku väljendamist, kujutamist või sellest teavitamist”; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Põhiõiguste ameti viimases, 2010. aasta novembri aruandes „Homofoobia, transfoobia ja diskrimineerimine seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel” jõuti järeldusele, et „nimetatud muudatuste kohaselt oleks edaspidi võimalik kuriteona määratleda peaaegu igasugust homoseksuaalsuse avalikku väljendamist, kujutamist või sellest teavitamist”;

| F. | arvestades, et 2009. aasta juunis kiitis Leedu parlament suure häälteenamusega heaks muudatused seaduses, mille eesmärk on kaitsta alaealisi avaliku teabe kahjuliku mõju eest, keelates alaealistele ära juurdepääsu homoseksuaalsust käsitlevale teabele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2009. aasta juunis kiitis Leedu parlament suure häälteenamusega heaks muudatused seaduses, mille eesmärk on kaitsta alaealisi avaliku teabe kahjuliku mõju eest, keelates alaealistele ära juurdepääsu homoseksuaalsust käsitlevale teabele;

| G. | arvestades, et reklaamiseaduses sätestatud lõigu „seksuaalse sättumuse väljendamine või propageerimine” tähendus jääb ebaselgeks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et reklaamiseaduses sätestatud lõigu „seksuaalse sättumuse väljendamine või propageerimine” tähendus jääb ebaselgeks;

| H. | arvestades, et käesolev resolutsioon on sündinud mitme murettekitava sündmuse tulemusel, nagu alaealiste kaitset avaliku teabe kahjuliku mõju eest käsitleva seaduse vastuvõtmine, kohalike ametivõimude püüe keelata ära võrdõiguslikkust tähistavate ja homoparaadide korraldamine ning juhtivate poliitikute ja parlamendiliikmete mässule õhutav ja ähvardav keelekasutus ja vihkamist väljendavad kõned; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et käesolev resolutsioon on sündinud mitme murettekitava sündmuse tulemusel, nagu alaealiste kaitset avaliku teabe kahjuliku mõju eest käsitleva seaduse vastuvõtmine, kohalike ametivõimude püüe keelata ära võrdõiguslikkust tähistavate ja homoparaadide korraldamine ning juhtivate poliitikute ja parlamendiliikmete mässule õhutav ja ähvardav keelekasutus ja vihkamist väljendavad kõned;

| I. | arvestades, et Euroopa Komisjoni asepresident Viviane Reding, Euroopa Liidu kõrge esindaja Catherine Ashton, Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman van Rompuy ning Euroopa Parlamendi president Jerzy Buzek mõistsid 17. mail 2010. aastal, rahvusvahelisel homofoobiavastasel päeval üksmeelselt hukka igasuguse homofoobia ja diskrimineerimise seksuaalse sättumuse alusel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Komisjoni asepresident Viviane Reding, Euroopa Liidu kõrge esindaja Catherine Ashton, Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman van Rompuy ning Euroopa Parlamendi president Jerzy Buzek mõistsid 17. mail 2010. aastal, rahvusvahelisel homofoobiavastasel päeval üksmeelselt hukka igasuguse homofoobia ja diskrimineerimise seksuaalse sättumuse alusel;

| J. | arvestades, et 1990. aastal kustutas Maailma Terviseorganisatsioon homoseksuaalsuse vaimuhaiguste kategooriast; arvestades, et üheski usaldusväärses teadusuuringus ei ole tõestatud, et laste ja noorte harimine seksuaalsuse vallas mõjutaks nende seksuaalset sättumust, ning arvestades, et harimine seksuaalse mitmekesisuse osas soodustab tolerantsi ja erinevuste aktsepteerimist, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 1990. aastal kustutas Maailma Terviseorganisatsioon homoseksuaalsuse vaimuhaiguste kategooriast; arvestades, et üheski usaldusväärses teadusuuringus ei ole tõestatud, et laste ja noorte harimine seksuaalsuse vallas mõjutaks nende seksuaalset sättumust, ning arvestades, et harimine seksuaalse mitmekesisuse osas soodustab tolerantsi ja erinevuste aktsepteerimist,

| 1. | toetab väärtuseid ja põhimõtteid, millele Euroopa Liit on rajatud, eriti inimõiguste, sealhulgas kõikide vähemuste õiguste austamist; |
| --- | --- |

1.

toetab väärtuseid ja põhimõtteid, millele Euroopa Liit on rajatud, eriti inimõiguste, sealhulgas kõikide vähemuste õiguste austamist;

| 2. | kinnitab uuesti, et ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel on kohustus tagada Euroopa Liidus inimõiguste austamine, kaitsmine ja edendamine vastavalt Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonile ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartale, tegemata erandeid seksuaalse sättumuse alusel; |
| --- | --- |

2.

kinnitab uuesti, et ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel on kohustus tagada Euroopa Liidus inimõiguste austamine, kaitsmine ja edendamine vastavalt Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonile ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartale, tegemata erandeid seksuaalse sättumuse alusel;

| 3. | kutsub Leedu parlamenti üles lükkama tagasi haldusõiguserikkumiste seadustiku muudatusettepaneku, lisama seksuaalse sättumuse haridusseaduse kaitset vajavate tegurite loetellu, võimaldama alaealistel vaba juurdepääsu seksuaalset sättumust käsitlevale teabele ning täpsustama reklaamiseaduses kõnealuse keelu tähendust; |
| --- | --- |

3.

kutsub Leedu parlamenti üles lükkama tagasi haldusõiguserikkumiste seadustiku muudatusettepaneku, lisama seksuaalse sättumuse haridusseaduse kaitset vajavate tegurite loetellu, võimaldama alaealistel vaba juurdepääsu seksuaalset sättumust käsitlevale teabele ning täpsustama reklaamiseaduses kõnealuse keelu tähendust;

| 4. | rõhutab, et kavandatud muudatusettepanekuid ei ole veel Leedu parlamendi täiskogul hääletusele pandud ning need on Leedu riigiasutustes ikka veel läbivaatamisel; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et kavandatud muudatusettepanekuid ei ole veel Leedu parlamendi täiskogul hääletusele pandud ning need on Leedu riigiasutustes ikka veel läbivaatamisel;

| 5. | tunnustab Leedu Vabariigi presidendi Dalia Grybauskaité mitu korda väljendatud kindlat seisukohta, mille kohaselt ta mõistab avalikult hukka õigusakti muutmise homofoobse ettepaneku, kuna see kahjustab Leedu kodanikke ja Leedu riigi kuvandit, ning kutsub presidenti üles kasutama oma vetoõigust, juhul kui haldusõiguserikkumiste seadustiku muudatusettepanek vastu võetakse; |
| --- | --- |

5.

tunnustab Leedu Vabariigi presidendi Dalia Grybauskaité mitu korda väljendatud kindlat seisukohta, mille kohaselt ta mõistab avalikult hukka õigusakti muutmise homofoobse ettepaneku, kuna see kahjustab Leedu kodanikke ja Leedu riigi kuvandit, ning kutsub presidenti üles kasutama oma vetoõigust, juhul kui haldusõiguserikkumiste seadustiku muudatusettepanek vastu võetakse;

| 6. | tunneb heameelt, et homofoobia lisati hiljuti kuritegusid raskendatavate asjaolude hulka; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt, et homofoobia lisati hiljuti kuritegusid raskendatavate asjaolude hulka;

| 7. | tunnustab Euroopa Komisjoni kahepoolsete meetmete eest, mida ta on seni võtnud; kutsub komisjoni üles võtma endale kohustuseks hinnata õiguslikult haldusõiguserikkumiste seadustiku kavandatavat muudatusettepanekut ning avaldama ELi tegevuskava koos konkreetsete meetmetega võitluseks homofoobia ning seksuaalse sättumuse alusel toimuva diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

7.

tunnustab Euroopa Komisjoni kahepoolsete meetmete eest, mida ta on seni võtnud; kutsub komisjoni üles võtma endale kohustuseks hinnata õiguslikult haldusõiguserikkumiste seadustiku kavandatavat muudatusettepanekut ning avaldama ELi tegevuskava koos konkreetsete meetmetega võitluseks homofoobia ning seksuaalse sättumuse alusel toimuva diskrimineerimise vastu;

| 8. | kiidab heaks Leedu ametiasutuste kava vaadata läbi kavandatavad muudatusettepanekud, mida peetakse vastuolus olevaks Euroopa Liidu õigusaktidega, eriti seoses põhimõttega, et kedagi ei tohi diskrimineerida seksuaalse sättumuse alusel; |
| --- | --- |

8.

kiidab heaks Leedu ametiasutuste kava vaadata läbi kavandatavad muudatusettepanekud, mida peetakse vastuolus olevaks Euroopa Liidu õigusaktidega, eriti seoses põhimõttega, et kedagi ei tohi diskrimineerida seksuaalse sättumuse alusel;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele ning Leedu Vabariigi presidendile ja parlamendile, ELi Põhiõiguste Ametile ning Euroopa Nõukogu inimõiguste volinikule. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele ning Leedu Vabariigi presidendile ja parlamendile, ELi Põhiõiguste Ametile ning Euroopa Nõukogu inimõiguste volinikule.

---

(1)  ELT C 224 E, 19.8.2010, lk 18.

(2)  ELT C 287 E, 24.11.2006, lk 179, ELT C 300 E, 9.12.2006, lk 491, ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 776.

---

Neljapäev, 20. jaanuar 2011

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/53 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/53

---

Neljapäev, 20. jaanuar 2011Kristlaste olukord seoses usuvabadusega

P7_TA(2011)0021

Euroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon kristlaste olukorra ja usuvabaduse kohta

2012/C 136 E/11

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni tõsiste sündmuste kohta, mis ohustavad kristlike kogukondade ja teiste usukogukondade olemasolu (1), 21. jaanuari 2010. aasta resolutsiooni hiljutiste rünnakute kohta kristlike kogukondade vastu (2), 6. mai 2010. aasta resolutsiooni massiliste hirmutegude kohta Nigeerias Josis (3), 20. mai 2010. aasta resolutsiooni usuvabaduse kohta Pakistanis (4) ning 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni Iraagi kohta – surmanuhtlus (eriti Tariq Azize juhtum) ja rünnakud kristlaste kogukondade vastu (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni tõsiste sündmuste kohta, mis ohustavad kristlike kogukondade ja teiste usukogukondade olemasolu (1), 21. jaanuari 2010. aasta resolutsiooni hiljutiste rünnakute kohta kristlike kogukondade vastu (2), 6. mai 2010. aasta resolutsiooni massiliste hirmutegude kohta Nigeerias Josis (3), 20. mai 2010. aasta resolutsiooni usuvabaduse kohta Pakistanis (4) ning 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni Iraagi kohta – surmanuhtlus (eriti Tariq Azize juhtum) ja rünnakud kristlaste kogukondade vastu (5);

| — | võttes arvesse iga-aastasi aruandeid inimõiguste olukorra kohta maailmas ja eriti oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja ELi poliitikat selles valdkonnas (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse iga-aastasi aruandeid inimõiguste olukorra kohta maailmas ja eriti oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja ELi poliitikat selles valdkonnas (6);

| — | võttes arvesse 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 18; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 18;

| — | võttes arvesse 1966. aastal vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 18; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aastal vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 18;

| — | võttes arvesse 1981. aasta ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO usu- ja veendumusvabaduse eriraportööri aruandeid, eriti tema 29. detsembri 2009. aasta aruannet, 16. veebruari 2010. aasta aruannet ja 29. juuli 2010. aasta aruannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO usu- ja veendumusvabaduse eriraportööri aruandeid, eriti tema 29. detsembri 2009. aasta aruannet, 16. veebruari 2010. aasta aruannet ja 29. juuli 2010. aasta aruannet;

| — | võttes arvesse 1950. aastal vastu võetud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 9; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1950. aastal vastu võetud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 9;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 10; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 10;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 5; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 5;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 17; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 17;

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja avaldust seoses 1. jaanuaril 2011 Egiptuses Aleksandrias kopti kirikus toimunud rünnakuga kirikuliste vastu; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja avaldust seoses 1. jaanuaril 2011 Egiptuses Aleksandrias kopti kirikus toimunud rünnakuga kirikuliste vastu;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi Jerzy Buzeki avaldust seoses 1. jaanuaril 2011 Egiptuses kirikus toimunud, inimohvreid nõudnud plahvatusega; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi Jerzy Buzeki avaldust seoses 1. jaanuaril 2011 Egiptuses kirikus toimunud, inimohvreid nõudnud plahvatusega;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on korduvalt väljendanud oma pühendumust usu-, südametunnistuse- ja mõttevabadusele ning rõhutanud, et valitsuste kohustus on tagada need vabadused kõikjal maailmas; arvestades, et inimõiguste, demokraatia ja kodanikuvabaduste edendamine on ühine alus, millele Euroopa Liit on rajanud oma suhted kolmandate riikidega, ja see on ELi ja kolmandate riikide vahelistes lepingutes ette nähtud demokraatiaklausliga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on korduvalt väljendanud oma pühendumust usu-, südametunnistuse- ja mõttevabadusele ning rõhutanud, et valitsuste kohustus on tagada need vabadused kõikjal maailmas; arvestades, et inimõiguste, demokraatia ja kodanikuvabaduste edendamine on ühine alus, millele Euroopa Liit on rajanud oma suhted kolmandate riikidega, ja see on ELi ja kolmandate riikide vahelistes lepingutes ette nähtud demokraatiaklausliga;

| B. | arvestades, et kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklis 18 on kirjas, et igal inimesel on õigus mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadusele; arvestades, et see õigus kätkeb vabadust omada või vabal valikul omaks võtta usku või veendumusi ning vabadust tunnistada oma usku või veendumusi nii üksi kui ka koos teistega, avalikult või eraviisiliselt palve- ja kombetalitustes, praktilises tegevuses ning õpetuses; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklis 18 on kirjas, et igal inimesel on õigus mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadusele; arvestades, et see õigus kätkeb vabadust omada või vabal valikul omaks võtta usku või veendumusi ning vabadust tunnistada oma usku või veendumusi nii üksi kui ka koos teistega, avalikult või eraviisiliselt palve- ja kombetalitustes, praktilises tegevuses ning õpetuses;

| C. | arvestades, et mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadus kehtib usklike, aga ka ateistide, agnostikute ja usuliste veendumusteta inimeste kohta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadus kehtib usklike, aga ka ateistide, agnostikute ja usuliste veendumusteta inimeste kohta;

| D. | arvestades, et 2010. aastal suurenes kogu maailmas kristlike kogukondade vastu suunatud rünnakute arv ning suurenenud on ka pühaduseteotuse süüdistusel algatatud kohtuprotsesside arv ning surmanuhtluste määramine, ning arvestades, et see puudutab tihti naisi; arvestades, et viimaste aastate usuvabaduse statistika näitab, et enamik usulise vägivalla tegudest pannakse toime kristlaste vastu, nagu on osutatud organisatsiooni „Aid to the Church in Need” koostatud maailma usuvabaduse olukorda käsitlevas 2009. aasta aruandes; arvestades, et mõnel pool on kristlikud kogukonnad sattunud olukorda, mis seab ohtu nende püsimajäämise, ning et nende kadumine tähendaks seda, et kaob oluline osa asjaomaste riikide religioossest pärandist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2010. aastal suurenes kogu maailmas kristlike kogukondade vastu suunatud rünnakute arv ning suurenenud on ka pühaduseteotuse süüdistusel algatatud kohtuprotsesside arv ning surmanuhtluste määramine, ning arvestades, et see puudutab tihti naisi; arvestades, et viimaste aastate usuvabaduse statistika näitab, et enamik usulise vägivalla tegudest pannakse toime kristlaste vastu, nagu on osutatud organisatsiooni „Aid to the Church in Need” koostatud maailma usuvabaduse olukorda käsitlevas 2009. aasta aruandes; arvestades, et mõnel pool on kristlikud kogukonnad sattunud olukorda, mis seab ohtu nende püsimajäämise, ning et nende kadumine tähendaks seda, et kaob oluline osa asjaomaste riikide religioossest pärandist;

| E. | arvestades, et 11. jaanuaril 2011 Nigeerias kristliku kogukonna vastu suunatud julmade rünnakute käigus tapeti jälle süütuid inimesi; arvestades, et 24. detsembril 2010 rünnati Nigeerias Maiduguris mitmeid kirikuid ning 25. detsembril 2010 toimusid Nigeeria linnas Josis pommirünnakud, milles sai surma 38 tsiviilisikut ja vigastada veel kümneid; arvestades, et 21. detsembril 2010 ründasid Nigeerias Turus mõõkade ja matšeetedega relvastatud mehed ühte kohalikest kristlastest külaelanike rühma ning tapsid kolm inimest ja haavasid kahte; arvestades, et 3. detsembril 2010 hukkus Nigeerias Josi linnas rünnakus seitse kristlast, nende hulgas naisi ja lapsi, ning haavata sai neli inimest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 11. jaanuaril 2011 Nigeerias kristliku kogukonna vastu suunatud julmade rünnakute käigus tapeti jälle süütuid inimesi; arvestades, et 24. detsembril 2010 rünnati Nigeerias Maiduguris mitmeid kirikuid ning 25. detsembril 2010 toimusid Nigeeria linnas Josis pommirünnakud, milles sai surma 38 tsiviilisikut ja vigastada veel kümneid; arvestades, et 21. detsembril 2010 ründasid Nigeerias Turus mõõkade ja matšeetedega relvastatud mehed ühte kohalikest kristlastest külaelanike rühma ning tapsid kolm inimest ja haavasid kahte; arvestades, et 3. detsembril 2010 hukkus Nigeerias Josi linnas rünnakus seitse kristlast, nende hulgas naisi ja lapsi, ning haavata sai neli inimest;

| F. | arvestades, et Pakistani Punjabi provintsi kuberneri Salmaan Taseeri mõrvamine 4. jaanuaril 2011 ning Asia Noreeni juhtum Pakistanis on esile kutsunud rahvusvahelise üldsuse proteste; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Pakistani Punjabi provintsi kuberneri Salmaan Taseeri mõrvamine 4. jaanuaril 2011 ning Asia Noreeni juhtum Pakistanis on esile kutsunud rahvusvahelise üldsuse proteste;

| G. | arvestades, et 1. jaanuaril 2011 Aleksandrias kopti kristlaste vastu korraldatud terrorirünnakus hukkusid ja said vigastada süütud tsiviilelanikud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 1. jaanuaril 2011 Aleksandrias kopti kristlaste vastu korraldatud terrorirünnakus hukkusid ja said vigastada süütud tsiviilelanikud;

| H. | arvestades, et 25. detsembril 2010, esimesel jõulupühal sai Filipiinidel Sulus ühes kabelis toimunud pommiplahvatuses haavata 11 inimest, nende hulgas preester ja üheksa-aastane tüdruk; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 25. detsembril 2010, esimesel jõulupühal sai Filipiinidel Sulus ühes kabelis toimunud pommiplahvatuses haavata 11 inimest, nende hulgas preester ja üheksa-aastane tüdruk;

| I. | arvestades, et 25. detsembril 2010 katkestati vägivaldselt jõulujumalateenistused Küprose põhjaosas Rizokarpaso ja Ayia Triada külas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 25. detsembril 2010 katkestati vägivaldselt jõulujumalateenistused Küprose põhjaosas Rizokarpaso ja Ayia Triada külas;

| J. | arvestades, et 30. detsembril 2010 sai Iraagis Bagdadis džihaadi terroristide poolt assüüria kristlaste perekondade eluasemetele korraldatud koordineeritud pommirünnakutes surma vähemalt kaks ja haavata 14 inimest; arvestades, et 27. detsembril 2010 sai Iraagis Dujailis teeäärse pommi plahvatuses surma assüüria kristlasest naine ning tema abikaasa sai haavata; arvestades, et 22. novembril 2010 tapeti Mosulis kaks Iraagi kristlast; arvestades, et 10. novembril 2010 Bagdadis kristlaste rajoonide vastu korraldatud rünnakutes hukkusid süütud tsiviilelanikud; arvestades, et 52 inimest, nende hulgas naisi ja lapsi, sai surma 1. novembril 2010 Bagdadis asuvas süüria katoliku Päästja Jumalaema kirikus toimunud veresaunas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 30. detsembril 2010 sai Iraagis Bagdadis džihaadi terroristide poolt assüüria kristlaste perekondade eluasemetele korraldatud koordineeritud pommirünnakutes surma vähemalt kaks ja haavata 14 inimest; arvestades, et 27. detsembril 2010 sai Iraagis Dujailis teeäärse pommi plahvatuses surma assüüria kristlasest naine ning tema abikaasa sai haavata; arvestades, et 22. novembril 2010 tapeti Mosulis kaks Iraagi kristlast; arvestades, et 10. novembril 2010 Bagdadis kristlaste rajoonide vastu korraldatud rünnakutes hukkusid süütud tsiviilelanikud; arvestades, et 52 inimest, nende hulgas naisi ja lapsi, sai surma 1. novembril 2010 Bagdadis asuvas süüria katoliku Päästja Jumalaema kirikus toimunud veresaunas;

| K. | arvestades, et Iraani Islamivabariigi valitsus on intensiivistanud oma kristlastevastast kampaaniat – ainuüksi möödunud kuul vahistati üle saja kristlaste, paljud on sunnitud riigist põgenema, kristlastele esitatakse kriminaalsüüdistusi ja võidakse määrata ka surmanuhtlus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Iraani Islamivabariigi valitsus on intensiivistanud oma kristlastevastast kampaaniat – ainuüksi möödunud kuul vahistati üle saja kristlaste, paljud on sunnitud riigist põgenema, kristlastele esitatakse kriminaalsüüdistusi ja võidakse määrata ka surmanuhtlus;

| L. | arvestades, et ka Vietnamis on katoliku kiriku ja teiste usukogukondade tegevust karmilt maha surutud, millest annab tunnistust Vietnami nn mägikogukondade (Montagnard) raske olukord; arvestades aga, et positiivselt võib hinnata Vietnami valitsuse meelemuutust preester Nguyen Van Ly asjas, mis lõppes tema vanglast vabastamisega; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ka Vietnamis on katoliku kiriku ja teiste usukogukondade tegevust karmilt maha surutud, millest annab tunnistust Vietnami nn mägikogukondade (Montagnard) raske olukord; arvestades aga, et positiivselt võib hinnata Vietnami valitsuse meelemuutust preester Nguyen Van Ly asjas, mis lõppes tema vanglast vabastamisega;

| M. | arvestades, et islamiäärmuslaste rünnakud on sunnatud ka asjaomaste riikide praeguse valitsemiskorra vastu ja et rünnakute eesmärk on külvata rahutust ja alustada eri usurühmituste vahel kodusõda; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et islamiäärmuslaste rünnakud on sunnatud ka asjaomaste riikide praeguse valitsemiskorra vastu ja et rünnakute eesmärk on külvata rahutust ja alustada eri usurühmituste vahel kodusõda;

| N. | arvestades, et Euroopas, nagu mujalgi maailmas, esineb usuvabaduse rikkumisi ning usuvähemuste liikmete vastaseid rünnakuid, mille põhjuseks on nende inimeste usulised veendumused, ning diskrimineerimist usu tõttu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopas, nagu mujalgi maailmas, esineb usuvabaduse rikkumisi ning usuvähemuste liikmete vastaseid rünnakuid, mille põhjuseks on nende inimeste usulised veendumused, ning diskrimineerimist usu tõttu;

| O. | arvestades, et kogukondade dialoog on ülimalt oluline rahu ja rahvaste üksteisemõistmise edendamiseks, |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kogukondade dialoog on ülimalt oluline rahu ja rahvaste üksteisemõistmise edendamiseks,

| 1. | mõistab hukka hiljuti mitmes riigis toimunud rünnakud kristlaste kogukondade vastu ja väljendab solidaarsust rünnakute ohvrite perekondadega; on sügavalt mures selle pärast, et eelkõige Aafrika, Aasia ja Lähis-Ida riikides esineb üha enam sallimatust, repressioone ja vägivallategusid kristlaste kogukondade vastu; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka hiljuti mitmes riigis toimunud rünnakud kristlaste kogukondade vastu ja väljendab solidaarsust rünnakute ohvrite perekondadega; on sügavalt mures selle pärast, et eelkõige Aafrika, Aasia ja Lähis-Ida riikides esineb üha enam sallimatust, repressioone ja vägivallategusid kristlaste kogukondade vastu;

| 2. | tunnustab pingutusi, mida asjaomaste riikide ametivõimud on teinud kristlaste kogukondade vastaste rünnakute kavandajate ja toimepanijate kindlakstegemiseks; kutsub valitsusi üles tagama, et nende kuritegude toimepanijad ja kõik isikud, kes vastutavad kristlaste ja teiste usuvähemuste või muude vähemusrühmade vastu suunatud rünnakute ja muude vägivallaaktide eest, antaks kohtu alla ning et nende üle mõistetaks õiglaselt kohut; |
| --- | --- |

2.

tunnustab pingutusi, mida asjaomaste riikide ametivõimud on teinud kristlaste kogukondade vastaste rünnakute kavandajate ja toimepanijate kindlakstegemiseks; kutsub valitsusi üles tagama, et nende kuritegude toimepanijad ja kõik isikud, kes vastutavad kristlaste ja teiste usuvähemuste või muude vähemusrühmade vastu suunatud rünnakute ja muude vägivallaaktide eest, antaks kohtu alla ning et nende üle mõistetaks õiglaselt kohut;

| 3. | mõistab karmilt hukka kõik kristlaste ja teiste usukogukondade vastu suunatud vägivallateod ning usklike, usust taganejate ja mitteusklike mis tahes diskrimineerimise ja vaenamise usu või veendumuste pärast; rõhutab veel kord, et mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadus on üks põhilisi inimõigusi; |
| --- | --- |

3.

mõistab karmilt hukka kõik kristlaste ja teiste usukogukondade vastu suunatud vägivallateod ning usklike, usust taganejate ja mitteusklike mis tahes diskrimineerimise ja vaenamise usu või veendumuste pärast; rõhutab veel kord, et mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadus on üks põhilisi inimõigusi;

| 4. | peab murettekitavaks kristlaste viimastel aastatel toimunud väljarännet mitmetest riikidest, eriti Lähis-Ida riikidest; |
| --- | --- |

4.

peab murettekitavaks kristlaste viimastel aastatel toimunud väljarännet mitmetest riikidest, eriti Lähis-Ida riikidest;

| 5. | peab murettekitavaks, et Pakistani nn pühaduseteotuse seadust, mille vastu astus avalikult välja hiljuti mõrvatud kuberner Salman Taseer, kasutatakse endiselt usurühmade, sh kristlaste tagakiusamiseks, nagu näiteks kristlasele ja viie lapse emale Asia Noreenile surmanuhtluse määramine, ning et suur osa Pakistani ühiskonnast suhtub kuberner Salman Taseeri tapjasse kui kangelasse; |
| --- | --- |

5.

peab murettekitavaks, et Pakistani nn pühaduseteotuse seadust, mille vastu astus avalikult välja hiljuti mõrvatud kuberner Salman Taseer, kasutatakse endiselt usurühmade, sh kristlaste tagakiusamiseks, nagu näiteks kristlasele ja viie lapse emale Asia Noreenile surmanuhtluse määramine, ning et suur osa Pakistani ühiskonnast suhtub kuberner Salman Taseeri tapjasse kui kangelasse;

| 6. | väljendab rahulolu selle üle, et Egiptuse avalikkus mõistis terroriakti otsustavalt hukka ja jõudis kiiresti arusaamisele, et rünnaku eesmärk oli kahjustada Egiptuse kristlaste ja moslemite sügavaid, pika traditsiooniga sidemeid; tunneb heameelt Egiptuse kopti kristlaste ja moslemite ühiste meeleavalduste üle rünnaku vastu; märgib rahuloluga ka seda, et terroriakti mõistsid avalikult hukka Egiptuse president Hosni Mubarak, Al-Azhari suuršeik ja Egiptuse suurmufti; |
| --- | --- |

6.

väljendab rahulolu selle üle, et Egiptuse avalikkus mõistis terroriakti otsustavalt hukka ja jõudis kiiresti arusaamisele, et rünnaku eesmärk oli kahjustada Egiptuse kristlaste ja moslemite sügavaid, pika traditsiooniga sidemeid; tunneb heameelt Egiptuse kopti kristlaste ja moslemite ühiste meeleavalduste üle rünnaku vastu; märgib rahuloluga ka seda, et terroriakti mõistsid avalikult hukka Egiptuse president Hosni Mubarak, Al-Azhari suuršeik ja Egiptuse suurmufti;

| 7. | mõistab hukka Küprose põhjaosa kristlaste (neid on seal veel 300) jõulujumalateenistuse katkestamise Türgi ametivõimude poolt; |
| --- | --- |

7.

mõistab hukka Küprose põhjaosa kristlaste (neid on seal veel 300) jõulujumalateenistuse katkestamise Türgi ametivõimude poolt;

| 8. | on sügavalt mures selle pärast, et mitmetes maailma piirkondades kuritarvitavad terroritegude toimepanijad usku; mõistab hukka usu ärakasutamise mitmesugustes poliitilistes konfliktides; |
| --- | --- |

8.

on sügavalt mures selle pärast, et mitmetes maailma piirkondades kuritarvitavad terroritegude toimepanijad usku; mõistab hukka usu ärakasutamise mitmesugustes poliitilistes konfliktides;

| 9. | nõuab, et nende riikide ametivõimud, kus usuühenduste vastu on toimunud murettekitavalt palju rünnakuid, tagaksid selle, et kõikidel usuühendustel oleks võimalik normaalselt ja avalikult järgida oma usutavasid, suurendaksid jõupingutusi riigis tegutsevatele usuühendustele toimiva ja tõhusa kaitse ning ühenduste liikmete isikliku julgeoleku ja füüsilise puutumatuse tagamiseks ning täidaksid seejuures kohustusi, mille nad on endale juba võtnud rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et nende riikide ametivõimud, kus usuühenduste vastu on toimunud murettekitavalt palju rünnakuid, tagaksid selle, et kõikidel usuühendustel oleks võimalik normaalselt ja avalikult järgida oma usutavasid, suurendaksid jõupingutusi riigis tegutsevatele usuühendustele toimiva ja tõhusa kaitse ning ühenduste liikmete isikliku julgeoleku ja füüsilise puutumatuse tagamiseks ning täidaksid seejuures kohustusi, mille nad on endale juba võtnud rahvusvahelisel tasandil;

| 10. | rõhutab veel kord, et inimõiguste ja kodanikuvabaduste, sealhulgas usu- või veendumusvabaduse austamine kuulub Euroopa Liidu aluspõhimõtete hulka ning annab ühise aluse liidu suhetele kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

10.

rõhutab veel kord, et inimõiguste ja kodanikuvabaduste, sealhulgas usu- või veendumusvabaduse austamine kuulub Euroopa Liidu aluspõhimõtete hulka ning annab ühise aluse liidu suhetele kolmandate riikidega;

| 11. | kutsub nõukogu, komisjoni ning komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat pöörama kolmandate riikidega sõlmitavates lepingutes ja nende riikidega tehtavas koostöös, samuti inimõigusi käsitlevates aruannetes suuremat tähelepanu usu- ja veendumusvabaduse teemale ning usukogukondade, sealhulgas kristlaste olukorrale; |
| --- | --- |

11.

kutsub nõukogu, komisjoni ning komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat pöörama kolmandate riikidega sõlmitavates lepingutes ja nende riikidega tehtavas koostöös, samuti inimõigusi käsitlevates aruannetes suuremat tähelepanu usu- ja veendumusvabaduse teemale ning usukogukondade, sealhulgas kristlaste olukorrale;

| 12. | kutsub välisasjade nõukogu üles arutama oma järgmisel, 31. jaanuari 2011 toimuval istungil kristlaste tagakiusamise ning usu- ja veendumusvabaduse austamise küsimust ning jõudma selle aruteluga konkreetsete tulemusteni, eelkõige nende vahendite osas, mida on võimalik kasutada ohustatud kristlaste kogukondadele turvalisuse ja kaitse tagamiseks kõikjal maailmas; |
| --- | --- |

12.

kutsub välisasjade nõukogu üles arutama oma järgmisel, 31. jaanuari 2011 toimuval istungil kristlaste tagakiusamise ning usu- ja veendumusvabaduse austamise küsimust ning jõudma selle aruteluga konkreetsete tulemusteni, eelkõige nende vahendite osas, mida on võimalik kasutada ohustatud kristlaste kogukondadele turvalisuse ja kaitse tagamiseks kõikjal maailmas;

| 13. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles töötama kiiremas korras välja ELi strateegia inimõiguste ja usuvabaduse rakendamiseks, sh meetmed, mida kohaldatakse nende riikide suhtes, kes teadlikult jätavad usuühendused kaitseta; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles töötama kiiremas korras välja ELi strateegia inimõiguste ja usuvabaduse rakendamiseks, sh meetmed, mida kohaldatakse nende riikide suhtes, kes teadlikult jätavad usuühendused kaitseta;

| 14. | palub välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal – võttes arvesse viimase aja sündmusi ning üha suurenevat vajadust analüüsida ja mõista rahvusvahelistes suhetes ja tänastes ühiskondades toimuvaid kultuurilisi ja usulisi muutusi – kujundada Euroopa välisteenistuse inimõiguste direktoraadis välja püsiv võime, et jälgida valitsustepoolseid ja ühiskondlikke piiranguid, mis puudutavad usuvabadust ja sellega seotud õigusi, ning palub neist asjust igal aastal teavitada Euroopa Parlamenti; |
| --- | --- |

14.

palub välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal – võttes arvesse viimase aja sündmusi ning üha suurenevat vajadust analüüsida ja mõista rahvusvahelistes suhetes ja tänastes ühiskondades toimuvaid kultuurilisi ja usulisi muutusi – kujundada Euroopa välisteenistuse inimõiguste direktoraadis välja püsiv võime, et jälgida valitsustepoolseid ja ühiskondlikke piiranguid, mis puudutavad usuvabadust ja sellega seotud õigusi, ning palub neist asjust igal aastal teavitada Euroopa Parlamenti;

| 15. | nõuab, et nõukogu, komisjon, komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Parlament lisaksid inimõigusi käsitlevasse aastaaruandesse usuvabaduse peatüki; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et nõukogu, komisjon, komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Parlament lisaksid inimõigusi käsitlevasse aastaaruandesse usuvabaduse peatüki;

| 16. | nõuab, et ELi institutsioonid täidaksid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 17 sätestatud kohustust pidada kirikute ning usuliste, filosoofiliste ja mitteusuliste organisatsioonidega avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi, et tagada kristlaste ja teise usukogukondade tagakiusamise probleemi käsitlemine esmatähtsa, süsteemselt arutusel oleva küsimusena; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et ELi institutsioonid täidaksid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 17 sätestatud kohustust pidada kirikute ning usuliste, filosoofiliste ja mitteusuliste organisatsioonidega avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi, et tagada kristlaste ja teise usukogukondade tagakiusamise probleemi käsitlemine esmatähtsa, süsteemselt arutusel oleva küsimusena;

| 17. | kutsub Euroopa kõikide usukogukondade juhte üles hukka mõistma kristlaste kogukondade ja teiste usuühenduste vastu suunatud rünnakud, võttes aluseks põhimõtte, et kõiki usuühendusi tuleb võrdselt austada; |
| --- | --- |

17.

kutsub Euroopa kõikide usukogukondade juhte üles hukka mõistma kristlaste kogukondade ja teiste usuühenduste vastu suunatud rünnakud, võttes aluseks põhimõtte, et kõiki usuühendusi tuleb võrdselt austada;

| 18. | kinnitab taas, et toetab kõiki algatusi, mille eesmärk on edendada usukogukondade ja teiste kogukondade dialoogi ja vastastikust lugupidamist; kutsub usujuhte ja -asutusi üles edendama sallivust ja rakendama meetmeid vihkamise ning vägivalla ja ekstremismi vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

18.

kinnitab taas, et toetab kõiki algatusi, mille eesmärk on edendada usukogukondade ja teiste kogukondade dialoogi ja vastastikust lugupidamist; kutsub usujuhte ja -asutusi üles edendama sallivust ja rakendama meetmeid vihkamise ning vägivalla ja ekstremismi vastu võitlemiseks;

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, Egiptuse parlamendile ja valitsusele, Iraani parlamendile ja valitsusele, Iraagi parlamendile ja valitsusele, Nigeeria parlamendile ja valitsusele, Pakistani parlamendile ja valitsusele, Filipiinide parlamendile ja valitsusele, Vietnami parlamendile ja valitsusele ning Islami Konverentsi Organisatsioonile. |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, Egiptuse parlamendile ja valitsusele, Iraani parlamendile ja valitsusele, Iraagi parlamendile ja valitsusele, Nigeeria parlamendile ja valitsusele, Pakistani parlamendile ja valitsusele, Filipiinide parlamendile ja valitsusele, Vietnami parlamendile ja valitsusele ning Islami Konverentsi Organisatsioonile.

---

(1)  ELT C 282 E, 6.11.2008, lk 474.

(2)  ELT C 305 E, 11.11.2010, lk 7.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0157.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0194.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0448.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0489.

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/57 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/57

---

Neljapäev, 20. jaanuar 2011Olukord Valgevenes

P7_TA(2011)0022

Euroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Valgevenes

2012/C 136 E/12

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Valgevenes, eriti 17. detsembri 2009. aasta resolutsiooni Valgevene kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Valgevenes, eriti 17. detsembri 2009. aasta resolutsiooni Valgevene kohta (1);

| — | võttes arvesse nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta otsust 2010/639/ÜVJP teatavate Valgevene ametnike vastu suunatud piiravate meetmete kohta (2), millega pikendatakse piiravate meetmete kehtivusaega ja peatatakse ELi sissesõidule piirangute kohaldamine kuni 31. oktoobrini 2011; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta otsust 2010/639/ÜVJP teatavate Valgevene ametnike vastu suunatud piiravate meetmete kohta (2), millega pikendatakse piiravate meetmete kehtivusaega ja peatatakse ELi sissesõidule piirangute kohaldamine kuni 31. oktoobrini 2011;

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta järeldusi;

| — | võttes arvesse OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODIHR) ning OSCE Parlamentaarse Assamblee 20. detsembri 2010. aasta avaldust Valgevene presidendivalimiste esialgsete tulemuste ja järelduste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODIHR) ning OSCE Parlamentaarse Assamblee 20. detsembri 2010. aasta avaldust Valgevene presidendivalimiste esialgsete tulemuste ja järelduste kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 110, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 110,

| A. | arvestades, et idapartnerluse-teemalise tippkohtumise Praha deklaratsiooniga kinnitatakse veel kord (teiste seas ka Valgevene) pühendumust rahvusvahelise õiguse põhimõtetele ja põhiväärtustele, sealhulgas demokraatiale, õigusriigi põhimõttele ning inimõiguste ja põhivabaduste austamisele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et idapartnerluse-teemalise tippkohtumise Praha deklaratsiooniga kinnitatakse veel kord (teiste seas ka Valgevene) pühendumust rahvusvahelise õiguse põhimõtetele ja põhiväärtustele, sealhulgas demokraatiale, õigusriigi põhimõttele ning inimõiguste ja põhivabaduste austamisele;

| B. | arvestades, et 25. oktoobril 2010 kutsus nõukogu Valgevene ametivõime üles tagama presidendivalimiste läbiviimise kooskõlas demokraatlikke valimisi käsitlevate rahvusvaheliste normide ja standarditega ning Valgevene OSCE ja ÜRO raames võetud kohustustega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 25. oktoobril 2010 kutsus nõukogu Valgevene ametivõime üles tagama presidendivalimiste läbiviimise kooskõlas demokraatlikke valimisi käsitlevate rahvusvaheliste normide ja standarditega ning Valgevene OSCE ja ÜRO raames võetud kohustustega;

| C. | arvestades, et Valgevene võttis kohustuse arvestada OSCE ning selle demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) soovitusi valimisseaduse parandamiseks, et viia see kooskõlla demokraatlike valimiste rahvusvaheliste standarditega, ning kohustuse konsulteerida muudatusettepanekute osas OSCEga; arvestades, et Valgevene Rahvuskogu kiitis heaks valimisseaduse reformi ilma OSCEga eelnevalt konsulteerimata; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Valgevene võttis kohustuse arvestada OSCE ning selle demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) soovitusi valimisseaduse parandamiseks, et viia see kooskõlla demokraatlike valimiste rahvusvaheliste standarditega, ning kohustuse konsulteerida muudatusettepanekute osas OSCEga; arvestades, et Valgevene Rahvuskogu kiitis heaks valimisseaduse reformi ilma OSCEga eelnevalt konsulteerimata;

| D. | arvestades, et nõukogu kinnitas taas valmisolekut süvendada oma suhteid Valgevenega sõltuvalt Valgevene edasisest arengust demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi suunal ning valmisolekut aidata riiki kõnealuste eesmärkide saavutamisel; sõltuvalt Valgevene edusammudest nimetatud valdkondades on nõukogu valmis astuma samme Valgevenega lepinguliste suhete edendamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et nõukogu kinnitas taas valmisolekut süvendada oma suhteid Valgevenega sõltuvalt Valgevene edasisest arengust demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi suunal ning valmisolekut aidata riiki kõnealuste eesmärkide saavutamisel; sõltuvalt Valgevene edusammudest nimetatud valdkondades on nõukogu valmis astuma samme Valgevenega lepinguliste suhete edendamiseks;

| E. | arvestades, et nõukogu otsustas pärast Valgevene olukorra hindamist pikendada kuni 31. oktoobrini 2011 piiravaid meetmeid teatavate Valgevene ametnike suhtes, ent peatada kuni sama tähtajani ELi sissesõidule piirangute kohaldamine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nõukogu otsustas pärast Valgevene olukorra hindamist pikendada kuni 31. oktoobrini 2011 piiravaid meetmeid teatavate Valgevene ametnike suhtes, ent peatada kuni sama tähtajani ELi sissesõidule piirangute kohaldamine;

| F. | arvestades, et vastavalt OSCE Parlamentaarse Assamblee ning OSCE/ODIHRi avaldusele Valgevene presidendivalimiste esialgsete tulemuste ja järelduste kohta on toimunud teatud edasiminek valimiste korralduses, kuid seda varjutasid tõsised rikkumised valimispäeval ja 19. detsembri 2010 öösel puhkenud vägivald; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vastavalt OSCE Parlamentaarse Assamblee ning OSCE/ODIHRi avaldusele Valgevene presidendivalimiste esialgsete tulemuste ja järelduste kohta on toimunud teatud edasiminek valimiste korralduses, kuid seda varjutasid tõsised rikkumised valimispäeval ja 19. detsembri 2010 öösel puhkenud vägivald;

| G. | arvestades, et 19. detsembril 2010 Minskis toimunud meeleavaldusel osalemise eest vahistati enam kui 700 inimest, kellest enamik vabastati pärast lühiajalise halduskaristuse määramist, kuid 24 opositsiooni aktivistile ja ajakirjanikule, sealhulgas kuuele presidendikandidaadile on esitatud süüdistus „massirahutuse korraldamises” koos kaasnenud vägivaldsete rünnakute ja relvastatud vastuhakuga, mis võib kaasa tuua kuni 15-aastase vanglakaristuse; arvestades, et varsti võivad süüdistuse saada veel 14 inimest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 19. detsembril 2010 Minskis toimunud meeleavaldusel osalemise eest vahistati enam kui 700 inimest, kellest enamik vabastati pärast lühiajalise halduskaristuse määramist, kuid 24 opositsiooni aktivistile ja ajakirjanikule, sealhulgas kuuele presidendikandidaadile on esitatud süüdistus „massirahutuse korraldamises” koos kaasnenud vägivaldsete rünnakute ja relvastatud vastuhakuga, mis võib kaasa tuua kuni 15-aastase vanglakaristuse; arvestades, et varsti võivad süüdistuse saada veel 14 inimest;

| H. | arvestades, et 19. detsembri 2010. aasta meeleavalduse mahasurumise politsei poolt ning järgnenud õiguskaitseorganite meetmed demokraatliku opositsiooni, vaba meedia ja kodanikuühiskonna aktivistide vastu on mõistnud hukka nii Euroopa Parlamendi president, ELi kõrge esindaja kui ka ÜRO peasekretär; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 19. detsembri 2010. aasta meeleavalduse mahasurumise politsei poolt ning järgnenud õiguskaitseorganite meetmed demokraatliku opositsiooni, vaba meedia ja kodanikuühiskonna aktivistide vastu on mõistnud hukka nii Euroopa Parlamendi president, ELi kõrge esindaja kui ka ÜRO peasekretär;

| I. | arvestades, et meeleavaldajaid, poliitilist opositsiooni või nende perekondi esindavaid kaitsjaid ähvardab oht kaotada oma litsents või õigus advokaadina tegutseda, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et meeleavaldajaid, poliitilist opositsiooni või nende perekondi esindavaid kaitsjaid ähvardab oht kaotada oma litsents või õigus advokaadina tegutseda,

| 1. | on seisukohal, et vastavalt OSCE Parlamentaarse Assamblee ja OSCE/ODIHRi esialgsetele tulemustele ja järeldustele ei vastanud 19. detsembri 2010. aasta presidendivalimised vabade, õiglaste ja läbipaistvate valimiste rahvusvahelistele standarditele; peab neid valimisi järjekordseks luhtunud võimaluseks demokraatiale üleminekuks Valgevenes ning nõuab OSCE/ODIHRi poolt teatatud arvukaid ja tõsiseid rikkumisi silmas pidades uute, OSCE standardite kohaselt vabade ja demokraatlike valimiste korraldamist; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et vastavalt OSCE Parlamentaarse Assamblee ja OSCE/ODIHRi esialgsetele tulemustele ja järeldustele ei vastanud 19. detsembri 2010. aasta presidendivalimised vabade, õiglaste ja läbipaistvate valimiste rahvusvahelistele standarditele; peab neid valimisi järjekordseks luhtunud võimaluseks demokraatiale üleminekuks Valgevenes ning nõuab OSCE/ODIHRi poolt teatatud arvukaid ja tõsiseid rikkumisi silmas pidades uute, OSCE standardite kohaselt vabade ja demokraatlike valimiste korraldamist;

| 2. | mõistab hukka politsei- ja julgeolekujõudude jõhkra jõukasutuse protestijate kallal valimiste päeval ning väljendab erilist pahameelt hr Njakljajevi ründamise pärast, mis mõlemad on näited selliste kesksete demokraatiapõhimõtete nagu sõna- ja kogunemisvabaduse, samuti inimõiguste tõsisest rikkumisest, ning väljendab muret Valgevene ametivõimude püüete pärast võtta ära kolmeaastase Danil Sannikavi hooldusõigust tema vanematelt, presidendikandidaat Andrei Sannikavilt ja uurivalt ajakirjanikult Irina Halipilt, kes on mõlemad 19. detsembril 2010 toimunud valimistest saadik vahistatud; on eriti mures viimased 31 päeva näljastreigil olnud Mikalai Statkevitši tervise pärast; |
| --- | --- |

2.

mõistab hukka politsei- ja julgeolekujõudude jõhkra jõukasutuse protestijate kallal valimiste päeval ning väljendab erilist pahameelt hr Njakljajevi ründamise pärast, mis mõlemad on näited selliste kesksete demokraatiapõhimõtete nagu sõna- ja kogunemisvabaduse, samuti inimõiguste tõsisest rikkumisest, ning väljendab muret Valgevene ametivõimude püüete pärast võtta ära kolmeaastase Danil Sannikavi hooldusõigust tema vanematelt, presidendikandidaat Andrei Sannikavilt ja uurivalt ajakirjanikult Irina Halipilt, kes on mõlemad 19. detsembril 2010 toimunud valimistest saadik vahistatud; on eriti mures viimased 31 päeva näljastreigil olnud Mikalai Statkevitši tervise pärast;

| 3. | mõistab jõuliselt hukka rahumeelsete protestijate ja enamiku presidendikandidaatide (sealhulgas Uladzimir Njakljajev, Andrei Sannikav, Mikalai Statkevitš ja Aless Mihhalevitš), demokraatliku opositsiooni liidrite (sealhulgas Pavel Sevjarõnets ja Anatol Ljabedzka) ning arvukate tsiviilühiskonna aktivistide, ajakirjanike, õpetajate ja üliõpilaste vahistamise ja kinnipidamise, keda kõiki võib oodata kuni 15 aasta pikkune vanglakaristus; nõuab kõnealuste sündmuste sõltumatut ja erapooletut rahvusvahelist uurimist OSCE egiidi all; nõuab, et viivitamatult loobutaks poliitilise taustaga süüdistustest; |
| --- | --- |

3.

mõistab jõuliselt hukka rahumeelsete protestijate ja enamiku presidendikandidaatide (sealhulgas Uladzimir Njakljajev, Andrei Sannikav, Mikalai Statkevitš ja Aless Mihhalevitš), demokraatliku opositsiooni liidrite (sealhulgas Pavel Sevjarõnets ja Anatol Ljabedzka) ning arvukate tsiviilühiskonna aktivistide, ajakirjanike, õpetajate ja üliõpilaste vahistamise ja kinnipidamise, keda kõiki võib oodata kuni 15 aasta pikkune vanglakaristus; nõuab kõnealuste sündmuste sõltumatut ja erapooletut rahvusvahelist uurimist OSCE egiidi all; nõuab, et viivitamatult loobutaks poliitilise taustaga süüdistustest;

| 4. | mõistab hukka repressioonid ja nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud lõpetaksid viivitamata kodanikuühiskonna aktivistide igasuguse tagakiusamise, hirmutamise või ähvardamise, sealhulgas reidid, läbiotsimised ja materjalide konfiskeerimised erakorterites, sõltumatute meediakanalite ruumides ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kontorites, samuti ülikoolidest väljaheitmised ja töölt vallandamised; |
| --- | --- |

4.

mõistab hukka repressioonid ja nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud lõpetaksid viivitamata kodanikuühiskonna aktivistide igasuguse tagakiusamise, hirmutamise või ähvardamise, sealhulgas reidid, läbiotsimised ja materjalide konfiskeerimised erakorterites, sõltumatute meediakanalite ruumides ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kontorites, samuti ülikoolidest väljaheitmised ja töölt vallandamised;

| 5. | nõuab, et viitamata ja tingimusteta vabastataks kõik valimiste päeval ja pärast seda kinni peetud, sealhulgas Amnesty Internationali poolt meelsusvangideks tunnistatud isikud; kutsub Valgevene ametivõime üles tagama kinnipeetavatele takistamatu võimaluse sugulastega kokku saada ning õigusabi ja arstiabi kättesaadavuse; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et viitamata ja tingimusteta vabastataks kõik valimiste päeval ja pärast seda kinni peetud, sealhulgas Amnesty Internationali poolt meelsusvangideks tunnistatud isikud; kutsub Valgevene ametivõime üles tagama kinnipeetavatele takistamatu võimaluse sugulastega kokku saada ning õigusabi ja arstiabi kättesaadavuse;

| 6. | peab kahetsusväärseks Valgevene ametivõimude otsust lõpetada OSCE büroo missioon Valgevenes ning kutsub Valgevene ametivõime üles seda otsust tühistama; |
| --- | --- |

6.

peab kahetsusväärseks Valgevene ametivõimude otsust lõpetada OSCE büroo missioon Valgevenes ning kutsub Valgevene ametivõime üles seda otsust tühistama;

| 7. | mõistab hukka paljude suuremate interneti veebisaitide, sealhulgas suhtlusvõrgustike ja opositsiooni veebisaitide blokeerimise Valgevenes valimiste päeval; rõhutab, et Valgevene meediavaldkonna õigusaktid ei vasta rahvusvahelistele standarditele, ning kutsub seepärast Valgevene ametivõime üles neid läbi vaatama ja muutma; |
| --- | --- |

7.

mõistab hukka paljude suuremate interneti veebisaitide, sealhulgas suhtlusvõrgustike ja opositsiooni veebisaitide blokeerimise Valgevenes valimiste päeval; rõhutab, et Valgevene meediavaldkonna õigusaktid ei vasta rahvusvahelistele standarditele, ning kutsub seepärast Valgevene ametivõime üles neid läbi vaatama ja muutma;

| 8. | kutsub nõukogu, komisjoni ja ELi kõrget esindajat läbi vaatama ELi poliitikat Valgevene suhtes, sealhulgas kaaluma sihipäraseid majandussanktsioone ning kogu Rahvusvahelise Valuutafondi laenude kaudu antava makromajandusliku finantsabi, Euroopa Investeerimispanga laenude ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga programmide külmutamist; rõhutab, et Euroopa naabruspoliitika ja liikmesriikide toetus Valgevenele tuleks ümber suunata, et tagada vajalik toetus kodanikuühiskonnale; kordab demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi tulemusliku kasutamise tähtsust; |
| --- | --- |

8.

kutsub nõukogu, komisjoni ja ELi kõrget esindajat läbi vaatama ELi poliitikat Valgevene suhtes, sealhulgas kaaluma sihipäraseid majandussanktsioone ning kogu Rahvusvahelise Valuutafondi laenude kaudu antava makromajandusliku finantsabi, Euroopa Investeerimispanga laenude ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga programmide külmutamist; rõhutab, et Euroopa naabruspoliitika ja liikmesriikide toetus Valgevenele tuleks ümber suunata, et tagada vajalik toetus kodanikuühiskonnale; kordab demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi tulemusliku kasutamise tähtsust;

| 9. | kutsub komisjoni üles toetama kõigi rahaliste ja poliitiliste vahenditega Valgevene kodanikuühiskonna jõupingutusi, sõltumatut meediat (näiteks TV Belsat, European Radio for Belarus, Radio Racja ja teised) ja valitsusväliseid organisatsioone Valgevenes, et edendada demokraatiat ja seista vastu režiimi survele; näeb vajadust tugevdada ja hõlbustada Valgevene VVOde suhtlemist VVOde rahvusvahelise kogukonnaga; samas palub komisjonil peatada käimasolev koostöö ja lõpetada Valgevene riikliku meedia toetamine; samas peaks komisjon rahastama Uladzimir Njakljajevi luuleraamatute, mis Valgevene ametivõimude poolt hiljuti konfiskeeriti ja tulle heideti, uuestitrükki ja jaotamist; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles toetama kõigi rahaliste ja poliitiliste vahenditega Valgevene kodanikuühiskonna jõupingutusi, sõltumatut meediat (näiteks TV Belsat, European Radio for Belarus, Radio Racja ja teised) ja valitsusväliseid organisatsioone Valgevenes, et edendada demokraatiat ja seista vastu režiimi survele; näeb vajadust tugevdada ja hõlbustada Valgevene VVOde suhtlemist VVOde rahvusvahelise kogukonnaga; samas palub komisjonil peatada käimasolev koostöö ja lõpetada Valgevene riikliku meedia toetamine; samas peaks komisjon rahastama Uladzimir Njakljajevi luuleraamatute, mis Valgevene ametivõimude poolt hiljuti konfiskeeriti ja tulle heideti, uuestitrükki ja jaotamist;

| 10. | kutsub komisjoni üles välja töötama mehhanismi, mille alusel registreerida VVOsid, kelle registreerimisest on Valgevenes poliitilistel põhjustel keeldutud, et võimaldada neil ELi programmidest kasu saada; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles välja töötama mehhanismi, mille alusel registreerida VVOsid, kelle registreerimisest on Valgevenes poliitilistel põhjustel keeldutud, et võimaldada neil ELi programmidest kasu saada;

| 11. | nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks ja suurendaks rahalist toetust Leedus Vilniuses asuvale Euroopa Humanitaarülikoolile, suurendaks stipendiumide arvu ühiskondliku tegevuse pärast represseeritud ja kõrgkoolist välja heidetud Valgevene üliõpilastele ning toetaks Varssavis 2. veebruaril 2011 toimuvat doonorriikide konverentsi „Solidaarsus Valgevenega” ja 3.–4. veebruari 2011. aasta jätkukonverentsi Vilniuses; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks ja suurendaks rahalist toetust Leedus Vilniuses asuvale Euroopa Humanitaarülikoolile, suurendaks stipendiumide arvu ühiskondliku tegevuse pärast represseeritud ja kõrgkoolist välja heidetud Valgevene üliõpilastele ning toetaks Varssavis 2. veebruaril 2011 toimuvat doonorriikide konverentsi „Solidaarsus Valgevenega” ja 3.–4. veebruari 2011. aasta jätkukonverentsi Vilniuses;

| 12. | kutsub nõukogu, komisjoni ja ELi kõrget esindajat üles viivitamata uuesti kehtestama viisakeelu Valgevene kõrgetele ametiisikutele ning laiendama seda neile riigiametnikele, kohtunikele ja julgeolekutöötajatele, keda võib pidada vastutavaks valimispettuste ning valimistele järgnenud opositsiooniliikmete jõhkra represseerimise ja vahistamiste eest, ning külmutuma nende varad; juhib tähelepanu sellele, et sanktsioonid peaksid kehtima vähemalt seni, kuni kõik poliitvangid ja kinnipeetud on vabaks lastud ning süüdistustest vabastatud; toob positiivse eeskujuna esile Poola valitsuse tegevuse, kes kehtestas omapoolsed reisipiirangud Minski režiimi esindajatele ning samal ajal lihtsustas Valgevene kodanike pääsu Euroopa Liitu; |
| --- | --- |

12.

kutsub nõukogu, komisjoni ja ELi kõrget esindajat üles viivitamata uuesti kehtestama viisakeelu Valgevene kõrgetele ametiisikutele ning laiendama seda neile riigiametnikele, kohtunikele ja julgeolekutöötajatele, keda võib pidada vastutavaks valimispettuste ning valimistele järgnenud opositsiooniliikmete jõhkra represseerimise ja vahistamiste eest, ning külmutuma nende varad; juhib tähelepanu sellele, et sanktsioonid peaksid kehtima vähemalt seni, kuni kõik poliitvangid ja kinnipeetud on vabaks lastud ning süüdistustest vabastatud; toob positiivse eeskujuna esile Poola valitsuse tegevuse, kes kehtestas omapoolsed reisipiirangud Minski režiimi esindajatele ning samal ajal lihtsustas Valgevene kodanike pääsu Euroopa Liitu;

| 13. | palub nõukogul kaaluda võimalust peatada Valgevene osavõtt idapartnerluse-alasest tegevusest mitte hiljem kui Budapestis toimuval idapartnerluse-teemalisel tippkohtumisel, juhul kui ei anta vastuvõetavaid selgitusi ja olukord Valgevenes märgatavalt ei parane; nimetatud peatamine ei puuduta VVOsid ja kodanikuühiskonda; |
| --- | --- |

13.

palub nõukogul kaaluda võimalust peatada Valgevene osavõtt idapartnerluse-alasest tegevusest mitte hiljem kui Budapestis toimuval idapartnerluse-teemalisel tippkohtumisel, juhul kui ei anta vastuvõetavaid selgitusi ja olukord Valgevenes märgatavalt ei parane; nimetatud peatamine ei puuduta VVOsid ja kodanikuühiskonda;

| 14. | inimestevaheliste kontaktide süvendamiseks palub komisjonil ja nõukogul hoogustada läbirääkimisjuhiste väljatöötamist tagasivõtulepingu ja viisarežiimi lihtsustamise lepingu (koos jõukohaste viisatasudega) sõlmimiseks; |
| --- | --- |

14.

inimestevaheliste kontaktide süvendamiseks palub komisjonil ja nõukogul hoogustada läbirääkimisjuhiste väljatöötamist tagasivõtulepingu ja viisarežiimi lihtsustamise lepingu (koos jõukohaste viisatasudega) sõlmimiseks;

| 15. | loodab, et ELi liikmesriigid ei nõrgesta ELi meetmeid Valgevene režiimiga korraldatavate kahepoolsete algatustega, mis õõnestavad Euroopa välispoliitika usaldusväärsust ja tulemuslikkust; |
| --- | --- |

15.

loodab, et ELi liikmesriigid ei nõrgesta ELi meetmeid Valgevene režiimiga korraldatavate kahepoolsete algatustega, mis õõnestavad Euroopa välispoliitika usaldusväärsust ja tulemuslikkust;

| 16. | on arvamusel, et selliseid spordiüritusi nagu 2014. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused ei tohiks korraldada Valgevenes, seni kui selles riigis on poliitvange; |
| --- | --- |

16.

on arvamusel, et selliseid spordiüritusi nagu 2014. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused ei tohiks korraldada Valgevenes, seni kui selles riigis on poliitvange;

| 17. | peab kahetsusväärseks Venemaa Föderatsiooni otsust tunnustada valimiste tulemusi ja nimetada repressioone Valgevene „siseasjaks”; soovitab komisjonil arendada dialoogi, konsultatsioone ja poliitika kooskõlastamist Valgevene naaberriikidega, kes ei kuulu Euroopa Liitu ja kellel on traditsiooniliselt olnud erisuhted Valgevenega ning kes on ka ELi partnerid, nimelt Venemaa ja Ukrainaga, et maksimeerida ELi Valgevene-poliitika tõhusust ja teha koostööd, et õigesti tasakaalustada reaktsiooni Valgevene demokraatiadefitsiidile ja inimõiguste rikkumistele ning vajadust vältida Valgevene rahvusvahelist isolatsiooni; |
| --- | --- |

17.

peab kahetsusväärseks Venemaa Föderatsiooni otsust tunnustada valimiste tulemusi ja nimetada repressioone Valgevene „siseasjaks”; soovitab komisjonil arendada dialoogi, konsultatsioone ja poliitika kooskõlastamist Valgevene naaberriikidega, kes ei kuulu Euroopa Liitu ja kellel on traditsiooniliselt olnud erisuhted Valgevenega ning kes on ka ELi partnerid, nimelt Venemaa ja Ukrainaga, et maksimeerida ELi Valgevene-poliitika tõhusust ja teha koostööd, et õigesti tasakaalustada reaktsiooni Valgevene demokraatiadefitsiidile ja inimõiguste rikkumistele ning vajadust vältida Valgevene rahvusvahelist isolatsiooni;

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ELi kõrgele esindajale, liikmesriikidele, Valgevene presidendile, valitsusele ja parlamendile ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarsele Assambleele ja OSCE Parlamentaarsele Assambleele. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ELi kõrgele esindajale, liikmesriikidele, Valgevene presidendile, valitsusele ja parlamendile ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarsele Assambleele ja OSCE Parlamentaarsele Assambleele.

---

(1)  ELT C 286 E, 22.10.2010, lk 16.

(2)  ELT L 280, 26.10.2010, lk 18.

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/60

---

Neljapäev, 20. jaanuar 20112009. aasta konkurentsipoliitika aruanne

P7_TA(2011)0023

Euroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon 2009. aasta konkurentsipoliitika aruande kohta (2010/2137(INI))

2012/C 136 E/13

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 2009. aasta konkurentsipoliitika aruannet (KOM(2010)0282) ja 2009. aasta konkurentsipoliitika aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SEC(2010)0666); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2009. aasta konkurentsipoliitika aruannet (KOM(2010)0282) ja 2009. aasta konkurentsipoliitika aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SEC(2010)0666);

| — | võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (1);

| — | võttes arvesse nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (2);

| — | võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2008. aasta teatist riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras (3) (pangandusteatis); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2008. aasta teatist riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras (3) (pangandusteatis);

| — | võttes arvesse komisjoni 5. detsembri 2008. aasta teatist „Finantsasutuste rekapitaliseerimine praeguses finantskriisis: piirdumine minimaalselt vajaliku abiga ja kaitsemeetmed põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu” (4) (rekapitaliseerimisteatis); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. detsembri 2008. aasta teatist „Finantsasutuste rekapitaliseerimine praeguses finantskriisis: piirdumine minimaalselt vajaliku abiga ja kaitsemeetmed põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu” (4) (rekapitaliseerimisteatis);

| — | võttes arvesse komisjoni 25. veebruari 2009. aasta teatist langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (5) (langenud väärtusega varade teatis); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. veebruari 2009. aasta teatist langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (5) (langenud väärtusega varade teatis);

| — | võttes arvesse komisjoni 23. juuli 2009. aasta teatist finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (6) (ümberkorraldamisteatis); nende nelja ülalnimetatud teatise kohta kasutatakse edaspidi koondnimetust „neli finantssektori teatist”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. juuli 2009. aasta teatist finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (6) (ümberkorraldamisteatis); nende nelja ülalnimetatud teatise kohta kasutatakse edaspidi koondnimetust „neli finantssektori teatist”;

| — | võttes arvesse komisjoni 17. detsembri 2008. aasta teatist „Riigiabi meetmete ajutine raamistik, et toetada praeguses finants- ja majanduskriisis juurdepääsu rahastamisele” (7) (ajutine raamistik); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. detsembri 2008. aasta teatist „Riigiabi meetmete ajutine raamistik, et toetada praeguses finants- ja majanduskriisis juurdepääsu rahastamisele” (7) (ajutine raamistik);

| — | võttes arvesse komisjoni 9. veebruari 2009. aasta teatist „Suunised komisjoni täitetegevuse prioriteetide kohta EÜ asutamislepingu artikli 82 kohaldamisel turgu valitsevate ettevõtjate kuritahtliku konkurente tõrjuva tegevuse suhtes” (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. veebruari 2009. aasta teatist „Suunised komisjoni täitetegevuse prioriteetide kohta EÜ asutamislepingu artikli 82 kohaldamisel turgu valitsevate ettevõtjate kuritahtliku konkurente tõrjuva tegevuse suhtes” (8);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist hea tava juhendi kohta riigiabi kontrollimenetluste teostamiseks (9), komisjoni teatist lihtsustatud korra kohta teatavate riigiabi liikide käsitlemisel (10) ja komisjoni teatist riigiabi reguleerivate õigusaktide täitmise tagamise kohta liikmesriikide kohtute poolt (11) (lihtsustamispakett); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist hea tava juhendi kohta riigiabi kontrollimenetluste teostamiseks (9), komisjoni teatist lihtsustatud korra kohta teatavate riigiabi liikide käsitlemisel (10) ja komisjoni teatist riigiabi reguleerivate õigusaktide täitmise tagamise kohta liikmesriikide kohtute poolt (11) (lihtsustamispakett);

| — | võttes arvesse ühenduse suuniseid keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühenduse suuniseid keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta (12);

| — | võttes arvesse järgmisi riigiabi tulemustabeleid: 2009. aasta kevad (KOM(2009)0164), 2009. aasta sügis (KOM(2009)0661) ja 2010. aasta kevad (KOM(2010)0255); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järgmisi riigiabi tulemustabeleid: 2009. aasta kevad (KOM(2009)0164), 2009. aasta sügis (KOM(2009)0661) ja 2010. aasta kevad (KOM(2010)0255);

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2009. aasta resolutsiooni 2006. ja 2007. aasta konkurentsipoliitika aruannete kohta (13) ning 9. märtsi 2010. aasta resolutsiooni 2008. aasta konkurentsipoliitika aruande kohta (14); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2009. aasta resolutsiooni 2006. ja 2007. aasta konkurentsipoliitika aruannete kohta (13) ning 9. märtsi 2010. aasta resolutsiooni 2008. aasta konkurentsipoliitika aruande kohta (14);

| — | võttes arvesse oma 26. märtsi 2009. aasta resolutsiooni toiduainete hindade kohta Euroopas (15); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. märtsi 2009. aasta resolutsiooni toiduainete hindade kohta Euroopas (15);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta deklaratsiooni Euroopa Liidus tegutsevate suurte selvehallide jõupositsiooni kuritarvitamise uurimise ja selle vastu võitlemise kohta (16); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta deklaratsiooni Euroopa Liidus tegutsevate suurte selvehallide jõupositsiooni kuritarvitamise uurimise ja selle vastu võitlemise kohta (16);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0374/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0374/2010),

| A. | arvestades, et kahe viimase aasta finants- ja majanduskriisi erakorralised olud on nõudnud erakorralisi meetmeid; arvestades, et komisjoni jõupingutused on aidanud stabiliseerida finantsturge, kaitstes samal ajal ühisturu terviklikkust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kahe viimase aasta finants- ja majanduskriisi erakorralised olud on nõudnud erakorralisi meetmeid; arvestades, et komisjoni jõupingutused on aidanud stabiliseerida finantsturge, kaitstes samal ajal ühisturu terviklikkust;

| B. | arvestades, et kriisiaegadel on väga oluline finantsstabiilsuse tagamine, krediidivoo taastamine ja finantssüsteemi reformimine, et turud hästi toimiksid, ja arvestades, et seetõttu tuleks konkurentsieeskirju kohaldada paindlikult, kuid rangelt; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kriisiaegadel on väga oluline finantsstabiilsuse tagamine, krediidivoo taastamine ja finantssüsteemi reformimine, et turud hästi toimiksid, ja arvestades, et seetõttu tuleks konkurentsieeskirju kohaldada paindlikult, kuid rangelt;

| C. | arvestades, et protektsionism ja konkurentsieeskirjade mittetäitmine üksnes süvendaksid ja pikendaksid kriisi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et protektsionism ja konkurentsieeskirjade mittetäitmine üksnes süvendaksid ja pikendaksid kriisi;

| D. | arvestades, et konkurentsipoliitika on oluline vahend, mida kasutades evib EL dünaamilist, tõhusat ja uuenduslikku siseturgu ning on konkurentsivõimeline ülemaailmsel tasandil ja saab üle finantskriisist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et konkurentsipoliitika on oluline vahend, mida kasutades evib EL dünaamilist, tõhusat ja uuenduslikku siseturgu ning on konkurentsivõimeline ülemaailmsel tasandil ja saab üle finantskriisist;

| E. | arvestades, et paljudes liikmesriikides võib kasvav eelarve puudujääk ja valitsemissektori suurenenud võlg järgnevatel aastatel majanduse taastumist ja majanduskasvu aeglustada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et paljudes liikmesriikides võib kasvav eelarve puudujääk ja valitsemissektori suurenenud võlg järgnevatel aastatel majanduse taastumist ja majanduskasvu aeglustada;

| F. | arvestades, et liikmesriikide valitsused on finantskriisile reageerides eraldanud pankade rahastamiseks suures mahus riigiabi, rakendades näiteks tagatisskeeme ja rekapitaliseerimisskeeme ning likviidsustoetuse täiendavaid mooduseid; arvestades, et need meetmed on olnud pankadele oluline rahastamisallikas ja kindlustanud neid riskide vastu, millega finantssektor harilikult vastamisi seisab; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liikmesriikide valitsused on finantskriisile reageerides eraldanud pankade rahastamiseks suures mahus riigiabi, rakendades näiteks tagatisskeeme ja rekapitaliseerimisskeeme ning likviidsustoetuse täiendavaid mooduseid; arvestades, et need meetmed on olnud pankadele oluline rahastamisallikas ja kindlustanud neid riskide vastu, millega finantssektor harilikult vastamisi seisab;

| G. | arvestades, et empiirilised analüüsid näitavad, et see riigiabi on tekitanud mitmesuguseid mõjusid ja moonutusi, nagu näiteks erasektori võlakirjade intressimäära vähenemine, mida tuleb võtta arvesse, kui kaalutakse abi jätkamist või praegu kehtivate erandlike reeglite kehtivuse pikendamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et empiirilised analüüsid näitavad, et see riigiabi on tekitanud mitmesuguseid mõjusid ja moonutusi, nagu näiteks erasektori võlakirjade intressimäära vähenemine, mida tuleb võtta arvesse, kui kaalutakse abi jätkamist või praegu kehtivate erandlike reeglite kehtivuse pikendamist;

| H. | arvestades, et maksuhaldus on oluline tegur soodsate konkurentsitingimuste säilitamiseks ja siseturu toimimise tõhustamiseks, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et maksuhaldus on oluline tegur soodsate konkurentsitingimuste säilitamiseks ja siseturu toimimise tõhustamiseks,

| I. | arvestades, et energiasektori, põllumajandusliku tootmise ja muude sektorite konkurentsitingimused on endiselt täiuslikkusest kaugel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et energiasektori, põllumajandusliku tootmise ja muude sektorite konkurentsitingimused on endiselt täiuslikkusest kaugel;

| J. | arvestades, et VKEde edukas arendamine vaba konkurentsi tingimustes on kõige olulisem eeltingimus finantskriisi tõhusaks ületamiseks, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et VKEde edukas arendamine vaba konkurentsi tingimustes on kõige olulisem eeltingimus finantskriisi tõhusaks ületamiseks,

Üldised märkused

| 1. | väljendab heameelt 2009. aasta konkurentsipoliitika aruande üle; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt 2009. aasta konkurentsipoliitika aruande üle;

| 2. | nendib rahuloluga, et komisjon reageeris kriisile kiiresti; avaldab komisjonile tunnustust konkurentsipoliitiliste meetmete tulemusliku kasutamise eest erandlikes oludes; |
| --- | --- |

2.

nendib rahuloluga, et komisjon reageeris kriisile kiiresti; avaldab komisjonile tunnustust konkurentsipoliitiliste meetmete tulemusliku kasutamise eest erandlikes oludes;

| 3. | toetab jätkuvalt Euroopa Parlamendi aktiivsemat osalemist konkurentsipoliitika kujundamisel kaasseadusandja rollis; palub parlamenti regulaarselt teavitada kõigi selles valdkonnas tehtavatest algatustest; |
| --- | --- |

3.

toetab jätkuvalt Euroopa Parlamendi aktiivsemat osalemist konkurentsipoliitika kujundamisel kaasseadusandja rollis; palub parlamenti regulaarselt teavitada kõigi selles valdkonnas tehtavatest algatustest;

| 4. | kutsub komisjoni kui ELi tasandi ainukest konkurentsiküsimustes pädevat asutust veel kord üles teavitama parlamenti üksikasjalikult ja igal aastal parlamendi soovituste alusel võetud järelmeetmetest ning selgitama kõiki kõrvalekaldumisi parlamendi soovitustest; märgib, et komisjoni vastus parlamendi 2008. aasta konkurentsiaruandele on kõigest kokkuvõte läbiviidud tegevusest ega anna mingit aimu meetmete tõhususe kohta; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni kui ELi tasandi ainukest konkurentsiküsimustes pädevat asutust veel kord üles teavitama parlamenti üksikasjalikult ja igal aastal parlamendi soovituste alusel võetud järelmeetmetest ning selgitama kõiki kõrvalekaldumisi parlamendi soovitustest; märgib, et komisjoni vastus parlamendi 2008. aasta konkurentsiaruandele on kõigest kokkuvõte läbiviidud tegevusest ega anna mingit aimu meetmete tõhususe kohta;

| 5. | rõhutab, et ELi konkurentsipoliitika, mis põhineb avatud turgudel ja kõigis sektorites valitsevatel võrdsetel tingimustel on eduka siseturu alustala ning jätkusuutlike ja teadmistel põhinevate töökohtade loomise eeltingimus; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et ELi konkurentsipoliitika, mis põhineb avatud turgudel ja kõigis sektorites valitsevatel võrdsetel tingimustel on eduka siseturu alustala ning jätkusuutlike ja teadmistel põhinevate töökohtade loomise eeltingimus;

| 6. | pöörab tähelepanu oma nõudmisele, et kõik ELi poliitikavaldkonnad peavad olema sidusad ning rõhutab ELi 2020. aasta strateegias sätestatud prioriteete; rõhutab, et eriti konkurentsipoliitika alal on see olulise tähtsusega; |
| --- | --- |

6.

pöörab tähelepanu oma nõudmisele, et kõik ELi poliitikavaldkonnad peavad olema sidusad ning rõhutab ELi 2020. aasta strateegias sätestatud prioriteete; rõhutab, et eriti konkurentsipoliitika alal on see olulise tähtsusega;

| 7. | toonitab, kui olulised on üldhuviteenused avalikkuse põhivajaduste täitmisel; palub, et komisjon võtaks Lissaboni lepinguga loodud raamistikku arvesse töö lõpuleviimisel, milles keskendutakse ELi konkurentsieeskirjade kohaldamisele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste suhtes ning soovib osaleda komisjoni järelmeetmetes, mis järgnevad avalikule konsulteerimisele seoses üldist majandushuvi pakkuvate teenuste riigiabi eeskirjadega; |
| --- | --- |

7.

toonitab, kui olulised on üldhuviteenused avalikkuse põhivajaduste täitmisel; palub, et komisjon võtaks Lissaboni lepinguga loodud raamistikku arvesse töö lõpuleviimisel, milles keskendutakse ELi konkurentsieeskirjade kohaldamisele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste suhtes ning soovib osaleda komisjoni järelmeetmetes, mis järgnevad avalikule konsulteerimisele seoses üldist majandushuvi pakkuvate teenuste riigiabi eeskirjadega;

| 8. | rõhutab vajadust välja töötada selged ning VKEsid arvestavad ja neile kasulikud konkurentsieeskirjad; |
| --- | --- |

8.

rõhutab vajadust välja töötada selged ning VKEsid arvestavad ja neile kasulikud konkurentsieeskirjad;

| 9. | juhib tähelepanu asjaolule, et VKEd on kogu Euroopa majanduse jaoks eriti tähtsad; rõhutab VKEde suurt potentsiaali uuendustegevuse valdkonnas ning kordab oma palvet, et komisjon lisaks selleteemalise peatüki, milles keskendutaks õiglastele ja mittediskrimineerivatele konkurentsitingimustele VKEde jaoks; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu asjaolule, et VKEd on kogu Euroopa majanduse jaoks eriti tähtsad; rõhutab VKEde suurt potentsiaali uuendustegevuse valdkonnas ning kordab oma palvet, et komisjon lisaks selleteemalise peatüki, milles keskendutaks õiglastele ja mittediskrimineerivatele konkurentsitingimustele VKEde jaoks;

| 10. | palub komisjonil konkurentsipoliitika arenguks vajalike hindamiste ja uuringute puhul kasutada sõltumatut ja usaldatavat ekspertiisi; nõuab tungival, et komisjon tulemused avalikustaks; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil konkurentsipoliitika arenguks vajalike hindamiste ja uuringute puhul kasutada sõltumatut ja usaldatavat ekspertiisi; nõuab tungival, et komisjon tulemused avalikustaks;

| 11. | kutsub komisjoni üles rakendama tulevastes siseturgu käsitlevates õigusaktides Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 12, mis sätestab, et „liidu ülejäänud poliitika ja meetmete määratlemisel ning rakendamisel võetakse arvesse tarbijakaitse nõudeid”; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles rakendama tulevastes siseturgu käsitlevates õigusaktides Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 12, mis sätestab, et „liidu ülejäänud poliitika ja meetmete määratlemisel ning rakendamisel võetakse arvesse tarbijakaitse nõudeid”;

| 12. | kutsub komisjoni üles tooma oma iga-aastases konkurentsipoliitika aruandes selgemalt välja konkurentsist tulenevad eelised tarbijate jaoks; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles tooma oma iga-aastases konkurentsipoliitika aruandes selgemalt välja konkurentsist tulenevad eelised tarbijate jaoks;

| 13. | tervitab huviga komisjoni esitatud aruannet viis aastat kehtinud nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 toimimise kohta ning on seisukohal, et see on ühenduse konkurentsieeskirjade uuendamisprotsessi ja ühenduse ning riigiasutuste tegevuse koordineerimise alus, märgib vajadust ületada erinevused seoses prioriteetide kehtestamisega, konkurentsipoliitika arengu oluliste tahkudega ja koostöömehhanismi toimimisega, et tagada tõhusam rakendamine; |
| --- | --- |

13.

tervitab huviga komisjoni esitatud aruannet viis aastat kehtinud nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 toimimise kohta ning on seisukohal, et see on ühenduse konkurentsieeskirjade uuendamisprotsessi ja ühenduse ning riigiasutuste tegevuse koordineerimise alus, märgib vajadust ületada erinevused seoses prioriteetide kehtestamisega, konkurentsipoliitika arengu oluliste tahkudega ja koostöömehhanismi toimimisega, et tagada tõhusam rakendamine;

| 14. | rõhutab vajadust luua sünergia konkurentsi- ja tarbijakaitsepoliitika vahel, muu hulgas luua konkurentsiõiguse rikkumise ohvrite jaoks Euroopa kollektiivne hüvitusmehhanism, mis rajaneb osalemispõhimõttel ja milles võetakse arvesse Euroopa Parlamendi 26. märtsi 2009. aasta resolutsioonis kindlaks määratud kriteeriume, nagu hüvitise maksmine üksnes tegelikult kannatatud kahju korral tuvastatud isikute ringile või nende esindajale; palub komisjonil kaaluda, mil viisil sobituks selline mehhanism riikide kehtivasse õiguskorda; |
| --- | --- |

14.

rõhutab vajadust luua sünergia konkurentsi- ja tarbijakaitsepoliitika vahel, muu hulgas luua konkurentsiõiguse rikkumise ohvrite jaoks Euroopa kollektiivne hüvitusmehhanism, mis rajaneb osalemispõhimõttel ja milles võetakse arvesse Euroopa Parlamendi 26. märtsi 2009. aasta resolutsioonis kindlaks määratud kriteeriume, nagu hüvitise maksmine üksnes tegelikult kannatatud kahju korral tuvastatud isikute ringile või nende esindajale; palub komisjonil kaaluda, mil viisil sobituks selline mehhanism riikide kehtivasse õiguskorda;

| 15. | tuletab meelde oma 25. aprilli 2007. aasta resolutsiooni rohelise raamatu kohta, mis käsitleb EÜ konkurentsieeskirjade rikkumisest tekkinud kahjude hüvitamist (17), ja nõuab, et vastav õigusloomega seotud ettepanek sisaldaks Euroopa Parlamendi 26. märtsi 2009. aasta resolutsiooni valge raamatu kohta (18), mis käsitleb EÜ konkurentsieeskirjade rikkumisest tekkinud kahju hüvitamist; kordab, et viivitamata on vaja esitada komisjoni õigusloomega seotud algatus, mis hõlbustab individuaal- ja ühistegevust, mille eesmärk on hüvitada tõhusal viisil ühenduse konkurentsiõiguse alased rikkumised ja tagada horisontaalne lähenemisviis, vältida Põhja-Ameerika süsteemi liialdusi ning tagada ühisotsuse seadusandliku tavamenetluse kaudu kohandamine; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde oma 25. aprilli 2007. aasta resolutsiooni rohelise raamatu kohta, mis käsitleb EÜ konkurentsieeskirjade rikkumisest tekkinud kahjude hüvitamist (17), ja nõuab, et vastav õigusloomega seotud ettepanek sisaldaks Euroopa Parlamendi 26. märtsi 2009. aasta resolutsiooni valge raamatu kohta (18), mis käsitleb EÜ konkurentsieeskirjade rikkumisest tekkinud kahju hüvitamist; kordab, et viivitamata on vaja esitada komisjoni õigusloomega seotud algatus, mis hõlbustab individuaal- ja ühistegevust, mille eesmärk on hüvitada tõhusal viisil ühenduse konkurentsiõiguse alased rikkumised ja tagada horisontaalne lähenemisviis, vältida Põhja-Ameerika süsteemi liialdusi ning tagada ühisotsuse seadusandliku tavamenetluse kaudu kohandamine;

| 16. | rõhutab oma toetust komisjoni taotlusele, et konkurentsiküsimustega tegeleva komisjoni personali tarbeks eraldataks 2011. aasta eelarves rohkem raha; palub end täiendavate vahendite kasutamisest informeerida; tuletab meelde oma taotlust suunata komisjoni praegused töötajad ümber komisjoni põhipädevuste alale; |
| --- | --- |

16.

rõhutab oma toetust komisjoni taotlusele, et konkurentsiküsimustega tegeleva komisjoni personali tarbeks eraldataks 2011. aasta eelarves rohkem raha; palub end täiendavate vahendite kasutamisest informeerida; tuletab meelde oma taotlust suunata komisjoni praegused töötajad ümber komisjoni põhipädevuste alale;

| 17. | rõhutab, et eduka konkurentsipoliitika elluviimine ja siseturu piiramatu toimimine on Euroopa Liidu jätkusuutliku majanduskasvu olulised eeldused; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et eduka konkurentsipoliitika elluviimine ja siseturu piiramatu toimimine on Euroopa Liidu jätkusuutliku majanduskasvu olulised eeldused;

| 18. | rõhutab, et liikmesriigid peaksid kasutama praegust eelarve konsolideerimise ja kestliku taastumise suundumust selleks, et saavutada eelarve osas võrdsemad tingimused; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et liikmesriigid peaksid kasutama praegust eelarve konsolideerimise ja kestliku taastumise suundumust selleks, et saavutada eelarve osas võrdsemad tingimused;

| 19. | arvab, et konkurentsipoliitika peaks aitama kaasa avatud standardite ja koostalitlusvõime edendamisele ja jõustamisele eesmärgiga ennetada tarbijate ja klientide tehnoloogia abil sidumist väheste turuosaliste poolt; |
| --- | --- |

19.

arvab, et konkurentsipoliitika peaks aitama kaasa avatud standardite ja koostalitlusvõime edendamisele ja jõustamisele eesmärgiga ennetada tarbijate ja klientide tehnoloogia abil sidumist väheste turuosaliste poolt;

Eripeatükk: konkurentsipoliitika ning finants- ja majanduskriis

| 20. | väljendab heameelt ajutiste riigiabieeskirjade üle, mis võeti kasutusele vastusena finants- ja majanduskriisile, nimelt nelja finantssektori teatise ja muudele sektoritele mõeldud ajutise raamistiku üle; võtab teadmiseks, et ajutiste riigiabi meetmete kohaldamist on pikendatud aasta võrra; |
| --- | --- |

20.

väljendab heameelt ajutiste riigiabieeskirjade üle, mis võeti kasutusele vastusena finants- ja majanduskriisile, nimelt nelja finantssektori teatise ja muudele sektoritele mõeldud ajutise raamistiku üle; võtab teadmiseks, et ajutiste riigiabi meetmete kohaldamist on pikendatud aasta võrra;

| 21. | väljendab muret, et need olemuslikult ajutised meetmed ei pruugi lõppkokkuvõttes nii väga ajutiseks jääda; toonitab, et ajutised meetmed ja erandid tuleb lõpetada võimalikult kiiresti, eriti autotööstuses; nõuab, et komisjon esitaks selgelt nende meetmete järkjärgulise kaotamise kriteeriumid, mida saaks kasutada otsuste tegemisel nende võimaliku pikendamise kohta; |
| --- | --- |

21.

väljendab muret, et need olemuslikult ajutised meetmed ei pruugi lõppkokkuvõttes nii väga ajutiseks jääda; toonitab, et ajutised meetmed ja erandid tuleb lõpetada võimalikult kiiresti, eriti autotööstuses; nõuab, et komisjon esitaks selgelt nende meetmete järkjärgulise kaotamise kriteeriumid, mida saaks kasutada otsuste tegemisel nende võimaliku pikendamise kohta;

| 22. | palub komisjonil uuesti kaaluda, kas olemasolev ajutine raamistik aitab tõhusalt kaasa võrdsete tingimuste loomisele kogu ELis ning kas raamistiku vabatahtlik rakendamine annab selles osas optimaalse tulemuse; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil uuesti kaaluda, kas olemasolev ajutine raamistik aitab tõhusalt kaasa võrdsete tingimuste loomisele kogu ELis ning kas raamistiku vabatahtlik rakendamine annab selles osas optimaalse tulemuse;

| 23. | nõuab tungivalt, et komisjon valmistaks ette majandus- ja finantskriisi lahendamiseks mõeldud ajutiste riigiabimeetmete kohaldamise raamistikus võetud otsuste üksikasjaliku hindamise, arvestades seejuures raamistikul põhinevate eri meetmete ulatust, läbipaistvust ja järjepidevust, ja lisaks selle hindamise oma järgmise aasta konkurentsiaruandele; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et komisjon valmistaks ette majandus- ja finantskriisi lahendamiseks mõeldud ajutiste riigiabimeetmete kohaldamise raamistikus võetud otsuste üksikasjaliku hindamise, arvestades seejuures raamistikul põhinevate eri meetmete ulatust, läbipaistvust ja järjepidevust, ja lisaks selle hindamise oma järgmise aasta konkurentsiaruandele;

| 24. | kordab oma taotlust, et komisjon avaldaks 2010. aasta jooksul ülevaatliku aruande keskkonnasäästliku elavdamise ja keskkonnakaitse jaoks antud riigiabi tõhususe kohta; |
| --- | --- |

24.

kordab oma taotlust, et komisjon avaldaks 2010. aasta jooksul ülevaatliku aruande keskkonnasäästliku elavdamise ja keskkonnakaitse jaoks antud riigiabi tõhususe kohta;

| 25. | rõhutab nende finantsüksuste, mis ei ole ettenähtud rahalist abi saanud, konkurentsiolukorra taastamise vajadust; |
| --- | --- |

25.

rõhutab nende finantsüksuste, mis ei ole ettenähtud rahalist abi saanud, konkurentsiolukorra taastamise vajadust;

| 26. | palub komisjonil tagada, et pangad maksavad riigiabi tagasi niipea, kui finantssektor on taastunud, tagades ausa konkurentsi siseturul ja võrdsed võimalused seoses turult väljumise tingimustega; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil tagada, et pangad maksavad riigiabi tagasi niipea, kui finantssektor on taastunud, tagades ausa konkurentsi siseturul ja võrdsed võimalused seoses turult väljumise tingimustega;

| 27. | nõuab, et komisjon selgitaks siduvaid ümberkorraldamismeetmeid seoses võimalike konkurentsimoonutustega, mille tagajärjeks võib olla tagasimaksetingimuste lahknevus liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

27.

nõuab, et komisjon selgitaks siduvaid ümberkorraldamismeetmeid seoses võimalike konkurentsimoonutustega, mille tagajärjeks võib olla tagasimaksetingimuste lahknevus liikmesriikide vahel;

| 28. | rõhutab siiski, et pangandussektoris praegu toimuv konsolideerumine on tegelikult suurendanud mitme olulise finantseerimisasutuse turuosa, ning nõuab seetõttu komisjonilt, et see säilitaks sektori üle range kontrolli, et parandada Euroopa pangandusturgude konkurentsivõimet, sh restruktureerida kavad, mis nõuavad pangandustegevuse eraldamist juhtudel, kui jaeklientide hoiuseid on kasutatud riskantsema investeerimispanganduse tegevuse toetamiseks; |
| --- | --- |

28.

rõhutab siiski, et pangandussektoris praegu toimuv konsolideerumine on tegelikult suurendanud mitme olulise finantseerimisasutuse turuosa, ning nõuab seetõttu komisjonilt, et see säilitaks sektori üle range kontrolli, et parandada Euroopa pangandusturgude konkurentsivõimet, sh restruktureerida kavad, mis nõuavad pangandustegevuse eraldamist juhtudel, kui jaeklientide hoiuseid on kasutatud riskantsema investeerimispanganduse tegevuse toetamiseks;

Kriisile reageerimiseks vastu võetud ajutiste riigiabieeskirjade läbivaatamine

| 29. | nõuab komisjonilt tungivalt uuringu koostamist, milles näidatakse riigiabimeetmete mõju majandusele; |
| --- | --- |

29.

nõuab komisjonilt tungivalt uuringu koostamist, milles näidatakse riigiabimeetmete mõju majandusele;

| 30. | nõuab komisjonilt tungivalt parlamendile põhjaliku analüüsi esitamist kriisi ajal antud riigiabi mõju kohta konkurentsile; |
| --- | --- |

30.

nõuab komisjonilt tungivalt parlamendile põhjaliku analüüsi esitamist kriisi ajal antud riigiabi mõju kohta konkurentsile;

| 31. | nõuab komisjonilt tungivalt pärast sellise põhjaliku mõjuhinnangu läbiviimist vajaduse korral korrigeerivate meetmete rakendamist, mis tagaksid ühisturul võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

31.

nõuab komisjonilt tungivalt pärast sellise põhjaliku mõjuhinnangu läbiviimist vajaduse korral korrigeerivate meetmete rakendamist, mis tagaksid ühisturul võrdsed tingimused;

| 32. | kutsub komisjoni üles koostama põhjaliku analüüsi seoses kriisiga kasutusele võetud läbivaadatud riigiabimehhanismide mõju ning konkurentsi ja võrdsete tingimuste säilitamise kohta ELis, samuti rahandusreformi ja töökohtade loomise kohta; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles koostama põhjaliku analüüsi seoses kriisiga kasutusele võetud läbivaadatud riigiabimehhanismide mõju ning konkurentsi ja võrdsete tingimuste säilitamise kohta ELis, samuti rahandusreformi ja töökohtade loomise kohta;

| 33. | kutsub liikmesriike üles tegema komisjoniga finants- ja majanduskriisiga toimetuleku eesmärgil ajutiste eeskirjade väljatöötamise ja hindamise osas aktiivselt koostööd, esitades õigeaegseid ja üksikasjalikke aruandeid nende eeskirjade rakendamise ja tõhususe kohta; kutsub komisjoni üles koostama hinnangu kõnealuste eeskirjade toimimise kohta ning uurimuse kolmandate riikide rakendatud meetmete mõju kohta Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

33.

kutsub liikmesriike üles tegema komisjoniga finants- ja majanduskriisiga toimetuleku eesmärgil ajutiste eeskirjade väljatöötamise ja hindamise osas aktiivselt koostööd, esitades õigeaegseid ja üksikasjalikke aruandeid nende eeskirjade rakendamise ja tõhususe kohta; kutsub komisjoni üles koostama hinnangu kõnealuste eeskirjade toimimise kohta ning uurimuse kolmandate riikide rakendatud meetmete mõju kohta Euroopa Liidus;

| 34. | kutsub komisjoni üles tagama maksimaalse läbipaistvuse ja järgima riigiabi heakskiitmisel ja investeeringust väljumise meetmete ettenägemisel rangelt mittediskrimineerimise põhimõtet; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni üles tagama maksimaalse läbipaistvuse ja järgima riigiabi heakskiitmisel ja investeeringust väljumise meetmete ettenägemisel rangelt mittediskrimineerimise põhimõtet;

| 35. | palub komisjonil koostada uuringu Euroopa Keskpanga likviidsustoetuse võimaliku mõju kohta seoses konkurentsi moonutamisega; |
| --- | --- |

35.

palub komisjonil koostada uuringu Euroopa Keskpanga likviidsustoetuse võimaliku mõju kohta seoses konkurentsi moonutamisega;

| 36. | kutsub komisjoni üles jälgima rangelt, kas riigiabiga seotud M3 rahahulk on heaks kiidetud, et vältida ettevõtjate soovimatut ülekapitaliseerimist, mis moonutaks oluliselt konkurentsi; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni üles jälgima rangelt, kas riigiabiga seotud M3 rahahulk on heaks kiidetud, et vältida ettevõtjate soovimatut ülekapitaliseerimist, mis moonutaks oluliselt konkurentsi;

Riigiabi kontroll

| 37. | märgib, et riigiabipoliitika on konkurentsipoliitika lahutamatu osa ning riigiabi kontrollimine kajastab vajadust tagada võrdsed konkurentsitingimused kõikidele ühtsel turul tegutsevatele ettevõtetele; |
| --- | --- |

37.

märgib, et riigiabipoliitika on konkurentsipoliitika lahutamatu osa ning riigiabi kontrollimine kajastab vajadust tagada võrdsed konkurentsitingimused kõikidele ühtsel turul tegutsevatele ettevõtetele;

| 38. | rõhutab, et on oluline, et komisjon jälgiks tähelepanelikult riigiabi kasutamist, tagamaks, et neid toetusmeetmeid ei kasutata liikmesriikides oma tööstuse kaitsmiseks siseturgu ja Euroopa tarbijaid kahjustaval viisil; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et on oluline, et komisjon jälgiks tähelepanelikult riigiabi kasutamist, tagamaks, et neid toetusmeetmeid ei kasutata liikmesriikides oma tööstuse kaitsmiseks siseturgu ja Euroopa tarbijaid kahjustaval viisil;

| 39. | peab oluliseks, et hinnates riigiabi kooskõla asutamislepinguga leitaks õige tasakaal riigiabiga konkurentsile ja riigi rahandusele tekitatava negatiivse mõju ning teisalt riigiabi ühiste huvidega seotud positiivse mõju vahel; |
| --- | --- |

39.

peab oluliseks, et hinnates riigiabi kooskõla asutamislepinguga leitaks õige tasakaal riigiabiga konkurentsile ja riigi rahandusele tekitatava negatiivse mõju ning teisalt riigiabi ühiste huvidega seotud positiivse mõju vahel;

| 40. | nõuab, et võetaks kasutusele selged investeeringust väljumise kriteeriumid, võttes arvesse investeeringutest väljumise mõju sellega seotud ettevõtetele keskpika perioodi vältel – nimelt kasvu, innovatsiooni ja tööhõivet, samuti nende ettevõtete osa vähenemist maailmaturul; |
| --- | --- |

40.

nõuab, et võetaks kasutusele selged investeeringust väljumise kriteeriumid, võttes arvesse investeeringutest väljumise mõju sellega seotud ettevõtetele keskpika perioodi vältel – nimelt kasvu, innovatsiooni ja tööhõivet, samuti nende ettevõtete osa vähenemist maailmaturul;

| 41. | nõuab, et komisjon kontrolliks hoolikalt teatavates liikmesriikides kehtivaid fiskaalseid riigiabisüsteeme, et selgitada, kas need on olemuselt mittediskrimineerivad ja läbipaistvad; |
| --- | --- |

41.

nõuab, et komisjon kontrolliks hoolikalt teatavates liikmesriikides kehtivaid fiskaalseid riigiabisüsteeme, et selgitada, kas need on olemuselt mittediskrimineerivad ja läbipaistvad;

| 42. | kutsub komisjoni üles riigiabiüksust uuesti looma ja selle tegevust parandama; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni üles riigiabiüksust uuesti looma ja selle tegevust parandama;

| 43. | arvab, et kahjulike maksukonkurentsi tingimuste paremaks tuvastamiseks komisjoni poolt on oluline, et ELi äriühingute maksustamise käitumisjuhendi töörühma 2002. aastal vastu võetud otsus maksueeskirjadest automaatse teavitamise kohta (nõukogu dokument nr 11077/02) rakendataks liikmesriikides täielikult; |
| --- | --- |

43.

arvab, et kahjulike maksukonkurentsi tingimuste paremaks tuvastamiseks komisjoni poolt on oluline, et ELi äriühingute maksustamise käitumisjuhendi töörühma 2002. aastal vastu võetud otsus maksueeskirjadest automaatse teavitamise kohta (nõukogu dokument nr 11077/02) rakendataks liikmesriikides täielikult;

| 44. | märgib murelikult, et ebaseadusliku riigiabi tagasinõudmine on pikk ja kohmakas protsess; soovitab komisjonil menetlusi veelgi karmistada ja jätkata surve avaldamist liikmesriikidele, eriti korduvatele nõuete rikkujatele; |
| --- | --- |

44.

märgib murelikult, et ebaseadusliku riigiabi tagasinõudmine on pikk ja kohmakas protsess; soovitab komisjonil menetlusi veelgi karmistada ja jätkata surve avaldamist liikmesriikidele, eriti korduvatele nõuete rikkujatele;

| 45. | nõuab komisjonilt tungivalt selle uurimist, millises ulatuses võib heitkogustega kauplemise lubade liiga helde jagamine teatud sektorites konkurentsi moonutada, arvestades, et load, mille tõhusus on majandustegevuse vähenemise tõttu vähenenud, on toonud teatavatele ettevõtjatele erakordset kasumit, vähendades nende stiimuleid täita keskkonnahoidlikule majandusele üleminekul oma rolli; |
| --- | --- |

45.

nõuab komisjonilt tungivalt selle uurimist, millises ulatuses võib heitkogustega kauplemise lubade liiga helde jagamine teatud sektorites konkurentsi moonutada, arvestades, et load, mille tõhusus on majandustegevuse vähenemise tõttu vähenenud, on toonud teatavatele ettevõtjatele erakordset kasumit, vähendades nende stiimuleid täita keskkonnahoidlikule majandusele üleminekul oma rolli;

| 46. | rõhutab, et riigiabi tuleks eelkõige suunata liidu ühishuvi pakkuvate projektide edendamisele, näiteks lairiba ja energiainfrastruktuuride rakendamisele; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et riigiabi tuleks eelkõige suunata liidu ühishuvi pakkuvate projektide edendamisele, näiteks lairiba ja energiainfrastruktuuride rakendamisele;

| 47. | väljendab rahulolu lairibavõrkude suuniste vastuvõtmisega, mis hõlmavad riigiabi andmist lairibaside (ADSL, kaabelside, mobiilside, traadita ja satelliitside lairibateenused) põhivõrkudele ja toetust väga kiiretele järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkudele (kiudoptilised võrgud ja täiustatud ajakohastatud kaabelvõrgud) ning palub komisjonil ja liikmesriikidel levitada ja edendada parimaid tavasid ja suurendada konkurentsi; |
| --- | --- |

47.

väljendab rahulolu lairibavõrkude suuniste vastuvõtmisega, mis hõlmavad riigiabi andmist lairibaside (ADSL, kaabelside, mobiilside, traadita ja satelliitside lairibateenused) põhivõrkudele ja toetust väga kiiretele järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkudele (kiudoptilised võrgud ja täiustatud ajakohastatud kaabelvõrgud) ning palub komisjonil ja liikmesriikidel levitada ja edendada parimaid tavasid ja suurendada konkurentsi;

| 48. | palub komisjonil avaldada aruanne ülevaatega igasugusest ühistranspordisektorile antavast riigiabist, pidades silmas vajadust lõplikult välja kujundada siseturg kõigi transpordiliikide jaoks; |
| --- | --- |

48.

palub komisjonil avaldada aruanne ülevaatega igasugusest ühistranspordisektorile antavast riigiabist, pidades silmas vajadust lõplikult välja kujundada siseturg kõigi transpordiliikide jaoks;

| 49. | kinnitab oma toetust komisjoni suunistele transpordi valdkonnas keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta, mis aitab suurendada Euroopa transpordisektori jätkusuutlikkust; soovitab komisjonil tugevdada transpordisektoris lubatud riigiabi stimuleerivat mõju; |
| --- | --- |

49.

kinnitab oma toetust komisjoni suunistele transpordi valdkonnas keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta, mis aitab suurendada Euroopa transpordisektori jätkusuutlikkust; soovitab komisjonil tugevdada transpordisektoris lubatud riigiabi stimuleerivat mõju;

Monopolidevastane võitlus

| 50. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon on viimastel aastatel võtnud konkurentsivastase käitumise suhtes väga kindla seisukoha; |
| --- | --- |

50.

väljendab heameelt selle üle, et komisjon on viimastel aastatel võtnud konkurentsivastase käitumise suhtes väga kindla seisukoha;

| 51. | väljendab rahulolu vertikaalse grupierandi määruse pikendamisega, sest see tagab tootmise ja müügi tasakaalu; rõhutab siiski, et komisjon ei ole piisavalt arvestanud internetimüügi eripäraga, pidades eeskätt silmas digitaalset tegevuskava ja arvestades komisjoni praeguste püüdlustega e-kaubanduse siseturu väljakujundamisel; |
| --- | --- |

51.

väljendab rahulolu vertikaalse grupierandi määruse pikendamisega, sest see tagab tootmise ja müügi tasakaalu; rõhutab siiski, et komisjon ei ole piisavalt arvestanud internetimüügi eripäraga, pidades eeskätt silmas digitaalset tegevuskava ja arvestades komisjoni praeguste püüdlustega e-kaubanduse siseturu väljakujundamisel;

| 52. | rõhutab seoses komisjoni praeguse kaubandusturu kontrollimisega, et eeskätt suurte, rahvusvaheliselt tegutsevate kaubanduskettide ostuühenduste puhul võib tegemist olla monopolidevastaste eeskirjade rikkumisega; |
| --- | --- |

52.

rõhutab seoses komisjoni praeguse kaubandusturu kontrollimisega, et eeskätt suurte, rahvusvaheliselt tegutsevate kaubanduskettide ostuühenduste puhul võib tegemist olla monopolidevastaste eeskirjade rikkumisega;

| 53. | juhib siiski tähelepanu sellele, et konkurentsiklauslite tähtaegade eiramine ei ole praktikas sugugi tavatu, ning kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu sellistele rikkumistele; |
| --- | --- |

53.

juhib siiski tähelepanu sellele, et konkurentsiklauslite tähtaegade eiramine ei ole praktikas sugugi tavatu, ning kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu sellistele rikkumistele;

| 54. | kutsub komisjoni üles kaaluma konkurentsi käsitlevate õigusaktide kasutamist intellektuaalomandi õiguste kaitse integreeritud reguleerivas raamistikus, et vältida intellektuaalomandi õiguste rikkumist; |
| --- | --- |

54.

kutsub komisjoni üles kaaluma konkurentsi käsitlevate õigusaktide kasutamist intellektuaalomandi õiguste kaitse integreeritud reguleerivas raamistikus, et vältida intellektuaalomandi õiguste rikkumist;

| 55. | nõuab komisjonilt siseturu nõuetekohase toimimise ja konkurentsieeskirjade ühtse rakendamise tagamiseks ELis arvestada riikide kohtute otsustega konkurentsiõiguse rakendamisel ning võtta selle eesmärgi saavutamiseks kõik vajalikud meetmed; |
| --- | --- |

55.

nõuab komisjonilt siseturu nõuetekohase toimimise ja konkurentsieeskirjade ühtse rakendamise tagamiseks ELis arvestada riikide kohtute otsustega konkurentsiõiguse rakendamisel ning võtta selle eesmärgi saavutamiseks kõik vajalikud meetmed;

| 56. | tuletab meelde, et kartellid kujutavad endast ühte kõige raskemat konkurentsieeskirjade rikkumist; on seisukohal, et sellised konkurentsieeskirjade rikkumised on vastuolus ELi kodanike huvidega, kuna nende tõttu jäävad tarbijad ilma madalamate hindade hüvest; |
| --- | --- |

56.

tuletab meelde, et kartellid kujutavad endast ühte kõige raskemat konkurentsieeskirjade rikkumist; on seisukohal, et sellised konkurentsieeskirjade rikkumised on vastuolus ELi kodanike huvidega, kuna nende tõttu jäävad tarbijad ilma madalamate hindade hüvest;

| 57. | kordab oma üleskutset komisjonile, et see oma algatustes paremini seostaks konkurentsiõigusel põhineva lähenemisviisi ja tarbijaõigusel põhineva lähenemisviisi; |
| --- | --- |

57.

kordab oma üleskutset komisjonile, et see oma algatustes paremini seostaks konkurentsiõigusel põhineva lähenemisviisi ja tarbijaõigusel põhineva lähenemisviisi;

| 58. | kutsub komisjoni üles hindama, milline on tegevust reguleerivate meetmete mõju konkurentsile ja millised on nende meetmete tagajärjed klientide ja tarbijate jaoks; |
| --- | --- |

58.

kutsub komisjoni üles hindama, milline on tegevust reguleerivate meetmete mõju konkurentsile ja millised on nende meetmete tagajärjed klientide ja tarbijate jaoks;

| 59. | nõuab, et komisjon turul valitseva seisundi võimalikku kuritarvitamist uurides jälgiks tähelepanelikult nn rikkuse allatilkumist (trickle-down economics), olles tuvastanud, et valitsevat seisundit ei ole kuritarvitatud; |
| --- | --- |

59.

nõuab, et komisjon turul valitseva seisundi võimalikku kuritarvitamist uurides jälgiks tähelepanelikult nn rikkuse allatilkumist (trickle-down economics), olles tuvastanud, et valitsevat seisundit ei ole kuritarvitatud;

| 60. | on arvamusel, et järjest suuremate trahvide kasutamine ainsa kartellide vastu võitlemise vahendina võib olla liiga ränk, arvestades ka töökohtade kadu, mis võib olla tingitud maksevõimetusest, ning kutsub üles töötama välja suurema valiku keerulisemaid instrumente, mis hõlmavad selliseid teemasid nagu ettevõtjate individuaalne vastutus, läbipaistvus ja aruandekohustus, lühemad menetlused, õigus kaitsele ja nõuetekohane menetlus, mehhanismid leebema kohtlemise tõhusal kohaldamisel (eelkõige selleks, et vältida sekkumisi, mille põhjustas avastamisprotsess USAs), ettevõtjate nõuetele vastavuse programmid ja Euroopa standardite väljatöötamine; pooldab piitsa ja prääniku põhimõtet, mis hõlmab karistusi, mis toimivad tõhusa hirmutusvahendina, eriti korduvate rikkujate korral, motiveerides samas nõudeid järgima; |
| --- | --- |

60.

on arvamusel, et järjest suuremate trahvide kasutamine ainsa kartellide vastu võitlemise vahendina võib olla liiga ränk, arvestades ka töökohtade kadu, mis võib olla tingitud maksevõimetusest, ning kutsub üles töötama välja suurema valiku keerulisemaid instrumente, mis hõlmavad selliseid teemasid nagu ettevõtjate individuaalne vastutus, läbipaistvus ja aruandekohustus, lühemad menetlused, õigus kaitsele ja nõuetekohane menetlus, mehhanismid leebema kohtlemise tõhusal kohaldamisel (eelkõige selleks, et vältida sekkumisi, mille põhjustas avastamisprotsess USAs), ettevõtjate nõuetele vastavuse programmid ja Euroopa standardite väljatöötamine; pooldab piitsa ja prääniku põhimõtet, mis hõlmab karistusi, mis toimivad tõhusa hirmutusvahendina, eriti korduvate rikkujate korral, motiveerides samas nõudeid järgima;

| 61. | palub komisjonil trahvide arvutamise alused läbi vaadata ning vajadusel lisada uued trahvimispõhimõtted määrusesse (EÜ) nr 1/2003; |
| --- | --- |

61.

palub komisjonil trahvide arvutamise alused läbi vaadata ning vajadusel lisada uued trahvimispõhimõtted määrusesse (EÜ) nr 1/2003;

| 62. | kutsub komisjoni üles käivitama üldise uurimise rauamaagi hinnakujunduse osas; |
| --- | --- |

62.

kutsub komisjoni üles käivitama üldise uurimise rauamaagi hinnakujunduse osas;

Ettevõtete ühinemiste kontrollimine

| 63. | juhib pärast enam kui viieaastast määruse (EÜ) nr 139/2004 rakendusperioodi tähelepanu ühinemistele, nende tahkude avastamisele, mida on võimalik halduse vallas hõlbustada, ja suuremale ühtsusele riiklike ja ühenduse standardite rakendamise suhtes; |
| --- | --- |

63.

juhib pärast enam kui viieaastast määruse (EÜ) nr 139/2004 rakendusperioodi tähelepanu ühinemistele, nende tahkude avastamisele, mida on võimalik halduse vallas hõlbustada, ja suuremale ühtsusele riiklike ja ühenduse standardite rakendamise suhtes;

| 64. | rõhutab, et praegune majanduskriis ei õigusta ELi ettevõtete ühinemise kontrolli poliitika leevendamist; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, et praegune majanduskriis ei õigusta ELi ettevõtete ühinemise kontrolli poliitika leevendamist;

| 65. | rõhutab, et konkurentsieeskirjade rakendamist seoses ettevõtete ühinemisega tuleb hinnata kogu siseturu seisukohast; |
| --- | --- |

65.

rõhutab, et konkurentsieeskirjade rakendamist seoses ettevõtete ühinemisega tuleb hinnata kogu siseturu seisukohast;

Sektorisisene areng

| 66. | nõuab, et komisjon jälgiks toorainega seotud turgude arengut pärast Euroopa Ülemkogu 2008. aasta juuni järeldusi (lõige 40) ning tegeleks vajaduse korral spekulatsiooni probleemiga; |
| --- | --- |

66.

nõuab, et komisjon jälgiks toorainega seotud turgude arengut pärast Euroopa Ülemkogu 2008. aasta juuni järeldusi (lõige 40) ning tegeleks vajaduse korral spekulatsiooni probleemiga;

| 67. | tunnistab, et tugev turukontsentratsioon ning puudulik läbipaistvus toormeturul võib oluliselt takistada konkurentsi ning avaldada negatiivset mõju Euroopa tööstusele; palub seepärast komisjonil analüüsida tooraineturge, näiteks rauamaagi ja eelkõige komisjoni poolt kindlaks määratud 14 elutähtsa tooraine turge, et teha kindlaks, mil määral need turud nõuaksid rohkem läbipaistvust ja konkurentsi, sest mõned neist tooraineist on ülimalt olulised keskkonnahoidliku tehnoloogia (nt fotogalvaanilised paneelid ja liitiumioonakud) kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

67.

tunnistab, et tugev turukontsentratsioon ning puudulik läbipaistvus toormeturul võib oluliselt takistada konkurentsi ning avaldada negatiivset mõju Euroopa tööstusele; palub seepärast komisjonil analüüsida tooraineturge, näiteks rauamaagi ja eelkõige komisjoni poolt kindlaks määratud 14 elutähtsa tooraine turge, et teha kindlaks, mil määral need turud nõuaksid rohkem läbipaistvust ja konkurentsi, sest mõned neist tooraineist on ülimalt olulised keskkonnahoidliku tehnoloogia (nt fotogalvaanilised paneelid ja liitiumioonakud) kasutuselevõtuks;

| 68. | kinnitab, et läbipaistvus on finantsturgude nõuetekohase toimimise põhieeldus; palub komisjonil toimida ettevaatlikult, et finantsturgudega seotud andmete avaldamises peetaks hoolikalt kinni ühenduse konkurentsiõigusest tulenevatest nõuetest; väärtustab ISIN ja RIC koodi väärkasutamise vältimiseks tehtud algatusi; |
| --- | --- |

68.

kinnitab, et läbipaistvus on finantsturgude nõuetekohase toimimise põhieeldus; palub komisjonil toimida ettevaatlikult, et finantsturgudega seotud andmete avaldamises peetaks hoolikalt kinni ühenduse konkurentsiõigusest tulenevatest nõuetest; väärtustab ISIN ja RIC koodi väärkasutamise vältimiseks tehtud algatusi;

| 69. | nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks ühtse euromaksete piirkonna toimimist eesmärgiga tagada, et maksesüsteem oleks juurdepääsetav, mittediskrimineeriv, läbipaistev, tõhus ja puuduksid muud konkurentsi takistavad tõkked; nõuab, et ühenduse konkurentsipoliitikaga seotud aspektide toimimist jälgitaks hoolikalt; |
| --- | --- |

69.

nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks ühtse euromaksete piirkonna toimimist eesmärgiga tagada, et maksesüsteem oleks juurdepääsetav, mittediskrimineeriv, läbipaistev, tõhus ja puuduksid muud konkurentsi takistavad tõkked; nõuab, et ühenduse konkurentsipoliitikaga seotud aspektide toimimist jälgitaks hoolikalt;

| 70. | palub komisjonil oma jõupingutusi jätkata, et maksekaarditurud konkureeriksid tõhusalt ja kooskõlas ühtse euromaksete piirkonna põhimõtetega, eesmärgiga hõlbustada piiriüleseid makse ja kasutada täielikult ära siseturu potentsiaali; palub, et arenguid neil turgudel jälgitaks korrapäraselt ning et järgmised konkurentsialased aastaaruanded sisaldaksid vastava arengu näitajaid; |
| --- | --- |

70.

palub komisjonil oma jõupingutusi jätkata, et maksekaarditurud konkureeriksid tõhusalt ja kooskõlas ühtse euromaksete piirkonna põhimõtetega, eesmärgiga hõlbustada piiriüleseid makse ja kasutada täielikult ära siseturu potentsiaali; palub, et arenguid neil turgudel jälgitaks korrapäraselt ning et järgmised konkurentsialased aastaaruanded sisaldaksid vastava arengu näitajaid;

| 71. | on veendunud, et konkurentsiõiguse rikkumised maksekaartide turul mõjutavad tarbijaid negatiivselt; toetab komisjoni jõupingutustes võidelda ebaharilikult kõrgete piirüleste mitmepoolsete vahendustasude vastu, mille tagajärjel kallinevad tootehinnad tarbijate jaoks; |
| --- | --- |

71.

on veendunud, et konkurentsiõiguse rikkumised maksekaartide turul mõjutavad tarbijaid negatiivselt; toetab komisjoni jõupingutustes võidelda ebaharilikult kõrgete piirüleste mitmepoolsete vahendustasude vastu, mille tagajärjel kallinevad tootehinnad tarbijate jaoks;

| 72. | peab kahetsusväärseks, et ELi energiatarbijad kannatavad endiselt moonutatud energiaturu tõttu; toonitab, et tõhusa konkurentsiga energiaturul kaasneb suurem innovatsioon, kindlam ja taskukohasem energiavarustus ja väiksem keskkonnamõju; tõdeb, et energiasektoris on endiselt olemas takistused puudulike omavaheliste ühenduste, ettevõtjate poolt tootjatele energia jagamisel kasutatava ülekandesüsteemi läbipaistmatuse ja riigiti erinevate teenuste saajate kategooriate määratluste tõttu; |
| --- | --- |

72.

peab kahetsusväärseks, et ELi energiatarbijad kannatavad endiselt moonutatud energiaturu tõttu; toonitab, et tõhusa konkurentsiga energiaturul kaasneb suurem innovatsioon, kindlam ja taskukohasem energiavarustus ja väiksem keskkonnamõju; tõdeb, et energiasektoris on endiselt olemas takistused puudulike omavaheliste ühenduste, ettevõtjate poolt tootjatele energia jagamisel kasutatava ülekandesüsteemi läbipaistmatuse ja riigiti erinevate teenuste saajate kategooriate määratluste tõttu;

| 73. | kutsub komisjoni üles jälgima tähelepanelikult kolmanda energiaturu liberaliseerimispaketi rakendamist liikmesriikide poolt ning hindama selle tõhusust hästi toimiva siseturu loomisel; ergutab komisjoni algatama energiasektori küsimustes täiendava uuringu, kui hindamine peaks lõppema negatiivsete tulemustega; |
| --- | --- |

73.

kutsub komisjoni üles jälgima tähelepanelikult kolmanda energiaturu liberaliseerimispaketi rakendamist liikmesriikide poolt ning hindama selle tõhusust hästi toimiva siseturu loomisel; ergutab komisjoni algatama energiasektori küsimustes täiendava uuringu, kui hindamine peaks lõppema negatiivsete tulemustega;

| 74. | toob välja info- ja kommunikatsioonitehnoloogia olulisuse innovatsioonis, digitaalmajanduse suutlikkuse uurimises ja teadmistepõhise ühiskonna arengus; peab väga oluliseks koostalitlusvõime tagamist, võrkude arengu hõlbustamist ja turgude sel moel avatuna hoidmist, mis lubab ettevõtjatel oma toodete väärtuste alusel konkureerida; |
| --- | --- |

74.

toob välja info- ja kommunikatsioonitehnoloogia olulisuse innovatsioonis, digitaalmajanduse suutlikkuse uurimises ja teadmistepõhise ühiskonna arengus; peab väga oluliseks koostalitlusvõime tagamist, võrkude arengu hõlbustamist ja turgude sel moel avatuna hoidmist, mis lubab ettevõtjatel oma toodete väärtuste alusel konkureerida;

| 75. | tuletab meelde, et digitaalne konvergents ning koostalitlusvõime ja standardite kasvav tähtsus on globaalses keskkonnas, kus kõik on vastastikku üha enam seotud, info- ja sidetehnoloogia valdkonna jaoks keskse tähtsusega; rõhutab samuti, kui tähtis on info- ja sidetehnoloogia valdkonnas pidevalt tagada konkurentsivabadust, samas kui turule ilmuvad uued tooted ja teenused; kutsub seetõttu komisjoni üles tegelema nende probleemidega horisontaalseid koostöölepinguid käsitlevates, peatselt vastuvõetavates juhistes; |
| --- | --- |

75.

tuletab meelde, et digitaalne konvergents ning koostalitlusvõime ja standardite kasvav tähtsus on globaalses keskkonnas, kus kõik on vastastikku üha enam seotud, info- ja sidetehnoloogia valdkonna jaoks keskse tähtsusega; rõhutab samuti, kui tähtis on info- ja sidetehnoloogia valdkonnas pidevalt tagada konkurentsivabadust, samas kui turule ilmuvad uued tooted ja teenused; kutsub seetõttu komisjoni üles tegelema nende probleemidega horisontaalseid koostöölepinguid käsitlevates, peatselt vastuvõetavates juhistes;

| 76. | tervitab komisjoni edusamme abimeetmete osas, mille eesmärk on tagada Euroopa kodanikele võimalikult laiaulatuslik lairibaühendus mõistliku hinnaga, ning kutsub komisjoni üles kahekordistama oma jõupingutusi piiriüleste elektrooniliste sidevahendite rändlustasude järelevalve osas ja teavitama selles vallas tehtavatest edusammudest järgnevates konkurentsialastes aastaaruannetes; |
| --- | --- |

76.

tervitab komisjoni edusamme abimeetmete osas, mille eesmärk on tagada Euroopa kodanikele võimalikult laiaulatuslik lairibaühendus mõistliku hinnaga, ning kutsub komisjoni üles kahekordistama oma jõupingutusi piiriüleste elektrooniliste sidevahendite rändlustasude järelevalve osas ja teavitama selles vallas tehtavatest edusammudest järgnevates konkurentsialastes aastaaruannetes;

| 77. | rõhutab konkurentsipoliitika uut ja tähtsat rolli digitaalmajanduses; palub komisjonil tähelepanelikult jälgida tehnoloogilisi arengusuundi digitaalturul ja vajaduse korral reageerida kiiresti, et digitaalsed platvormid saaksid jääda võimalikult avatuks, ning sel eesmärgil rangelt rakendada konkurentsieeskirju; |
| --- | --- |

77.

rõhutab konkurentsipoliitika uut ja tähtsat rolli digitaalmajanduses; palub komisjonil tähelepanelikult jälgida tehnoloogilisi arengusuundi digitaalturul ja vajaduse korral reageerida kiiresti, et digitaalsed platvormid saaksid jääda võimalikult avatuks, ning sel eesmärgil rangelt rakendada konkurentsieeskirju;

| 78. | rõhutab digitaalteenuste siseturu edendamise tähtsust; sellega seoses rõhutab, kui tähtis on suurendada tarbija usaldust online-teenuste vastu ja nende teenuste kättesaadavust, seda eelkõige tarbijate õiguste ja isikliku teabe kaitse tugevdamisega ning viimaste takistuste kaotamisega piiriülese online-kaubanduse ja -tehingute teelt; |
| --- | --- |

78.

rõhutab digitaalteenuste siseturu edendamise tähtsust; sellega seoses rõhutab, kui tähtis on suurendada tarbija usaldust online-teenuste vastu ja nende teenuste kättesaadavust, seda eelkõige tarbijate õiguste ja isikliku teabe kaitse tugevdamisega ning viimaste takistuste kaotamisega piiriülese online-kaubanduse ja -tehingute teelt;

| 79. | palub komisjonil kanda hoolt, et telekommunikatsioonisektori siseriiklikud reguleerivad asutused järgiksid tema soovitust kõne lõpetamise tasude kohta, et kaotada konkurentsimoonutused; nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks täiendavaid meetmeid, kui oodatud tulemusi – s.t madalamaid tarbijahindu – ei järgne; |
| --- | --- |

79.

palub komisjonil kanda hoolt, et telekommunikatsioonisektori siseriiklikud reguleerivad asutused järgiksid tema soovitust kõne lõpetamise tasude kohta, et kaotada konkurentsimoonutused; nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks täiendavaid meetmeid, kui oodatud tulemusi – s.t madalamaid tarbijahindu – ei järgne;

| 80. | juhib tähelepanu määrusele (EÜ) nr 544/2009 ühendusesiseste rändlustasude kohta, mis jõustus 1. juulil 2010, tänu millele kõneposti ja SMSi rändluse teenuste hinnad tarbija jaoks alanesid; märgib siiski, et rändlusturgudel ei ole konkurents veel piisavalt arenenud ning endiselt esineb struktuuriprobleeme; palub komisjoni oma 2011. aasta ülevaates ette näha võimaluse kaotada täielikult ühendusesisesed rändlustasud; |
| --- | --- |

80.

juhib tähelepanu määrusele (EÜ) nr 544/2009 ühendusesiseste rändlustasude kohta, mis jõustus 1. juulil 2010, tänu millele kõneposti ja SMSi rändluse teenuste hinnad tarbija jaoks alanesid; märgib siiski, et rändlusturgudel ei ole konkurents veel piisavalt arenenud ning endiselt esineb struktuuriprobleeme; palub komisjoni oma 2011. aasta ülevaates ette näha võimaluse kaotada täielikult ühendusesisesed rändlustasud;

| 81. | avaldab kahetsust, et uute, neljanda põlvkonna mobiilsidesageduste oksjonid ei olnud mõnedes liikmesriikides korraldatud piisavalt läbipaistval viisil; julgustab komisjoni ka edaspidi tähelepanelikult jälgima liikmesriikide tegevust selles valdkonnas ning kohustama liikmesriike põhjalikult analüüsima spektrit käsitlevate otsuste mõju konkurentsile ning võtma vajalikke meetmeid konkurentsi kahjustavate tulemuste vältimiseks kooskõlas muudetud GSM-direktiiviga ning tagada sellega turuosalistele ja uutele turule sisenejatele võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

81.

avaldab kahetsust, et uute, neljanda põlvkonna mobiilsidesageduste oksjonid ei olnud mõnedes liikmesriikides korraldatud piisavalt läbipaistval viisil; julgustab komisjoni ka edaspidi tähelepanelikult jälgima liikmesriikide tegevust selles valdkonnas ning kohustama liikmesriike põhjalikult analüüsima spektrit käsitlevate otsuste mõju konkurentsile ning võtma vajalikke meetmeid konkurentsi kahjustavate tulemuste vältimiseks kooskõlas muudetud GSM-direktiiviga ning tagada sellega turuosalistele ja uutele turule sisenejatele võrdsed võimalused;

| 82. | võtab teadmiseks läbi vaadatud 2009. aasta ringhäälinguteatise, milles kinnitatakse uuesti, et avalik-õigusliku ringhäälingu ülesande, rahastamise ja korralduse määratlemine on liikmesriikide ainupädevuses, seevastu komisjoni vastutusalas on ilmsete vigade kontrollimine, ja kutsub liikmesriike üles säilitama tasakaalu pakutavate digitaalmeedia teenuste vahel ning tagama õiglast konkurentsi ja seeläbi kindlustama elujõulist meediamaastikku ka veebikeskkonnas; |
| --- | --- |

82.

võtab teadmiseks läbi vaadatud 2009. aasta ringhäälinguteatise, milles kinnitatakse uuesti, et avalik-õigusliku ringhäälingu ülesande, rahastamise ja korralduse määratlemine on liikmesriikide ainupädevuses, seevastu komisjoni vastutusalas on ilmsete vigade kontrollimine, ja kutsub liikmesriike üles säilitama tasakaalu pakutavate digitaalmeedia teenuste vahel ning tagama õiglast konkurentsi ja seeläbi kindlustama elujõulist meediamaastikku ka veebikeskkonnas;

| 83. | palub komisjonil aru anda oma uuringutest, mis keskenduvad riigiabieeskirjade rakendamisele postisektoris, ja palub neid uuringuid intensiivistada; |
| --- | --- |

83.

palub komisjonil aru anda oma uuringutest, mis keskenduvad riigiabieeskirjade rakendamisele postisektoris, ja palub neid uuringuid intensiivistada;

| 84. | rõhutab vajadust tõhustatud koostöö järele komisjoni ja riiklike konkurentsiametite vahel, et välja töötada ühine kontseptsioon, mis käsitleks konkurentsi toiduainete turul ja mis põhineks pideval teabevahetusel, probleemide varajasel kindlakstegemisel ja ülesannete tõhusal jagamisel Euroopa konkurentsivõrgustiku liikmete vahel, sest toiduainete turge iseloomustavad riiklik piiratus ning õiguslikud, majanduslikud ja kultuurilised eripärad; |
| --- | --- |

84.

rõhutab vajadust tõhustatud koostöö järele komisjoni ja riiklike konkurentsiametite vahel, et välja töötada ühine kontseptsioon, mis käsitleks konkurentsi toiduainete turul ja mis põhineks pideval teabevahetusel, probleemide varajasel kindlakstegemisel ja ülesannete tõhusal jagamisel Euroopa konkurentsivõrgustiku liikmete vahel, sest toiduainete turge iseloomustavad riiklik piiratus ning õiguslikud, majanduslikud ja kultuurilised eripärad;

| 85. | rõhutab, et selle tõhustatud koostöö eesmärgiks peaks olema tervikliku lähenemise väljatöötamine konkurentsieeskirjade kaitse, kontrolli ja rakendamise vallas, et tagada tarbija huvides aus konkurents toiduainete turul ning optimaalne varustamine; |
| --- | --- |

85.

rõhutab, et selle tõhustatud koostöö eesmärgiks peaks olema tervikliku lähenemise väljatöötamine konkurentsieeskirjade kaitse, kontrolli ja rakendamise vallas, et tagada tarbija huvides aus konkurents toiduainete turul ning optimaalne varustamine;

| 86. | on seisukohal, et komisjon peaks seoses kaubandusturu praeguse kontrollimisega uurima rahvusvaheliste ostuühenduste tegevust, sest nende nii saadud ostujõust tingitud hinnaeelised ei jõua ilmselt tarbijateni madalamate jaemüügihindadena; |
| --- | --- |

86.

on seisukohal, et komisjon peaks seoses kaubandusturu praeguse kontrollimisega uurima rahvusvaheliste ostuühenduste tegevust, sest nende nii saadud ostujõust tingitud hinnaeelised ei jõua ilmselt tarbijateni madalamate jaemüügihindadena;

| 87. | tuletab meelde, et 2009. aasta oktoobris pärast peamiselt tootjaid mõjutanud piimasektori kriisi loodud kõrgetasemeline töörühm on esitanud oma soovitused, muu hulgas lepinguliste suhete ja tootjate läbirääkimiste suutlikkuse kohta; kutsub komisjoni üles soodustama ühenduse konkurentsiõiguse eeskirjadega kooskõlas selle kohest arengut; |
| --- | --- |

87.

tuletab meelde, et 2009. aasta oktoobris pärast peamiselt tootjaid mõjutanud piimasektori kriisi loodud kõrgetasemeline töörühm on esitanud oma soovitused, muu hulgas lepinguliste suhete ja tootjate läbirääkimiste suutlikkuse kohta; kutsub komisjoni üles soodustama ühenduse konkurentsiõiguse eeskirjadega kooskõlas selle kohest arengut;

| 88. | nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks koostöös liikmesriikide konkurentsiasutustega hoolikamalt konkurentsi olukorda agrotööstussektoris, pidades eriti silmas läbipaistvust ja tarbijahindade liikumist; palub komisjonil esitada uuring, milles keskendutakse eelkõige mõjule, mida avaldab suurte toidutarnijate ja hulgimüüjate turujõud, mis võimaldab neil mõjutada toiduturu toimimist; |
| --- | --- |

88.

nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks koostöös liikmesriikide konkurentsiasutustega hoolikamalt konkurentsi olukorda agrotööstussektoris, pidades eriti silmas läbipaistvust ja tarbijahindade liikumist; palub komisjonil esitada uuring, milles keskendutakse eelkõige mõjule, mida avaldab suurte toidutarnijate ja hulgimüüjate turujõud, mis võimaldab neil mõjutada toiduturu toimimist;

| 89. | kordab sellega seoses oma varasemat üleskutset uurida veebireklaami, otsingumootorite ja toiduainetööstuse sektorit; nõuab meedia, sh kõigi meediasisu levitamise kanalite nagu trükimeedia, televisioon, raadio ja internet, koondumise uurimist; nõuab komisjonilt analüüsi esitamist telekommunikatsiooni- ja autotööstuse sektori konkurentsi kohta; |
| --- | --- |

89.

kordab sellega seoses oma varasemat üleskutset uurida veebireklaami, otsingumootorite ja toiduainetööstuse sektorit; nõuab meedia, sh kõigi meediasisu levitamise kanalite nagu trükimeedia, televisioon, raadio ja internet, koondumise uurimist; nõuab komisjonilt analüüsi esitamist telekommunikatsiooni- ja autotööstuse sektori konkurentsi kohta;

| 90. | on seisukohal, et konkurents põllumajandusliku tootmise valdkonnas on eeltingimus Euroopa riikide tarbijatele madalamate hindade tagamisele, ning nõuab, et komisjon jälgiks hoolikamalt konkurentsi olukorda agrotööstussektoris, pidades eriti silmas tuge, läbipaistvust ja tarbijahindade liikumist; |
| --- | --- |

90.

on seisukohal, et konkurents põllumajandusliku tootmise valdkonnas on eeltingimus Euroopa riikide tarbijatele madalamate hindade tagamisele, ning nõuab, et komisjon jälgiks hoolikamalt konkurentsi olukorda agrotööstussektoris, pidades eriti silmas tuge, läbipaistvust ja tarbijahindade liikumist;

| 91. | peab kahetsusväärseks, et konkurentsi edendamisel ravimisektoris pole edusamme tehtud, ning kutsub komisjoni üles edendama ühtse ravimituru väljakujundamist ja suurendama näiteks sel eesmärgil Euroopa Ravimiameti (EMA) rolli tsentraliseeritud korras müügiloa saavate ravimite puhul; palub komisjonil võidelda kuritarvitamise vastu, mis võib tuleneda sellest, et süstemaatiliselt kasutatakse patendikogumeid, mis takistavad geneeriliste ravimite turule tulekut ning piiravad taskukohaste ravimite kättesaadavust; nõuab tungivalt, et komisjon määraks karistused geneeriliste ravimite vastu suunatud eksitavate teavituskampaaniate eest; |
| --- | --- |

91.

peab kahetsusväärseks, et konkurentsi edendamisel ravimisektoris pole edusamme tehtud, ning kutsub komisjoni üles edendama ühtse ravimituru väljakujundamist ja suurendama näiteks sel eesmärgil Euroopa Ravimiameti (EMA) rolli tsentraliseeritud korras müügiloa saavate ravimite puhul; palub komisjonil võidelda kuritarvitamise vastu, mis võib tuleneda sellest, et süstemaatiliselt kasutatakse patendikogumeid, mis takistavad geneeriliste ravimite turule tulekut ning piiravad taskukohaste ravimite kättesaadavust; nõuab tungivalt, et komisjon määraks karistused geneeriliste ravimite vastu suunatud eksitavate teavituskampaaniate eest;

| 92. | on arvamusel, et konkurents tervishoiusektoris parandaks tervishoiuteenuste kvaliteeti, mis tuleks kasuks Euroopa patsientidele; kutsub komisjoni üles jälgima tervishoiusektorit ja eriti konkurentsi riiklike ja erahaiglate vahel; palub komisjonil uurida põhjalikumalt juhtumeid, kus erahaiglad kaebavad riigihaiglaid soodustava ristsubsideerimise üle neis riikides, kes on liberaliseerinud selle sektori; |
| --- | --- |

92.

on arvamusel, et konkurents tervishoiusektoris parandaks tervishoiuteenuste kvaliteeti, mis tuleks kasuks Euroopa patsientidele; kutsub komisjoni üles jälgima tervishoiusektorit ja eriti konkurentsi riiklike ja erahaiglate vahel; palub komisjonil uurida põhjalikumalt juhtumeid, kus erahaiglad kaebavad riigihaiglaid soodustava ristsubsideerimise üle neis riikides, kes on liberaliseerinud selle sektori;

| 93. | toonitab vajadust tagada transpordiliikide vahel ja nende siseselt aus konkurents selgete ning läbipaistvate hinnakujundusstruktuuride ja hinnapoliitika kujundamiseks, ning selle üle järelevalvet teostada; |
| --- | --- |

93.

toonitab vajadust tagada transpordiliikide vahel ja nende siseselt aus konkurents selgete ning läbipaistvate hinnakujundusstruktuuride ja hinnapoliitika kujundamiseks, ning selle üle järelevalvet teostada;

| 94. | palub komisjonil analüüsida viimastel aastatel teiste sektorite hulgas autotööstusele antud märkimisväärse abi mõju eri transpordiliikide vahelisele konkurentsile; |
| --- | --- |

94.

palub komisjonil analüüsida viimastel aastatel teiste sektorite hulgas autotööstusele antud märkimisväärse abi mõju eri transpordiliikide vahelisele konkurentsile;

| 95. | kutsub komisjoni üles tagama läbipaistvust teenindusaegade jaotamisel ja tegelikul kasutamisel, et kindlustada lennundussektoris tegelik konkurents; |
| --- | --- |

95.

kutsub komisjoni üles tagama läbipaistvust teenindusaegade jaotamisel ja tegelikul kasutamisel, et kindlustada lennundussektoris tegelik konkurents;

| 96. | palub komisjonil esitada ülevaade juhtumitest, kus odavlennufirmad on võrreldes teiste lennuettevõtjatega saanud rohkem kasu riiklikust toetusest seoses neile kehtestatud eritingimustega teatavate lennujaamade kasutamisel, mis kehtivad kauem kui lennuettevõtjatele ette nähtud kolmeaastane starditoetus; |
| --- | --- |

96.

palub komisjonil esitada ülevaade juhtumitest, kus odavlennufirmad on võrreldes teiste lennuettevõtjatega saanud rohkem kasu riiklikust toetusest seoses neile kehtestatud eritingimustega teatavate lennujaamade kasutamisel, mis kehtivad kauem kui lennuettevõtjatele ette nähtud kolmeaastane starditoetus;

| 97. | rõhutab vajadust asjakohaselt piirata meretranspordikonsortsiumide konteinerilaevandusettevõtjate turuosa ja jagada tegevuseelised – nii merevedude kui ka tagamaa teenindamiseks – vastavalt ausat konkurentsi käsitlevatele ELi eeskirjadele ja määrusele (EÜ) nr 906/2009 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta; rõhutab lisaks vajadust tagada laevandusettevõtjate igapäevane koostöö ühiste liinilaevandusteenuste osutamiseks, et tagada laevandusteenuste tõhusus ja kvaliteet; |
| --- | --- |

97.

rõhutab vajadust asjakohaselt piirata meretranspordikonsortsiumide konteinerilaevandusettevõtjate turuosa ja jagada tegevuseelised – nii merevedude kui ka tagamaa teenindamiseks – vastavalt ausat konkurentsi käsitlevatele ELi eeskirjadele ja määrusele (EÜ) nr 906/2009 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta; rõhutab lisaks vajadust tagada laevandusettevõtjate igapäevane koostöö ühiste liinilaevandusteenuste osutamiseks, et tagada laevandusteenuste tõhusus ja kvaliteet;

| 98. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada transpordi siseturu lõplik väljakujundamine ja aus konkurents transpordisektoris ning austada samal ajal muid Euroopa Liidu poliitikaeesmärke, nagu korralikult toimivad transpordi- ja liikuvusteenused, poliitikaeesmärgid avalike teenuste, ohutuse ja keskkonnakaitse valdkonnas ning ELi 2020. aasta strateegia eesmärgid süsinikdioksiidi heitkoguste ja naftast sõltuvuse kohta; |
| --- | --- |

98.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada transpordi siseturu lõplik väljakujundamine ja aus konkurents transpordisektoris ning austada samal ajal muid Euroopa Liidu poliitikaeesmärke, nagu korralikult toimivad transpordi- ja liikuvusteenused, poliitikaeesmärgid avalike teenuste, ohutuse ja keskkonnakaitse valdkonnas ning ELi 2020. aasta strateegia eesmärgid süsinikdioksiidi heitkoguste ja naftast sõltuvuse kohta;

| 99. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada võrdsed konkurentsitingimused eri transpordiliikide ning era- ja riigiettevõtjate vahel ühe transpordiliigi piires; |
| --- | --- |

99.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada võrdsed konkurentsitingimused eri transpordiliikide ning era- ja riigiettevõtjate vahel ühe transpordiliigi piires;

| 100. | kutsub komisjoni üles tagama suuremat läbipaistvust riiklike ja avaliku sektori raudtee-ettevõtjate, sealhulgas nende maanteevedudega tegelevate tütarettevõtjate vahelistes suhetes ning rahaülekannete küsimustes; |
| --- | --- |

100.

kutsub komisjoni üles tagama suuremat läbipaistvust riiklike ja avaliku sektori raudtee-ettevõtjate, sealhulgas nende maanteevedudega tegelevate tütarettevõtjate vahelistes suhetes ning rahaülekannete küsimustes;

| 101. | kutsub komisjoni üles esitama ülevaadet eri transpordiliikide ja eri liikmesriikide maksustamise, lõivude, infrastruktuuri rahastamise, tasude ja käibemaksusüsteemide ning nende mõju kohta transpordiliikidevahelisele ja -sisesele konkurentsile ning näitama selles ülevaates, millist mõju avaldab kohustuslik ja piiramatu raudtee kasutustasu võrreldes vabatahtliku ning piiratud maanteede kasutamise tasuga; |
| --- | --- |

101.

kutsub komisjoni üles esitama ülevaadet eri transpordiliikide ja eri liikmesriikide maksustamise, lõivude, infrastruktuuri rahastamise, tasude ja käibemaksusüsteemide ning nende mõju kohta transpordiliikidevahelisele ja -sisesele konkurentsile ning näitama selles ülevaates, millist mõju avaldab kohustuslik ja piiramatu raudtee kasutustasu võrreldes vabatahtliku ning piiratud maanteede kasutamise tasuga;

| 102. | palub komisjonil reisijate õigusi ja viivituste eest hüvitamist käsitlevate õigusaktide läbivaatamisel tagada õiglased ning võrdsed viivituste hüvitamisskeemid kõigi transpordiliikide puhul ja luua käitajate ning klientide vahel sõltumatud vahekohtud; |
| --- | --- |

102.

palub komisjonil reisijate õigusi ja viivituste eest hüvitamist käsitlevate õigusaktide läbivaatamisel tagada õiglased ning võrdsed viivituste hüvitamisskeemid kõigi transpordiliikide puhul ja luua käitajate ning klientide vahel sõltumatud vahekohtud;

| 103. | rõhutab vajadust vältida liberaliseeritud maanteetransporditurul ebaausat konkurentsi, tagada selleks sotsiaal-, ohutus- ja keskkonnaeeskirjade nõuetekohane rakendamine ning pöörata eritähelepanu selle turu kabotaažile ja dumpingule avamisele; |
| --- | --- |

103.

rõhutab vajadust vältida liberaliseeritud maanteetransporditurul ebaausat konkurentsi, tagada selleks sotsiaal-, ohutus- ja keskkonnaeeskirjade nõuetekohane rakendamine ning pöörata eritähelepanu selle turu kabotaažile ja dumpingule avamisele;

| 104. | palub komisjonil teha jõupingutusi raudteetranspordi siseturu väljakujundamiseks ning avada sel eesmärgil liikmesriikide reisijateveo turud; lisaks palub liikmesriikidel ja komisjonil üleminekuajal teha vastastikuse klausli kasutamise ettepanek neile liikmesriikidele, kes otsustavad oma turud varem avada; |
| --- | --- |

104.

palub komisjonil teha jõupingutusi raudteetranspordi siseturu väljakujundamiseks ning avada sel eesmärgil liikmesriikide reisijateveo turud; lisaks palub liikmesriikidel ja komisjonil üleminekuajal teha vastastikuse klausli kasutamise ettepanek neile liikmesriikidele, kes otsustavad oma turud varem avada;

| 105. | juhib komisjoni tähelepanu kaudsetele konkurentsitõketele transpordisektoris, mis tulenevad ohutus-, koostalitlusvõime- ja tüübikinnituseeskirjade erinevustest; |
| --- | --- |

105.

juhib komisjoni tähelepanu kaudsetele konkurentsitõketele transpordisektoris, mis tulenevad ohutus-, koostalitlusvõime- ja tüübikinnituseeskirjade erinevustest;

| 106. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil tehtud otsuste abil konkurentsieeskirjade ühtne ja ühtlustatud rakendamine raudteesektoris; rõhutab eriti raudteejärelevalveasutuste (reguleerijate) ning riiklike ja üleeuroopaliste konkurentsiametite ühtsuse vajalikkust; |
| --- | --- |

106.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil tehtud otsuste abil konkurentsieeskirjade ühtne ja ühtlustatud rakendamine raudteesektoris; rõhutab eriti raudteejärelevalveasutuste (reguleerijate) ning riiklike ja üleeuroopaliste konkurentsiametite ühtsuse vajalikkust;

| 107. | toetab kindlalt ELi patendi ja üleliidulise patendivaidluste lahendamise mehhanismi loomist, et kaotada praeguste patente käsitlevate sätete tekitatud konkurentsimoonutused; |
| --- | --- |

107.

toetab kindlalt ELi patendi ja üleliidulise patendivaidluste lahendamise mehhanismi loomist, et kaotada praeguste patente käsitlevate sätete tekitatud konkurentsimoonutused;

| 108. | rõhutab, et teaduslik ja tehniline innovatsioon, patendid ja kultuuritööstus annavad Euroopa majandusse olulise panuse; nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid leiaksid ELi ühtse patendisüsteemi lahendamata küsimuste jaoks kiiresti lahendused; peab seetõttu tervitatavaks eesmärki, et esimesed Euroopa patendid antakse 2014. aastal, nagu sätestatud teatises „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus Innovaatiline liit”; |
| --- | --- |

108.

rõhutab, et teaduslik ja tehniline innovatsioon, patendid ja kultuuritööstus annavad Euroopa majandusse olulise panuse; nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid leiaksid ELi ühtse patendisüsteemi lahendamata küsimuste jaoks kiiresti lahendused; peab seetõttu tervitatavaks eesmärki, et esimesed Euroopa patendid antakse 2014. aastal, nagu sätestatud teatises „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus Innovaatiline liit”;

| 109. | kordab uuesti, et ELis sõltub konkurents suurel määral uuendusvõimest, teadus- ja arendustegevuseks vajalikest vahenditest ning innovatsiooni ja tootmisprotsessi omavahelisest sidumisest; |
| --- | --- |

109.

kordab uuesti, et ELis sõltub konkurents suurel määral uuendusvõimest, teadus- ja arendustegevuseks vajalikest vahenditest ning innovatsiooni ja tootmisprotsessi omavahelisest sidumisest;

| 110. | rõhutab, et teadusuuringutel on Euroopa konkurentsivõime parandamises keskne roll; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et teadus- ja arendustegevusse investeerimises saavutatakse kolme protsendi eesmärk; |
| --- | --- |

110.

rõhutab, et teadusuuringutel on Euroopa konkurentsivõime parandamises keskne roll; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et teadus- ja arendustegevusse investeerimises saavutatakse kolme protsendi eesmärk;

*

* *

| 111. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

111.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1.

(2)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(3)  ELT C 270, 25.10.2008, lk 8.

(4)  ELT C 10, 15.1.2009, lk 2.

(5)  ELT C 72, 26.3.2009, lk 1.

(6)  ELT C 195, 19.8.2009, lk 9.

(7)  ELT C 16, 22.1.2009, lk 1.

(8)  ELT C 45, 24.2.2009, lk 7.

(9)  ELT C 136, 16.6.2009, lk 13.

(10)  ELT C 136, 16.6.2009, lk 3.

(11)  ELT C 85, 9.4.2009, lk 1.

(12)  ELT C 82, 1.4.2008, lk 1.

(13)  ELT C 87 E, 1.4.2010, lk 43.

(14)  ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 16.

(15)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 180.

(16)  ELT C 184 E, 6.8.2009, lk 23.

(17)  ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 653.

(18)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 161.

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/71 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/71

---

Neljapäev, 20. jaanuar 2011ELi jätkusuutlik Kaug-Põhja poliitika

P7_TA(2011)0024

Euroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon ELi jätkusuutliku Kaug-Põhja poliitika kohta (2009/2214(INI))

2012/C 136 E/14

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO mereõiguste konventsiooni (UNCLOS), mis sõlmiti 10. detsembril 1982 ja jõustus 16. novembril 1994; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO mereõiguste konventsiooni (UNCLOS), mis sõlmiti 10. detsembril 1982 ja jõustus 16. novembril 1994;

| — | võttes arvesse ÜRO mandrilava piiride komiteed; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO mandrilava piiride komiteed;

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni (CBD); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni (CBD);

| — | võttes arvesse ÜRO 13. septembri 2007. aasta põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 13. septembri 2007. aasta põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni;

| — | võttes arvesse 19. septembril 1996 allkirjastatud deklaratsiooni Arktika Nõukogu loomise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. septembril 1996 allkirjastatud deklaratsiooni Arktika Nõukogu loomise kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle neljandat osa, ja Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle neljandat osa, ja Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingut;

| — | võttes arvesse 11. jaanuaril 1993. aastal Kirkenesis sõlmitud Barentsi Euro-Arktika piirkonna koostöödeklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. jaanuaril 1993. aastal Kirkenesis sõlmitud Barentsi Euro-Arktika piirkonna koostöödeklaratsiooni;

| — | võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2008. aasta teatist „Euroopa Liit ja Arktika piirkond” (KOM(2008)0763); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2008. aasta teatist „Euroopa Liit ja Arktika piirkond” (KOM(2008)0763);

| — | võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni Arktika haldamise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni Arktika haldamise kohta (1);

| — | võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2009. aasta järeldusi Arktika küsimuste kohta (2) ning 8. detsembri 2008. aasta järeldusi Euroopa Liidu ja Arktika piirkonna kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2009. aasta järeldusi Arktika küsimuste kohta (2) ning 8. detsembri 2008. aasta järeldusi Euroopa Liidu ja Arktika piirkonna kohta (3);

| — | võttes arvesse 28. mail 2008. aastal Põhja-Jäämere konverentsil vastu võetud Ilulissati deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. mail 2008. aastal Põhja-Jäämere konverentsil vastu võetud Ilulissati deklaratsiooni;

| — | võttes arvesse Norra, Ameerika Ühendriikide, Taani, Prantsuse, Itaalia, Jaapani, Hollandi, Ühendkuningriigi, Iirimaa, Briti Dominioonide ja Rootsi vahelist 9. veebruari 1920. aasta lepingut, mis käsitleb Teravmägesid (Spitsbergenit/Svalbardi); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Norra, Ameerika Ühendriikide, Taani, Prantsuse, Itaalia, Jaapani, Hollandi, Ühendkuningriigi, Iirimaa, Briti Dominioonide ja Rootsi vahelist 9. veebruari 1920. aasta lepingut, mis käsitleb Teravmägesid (Spitsbergenit/Svalbardi);

| — | võttes arvesse põhjamõõtme poliitikat ja selle partnerlusi ning ELi-Venemaa ühisalasid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhjamõõtme poliitikat ja selle partnerlusi ning ELi-Venemaa ühisalasid;

| — | võttes arvesse ELi ja Gröönimaa vahelist partnerluslepingut aastateks 2007–2012; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Gröönimaa vahelist partnerluslepingut aastateks 2007–2012;

| — | võttes arvesse ELi viiendat, kuuendat ja seitsmendat teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise raamprogrammi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi viiendat, kuuendat ja seitsmendat teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise raamprogrammi;

| — | võttes arvesse 27. juunil 1989. aastal vastu võetud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 169; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. juunil 1989. aastal vastu võetud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 169;

| — | võttes arvesse 2005. aasta novembris vastu võetud Põhjamaade saami konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2005. aasta novembris vastu võetud Põhjamaade saami konventsiooni;

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 13. septembri 2007. aasta deklaratsiooni 61/295 põlisrahvaste õiguste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 13. septembri 2007. aasta deklaratsiooni 61/295 põlisrahvaste õiguste kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 28. septembri 2007. aasta resolutsiooni 6/12, 14. detsembri 2007. aasta resolutsiooni 6/36, 24. septembri 2008. aasta resolutsiooni 9/7, 1. oktoobri 2009. aasta resolutsiooni 12/13 ja 5. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni 15/7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 28. septembri 2007. aasta resolutsiooni 6/12, 14. detsembri 2007. aasta resolutsiooni 6/36, 24. septembri 2008. aasta resolutsiooni 9/7, 1. oktoobri 2009. aasta resolutsiooni 12/13 ja 5. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni 15/7;

| — | võttes arvesse Soome Arktika piirkonna strateegiat, mis võeti vastu 4. juunil 2010; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Soome Arktika piirkonna strateegiat, mis võeti vastu 4. juunil 2010;

| — | võttes arvesse Rootsi parlamendi väliskomisjoni arvamust komisjoni teatise KOM(2008)0763 kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rootsi parlamendi väliskomisjoni arvamust komisjoni teatise KOM(2008)0763 kohta (4);

| — | võttes arvesse Taani ja Gröönimaa 2008. aasta mai Arktika ühisstrateegiat üleminekuajaks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Taani ja Gröönimaa 2008. aasta mai Arktika ühisstrateegiat üleminekuajaks;

| — | võttes arvesse Norra valitsuse 2007. aasta Kaug-Põhja strateegiat ja selle 2009. aasta märtsi järelmeetmeid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Norra valitsuse 2007. aasta Kaug-Põhja strateegiat ja selle 2009. aasta märtsi järelmeetmeid;

| — | võttes arvesse Nordregio aruannet 2009:2 „Tugev, omapärane ja paljutõotav –visioon hõredalt asustatud põhja-aladest 2020. aastal”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Nordregio aruannet 2009:2 „Tugev, omapärane ja paljutõotav –visioon hõredalt asustatud põhja-aladest 2020. aastal”;

| — | võttes arvesse Põhjamaade Ministrite Nõukogu Arktika koostööprogrammi aastateks 2009–2011, Barentsi Euro-Arktika Nõukogu programmi ja Arktika Nõukogu eesistujariigi programmi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Põhjamaade Ministrite Nõukogu Arktika koostööprogrammi aastateks 2009–2011, Barentsi Euro-Arktika Nõukogu programmi ja Arktika Nõukogu eesistujariigi programmi;

| — | võttes arvesse Kanada 2009. aasta augusti põhjastrateegiat ja sellele 20. augustil 2010 järgnenud avaldust Kanada Arktika piirkondi puudutava välispoliitika kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kanada 2009. aasta augusti põhjastrateegiat ja sellele 20. augustil 2010 järgnenud avaldust Kanada Arktika piirkondi puudutava välispoliitika kohta;

| — | võttes arvesse Kanada õigusakti, millega muudetakse 2009. aasta augusti Arktika vete saastamise ärahoidmise õigusakti (Arctic Waters Pollution Prevention Act); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kanada õigusakti, millega muudetakse 2009. aasta augusti Arktika vete saastamise ärahoidmise õigusakti (Arctic Waters Pollution Prevention Act);

| — | võttes arvesse 18. septembril 2008. aastal vastu võetud dokumenti „Vene Föderatsiooni riikliku poliitika alused Arktika suhtes aastani 2020 ja pikemas perspektiivis” ning Venemaa 2009. aasta mai riiklikku julgeolekustrateegiat aastani 2020; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. septembril 2008. aastal vastu võetud dokumenti „Vene Föderatsiooni riikliku poliitika alused Arktika suhtes aastani 2020 ja pikemas perspektiivis” ning Venemaa 2009. aasta mai riiklikku julgeolekustrateegiat aastani 2020;

| — | võttes arvesse 9. jaanuari 2009. aasta Ameerika Ühendriikide riiklikku julgeolekut käsitlevat presidendi direktiivi ja sisejulgeolekut käsitlevat presidendi direktiivi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. jaanuari 2009. aasta Ameerika Ühendriikide riiklikku julgeolekut käsitlevat presidendi direktiivi ja sisejulgeolekut käsitlevat presidendi direktiivi;

| — | võttes arvesse USA 2010. aasta Arktika energeetika vastutustundliku arendamise õigusakti (Responsible Arctic Energy Development Act); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA 2010. aasta Arktika energeetika vastutustundliku arendamise õigusakti (Responsible Arctic Energy Development Act);

| — | võttes arvesse USA 2009. aasta Arktika naftareostuse uurimist ja ärahoidmist käsitlevat õigusakti (Arctic Oil Spill Research and Prevention Act); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA 2009. aasta Arktika naftareostuse uurimist ja ärahoidmist käsitlevat õigusakti (Arctic Oil Spill Research and Prevention Act);

| — | võttes arvesse USA 2009. aasta Arktika mereveonduse hindamise rakendamist käsitlevat õigusakti (Arctic Marine Shipping Assessment Implementation Act); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA 2009. aasta Arktika mereveonduse hindamise rakendamist käsitlevat õigusakti (Arctic Marine Shipping Assessment Implementation Act);

| — | võttes arvesse 2008. aasta novembri Monaco deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2008. aasta novembri Monaco deklaratsiooni;

| — | võttes arvesse Brüsselis 26. septembril 2009 toimunud esimesel põhjamõõtme parlamentaarsel foorumil vastuvõetud lõplikku avaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Brüsselis 26. septembril 2009 toimunud esimesel põhjamõõtme parlamentaarsel foorumil vastuvõetud lõplikku avaldust;

| — | võttes arvesse Arktika piirkonna parlamendiliikmete üheksanda konverentsi 15. septembri 2010. aasta avaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Arktika piirkonna parlamendiliikmete üheksanda konverentsi 15. septembri 2010. aasta avaldust;

| — | võttes arvesse NATO uut strateegilist kontseptsiooni, mis kinnitati 2010. aasta novembris toimuval riigipeade ja valitsusjuhtide Lissaboni tippkohtumisel, ning selle mõju Arktika piirkonna tulevikuväljavaadetele, eriti Kaug-Põhjaga seotud sõjalistele küsimustele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse NATO uut strateegilist kontseptsiooni, mis kinnitati 2010. aasta novembris toimuval riigipeade ja valitsusjuhtide Lissaboni tippkohtumisel, ning selle mõju Arktika piirkonna tulevikuväljavaadetele, eriti Kaug-Põhjaga seotud sõjalistele küsimustele;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0377/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0377/2010),

| A. | arvestades, et komisjoni teatis on esimene ametlik samm vastuseks Euroopa Parlamendi nõudele sõnastada ELi Arktika poliitika; arvestades, et nõukogu järeldused Arktika küsimuste kohta tuleks tunnistada ELi Arktika poliitika määratlemise lisameetmeks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni teatis on esimene ametlik samm vastuseks Euroopa Parlamendi nõudele sõnastada ELi Arktika poliitika; arvestades, et nõukogu järeldused Arktika küsimuste kohta tuleks tunnistada ELi Arktika poliitika määratlemise lisameetmeks;

| B. | arvestades, et umbes kahe aastakümne vältel on Euroopa Parlamendi delegatsioon suhete arendamiseks Šveitsi, Islandi ja Norraga aktiivselt osalenud Arktika piirkonna parlamendiliikmete alalise komisjoni töös, mis kulmineerus kogu Arktika piirkonna parlamendiliikmete konverentsi võõrustamisega Brüsselis 2010. aasta septembris; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et umbes kahe aastakümne vältel on Euroopa Parlamendi delegatsioon suhete arendamiseks Šveitsi, Islandi ja Norraga aktiivselt osalenud Arktika piirkonna parlamendiliikmete alalise komisjoni töös, mis kulmineerus kogu Arktika piirkonna parlamendiliikmete konverentsi võõrustamisega Brüsselis 2010. aasta septembris;

| C. | arvestades, et Soome, Rootsi ja Taani on Arktika piirkonna riigid ja et põhjapöörijoon läbib nii Rootsit kui ka Soomet; arvestades, et ELi ainuke põlisrahvas saamid elavad Rootsi ja Soome, samuti Norra ja Venemaa polaaraladel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Soome, Rootsi ja Taani on Arktika piirkonna riigid ja et põhjapöörijoon läbib nii Rootsit kui ka Soomet; arvestades, et ELi ainuke põlisrahvas saamid elavad Rootsi ja Soome, samuti Norra ja Venemaa polaaraladel;

| D. | arvestades, et Islandi taotlus ELiga ühinemiseks suurendab ELi vajadust võtta arvesse Arktika piirkonna geopoliitilist perspektiivi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Islandi taotlus ELiga ühinemiseks suurendab ELi vajadust võtta arvesse Arktika piirkonna geopoliitilist perspektiivi;

| E. | arvestades, et Norra kui usaldusväärne partner on ELiga seotud EMP lepingu kaudu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Norra kui usaldusväärne partner on ELiga seotud EMP lepingu kaudu;

| F. | arvestades, et EL on olnud Arktikas tegev pikka aega, osaledes põhjamõõtme poliitikas (sh Arktika aken) suhetes Venemaa, Norra ja Islandiga, Barentsi koostöös ja eelkõige Barentsi Euro-Arktika Nõukogus, strateegilistes partnerlustes Kanadaga, Ameerika Ühendriikide ja Venemaaga (k.a nende tulemused) ning aktiivse ajutise vaatlejana Arktika Nõukogus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL on olnud Arktikas tegev pikka aega, osaledes põhjamõõtme poliitikas (sh Arktika aken) suhetes Venemaa, Norra ja Islandiga, Barentsi koostöös ja eelkõige Barentsi Euro-Arktika Nõukogus, strateegilistes partnerlustes Kanadaga, Ameerika Ühendriikide ja Venemaaga (k.a nende tulemused) ning aktiivse ajutise vaatlejana Arktika Nõukogus;

| G. | arvestades, et ELi Arktika poliitika järkjärguline sõnastamine peaks põhinema selliste olemasolevate rahvusvaheliste, mitmepoolsete ja kahepoolsete õiguslike raamistike tunnistamisel nagu ÜRO mereõiguse konventsioonis kehtestatud ülevaatlikud eeskirjad ning mitmesugused piirkondlikud, kahe- ja mitmepoolsed lepingud, millega juba praegu reguleeritakse teatavaid Arktikaga seotud olulisi küsimusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi Arktika poliitika järkjärguline sõnastamine peaks põhinema selliste olemasolevate rahvusvaheliste, mitmepoolsete ja kahepoolsete õiguslike raamistike tunnistamisel nagu ÜRO mereõiguse konventsioonis kehtestatud ülevaatlikud eeskirjad ning mitmesugused piirkondlikud, kahe- ja mitmepoolsed lepingud, millega juba praegu reguleeritakse teatavaid Arktikaga seotud olulisi küsimusi;

| H. | arvestades, et EL ja selle liikmesriigid annavad olulise panuse Arktika teadusuuringutesse ja arvestades, et ELi programmide, sealhulgas seitsmenda raamprogrammi raames toetatakse tähtsaid uuringuprojekte selles piirkonnas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL ja selle liikmesriigid annavad olulise panuse Arktika teadusuuringutesse ja arvestades, et ELi programmide, sealhulgas seitsmenda raamprogrammi raames toetatakse tähtsaid uuringuprojekte selles piirkonnas;

| I. | arvestades, et hinnanguliselt asub ligi viiendik kogu maailma avastamata süsivesiniku varudest Arktikas, kuid on vaja põhjalikumaid uuringuid, et täpsemalt kindlaks teha, kui palju naftat ja gaasi piirkonnas leidub ja kuivõrd majanduslikult tasuv oleks nende varude kasutuselevõtmine; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et hinnanguliselt asub ligi viiendik kogu maailma avastamata süsivesiniku varudest Arktikas, kuid on vaja põhjalikumaid uuringuid, et täpsemalt kindlaks teha, kui palju naftat ja gaasi piirkonnas leidub ja kuivõrd majanduslikult tasuv oleks nende varude kasutuselevõtmine;

| J. | arvestades, et maailmas valitseb suur huvi ka muude Arktika piirkonna taastuvate ja taastumatute loodusvarade vastu nagu mineraalid, metsad, kalavarud ja turismi seisukohalt väärtuslikud puutumata maastikud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et maailmas valitseb suur huvi ka muude Arktika piirkonna taastuvate ja taastumatute loodusvarade vastu nagu mineraalid, metsad, kalavarud ja turismi seisukohalt väärtuslikud puutumata maastikud;

| K. | arvestades, et Arktika-väliste riikide, näiteks Hiina kasvav huvi Arktika piirkonna vastu, millele osutab asjaolu, et Hiina tellis oma esimese jäälõhkuja, samuti vahendite eraldamine polaaruuringuteks ning Lõuna-Korea, Hiina, Itaalia, ELi, Jaapani ja Singapuri taotlused saada Arktika Nõukogu alaliseks vaatlejaks, annavad tunnistust Arktika geopoliitilise tähtsuse laiemast arvessevõtmisest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Arktika-väliste riikide, näiteks Hiina kasvav huvi Arktika piirkonna vastu, millele osutab asjaolu, et Hiina tellis oma esimese jäälõhkuja, samuti vahendite eraldamine polaaruuringuteks ning Lõuna-Korea, Hiina, Itaalia, ELi, Jaapani ja Singapuri taotlused saada Arktika Nõukogu alaliseks vaatlejaks, annavad tunnistust Arktika geopoliitilise tähtsuse laiemast arvessevõtmisest;

| L. | arvestades, et hiljutine Gröönimaa omavalitsuse moodustamine asjaomaste poliitikavaldkondade, sealhulgas keskkonnaseadusandluse ja loodusvarade haldamiseks, samuti ELi ja Gröönimaa partnerluslepingu hiljutine ajakohastamine, on suurendanud huvi Gröönimaa ja selle mandrilava loodusvarade uurimise ja kasutuselevõtmise vastu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et hiljutine Gröönimaa omavalitsuse moodustamine asjaomaste poliitikavaldkondade, sealhulgas keskkonnaseadusandluse ja loodusvarade haldamiseks, samuti ELi ja Gröönimaa partnerluslepingu hiljutine ajakohastamine, on suurendanud huvi Gröönimaa ja selle mandrilava loodusvarade uurimise ja kasutuselevõtmise vastu;

| M. | arvestades, et Arktika piirkonda mõjutab peamiselt sellest väljaspool alguse saanud kliimamuutus ja maailmamajanduse globaliseerumine; arvestades, et eelkõige merejää taandumine, aga ka ressursipotentsiaal ja võimalik uue tehnoloogia kasutamine võivad avaldada ettenägematut keskkonnamõju ka muudes maailmajagudes, samuti võib suureneda laevaliiklus eelkõige Euroopa, Aasia ja Põhja-Ameerika vahel ja loodusvarade, eriti gaasi, nafta ja mineraalide, kuid ka kalavarude uurimine ja kasutamine, mere-elustiku geneetiliste ressursside kasutamine, kaevandamine, metsaraie, turism ja teadusuuringud; arvestades, et see mõju tekitab Arktikas ja mujal uusi probleeme, kuid ka uusi võimalusi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Arktika piirkonda mõjutab peamiselt sellest väljaspool alguse saanud kliimamuutus ja maailmamajanduse globaliseerumine; arvestades, et eelkõige merejää taandumine, aga ka ressursipotentsiaal ja võimalik uue tehnoloogia kasutamine võivad avaldada ettenägematut keskkonnamõju ka muudes maailmajagudes, samuti võib suureneda laevaliiklus eelkõige Euroopa, Aasia ja Põhja-Ameerika vahel ja loodusvarade, eriti gaasi, nafta ja mineraalide, kuid ka kalavarude uurimine ja kasutamine, mere-elustiku geneetiliste ressursside kasutamine, kaevandamine, metsaraie, turism ja teadusuuringud; arvestades, et see mõju tekitab Arktikas ja mujal uusi probleeme, kuid ka uusi võimalusi;

| N. | arvestades, et kliimamuutust ohjatakse seire-, leevendamis- ja kohandamismeetoditega; arvestades, et loodusvarade kasutamisel ja uute infrastruktuuride rajamisel edendatakse säästvat arengut strateegilise planeerimise abil, |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kliimamuutust ohjatakse seire-, leevendamis- ja kohandamismeetoditega; arvestades, et loodusvarade kasutamisel ja uute infrastruktuuride rajamisel edendatakse säästvat arengut strateegilise planeerimise abil,

EL ja Arktika

| 1. | tuletab meelde, et kolm ELi liikmesriiki (Soome, Rootsi ja Taani) on Arktika riigid; möönab, et ELil puudub seni Põhja-Jäämere rannajoon; kinnitab uuesti ELi ja kolmandate riikide kui rahvusvahelisest õigusest tulenevate õiguste ja kohustustega sidusrühmade õigustatud huvi, kohustusi seoses keskkonna-, kliima- ja muu poliitikaga ning rahastamise, teadusuuringute ja majandushuvidega, sealhulgas merevedu ning loodusvarade kasutamine; ühtlasi tuletab meelde, et ELil on Soomes ja Rootsis suuri polaaralasid, kus elab Euroopa ainuke põlisrahvas saamid; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et kolm ELi liikmesriiki (Soome, Rootsi ja Taani) on Arktika riigid; möönab, et ELil puudub seni Põhja-Jäämere rannajoon; kinnitab uuesti ELi ja kolmandate riikide kui rahvusvahelisest õigusest tulenevate õiguste ja kohustustega sidusrühmade õigustatud huvi, kohustusi seoses keskkonna-, kliima- ja muu poliitikaga ning rahastamise, teadusuuringute ja majandushuvidega, sealhulgas merevedu ning loodusvarade kasutamine; ühtlasi tuletab meelde, et ELil on Soomes ja Rootsis suuri polaaralasid, kus elab Euroopa ainuke põlisrahvas saamid;

| 2. | võtab arvesse, et EL on oma põhjapoolsete liikmes- ja kandidaatriikide kaudu Arktika-poliitikaga seotud ja mõjutab seda ka ise, ning tunnustab mitme põhjamõõtme partnerluse raames tehtavat koostööd ja ühtset poliitikat, mida EL ajab Venemaa, Norra ja Islandiga; |
| --- | --- |

2.

võtab arvesse, et EL on oma põhjapoolsete liikmes- ja kandidaatriikide kaudu Arktika-poliitikaga seotud ja mõjutab seda ka ise, ning tunnustab mitme põhjamõõtme partnerluse raames tehtavat koostööd ja ühtset poliitikat, mida EL ajab Venemaa, Norra ja Islandiga;

| 3. | toonitab, et mõned Arktikaga seotud poliitikavaldkonnad, näiteks ühise kalanduspoliitika raames teostatav mere elusressursside kaitse, kuuluvad üksnes ELi pädevusse, ent teised osaliselt ka liikmesriikide pädevusse; |
| --- | --- |

3.

toonitab, et mõned Arktikaga seotud poliitikavaldkonnad, näiteks ühise kalanduspoliitika raames teostatav mere elusressursside kaitse, kuuluvad üksnes ELi pädevusse, ent teised osaliselt ka liikmesriikide pädevusse;

| 4. | juhib tähelepanu sellele, et EL on kohustunud oma Arktika piirkonnas võetavate poliitikameetmete puhul tuginema parimatele olemasolevatele teaduslikele teadmistele ja Arktikat mõjutavate protsesside tundmisele, ning pühendab teadusuuringutes juba praegu suurt tähelepanu poliitilisi otsuseid toetavate usaldatavate teaduslike andmete saamisele; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu sellele, et EL on kohustunud oma Arktika piirkonnas võetavate poliitikameetmete puhul tuginema parimatele olemasolevatele teaduslikele teadmistele ja Arktikat mõjutavate protsesside tundmisele, ning pühendab teadusuuringutes juba praegu suurt tähelepanu poliitilisi otsuseid toetavate usaldatavate teaduslike andmete saamisele;

| 5. | on teadlik, et Arktika habrast keskkonda tuleb kaitsta, ja toonitab, kui oluline on üldine stabiilsus ja rahu selles piirkonnas; rõhutab, et EL peaks edendama poliitikat, mis tagab, et keskkonnakaitsemeetmete juures arvestatakse Arktika piirkonna elanike (sh põliselanike) huvidega piirkonna kaitsel ja arendamisel; toonitab, et komisjoni teatise ja Arktika riikide poliitikadokumentide lähenemisviis, analüüs ja prioriteedid on sarnased; toonitab, et tuleb rakendada poliitikat, milles arvestatakse huviga Arktika piirkonna mere ja maismaa taastuvate ja taastumatute loodusvarade jätkusuutliku majandamise ja kasutamise vastu, sest need on omakorda olulised ressursid Euroopa jaoks ning piirkonna elanikele tähtis sissetulekuallikas; |
| --- | --- |

5.

on teadlik, et Arktika habrast keskkonda tuleb kaitsta, ja toonitab, kui oluline on üldine stabiilsus ja rahu selles piirkonnas; rõhutab, et EL peaks edendama poliitikat, mis tagab, et keskkonnakaitsemeetmete juures arvestatakse Arktika piirkonna elanike (sh põliselanike) huvidega piirkonna kaitsel ja arendamisel; toonitab, et komisjoni teatise ja Arktika riikide poliitikadokumentide lähenemisviis, analüüs ja prioriteedid on sarnased; toonitab, et tuleb rakendada poliitikat, milles arvestatakse huviga Arktika piirkonna mere ja maismaa taastuvate ja taastumatute loodusvarade jätkusuutliku majandamise ja kasutamise vastu, sest need on omakorda olulised ressursid Euroopa jaoks ning piirkonna elanikele tähtis sissetulekuallikas;

| 6. | toonitab asjaolu, et Islandi tulevane ühinemine ELiga muudaks liidu Arktika rannikualaks ning märgib, et Islandi staatus ELi kandidaatriigina suurendab kooskõlastatud Arktika-poliitika vajalikkust ELi tasandil ning annab ELile strateegilise võimaluse Arktika piirkonnas aktiivsemalt tegutseda ja edendada selle mitmepoolset haldamist; n seisukohal, et Islandi ühinemine ELiga kindlustaks veelgi Euroopa esindatust Arktika Nõukogus; |
| --- | --- |

6.

toonitab asjaolu, et Islandi tulevane ühinemine ELiga muudaks liidu Arktika rannikualaks ning märgib, et Islandi staatus ELi kandidaatriigina suurendab kooskõlastatud Arktika-poliitika vajalikkust ELi tasandil ning annab ELile strateegilise võimaluse Arktika piirkonnas aktiivsemalt tegutseda ja edendada selle mitmepoolset haldamist; n seisukohal, et Islandi ühinemine ELiga kindlustaks veelgi Euroopa esindatust Arktika Nõukogus;

| 7. | rõhutab, kui tähtis on vastastoime Arktika kogukondadega ja suutlikkuse suurendamise programmide toetamine, et parandada piirkonna kohalike ja põliskogukondade elukvaliteeti ning paremini mõista nende kogukondade kultuuri ja elutingimusi; palub ELil edendada tihedamat dialoogi Arktika põlisrahvaste ja kohalike elanikega; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, kui tähtis on vastastoime Arktika kogukondadega ja suutlikkuse suurendamise programmide toetamine, et parandada piirkonna kohalike ja põliskogukondade elukvaliteeti ning paremini mõista nende kogukondade kultuuri ja elutingimusi; palub ELil edendada tihedamat dialoogi Arktika põlisrahvaste ja kohalike elanikega;

| 8. | rõhutab, et Arktika piirkonnas on vaja rakendada ühtset, koordineeritud ELi poliitikat, milles on selgelt määratletud nii ELi prioriteedid kui ka potentsiaalsed probleemid ja strateegia; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et Arktika piirkonnas on vaja rakendada ühtset, koordineeritud ELi poliitikat, milles on selgelt määratletud nii ELi prioriteedid kui ka potentsiaalsed probleemid ja strateegia;

Uued ülemaailmsed transporditeed

| 9. | rõhutab läbi Arktika vete kulgevate uute ülemaailmsete transporditeede ohutuse ja turvalisuse suurt tähtsust eriti ELi ja tema liikmesriikide majandusele, sest need riigid kontrollivad 40 % maailma kaubalaevandusest; väljendab heameelt Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) töö üle laevanduse kohustusliku polaarkoodeksi alal ning Arktika Nõukogu töörühmade, eriti otsingu- ja päästetöörühma töö üle; rõhutab, et EL ja liikmesriigid peaksid aktiivselt toetama merede vabadust ja rahvusvaheliste veeteede vaba läbimise õigust; |
| --- | --- |

9.

rõhutab läbi Arktika vete kulgevate uute ülemaailmsete transporditeede ohutuse ja turvalisuse suurt tähtsust eriti ELi ja tema liikmesriikide majandusele, sest need riigid kontrollivad 40 % maailma kaubalaevandusest; väljendab heameelt Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) töö üle laevanduse kohustusliku polaarkoodeksi alal ning Arktika Nõukogu töörühmade, eriti otsingu- ja päästetöörühma töö üle; rõhutab, et EL ja liikmesriigid peaksid aktiivselt toetama merede vabadust ja rahvusvaheliste veeteede vaba läbimise õigust;

| 10. | toonitab Barentsi Euro-Arktika transpordipiirkonnas (Beata) uute raudtee- ja transpordikoridoride arendamise tähtsust, et rahuldada Kaug-Põhja piirkonna kasvavat vajadust rahvusvahelise kaubanduse ning mäetööstuse ja muu majandusarengu, samuti lennuühenduste järele; sellega seoses juhib tähelepanu uuele põhjamõõtme transpordi- ja logistikapartnerlusele; |
| --- | --- |

10.

toonitab Barentsi Euro-Arktika transpordipiirkonnas (Beata) uute raudtee- ja transpordikoridoride arendamise tähtsust, et rahuldada Kaug-Põhja piirkonna kasvavat vajadust rahvusvahelise kaubanduse ning mäetööstuse ja muu majandusarengu, samuti lennuühenduste järele; sellega seoses juhib tähelepanu uuele põhjamõõtme transpordi- ja logistikapartnerlusele;

| 11. | teeb ettepaneku jagada Arktika Nõukogu otsingu- ja päästetööde algatuse tulemusi Põhja-Jäämerd kasutavate muude piirkondade tähtsamate mereriikidega; seepärast soovitab komisjonil ja nõukogul koos Euroopa Meresõiduohutuse Ametiga (EMSA) kooskõlastada ELi ja liikmesriikide vastava valdkonna poliitikat Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis, Arktika Nõukogus ja teistes organisatsioonides; |
| --- | --- |

11.

teeb ettepaneku jagada Arktika Nõukogu otsingu- ja päästetööde algatuse tulemusi Põhja-Jäämerd kasutavate muude piirkondade tähtsamate mereriikidega; seepärast soovitab komisjonil ja nõukogul koos Euroopa Meresõiduohutuse Ametiga (EMSA) kooskõlastada ELi ja liikmesriikide vastava valdkonna poliitikat Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis, Arktika Nõukogus ja teistes organisatsioonides;

| 12. | märgib, et vaatamata laevanduse kohustusliku polaarkoodeksi koostamise pingutustele võiks Arktika laevasõidu ohutuse küsimuse kiiremini lahendada liikmesriikide õigusaktide kooskõlastamise ja ühtlustamisega ning palub EMSA-l väga tõsiselt tegeleda laevasõiduga Arktikas; |
| --- | --- |

12.

märgib, et vaatamata laevanduse kohustusliku polaarkoodeksi koostamise pingutustele võiks Arktika laevasõidu ohutuse küsimuse kiiremini lahendada liikmesriikide õigusaktide kooskõlastamise ja ühtlustamisega ning palub EMSA-l väga tõsiselt tegeleda laevasõiduga Arktikas;

| 13. | väljendab heameelt teiste koostööalgatuste üle kindla ja turvalise Arktika laevanduse ja Põhjamere eri veeteede parema juurdepääsetavuse valdkonnas; rõhutab, et see ei puuduta üksnes kaubaliiklust, vaid ka ulatuslikku ja aina suureneva mahuga turismilaevandust, mida kasutavad ELi kodanikud; kutsub üles rohkem uurima, kuidas kliimamuutus mõjutab Arktika laevaliiklust ja mereteid, ühtlasi palub hinnata, missugust mõju laevandus- ja kaubandustegevuse suurenemine, kaasa arvatud avameretegevus, avaldab Arktika keskkonnale ja elanikele; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt teiste koostööalgatuste üle kindla ja turvalise Arktika laevanduse ja Põhjamere eri veeteede parema juurdepääsetavuse valdkonnas; rõhutab, et see ei puuduta üksnes kaubaliiklust, vaid ka ulatuslikku ja aina suureneva mahuga turismilaevandust, mida kasutavad ELi kodanikud; kutsub üles rohkem uurima, kuidas kliimamuutus mõjutab Arktika laevaliiklust ja mereteid, ühtlasi palub hinnata, missugust mõju laevandus- ja kaubandustegevuse suurenemine, kaasa arvatud avameretegevus, avaldab Arktika keskkonnale ja elanikele;

| 14. | kutsub kõnealuse piirkonna liikmesriike üles tagama, et kõik olemasolevad ning tulevikus avatavad transporditeed oleksid rahvusvahelisele laevandusele avatud, ning hoiduma ühepoolse omavolilise finants- või halduskoormuse kehtestamisest, mis võiks takistada merevedu Arktikas, välja arvatud rahvusvaheliselt kokkulepitud meetmed, mille eesmärk on suurendada ohutust või kaitsta keskkonda; |
| --- | --- |

14.

kutsub kõnealuse piirkonna liikmesriike üles tagama, et kõik olemasolevad ning tulevikus avatavad transporditeed oleksid rahvusvahelisele laevandusele avatud, ning hoiduma ühepoolse omavolilise finants- või halduskoormuse kehtestamisest, mis võiks takistada merevedu Arktikas, välja arvatud rahvusvaheliselt kokkulepitud meetmed, mille eesmärk on suurendada ohutust või kaitsta keskkonda;

Loodusvarad

| 15. | teadvustab maailma kasvava elanikkonna vajadust loodusvarade järele ning tunnistab, et huvi ressursside vastu on suurenenud, samuti tunnustab Arktika riikide suveräänseid õigusi rahvusvahelise õiguse raames; soovitab kõikidel asjaosalistel tegutseda selle nimel, et tagada võimalikult rangete ohutus-, sotsiaalsete ja keskkonnanormide järgimine loodusvarade otsimisel ja kasutamisel; |
| --- | --- |

15.

teadvustab maailma kasvava elanikkonna vajadust loodusvarade järele ning tunnistab, et huvi ressursside vastu on suurenenud, samuti tunnustab Arktika riikide suveräänseid õigusi rahvusvahelise õiguse raames; soovitab kõikidel asjaosalistel tegutseda selle nimel, et tagada võimalikult rangete ohutus-, sotsiaalsete ja keskkonnanormide järgimine loodusvarade otsimisel ja kasutamisel;

| 16. | rõhutab, et keskkonnamõju strateegiline hindamine ning strateegilise ja sotsiaalse mõju hindamise protsessid kujunevad Arktikas konkreetsete projektide ja programmide haldamise keskseteks vahenditeks; juhib tähelepanu ELi direktiivile 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta (5) ning asjaolule, et Soome, Rootsi ja Norra on ratifitseerinud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsiooni (Espoo konventsioon), millest saab hea alus mõju hindamise protsesside aktiivsele edendamisele Arktikas; viitab sellega seoses ka Bergeni avaldusele, mis koostati Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse komisjoni ministrite 23.–24. septembri 2010. aasta kohtumisel; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et keskkonnamõju strateegiline hindamine ning strateegilise ja sotsiaalse mõju hindamise protsessid kujunevad Arktikas konkreetsete projektide ja programmide haldamise keskseteks vahenditeks; juhib tähelepanu ELi direktiivile 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta (5) ning asjaolule, et Soome, Rootsi ja Norra on ratifitseerinud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsiooni (Espoo konventsioon), millest saab hea alus mõju hindamise protsesside aktiivsele edendamisele Arktikas; viitab sellega seoses ka Bergeni avaldusele, mis koostati Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse komisjoni ministrite 23.–24. septembri 2010. aasta kohtumisel;

| 17. | kutsub kõnealuse piirkonna liikmesriike üles lahendama nii praegusi kui ka tulevasi konflikte juurdepääsu üle Arktika loodusvaradele konstruktiivse dialoogi abil, võimaluse korral Arktika Nõukogus, mis on selliseks aruteluks hea platvorm; rõhutab ÜRO mandrilava piiride komitee (CLCS) rolli konfliktide lahendamisel, mis on Arktika riikide vahel tekkinud iga riigi ainuõigusliku majandusvööndi piiritlemisel; |
| --- | --- |

17.

kutsub kõnealuse piirkonna liikmesriike üles lahendama nii praegusi kui ka tulevasi konflikte juurdepääsu üle Arktika loodusvaradele konstruktiivse dialoogi abil, võimaluse korral Arktika Nõukogus, mis on selliseks aruteluks hea platvorm; rõhutab ÜRO mandrilava piiride komitee (CLCS) rolli konfliktide lahendamisel, mis on Arktika riikide vahel tekkinud iga riigi ainuõigusliku majandusvööndi piiritlemisel;

| 18. | rõhutab eelkõige Arktika riikide kohustust tagada, et naftafirmadel, kes plaanivad hakata nende merepiirides naftat puurima, on vajalik ohutustehnika ja ekspertteadmised ning nad on rahaliselt valmis ennetama õnnetusi naftapuurtornidega ja naftaleket ning neile reageerima; märgib, et Arktika piirkonna äärmuslike ilmaolude ja suure ökoloogilise tundlikkuse tõttu peavad seal tegutsevad naftafirmad välja töötama konkreetsed ekspertteadmised naftalekke ennetamiseks ja sellega tegelemiseks kõnealuses piirkonnas; |
| --- | --- |

18.

rõhutab eelkõige Arktika riikide kohustust tagada, et naftafirmadel, kes plaanivad hakata nende merepiirides naftat puurima, on vajalik ohutustehnika ja ekspertteadmised ning nad on rahaliselt valmis ennetama õnnetusi naftapuurtornidega ja naftaleket ning neile reageerima; märgib, et Arktika piirkonna äärmuslike ilmaolude ja suure ökoloogilise tundlikkuse tõttu peavad seal tegutsevad naftafirmad välja töötama konkreetsed ekspertteadmised naftalekke ennetamiseks ja sellega tegelemiseks kõnealuses piirkonnas;

| 19. | väljendab heameelt Norra ja Venemaa uue piiritlemise kokkuleppe (6) üle, eriti nende riikide soovi üle teha tihedamat koostööd loodusvarade ühisel haldamisel ning jätkata kalavarude ühist haldamist Barentsi meres, võttes muu hulgas arvesse jätkusuutlikkust; peab Norra ja Venemaa vahelist kahepoolset koostööd eelkõige heaks näiteks keskkonnakaitse valdkonna kõrgeimate tehniliste standardite ühise kohaldamise kohta nafta ja gaasi otsimisel Barentsi meres; juhib erilist tähelepanu sellele, kui oluline on spetsiaalselt Arktika keskkonna jaoks mõeldud uue tehnoloogia, näiteks merepõhjaaluse installeerimise tehnoloogia edasiarendamine; |
| --- | --- |

19.

väljendab heameelt Norra ja Venemaa uue piiritlemise kokkuleppe (6) üle, eriti nende riikide soovi üle teha tihedamat koostööd loodusvarade ühisel haldamisel ning jätkata kalavarude ühist haldamist Barentsi meres, võttes muu hulgas arvesse jätkusuutlikkust; peab Norra ja Venemaa vahelist kahepoolset koostööd eelkõige heaks näiteks keskkonnakaitse valdkonna kõrgeimate tehniliste standardite ühise kohaldamise kohta nafta ja gaasi otsimisel Barentsi meres; juhib erilist tähelepanu sellele, kui oluline on spetsiaalselt Arktika keskkonna jaoks mõeldud uue tehnoloogia, näiteks merepõhjaaluse installeerimise tehnoloogia edasiarendamine;

| 20. | on teadlik Teravmägede (Svalbardi/Spitsbergeni) lepingu erinevatest tõlgendustest seoses selle kohaldamisega Teravmägede mandrilava ja meretsooni suhtes ning, võttes arvesse, et mandrilava loodusvaradele pääseb suhteliselt kergelt ligi, tunneks heameelt, kui mandrilava õigusliku seisundi suhtes saavutataks kokkulepe, milles tunnistataks mandrilavariikide seaduslikke õigusi ja kohustusi; on kindel, et võimalikud tulevased vaidlused lahendatakse konstruktiivselt; |
| --- | --- |

20.

on teadlik Teravmägede (Svalbardi/Spitsbergeni) lepingu erinevatest tõlgendustest seoses selle kohaldamisega Teravmägede mandrilava ja meretsooni suhtes ning, võttes arvesse, et mandrilava loodusvaradele pääseb suhteliselt kergelt ligi, tunneks heameelt, kui mandrilava õigusliku seisundi suhtes saavutataks kokkulepe, milles tunnistataks mandrilavariikide seaduslikke õigusi ja kohustusi; on kindel, et võimalikud tulevased vaidlused lahendatakse konstruktiivselt;

| 21. | tuletab meelde ELi positsiooni Arktika loodusvarade peamise tarbijana, samuti Euroopa majanduslike toimijate osalust; palub komisjonil jätkata koostöö ja tehnoloogiavahetuse edendamist, et tagada kõrgeimad standardid ja sobivad haldusmenetlused, luua kindel teaduslik alus Arktika ressursside, nt kalavarude, kaevandamise, metsanduse ja turismi tulevaste suundumuste ja haldamisvajaduste kohta ning täielikult kasutada ELi pädevust selle valdkonna reguleerimisel; kuna majandustegevus Arktikas suureneb, kutsub ELi edendama seejuures säästva arengu põhimõtteid; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde ELi positsiooni Arktika loodusvarade peamise tarbijana, samuti Euroopa majanduslike toimijate osalust; palub komisjonil jätkata koostöö ja tehnoloogiavahetuse edendamist, et tagada kõrgeimad standardid ja sobivad haldusmenetlused, luua kindel teaduslik alus Arktika ressursside, nt kalavarude, kaevandamise, metsanduse ja turismi tulevaste suundumuste ja haldamisvajaduste kohta ning täielikult kasutada ELi pädevust selle valdkonna reguleerimisel; kuna majandustegevus Arktikas suureneb, kutsub ELi edendama seejuures säästva arengu põhimõtteid;

| 22. | rõhutab, et enne kui Arktika piirkonnas avatakse uued kaubanduslikud kalatööstused, tuleb korraldada kalavarude usaldusväärne ja ettevaatlik teaduslik hindamine, eesmärgiga määrata kindlaks kalapüügi tase, mis võimaldab säilitada püütavate kalade varu, ei too kaasa teiste liikide ammendumist ega tõsiseid merekeskkonna kahjustusi, ning igasugust avamerel kalastamist peab reguleerima piirkondlik kalandusorganisatsioon, mis järgib teaduslikke nõuandeid ning kohaldab ranget kontrolli ja järelevalveprogrammi, et tagada kooskõla majandamismeetmetega, kusjuures ainuõiguslikus majandusvööndis kalastamisel tuleb järgida samasuguseid reegleid; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et enne kui Arktika piirkonnas avatakse uued kaubanduslikud kalatööstused, tuleb korraldada kalavarude usaldusväärne ja ettevaatlik teaduslik hindamine, eesmärgiga määrata kindlaks kalapüügi tase, mis võimaldab säilitada püütavate kalade varu, ei too kaasa teiste liikide ammendumist ega tõsiseid merekeskkonna kahjustusi, ning igasugust avamerel kalastamist peab reguleerima piirkondlik kalandusorganisatsioon, mis järgib teaduslikke nõuandeid ning kohaldab ranget kontrolli ja järelevalveprogrammi, et tagada kooskõla majandamismeetmetega, kusjuures ainuõiguslikus majandusvööndis kalastamisel tuleb järgida samasuguseid reegleid;

| 23. | on seisukohal, et piisava suuruse ja mitmekesisusega merekaitsealade loomine ja jõustamine on oluline merekeskkonna kaitsmise vahend; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et piisava suuruse ja mitmekesisusega merekaitsealade loomine ja jõustamine on oluline merekeskkonna kaitsmise vahend;

Kliimamuutuse ja saaste mõju Arktikale

| 24. | tunnistab, et EL, nagu ka teised maailma arenenud piirkonnad, kuulub kliimamuutuse põhjustajate hulka ning seetõttu on tal eriline vastutus ja ta peab täitma kliimamuutuse vastu võitlemisel juhtrolli; |
| --- | --- |

24.

tunnistab, et EL, nagu ka teised maailma arenenud piirkonnad, kuulub kliimamuutuse põhjustajate hulka ning seetõttu on tal eriline vastutus ja ta peab täitma kliimamuutuse vastu võitlemisel juhtrolli;

| 25. | tunnistab, et Arktikat saab kõige paremini kaitsta pikaajalise ja ulatusliku ülemaailmse kliimakokkuleppega, kuid mõistab, et Arktika piirkonna kiire soojenemise tõttu tuleb lisaks välja töötada võimalikud täiendavad lühiajalised meetmed, et soojenemist piirata; |
| --- | --- |

25.

tunnistab, et Arktikat saab kõige paremini kaitsta pikaajalise ja ulatusliku ülemaailmse kliimakokkuleppega, kuid mõistab, et Arktika piirkonna kiire soojenemise tõttu tuleb lisaks välja töötada võimalikud täiendavad lühiajalised meetmed, et soojenemist piirata;

| 26. | peab Arktikat tundlikuks piirkonnaks, kus kliimamuutuse mõju on eriti nähtav ning sellel on tõsised tagajärjed maailma teistele piirkondadele; toetab seepärast nõukogu järeldusi tihedama koostöö kohta ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja püsiva Arktika vaatlusvõrkudega (SAON) ning jõupingutusi Teravmägede integreeritud vaatlussüsteemi (SIOS) ja Euroopa multidistsiplinaarse merepõhja vaatlusjaama (EMSO)Arktika osa käivitamiseks, sest need algatused tagavad Euroopa ainulaadse panuse kliima ja keskkonna muutumise mõistmisse Arktika piirkonnas; |
| --- | --- |

26.

peab Arktikat tundlikuks piirkonnaks, kus kliimamuutuse mõju on eriti nähtav ning sellel on tõsised tagajärjed maailma teistele piirkondadele; toetab seepärast nõukogu järeldusi tihedama koostöö kohta ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja püsiva Arktika vaatlusvõrkudega (SAON) ning jõupingutusi Teravmägede integreeritud vaatlussüsteemi (SIOS) ja Euroopa multidistsiplinaarse merepõhja vaatlusjaama (EMSO)Arktika osa käivitamiseks, sest need algatused tagavad Euroopa ainulaadse panuse kliima ja keskkonna muutumise mõistmisse Arktika piirkonnas;

| 27. | võtab teadmiseks Arktika ebaproportsionaalselt suure soojenemise EList ja muudest põhjapoolkera piirkondadest pärinevate musta süsiniku heitmete tagajärjel, ning rõhutab, et musta süsiniku heitmete reguleerimine tuleks kaasata ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni ja ELi asjakohasesse reguleerivasse raamistikku, nagu piiriülese õhusaaste kauglevi käsitlev konventsioon ja heitkoguste siseriiklikku ülemmäära käsitlev direktiiv; |
| --- | --- |

27.

võtab teadmiseks Arktika ebaproportsionaalselt suure soojenemise EList ja muudest põhjapoolkera piirkondadest pärinevate musta süsiniku heitmete tagajärjel, ning rõhutab, et musta süsiniku heitmete reguleerimine tuleks kaasata ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni ja ELi asjakohasesse reguleerivasse raamistikku, nagu piiriülese õhusaaste kauglevi käsitlev konventsioon ja heitkoguste siseriiklikku ülemmäära käsitlev direktiiv;

| 28. | tunneb heameelt raske kütteõli kasutamise ja veo keelamise üle Antarktika piirkonda läbivatel laevadel, mille kiitis heaks IMO merekeskkonna kaitse töörühm ning mis jõustub 1. augustil 2011; rõhutab, et samasuguse keelu võiks kehtestada ka Arktika kohta, et vähendada õnnetustest põhjustatud keskkonnakahjustuste ohtu; |
| --- | --- |

28.

tunneb heameelt raske kütteõli kasutamise ja veo keelamise üle Antarktika piirkonda läbivatel laevadel, mille kiitis heaks IMO merekeskkonna kaitse töörühm ning mis jõustub 1. augustil 2011; rõhutab, et samasuguse keelu võiks kehtestada ka Arktika kohta, et vähendada õnnetustest põhjustatud keskkonnakahjustuste ohtu;

| 29. | toetab Arktika riikide ja teiste riikide tihedamat koostööd püsiva Arktika vaatlusvõrkude kujundamisel ning julgustab Euroopa Keskkonnaametit jätkama oma väärtuslikku tööd ning edendama koordineerimist Euroopa keskkonnateabe- ja vaatlusvõrgu (Eionet) kaudu, kasutades ühise keskkonnateabesüsteemi (SEIS) juhtpõhimõtteid; |
| --- | --- |

29.

toetab Arktika riikide ja teiste riikide tihedamat koostööd püsiva Arktika vaatlusvõrkude kujundamisel ning julgustab Euroopa Keskkonnaametit jätkama oma väärtuslikku tööd ning edendama koordineerimist Euroopa keskkonnateabe- ja vaatlusvõrgu (Eionet) kaudu, kasutades ühise keskkonnateabesüsteemi (SEIS) juhtpõhimõtteid;

| 30. | rõhutab ELi ja polaarpiirkonnas asuvate riikide suurt rolli pikamaatranspordi, nt laevanduse kaudu Arktika piirkonda jõudva saaste vähendamisel; rõhutab sellega seoses Euroopa õigusaktide, nt määruse (EÜ) nr 1907/2006 (7) rakendamise tähtsust; juhib tähelepanu asjaolule, et Arktika kliimamuutus avaldab suurt mõju Euroopa ja teiste maailmajagude rannikupiirkondadele ning kliimast sõltuvatele Euroopa tööstusvaldkondadele, nt põllumajandus ja kalandus, taastuvenergeetika, põhjapõdrakasvatus, jahipidamine, turism ja transport; |
| --- | --- |

30.

rõhutab ELi ja polaarpiirkonnas asuvate riikide suurt rolli pikamaatranspordi, nt laevanduse kaudu Arktika piirkonda jõudva saaste vähendamisel; rõhutab sellega seoses Euroopa õigusaktide, nt määruse (EÜ) nr 1907/2006 (7) rakendamise tähtsust; juhib tähelepanu asjaolule, et Arktika kliimamuutus avaldab suurt mõju Euroopa ja teiste maailmajagude rannikupiirkondadele ning kliimast sõltuvatele Euroopa tööstusvaldkondadele, nt põllumajandus ja kalandus, taastuvenergeetika, põhjapõdrakasvatus, jahipidamine, turism ja transport;

Säästev sotsiaalmajanduslik areng

| 31. | tunnistab, et jää sulamine ning leebem kliima ei põhjusta ainult põlisrahvaste ümberasustamist, ohustades seega põlisrahvaste eluviise, vaid loob ühtlasi võimalusi Arktika piirkonna majandusarenguks; võtab teadmiseks Arktika piirkonna suveräänsete õiguste ja kohustustega valitsuste ja elanike soovi jätkata säästvat majandusarengut, kaitstes samal ajal põlisrahvaste elatise saamise traditsioonilisi allikaid ning Arktika ülitundlikke ökosüsteeme, võttes arvesse nende kogemust piirkonna mitmesuguste ressursside säästval kasutamisel ja arendamisel; soovitab kohaldada ökosüsteemil põhinevat haldamist, et ühendada teaduslikult põhjendatud ökoloogiateadmised sotsiaalsete väärtuste ja vajadustega; |
| --- | --- |

31.

tunnistab, et jää sulamine ning leebem kliima ei põhjusta ainult põlisrahvaste ümberasustamist, ohustades seega põlisrahvaste eluviise, vaid loob ühtlasi võimalusi Arktika piirkonna majandusarenguks; võtab teadmiseks Arktika piirkonna suveräänsete õiguste ja kohustustega valitsuste ja elanike soovi jätkata säästvat majandusarengut, kaitstes samal ajal põlisrahvaste elatise saamise traditsioonilisi allikaid ning Arktika ülitundlikke ökosüsteeme, võttes arvesse nende kogemust piirkonna mitmesuguste ressursside säästval kasutamisel ja arendamisel; soovitab kohaldada ökosüsteemil põhinevat haldamist, et ühendada teaduslikult põhjendatud ökoloogiateadmised sotsiaalsete väärtuste ja vajadustega;

| 32. | rõhutab, et on oluline, et EL arutaks piirkondade esindajatega arenguks ja koostööks ettenähtud struktuurifondide tähtsust, et astuda tulevikus vastu ülemaailmsetele arenguraskustele ning kasutada ära piirkonna arengupotentsiaali; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et on oluline, et EL arutaks piirkondade esindajatega arenguks ja koostööks ettenähtud struktuurifondide tähtsust, et astuda tulevikus vastu ülemaailmsetele arenguraskustele ning kasutada ära piirkonna arengupotentsiaali;

| 33. | on seisukohal, et iga paikkonna eripotentsiaali kindlakstegemiseks ning piirkondlikke erinevusi arvestava piisava lahendusstrateegia koostamiseks vajatakse terviklikku protsessi, mida toetatakse riiklikul ja ELi tasandil; on veendunud, et partnerluse ja eri võimutasandite dialoogi abil on võimalik tagada poliitika rakendamine kõige tõhusamal tasandil; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et iga paikkonna eripotentsiaali kindlakstegemiseks ning piirkondlikke erinevusi arvestava piisava lahendusstrateegia koostamiseks vajatakse terviklikku protsessi, mida toetatakse riiklikul ja ELi tasandil; on veendunud, et partnerluse ja eri võimutasandite dialoogi abil on võimalik tagada poliitika rakendamine kõige tõhusamal tasandil;

| 34. | võtab teadmiseks Arktika põlisrahvaste eriseisundi ja tunnistab nende õigusi ning juhib eriti tähelepanu põlisrahvaste õiguslikule ja poliitilisele olukorrale Arktika riikides ning nende esinduses Arktika Nõukogus; nõuab põlisrahvaste suuremat kaasamist poliitilistesse otsustesse; rõhutab vajadust võtta vastu konkreetsed meetmed, et kaitsta põlisrahvaste kultuuri, keelt ning maaõigust ILO konventsioonis nr 169 määratletud viisil; nõuab korrapärast dialoogi põlisrahvaste esindajate ja ELi institutsioonide vahel ning kutsub ELi võtma arvesse hõredalt asustatud äärealade erivajadusi piirkondlikus arengus, elatise teenimisel ja hariduses; rõhutab, et tähtis on toetada põlisrahvaste kultuuri, keelt ja tavasid edendavat tegevust; |
| --- | --- |

34.

võtab teadmiseks Arktika põlisrahvaste eriseisundi ja tunnistab nende õigusi ning juhib eriti tähelepanu põlisrahvaste õiguslikule ja poliitilisele olukorrale Arktika riikides ning nende esinduses Arktika Nõukogus; nõuab põlisrahvaste suuremat kaasamist poliitilistesse otsustesse; rõhutab vajadust võtta vastu konkreetsed meetmed, et kaitsta põlisrahvaste kultuuri, keelt ning maaõigust ILO konventsioonis nr 169 määratletud viisil; nõuab korrapärast dialoogi põlisrahvaste esindajate ja ELi institutsioonide vahel ning kutsub ELi võtma arvesse hõredalt asustatud äärealade erivajadusi piirkondlikus arengus, elatise teenimisel ja hariduses; rõhutab, et tähtis on toetada põlisrahvaste kultuuri, keelt ja tavasid edendavat tegevust;

| 35. | märgib, et põlisrahvaste majandus sõltub suurel määral loodusvarade säästvast kasutamisest ning seega kuulub kliimamuutuse ja selle mõju vähendamine ning põlisrahvaste õigus puhtale loodusele samuti inimõiguste valdkonda; |
| --- | --- |

35.

märgib, et põlisrahvaste majandus sõltub suurel määral loodusvarade säästvast kasutamisest ning seega kuulub kliimamuutuse ja selle mõju vähendamine ning põlisrahvaste õigus puhtale loodusele samuti inimõiguste valdkonda;

| 36. | tunneb heameelt ÜRO põlisrahvaste õiguste ja põhivabaduste olukorra eriraportööri ning ÜRO põlisrahvaste õiguste eksperdirühma töö üle; |
| --- | --- |

36.

tunneb heameelt ÜRO põlisrahvaste õiguste ja põhivabaduste olukorra eriraportööri ning ÜRO põlisrahvaste õiguste eksperdirühma töö üle;

| 37. | avaldab rahulolu sellega, et eksperdirühm viis edukalt lõpule oma eduaruande uuringu kohta, mis käsitleb põlisrahvaid ja nende õigust otsustamisel osaleda; |
| --- | --- |

37.

avaldab rahulolu sellega, et eksperdirühm viis edukalt lõpule oma eduaruande uuringu kohta, mis käsitleb põlisrahvaid ja nende õigust otsustamisel osaleda;

| 38. | ergutab Arktikaga piirnevaid liikmesriike alustama läbirääkimisi uue Põhjamaade saami konventsiooni ratifitseerimiseks; |
| --- | --- |

38.

ergutab Arktikaga piirnevaid liikmesriike alustama läbirääkimisi uue Põhjamaade saami konventsiooni ratifitseerimiseks;

| 39. | nõuab tungivalt, et EL edendaks aktiivselt Põhja-Venemaal elavate soomeugri rahvaste kultuuri- ja keeleõigusi; |
| --- | --- |

39.

nõuab tungivalt, et EL edendaks aktiivselt Põhja-Venemaal elavate soomeugri rahvaste kultuuri- ja keeleõigusi;

| 40. | võtab teadmiseks hiljutised õiguslikud sündmused seoses hülgetoodete keelustamisega ELi poolt, eriti Üldkohtus arutlusel olevat määruse (EÜ) nr 1007/2009 (8) tühistamishagi (kohtuasi T-18/10, Inuit Tapiriit Kanatami v parlament ja nõukogu); võtab teadmiseks konsulteerimismenetluse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) egiidi all, mida nõudsid Kanada ja Norra; avaldab lootust, et Euroopa Kohtu otsuste ja WTO menetluste tulemusel osutub võimalikuks poolte lahkarvamused lahendada; |
| --- | --- |

40.

võtab teadmiseks hiljutised õiguslikud sündmused seoses hülgetoodete keelustamisega ELi poolt, eriti Üldkohtus arutlusel olevat määruse (EÜ) nr 1007/2009 (8) tühistamishagi (kohtuasi T-18/10, Inuit Tapiriit Kanatami v parlament ja nõukogu); võtab teadmiseks konsulteerimismenetluse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) egiidi all, mida nõudsid Kanada ja Norra; avaldab lootust, et Euroopa Kohtu otsuste ja WTO menetluste tulemusel osutub võimalikuks poolte lahkarvamused lahendada;

| 41. | on teadlik üha suurenevat huvist loodusvarade kasutamise vastu; rõhutab sellega seoses vajadust ulatusliku, tervikliku ökosüsteemipõhise lähenemisviisi järele, mis kõige tõenäolisemalt võimaldaks lahendada paljusid Arktika probleeme, nagu kliimamuutus, laevandus, keskkonnaohud ja saasteained, kalatööstused ning muu inimtegevus, vastavalt ELi integreeritud merenduspoliitikale ning Norra Barentsi mere ja Lofoodi saarestiku merealade integreeritud haldamiskavale; soovitab liikmesriikidel toetada Arktika Nõukogu 2009. aasta muudetud suuniseid nafta ja maagaasi kohta avamerel; |
| --- | --- |

41.

on teadlik üha suurenevat huvist loodusvarade kasutamise vastu; rõhutab sellega seoses vajadust ulatusliku, tervikliku ökosüsteemipõhise lähenemisviisi järele, mis kõige tõenäolisemalt võimaldaks lahendada paljusid Arktika probleeme, nagu kliimamuutus, laevandus, keskkonnaohud ja saasteained, kalatööstused ning muu inimtegevus, vastavalt ELi integreeritud merenduspoliitikale ning Norra Barentsi mere ja Lofoodi saarestiku merealade integreeritud haldamiskavale; soovitab liikmesriikidel toetada Arktika Nõukogu 2009. aasta muudetud suuniseid nafta ja maagaasi kohta avamerel;

Haldamine

| 42. | tunnustab Arktika jaoks olulisi valdkondi reguleerivaid institutsioone ning rahvusvaheliste õigusaktide ja kokkulepete laia raamistikku, nt UNCLOS (kaasa arvatud meresõiduvabaduse ja rahumeelse läbisõidu põhimõtted), IMO, OSPARi konventsioon (9), Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC), CITES (10) ja Stockholmi konventsioon, samuti arvukad kahepoolsed kokkulepped ja raamistikud, mis täiendavad Arktika riikides kehtivaid eeskirju; teeb järelduse, et Arktika regiooni ei saa pidada õiguslikuks vaakumiks, vaid see on hästi arenenud haldusvahenditega piirkond; sellest hoolimata juhib tähelepanu asjaolule, et kliimamuutuse probleemide ja kiireneva majandusarengu tõttu peavad kõik osalised olemasolevaid eeskirju edasi arendama, tugevdama ja rakendama; |
| --- | --- |

42.

tunnustab Arktika jaoks olulisi valdkondi reguleerivaid institutsioone ning rahvusvaheliste õigusaktide ja kokkulepete laia raamistikku, nt UNCLOS (kaasa arvatud meresõiduvabaduse ja rahumeelse läbisõidu põhimõtted), IMO, OSPARi konventsioon (9), Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC), CITES (10) ja Stockholmi konventsioon, samuti arvukad kahepoolsed kokkulepped ja raamistikud, mis täiendavad Arktika riikides kehtivaid eeskirju; teeb järelduse, et Arktika regiooni ei saa pidada õiguslikuks vaakumiks, vaid see on hästi arenenud haldusvahenditega piirkond; sellest hoolimata juhib tähelepanu asjaolule, et kliimamuutuse probleemide ja kiireneva majandusarengu tõttu peavad kõik osalised olemasolevaid eeskirju edasi arendama, tugevdama ja rakendama;

| 43. | rõhutab, et ehkki riikidel on Arktika haldamisel keskne osa, on tähtsad ka muud osalised – rahvusvahelised organisatsioonid, põlis- ja kohalikud elanikud ning kohalikud ametiasutused; märgib, et on tähtis suurendada piirkonnas õigustatud huve omavate osaliste usaldust ning sel eesmärgil võtta omaks osalemist soosiv lähenemisviis ja astuda dialoogi, et töötada välja ühine Arktika käsitus; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et ehkki riikidel on Arktika haldamisel keskne osa, on tähtsad ka muud osalised – rahvusvahelised organisatsioonid, põlis- ja kohalikud elanikud ning kohalikud ametiasutused; märgib, et on tähtis suurendada piirkonnas õigustatud huve omavate osaliste usaldust ning sel eesmärgil võtta omaks osalemist soosiv lähenemisviis ja astuda dialoogi, et töötada välja ühine Arktika käsitus;

| 44. | on veendunud, et mõne vaatleja jäetud mulje võitlusest Arktika nimel ei soodusta konstruktiivset üksteisemõistmist ja koostööd piirkonnas; juhib tähelepanu sellele, et Arktika riigid on korduvalt väljendanud kindlat tahet lahendada võimalikud huvide konfliktid rahvusvahelise õiguse põhimõtete kohaselt ning on mõnel juhul ka vastavalt tegutsenud; |
| --- | --- |

44.

on veendunud, et mõne vaatleja jäetud mulje võitlusest Arktika nimel ei soodusta konstruktiivset üksteisemõistmist ja koostööd piirkonnas; juhib tähelepanu sellele, et Arktika riigid on korduvalt väljendanud kindlat tahet lahendada võimalikud huvide konfliktid rahvusvahelise õiguse põhimõtete kohaselt ning on mõnel juhul ka vastavalt tegutsenud;

| 45. | tunnistab Arktika Nõukogu kui tähtsaima piirkondliku foorumi rolli kogu Arktika piirkonna koostöös; tuletab meelde, et lisaks ELi liikmesriikidele Taanile, Rootsile ja Soomele ning kandidaatriigile Islandile, kes on Arktika Nõukogu liikmed, on ELi liikmesriigid Saksamaa, Prantsusmaa, Ühendkuningriik, Madalmaad, Hispaania ja Poola nõukogus aktiivsed alalised vaatlejad; kinnitab, et ei kavatse toetada mingeid kokkuleppeid, millest mõni ELi Arktika liikmesriik, kandidaatriik, Euroopa Majanduspiirkonda (EEA) või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) kuuluv Arktika riik on kõrvale jäetud; võtab teadmiseks Arktika Nõukogu töörühmades vaatlejate osalusel tehtud konkreetse töö ning palub komisjonil ja ELi asutustel võimaluse korral ka edaspidi aktiivselt osaleda kõikides asjaomastes töörühmades; pooldab Arktika Nõukogu õigusliku ja majandusliku aluse tugevdamist; |
| --- | --- |

45.

tunnistab Arktika Nõukogu kui tähtsaima piirkondliku foorumi rolli kogu Arktika piirkonna koostöös; tuletab meelde, et lisaks ELi liikmesriikidele Taanile, Rootsile ja Soomele ning kandidaatriigile Islandile, kes on Arktika Nõukogu liikmed, on ELi liikmesriigid Saksamaa, Prantsusmaa, Ühendkuningriik, Madalmaad, Hispaania ja Poola nõukogus aktiivsed alalised vaatlejad; kinnitab, et ei kavatse toetada mingeid kokkuleppeid, millest mõni ELi Arktika liikmesriik, kandidaatriik, Euroopa Majanduspiirkonda (EEA) või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) kuuluv Arktika riik on kõrvale jäetud; võtab teadmiseks Arktika Nõukogu töörühmades vaatlejate osalusel tehtud konkreetse töö ning palub komisjonil ja ELi asutustel võimaluse korral ka edaspidi aktiivselt osaleda kõikides asjaomastes töörühmades; pooldab Arktika Nõukogu õigusliku ja majandusliku aluse tugevdamist;

| 46. | võtab teadmiseks, et Arktika probleemid on ülemaailmsed ja seetõttu tuleks nende lahendamisse kaasata kõik asjaosalised; |
| --- | --- |

46.

võtab teadmiseks, et Arktika probleemid on ülemaailmsed ja seetõttu tuleks nende lahendamisse kaasata kõik asjaosalised;

| 47. | tunneb heameelt oluliste aruannete üle, mida Arktika Nõukogu töörühmad viimastel aastatel on avaldanud Arktika nafta- ja gaasivarude, kliimasoojenemise mõju ja hädaolukorras toimimise vajaduste kohta; |
| --- | --- |

47.

tunneb heameelt oluliste aruannete üle, mida Arktika Nõukogu töörühmad viimastel aastatel on avaldanud Arktika nafta- ja gaasivarude, kliimasoojenemise mõju ja hädaolukorras toimimise vajaduste kohta;

| 48. | tunneb heameelt põlisrahvaste huvide poliitilise organiseerituse taseme üle Põhja-Euroopas saami parlamentides ja Saami Nõukogus ning mitme pooluselähedaste alade põlisrahvaste organisatsiooni koostöö üle ja võtab teadmiseks Arktika Nõukogu ainulaadse rolli põlisrahvaste kaasamisel; tunnustab ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioonis sätestatud Arktika põlisrahvaste õigusi ning ergutab komisjoni kasutama demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit Arktika põlisrahvaste mõjuvõimu suurendamiseks; |
| --- | --- |

48.

tunneb heameelt põlisrahvaste huvide poliitilise organiseerituse taseme üle Põhja-Euroopas saami parlamentides ja Saami Nõukogus ning mitme pooluselähedaste alade põlisrahvaste organisatsiooni koostöö üle ja võtab teadmiseks Arktika Nõukogu ainulaadse rolli põlisrahvaste kaasamisel; tunnustab ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioonis sätestatud Arktika põlisrahvaste õigusi ning ergutab komisjoni kasutama demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit Arktika põlisrahvaste mõjuvõimu suurendamiseks;

| 49. | väljendab heameelt ulatusliku koostöö üle sellistes küsimustes nagu Arktika merekeskkonna kaitse (töörühm PAME), mitte ainult piirkondlikul tasandil, vaid ka kahepoolselt ja rahvusvaheliselt; tõlgendab sellega seoses Arktika Nõukogu otsingu- ja päästetöörühma tööd kui esimest sammu mehhanismide suunas, mille abil on võimalik teha ka siduvaid otsuseid; |
| --- | --- |

49.

väljendab heameelt ulatusliku koostöö üle sellistes küsimustes nagu Arktika merekeskkonna kaitse (töörühm PAME), mitte ainult piirkondlikul tasandil, vaid ka kahepoolselt ja rahvusvaheliselt; tõlgendab sellega seoses Arktika Nõukogu otsingu- ja päästetöörühma tööd kui esimest sammu mehhanismide suunas, mille abil on võimalik teha ka siduvaid otsuseid;

| 50. | avaldab rahulolu selle üle, et Arktika Nõukogu pidevalt oma töö mahtu ning struktuuri hindab ja on veendunud, et nõukogu jätkab otsustamisprotsessi laiendamist, et kaasata ka nõukogusse mittekuuluvaid osalejaid; |
| --- | --- |

50.

avaldab rahulolu selle üle, et Arktika Nõukogu pidevalt oma töö mahtu ning struktuuri hindab ja on veendunud, et nõukogu jätkab otsustamisprotsessi laiendamist, et kaasata ka nõukogusse mittekuuluvaid osalejaid;

| 51. | avaldab lootust, et Arktika Nõukogu jätkab oma tähtsat tööd, laiendab otsuste tegemise protsesse ka teistele osalistele, kes suurendavad oma esindatust Arktika piirkonnas, kaasab seeläbi nende teadmised ja võimed ning võtab arvesse nende õiguspäraseid huve rahvusvahelise õiguse alusel, kusjuures samal ajal tuleks rõhutada Arktika riikide huvide oluliselt suuremat tähtsust; väljendab heameelt, et Arktika Nõukogus on käivitatud sisemenetlus seoses vaatlejate staatusega ja Arktika Nõukogu ülesannete võimaliku tulevase ulatusega; |
| --- | --- |

51.

avaldab lootust, et Arktika Nõukogu jätkab oma tähtsat tööd, laiendab otsuste tegemise protsesse ka teistele osalistele, kes suurendavad oma esindatust Arktika piirkonnas, kaasab seeläbi nende teadmised ja võimed ning võtab arvesse nende õiguspäraseid huve rahvusvahelise õiguse alusel, kusjuures samal ajal tuleks rõhutada Arktika riikide huvide oluliselt suuremat tähtsust; väljendab heameelt, et Arktika Nõukogus on käivitatud sisemenetlus seoses vaatlejate staatusega ja Arktika Nõukogu ülesannete võimaliku tulevase ulatusega;

| 52. | on arvamusel, et tugevdatud Arktika Nõukogu peaks olema Arktika koostöös juhtrollis, ning peab seetõttu vajalikuks Arktika Nõukogu poliitiliste ja halduslike volituste suurendamist, nt arutamisel oleva alalise sekretariaadi ning kulude võrdsema jaotamise, sagedasemate ministrite kohtumiste ja iga-aastase Arktika tippkohtumise näol, vastavalt ELi liikmesriigi ja Arktika Nõukogu liikme Soome ettepanekule; ühtlasi tunneks heameelt Arktikaga piirnevate riikide parlamendiliikmete suurema osaluse üle, et rõhutada parlamentaarset mõõdet ja kindlustada asjaomaste Arktika-väliste osaliste kaasamine; lisaks rõhutab tungivalt, et suletud riikidetuumiku kõrgetasemeliste kohtumiste jätkumine üksnes nõrgestab Arktika Nõukogu kui terviku staatust ja rolli; soovib, et Arktika Nõukogu säilitaks avatud ja kaasava hoiaku ning jääks seega kõigile huvirühmadele avatuks; |
| --- | --- |

52.

on arvamusel, et tugevdatud Arktika Nõukogu peaks olema Arktika koostöös juhtrollis, ning peab seetõttu vajalikuks Arktika Nõukogu poliitiliste ja halduslike volituste suurendamist, nt arutamisel oleva alalise sekretariaadi ning kulude võrdsema jaotamise, sagedasemate ministrite kohtumiste ja iga-aastase Arktika tippkohtumise näol, vastavalt ELi liikmesriigi ja Arktika Nõukogu liikme Soome ettepanekule; ühtlasi tunneks heameelt Arktikaga piirnevate riikide parlamendiliikmete suurema osaluse üle, et rõhutada parlamentaarset mõõdet ja kindlustada asjaomaste Arktika-väliste osaliste kaasamine; lisaks rõhutab tungivalt, et suletud riikidetuumiku kõrgetasemeliste kohtumiste jätkumine üksnes nõrgestab Arktika Nõukogu kui terviku staatust ja rolli; soovib, et Arktika Nõukogu säilitaks avatud ja kaasava hoiaku ning jääks seega kõigile huvirühmadele avatuks;

| 53. | peab põhjamõõdet Põhja-Euroopa piirkondlikus koostöös äärmiselt oluliseks; märgib, et neli partnerit, nimelt EL, Island, Norra ja Venemaa Föderatsioon, samuti Arktika Nõukogu, Barentsi Euro-Arktika Nõukogu, Läänemeremaade Nõukogu, Põhjamaade Ministrite Nõukogu, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Euroopa Investeerimispank, Põhjamaade Investeerimispank ja Maailmapank, on põhjamõõtme osalised ja nii Kanadal kui Ameerika Ühendriikidel on põhjamõõtme vaatlejastaatus; rõhutab, et põhjamõõtme poliitika ja ELi kujunev Arktika-poliitika peaksid olema tihedasti kooskõlastatud; juhib tähelepanu põhjamõõtme Arktika aknale; tõstab esile põhjamõõtme partnerlusest saadud väärtuslikke kogemusi, eelkõige uut põhjamõõtme transpordi- ja logistikapartnerlust ning selle panust Arktika koostöösse; |
| --- | --- |

53.

peab põhjamõõdet Põhja-Euroopa piirkondlikus koostöös äärmiselt oluliseks; märgib, et neli partnerit, nimelt EL, Island, Norra ja Venemaa Föderatsioon, samuti Arktika Nõukogu, Barentsi Euro-Arktika Nõukogu, Läänemeremaade Nõukogu, Põhjamaade Ministrite Nõukogu, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Euroopa Investeerimispank, Põhjamaade Investeerimispank ja Maailmapank, on põhjamõõtme osalised ja nii Kanadal kui Ameerika Ühendriikidel on põhjamõõtme vaatlejastaatus; rõhutab, et põhjamõõtme poliitika ja ELi kujunev Arktika-poliitika peaksid olema tihedasti kooskõlastatud; juhib tähelepanu põhjamõõtme Arktika aknale; tõstab esile põhjamõõtme partnerlusest saadud väärtuslikke kogemusi, eelkõige uut põhjamõõtme transpordi- ja logistikapartnerlust ning selle panust Arktika koostöösse;

| 54. | kinnitab, et toetab ELi alalise vaatleja staatust Arktika Nõukogus; võtab teadmiseks, et ELi liikmesriigid osalevad Arktika Nõukogu töös mitmesuguste rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu (nt IMO, OSPAR, NEAFC ja Stockholmi konventsioon) ning rõhutab, et ELi Arktika-poliitika peab olema sidus; palub komisjonil parlamenti Arktika Nõukogu ja selle töörühmade koosolekutest ja tööst nõuetekohaselt teavitada; rõhutab samas, et EL ja tema liikmesriigid osalevad juba praegu liikmete või vaatlejatena muudes Arktika jaoks olulistes rahvusvahelistes organisatsioonides (nt IMO, OSPAR, NEAFC ja Stockholmi konventsioon) ning peaksid seetõttu ühtlasemalt keskenduma nende organisatsioonide tööle; rõhutab sellega seoses eelkõige asjaolu, et ELi Arktika-poliitika peab olema ühtsem; õhutab Arktika Nõukogu kaasama aktiivsemalt ajutiste vaatlejatena kodanikuühiskonda ja valitsusväliseid organisatsioone; |
| --- | --- |

54.

kinnitab, et toetab ELi alalise vaatleja staatust Arktika Nõukogus; võtab teadmiseks, et ELi liikmesriigid osalevad Arktika Nõukogu töös mitmesuguste rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu (nt IMO, OSPAR, NEAFC ja Stockholmi konventsioon) ning rõhutab, et ELi Arktika-poliitika peab olema sidus; palub komisjonil parlamenti Arktika Nõukogu ja selle töörühmade koosolekutest ja tööst nõuetekohaselt teavitada; rõhutab samas, et EL ja tema liikmesriigid osalevad juba praegu liikmete või vaatlejatena muudes Arktika jaoks olulistes rahvusvahelistes organisatsioonides (nt IMO, OSPAR, NEAFC ja Stockholmi konventsioon) ning peaksid seetõttu ühtlasemalt keskenduma nende organisatsioonide tööle; rõhutab sellega seoses eelkõige asjaolu, et ELi Arktika-poliitika peab olema ühtsem; õhutab Arktika Nõukogu kaasama aktiivsemalt ajutiste vaatlejatena kodanikuühiskonda ja valitsusväliseid organisatsioone;

| 55. | peab Barentsi Euro-Arktika Nõukogu Taani, Soome, Norra, Venemaa, Rootsi ja Euroopa Komisjoni tähtsaks koostöökeskmeks; tõstab esile Barentsi Euro-Arktika Nõukogu tööd tervishoiu- ja sotsiaalküsimustes, hariduse ja teadusuuringute, energeetika, kultuuri ja turismi valdkonnas; märgib põlisrahvaste töörühma nõuandvat rolli nimetatud nõukogus; |
| --- | --- |

55.

peab Barentsi Euro-Arktika Nõukogu Taani, Soome, Norra, Venemaa, Rootsi ja Euroopa Komisjoni tähtsaks koostöökeskmeks; tõstab esile Barentsi Euro-Arktika Nõukogu tööd tervishoiu- ja sotsiaalküsimustes, hariduse ja teadusuuringute, energeetika, kultuuri ja turismi valdkonnas; märgib põlisrahvaste töörühma nõuandvat rolli nimetatud nõukogus;

Järeldused ja soovitused

| 56. | palub komisjonil kujundada olemasolev teenistustevaheline rühm alaliseks teenistustevaheliseks struktuuriks, et tagada sidus, koordineeritud ja integreeritud poliitika Arktika jaoks olulistes valdkondades, nagu keskkond, energeetika, transport ja kalandus; soovitab teha selle struktuuri juhtimine Euroopa välisteenistuse ja DG MARE ühiseks ülesandeks, kusjuures DG MARE oleks komisjoni sektoriüleseks koordinaatoriks; soovitab luua Euroopa välisteenistuses vastava Arktika üksuse; |
| --- | --- |

56.

palub komisjonil kujundada olemasolev teenistustevaheline rühm alaliseks teenistustevaheliseks struktuuriks, et tagada sidus, koordineeritud ja integreeritud poliitika Arktika jaoks olulistes valdkondades, nagu keskkond, energeetika, transport ja kalandus; soovitab teha selle struktuuri juhtimine Euroopa välisteenistuse ja DG MARE ühiseks ülesandeks, kusjuures DG MARE oleks komisjoni sektoriüleseks koordinaatoriks; soovitab luua Euroopa välisteenistuses vastava Arktika üksuse;

| 57. | nõuab, et komisjon peaks kahepoolsete lepingute läbirääkimistel silmas vajadust kaitsta Arktika tundlikku ökosüsteemi, tagada Arktika elanikkonna, sealhulgas tema põlisrahvaste huvide arvestamine ja Arktika loodusvarade säästev kasutamine, ning palub komisjonil alati tegutseda nende põhimõtete järgi; |
| --- | --- |

57.

nõuab, et komisjon peaks kahepoolsete lepingute läbirääkimistel silmas vajadust kaitsta Arktika tundlikku ökosüsteemi, tagada Arktika elanikkonna, sealhulgas tema põlisrahvaste huvide arvestamine ja Arktika loodusvarade säästev kasutamine, ning palub komisjonil alati tegutseda nende põhimõtete järgi;

| 58. | märgib, et teaduslikud andmed näitavad selgelt, et Arktika ökosüsteemis toimuvad praegu suured kliimaga seotud muutused ja selles olukorras tuleb Arktika edasisele arengule läheneda ettevaatlikult ning kindlal teaduslikul alusel; nõuab, et mitmepoolse lepingu raames teostataks edasisi teaduslikke uuringuid, et teavitada rahvusvahelist üldsust Arktika ökosüsteemist ja sellega seotud otsuste langetamisest, enne kui toimuvad uued suured muudatused; |
| --- | --- |

58.

märgib, et teaduslikud andmed näitavad selgelt, et Arktika ökosüsteemis toimuvad praegu suured kliimaga seotud muutused ja selles olukorras tuleb Arktika edasisele arengule läheneda ettevaatlikult ning kindlal teaduslikul alusel; nõuab, et mitmepoolse lepingu raames teostataks edasisi teaduslikke uuringuid, et teavitada rahvusvahelist üldsust Arktika ökosüsteemist ja sellega seotud otsuste langetamisest, enne kui toimuvad uued suured muudatused;

| 59. | rõhutab asjaolu, et EL ja tema liikmesriigid on peamised Arktikaga seotud teadusuuringute, piirkondliku koostöö ning selle ja muude piirkondade jaoks olulise tehnoloogia arengu toetajad, ning palub komisjonil uurida võimalusi luua pooluselähedased kaasrahastamise ja -kavandamise algatused, et võimaldada asjaomaste riikide ekspertide ladusamat ja tõhusamat koostööd; nõuab, et EL edendaks USA, Kanada ja Venemaaga koostööd valdkondadevahelistes Arktika-uuringutes, luues seejuures kooskõlastatud rahastamismehhanismid; lisaks palub komisjonil luua võimalus otseseks koostööks Arktikaga piirnevate liikmesriikide, põliselanike organisatsioonide ja Arktika uurimisinstituutidega, et teavitada ELi asjakohastest teemadest, olulistest uurimissuundadest ning Arktikas elavaid ja töötavaid inimesi puudutavatest küsimustest ja seega tulevast teadustegevust ette valmistada; |
| --- | --- |

59.

rõhutab asjaolu, et EL ja tema liikmesriigid on peamised Arktikaga seotud teadusuuringute, piirkondliku koostöö ning selle ja muude piirkondade jaoks olulise tehnoloogia arengu toetajad, ning palub komisjonil uurida võimalusi luua pooluselähedased kaasrahastamise ja -kavandamise algatused, et võimaldada asjaomaste riikide ekspertide ladusamat ja tõhusamat koostööd; nõuab, et EL edendaks USA, Kanada ja Venemaaga koostööd valdkondadevahelistes Arktika-uuringutes, luues seejuures kooskõlastatud rahastamismehhanismid; lisaks palub komisjonil luua võimalus otseseks koostööks Arktikaga piirnevate liikmesriikide, põliselanike organisatsioonide ja Arktika uurimisinstituutidega, et teavitada ELi asjakohastest teemadest, olulistest uurimissuundadest ning Arktikas elavaid ja töötavaid inimesi puudutavatest küsimustest ja seega tulevast teadustegevust ette valmistada;

| 60. | on seisukohal, et EL peaks oma võimekust edasi arendama, ning palub komisjonil uurida võimalust alustada ja jätkata ELi tegevust Arktikas (nt ühine mitmepoolne pooluselähedase teadustegevuse rahastamise programm, mis võimaldab lihtsamat ja vähem bürokraatlikku koostööd, ning teaduskogukonna ühisprojektid) ja selle kohta aru anda; nõuab, et komisjon kaaluks esmajärjekorras ELi Arktika teabekeskuse rajamist ühise võrgustatud ettevõtmisena, võttes arvesse sobivaid ettepanekuid; võtab teadmiseks Lapi Ülikooli asjakohase ettepaneku; on seisukohal, et niisugune keskus peaks suutma korraldada ELi alalist suhtlust peamiste Arktika osalistega ning edastada Arktikaga seotud teavet ja teenuseid ELi asutustele ja sidusrühmadele; |
| --- | --- |

60.

on seisukohal, et EL peaks oma võimekust edasi arendama, ning palub komisjonil uurida võimalust alustada ja jätkata ELi tegevust Arktikas (nt ühine mitmepoolne pooluselähedase teadustegevuse rahastamise programm, mis võimaldab lihtsamat ja vähem bürokraatlikku koostööd, ning teaduskogukonna ühisprojektid) ja selle kohta aru anda; nõuab, et komisjon kaaluks esmajärjekorras ELi Arktika teabekeskuse rajamist ühise võrgustatud ettevõtmisena, võttes arvesse sobivaid ettepanekuid; võtab teadmiseks Lapi Ülikooli asjakohase ettepaneku; on seisukohal, et niisugune keskus peaks suutma korraldada ELi alalist suhtlust peamiste Arktika osalistega ning edastada Arktikaga seotud teavet ja teenuseid ELi asutustele ja sidusrühmadele;

| 61. | rõhutab, et Arktika looduskeskkonnas toimuvate muutuste iseloomu ja kiiruse objektiivseks kindlaksmääramiseks on hädavajalik, et rahvusvahelised teadlasterühmad saaksid täieliku juurdepääsu teadusuuringute teostamiseks selles meie planeedi eriliselt tundlikus piirkonnas; juhib tähelepanu sellele, et EL suurendab oma kohalolekut ja osalust eelkõige Arktika Euroopa sektoris, ehitades ühiselt teadusuuringute infrastruktuuri ning suurendades Arktika uurimise programmide arvu; pooldab eelkõige teadlasterühmi, mille liikmed esindavad paljusid eri teadusvaldkondi ja kõiki osalisriike; tunneb heameelt sageli hästi ja avatult kulgeva teaduskoostöö üle ning on seisukohal, et teadustegevus peab olema avatud, sest see on rahvusvahelise üldsuse huvides ja muudab teadustöö tulemused kasutatavaks; |
| --- | --- |

61.

rõhutab, et Arktika looduskeskkonnas toimuvate muutuste iseloomu ja kiiruse objektiivseks kindlaksmääramiseks on hädavajalik, et rahvusvahelised teadlasterühmad saaksid täieliku juurdepääsu teadusuuringute teostamiseks selles meie planeedi eriliselt tundlikus piirkonnas; juhib tähelepanu sellele, et EL suurendab oma kohalolekut ja osalust eelkõige Arktika Euroopa sektoris, ehitades ühiselt teadusuuringute infrastruktuuri ning suurendades Arktika uurimise programmide arvu; pooldab eelkõige teadlasterühmi, mille liikmed esindavad paljusid eri teadusvaldkondi ja kõiki osalisriike; tunneb heameelt sageli hästi ja avatult kulgeva teaduskoostöö üle ning on seisukohal, et teadustegevus peab olema avatud, sest see on rahvusvahelise üldsuse huvides ja muudab teadustöö tulemused kasutatavaks;

| 62. | rõhutab ELi Euroopa territoriaalse koostöö panust, mis annab selget lisandväärtust, eelkõige piiriüleste koostööprogrammide näol, nagu Kolarctic ja Karelia, samuti Läänemere valgla piiriülese koostöö programm, mis hõlmab ka Barentsi piirkonda; nõuab, et komisjon uuriks, kuidas oleks võimalik järgmisel programmitöö perioodil Arktika strateegiat täiendada põhjapoolsete äärealade programmi (Northern Periphery Program) abil, kui seda vajaduste järgi kohandada; |
| --- | --- |

62.

rõhutab ELi Euroopa territoriaalse koostöö panust, mis annab selget lisandväärtust, eelkõige piiriüleste koostööprogrammide näol, nagu Kolarctic ja Karelia, samuti Läänemere valgla piiriülese koostöö programm, mis hõlmab ka Barentsi piirkonda; nõuab, et komisjon uuriks, kuidas oleks võimalik järgmisel programmitöö perioodil Arktika strateegiat täiendada põhjapoolsete äärealade programmi (Northern Periphery Program) abil, kui seda vajaduste järgi kohandada;

| 63. | palub komisjonil toetada püüdeid kiiresti ja tõhusalt käivitada SIOSi ja EMSO vaatlusjaamad, sest sellega antakse ainulaadne panus Arktika keskkonna paremaks mõistmiseks ja kaitsmiseks; |
| --- | --- |

63.

palub komisjonil toetada püüdeid kiiresti ja tõhusalt käivitada SIOSi ja EMSO vaatlusjaamad, sest sellega antakse ainulaadne panus Arktika keskkonna paremaks mõistmiseks ja kaitsmiseks;

| 64. | palub komisjonil esitada ettepanekud, kuidas edasi arendada Arktikat mõjutada võivat Galileo projekti ning ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire programmi taolisi projekte, et võimaldada turvalisemat ja kiiremat laevatamist Arktika vetes, investeerides eelkõige Kirdeväila ohutusse ja ligipääsetavusse, et paremini prognoosida jää liikumist ning paremini kaardistada Arktika merepõhja ja mõista piirkonna peamisi geodünaamilisi protsesse, millel on suur tähtsus Maa geodünaamikas, polaaralade veeringluses ja teadmiste suurendamisel ainulaadsetest ökosüsteemidest; |
| --- | --- |

64.

palub komisjonil esitada ettepanekud, kuidas edasi arendada Arktikat mõjutada võivat Galileo projekti ning ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire programmi taolisi projekte, et võimaldada turvalisemat ja kiiremat laevatamist Arktika vetes, investeerides eelkõige Kirdeväila ohutusse ja ligipääsetavusse, et paremini prognoosida jää liikumist ning paremini kaardistada Arktika merepõhja ja mõista piirkonna peamisi geodünaamilisi protsesse, millel on suur tähtsus Maa geodünaamikas, polaaralade veeringluses ja teadmiste suurendamisel ainulaadsetest ökosüsteemidest;

| 65. | kutsub kõigi Arktika piirkonna riikide, eelkõige Venemaa valitsust heaks kiitma ja kinnitama põlisrahvaste õiguste ÜRO deklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 13. septembril 2007; |
| --- | --- |

65.

kutsub kõigi Arktika piirkonna riikide, eelkõige Venemaa valitsust heaks kiitma ja kinnitama põlisrahvaste õiguste ÜRO deklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 13. septembril 2007;

| 66. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ratifitseeriksid kõik peamised põlisrahvaste õigustega seotud lepingud, nagu ILO konventsioon nr 169; |
| --- | --- |

66.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid ratifitseeriksid kõik peamised põlisrahvaste õigustega seotud lepingud, nagu ILO konventsioon nr 169;

| 67. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid teeksid IMO kohustusliku laevanduse polaarkoodeksi koostamise raames ettepaneku kehtestada eraldi eeskirjad tahma heitkoguste ja raske kütteõli kohta; nõuab, et juhul, kui läbirääkimised tulemusi ei anna, esitaks komisjon ettepanekud eeskirjade kehtestamiseks enne või pärast Arktika vete läbimist ELi sadamatesse sisenevate laevade kohta, eesmärgiga kehtestada range kord, millega piiratakse tahma heitkoguseid ning raske kütteõli kasutamist ja vedu; |
| --- | --- |

67.

nõuab, et EL ja selle liikmesriigid teeksid IMO kohustusliku laevanduse polaarkoodeksi koostamise raames ettepaneku kehtestada eraldi eeskirjad tahma heitkoguste ja raske kütteõli kohta; nõuab, et juhul, kui läbirääkimised tulemusi ei anna, esitaks komisjon ettepanekud eeskirjade kehtestamiseks enne või pärast Arktika vete läbimist ELi sadamatesse sisenevate laevade kohta, eesmärgiga kehtestada range kord, millega piiratakse tahma heitkoguseid ning raske kütteõli kasutamist ja vedu;

*

* *

| 68. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Arktika piirkonna riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

68.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Arktika piirkonna riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 9 E, 15.1.2010, lk 41.

(2)  Välissuhete nõukogu 2985. istung.

(3)  Nõukogu 2914. istung.

(4)  2009/10:UU4.

(5)  EÜT L 197, 21.7.2001, lk 30.

(6)  Allkirjastatud 15. septembril 2010.

(7)  ELT L 136, 29.5.2007, lk 3.

(8)  ELT L 286, 31.10.2009, lk 36.

(9)  Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsioon.

(10)  Ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon.

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/81 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/81

---

Neljapäev, 20. jaanuar 2011ELi Musta mere piirkonna strateegia

P7_TA(2011)0025

Euroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu Musta mere strateegia kohta (2010/2087(INI))

2012/C 136 E/15

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Musta mere sünergia – Uus piirkondlik koostööalgatus” (KOM(2007)0160); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Musta mere sünergia – Uus piirkondlik koostööalgatus” (KOM(2007)0160);

| — | võttes arvesse nõukogu 14. mai 2007. aasta järeldusi Musta mere sünergia algatuse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. mai 2007. aasta järeldusi Musta mere sünergia algatuse kohta;

| — | võttes arvesse oma 17. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni Musta mere regionaalpoliitilise lähenemisviisi kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni Musta mere regionaalpoliitilise lähenemisviisi kohta (1);

| — | võttes arvesse Kiievis 14. veebruaril 2008. aastal vastu võetud Euroopa Liidu riikide ja laiema Musta mere piirkonna riikide välisministrite ühisavaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kiievis 14. veebruaril 2008. aastal vastu võetud Euroopa Liidu riikide ja laiema Musta mere piirkonna riikide välisministrite ühisavaldust;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. juunil 2008. aastal vastu võetud „Musta mere sünergia esimest rakendusaastat käsitlevat aruannet” (KOM(2008)0391); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. juunil 2008. aastal vastu võetud „Musta mere sünergia esimest rakendusaastat käsitlevat aruannet” (KOM(2008)0391);

| — | võttes arvesse Musta mere sünergia keskkonnapartnerluse käivitamist käsitlevat ühisavaldust (Brüssel, 16. märts 2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Musta mere sünergia keskkonnapartnerluse käivitamist käsitlevat ühisavaldust (Brüssel, 16. märts 2010);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (KOM(2006)0726) ja komisjoni kavatsust esitada Euroopa naabruspoliitika (ENP) läbivaatamise tulemused 2011. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (KOM(2006)0726) ja komisjoni kavatsust esitada Euroopa naabruspoliitika (ENP) läbivaatamise tulemused 2011. aastal;

| — | võttes arvesse ühinemispartnerlust Türgiga; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühinemispartnerlust Türgiga;

| — | võttes arvesse Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia, Moldova Vabariigi ja Ukrainaga sõlmitud partnerlus- ja koostöölepinguid ning käimasolevaid läbirääkimisi uute assotsiatsioonilepingute üle, samuti vastavaid ENP tegevuskavasid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia, Moldova Vabariigi ja Ukrainaga sõlmitud partnerlus- ja koostöölepinguid ning käimasolevaid läbirääkimisi uute assotsiatsioonilepingute üle, samuti vastavaid ENP tegevuskavasid;

| — | võttes arvesse komisjoni 12. mail 2010. aastal vastu võetud ENP eduaruandeid Armeenia, Aserbaidžaani, Moldova Vabariigi, Gruusia ja Ukraina kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. mail 2010. aastal vastu võetud ENP eduaruandeid Armeenia, Aserbaidžaani, Moldova Vabariigi, Gruusia ja Ukraina kohta;

| — | võttes arvesse Venemaa Föderatsiooniga sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingut ning käimasolevaid läbirääkimisi ELi ja Venemaa vahelise uue lepingu üle; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Venemaa Föderatsiooniga sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingut ning käimasolevaid läbirääkimisi ELi ja Venemaa vahelise uue lepingu üle;

| — | võttes arvesse komisjoni 3. detsembri 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Idapartnerlus” (KOM(2008)0823); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. detsembri 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Idapartnerlus” (KOM(2008)0823);

| — | võttes arvesse 7. mai 2009. aasta Praha idapartnerluse tippkohtumise ühisdeklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. mai 2009. aasta Praha idapartnerluse tippkohtumise ühisdeklaratsiooni;

| — | võttes arvesse hiljutist arengut viisalihtsustamise alases dialoogis kõnealuse piirkonna riikidega; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse hiljutist arengut viisalihtsustamise alases dialoogis kõnealuse piirkonna riikidega;

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika tugevdamise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika tugevdamise kohta (2);

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Moldova Vabariigi, Venemaa Föderatsiooni, Türgi, Ukraina ja Taga-Kaukaasia riikide, samuti integreeritud merenduspoliitika kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Moldova Vabariigi, Venemaa Föderatsiooni, Türgi, Ukraina ja Taga-Kaukaasia riikide, samuti integreeritud merenduspoliitika kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0378/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0378/2010),

| A. | arvestades, et Musta mere piirkond on strateegiline sild, mis ühendab Euroopat Kaspia mere piirkonna, Kesk-Aasia ja Lähis-Idaga ning kaugemalt Kagu-Aasia ja Hiinaga, ning seda iseloomustavad tihedad sidemed ja suur potentsiaal, kuid ka erinevused ja konkurents; arvestades, et piirkond hõlmab ELi liikmesriike Bulgaariat, Kreekat ja Rumeeniat, kandidaatriiki Türgit ja ENP partnerriike Armeeniat, Aserbaidžaani, Gruusiat, Moldova Vabariiki ja Ukrainat, aga ka strateegilise partnerina Venemaa Föderatsiooni; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Musta mere piirkond on strateegiline sild, mis ühendab Euroopat Kaspia mere piirkonna, Kesk-Aasia ja Lähis-Idaga ning kaugemalt Kagu-Aasia ja Hiinaga, ning seda iseloomustavad tihedad sidemed ja suur potentsiaal, kuid ka erinevused ja konkurents; arvestades, et piirkond hõlmab ELi liikmesriike Bulgaariat, Kreekat ja Rumeeniat, kandidaatriiki Türgit ja ENP partnerriike Armeeniat, Aserbaidžaani, Gruusiat, Moldova Vabariiki ja Ukrainat, aga ka strateegilise partnerina Venemaa Föderatsiooni;

| B. | arvestades, et Musta mere piirkond on ELile strateegiliselt tähtis; arvestades, et Must meri on osaliselt ELi sisemeri ja geograafiliselt peamiselt Euroopa meri, millest tulenevalt on ELil ja piirkonna riikidel ühised probleemid ja võimalused, samuti ühine vajadus tagada, et Musta mere ümbruses valitseb rahu, demokraatia, turvalisus, stabiilsus, piirkondlik koostöö ja jätkusuutlik jõukus; arvestades, et Musta mere piirkonna jaoks on vajalik sidusamat, jätkusuutlikumat ja strateegilisemat lähenemisviis; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Musta mere piirkond on ELile strateegiliselt tähtis; arvestades, et Must meri on osaliselt ELi sisemeri ja geograafiliselt peamiselt Euroopa meri, millest tulenevalt on ELil ja piirkonna riikidel ühised probleemid ja võimalused, samuti ühine vajadus tagada, et Musta mere ümbruses valitseb rahu, demokraatia, turvalisus, stabiilsus, piirkondlik koostöö ja jätkusuutlik jõukus; arvestades, et Musta mere piirkonna jaoks on vajalik sidusamat, jätkusuutlikumat ja strateegilisemat lähenemisviis;

| C. | arvestades, et Musta mere piirkond on sotsiaalselt, kultuuriliselt ja religioosselt rikkalik keskkond, kus kultuuride- ja religioonidevaheline dialoog peaks keskset rolli mängima; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Musta mere piirkond on sotsiaalselt, kultuuriliselt ja religioosselt rikkalik keskkond, kus kultuuride- ja religioonidevaheline dialoog peaks keskset rolli mängima;

| D. | arvestades, et Musta mere sünergia heaks küljeks on Musta mere piirkonna strateegilise tähtsuse tunnistamine ELi jaoks koos vajadusega ELi suurema osalemise järele selles piirkonnas; arvestades, et Musta mere sünergia tulemused on seni olnud üsna piiratud ning puudub selge ja terviklik ülevaade Musta mere sünergia rakendamise seniste tulemuste kohta, mis õigustab ELi suunalist kriitikat, et liidul puudub selle piirkonna kohta strateegiline nägemus ja ELi lähenemisviis kõnealuse algatuse rakendamisel on killustatud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Musta mere sünergia heaks küljeks on Musta mere piirkonna strateegilise tähtsuse tunnistamine ELi jaoks koos vajadusega ELi suurema osalemise järele selles piirkonnas; arvestades, et Musta mere sünergia tulemused on seni olnud üsna piiratud ning puudub selge ja terviklik ülevaade Musta mere sünergia rakendamise seniste tulemuste kohta, mis õigustab ELi suunalist kriitikat, et liidul puudub selle piirkonna kohta strateegiline nägemus ja ELi lähenemisviis kõnealuse algatuse rakendamisel on killustatud;

| E. | arvestades, et ei ole koostatud tegevuskava koos konkreetsete eesmärkide ja võrdlusalustega ning aruandlus-, järelevalve-, hindamis- ja reageerimismehhanismidega, mida parlament palus oma kõige esimeses Musta mere piirkonda käsitlevas resolutsioonis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ei ole koostatud tegevuskava koos konkreetsete eesmärkide ja võrdlusalustega ning aruandlus-, järelevalve-, hindamis- ja reageerimismehhanismidega, mida parlament palus oma kõige esimeses Musta mere piirkonda käsitlevas resolutsioonis;

| F. | arvestades, et seni on esitatud ainult üks eduaruanne 2008. aastal, millele ei järgnenud mingit regulaarset aruandlusmehhanismi; arvestades, et teostatud on üsna vähe projekte ja seni on käivitatud ainult keskkonnapartnerlus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et seni on esitatud ainult üks eduaruanne 2008. aastal, millele ei järgnenud mingit regulaarset aruandlusmehhanismi; arvestades, et teostatud on üsna vähe projekte ja seni on käivitatud ainult keskkonnapartnerlus;

| G. | arvestades, et pärast 2008. aastat pole toimunud ühtegi ministrite konverentsi, mis rõhutab Musta mere sünergia vähest nähtavust ning puudulikku strateegilist visiooni ja poliitilist suunamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et pärast 2008. aastat pole toimunud ühtegi ministrite konverentsi, mis rõhutab Musta mere sünergia vähest nähtavust ning puudulikku strateegilist visiooni ja poliitilist suunamist;

| H. | arvestades, et senised jõupingutused on küll kiiduväärsed, kuid neid on tõsiselt takistanud vilets halduskorraldus, institutsioonilise ja poliitilise tahte puudumine ning inimressursside ja eriotstarbeliste rahaliste vahendite puudumine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et senised jõupingutused on küll kiiduväärsed, kuid neid on tõsiselt takistanud vilets halduskorraldus, institutsioonilise ja poliitilise tahte puudumine ning inimressursside ja eriotstarbeliste rahaliste vahendite puudumine;

| I. | arvestades, et pärast 2008. aastat on Musta mere piirkonnas toimunud palju sündmusi ja ehkki piirkondlik koostöö näib edenevat mõnes tehnilises valdkonnas, nagu keskkond, haridus, teadusuuringud ja tehnoloogia, samuti õigusnormide ühtlustamise valdkonnas, on siiski säilinud ja isegi süvenenud mitmed probleemid, näiteks venivad konfliktid Kaukaasias ja Transnistrias, meresõidu ohutuse alased ning otsingu- ja päästeoperatsioonid, militariseerimine, elanikkonna ümberasustamine ja demokraatia nõrgenemine; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et pärast 2008. aastat on Musta mere piirkonnas toimunud palju sündmusi ja ehkki piirkondlik koostöö näib edenevat mõnes tehnilises valdkonnas, nagu keskkond, haridus, teadusuuringud ja tehnoloogia, samuti õigusnormide ühtlustamise valdkonnas, on siiski säilinud ja isegi süvenenud mitmed probleemid, näiteks venivad konfliktid Kaukaasias ja Transnistrias, meresõidu ohutuse alased ning otsingu- ja päästeoperatsioonid, militariseerimine, elanikkonna ümberasustamine ja demokraatia nõrgenemine;

| J. | arvestades, et eesistujariigi Prantsusmaa missioon koos liikmesriikide tegevusega näitas ELi pühendumist Gruusia konflikti ohjeldamisele ja lahendamisele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et eesistujariigi Prantsusmaa missioon koos liikmesriikide tegevusega näitas ELi pühendumist Gruusia konflikti ohjeldamisele ja lahendamisele;

| K. | arvestades, et Musta mere piirkond on seoses ELi energiajulgeolekuga, eelkõige energiavarustuse mitmekesistamisel, geostrateegilise tähtsusega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Musta mere piirkond on seoses ELi energiajulgeolekuga, eelkõige energiavarustuse mitmekesistamisel, geostrateegilise tähtsusega;

| L. | arvestades, et muid Musta mere piirkonna riikidega seotud ELi algatusi ei tohiks näha Musta mere sünergiaga konkureerivatena, vaid seda täiendavatena; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et muid Musta mere piirkonna riikidega seotud ELi algatusi ei tohiks näha Musta mere sünergiaga konkureerivatena, vaid seda täiendavatena;

| M. | arvestades, et komisjonil on palutud töötada välja ELi Doonau piirkonna strateegia, milles tuleks võtta arvesse selle lähedast seotust Musta mere piirkonnaga, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et komisjonil on palutud töötada välja ELi Doonau piirkonna strateegia, milles tuleks võtta arvesse selle lähedast seotust Musta mere piirkonnaga,

| 1. | on arvamusel, et arvestades Musta mere piirkonna strateegilist tähtsust ELi jaoks ja Musta mere sünergia üsna piiratud tulemusi, tuleks käivitada strateegia, mis parandaks kõnealuses piirkonnas ELi tegevuse sidusust ja nähtavust, ning ELi Musta mere strateegia peaks olema ELi laiema välis- ja julgeolekupoliitika visiooni lahutamatu osa; |
| --- | --- |

1.

on arvamusel, et arvestades Musta mere piirkonna strateegilist tähtsust ELi jaoks ja Musta mere sünergia üsna piiratud tulemusi, tuleks käivitada strateegia, mis parandaks kõnealuses piirkonnas ELi tegevuse sidusust ja nähtavust, ning ELi Musta mere strateegia peaks olema ELi laiema välis- ja julgeolekupoliitika visiooni lahutamatu osa;

| 2. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles koostama Musta mere piirkonna strateegiat paralleelselt Euroopa naabruspoliitika läbivaatamisega, määratledes sellega integreeritud ja tervikliku ELi lähenemisviisi piirkonna probleemide lahendamiseks ja võimaluste kasutamiseks, koos üksikasjaliku tegevuskava, selgete eesmärkide, juhtalgatuste ja võrdlusalustega; usub, et strateegia tagab tegevuse tõhusa kooskõlastamise ja ülesannete jaotuse; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles koostama Musta mere piirkonna strateegiat paralleelselt Euroopa naabruspoliitika läbivaatamisega, määratledes sellega integreeritud ja tervikliku ELi lähenemisviisi piirkonna probleemide lahendamiseks ja võimaluste kasutamiseks, koos üksikasjaliku tegevuskava, selgete eesmärkide, juhtalgatuste ja võrdlusalustega; usub, et strateegia tagab tegevuse tõhusa kooskõlastamise ja ülesannete jaotuse;

| 3. | kordab üleskutset komisjonile ja Euroopa välisteenistusele hinnata regulaarselt strateegia rakendamist, sätestades konkreetsed järelevalve-, hindamis-, reageerimis- ja aruandlusmehhanismid; nõuab tungivalt, et Euroopa Parlamendi asjaomaste komisjonidega konsulteeritaks kõnealuse protsessi peamistes etappides; |
| --- | --- |

3.

kordab üleskutset komisjonile ja Euroopa välisteenistusele hinnata regulaarselt strateegia rakendamist, sätestades konkreetsed järelevalve-, hindamis-, reageerimis- ja aruandlusmehhanismid; nõuab tungivalt, et Euroopa Parlamendi asjaomaste komisjonidega konsulteeritaks kõnealuse protsessi peamistes etappides;

| 4. | soovitab tagada Musta mere piirkonna ELi tasandi poliitika ja ELi liikmesriikide riiklike strateegiate vahel sidususe; |
| --- | --- |

4.

soovitab tagada Musta mere piirkonna ELi tasandi poliitika ja ELi liikmesriikide riiklike strateegiate vahel sidususe;

| 5. | rõhutab, et ELi liikmesriigid peavad kokku leppima selged prioriteedid, et seejärel koostada realistlik ja rahaliselt kindel tegevuskava koos selle tõhususe hindamise süsteemiga; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et ELi liikmesriigid peavad kokku leppima selged prioriteedid, et seejärel koostada realistlik ja rahaliselt kindel tegevuskava koos selle tõhususe hindamise süsteemiga;

| 6. | rõhutab, et uue strateegia eesmärkide saavutamiseks tuleb rakendada piisavad inimressursid, võttes strateegiat eelkõige nähtavalt arvesse Euroopa välisteenistuse organisatsioonilise struktuuri ja töötajatega varustamise puhul; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et uue strateegia eesmärkide saavutamiseks tuleb rakendada piisavad inimressursid, võttes strateegiat eelkõige nähtavalt arvesse Euroopa välisteenistuse organisatsioonilise struktuuri ja töötajatega varustamise puhul;

| 7. | tervitab Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendist rahastatava Musta mere piirkonna piiriülese koostöö ühise rakenduskava käivitamist ja usub, et saabunud taotluste suur arv näitab suurt huvi Musta mere piirkonna ühiste koostööprojektide vastu; tervitab 2010. aasta novembris ühise järelevalvekomitee poolt heaks kiidetud 16 uut projekti; usub siiski, et programmi toimimise aeglane tempo kajastab praeguste rahastamismehhanismide puudusi; viitab eelkõige õiguslikele raskustele, mis on seotud vajadusega rahastada osalejaid erinevatest rahastamisvahenditest, ja kutsub komisjoni üles selliste takistuste kõrvaldamiseks lahendusi otsima; on arvamusel, et programm võiks hõlmata ka investeerimisprojekte; |
| --- | --- |

7.

tervitab Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendist rahastatava Musta mere piirkonna piiriülese koostöö ühise rakenduskava käivitamist ja usub, et saabunud taotluste suur arv näitab suurt huvi Musta mere piirkonna ühiste koostööprojektide vastu; tervitab 2010. aasta novembris ühise järelevalvekomitee poolt heaks kiidetud 16 uut projekti; usub siiski, et programmi toimimise aeglane tempo kajastab praeguste rahastamismehhanismide puudusi; viitab eelkõige õiguslikele raskustele, mis on seotud vajadusega rahastada osalejaid erinevatest rahastamisvahenditest, ja kutsub komisjoni üles selliste takistuste kõrvaldamiseks lahendusi otsima; on arvamusel, et programm võiks hõlmata ka investeerimisprojekte;

| 8. | nõuab, et järgmiseks programmiperioodiks koostataks Musta mere piirkonna piiriülese koostöö ühine rakenduskava, et täiel määral käsitleda ja jätkata jõupingutusi kõigi nende eesmärkide saavutamiseks, mis on sätestatud Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendist rahastatava piiriülese koostöö strateegiadokumendis aastateks 2007–2013; rõhutab, et taotluste suhtes tuleks kehtestada ühtsed reeglid, nii et iga programmis osaleva riigi iga juriidiline isik võiks esineda juhtiva osalejana; on seisukohal, et kõik Musta mere piirkonna ühise rakenduskava riigid peaksid olema kaasatud järgmisse programmiperioodi ja neid tuleks ergutada aktiivselt osalema; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et järgmiseks programmiperioodiks koostataks Musta mere piirkonna piiriülese koostöö ühine rakenduskava, et täiel määral käsitleda ja jätkata jõupingutusi kõigi nende eesmärkide saavutamiseks, mis on sätestatud Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendist rahastatava piiriülese koostöö strateegiadokumendis aastateks 2007–2013; rõhutab, et taotluste suhtes tuleks kehtestada ühtsed reeglid, nii et iga programmis osaleva riigi iga juriidiline isik võiks esineda juhtiva osalejana; on seisukohal, et kõik Musta mere piirkonna ühise rakenduskava riigid peaksid olema kaasatud järgmisse programmiperioodi ja neid tuleks ergutada aktiivselt osalema;

| 9. | on seepärast veendunud, et strateegia edu tagamiseks on vaja sätestada asjakohane ja konkreetne rahastamine; nõuab Musta mere strateegia jaoks eraldi eelarverea loomist, samuti piirkonna eriomadusi arvestavate tõhusate rahaeraldusmeetodite väljatöötamist ning vahendite kasutamise kontrolli; julgustab väikesemahuliste arenguprojektide rahastamist esmajärjekorras; kutsub komisjoni ja piirkondi üles edendama piiriülese koostöö raames inimestevahelisi projekte ning rahastama ja tõhustama väikeprojektide fondi rahastamisvahendit; |
| --- | --- |

9.

on seepärast veendunud, et strateegia edu tagamiseks on vaja sätestada asjakohane ja konkreetne rahastamine; nõuab Musta mere strateegia jaoks eraldi eelarverea loomist, samuti piirkonna eriomadusi arvestavate tõhusate rahaeraldusmeetodite väljatöötamist ning vahendite kasutamise kontrolli; julgustab väikesemahuliste arenguprojektide rahastamist esmajärjekorras; kutsub komisjoni ja piirkondi üles edendama piiriülese koostöö raames inimestevahelisi projekte ning rahastama ja tõhustama väikeprojektide fondi rahastamisvahendit;

| 10. | rõhutab projektipõhise lähenemisviisi vajadust eesmärgiga kaasata kohalikke asutusi, ettevõtteid, valitsusväliseid organisatsioone ja muid kodanikuühiskonna organisatsioone Musta mere strateegia kavandamisel, ühisomamisel ja rakendamisel; rõhutab Musta mere strateegia meetmete järelevalve tähtsust võrdlusaluste või muude asjakohaste näitajate määratlemise teel; |
| --- | --- |

10.

rõhutab projektipõhise lähenemisviisi vajadust eesmärgiga kaasata kohalikke asutusi, ettevõtteid, valitsusväliseid organisatsioone ja muid kodanikuühiskonna organisatsioone Musta mere strateegia kavandamisel, ühisomamisel ja rakendamisel; rõhutab Musta mere strateegia meetmete järelevalve tähtsust võrdlusaluste või muude asjakohaste näitajate määratlemise teel;

| 11. | peab väga soovitavaks sünergia loomist liidu nende poliitikavaldkondade vahel, mis on strateegiaga seotud – eriti puudutab see struktuurifonde, teadus- ja arendustegevuse raamprogrammi ja üleeuroopalisi transpordivõrke –, et tagada rahastatava tegevuse jätkusuutlikkus; sel juhul võib ühe majandusarengu algatusega loodud võimalusi kasutada teises, täiendavas algatuses; |
| --- | --- |

11.

peab väga soovitavaks sünergia loomist liidu nende poliitikavaldkondade vahel, mis on strateegiaga seotud – eriti puudutab see struktuurifonde, teadus- ja arendustegevuse raamprogrammi ja üleeuroopalisi transpordivõrke –, et tagada rahastatava tegevuse jätkusuutlikkus; sel juhul võib ühe majandusarengu algatusega loodud võimalusi kasutada teises, täiendavas algatuses;

| 12. | on seisukohal, et kaasamine ja piirkondlik vastutus on ELi kõnealust piirkonda käsitleva lähenemisviisi tähtsad põhimõtted, ning peab Türgit ja Venemaad partneriteks, kes peaksid ideaalis olema asjakohaselt kaasatud Musta mere piirkonna koostöösse; usub, et Bulgaaria, Rumeenia ja Kreeka kahekordne roll rannikuriikide ja ELi liikmesriikidena on ELi Musta mere piirkonna poliitika edu jaoks ülimalt tähtis; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et kaasamine ja piirkondlik vastutus on ELi kõnealust piirkonda käsitleva lähenemisviisi tähtsad põhimõtted, ning peab Türgit ja Venemaad partneriteks, kes peaksid ideaalis olema asjakohaselt kaasatud Musta mere piirkonna koostöösse; usub, et Bulgaaria, Rumeenia ja Kreeka kahekordne roll rannikuriikide ja ELi liikmesriikidena on ELi Musta mere piirkonna poliitika edu jaoks ülimalt tähtis;

| 13. | on arvamusel, et nähtavuse, strateegilise juhendamise ja kõrgetasemelise kooskõlastamise saavutamiseks tuleks regulaarselt korraldada ELi ja laiema Musta mere piirkonna riikide ministrite kohtumisi ning osalema peaksid kõik piirkonnas osalejad ja riigid, sh Musta Mere Majanduskoostöö Organisatsioon (BSEC), Musta Mere saastekaitse komisjon, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD) ja Euroopa Investeerimispank; on veendunud, et ELi ja Musta Mere Majanduskoostöö Organisatsiooni institutsionaalne dialoog võib tähendada sammu tõelise partnerluse loomise suunas selles piirkonnas; märgib siiski, et Musta Mere Majanduskoostöö Organisatsioonil on hetkel struktuursed raskused ja ta vajab tõhusaks piirkondlikuks partneriks muutumiseks uuendamist ja reformi; |
| --- | --- |

13.

on arvamusel, et nähtavuse, strateegilise juhendamise ja kõrgetasemelise kooskõlastamise saavutamiseks tuleks regulaarselt korraldada ELi ja laiema Musta mere piirkonna riikide ministrite kohtumisi ning osalema peaksid kõik piirkonnas osalejad ja riigid, sh Musta Mere Majanduskoostöö Organisatsioon (BSEC), Musta Mere saastekaitse komisjon, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD) ja Euroopa Investeerimispank; on veendunud, et ELi ja Musta Mere Majanduskoostöö Organisatsiooni institutsionaalne dialoog võib tähendada sammu tõelise partnerluse loomise suunas selles piirkonnas; märgib siiski, et Musta Mere Majanduskoostöö Organisatsioonil on hetkel struktuursed raskused ja ta vajab tõhusaks piirkondlikuks partneriks muutumiseks uuendamist ja reformi;

| 14. | taunib asjaolu, et piirkondlikud pinged on avaldanud ebasoodsat mõju Musta mere dialoogi- ja partnerlusfoorumile ning seetõttu ei ole seda seni ellu viidud; on seisukohal, et selline foorum võiks kaasa aidata ideede tekkimisele ja dialoogi edendamisele piirkondlike osalejate vahel; |
| --- | --- |

14.

taunib asjaolu, et piirkondlikud pinged on avaldanud ebasoodsat mõju Musta mere dialoogi- ja partnerlusfoorumile ning seetõttu ei ole seda seni ellu viidud; on seisukohal, et selline foorum võiks kaasa aidata ideede tekkimisele ja dialoogi edendamisele piirkondlike osalejate vahel;

| 15. | usub, et Musta mere strateegiat tuleks arendada piirkondliku koostöö kõigil tasanditel; väljendab heameelt ELi ja Musta mere piirkonna riikide vahel loodud parlamentaarsele koostöö üle; |
| --- | --- |

15.

usub, et Musta mere strateegiat tuleks arendada piirkondliku koostöö kõigil tasanditel; väljendab heameelt ELi ja Musta mere piirkonna riikide vahel loodud parlamentaarsele koostöö üle;

| 16. | tunnistab piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning huvirühmade tähtsust strateegia kavandamisel ja rakendamisel, arvestades nende seotust asjaomase piirkonna ja selle inimestega; on seetõttu seisukohal, et nende vajadused tuleb kindlaks teha ja nad täielikult strateegiasse kaasata; |
| --- | --- |

16.

tunnistab piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning huvirühmade tähtsust strateegia kavandamisel ja rakendamisel, arvestades nende seotust asjaomase piirkonna ja selle inimestega; on seetõttu seisukohal, et nende vajadused tuleb kindlaks teha ja nad täielikult strateegiasse kaasata;

| 17. | tervitab Musta mere kodanikuühiskonna foorumi loomist ja julgustab suuremale koostööle kohalike asutuste, kodanikuühiskonna ja ettevõtete vahel; kutsub komisjoni üles võimaldama kodanikuühiskonnale suuremat toetust, toetades muu hulgas kodanikuühiskonna organisatsioonide võrgustikke; rõhutab avaliku sektori rolli Musta mere strateegiaga seotud tegevuse tõhusa elluviimise ja usaldust suurendavate meetmete edu tagamiseks; |
| --- | --- |

17.

tervitab Musta mere kodanikuühiskonna foorumi loomist ja julgustab suuremale koostööle kohalike asutuste, kodanikuühiskonna ja ettevõtete vahel; kutsub komisjoni üles võimaldama kodanikuühiskonnale suuremat toetust, toetades muu hulgas kodanikuühiskonna organisatsioonide võrgustikke; rõhutab avaliku sektori rolli Musta mere strateegiaga seotud tegevuse tõhusa elluviimise ja usaldust suurendavate meetmete edu tagamiseks;

| 18. | rõhutab, et Musta mere sünergia ja idapartnerlus täiendavad teineteist, ja kutsub komisjoni üles kasutama ära kõnealuse kahe algatuse erinevusi ja selgitama kõikidel tasanditel, kuidas seda täiendavust ära kasutada; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles tagama, et Euroopa välisteenistus kooskõlastab tulemuslikult erinevaid ELi algatusi ja mehhanisme laiemas Musta mere piirkonnas; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et Musta mere sünergia ja idapartnerlus täiendavad teineteist, ja kutsub komisjoni üles kasutama ära kõnealuse kahe algatuse erinevusi ja selgitama kõikidel tasanditel, kuidas seda täiendavust ära kasutada; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles tagama, et Euroopa välisteenistus kooskõlastab tulemuslikult erinevaid ELi algatusi ja mehhanisme laiemas Musta mere piirkonnas;

| 19. | väljendab heameelt ELi Doonau piirkonna strateegia üle, mis valmib käesoleva aasta lõpuks, ning nõuab selle heakskiitmist ning rakendamise alustamist 2011. aasta esimesel poolel; rõhutab ELi Doonau piirkonna strateegia laiendamise vajadust Musta mere piirkonna suunas; rõhutab, et Doonau piirkonna jätkusuutlik areng parandab täiendavalt Musta mere geostrateegilist positsiooni; on sellest tulenevalt seisukohal, et need strateegiad peaksid olema teineteist täiendavad, tunnistades samal ajal mõlema strateegia piirkondade erinevat loomust ja eriomast geograafilist rõhuasetust; |
| --- | --- |

19.

väljendab heameelt ELi Doonau piirkonna strateegia üle, mis valmib käesoleva aasta lõpuks, ning nõuab selle heakskiitmist ning rakendamise alustamist 2011. aasta esimesel poolel; rõhutab ELi Doonau piirkonna strateegia laiendamise vajadust Musta mere piirkonna suunas; rõhutab, et Doonau piirkonna jätkusuutlik areng parandab täiendavalt Musta mere geostrateegilist positsiooni; on sellest tulenevalt seisukohal, et need strateegiad peaksid olema teineteist täiendavad, tunnistades samal ajal mõlema strateegia piirkondade erinevat loomust ja eriomast geograafilist rõhuasetust;

| 20. | rõhutab, et ELi ja liikmesriikide põhieesmärk ELi Musta mere piirkonna strateegia puhul peaks olema luua piirkond, mida iseloomustavad rahu, demokraatia, õitseng ja stabiilsus ning mis põhineb inimõiguste ja põhivabaduste austamisel ja tagab ELi energiavarustuse kindlust; on seisukohal, et prioriteetsed tegevusvaldkonnad peaksid olema hea valitsemistava, õigusriigi põhimõtted, inimõiguste austamise edendamine, rände haldamine, energeetika, transport, keskkond ning majanduslik ja sotsiaalne areng; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et ELi ja liikmesriikide põhieesmärk ELi Musta mere piirkonna strateegia puhul peaks olema luua piirkond, mida iseloomustavad rahu, demokraatia, õitseng ja stabiilsus ning mis põhineb inimõiguste ja põhivabaduste austamisel ja tagab ELi energiavarustuse kindlust; on seisukohal, et prioriteetsed tegevusvaldkonnad peaksid olema hea valitsemistava, õigusriigi põhimõtted, inimõiguste austamise edendamine, rände haldamine, energeetika, transport, keskkond ning majanduslik ja sotsiaalne areng;

Julgeolek ja hea valitsemistava

| 21. | tuletab meelde, et Musta mere piirkond vajab aktiivset poliitikat ja pikaajalisi lahendusi, et tulla toime märkimisväärsete piirkondlike ja piiriüleste probleemidega, mida pole võimalik ignoreerida, näiteks venivad konfliktid, ümberasustatud kogukonnad, kahepoolsed vaidlused, suletud piirid ja strateegiline konkurents, mis toob kaasa militariseerimise ja relvade leviku, institutsioonide ja halduse nõrkus ja demokraatia nõrgenemine, piiriülene kuritegevus ja salakaubandus, piiride ja inimeste liikumise järelevalve ning meresõidu turvalisuse ja ohutuse vilets olukord; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et Musta mere piirkond vajab aktiivset poliitikat ja pikaajalisi lahendusi, et tulla toime märkimisväärsete piirkondlike ja piiriüleste probleemidega, mida pole võimalik ignoreerida, näiteks venivad konfliktid, ümberasustatud kogukonnad, kahepoolsed vaidlused, suletud piirid ja strateegiline konkurents, mis toob kaasa militariseerimise ja relvade leviku, institutsioonide ja halduse nõrkus ja demokraatia nõrgenemine, piiriülene kuritegevus ja salakaubandus, piiride ja inimeste liikumise järelevalve ning meresõidu turvalisuse ja ohutuse vilets olukord;

| 22. | rõhutab Musta mere riikide vahel heanaaberlike suhete loomise ja arendamise suurt tähtsust, mis on eduka koostöö eeldus, ning peab vastuvõetamatuks, et piirkond peab endiselt tegelema naabritevaheliste suletud piiride probleemiga; |
| --- | --- |

22.

rõhutab Musta mere riikide vahel heanaaberlike suhete loomise ja arendamise suurt tähtsust, mis on eduka koostöö eeldus, ning peab vastuvõetamatuks, et piirkond peab endiselt tegelema naabritevaheliste suletud piiride probleemiga;

| 23. | usub, et EL on võib osaleda ja peaks osalema aktiivsemalt Musta mere julgeolekukeskkonna kujundamisel; nõuab ELi suuremat osalemist piirkondlikus strateegilises dialoogis ja ELi koostööd liidu strateegiliste partneritega julgeoleku, samuti konfliktide ennetamise ja lahendamise küsimustes kooskõlas rahvusvahelise õigusega; rõhutab, et Musta mere strateegia täielik väljaarendamine on samuti seotud konkreetse arenguga lahendamata konfliktide rahumeelsel lahendamisel; kutsub seetõttu ELi üles otsesemalt osalema ning võtma juhtrolli läbirääkimistel ja rahuprotsessis, tõhustama usalduse suurendamise meetmeid ja abiprogramme eesmärgiga luua alus püsivatele ja terviklikele lahendustele ning leevendada konfliktide tagajärgi kohalike elanike jaoks; kiidab Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni (EUBAM) ja Euroopa Liidu järelevalvemissiooni (EUMM) tööd; |
| --- | --- |

23.

usub, et EL on võib osaleda ja peaks osalema aktiivsemalt Musta mere julgeolekukeskkonna kujundamisel; nõuab ELi suuremat osalemist piirkondlikus strateegilises dialoogis ja ELi koostööd liidu strateegiliste partneritega julgeoleku, samuti konfliktide ennetamise ja lahendamise küsimustes kooskõlas rahvusvahelise õigusega; rõhutab, et Musta mere strateegia täielik väljaarendamine on samuti seotud konkreetse arenguga lahendamata konfliktide rahumeelsel lahendamisel; kutsub seetõttu ELi üles otsesemalt osalema ning võtma juhtrolli läbirääkimistel ja rahuprotsessis, tõhustama usalduse suurendamise meetmeid ja abiprogramme eesmärgiga luua alus püsivatele ja terviklikele lahendustele ning leevendada konfliktide tagajärgi kohalike elanike jaoks; kiidab Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni (EUBAM) ja Euroopa Liidu järelevalvemissiooni (EUMM) tööd;

| 24. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles tegema jõupingutusi selleks, et Venemaa täidaks olukorra stabiliseerimiseks ja konflikti lahendamiseks Gruusias Sarkozy kuuepunktilise rahuplaani; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles tegema jõupingutusi selleks, et Venemaa täidaks olukorra stabiliseerimiseks ja konflikti lahendamiseks Gruusias Sarkozy kuuepunktilise rahuplaani;

| 25. | juhib tähelepanu vajadusele tugevdada järelevalvet ning kutsub ELi arendama välja varase hoiatamise süsteemi, mis toimiks konflikti ennetamise ja usalduse suurendamise vahendina Musta mere piirkonnas, et vältida destabiliseerimist ja konfliktide eskaleerumist; nõuab keskendumist konkreetsetele juhtumitele üldiste mureavalduste asemel; palub kaaluda usalduse suurendamise meetmeid, nagu relvamüügitehingute ja merel toimuva sõjalise tegevuse avalikustamine; väljendab eriti muret Venemaa Musta mere laevastiku Krimmi sadamalepingu pikendamise pärast ja selle võimaliku mõju pärast piirkonna stabiilsusele; |
| --- | --- |

25.

juhib tähelepanu vajadusele tugevdada järelevalvet ning kutsub ELi arendama välja varase hoiatamise süsteemi, mis toimiks konflikti ennetamise ja usalduse suurendamise vahendina Musta mere piirkonnas, et vältida destabiliseerimist ja konfliktide eskaleerumist; nõuab keskendumist konkreetsetele juhtumitele üldiste mureavalduste asemel; palub kaaluda usalduse suurendamise meetmeid, nagu relvamüügitehingute ja merel toimuva sõjalise tegevuse avalikustamine; väljendab eriti muret Venemaa Musta mere laevastiku Krimmi sadamalepingu pikendamise pärast ja selle võimaliku mõju pärast piirkonna stabiilsusele;

| 26. | kutsub ELi üles astuma samme piirkondliku õigusraamistiku ja mehhanismide loomiseks, millega tõkestada relvade levikut Musta mere piirkonnas; |
| --- | --- |

26.

kutsub ELi üles astuma samme piirkondliku õigusraamistiku ja mehhanismide loomiseks, millega tõkestada relvade levikut Musta mere piirkonnas;

| 27. | nõuab Musta mere strateegias piiriülese kuritegevuse ning eriti narkootikume ja inimesi puudutava salakaubanduse ning ebaseadusliku rände käsitlemist, samuti nõuab koostöö edasist tugevdamist piiride ja inimeste liikumise järelevalve valdkonnas; |
| --- | --- |

27.

nõuab Musta mere strateegias piiriülese kuritegevuse ning eriti narkootikume ja inimesi puudutava salakaubanduse ning ebaseadusliku rände käsitlemist, samuti nõuab koostöö edasist tugevdamist piiride ja inimeste liikumise järelevalve valdkonnas;

| 28. | rõhutab vajadust hallata paremini Musta mere piirkonna sisest ja sealt välja suunduvat rännet, suurendades sisserändajate poliitilist, majanduslikku ja sotsiaalset integratsiooni, mis tugineb ELi rände suhtes võetud üldise lähenemisviisi põhimõtetele; |
| --- | --- |

28.

rõhutab vajadust hallata paremini Musta mere piirkonna sisest ja sealt välja suunduvat rännet, suurendades sisserändajate poliitilist, majanduslikku ja sotsiaalset integratsiooni, mis tugineb ELi rände suhtes võetud üldise lähenemisviisi põhimõtetele;

| 29. | märgib selliste mereõnnetuste, mis hõlmavad inimohvreid ja kahju keskkonnale, arvu suurenemist viimastel aastatel ning rannikuriikide suutmatust tagada koordineeritud ja edukad päästeoperatsioonid; kutsub ELi sellega seoses üles kasutama integreeritud merenduspoliitikat, et koordineerida otsimise, päästmise ja õnnetuste ennetamise alast tegevust Mustal merel; nõuab, et arendataks välja Musta mere järelevalve strateegia; |
| --- | --- |

29.

märgib selliste mereõnnetuste, mis hõlmavad inimohvreid ja kahju keskkonnale, arvu suurenemist viimastel aastatel ning rannikuriikide suutmatust tagada koordineeritud ja edukad päästeoperatsioonid; kutsub ELi sellega seoses üles kasutama integreeritud merenduspoliitikat, et koordineerida otsimise, päästmise ja õnnetuste ennetamise alast tegevust Mustal merel; nõuab, et arendataks välja Musta mere järelevalve strateegia;

| 30. | usub, et Musta mere piirkonna julgeolekustrateegia peaks sisaldama ka halduse parandamist, demokraatlikku valitsemistava, austust inimõiguste vastu ja riikide võimekust hõlmavaid eesmärke; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles süvalaiendama institutsioonide ülesehitamist ja demokraatlikku valitsemist käsitlevaid algatusi, mis on asendamatud igale riigile, mis soovib edukalt areneda; rõhutab, et piirkonna endiste Nõukogude Liidu riikide halduse, õigusriigi ja riiklike struktuuride parandamise eesmärk kujutab iseenesest julgeolekustrateegiat, kuna täielik või osaline riikide allakäik ja poliitiline stagnatsioon loovad tingimused riigiväliseks sekkumiseks ja riikidevahelisteks ohtudeks; |
| --- | --- |

30.

usub, et Musta mere piirkonna julgeolekustrateegia peaks sisaldama ka halduse parandamist, demokraatlikku valitsemistava, austust inimõiguste vastu ja riikide võimekust hõlmavaid eesmärke; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles süvalaiendama institutsioonide ülesehitamist ja demokraatlikku valitsemist käsitlevaid algatusi, mis on asendamatud igale riigile, mis soovib edukalt areneda; rõhutab, et piirkonna endiste Nõukogude Liidu riikide halduse, õigusriigi ja riiklike struktuuride parandamise eesmärk kujutab iseenesest julgeolekustrateegiat, kuna täielik või osaline riikide allakäik ja poliitiline stagnatsioon loovad tingimused riigiväliseks sekkumiseks ja riikidevahelisteks ohtudeks;

| 31. | rõhutab, et ELi Musta mere piirkonna strateegias peab olema oluline koht inimõiguste kaitsmisel ja demokraatia edendamisel kogu piirkonnas ning see peab hõlmama eduka koostöö edendamist valitsusväliste organisatsioonide ja inimõiguste kaitsjate vahel; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et ELi Musta mere piirkonna strateegias peab olema oluline koht inimõiguste kaitsmisel ja demokraatia edendamisel kogu piirkonnas ning see peab hõlmama eduka koostöö edendamist valitsusväliste organisatsioonide ja inimõiguste kaitsjate vahel;

| 32. | märgib, et inimõiguste ja demokraatia austamise edendamine kogu maailmas kuulub ELi prioriteetide hulka; rõhutab, et okupeeritud Lõuna-Osseetias ja Abhaasias esineb iga päev inimõiguste rikkumisi; kutsub ELi, eriti Euroopa välisteenistust seetõttu üles reageerima aktiivselt mis tahes liiki inimõiguste rikkumistele Musta mere piirkonnas; |
| --- | --- |

32.

märgib, et inimõiguste ja demokraatia austamise edendamine kogu maailmas kuulub ELi prioriteetide hulka; rõhutab, et okupeeritud Lõuna-Osseetias ja Abhaasias esineb iga päev inimõiguste rikkumisi; kutsub ELi, eriti Euroopa välisteenistust seetõttu üles reageerima aktiivselt mis tahes liiki inimõiguste rikkumistele Musta mere piirkonnas;

| 33. | rõhutab tähtsat rolli, mida OSCE piirkonnas omab, ja peab ELi jaoks esmatähtsaks koostööd OSCEga institutsioonide ülesehitamise, õigusriigi, valimiste vaatlemise, meediavabaduse ning demokraatia ja inimõiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

33.

rõhutab tähtsat rolli, mida OSCE piirkonnas omab, ja peab ELi jaoks esmatähtsaks koostööd OSCEga institutsioonide ülesehitamise, õigusriigi, valimiste vaatlemise, meediavabaduse ning demokraatia ja inimõiguste valdkonnas;

Energeetika, transport ja keskkond

| 34. | on ühelt poolt seisukohal, et Musta mere piirkond on strateegilise tähtsusega ELi energiajulgeolekule ja ELi energiavarustuse mitmekesistamisele, ning kordab sel põhjusel Musta mere piirkonna ühtse strateegia vajadust ja tähtsust; on teiselt poolt seisukohal, et energeetika-, transpordi- ja keskkonnaalasest koostööst sõltub piirkonna harmooniline ja säästev areng; tervitab keskkonnapartnerluse käivitamist, oodates kannatamatult ka transpordi ja energeetika alase partnerluse käivitamist; nõuab nende kiiret ja tõhusat rakendamist; on arvamusel, et ühise õigusraamistiku arendamisest piirkondlikul tasandil oleks palju kasu neis küsimustes toimuva koostöö suurema tulemuslikkuse ja koostoime mõttes; usub, et erialaste ja institutsiooniliste võrgustike loomine ja toetamine võib suurendada ühise ja tulemusliku otsustamise võimalusi; |
| --- | --- |

34.

on ühelt poolt seisukohal, et Musta mere piirkond on strateegilise tähtsusega ELi energiajulgeolekule ja ELi energiavarustuse mitmekesistamisele, ning kordab sel põhjusel Musta mere piirkonna ühtse strateegia vajadust ja tähtsust; on teiselt poolt seisukohal, et energeetika-, transpordi- ja keskkonnaalasest koostööst sõltub piirkonna harmooniline ja säästev areng; tervitab keskkonnapartnerluse käivitamist, oodates kannatamatult ka transpordi ja energeetika alase partnerluse käivitamist; nõuab nende kiiret ja tõhusat rakendamist; on arvamusel, et ühise õigusraamistiku arendamisest piirkondlikul tasandil oleks palju kasu neis küsimustes toimuva koostöö suurema tulemuslikkuse ja koostoime mõttes; usub, et erialaste ja institutsiooniliste võrgustike loomine ja toetamine võib suurendada ühise ja tulemusliku otsustamise võimalusi;

| 35. | rõhutab vajadust tugevdada Musta mere piirkonnas mitmepoolset energiaalast koostööd, mille tähtsamad põhimõtted on sätestatud WTO poolt ja energiaharta lepingus; toetab täielikku turgude ja õiguslikku integreerimist ELi energia- ja keskkonnaalaste õigusaktide alusel ning julgustab laiema Musta mere piirkonna riike osalema energiaühenduse asutamislepingus, samuti julgustab ELi, Euroopa Investeerimispanka ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanka toetama energiainfrastruktuuri ajakohastamist Musta mere piirkonnas; |
| --- | --- |

35.

rõhutab vajadust tugevdada Musta mere piirkonnas mitmepoolset energiaalast koostööd, mille tähtsamad põhimõtted on sätestatud WTO poolt ja energiaharta lepingus; toetab täielikku turgude ja õiguslikku integreerimist ELi energia- ja keskkonnaalaste õigusaktide alusel ning julgustab laiema Musta mere piirkonna riike osalema energiaühenduse asutamislepingus, samuti julgustab ELi, Euroopa Investeerimispanka ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanka toetama energiainfrastruktuuri ajakohastamist Musta mere piirkonnas;

| 36. | rõhutab, et liikmesriikide ühine lähenemisviis Musta mere piirkonnale on tähtis, et saavutada energiavarustuse kindlus ja naabruskonna stabiilsus, mis on ELi pikaajalised eesmärgid; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et liikmesriikide ühine lähenemisviis Musta mere piirkonnale on tähtis, et saavutada energiavarustuse kindlus ja naabruskonna stabiilsus, mis on ELi pikaajalised eesmärgid;

| 37. | tuletab meelde, et vaja on komisjonipoolset aktiivsemat tegevust gaasitarnete mitmekesistamise meetmete toetamisel ning ühist õigusraamistikku läbipaistva, konkurentsil ja eeskirjadel põhineva gaasituru tekkeks; kutsub samal ajal ELi üles arendama aktiivselt koostööd Musta mere piirkonna riikidega ning pakkuma neile suuremaid võimalusi saada toetust ELile huvi pakkuvatele energiaprojektidele; tervitab seetõttu Moldova Vabariigi ja Ukraina energiaühendusse vastuvõtmist; |
| --- | --- |

37.

tuletab meelde, et vaja on komisjonipoolset aktiivsemat tegevust gaasitarnete mitmekesistamise meetmete toetamisel ning ühist õigusraamistikku läbipaistva, konkurentsil ja eeskirjadel põhineva gaasituru tekkeks; kutsub samal ajal ELi üles arendama aktiivselt koostööd Musta mere piirkonna riikidega ning pakkuma neile suuremaid võimalusi saada toetust ELile huvi pakkuvatele energiaprojektidele; tervitab seetõttu Moldova Vabariigi ja Ukraina energiaühendusse vastuvõtmist;

| 38. | rõhutab pakilist vajadust asutada Euronesti parlamentaarne assamblee, mis aitab saavutada idapartnerluse eesmärke ja avaldab seega soodsat mõju energiavarustuse kindlusega seotud küsimustele; |
| --- | --- |

38.

rõhutab pakilist vajadust asutada Euronesti parlamentaarne assamblee, mis aitab saavutada idapartnerluse eesmärke ja avaldab seega soodsat mõju energiavarustuse kindlusega seotud küsimustele;

| 39. | tuletab meelde ELi eesmärki mitmekesistada tarnete marsruute ja tarneallikaid ning koostada ELi ühine energiapoliitika; rõhutab lõunakoridori projektide tähtsust, eriti ELi strateegiliselt olulise Nabucco projekti ja selle kiire elluviimise suurt tähtsust Euroopa energiajulgeoleku seisukohast; võtab teadmiseks South Streami projekti; rõhutab lisaks veeldatud maagaasi AGRI projekti raames Euroopasse transportimise ning Musta mere sadamates veeldatud maagaasi terminalide arendamise tähtsust, samuti Constanta-Trieste üleeuroopalise naftajuhtme tähtsust; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde ELi eesmärki mitmekesistada tarnete marsruute ja tarneallikaid ning koostada ELi ühine energiapoliitika; rõhutab lõunakoridori projektide tähtsust, eriti ELi strateegiliselt olulise Nabucco projekti ja selle kiire elluviimise suurt tähtsust Euroopa energiajulgeoleku seisukohast; võtab teadmiseks South Streami projekti; rõhutab lisaks veeldatud maagaasi AGRI projekti raames Euroopasse transportimise ning Musta mere sadamates veeldatud maagaasi terminalide arendamise tähtsust, samuti Constanta-Trieste üleeuroopalise naftajuhtme tähtsust;

| 40. | nõuab tungivalt, et komisjon sõlmiks Nabucco gaasijuhtme võimalike tarnijariikidega kokkulepped 2011. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

40.

nõuab tungivalt, et komisjon sõlmiks Nabucco gaasijuhtme võimalike tarnijariikidega kokkulepped 2011. aasta lõpuks;

| 41. | on seisukohal, et komisjoni peatselt esitatavas energiainfrastruktuuri paketis tuleb asetada suurt rõhku kavandatavatele energiaprojektidele Musta mere piirkonnas; juhib tähelepanu asjaolule, et piirkonnas asuvaid riike läbivad transiidimarsruudid võivad ELi varustuskindlust oluliselt suurendada; |
| --- | --- |

41.

on seisukohal, et komisjoni peatselt esitatavas energiainfrastruktuuri paketis tuleb asetada suurt rõhku kavandatavatele energiaprojektidele Musta mere piirkonnas; juhib tähelepanu asjaolule, et piirkonnas asuvaid riike läbivad transiidimarsruudid võivad ELi varustuskindlust oluliselt suurendada;

| 42. | rõhutab Musta mere piirkonna taastuvate energiaallikate potentsiaali, kuna need võivad oluliselt kaasa aidata kindlale tulevikule energia valdkonnas maailma tasandil, samuti püsivale majanduskasvule, ning kutsub komisjoni ja Musta mere ääres asuvaid riike üles seda potentsiaali ära kasutama; |
| --- | --- |

42.

rõhutab Musta mere piirkonna taastuvate energiaallikate potentsiaali, kuna need võivad oluliselt kaasa aidata kindlale tulevikule energia valdkonnas maailma tasandil, samuti püsivale majanduskasvule, ning kutsub komisjoni ja Musta mere ääres asuvaid riike üles seda potentsiaali ära kasutama;

| 43. | nõuab, et ELi ja Musta mere piirkonna partnerlus hõlmaks teadmus- ja tehnosiiret taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas ning tehnilist tuge võrkude projekteerimisel, ning juhib tähelepanu asjaolule, et varustuskindluse suurendamise võti on energia säästmine; toetab teadusuuringute teostamist alternatiivsete energiaallikate ja eelkõige taastuvenergia, energiatõhususe ja energiasäästu kohta, kuna need on hädavajalikud, et lahendada kliimamuutusega seotud probleemid ja aidata kaasa ülemaailmsetele jõupingutustele vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid; |
| --- | --- |

43.

nõuab, et ELi ja Musta mere piirkonna partnerlus hõlmaks teadmus- ja tehnosiiret taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas ning tehnilist tuge võrkude projekteerimisel, ning juhib tähelepanu asjaolule, et varustuskindluse suurendamise võti on energia säästmine; toetab teadusuuringute teostamist alternatiivsete energiaallikate ja eelkõige taastuvenergia, energiatõhususe ja energiasäästu kohta, kuna need on hädavajalikud, et lahendada kliimamuutusega seotud probleemid ja aidata kaasa ülemaailmsetele jõupingutustele vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid;

| 44. | toetab jätkuvat algatuste arendamist TRACECA ja INOGATE programmide raames; kutsub ELi üles veelgi tugevdama piirkonnas oma infrastruktuuri projekte, tehes seda otse ja kooskõlastades muude osalejate ja investoritega; |
| --- | --- |

44.

toetab jätkuvat algatuste arendamist TRACECA ja INOGATE programmide raames; kutsub ELi üles veelgi tugevdama piirkonnas oma infrastruktuuri projekte, tehes seda otse ja kooskõlastades muude osalejate ja investoritega;

| 45. | on arvamusel, et piirkonna rahvusvahelise kaubanduse ja süsivesinike transpordi seisukohast on hädavajalik arendada välja ELi Musta mere ja Doonau suudme sadamad, sealhulgas nafta- ja maagaasi terminalid ning ühendvedude infrastruktuur; peab vajalikuks Musta mere piirkonna maanteeinfrastruktuuri ajakohastamist ning ühenduste loomist Euroopa transpordikoridoridega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kiirendama üleeuroopalise transpordivõrgu prioriteetsete projektide lõpuleviimist 7., 18., 21. ja 22. teljel, mida on nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsuse nr 884/2004/EÜ (millega muudetakse otsust 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta) II lisas, samuti nende järk-järgulist integreerimist TRACECA (Euroopa, Kaukaasia ja Kesk-Aasia vaheline transpordikoridor) programmi ning rahvusvahelise transpordi kesktelje, kagutelje ja meremagistraalidega, millele osutatakse komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Tähtsamate üleeuroopaliste transporditelgede laiendamine naaberriikidesse. Suunised transpordi kohta Euroopas ja naaberpiirkondades” (KOM(2007)0032), ning üleeuroopaliste transpordikoridoride 8 ja 9 lõpuleviimist; |
| --- | --- |

45.

on arvamusel, et piirkonna rahvusvahelise kaubanduse ja süsivesinike transpordi seisukohast on hädavajalik arendada välja ELi Musta mere ja Doonau suudme sadamad, sealhulgas nafta- ja maagaasi terminalid ning ühendvedude infrastruktuur; peab vajalikuks Musta mere piirkonna maanteeinfrastruktuuri ajakohastamist ning ühenduste loomist Euroopa transpordikoridoridega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kiirendama üleeuroopalise transpordivõrgu prioriteetsete projektide lõpuleviimist 7., 18., 21. ja 22. teljel, mida on nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsuse nr 884/2004/EÜ (millega muudetakse otsust 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta) II lisas, samuti nende järk-järgulist integreerimist TRACECA (Euroopa, Kaukaasia ja Kesk-Aasia vaheline transpordikoridor) programmi ning rahvusvahelise transpordi kesktelje, kagutelje ja meremagistraalidega, millele osutatakse komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Tähtsamate üleeuroopaliste transporditelgede laiendamine naaberriikidesse. Suunised transpordi kohta Euroopas ja naaberpiirkondades” (KOM(2007)0032), ning üleeuroopaliste transpordikoridoride 8 ja 9 lõpuleviimist;

| 46. | kutsub Musta mere ääres asuvaid riike üles sõlmima vastastikuse mõistmise memorandumit Musta mere merekoridoride arendamise kohta ning palub komisjonil avada Musta mere merekoridoride rahastamiseks TEN-T eelarverida, mis on sarnane olemasolevate eelarveridadega Läänemere, Põhjamere ja Vahemere merekoridoride jaoks; |
| --- | --- |

46.

kutsub Musta mere ääres asuvaid riike üles sõlmima vastastikuse mõistmise memorandumit Musta mere merekoridoride arendamise kohta ning palub komisjonil avada Musta mere merekoridoride rahastamiseks TEN-T eelarverida, mis on sarnane olemasolevate eelarveridadega Läänemere, Põhjamere ja Vahemere merekoridoride jaoks;

| 47. | tunneb heameelt võetud meetmete üle ELi ühise õhuruumi laiendamiseks Musta mere riikidesse; kutsub komisjoni üles jätkama dialoogi Moldova Vabariigiga seoses riigi lennutranspordisektori liberaliseerimisega ning viivitamata alustama läbirääkimisi Moldova Vabariigi ühinemise üle ELi ühise õhuruumiga; |
| --- | --- |

47.

tunneb heameelt võetud meetmete üle ELi ühise õhuruumi laiendamiseks Musta mere riikidesse; kutsub komisjoni üles jätkama dialoogi Moldova Vabariigiga seoses riigi lennutranspordisektori liberaliseerimisega ning viivitamata alustama läbirääkimisi Moldova Vabariigi ühinemise üle ELi ühise õhuruumiga;

| 48. | rõhutab Musta mere kui loodusvara tähtsust ning väljendab suurt muret piirkonna keskkonnaseisundi pärast; rõhutab vajadust tasakaalu järele majandusliku arengu ja keskkonnakaitse vahel ning vajadust ühise lähenemisviisi järele nimetatud püüdluse puhul ning seepärast rõhutab vajadust rakendada täielikult konventsioon Musta mere kaitseks reostuse eest; |
| --- | --- |

48.

rõhutab Musta mere kui loodusvara tähtsust ning väljendab suurt muret piirkonna keskkonnaseisundi pärast; rõhutab vajadust tasakaalu järele majandusliku arengu ja keskkonnakaitse vahel ning vajadust ühise lähenemisviisi järele nimetatud püüdluse puhul ning seepärast rõhutab vajadust rakendada täielikult konventsioon Musta mere kaitseks reostuse eest;

| 49. | palub, et komisjon seaks Musta mere piirkonnas infrastruktuuriprojekte rahastades prioriteediks energiatõhususe-, keskkonnakaitse- ja kliimanõuded ning et need projektid põhineksid positiivsel keskkonnahinnangul; tuletab meelde probleeme, mida kliimamuutus Musta mere piirkonnale kaasa toob, ning seetõttu nõuab tungivalt tihendatud koostööd Musta mere äärsete riikide vahel, eriti hädaolukordade ennetamise valdkonnas; |
| --- | --- |

49.

palub, et komisjon seaks Musta mere piirkonnas infrastruktuuriprojekte rahastades prioriteediks energiatõhususe-, keskkonnakaitse- ja kliimanõuded ning et need projektid põhineksid positiivsel keskkonnahinnangul; tuletab meelde probleeme, mida kliimamuutus Musta mere piirkonnale kaasa toob, ning seetõttu nõuab tungivalt tihendatud koostööd Musta mere äärsete riikide vahel, eriti hädaolukordade ennetamise valdkonnas;

| 50. | kutsub ELi üles kaasama Musta mere piirkonda integreeritud merenduspoliitikasse ja eelkõige ühisesse kalanduspoliitikasse võrdsetel alustel teiste Euroopa piirkondadega; EL peaks astuma kõik vajalikud diplomaatilised sammud, et veenda kolmandaid riike järgima ühise kalanduspoliitika põhimõtteid võimalikult suurel määral; rõhutab Musta mere eraldiseisva ühiste kalavarude haldamise organi loomise ja mitmeaastaste halduskavade süsteemi kohaldamise tähtsust; |
| --- | --- |

50.

kutsub ELi üles kaasama Musta mere piirkonda integreeritud merenduspoliitikasse ja eelkõige ühisesse kalanduspoliitikasse võrdsetel alustel teiste Euroopa piirkondadega; EL peaks astuma kõik vajalikud diplomaatilised sammud, et veenda kolmandaid riike järgima ühise kalanduspoliitika põhimõtteid võimalikult suurel määral; rõhutab Musta mere eraldiseisva ühiste kalavarude haldamise organi loomise ja mitmeaastaste halduskavade süsteemi kohaldamise tähtsust;

Majanduslik, sotsiaalne ja inimareng

| 51. | usub, et edendada tuleks piirkonna kui terviku majanduslikku, sotsiaalset ja inimarengut; omistab eelkõige tähtsust inimõiguste ja põhivabaduste austamisele piirkonnas; juhib tähelepanu asjaolule, et piirkonnal on erakordsed loodusvarad, mis saavad kiiret majanduskasvu edendada; rõhutab, et nende loodusvarade nõuetekohane haldamine on sellise arengu lihtsustamiseks oluline; |
| --- | --- |

51.

usub, et edendada tuleks piirkonna kui terviku majanduslikku, sotsiaalset ja inimarengut; omistab eelkõige tähtsust inimõiguste ja põhivabaduste austamisele piirkonnas; juhib tähelepanu asjaolule, et piirkonnal on erakordsed loodusvarad, mis saavad kiiret majanduskasvu edendada; rõhutab, et nende loodusvarade nõuetekohane haldamine on sellise arengu lihtsustamiseks oluline;

| 52. | rõhutab, et kaubanduse täiendav liberaliseerimine ja piirkondadevahelise kaubanduse tugevdamine on piirkonna majandusliku arengu jaoks olulised; rõhutab Musta mere piirkonnas majandusvõimaluste ja heaolu loomise tähtsust nii kohaliku elanikkonna kui ka piirkonna kaubanduspartnerite jaoks; rõhutab vajadust võidelda pettuse ja korruptsiooni vastu, et muuta piirkond investorite jaoks atraktiivsemaks; rõhutab koostöö tähtsust turismi, sadamate ja ranniku arendamise valdkonnas; toetab ELi rannikupiirkondade sotsiaalmajandusliku arengu edendamisele suunatud integreeritud merenduspoliitikat, kuid peab kahetsusväärseks asjaolu, et kõnealuses poliitikas on Musta mere mõõde halvasti välja arendatud; tervitab hariduse, teadusuuringute ja tehnoloogia valdkonnas koostöös saavutatud tulemusi; avaldab taas toetust sotsiaalse arengu ja tugeva kodanikuühiskonna edendamise eesmärgile; rõhutab, et EL peaks jätkama oma viisalihtsustamise alast dialoogi piirkonna riikidega; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et kaubanduse täiendav liberaliseerimine ja piirkondadevahelise kaubanduse tugevdamine on piirkonna majandusliku arengu jaoks olulised; rõhutab Musta mere piirkonnas majandusvõimaluste ja heaolu loomise tähtsust nii kohaliku elanikkonna kui ka piirkonna kaubanduspartnerite jaoks; rõhutab vajadust võidelda pettuse ja korruptsiooni vastu, et muuta piirkond investorite jaoks atraktiivsemaks; rõhutab koostöö tähtsust turismi, sadamate ja ranniku arendamise valdkonnas; toetab ELi rannikupiirkondade sotsiaalmajandusliku arengu edendamisele suunatud integreeritud merenduspoliitikat, kuid peab kahetsusväärseks asjaolu, et kõnealuses poliitikas on Musta mere mõõde halvasti välja arendatud; tervitab hariduse, teadusuuringute ja tehnoloogia valdkonnas koostöös saavutatud tulemusi; avaldab taas toetust sotsiaalse arengu ja tugeva kodanikuühiskonna edendamise eesmärgile; rõhutab, et EL peaks jätkama oma viisalihtsustamise alast dialoogi piirkonna riikidega;

| 53. | on veendunud, et ELil peaks olema Musta mere piirkonnas suurem roll, pakkudes piirkonna riikidele rohkem võimalusi integreeruda tihedamalt ELi poliitikasuundadega; rõhutab, et kaubanduse liberaliseerimise ja vabakaubanduspiirkonna loomise võimalusi tuleks kooskõlas WTO põhimõtetega hoolikalt kaaluda, põhjalikult uurida ja edendada; |
| --- | --- |

53.

on veendunud, et ELil peaks olema Musta mere piirkonnas suurem roll, pakkudes piirkonna riikidele rohkem võimalusi integreeruda tihedamalt ELi poliitikasuundadega; rõhutab, et kaubanduse liberaliseerimise ja vabakaubanduspiirkonna loomise võimalusi tuleks kooskõlas WTO põhimõtetega hoolikalt kaaluda, põhjalikult uurida ja edendada;

| 54. | juhib tähelepanu ELi ja Venemaa pikaajalisele strateegilisele partnerlusele ja nende ühisele huvile tõhustada kahepoolset kaubandust ja investeeringuid, lihtsustada ja liberaliseerida kaubandust maailmamajanduses ning tugevdada ja arendada konkurentsi, sealhulgas Musta mere piirkonnas; |
| --- | --- |

54.

juhib tähelepanu ELi ja Venemaa pikaajalisele strateegilisele partnerlusele ja nende ühisele huvile tõhustada kahepoolset kaubandust ja investeeringuid, lihtsustada ja liberaliseerida kaubandust maailmamajanduses ning tugevdada ja arendada konkurentsi, sealhulgas Musta mere piirkonnas;

| 55. | tõdeb, et ülemaailmne finantskriis on andnud Musta mere piirkonnale tugeva löögi ning järsult peatanud keskmiselt 6 %-ni aastas ulatunud majanduskasvu perioodi, lõpetanud Musta mere riikide edasiseks majanduslikuks arenguks vajaliku väliskapitali sissevoolu ja seadnud selle piirkonna finantssüsteemi ülima pinge alla; rõhutab, et sellele tuleb reageerida rahanduse ja panganduse tugevama reguleerimise, eelarvepoliitika usaldusväärsuse ja läbipaistvuse suurendamise, maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja korruptsiooni vastu võitlemise, piirkondliku koostöö tõhustamise ning piirkondlike organisatsioonide (nt Musta Mere Majanduskoostöö Organisatsioon (BSEC)) tegevuse parema omavahelise koordineerimisega; |
| --- | --- |

55.

tõdeb, et ülemaailmne finantskriis on andnud Musta mere piirkonnale tugeva löögi ning järsult peatanud keskmiselt 6 %-ni aastas ulatunud majanduskasvu perioodi, lõpetanud Musta mere riikide edasiseks majanduslikuks arenguks vajaliku väliskapitali sissevoolu ja seadnud selle piirkonna finantssüsteemi ülima pinge alla; rõhutab, et sellele tuleb reageerida rahanduse ja panganduse tugevama reguleerimise, eelarvepoliitika usaldusväärsuse ja läbipaistvuse suurendamise, maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja korruptsiooni vastu võitlemise, piirkondliku koostöö tõhustamise ning piirkondlike organisatsioonide (nt Musta Mere Majanduskoostöö Organisatsioon (BSEC)) tegevuse parema omavahelise koordineerimisega;

| 56. | soovitab strateegia raames välja töötada ühtse lähenemisviisi ja kasutada ELi ühtekuuluvuspoliitika ja naabruspoliitika kindlakskujunenud põhimõtteid, kuna see võib aidata saavutada tulemusi ning samal ajal suurendada mahajäänud piirkondade suutlikkust; usub eelkõige, et piirkondade vahel tuleb edendada piiriülest koostööd, et kooskõlastatud tegevuse kaudu lahendada ühiseid probleeme; juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus pakub sobivat koostööraamistikku struktureeritud mitmetasandiliseks juhtimiseks; palub komisjonil uurida võimalusi, kuidas paremini koordineerida erinevaid Euroopa vahendeid, mis võimaldavad piiriülest koostööd liidu välispiiridel; |
| --- | --- |

56.

soovitab strateegia raames välja töötada ühtse lähenemisviisi ja kasutada ELi ühtekuuluvuspoliitika ja naabruspoliitika kindlakskujunenud põhimõtteid, kuna see võib aidata saavutada tulemusi ning samal ajal suurendada mahajäänud piirkondade suutlikkust; usub eelkõige, et piirkondade vahel tuleb edendada piiriülest koostööd, et kooskõlastatud tegevuse kaudu lahendada ühiseid probleeme; juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus pakub sobivat koostööraamistikku struktureeritud mitmetasandiliseks juhtimiseks; palub komisjonil uurida võimalusi, kuidas paremini koordineerida erinevaid Euroopa vahendeid, mis võimaldavad piiriülest koostööd liidu välispiiridel;

| 57. | juhib tähelepanu asjaolule, et heade tavade vahetus piirkondade vahel on väga oluline kõikide koostöövaldkondade jaoks, kuna piirkonnad, millel on pikaajaline kogemus projektide arendamisel ja rakendamisel, võivad aidata teistel piirkondadel oma tulemusi parandada; |
| --- | --- |

57.

juhib tähelepanu asjaolule, et heade tavade vahetus piirkondade vahel on väga oluline kõikide koostöövaldkondade jaoks, kuna piirkonnad, millel on pikaajaline kogemus projektide arendamisel ja rakendamisel, võivad aidata teistel piirkondadel oma tulemusi parandada;

| 58. | peab väga oluliseks suurendada Musta mere piirkonna kõikide kohalike ja piirkondlike huvirühmade haldussuutlikkust, et tagada ELi projektide tõhus rakendamine ja usaldusväärne finantsjuhtimine, suurem läbipaistvus ja vastutus ning tasakaalustatud territoriaalne areng kogu piirkonnas; |
| --- | --- |

58.

peab väga oluliseks suurendada Musta mere piirkonna kõikide kohalike ja piirkondlike huvirühmade haldussuutlikkust, et tagada ELi projektide tõhus rakendamine ja usaldusväärne finantsjuhtimine, suurem läbipaistvus ja vastutus ning tasakaalustatud territoriaalne areng kogu piirkonnas;

| 59. | rõhutab viisalihtsustamise ja inimeste liikuvuse tähtsust piirkonnas ning nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks soodusviisakorra väljaarendamist ärimeeste, teadlaste, noorte, kohalike ametnike ja muude rühmade jaoks eesmärgiga parandada kogu piirkonnas kontakte eelkõige usalduse suurendamiseks; julgustab ELi egiidi all välja arendama ühisprojekte, mis on seotud kultuuripärandi ja turismi edendamisega piirkonnas; |
| --- | --- |

59.

rõhutab viisalihtsustamise ja inimeste liikuvuse tähtsust piirkonnas ning nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks soodusviisakorra väljaarendamist ärimeeste, teadlaste, noorte, kohalike ametnike ja muude rühmade jaoks eesmärgiga parandada kogu piirkonnas kontakte eelkõige usalduse suurendamiseks; julgustab ELi egiidi all välja arendama ühisprojekte, mis on seotud kultuuripärandi ja turismi edendamisega piirkonnas;

| 60. | usub, et kultuuride ja usundite vahelist dialoogi edendavad programmid vajavad jätkuvat julgustust, et edendada piirkonnas koostööd, et ühised algatused hariduse ja meedia valdkonnas on väga vajalikud selleks, et luua inimeste ja arvamusliidrite vahelisi tähenduslikke sidemeid ja neid tugevdada, ning et sellised algatused nagu Musta Mere ülikoolide võrgustik on hea näide selle kohta, kuidas akadeemiline suhtlus võib piirkonnas positiivse koostoime vallandada; nõuab, et tugevdataks akadeemilisi ja tudengite võrgustikke, e-infrastruktuure ja ühiseid teadusprojekte; tervitab Musta Mere ülikooli loomise ja toetamise algatust, et aidata kaasa piirkonna eliidi tekkele, kes näeb koostööd ühiste probleemide lahendamise loomuliku meetodina; |
| --- | --- |

60.

usub, et kultuuride ja usundite vahelist dialoogi edendavad programmid vajavad jätkuvat julgustust, et edendada piirkonnas koostööd, et ühised algatused hariduse ja meedia valdkonnas on väga vajalikud selleks, et luua inimeste ja arvamusliidrite vahelisi tähenduslikke sidemeid ja neid tugevdada, ning et sellised algatused nagu Musta Mere ülikoolide võrgustik on hea näide selle kohta, kuidas akadeemiline suhtlus võib piirkonnas positiivse koostoime vallandada; nõuab, et tugevdataks akadeemilisi ja tudengite võrgustikke, e-infrastruktuure ja ühiseid teadusprojekte; tervitab Musta Mere ülikooli loomise ja toetamise algatust, et aidata kaasa piirkonna eliidi tekkele, kes näeb koostööd ühiste probleemide lahendamise loomuliku meetodina;

| 61. | tunnustab Musta mere vastastikuse ühendamise projekti tulemusi piirkondliku teadus- ja haridusvõrgustiku loomisel laiemas Musta mere piirkonnas ja selle ühendamisel GEANTiga ning kutsub komisjoni üles jätkuvalt toetama Musta mere piirkonda käsitlevaid teadusprojekte, nagu HP-SEE, SEE-GRID, SCENE, CAREN ja BSRN; |
| --- | --- |

61.

tunnustab Musta mere vastastikuse ühendamise projekti tulemusi piirkondliku teadus- ja haridusvõrgustiku loomisel laiemas Musta mere piirkonnas ja selle ühendamisel GEANTiga ning kutsub komisjoni üles jätkuvalt toetama Musta mere piirkonda käsitlevaid teadusprojekte, nagu HP-SEE, SEE-GRID, SCENE, CAREN ja BSRN;

*

* *

| 62. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning liikmesriikide ja kõigi Musta mere piirkonna riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

62.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning liikmesriikide ja kõigi Musta mere piirkonna riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 41 E, 19.2.2009, lk 64.

(2)  ELT C 282 E, 6.11.2008, lk 443.

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/90 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/90

---

Neljapäev, 20. jaanuar 2011Pakistan: Pandžabi kuberneri Salmaan Taseeri mõrv

P7_TA(2011)0026

Euroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon Pakistani, eelkõige kuberner Salmaan Taseeri mõrva kohta

2012/C 136 E/16

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste ja demokraatia kohta Pakistanis, eelkõige 20. mai 2010. aasta resolutsiooni (1), 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni (2), 25. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni (3) ja 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste ja demokraatia kohta Pakistanis, eelkõige 20. mai 2010. aasta resolutsiooni (1), 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni (2), 25. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni (3) ja 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni (4);

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (5);

| — | võttes arvesse nõukogu 16. novembri 2009. aasta järeldusi usu- ja veendumusvabaduse kohta, milles nõukogu rõhutab kõnealuse vabaduse ning usulise sallimatusega võitlemise strateegilist tähtsust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. novembri 2009. aasta järeldusi usu- ja veendumusvabaduse kohta, milles nõukogu rõhutab kõnealuse vabaduse ning usulise sallimatusega võitlemise strateegilist tähtsust;

| — | võttes arvesse ELi ja Pakistani 4. juuni 2010. aasta ühisavaldust, milles mõlemad pooled kinnitasid taas, et soovivad üheskoos tegeleda piirkondliku ja globaalse julgeoleku küsimustega, edendada inimõiguste austamist ning teha koostööd Pakistani demokraatliku valitsuse ja muude demokraatlike riigiasutuste jätkuvaks tugevdamiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Pakistani 4. juuni 2010. aasta ühisavaldust, milles mõlemad pooled kinnitasid taas, et soovivad üheskoos tegeleda piirkondliku ja globaalse julgeoleku küsimustega, edendada inimõiguste austamist ning teha koostööd Pakistani demokraatliku valitsuse ja muude demokraatlike riigiasutuste jätkuvaks tugevdamiseks;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 19. novembri 2010. aasta avaldust Asia Bibile surmanuhtluse mõistmise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 19. novembri 2010. aasta avaldust Asia Bibile surmanuhtluse mõistmise kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 4. jaanuari 2011. aasta avaldust kuberner Salmaan Taseeri mõrva kohta ja 12. novembri 2010. aasta avaldust Pakistanis aset leidnud surmanuhtluse juhtumi kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 4. jaanuari 2011. aasta avaldust kuberner Salmaan Taseeri mõrva kohta ja 12. novembri 2010. aasta avaldust Pakistanis aset leidnud surmanuhtluse juhtumi kohta;

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 18; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 18;

| — | võttes arvesse 1981. aasta ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Punjabi provintsi kuberner Salmaan Taseer oli üks häälekamaid ja nähtavamaid Pakistani jumalateotuse seaduste kriitikuid, kes kritiseeris ka nende seaduste kuritarvitamist äärmuslaste rühmade poolt sellistel juhtudel, nagu Asia Bibi juhtum, kus kristlasest naine mõisteti vastavalt Pakistani karistusseadustiku jaole 295-C jumalateotuse eest surma; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Punjabi provintsi kuberner Salmaan Taseer oli üks häälekamaid ja nähtavamaid Pakistani jumalateotuse seaduste kriitikuid, kes kritiseeris ka nende seaduste kuritarvitamist äärmuslaste rühmade poolt sellistel juhtudel, nagu Asia Bibi juhtum, kus kristlasest naine mõisteti vastavalt Pakistani karistusseadustiku jaole 295-C jumalateotuse eest surma;

| B. | arvestades, et Salmaan Taseeri tappis 4. jaanuaril 2011. aastal Islamabadis üks tema enda turvameestest - Malik Mumtaz Hussein Qadri -, kes ei olnud nõus Taseeri vastuseisuga Pakistani jumalateotuse seadustele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Salmaan Taseeri tappis 4. jaanuaril 2011. aastal Islamabadis üks tema enda turvameestest - Malik Mumtaz Hussein Qadri -, kes ei olnud nõus Taseeri vastuseisuga Pakistani jumalateotuse seadustele;

| C. | arvestades, et ükski turvamees, kes kuberner Taseeri tapmist pealt nägi, et teinud ühtki katset mõrvari takistamiseks; arvestades, et sajad advokaadid tervitasid kohtusse ilmunud mõrvarit rõõmuhüüetega ja toetusavaldustega ning kümned tuhanded meeleavaldajad marssisid Karachi tänavatel tema teole heakskiidu demonstreerimiseks; arvestades, et juhtiv imaam on väidetavalt välja andnud fatwa endise Pakistani ministri, reformimeelse poliitiku ja tuntud ajakirjaniku Sherry Rehmani kohta ning nimetanud ta järgmise mõrva sihtmärgiks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ükski turvamees, kes kuberner Taseeri tapmist pealt nägi, et teinud ühtki katset mõrvari takistamiseks; arvestades, et sajad advokaadid tervitasid kohtusse ilmunud mõrvarit rõõmuhüüetega ja toetusavaldustega ning kümned tuhanded meeleavaldajad marssisid Karachi tänavatel tema teole heakskiidu demonstreerimiseks; arvestades, et juhtiv imaam on väidetavalt välja andnud fatwa endise Pakistani ministri, reformimeelse poliitiku ja tuntud ajakirjaniku Sherry Rehmani kohta ning nimetanud ta järgmise mõrva sihtmärgiks;

| D. | arvestades, et selle traagilise juhtumi järel tegi ulatuslik riigi vaimulikkonna ühendus, keda esindas mõõdukat Barelvi sekti esindav organisatsioon Jamaate Ahle Sunnat Pakistan, avalduse, mis õigustas kuberner Taseeri mõrva ning ülistas tapjat, öeldes, et „ükski moslem ei peaks matustele minema ega isegi mitte proovima Salmaan Taseeri heaks palvetada ega väljendama seoses juhtunuga mingit kahetsust ega kaastunnet”, ning nõudes, et ükski moslem ei tohi matustel palvet lugeda ega ükski vaimulik viia läbi tapetud kuberneri matusetalitust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et selle traagilise juhtumi järel tegi ulatuslik riigi vaimulikkonna ühendus, keda esindas mõõdukat Barelvi sekti esindav organisatsioon Jamaate Ahle Sunnat Pakistan, avalduse, mis õigustas kuberner Taseeri mõrva ning ülistas tapjat, öeldes, et „ükski moslem ei peaks matustele minema ega isegi mitte proovima Salmaan Taseeri heaks palvetada ega väljendama seoses juhtunuga mingit kahetsust ega kaastunnet”, ning nõudes, et ükski moslem ei tohi matustel palvet lugeda ega ükski vaimulik viia läbi tapetud kuberneri matusetalitust;

| E. | arvestades, et Pakistani 1973. aasta põhiseaduse põhiõiguste peatükis tagatakse usutunnistuse ja usuinstitutsioonide juhtimise vabadus (artikkel 20), kõigi kodanike võrdsus (artikkel 25) ning vähemuste seadusjärgsed õigused ja huvid (artikkel 26); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Pakistani 1973. aasta põhiseaduse põhiõiguste peatükis tagatakse usutunnistuse ja usuinstitutsioonide juhtimise vabadus (artikkel 20), kõigi kodanike võrdsus (artikkel 25) ning vähemuste seadusjärgsed õigused ja huvid (artikkel 26);

| F. | arvestades, et 25. detsembril 2009 kordas president Asif Ali Zardari Pakistani Rahvapartei lubadust austada kõigi vähemuste õigust kohtlemisele võrdsete kodanikena; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 25. detsembril 2009 kordas president Asif Ali Zardari Pakistani Rahvapartei lubadust austada kõigi vähemuste õigust kohtlemisele võrdsete kodanikena;

| G. | arvestades, et 1982. ja 1986. aastal kehtestatud õigusnormid, mida tuntakse jumalateotuse seadustena, kahjustavad põhiseadusega tagatud usutunnistust ja vähemusi käsitlevaid põhiõigusi, ning neid kasutavad ära äärmusrühmitused ja need, kes soovivad klaarida isiklikke arveid, ning nimetatud seaduste tõttu on suurenenud vägivald usuvähemuste ning ka ebaõiglust kritiseerida julgevate kodanike vastu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 1982. ja 1986. aastal kehtestatud õigusnormid, mida tuntakse jumalateotuse seadustena, kahjustavad põhiseadusega tagatud usutunnistust ja vähemusi käsitlevaid põhiõigusi, ning neid kasutavad ära äärmusrühmitused ja need, kes soovivad klaarida isiklikke arveid, ning nimetatud seaduste tõttu on suurenenud vägivald usuvähemuste ning ka ebaõiglust kritiseerida julgevate kodanike vastu;

| H. | arvestades, et valdav enamus, keda jumalateotuse seaduste alusel süüdistatakse, on moslemid, kuid süüdistused usuvähemuste hulka kuuluvate isikute vastu võivad põhjustada ebaproportsionaalset vägivalda nende kogukonna vastu tervikuna; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et valdav enamus, keda jumalateotuse seaduste alusel süüdistatakse, on moslemid, kuid süüdistused usuvähemuste hulka kuuluvate isikute vastu võivad põhjustada ebaproportsionaalset vägivalda nende kogukonna vastu tervikuna;

| I. | arvestades, et 30. detsembril 2010. aastal taganes Pakistani valitsus avalikult väljakuulutatud lubadusest diskrimineerivad seadused läbi vaadata ning teatas poliitilises avalduses, et tal ei olnud mingit kavatsust jumalateotuse seadusi kehtetuks tunnistada või muuta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 30. detsembril 2010. aastal taganes Pakistani valitsus avalikult väljakuulutatud lubadusest diskrimineerivad seadused läbi vaadata ning teatas poliitilises avalduses, et tal ei olnud mingit kavatsust jumalateotuse seadusi kehtetuks tunnistada või muuta;

| J. | arvestades, kuberner Taseeri mõrv seab kahtluse alla jumalateotuse juhtumitega tegelevate kohtunike ohutuse, sest islamiäärmuslased on juba avaldanud Pakistani madalama astme kohtu kohtunikele survet ning isegi kõrgema astme kohtu kohtunikud võivad tõrkuda usulise tagakiusamise kohtuasjades erapooletuid otsuseid tegemast, kartes, et terroristid tungivad nende elu kallale; |
| --- | --- |

J.

arvestades, kuberner Taseeri mõrv seab kahtluse alla jumalateotuse juhtumitega tegelevate kohtunike ohutuse, sest islamiäärmuslased on juba avaldanud Pakistani madalama astme kohtu kohtunikele survet ning isegi kõrgema astme kohtu kohtunikud võivad tõrkuda usulise tagakiusamise kohtuasjades erapooletuid otsuseid tegemast, kartes, et terroristid tungivad nende elu kallale;

| K. | arvestades, et pärast kuberner Taseeri mõrva tunnevad mõõdukad islamistid, usuvähemused ja inimõiguste kaitsjad end järjest ebaturvalisemalt; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et pärast kuberner Taseeri mõrva tunnevad mõõdukad islamistid, usuvähemused ja inimõiguste kaitsjad end järjest ebaturvalisemalt;

| L. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 5 on sätestatud, et demokraatia edendamine ning inimõiguste ja kodanikuvabaduste austamine on Euroopa Liidu aluspõhimõtted ja eesmärgid, millele tuginetakse ühiselt kolmandate riikidega suhtlemisel; arvestades, et ELi kaubandus- ja arenguabi tingimuseks on inimõiguste ja vähemuste õiguste järgimine, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 5 on sätestatud, et demokraatia edendamine ning inimõiguste ja kodanikuvabaduste austamine on Euroopa Liidu aluspõhimõtted ja eesmärgid, millele tuginetakse ühiselt kolmandate riikidega suhtlemisel; arvestades, et ELi kaubandus- ja arenguabi tingimuseks on inimõiguste ja vähemuste õiguste järgimine,

| 1. | mõistab teravalt hukka Pakistani Punjabi provintsi kuberneri Salmaan Taseeri julma tapmise 4. jaanuaril 2011. aastal Islamabadi turul, ning tunnustab seda, et ta julges ja soovis vaatamata Pakistani polariseerunud poliitilisele õhkkonnale toetada usulist sallivust ja võimult kõrvaldatud isikute inimlikku kohtlemist, ning avaldab kaastunnet ohvri perekonnale ja Pakistani rahvale; |
| --- | --- |

1.

mõistab teravalt hukka Pakistani Punjabi provintsi kuberneri Salmaan Taseeri julma tapmise 4. jaanuaril 2011. aastal Islamabadi turul, ning tunnustab seda, et ta julges ja soovis vaatamata Pakistani polariseerunud poliitilisele õhkkonnale toetada usulist sallivust ja võimult kõrvaldatud isikute inimlikku kohtlemist, ning avaldab kaastunnet ohvri perekonnale ja Pakistani rahvale;

| 2. | nõuab tungivalt, et Pakistani ametivõimud korraldaksid mõrva kõikide aspektide põhjaliku uurimise ning annaksid kõik selle kuriteo toimepanijad kiiresti kohtu alla, mis peab toimuma rangelt õigusriigi põhimõtte kohaselt; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et Pakistani ametivõimud korraldaksid mõrva kõikide aspektide põhjaliku uurimise ning annaksid kõik selle kuriteo toimepanijad kiiresti kohtu alla, mis peab toimuma rangelt õigusriigi põhimõtte kohaselt;

| 3. | märgib, et paljud inimõiguste kaitsjate rühmad kritiseerisid nii Pakistani poliitiliste kui ka sõjaväeliste juhtide vähest toetust kuberner Taseeri julgetele seisukohtadele, ning on kohkunud ja mures meeleavaldustes väljendunud rahva ja isegi õiguselukutsete esindajate suure toetuse pärast usulisele sallimatusele ja otsesele mõrvale ning mõrvari avaliku toetamise pärast; kutsub Pakistani valitsust üle mitte lubama riigi äärmuslastel mõõdukaid islamiste vaigistada; |
| --- | --- |

3.

märgib, et paljud inimõiguste kaitsjate rühmad kritiseerisid nii Pakistani poliitiliste kui ka sõjaväeliste juhtide vähest toetust kuberner Taseeri julgetele seisukohtadele, ning on kohkunud ja mures meeleavaldustes väljendunud rahva ja isegi õiguselukutsete esindajate suure toetuse pärast usulisele sallimatusele ja otsesele mõrvale ning mõrvari avaliku toetamise pärast; kutsub Pakistani valitsust üle mitte lubama riigi äärmuslastel mõõdukaid islamiste vaigistada;

| 4. | on väga mures selle pärast, et osa sõjaväelasi, õiguselukutse esindajad ja poliitikuid toetaksid vaikides või avalikult Pakistanis poliitilistele ja usulistele äärmuslastele järeleandmist; |
| --- | --- |

4.

on väga mures selle pärast, et osa sõjaväelasi, õiguselukutse esindajad ja poliitikuid toetaksid vaikides või avalikult Pakistanis poliitilistele ja usulistele äärmuslastele järeleandmist;

| 5. | on mures selles pärast, et kuberner Taseeri Islamabadis mõrvanud politseinik töötas kuberneri enda turvaüksuses; kutsub Pakistani valitsust üles vabastama Pakistani julgeolekujõud islamiäärmuslastest ning tagama, et julgeolekujõud järgiksid põhiseadust ja õigusriigi põhimõtet; |
| --- | --- |

5.

on mures selles pärast, et kuberner Taseeri Islamabadis mõrvanud politseinik töötas kuberneri enda turvaüksuses; kutsub Pakistani valitsust üles vabastama Pakistani julgeolekujõud islamiäärmuslastest ning tagama, et julgeolekujõud järgiksid põhiseadust ja õigusriigi põhimõtet;

| 6. | väljendab solidaarsust kõigi Pakistani valitsuse võetud meetmetega võitluses vägivaldse ekstremismi leviku vastu; |
| --- | --- |

6.

väljendab solidaarsust kõigi Pakistani valitsuse võetud meetmetega võitluses vägivaldse ekstremismi leviku vastu;

| 7. | on mures, et Pakistani jumalateotuse seadusi, millele hiljuti surnud kuberner Taseer avalikult vastu seisis, kasutatakse endiselt usurühmade, sh kristlaste tagakiusamiseks, nagu näitab surma mõistetud viie lapse ema Asia Bibi juhtum; |
| --- | --- |

7.

on mures, et Pakistani jumalateotuse seadusi, millele hiljuti surnud kuberner Taseer avalikult vastu seisis, kasutatakse endiselt usurühmade, sh kristlaste tagakiusamiseks, nagu näitab surma mõistetud viie lapse ema Asia Bibi juhtum;

| 8. | kutsub Pakistani ametivõime üles Asia Bibit viivitamatult vabadusse laskma ning võtma meetmeid, et tagada turvalisus tema perekonnale, kes pidi pakku minema; kutsub president Zadarit üles kasutama oma põhiseaduslikke volitusi, et Asia Bibile pärast tema nimel esitatud apellatsioonkaebuse lahendamist armu anda; |
| --- | --- |

8.

kutsub Pakistani ametivõime üles Asia Bibit viivitamatult vabadusse laskma ning võtma meetmeid, et tagada turvalisus tema perekonnale, kes pidi pakku minema; kutsub president Zadarit üles kasutama oma põhiseaduslikke volitusi, et Asia Bibile pärast tema nimel esitatud apellatsioonkaebuse lahendamist armu anda;

| 9. | peab kahetsusväärseks, et kaks suurimat Pakistani usulist parteid on teatanud, et Salmaan Taseer oli mõrva oma vaadete tõttu ära teeninud, ning tekitanud sellega veelgi suuremat hirmu ning õigustanud nii poliitilist kui ka usulist terrorit ja kuritegevust; |
| --- | --- |

9.

peab kahetsusväärseks, et kaks suurimat Pakistani usulist parteid on teatanud, et Salmaan Taseer oli mõrva oma vaadete tõttu ära teeninud, ning tekitanud sellega veelgi suuremat hirmu ning õigustanud nii poliitilist kui ka usulist terrorit ja kuritegevust;

| 10. | on mures selle pärast, et pärast kuberner Taseeri mõrva võidakse Pakistanis piirata sõnavabadust, sh internetis, sest Jamaat e-Ahl e-Sunnat Pakistani usuõpetlased on avalikult öelnud, et toetajad on samavõrra süüdi nagu jumalateotaja ning et kõnealune surm peaks andma poliitikutele, meediale jm õppetunni; |
| --- | --- |

10.

on mures selle pärast, et pärast kuberner Taseeri mõrva võidakse Pakistanis piirata sõnavabadust, sh internetis, sest Jamaat e-Ahl e-Sunnat Pakistani usuõpetlased on avalikult öelnud, et toetajad on samavõrra süüdi nagu jumalateotaja ning et kõnealune surm peaks andma poliitikutele, meediale jm õppetunni;

| 11. | tunneb heameelt, et märkimisväärne osa Pakistani ajakirjandusest on mõrva hukka mõistnud, ning võtab teadmiseks meetmed, mida Pakistani meediat reguleeriv asutus on konkreetsete telejaamade suhtes seoses sündmuse kajastamise teatavate aspektidega võtnud; |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt, et märkimisväärne osa Pakistani ajakirjandusest on mõrva hukka mõistnud, ning võtab teadmiseks meetmed, mida Pakistani meediat reguleeriv asutus on konkreetsete telejaamade suhtes seoses sündmuse kajastamise teatavate aspektidega võtnud;

| 12. | toetab juhtivate Pakistani ajakirjanike üleskutset uurida, kui suurt platvormi pakub ajakirjandus äärmuslikele jutlustajatele ja teistele äärmuslastele, kes Taseeri ja tema seisukohti jaganud teisi avaliku elu tegelasi avalikult ähvardasid; |
| --- | --- |

12.

toetab juhtivate Pakistani ajakirjanike üleskutset uurida, kui suurt platvormi pakub ajakirjandus äärmuslikele jutlustajatele ja teistele äärmuslastele, kes Taseeri ja tema seisukohti jaganud teisi avaliku elu tegelasi avalikult ähvardasid;

| 13. | väljendab sügavat muret selle pärast, et jumalateotuse seadusi, mille alusel võib Pakistanis määrata surmanuhtluse ja mida tihti kasutatakse tsensuuri, kriminaliseerimise, tagakiusamise ja mõnel juhul ka poliitilise, rassilise või usulise vähemuse liikme mõrva õigustamiseks, on võimalik mitmeti tõlgendada ja see mõjutab Pakistani kõikide usundite esindajaid; |
| --- | --- |

13.

väljendab sügavat muret selle pärast, et jumalateotuse seadusi, mille alusel võib Pakistanis määrata surmanuhtluse ja mida tihti kasutatakse tsensuuri, kriminaliseerimise, tagakiusamise ja mõnel juhul ka poliitilise, rassilise või usulise vähemuse liikme mõrva õigustamiseks, on võimalik mitmeti tõlgendada ja see mõjutab Pakistani kõikide usundite esindajaid;

| 14. | palub Pakistani valitsusel põhjalikult läbi vaadata jumalateotuse seadused ja nende praegune kohaldamine, muu hulgas ka karistusseadustiku jaoga 295 C ette nähtud kohustuslik surmanuhtluse või eluaegse vangistuse määramine kõikidele prohvet Muhamedi teotamises süüdi mõistetud isikutele, eesmärgiga rakendada muudatusi; |
| --- | --- |

14.

palub Pakistani valitsusel põhjalikult läbi vaadata jumalateotuse seadused ja nende praegune kohaldamine, muu hulgas ka karistusseadustiku jaoga 295 C ette nähtud kohustuslik surmanuhtluse või eluaegse vangistuse määramine kõikidele prohvet Muhamedi teotamises süüdi mõistetud isikutele, eesmärgiga rakendada muudatusi;

| 15. | tunnustab eriti vähemuste ministri Shahbaz Bhatti jõupingutusi, kes on esitanud eelnõu, mille eesmärk on kaotada surmanuhtluse kohaldamine jumalateotamise süüdistuse korral; loodab, et Pakistani ametivõimud teevad kõik võimaliku, et kaitsta kõigi nende elusid, keda islamiäärmuslased ilmalike või lahknevate vaadete pärast ohustavad, eelkõige õigusriigi põhimõtteid kaitsvaid advokaate, kohtunikke ja inimõiguslasi; |
| --- | --- |

15.

tunnustab eriti vähemuste ministri Shahbaz Bhatti jõupingutusi, kes on esitanud eelnõu, mille eesmärk on kaotada surmanuhtluse kohaldamine jumalateotamise süüdistuse korral; loodab, et Pakistani ametivõimud teevad kõik võimaliku, et kaitsta kõigi nende elusid, keda islamiäärmuslased ilmalike või lahknevate vaadete pärast ohustavad, eelkõige õigusriigi põhimõtteid kaitsvaid advokaate, kohtunikke ja inimõiguslasi;

| 16. | loodab, et Pakistani valitsus rakendab kõiki vajalikke meetmeid, et tagada kõigi Pakistani kohtunike julgeolek, mis võimaldaks neil täita oma põhiseadusjärgset rolli, kartmata hirmutamist, vägivalda või tagakiusamist; |
| --- | --- |

16.

loodab, et Pakistani valitsus rakendab kõiki vajalikke meetmeid, et tagada kõigi Pakistani kohtunike julgeolek, mis võimaldaks neil täita oma põhiseadusjärgset rolli, kartmata hirmutamist, vägivalda või tagakiusamist;

| 17. | suhtub positiivselt asjaolusse, et Pakistan allkirjastas ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ning piinamise vastase konventsiooni ratifitseerimiskirjad; kutsub Pakistani valitsust üles võtma tagasi oma reservatsioonid nimetatud kahe dokumendi osas ning tagama ÜRO paktis sätestatud usuvabadust, nähes ette oma kodanike kaitse, et nad saaksid vabalt oma usku järgida; |
| --- | --- |

17.

suhtub positiivselt asjaolusse, et Pakistan allkirjastas ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ning piinamise vastase konventsiooni ratifitseerimiskirjad; kutsub Pakistani valitsust üles võtma tagasi oma reservatsioonid nimetatud kahe dokumendi osas ning tagama ÜRO paktis sätestatud usuvabadust, nähes ette oma kodanike kaitse, et nad saaksid vabalt oma usku järgida;

| 18. | palub Pakistani valitsusel tagada vähemuste inimõigused, mis on sätestatud põhiseaduses ja inimõiguste ülddeklaratsioonis, eelkõige selle artiklis 18, milles on märgitud, et „igaühel on õigus mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadusele”; |
| --- | --- |

18.

palub Pakistani valitsusel tagada vähemuste inimõigused, mis on sätestatud põhiseaduses ja inimõiguste ülddeklaratsioonis, eelkõige selle artiklis 18, milles on märgitud, et „igaühel on õigus mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadusele”;

| 19. | toetab igasuguseid algatusi dialoogi ja vastastikuse austuse edendamiseks kogukondade hulgas; kutsub poliitilisi ja usujuhte üles edendama sallivust ja tegema algatusi vihkamise ning vägivaldse ekstremismi vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

19.

toetab igasuguseid algatusi dialoogi ja vastastikuse austuse edendamiseks kogukondade hulgas; kutsub poliitilisi ja usujuhte üles edendama sallivust ja tegema algatusi vihkamise ning vägivaldse ekstremismi vastu võitlemiseks;

| 20. | soovitab tungivalt Pakistani valitsusel ellu viia kavandatud haridussüsteemi reformid ning reguleerida ja kontrollida medrese koole; kutsub Pakistani ametivõime üles kõrvaldama kõikidest haridusministeeriumi riikliku õppekava sektsiooni poolt heaks kiidetud õpikutest vihkamisele, usulisele üleolekule ja usu teotamisele õhutava propaganda; |
| --- | --- |

20.

soovitab tungivalt Pakistani valitsusel ellu viia kavandatud haridussüsteemi reformid ning reguleerida ja kontrollida medrese koole; kutsub Pakistani ametivõime üles kõrvaldama kõikidest haridusministeeriumi riikliku õppekava sektsiooni poolt heaks kiidetud õpikutest vihkamisele, usulisele üleolekule ja usu teotamisele õhutava propaganda;

| 21. | palub Euroopa välisteenistusel lisada ühiskonna ususallivuse küsimus Pakistaniga peetavasse terrorismivastasesse dialoogi, sest sellel küsimusel on erakordne tähtsus pikaajalises võitluses usulise ekstremismi vastu; |
| --- | --- |

21.

palub Euroopa välisteenistusel lisada ühiskonna ususallivuse küsimus Pakistaniga peetavasse terrorismivastasesse dialoogi, sest sellel küsimusel on erakordne tähtsus pikaajalises võitluses usulise ekstremismi vastu;

| 22. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles jätkama inimõiguste organisatsioonide ja kaitsjate rahalist toetamist ning kavandama praktilisi meetmeid, et toetada Pakistanis kodanikuühiskonna liikumist jumalateotuse seaduste ja muude diskrimineerivate seaduste vastu; |
| --- | --- |

22.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles jätkama inimõiguste organisatsioonide ja kaitsjate rahalist toetamist ning kavandama praktilisi meetmeid, et toetada Pakistanis kodanikuühiskonna liikumist jumalateotuse seaduste ja muude diskrimineerivate seaduste vastu;

| 23. | palub Euroopa välisteenistusel Pakistani valitsuselt kindlalt nõuda demokraatia ja inimõiguste klausli järgimist, mis on sätestatud Euroopa Liidu ja Pakistani Islami Vabariigi vahelises koostöölepingus; palub komisjonil esitada aruanne koostöölepingu täitmise ning demokraatia ja inimõiguste klausli järgimise kohta; |
| --- | --- |

23.

palub Euroopa välisteenistusel Pakistani valitsuselt kindlalt nõuda demokraatia ja inimõiguste klausli järgimist, mis on sätestatud Euroopa Liidu ja Pakistani Islami Vabariigi vahelises koostöölepingus; palub komisjonil esitada aruanne koostöölepingu täitmise ning demokraatia ja inimõiguste klausli järgimise kohta;

| 24. | palub Euroopa välisteenistusel toetada Pakistani valitsust inimõiguste ministeeriumi edasiarendamisel ning tulemusliku, sõltumatu ja autoriteetse riikliku inimõiguste komisjoni loomisel; |
| --- | --- |

24.

palub Euroopa välisteenistusel toetada Pakistani valitsust inimõiguste ministeeriumi edasiarendamisel ning tulemusliku, sõltumatu ja autoriteetse riikliku inimõiguste komisjoni loomisel;

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Pakistani valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

25.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Pakistani valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0194.

(2)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 583.

(3)  ELT C 263 E, 16.10.2008, lk 666.

(4)  ELT C 282 E, 6.11.2008, lk 434.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0489.

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/94 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/94

---

Neljapäev, 20. jaanuar 2011Brasiilia: Cesare Battisti väljaandmine

P7_TA(2011)0027

Euroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon Cesare Battisti Brasiiliast väljaandmise kohta

2012/C 136 E/17

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Cesare Battisti Brasiiliast väljaandmisest keeldumise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Cesare Battisti Brasiiliast väljaandmisest keeldumise kohta (1);

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2009. aasta soovitust nõukogule Euroopa Liidu ja Brasiilia strateegilise partnerluse kohta (2), eelkõige selle lõike 1 punkti n, milles mainitakse selgesõnaliselt lõplike otsuste vastastikust tunnustamist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2009. aasta soovitust nõukogule Euroopa Liidu ja Brasiilia strateegilise partnerluse kohta (2), eelkõige selle lõike 1 punkti n, milles mainitakse selgesõnaliselt lõplike otsuste vastastikust tunnustamist;

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise koostöö raamlepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise koostöö raamlepingut;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ning selles sõnastatud demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid, millele Euroopa Liit on rajatud; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ning selles sõnastatud demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid, millele Euroopa Liit on rajatud;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et ELi ja Brasiilia partnerlus põhineb vastastikusel usaldusel ning demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste austamisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi ja Brasiilia partnerlus põhineb vastastikusel usaldusel ning demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste austamisel;

| B. | arvestades, et majandus-, kaubandus- ja poliitilised suhted Brasiilia ja Euroopa Liidu vahel on suurepärased, arenevad hoogsalt ning rajanevad muu hulgas ühistel põhimõtetel, nagu inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et majandus-, kaubandus- ja poliitilised suhted Brasiilia ja Euroopa Liidu vahel on suurepärased, arenevad hoogsalt ning rajanevad muu hulgas ühistel põhimõtetel, nagu inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamine;

| C. | arvestades, et Itaalia kodanik Cesare Battisti on mõistetud Itaalia kohtute lõplike otsustega süüdi seitsmes kohtuasjas ja talle on tagaselja määratud kaks eluaegset vanglakaristust nelja mõrva ning relvastatud rühmitises osalemise, röövi ja tulirelvade omamise eest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Itaalia kodanik Cesare Battisti on mõistetud Itaalia kohtute lõplike otsustega süüdi seitsmes kohtuasjas ja talle on tagaselja määratud kaks eluaegset vanglakaristust nelja mõrva ning relvastatud rühmitises osalemise, röövi ja tulirelvade omamise eest;

| D. | arvestades, et Cesare Battisti varjas ennast, kuni ta 2007. aasta märtsis Brasiilias vahistati; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Cesare Battisti varjas ennast, kuni ta 2007. aasta märtsis Brasiilias vahistati;

| E. | arvestades, et Cesare Battisti esitas Euroopa Inimõiguste Kohtule apellatsioonkaebuse oma väljaandmise kohta Itaaliale, ning arvestades, et 2006. aasta detsembris tunnistati see kaebus vastuvõetamatuks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Cesare Battisti esitas Euroopa Inimõiguste Kohtule apellatsioonkaebuse oma väljaandmise kohta Itaaliale, ning arvestades, et 2006. aasta detsembris tunnistati see kaebus vastuvõetamatuks;

| F. | arvestades, et 1989. aastal Itaalia ja Brasiilia Liitvabariigi vahel sõlmitud väljaandmislepingu eesmärk on määratleda kahe riigi ametiasutuste vahelise koostöö kord väljaandmise valdkonnas, järgides seejuures täiel määral mõlema riigi õigussüsteemis ette nähtud tagatisi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 1989. aastal Itaalia ja Brasiilia Liitvabariigi vahel sõlmitud väljaandmislepingu eesmärk on määratleda kahe riigi ametiasutuste vahelise koostöö kord väljaandmise valdkonnas, järgides seejuures täiel määral mõlema riigi õigussüsteemis ette nähtud tagatisi;

| G. | arvestades, et 18. novembril 2009. aastal otsustas Brasiilia ülemkohus lubada Cesare Battisti väljaandmist ning andis kooskõlas Itaalia ja Brasiilia vahel sõlmitud väljaandmislepinguga ametisolevale presidendile loa vang Itaaliale üle anda; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 18. novembril 2009. aastal otsustas Brasiilia ülemkohus lubada Cesare Battisti väljaandmist ning andis kooskõlas Itaalia ja Brasiilia vahel sõlmitud väljaandmislepinguga ametisolevale presidendile loa vang Itaaliale üle anda;

| H. | arvestades, et 31. detsembril 2010. aastal otsustas tollane ametisolev president Cesare Battisti väljaandmisest keelduda; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 31. detsembril 2010. aastal otsustas tollane ametisolev president Cesare Battisti väljaandmisest keelduda;

| I. | arvestades, et Itaalia valitsus on selle otsuse Brasiilia ülemkohtus vaidlustanud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Itaalia valitsus on selle otsuse Brasiilia ülemkohtus vaidlustanud;

| J. | arvestades, et Cesare Battisti advokaadid on ametlikult taotlenud samalt kohtult tema viivitamatut vabastamist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Cesare Battisti advokaadid on ametlikult taotlenud samalt kohtult tema viivitamatut vabastamist;

| K. | arvestades, et 6. jaanuaril 2011. aastal keeldus Brasiilia ülemkohtu esimees Cesare Battistit viivitamatult vabastamast ning algatas kohtuasja uuesti läbivaatamise, mis toimub veebruaris, kui kohus uuesti tööd alustab, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 6. jaanuaril 2011. aastal keeldus Brasiilia ülemkohtu esimees Cesare Battistit viivitamatult vabastamast ning algatas kohtuasja uuesti läbivaatamise, mis toimub veebruaris, kui kohus uuesti tööd alustab,

| 1. | tunnistab, et kohtuvõimu sõltumatuse ja õiguspärasuse austamine, sh süüdimõistetud kodanike õiglane kohtlemine kuulub nii Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide kui ka Brasiilia põhiväärtuste hulka; |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et kohtuvõimu sõltumatuse ja õiguspärasuse austamine, sh süüdimõistetud kodanike õiglane kohtlemine kuulub nii Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide kui ka Brasiilia põhiväärtuste hulka;

| 2. | juhib tähelepanu asjaolule, et partnerlus ELi ja Brasiilia Liitvabariigi vahel põhineb vastastikusel arusaamisel, et mõlemad pooled austavad õigusriigi põhimõtteid ja põhiõigusi, sh õigust kaitsele ning õigust õiglasele ja erapooletule kohtumõistmisele; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu asjaolule, et partnerlus ELi ja Brasiilia Liitvabariigi vahel põhineb vastastikusel arusaamisel, et mõlemad pooled austavad õigusriigi põhimõtteid ja põhiõigusi, sh õigust kaitsele ning õigust õiglasele ja erapooletule kohtumõistmisele;

| 3. | on veendunud, et neid kaalutlusi arvesse võttes kasutavad pädevad Brasiilia ametiasutused oma õigust ja täidavad oma kohust menetleda Itaalia valitsuse uut taotlust vaadata Cesare Battisti väljaandmise otsus uuesti läbi, kaaludes viise väljaandmist käsitleva kahepoolse lepingu õige tõlgenduse tagamiseks; |
| --- | --- |

3.

on veendunud, et neid kaalutlusi arvesse võttes kasutavad pädevad Brasiilia ametiasutused oma õigust ja täidavad oma kohust menetleda Itaalia valitsuse uut taotlust vaadata Cesare Battisti väljaandmise otsus uuesti läbi, kaaludes viise väljaandmist käsitleva kahepoolse lepingu õige tõlgenduse tagamiseks;

| 4. | kutsub Euroopa välisteenistust üles korraldama poliitilist arutelu Brasiiliaga ning jälgima, et iga vastuvõetud otsus austab täielikult ELi aluspõhimõtteid ja soodustab häid suhteid liikmesriikidega; |
| --- | --- |

4.

kutsub Euroopa välisteenistust üles korraldama poliitilist arutelu Brasiiliaga ning jälgima, et iga vastuvõetud otsus austab täielikult ELi aluspõhimõtteid ja soodustab häid suhteid liikmesriikidega;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Brasiilia valitsusele, Brasiilia Liitvabariigi presidendile, Brasiilia rahvuskongressi esimehele ning Mercosuri riikidega suhtlemiseks loodud delegatsiooni esimehele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Brasiilia valitsusele, Brasiilia Liitvabariigi presidendile, Brasiilia rahvuskongressi esimehele ning Mercosuri riikidega suhtlemiseks loodud delegatsiooni esimehele.

---

(1)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 146.

(2)  ELT C 87 E, 1.4.2010, lk 168.

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/95 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/95

---

Neljapäev, 20. jaanuar 2011Iraan, eelkõige Nasrin Sotoudehi juhtum

P7_TA(2011)0028

Euroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon Iraani ja Nasrin Sotoudehi juhtumi kohta

2012/C 136 E/18

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraani kohta, eelkõige neid, milles käsitletakse inimõigusi, eriti 10. veebruari 2010. aasta (1) ja 8. septembri 2010. aasta (2) resolutsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraani kohta, eelkõige neid, milles käsitletakse inimõigusi, eriti 10. veebruari 2010. aasta (1) ja 8. septembri 2010. aasta (2) resolutsiooni;

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navy Pillay 23. novembri 2010. aasta avaldust, milles ta väljendas muret Nasrin Sotoudehi juhtumi pärast ja märkis, et tegelikult on represseerimine palju laiaulatuslikum ja inimõiguste kaitsjate olukord Iraanis muutub järjest raskemaks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navy Pillay 23. novembri 2010. aasta avaldust, milles ta väljendas muret Nasrin Sotoudehi juhtumi pärast ja märkis, et tegelikult on represseerimine palju laiaulatuslikum ja inimõiguste kaitsjate olukord Iraanis muutub järjest raskemaks;

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni inimõiguste kaitsjaid käsitlevat deklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis konsensuse alusel vastu 1998. aastal ning milles nähakse ette, et riigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada pädevate asutuste poolt inimõiguste kaitsjate kaitse mis tahes vägivalla, ähvarduse, kättemaksu, de facto või de jure diskrimineerimise, surve või muu meelevaldse tegevuse eest nende legitiimsetel jõupingutustel edendada inimõigusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni inimõiguste kaitsjaid käsitlevat deklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis konsensuse alusel vastu 1998. aastal ning milles nähakse ette, et riigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada pädevate asutuste poolt inimõiguste kaitsjate kaitse mis tahes vägivalla, ähvarduse, kättemaksu, de facto või de jure diskrimineerimise, surve või muu meelevaldse tegevuse eest nende legitiimsetel jõupingutustel edendada inimõigusi;

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ning lapse õiguste konventsiooni, millega Iraan on ühinenud; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ning lapse õiguste konventsiooni, millega Iraan on ühinenud;

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 21. detsembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Iraani Islamivabariigis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 21. detsembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Iraani Islamivabariigis;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et väljapaistev Iraani advokaat inimõiguste alal Nasrin Sotoudeh mõisteti 11 aastaks vangi, süüdistatuna riigi julgeoleku vastases tegevuses, inimõiguste kaitsjate keskuse liikmeksolekus, hejabi (islami riietuse) mittekandmises sõnavõtu videosalvestuse ajal ning riigivastases propagandas; arvestades, et lisaks ei lubata tal 20 aasta jooksul pärast karistuse kandmist töötada juristina ja reisida; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et väljapaistev Iraani advokaat inimõiguste alal Nasrin Sotoudeh mõisteti 11 aastaks vangi, süüdistatuna riigi julgeoleku vastases tegevuses, inimõiguste kaitsjate keskuse liikmeksolekus, hejabi (islami riietuse) mittekandmises sõnavõtu videosalvestuse ajal ning riigivastases propagandas; arvestades, et lisaks ei lubata tal 20 aasta jooksul pärast karistuse kandmist töötada juristina ja reisida;

| B. | arvestades, et kahe lapse ema Sotoudeh vahistati 4. septembril 2010, et teda hoiti pikka aega üksikvangistuses, et teda väidetavalt piinati ja tal ei lubatud kohtuda oma perekonna ja advokaadiga, ning arvestades, et ta oli peaaegu suremas näljastreigi tagajärjel, millega ta protestis oma vangistustingimuste ja õiglase kohtumõistmise menetluse rikkumise vastu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kahe lapse ema Sotoudeh vahistati 4. septembril 2010, et teda hoiti pikka aega üksikvangistuses, et teda väidetavalt piinati ja tal ei lubatud kohtuda oma perekonna ja advokaadiga, ning arvestades, et ta oli peaaegu suremas näljastreigi tagajärjel, millega ta protestis oma vangistustingimuste ja õiglase kohtumõistmise menetluse rikkumise vastu;

| C. | arvestades, et Sotoudehi abikaasa Reza Khandan kutsuti politseisse 15. jaanuaril 2011 ja teda hoiti seal kinni terve öö, vabastati kolmanda isiku käendusel ja kannatab praegu tagakiusamise all, kuna ta tegutseb oma naise advokaadina; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Sotoudehi abikaasa Reza Khandan kutsuti politseisse 15. jaanuaril 2011 ja teda hoiti seal kinni terve öö, vabastati kolmanda isiku käendusel ja kannatab praegu tagakiusamise all, kuna ta tegutseb oma naise advokaadina;

| D. | arvestades, et Nasrin Sotoudeh oli advokaadiks Madalmaade kodanikule Zahra Bahramile, kes vahistati pärast 27. detsembri 2009. aasta Ashura meeleavaldusi ja mõisteti hiljuti surma; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Nasrin Sotoudeh oli advokaadiks Madalmaade kodanikule Zahra Bahramile, kes vahistati pärast 27. detsembri 2009. aasta Ashura meeleavaldusi ja mõisteti hiljuti surma;

| E. | arvestades, et Sotoudehi karistus on üks osa Iraanis inimõigusi kaitsvate advokaatide ja aktivistide vastu suunatud süstemaatilisest ründamisest, mis hõlmab ka inimõigustest kirjutavate reporterite komitee kaasasutajale ja väljapaistvale aktivistile Shiva Nazaraharile nelja-aastase vanglakaristuse ja 74 piitsahoobi määramist 7. jaanuaril 2011 ning väljapaistvale advokaadile Mohammad Seifzadehile üheksa-aastase vanglakaristuse ja kümneaastase juristina töötamise keelu määramist 30. oktoobril 2010; arvestades, et inimõiguste advokaat Mohammad Oliyafar kannab oma klientide kaitsmise eest üheaastast vanglakaristust; arvestades, et teised inimõiguste kaitsjad, keda Iraanis ähvardab kohene kohtu alla andmine, on Mohammad Ali Dadkhah, Abdolfattah Soltani ja Houtan Kian; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Sotoudehi karistus on üks osa Iraanis inimõigusi kaitsvate advokaatide ja aktivistide vastu suunatud süstemaatilisest ründamisest, mis hõlmab ka inimõigustest kirjutavate reporterite komitee kaasasutajale ja väljapaistvale aktivistile Shiva Nazaraharile nelja-aastase vanglakaristuse ja 74 piitsahoobi määramist 7. jaanuaril 2011 ning väljapaistvale advokaadile Mohammad Seifzadehile üheksa-aastase vanglakaristuse ja kümneaastase juristina töötamise keelu määramist 30. oktoobril 2010; arvestades, et inimõiguste advokaat Mohammad Oliyafar kannab oma klientide kaitsmise eest üheaastast vanglakaristust; arvestades, et teised inimõiguste kaitsjad, keda Iraanis ähvardab kohene kohtu alla andmine, on Mohammad Ali Dadkhah, Abdolfattah Soltani ja Houtan Kian;

| F. | arvestades, et rohkem kui aasta pärast Ashura meeleavaldusi 2009. aasta detsembris on ikka veel sajad tol ajal vahistatud Iraani kodanikud vanglas ning võimud on kogu aasta jooksul vahistamisi jätkanud, eelkõige üliõpilaste päeva puhul 7. detsembril 2010, ning arvestades, et Amnesty International aruannete põhjal hoitakse ikka veel kinni rohkem kui 70 üliõpilast; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rohkem kui aasta pärast Ashura meeleavaldusi 2009. aasta detsembris on ikka veel sajad tol ajal vahistatud Iraani kodanikud vanglas ning võimud on kogu aasta jooksul vahistamisi jätkanud, eelkõige üliõpilaste päeva puhul 7. detsembril 2010, ning arvestades, et Amnesty International aruannete põhjal hoitakse ikka veel kinni rohkem kui 70 üliõpilast;

| G. | arvestades, et sihikul on jätkuvalt ka ajakirjanikud ja blogijad ning väidetavalt on vangistuses praegu üle 30 ajakirjaniku, ning et sõnavabadust keelatakse isegi Iraani kultuuri tunnustatud esindajatele, näiteks filmirežissöör Jafar Panahile, kellel 2010. aasta detsembris keelati filmide tegemine 20 aastaks ja kes lisaks sai kuueaastase vanglakaristuse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sihikul on jätkuvalt ka ajakirjanikud ja blogijad ning väidetavalt on vangistuses praegu üle 30 ajakirjaniku, ning et sõnavabadust keelatakse isegi Iraani kultuuri tunnustatud esindajatele, näiteks filmirežissöör Jafar Panahile, kellel 2010. aasta detsembris keelati filmide tegemine 20 aastaks ja kes lisaks sai kuueaastase vanglakaristuse;

| H. | arvestades, et Iraanis on endiselt laialt levinud sunniviisilised ülestunnistused, vangide piinamine ja väärkohtlemine, magamata hoidmine, üksikvangistus, ebaseaduslik kinnipidamine, julm, ebainimlik ja alandav kohtlemine, füüsiline ja seksuaalne vägivald ning riigiametnike karistamatus, mis tekitab suuri kahtlusi riigi kohtumenetluse õigluse ja läbipaistvuse osas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Iraanis on endiselt laialt levinud sunniviisilised ülestunnistused, vangide piinamine ja väärkohtlemine, magamata hoidmine, üksikvangistus, ebaseaduslik kinnipidamine, julm, ebainimlik ja alandav kohtlemine, füüsiline ja seksuaalne vägivald ning riigiametnike karistamatus, mis tekitab suuri kahtlusi riigi kohtumenetluse õigluse ja läbipaistvuse osas;

| I. | arvestades, et kohtuväliste hukkamiste uurimise asemel võib hoopis juhtuda, et vahistatakse hukatud isikute leinavad sugulased, nagu juhtus Mahdi Ramazaniga, kes võeti vahi alla oma poja haua ääres 2010. aasta detsembris ja kellele mõisteti pööraselt suur kautsjon, mida tal ei ole kuidagi võimalik maksta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kohtuväliste hukkamiste uurimise asemel võib hoopis juhtuda, et vahistatakse hukatud isikute leinavad sugulased, nagu juhtus Mahdi Ramazaniga, kes võeti vahi alla oma poja haua ääres 2010. aasta detsembris ja kellele mõisteti pööraselt suur kautsjon, mida tal ei ole kuidagi võimalik maksta;

| J. | arvestades, et Iraan on lubanud rahvusvahelisele üldsusele, et ta järgib kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Iraan on lubanud rahvusvahelisele üldsusele, et ta järgib kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| 1. | kutsub Iraani Islamivabariigi valitsust üles viivitamata ja tingimusteta vabastama Nasrin Sotoudeh ja kõik teised meelsusvangid, ning on seisukohal, et Nasrin Sotoudehi karistus on poliitilise iseloomuga, mille eesmärk on saavutada, et üks Iraani juhtivaid inimõiguste kaitsjaid ei saaks edasi tegutseda; |
| --- | --- |

1.

kutsub Iraani Islamivabariigi valitsust üles viivitamata ja tingimusteta vabastama Nasrin Sotoudeh ja kõik teised meelsusvangid, ning on seisukohal, et Nasrin Sotoudehi karistus on poliitilise iseloomuga, mille eesmärk on saavutada, et üks Iraani juhtivaid inimõiguste kaitsjaid ei saaks edasi tegutseda;

| 2. | mõistab karmilt hukka Nasrin Sotoudeh'le mõistetud erakordselt range karistuse ja tema abikaasa hirmutamise ning tunnustab tema vaprust ja pühendumust; |
| --- | --- |

2.

mõistab karmilt hukka Nasrin Sotoudeh'le mõistetud erakordselt range karistuse ja tema abikaasa hirmutamise ning tunnustab tema vaprust ja pühendumust;

| 3. | kutsub Iraani Islamivabariiki järgima advokaatide rolli käsitlevatest ÜRO üldpõhimõtetest tulenevaid norme, milles sätestatakse, et advokaatidel tuleb lubada teha oma tööd hirmutamise, takistamise, ahistamise ja ebakohase sekkumiseta, ning tunnistatakse, et advokaatidel on õigus sõnavabadusele, sealhulgas vabadusele osaleda õigusküsimuste avalikes aruteludes, õigusemõistmises ning inimõiguste edendamises ja kaitsmises; |
| --- | --- |

3.

kutsub Iraani Islamivabariiki järgima advokaatide rolli käsitlevatest ÜRO üldpõhimõtetest tulenevaid norme, milles sätestatakse, et advokaatidel tuleb lubada teha oma tööd hirmutamise, takistamise, ahistamise ja ebakohase sekkumiseta, ning tunnistatakse, et advokaatidel on õigus sõnavabadusele, sealhulgas vabadusele osaleda õigusküsimuste avalikes aruteludes, õigusemõistmises ning inimõiguste edendamises ja kaitsmises;

| 4. | mõistab karmilt hukka õigluse ja läbipaistvuse puudumise Iraani kohtumenetluses ja kutsub Iraani võime üles tagama nõuetekohast õigusemõistmist ja õigusalast tegevust; palub Iraani peakohtunikul ajatolla Sadegh Amoli Larijanil moodustada sõltumatu komisjon inimõiguste advokaatidele esitatud süüdistuste uurimiseks ja võtta vastutusele kõik ebaseaduslikes menetlustes osalenud ametiisikud; |
| --- | --- |

4.

mõistab karmilt hukka õigluse ja läbipaistvuse puudumise Iraani kohtumenetluses ja kutsub Iraani võime üles tagama nõuetekohast õigusemõistmist ja õigusalast tegevust; palub Iraani peakohtunikul ajatolla Sadegh Amoli Larijanil moodustada sõltumatu komisjon inimõiguste advokaatidele esitatud süüdistuste uurimiseks ja võtta vastutusele kõik ebaseaduslikes menetlustes osalenud ametiisikud;

| 5. | kutsub ametivõime üles võitlema inimõiguste rikkujate karistamatuse vastu julgeolekujõududes; kordab oma nõudmist, et kohtuväliste hukkamiste suhtes, mis väidetavatelt pandi toime alates vaidlusalustest presidendivalimistest juunis, algatataks sõltumatu uurimine ning väidetavad rikkujad toodaks kohtu ette; |
| --- | --- |

5.

kutsub ametivõime üles võitlema inimõiguste rikkujate karistamatuse vastu julgeolekujõududes; kordab oma nõudmist, et kohtuväliste hukkamiste suhtes, mis väidetavatelt pandi toime alates vaidlusalustest presidendivalimistest juunis, algatataks sõltumatu uurimine ning väidetavad rikkujad toodaks kohtu ette;

| 6. | kutsub Iraani valitsust üles tegema täielikku koostööd kõigi rahvusvaheliste inimõiguste alaste mehhanismidega, jätkama koostöövõimaluste otsimist inimõiguste ja õigusreformi alal ÜROga ning täielikult rakendama universaalse korrapärase läbivaatamise tulemusena esitatud soovitusi; |
| --- | --- |

6.

kutsub Iraani valitsust üles tegema täielikku koostööd kõigi rahvusvaheliste inimõiguste alaste mehhanismidega, jätkama koostöövõimaluste otsimist inimõiguste ja õigusreformi alal ÜROga ning täielikult rakendama universaalse korrapärase läbivaatamise tulemusena esitatud soovitusi;

| 7. | nõuab uut ÜRO mandaati, mille alusel määrata eriraportöör, kes uuriks kuritegusid ja aitaks kaasa inimõiguste rikkujate vastutusele võtmisele Iraanis; |
| --- | --- |

7.

nõuab uut ÜRO mandaati, mille alusel määrata eriraportöör, kes uuriks kuritegusid ja aitaks kaasa inimõiguste rikkujate vastutusele võtmisele Iraanis;

| 8. | kutsub Iraani ametivõime üles võimaldama Rahvusvahelisele Punase Risti Komiteele juurdepääsu kõikidele vangidele ja lubama rahvusvahelistel inimõiguste organisatsioonidel jälgida olukorda riigis; |
| --- | --- |

8.

kutsub Iraani ametivõime üles võimaldama Rahvusvahelisele Punase Risti Komiteele juurdepääsu kõikidele vangidele ja lubama rahvusvahelistel inimõiguste organisatsioonidel jälgida olukorda riigis;

| 9. | nõuab tungivalt, et Iraani võimud vaataksid läbi Zahra Bahrami mõistetud karistuse, tagaksid talle õiglase kohtumenetluse ning rahvusvaheliste normide kohaselt juurdepääsu Madalmaade ametivõimudele, arvestades tema Madalmaade kodakondsust; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et Iraani võimud vaataksid läbi Zahra Bahrami mõistetud karistuse, tagaksid talle õiglase kohtumenetluse ning rahvusvaheliste normide kohaselt juurdepääsu Madalmaade ametivõimudele, arvestades tema Madalmaade kodakondsust;

| 10. | kutsub Euroopa Välisteenistust üles kavandama lisameetmeid demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi raames, et aktiivselt kaitsta inimõiguste kaitsjaid Iraanis, ning julgustab liikmesriike ja kohalikke asutusi toetama selliseid algatusi nagu Euroopa varjupaigalinnade programm ja rahvusvaheline pagulaslinnade võrgustik; |
| --- | --- |

10.

kutsub Euroopa Välisteenistust üles kavandama lisameetmeid demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi raames, et aktiivselt kaitsta inimõiguste kaitsjaid Iraanis, ning julgustab liikmesriike ja kohalikke asutusi toetama selliseid algatusi nagu Euroopa varjupaigalinnade programm ja rahvusvaheline pagulaslinnade võrgustik;

| 11. | nõuab olemasolevat nimekirja isikutest ja organisatsioonidest, kellel ei ole lubatud reisida ELi, ning vahendite külmutamise laiendamist, et hõlmata need Iraani ametiisikud, kes vastutavad inimõiguste rikkumise, repressioonide ja vabaduse piiramise eest Iraanis; |
| --- | --- |

11.

nõuab olemasolevat nimekirja isikutest ja organisatsioonidest, kellel ei ole lubatud reisida ELi, ning vahendite külmutamise laiendamist, et hõlmata need Iraani ametiisikud, kes vastutavad inimõiguste rikkumise, repressioonide ja vabaduse piiramise eest Iraanis;

| 12. | kutsub ELi esindajaid ning komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat uuesti alustama Iraani Islamivabariigiga inimõiguste alaseid kõnelusi; |
| --- | --- |

12.

kutsub ELi esindajaid ning komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat uuesti alustama Iraani Islamivabariigiga inimõiguste alaseid kõnelusi;

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste komisjonile, Iraani ülemkohtu esimehele ning Iraani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

13.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste komisjonile, Iraani ülemkohtu esimehele ning Iraani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 341 E, 16.12.2010, lk 9.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0310.

---

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/99 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/99

---

Neljapäev, 20. jaanuar 2011ELi ja Liibüa raamleping

P7_TA(2011)0020

Euroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta soovitus nõukogule ELi ja Liibüa raamlepingu läbirääkimiste kohta (2010/2268(INI))

2012/C 136 E/19

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Ana Gomesi poolt fraktsiooni S&D nimel esitatud ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule ELi ja Liibüa raamlepingu käimasolevate läbirääkimiste kohta (B7-0615/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ana Gomesi poolt fraktsiooni S&D nimel esitatud ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule ELi ja Liibüa raamlepingu käimasolevate läbirääkimiste kohta (B7-0615/2010);

| — | võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 15. oktoobri 2007. aasta järeldusi ELi ja Liibüa raamlepingu läbirääkimiste alustamise kohta ning Euroopa Ülemkogu 18.–19. juuni ja 29.–30. oktoobri 2009. aasta järeldusi rändega seotud poliitika kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 15. oktoobri 2007. aasta järeldusi ELi ja Liibüa raamlepingu läbirääkimiste alustamise kohta ning Euroopa Ülemkogu 18.–19. juuni ja 29.–30. oktoobri 2009. aasta järeldusi rändega seotud poliitika kohta;

| — | võttes arvesse vastastikuse mõistmise memorandumit, millele volinik Ferrero-Waldner ja Euroopa asjade sekretär El Obeidi 23. juulil 2007 ühiselt alla kirjutasid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastastikuse mõistmise memorandumit, millele volinik Ferrero-Waldner ja Euroopa asjade sekretär El Obeidi 23. juulil 2007 ühiselt alla kirjutasid;

| — | võttes arvesse ELi ja Liibüa käimasolevaid läbirääkimisi raamlepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Liibüa käimasolevaid läbirääkimisi raamlepingu sõlmimiseks;

| — | võttes arvesse 2004. aasta novembris käivitatud Banghāzī HIV-tegevuskava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2004. aasta novembris käivitatud Banghāzī HIV-tegevuskava;

| — | võttes arvesse praegust praktilist rändealast koostööd ELi ja Liibüa vahel ning rännet käsitlevat koostöökava, mille komisjon ja Liibüa allkirjastasid 4. oktoobril 2010; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse praegust praktilist rändealast koostööd ELi ja Liibüa vahel ning rännet käsitlevat koostöökava, mille komisjon ja Liibüa allkirjastasid 4. oktoobril 2010;

| — | võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni;

| — | võttes arvesse 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsiooni ja 31. jaanuari 1967. aasta protokolli pagulasseisundi kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsiooni ja 31. jaanuari 1967. aasta protokolli pagulasseisundi kohta;

| — | võttes arvesse mitmeid inimõiguste alaseid õigusakte, millele Liibüa on alla kirjutanud, nagu kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt (1970), majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt (1970), rahvusvaheline konventsioon rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (1968), konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (1989), piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastane konventsioon (1989), lapse õiguste konventsioon (1993) ning rahvusvaheline konventsioon kõigi võõrtöötajate ja nende perekonnaliikmete õiguste kaitse kohta (2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse mitmeid inimõiguste alaseid õigusakte, millele Liibüa on alla kirjutanud, nagu kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt (1970), majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt (1970), rahvusvaheline konventsioon rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (1968), konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (1989), piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastane konventsioon (1989), lapse õiguste konventsioon (1993) ning rahvusvaheline konventsioon kõigi võõrtöötajate ja nende perekonnaliikmete õiguste kaitse kohta (2004);

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni 62/149, millega kutsutakse üles kehtestama moratooriumi surmanuhtluse kohaldamisele, ning ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni 63/168, milles nõutakse ÜRO Peaassamblee 2007. aasta resolutsiooni 62/149 rakendamist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni 62/149, millega kutsutakse üles kehtestama moratooriumi surmanuhtluse kohaldamisele, ning ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni 63/168, milles nõutakse ÜRO Peaassamblee 2007. aasta resolutsiooni 62/149 rakendamist;

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Liibüa ratifitseeris 26. märtsil 1987, ja selle 19. novembril 2003 ratifitseeritud protokolli inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika kohtu loomise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Liibüa ratifitseeris 26. märtsil 1987, ja selle 19. novembril 2003 ratifitseeritud protokolli inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika kohtu loomise kohta;

| — | võttes arvese 1969. aasta septembri Aafrika Liidu konventsiooni, millega reguleeritakse pagulaste küsimuse eriaspekte Aafrikas ning mille osaline Liibüa on olnud alates 17. juulist 1981; |
| --- | --- |

—

võttes arvese 1969. aasta septembri Aafrika Liidu konventsiooni, millega reguleeritakse pagulaste küsimuse eriaspekte Aafrikas ning mille osaline Liibüa on olnud alates 17. juulist 1981;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2007. aasta resolutsiooni Liibüas meditsiinitöötajatele mõistetud surmanuhtluse kohta (1) ja 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni hukkamiste kohta Liibüas (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2007. aasta resolutsiooni Liibüas meditsiinitöötajatele mõistetud surmanuhtluse kohta (1) ja 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni hukkamiste kohta Liibüas (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 121 lõiget 3 ja artiklit 97; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 121 lõiget 3 ja artiklit 97;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0368/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0368/2010),

| A. | arvestades, et kuigi Liibüat valitsetakse jätkuvalt autoritaarselt ning rikutakse süstemaatiliselt rahvusvahelisi konventsioone põhiõiguste ja -vabaduste kohta, süvenevad selle riigi suhted ELi liikmesriikidega kaubanduse ja poliitika alal ning Liibüa on ELi partner Vahemere piirkonnas ja Aafrikas paljudes julgeolekut ja stabiilsust mõjutavates valdkondades, eelkõige rände, rahvatervise, arengu, kaubandus- ja majandussuhete, kliimamuutuse, energia ja kultuuripärandi alal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kuigi Liibüat valitsetakse jätkuvalt autoritaarselt ning rikutakse süstemaatiliselt rahvusvahelisi konventsioone põhiõiguste ja -vabaduste kohta, süvenevad selle riigi suhted ELi liikmesriikidega kaubanduse ja poliitika alal ning Liibüa on ELi partner Vahemere piirkonnas ja Aafrikas paljudes julgeolekut ja stabiilsust mõjutavates valdkondades, eelkõige rände, rahvatervise, arengu, kaubandus- ja majandussuhete, kliimamuutuse, energia ja kultuuripärandi alal;

| B. | arvestades, et paljudel ELi liikmesriikidel on Liibüaga lähedased suhted, kusjuures Liibüa teeb riiklike ettevõtjate ja pankade kaudu Euroopasse finantsinvesteeringuid, ning arvestades, et Itaalia kirjutas 30. augustil 2008 alla Liibüaga sõlmitud sõpruslepingule, millega reguleeritakse suhteid mitmes valdkonnas, hõlmates ka koostööd rände haldamise alal ning rahalisi hüvitisi sõja ja koloniaalvalitsuse põhjustatud kahjude eest; arvestades, et 9. novembril 2010 palus Itaalia parlament valitsusel seda lepingut muuta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paljudel ELi liikmesriikidel on Liibüaga lähedased suhted, kusjuures Liibüa teeb riiklike ettevõtjate ja pankade kaudu Euroopasse finantsinvesteeringuid, ning arvestades, et Itaalia kirjutas 30. augustil 2008 alla Liibüaga sõlmitud sõpruslepingule, millega reguleeritakse suhteid mitmes valdkonnas, hõlmates ka koostööd rände haldamise alal ning rahalisi hüvitisi sõja ja koloniaalvalitsuse põhjustatud kahjude eest; arvestades, et 9. novembril 2010 palus Itaalia parlament valitsusel seda lepingut muuta;

| C. | arvestades, et praegu läbirääkimisel olev ELi ja Liibüa raamleping hõlmab paljusid valdkondi, muu hulgas aktiivsemat poliitilist dialoogi migratsiooniga toimetulemiseks, kaubandus- ja majandussuhete arendamist, energiajulgeolekut ja koostöö parandamist eri sektorites; arvestades, et raamlepinguga soovitakse luua võimalus Liibüa ja ELi vahelise poliitilise dialoogi elavdamiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et praegu läbirääkimisel olev ELi ja Liibüa raamleping hõlmab paljusid valdkondi, muu hulgas aktiivsemat poliitilist dialoogi migratsiooniga toimetulemiseks, kaubandus- ja majandussuhete arendamist, energiajulgeolekut ja koostöö parandamist eri sektorites; arvestades, et raamlepinguga soovitakse luua võimalus Liibüa ja ELi vahelise poliitilise dialoogi elavdamiseks;

| D. | arvestades, et inimõiguste austamine, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete järgimine ning vastuseis surmanuhtlusele on ELi aluspõhimõtted; arvestades, et Euroopa Parlament toetab kindlalt surmanuhtluse kaotamist kogu maailmas ning lisaks sellele, et ta on hukka mõistnud Liibüa kodanike ja välismaalaste hukkamised Liibüas, esitas ta korduvalt tungivaid üleskutseid Liibüas mitmeid aastaid vangistuses viibinud viiele Bulgaaria meditsiiniõele ja ühele Palestiina arstile määratud surmanuhtluse tühistamiseks ning nende vanglast vabastamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et inimõiguste austamine, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete järgimine ning vastuseis surmanuhtlusele on ELi aluspõhimõtted; arvestades, et Euroopa Parlament toetab kindlalt surmanuhtluse kaotamist kogu maailmas ning lisaks sellele, et ta on hukka mõistnud Liibüa kodanike ja välismaalaste hukkamised Liibüas, esitas ta korduvalt tungivaid üleskutseid Liibüas mitmeid aastaid vangistuses viibinud viiele Bulgaaria meditsiiniõele ja ühele Palestiina arstile määratud surmanuhtluse tühistamiseks ning nende vanglast vabastamiseks;

| E. | arvestades, et Liibüa on ratifitseerinud Aafrika Liidu konventsiooni, millega reguleeritakse Aafrika pagulasprobleemide eriaspekte ning mille artiklis 8 rõhutatakse, et kõnealune konventsioon on Aafrikas tõhus täiendus ÜRO 1951. aasta pagulaste konventsioonile ja et selle liikmed peaksid tegema koostööd ÜRO pagulaste ülemvolinikuga; arvestades, et Liibüa ei ole aga ratifitseerinud ÜRO 1951. aasta pagulaste konventsiooni, mis on ainus rahvusvaheline konventsioon, kus on sätestatud pagulaste terviklik määratlus, ning mille juurde kuuluvad siduvad kaitsemeetmed ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Pagulaste Ülemvoliniku Ameti spetsiaalne järelevalvesüsteem; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Liibüa on ratifitseerinud Aafrika Liidu konventsiooni, millega reguleeritakse Aafrika pagulasprobleemide eriaspekte ning mille artiklis 8 rõhutatakse, et kõnealune konventsioon on Aafrikas tõhus täiendus ÜRO 1951. aasta pagulaste konventsioonile ja et selle liikmed peaksid tegema koostööd ÜRO pagulaste ülemvolinikuga; arvestades, et Liibüa ei ole aga ratifitseerinud ÜRO 1951. aasta pagulaste konventsiooni, mis on ainus rahvusvaheline konventsioon, kus on sätestatud pagulaste terviklik määratlus, ning mille juurde kuuluvad siduvad kaitsemeetmed ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Pagulaste Ülemvoliniku Ameti spetsiaalne järelevalvesüsteem;

| F. | arvestades, et on olemas olulisi tõendeid selle kohta, et Liibüas on laialt levinud võõrtöötajate diskrimineerimine nende rahvusliku või etnilise päritolu alusel ning eelkõige Aafrika päritolu võõrtöötajate rassiline tagakiusamine, ning arvestades, et Euroopa Parlament väljendab sügavat muret naiste vastu suunatud seksuaalse vägivalla aktide kohta tulnud teadete pärast; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et on olemas olulisi tõendeid selle kohta, et Liibüas on laialt levinud võõrtöötajate diskrimineerimine nende rahvusliku või etnilise päritolu alusel ning eelkõige Aafrika päritolu võõrtöötajate rassiline tagakiusamine, ning arvestades, et Euroopa Parlament väljendab sügavat muret naiste vastu suunatud seksuaalse vägivalla aktide kohta tulnud teadete pärast;

| G. | arvestades, et ELi põhiõiguste harta artikli 19 lõikes 2 on sätestatud, et kedagi ei tohi tagasi saata, välja saata või välja anda riiki, kus teda tõsiselt ohustab surmanuhtlus, piinamine või muu ebainimlik või alandav kohtlemine või karistus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi põhiõiguste harta artikli 19 lõikes 2 on sätestatud, et kedagi ei tohi tagasi saata, välja saata või välja anda riiki, kus teda tõsiselt ohustab surmanuhtlus, piinamine või muu ebainimlik või alandav kohtlemine või karistus;

| H. | arvestades, et Liibüa valiti 13. mail 2010 ÜRO inimõiguste nõukokku ja ta on ratifitseerinud mitmeid inimõiguste alaseid õigusakte, ning arvestades, et Liibüal on rahvusvaheline juriidiline erikohustus austada inimõigusi, kuid siiani ei ole ta võtnud konkreetseid meetmeid selleks, et parandada oma inimõigustealast olukorda ja alustada lojaalset koostööd ÜRO erimenetluste ning lepinguorganitega; arvestades, et inimõigused on jagamatud ning kuigi Liibüa riik jaotab majandusliku abi ja sotsiaalhoolekande toetustena rahvatulu, millest Liibüa kodanikud ja selles riigis elavad välismaalased saavad mõningast kasu, puudub neil siiski suurem osa kodaniku- ja poliitilistest õigustest, nimelt sõnavabadus, ühinemis- ja kogunemisvabadus, õigus õiglasele kohtumõistmisele, töötajate õigused, naiste õigused ja vabad valimised, ning arvestades, et selles riigis toimub sageli omavoliline kinnipidamine, piinamine, tahtmatu kadumine ja diskrimineerimine, mis puudutab eelõige sisserännanuid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Liibüa valiti 13. mail 2010 ÜRO inimõiguste nõukokku ja ta on ratifitseerinud mitmeid inimõiguste alaseid õigusakte, ning arvestades, et Liibüal on rahvusvaheline juriidiline erikohustus austada inimõigusi, kuid siiani ei ole ta võtnud konkreetseid meetmeid selleks, et parandada oma inimõigustealast olukorda ja alustada lojaalset koostööd ÜRO erimenetluste ning lepinguorganitega; arvestades, et inimõigused on jagamatud ning kuigi Liibüa riik jaotab majandusliku abi ja sotsiaalhoolekande toetustena rahvatulu, millest Liibüa kodanikud ja selles riigis elavad välismaalased saavad mõningast kasu, puudub neil siiski suurem osa kodaniku- ja poliitilistest õigustest, nimelt sõnavabadus, ühinemis- ja kogunemisvabadus, õigus õiglasele kohtumõistmisele, töötajate õigused, naiste õigused ja vabad valimised, ning arvestades, et selles riigis toimub sageli omavoliline kinnipidamine, piinamine, tahtmatu kadumine ja diskrimineerimine, mis puudutab eelõige sisserännanuid;

| I. | arvestades, et riigivõimu ei rakendata Liibüas alati lähtuvalt õigusriigi põhimõtetest või demokraatlikust vastutusest ning see on kaasa toonud meelevaldse ja ettearvamatu suhtumise välismaalastesse ja välishuvidesse, nagu näitab hiljutine Šveitsi ärimeeste juhtum ning juhtum tundmatuks jäänud välismaalastega, kes hukati tavaliste kuritegude eest, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et riigivõimu ei rakendata Liibüas alati lähtuvalt õigusriigi põhimõtetest või demokraatlikust vastutusest ning see on kaasa toonud meelevaldse ja ettearvamatu suhtumise välismaalastesse ja välishuvidesse, nagu näitab hiljutine Šveitsi ärimeeste juhtum ning juhtum tundmatuks jäänud välismaalastega, kes hukati tavaliste kuritegude eest,

| 1. | edastab nõukogule seoses käimasolevate raamlepingu läbirääkimistega järgmised soovitused:






  a) | märgib ära nõukogu hiljutise otsuse lubada lõpuks piiratud arvul Euroopa Parlamendi liikmetel lugeda komisjonile antud volitusi ELi ja Liibüa raamlepingu läbirääkimiste pidamiseks; peab siiski kahetsusväärseks selle otsuse hilinemist ning nõuab, et Euroopa Parlamendile tagataks juurdepääs kõigile volitustele läbirääkimistel olevate rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 10, milles on sätestatud, et Euroopa Parlamenti teavitatakse viivitamata ja täielikult kõigil menetluse etappidel; |
| --- | --- | --- |

1.

edastab nõukogule seoses käimasolevate raamlepingu läbirääkimistega järgmised soovitused:

a)

märgib ära nõukogu hiljutise otsuse lubada lõpuks piiratud arvul Euroopa Parlamendi liikmetel lugeda komisjonile antud volitusi ELi ja Liibüa raamlepingu läbirääkimiste pidamiseks; peab siiski kahetsusväärseks selle otsuse hilinemist ning nõuab, et Euroopa Parlamendile tagataks juurdepääs kõigile volitustele läbirääkimistel olevate rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 10, milles on sätestatud, et Euroopa Parlamenti teavitatakse viivitamata ja täielikult kõigil menetluse etappidel;

| b) | tunneb heameelt ELi ja Liibüa vaheliste läbirääkimiste alustamise üle, millega on tehtud samm ELi jaoks uue suhte arendamiseks Vahemere piirkonnas ning Aafrikas; peab koostööd Liibüaga kasulikuks selliste teemade käsitlemisel nagu julgeolek ja stabiilsus, ränne, rahvatervis, areng, kaubandus, kliimamuutus, energia ja kultuur; |
| --- | --- |

b)

tunneb heameelt ELi ja Liibüa vaheliste läbirääkimiste alustamise üle, millega on tehtud samm ELi jaoks uue suhte arendamiseks Vahemere piirkonnas ning Aafrikas; peab koostööd Liibüaga kasulikuks selliste teemade käsitlemisel nagu julgeolek ja stabiilsus, ränne, rahvatervis, areng, kaubandus, kliimamuutus, energia ja kultuur;

| c) | kutsub nõukogu ja komisjoni üles soovitama Liibüale tungivalt Genfi 1951. aasta pagulaste konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli ratifitseerimist ja rakendamist, mis hõlmaks ka täielikku koostööd ÜRO pagulaste ülemvolinikuga, et tagada migrantide piisav kaitse ja õigused, ning selliste õigusaktide kehtestamist, mis tunnistaksid pagulaste staatust ja õigusi, eelkõige kollektiivse väljasaatmise keeldu ja mittetagasisaatmise põhimõtet; |
| --- | --- |

c)

kutsub nõukogu ja komisjoni üles soovitama Liibüale tungivalt Genfi 1951. aasta pagulaste konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli ratifitseerimist ja rakendamist, mis hõlmaks ka täielikku koostööd ÜRO pagulaste ülemvolinikuga, et tagada migrantide piisav kaitse ja õigused, ning selliste õigusaktide kehtestamist, mis tunnistaksid pagulaste staatust ja õigusi, eelkõige kollektiivse väljasaatmise keeldu ja mittetagasisaatmise põhimõtet;

| d) | tuletab nõukogule ja komisjonile meelde nende kohustust tagada ELi välispoliitika täielik kooskõla põhiõiguste hartaga, eelkõige selle artikliga 19, millega keelustatakse kollektiivne väljasaatmine ja kehtestatakse mittetagasisaatmise põhimõte; |
| --- | --- |

d)

tuletab nõukogule ja komisjonile meelde nende kohustust tagada ELi välispoliitika täielik kooskõla põhiõiguste hartaga, eelkõige selle artikliga 19, millega keelustatakse kollektiivne väljasaatmine ja kehtestatakse mittetagasisaatmise põhimõte;

| e) | soovitab tungivalt nõukogul ja komisjonil nõuda, et Liibüa ametivõimud kirjutaksid alla vastastikuse mõistmise memorandumile, millega ÜRO pagulaste ülemvolinikule antakse luba seaduslikult riigis viibida, et ta saaks täies ulatuses täita oma juurdepääsuõigust ja volitusi kaitsetegevuse alal; |
| --- | --- |

e)

soovitab tungivalt nõukogul ja komisjonil nõuda, et Liibüa ametivõimud kirjutaksid alla vastastikuse mõistmise memorandumile, millega ÜRO pagulaste ülemvolinikule antakse luba seaduslikult riigis viibida, et ta saaks täies ulatuses täita oma juurdepääsuõigust ja volitusi kaitsetegevuse alal;

| f) | kutsub nõukogu ja komisjoni tungivalt üles tagama, et tagasivõtulepingu sõlmimine Liibüaga oleks võimalik üksnes ebaseaduslike immigrantide puhul ning et lepingust jäetaks välja isikud, kes on kuulutanud ennast varjupaigataotlejaks, pagulaseks või kaitset vajavaks isikuks, ning kordab veel kord, et mittetagasisaatmise põhimõtet kohaldatakse kõigi isikute suhtes, keda ohustab surmanuhtlus, ebainimlik kohtlemine või piinamine; |
| --- | --- |

f)

kutsub nõukogu ja komisjoni tungivalt üles tagama, et tagasivõtulepingu sõlmimine Liibüaga oleks võimalik üksnes ebaseaduslike immigrantide puhul ning et lepingust jäetaks välja isikud, kes on kuulutanud ennast varjupaigataotlejaks, pagulaseks või kaitset vajavaks isikuks, ning kordab veel kord, et mittetagasisaatmise põhimõtet kohaldatakse kõigi isikute suhtes, keda ohustab surmanuhtlus, ebainimlik kohtlemine või piinamine;

| g) | kutsub nõukogu üles pakkuma ÜRO Liibüas tegutseva pagulaste ülemvoliniku poolt tunnustatud pagulastele võimalust ümberasumiseks vastavalt 4. oktoobril 2010 kokku lepitud rännet käsitlevale koostöökavale; |
| --- | --- |

g)

kutsub nõukogu üles pakkuma ÜRO Liibüas tegutseva pagulaste ülemvoliniku poolt tunnustatud pagulastele võimalust ümberasumiseks vastavalt 4. oktoobril 2010 kokku lepitud rännet käsitlevale koostöökavale;

| h) | kutsub nõukogu ja komisjoni üles suurendama toetust ÜRO pagulaste ülemvoliniku tegevusele ning tegema samas tööd selleks, et Liibüa ametivõimud järgiksid riigis asuvate dokumentideta migrantide puhul rahvusvahelisi humanitaarnorme ning et ÜRO pagulaste ülemvolinikul oleks seejuures süstemaatiline juurdepääs kinnipidamiskeskustele; |
| --- | --- |

h)

kutsub nõukogu ja komisjoni üles suurendama toetust ÜRO pagulaste ülemvoliniku tegevusele ning tegema samas tööd selleks, et Liibüa ametivõimud järgiksid riigis asuvate dokumentideta migrantide puhul rahvusvahelisi humanitaarnorme ning et ÜRO pagulaste ülemvolinikul oleks seejuures süstemaatiline juurdepääs kinnipidamiskeskustele;

| i) | kutsub nõukogu ja komisjoni üles pakkuma Liibüale ning ÜRO pagulaste ülemvolinikule, Rahvusvahelisele Migratsiooniorganisatsioonile, Rahvusvahelise Rändepoliitika Arendamise Keskusele ja teistele ekspertasutustele abi selles piirkonnas inimkaubanduse probleemiga tegelemiseks, mille juures tuleks erilist tähelepanu pöörata naiste ja laste kaitsele ning see peaks hõlmama ka abi pakkumist seaduslike migrantide integreerimiseks ning riigis asuvate ebaseaduslike migrantide tingimuste parandamist; tunneb seetõttu heameelt kokkuleppe üle rännet käsitlevas koostöökavas, millele volinikud Mälmstrom ja Füle ning Liibüa ametivõimud kirjutasid alla 2010. aasta oktoobris; |
| --- | --- |

i)

kutsub nõukogu ja komisjoni üles pakkuma Liibüale ning ÜRO pagulaste ülemvolinikule, Rahvusvahelisele Migratsiooniorganisatsioonile, Rahvusvahelise Rändepoliitika Arendamise Keskusele ja teistele ekspertasutustele abi selles piirkonnas inimkaubanduse probleemiga tegelemiseks, mille juures tuleks erilist tähelepanu pöörata naiste ja laste kaitsele ning see peaks hõlmama ka abi pakkumist seaduslike migrantide integreerimiseks ning riigis asuvate ebaseaduslike migrantide tingimuste parandamist; tunneb seetõttu heameelt kokkuleppe üle rännet käsitlevas koostöökavas, millele volinikud Mälmstrom ja Füle ning Liibüa ametivõimud kirjutasid alla 2010. aasta oktoobris;

| j) | nõuab tungivalt, et komisjon teeks Euroopa Parlamendile teatavaks kogu üksikasjaliku teabe välisabi rahastamisvahendite kohta, mida kasutatakse ELi ja Liibüa partnerluslepingu jaoks; |
| --- | --- |

j)

nõuab tungivalt, et komisjon teeks Euroopa Parlamendile teatavaks kogu üksikasjaliku teabe välisabi rahastamisvahendite kohta, mida kasutatakse ELi ja Liibüa partnerluslepingu jaoks;

| k) | nõuab tungivalt, et komisjoni veenaks Liibüat vastu võtma surmanuhtluse moratooriumi vastavalt ÜRO Peaassamblee 18. detsembril 2007 ja 18. detsembril 2008 vastu võetud resolutsioonidele surmanuhtluse kaotamiseks ning avalikustama statistika kõigi isikute kohta, kes on Liibüas alates 2008. aastast hukatud ning teatavaks tegema nende isiku ja süüdistuse, mille alusel nad süüdi mõisteti; palub kõrgel esindajal / komisjoni asepresidendil rõhutada, et EL peab surmanuhtluse täielikku kaotamist poliitiliseks prioriteediks, pidades sel teemal süstemaatiliselt läbirääkimisi Liibüa ametiasutustega; |
| --- | --- |

k)

nõuab tungivalt, et komisjoni veenaks Liibüat vastu võtma surmanuhtluse moratooriumi vastavalt ÜRO Peaassamblee 18. detsembril 2007 ja 18. detsembril 2008 vastu võetud resolutsioonidele surmanuhtluse kaotamiseks ning avalikustama statistika kõigi isikute kohta, kes on Liibüas alates 2008. aastast hukatud ning teatavaks tegema nende isiku ja süüdistuse, mille alusel nad süüdi mõisteti; palub kõrgel esindajal / komisjoni asepresidendil rõhutada, et EL peab surmanuhtluse täielikku kaotamist poliitiliseks prioriteediks, pidades sel teemal süstemaatiliselt läbirääkimisi Liibüa ametiasutustega;

| l) | kutsub nõukogu üles nõudma rahvusvahelist kriminaalkohut käsitleva sätte lisamist raamlepingusse, mis peaks ajendama Liibüat kaaluma Rooma statuudi ratifitseerimist; |
| --- | --- |

l)

kutsub nõukogu üles nõudma rahvusvahelist kriminaalkohut käsitleva sätte lisamist raamlepingusse, mis peaks ajendama Liibüat kaaluma Rooma statuudi ratifitseerimist;

| m) | palub nõukogul teha Liibüale ettepanek koostööks programmides, mis on mõeldud piirkondliku sünergia tugevdamiseks säästva arengu ja keskkonnaküsimustes, nagu kliimamuutus, veepuudus ja kõrbestumine; |
| --- | --- |

m)

palub nõukogul teha Liibüale ettepanek koostööks programmides, mis on mõeldud piirkondliku sünergia tugevdamiseks säästva arengu ja keskkonnaküsimustes, nagu kliimamuutus, veepuudus ja kõrbestumine;

| n) | kutsub nõukogu ja komisjoni üles ergutama raamlepingu üle peetavate läbirääkimiste käigus Liibüat osalema Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse ja Vahemere Liidu tegevuses ning selle peamistes projektides; |
| --- | --- |

n)

kutsub nõukogu ja komisjoni üles ergutama raamlepingu üle peetavate läbirääkimiste käigus Liibüat osalema Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse ja Vahemere Liidu tegevuses ning selle peamistes projektides;

| o) | kutsub komisjoni üles järgima täielikult ELi toimimise lepingu artiklist 218 tulenevat kohustust ja teavitama nõuetekohaselt Euroopa Parlamenti sellest, mida kavatseb EL käsitleda Liibüaga raamlepingu üle peetavate läbirääkimiste käigus energeetikapeatüki alla kuuluva tuumaenergiaalase koostöö valdkonnas, mis hõlmab igasugust poliitilist ja ohutusalast mõju; |
| --- | --- |

o)

kutsub komisjoni üles järgima täielikult ELi toimimise lepingu artiklist 218 tulenevat kohustust ja teavitama nõuetekohaselt Euroopa Parlamenti sellest, mida kavatseb EL käsitleda Liibüaga raamlepingu üle peetavate läbirääkimiste käigus energeetikapeatüki alla kuuluva tuumaenergiaalase koostöö valdkonnas, mis hõlmab igasugust poliitilist ja ohutusalast mõju;

| p) | õnnitleb Liibüa tervishoiuasutusi ja meditsiinitöötajaid suurte edusammude puhul HIVi/AIDSi leviku tõkestamisega seotud meditsiinilise ja teadusliku suutlikkuse abil, ning toetab taotlust laiendada seda koostööd ka muude nakkushaiguste ravile ja teistele meditsiinikeskustele Liibüas; kutsub ELi liikmesriike üles laiendama liibüalastest patsientidele eriarstiabi andmist, muu hulgas soodustades nende ajutist ravi Euroopa spetsialiseeritud raviasutustes; |
| --- | --- |

p)

õnnitleb Liibüa tervishoiuasutusi ja meditsiinitöötajaid suurte edusammude puhul HIVi/AIDSi leviku tõkestamisega seotud meditsiinilise ja teadusliku suutlikkuse abil, ning toetab taotlust laiendada seda koostööd ka muude nakkushaiguste ravile ja teistele meditsiinikeskustele Liibüas; kutsub ELi liikmesriike üles laiendama liibüalastest patsientidele eriarstiabi andmist, muu hulgas soodustades nende ajutist ravi Euroopa spetsialiseeritud raviasutustes;

| q) | leiab, et raamleping peaks sisaldama abi institutsioonilise suutlikkuse suurendamiseks, mis aitaks tugevdada kodanikuühiskonda, toetada moderniseerimist, soodustada demokraatlikke reforme, sõltumatuid massiteabevahendeid ja sõltumatuid kohtuasutusi ning toetada muid jõupingutusi äri, teadusmaailma, valitsusväliste organisatsioonide ja muude Liibüa sidusrühmade jaoks võimaluste loomiseks; |
| --- | --- |

q)

leiab, et raamleping peaks sisaldama abi institutsioonilise suutlikkuse suurendamiseks, mis aitaks tugevdada kodanikuühiskonda, toetada moderniseerimist, soodustada demokraatlikke reforme, sõltumatuid massiteabevahendeid ja sõltumatuid kohtuasutusi ning toetada muid jõupingutusi äri, teadusmaailma, valitsusväliste organisatsioonide ja muude Liibüa sidusrühmade jaoks võimaluste loomiseks;

| r) | kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama, et kaubanduse jaoks koostatud programmid keskenduvad ettevõtjate, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjate tegelikule toetamisele, et suurendada nende ekspordivõimet; |
| --- | --- |

r)

kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama, et kaubanduse jaoks koostatud programmid keskenduvad ettevõtjate, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjate tegelikule toetamisele, et suurendada nende ekspordivõimet;

| s) | kutsub nõukogu ja komisjoni üles ergutama Liibüat täielikult täitma kohustusi, mis ta võttis ühinedes ÜRO inimõiguste nõukoguga, ning kutsub seetõttu Liibüat üles esitama püsikutseid ametiisikutele, kes on nimetatud ametisse ÜRO erimenetluse raames, näiteks ÜRO eriraportöörile kohtuväliste, lihtmenetluse korras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste alal, ÜRO eriraportöörile piinamise alal, ÜRO eriraportöörile sõnavabaduse alal ning ÜRO eriraportöörile rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatuse kaasaegsete vormide alal ning sunniviisilise või tahtmatu kadumise töörühmale ja meelevaldsete kinnipidamiste töörühmale, mida on nõutud Liibüa kohta avaldatud korralises üldülevaates; nõuab, et riigis võimaldataks takistamatult ja sõltumatult kontrollida üldist inimõiguste olukorda; |
| --- | --- |

s)

kutsub nõukogu ja komisjoni üles ergutama Liibüat täielikult täitma kohustusi, mis ta võttis ühinedes ÜRO inimõiguste nõukoguga, ning kutsub seetõttu Liibüat üles esitama püsikutseid ametiisikutele, kes on nimetatud ametisse ÜRO erimenetluse raames, näiteks ÜRO eriraportöörile kohtuväliste, lihtmenetluse korras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste alal, ÜRO eriraportöörile piinamise alal, ÜRO eriraportöörile sõnavabaduse alal ning ÜRO eriraportöörile rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatuse kaasaegsete vormide alal ning sunniviisilise või tahtmatu kadumise töörühmale ja meelevaldsete kinnipidamiste töörühmale, mida on nõutud Liibüa kohta avaldatud korralises üldülevaates; nõuab, et riigis võimaldataks takistamatult ja sõltumatult kontrollida üldist inimõiguste olukorda;

| t) | kutsub nõukogu üles tagama, et Liibüa kodanikele antaks Schengeni viisa ilma asjatute viivitusteta, uurima muid lihtsustatud viisamenetluse võimalusi ning veenma Liibüa ametivõime, et nad hõlbustaksid viisade väljastamist Liibüas elavatele või seal kutsetööd tegevatele ELi kodanikele; |
| --- | --- |

t)

kutsub nõukogu üles tagama, et Liibüa kodanikele antaks Schengeni viisa ilma asjatute viivitusteta, uurima muid lihtsustatud viisamenetluse võimalusi ning veenma Liibüa ametivõime, et nad hõlbustaksid viisade väljastamist Liibüas elavatele või seal kutsetööd tegevatele ELi kodanikele;

| u) | soovitab võimalikult kiiresti moodustada ELi delegatsioon Tripolis; |
| --- | --- |

u)

soovitab võimalikult kiiresti moodustada ELi delegatsioon Tripolis;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ja teavitamise eesmärgil komisjonile ning Euroopa Liidu liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ja teavitamise eesmärgil komisjonile ning Euroopa Liidu liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT C 244E, 18.10.2007, lk 208.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0246.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 18. jaanuar 2011

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/104 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/104

---

Teisipäev, 18. jaanuar 2011Aktsiaseltside ühinemine ***I

P7_TA(2011)0001

Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb aktsiaseltside ühinemist (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0391 – C7-0209/2010 – 2008/0009(COD))

2012/C 136 E/20

(Seadusandlik tavamenetlus – kodifitseeritud tekst)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0026), ja muudetud ettepanekut (KOM(2010)0391); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0026), ja muudetud ettepanekut (KOM(2010)0391);

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2008. aasta esimese lugemise seisukohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2008. aasta esimese lugemise seisukohta (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 50 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0209/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 50 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0209/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. oktoobri 2010. aasta arvamust (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. oktoobri 2010. aasta arvamust (2);

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (3);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0363/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0363/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 286 E, 27.11.2009, lk 60.

(2)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

(3)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

Teisipäev, 18. jaanuar 2011P7_TC1-COD(2008)0009

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. jaanuaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, mis käsitleb aktsiaseltside ühinemist (kodifitseeritud tekst)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2011/35/EL) lõplikule kujule.)

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/105

---

Teisipäev, 18. jaanuar 2011EÜ ja Jordaania vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu protokolli sõlmimine, et võtta arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist ELiga ***

P7_TA(2011)0002

Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel, protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (06903/2010 – C7-0384/2010 – 2007/0231(NLE))

2012/C 136 E/21

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06903/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06903/2010);

| — | võttes arvesse protokolli eelnõu Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu juurde, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (09373/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli eelnõu Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu juurde, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (09373/2008);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 217 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0384/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 217 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0384/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81, artikli 90 lõiget 8 ja artikli 46 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81, artikli 90 lõiget 8 ja artikli 46 lõiget 1;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A7-0373/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A7-0373/2010),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Jordaania Hašimiidi Kuningriigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Jordaania Hašimiidi Kuningriigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/106 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/106

---

Teisipäev, 18. jaanuar 2011EÜ ning Lääne-Aafrika majandus- ja rahaliidu vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping ***

P7_TA(2011)0003

Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ning Lääne-Aafrika majandus- ja rahaliidu vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (06646/2010 – C7-0103/2010 – 2008/0145(NLE))

2012/C 136 E/22

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06646/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06646/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ning Lääne-Aafrika majandus- ja rahaliidu vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu eelnõu (06190/2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ning Lääne-Aafrika majandus- ja rahaliidu vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu eelnõu (06190/2009);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2, artikli 218 lõike 8 esimesele lõigule ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0103/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2, artikli 218 lõike 8 esimesele lõigule ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0103/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A7-0361/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A7-0361/2010),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ning Lääne-Aafrika majandus- ja rahaliidu riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ning Lääne-Aafrika majandus- ja rahaliidu riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/106 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/106

---

Teisipäev, 18. jaanuar 2011Ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ***II

P7_TA(2011)0004

Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ (10753/3/2010 – C7-0267/2010 – 2008/0098(COD))

2012/C 136 E/23

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (10753/3/2010 – C7-0267/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (10753/3/2010 – C7-0267/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepanekut (KOM(2008)0311) ja muudetud ettepanekut (KOM(2009)0579); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepanekut (KOM(2008)0311) ja muudetud ettepanekut (KOM(2009)0579);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0203/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0203/2008);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7;

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. veebruari 2009. aasta arvamust (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. veebruari 2009. aasta arvamust (2);

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 8. detsembri 2010. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi teise lugemise seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 8. detsembri 2010. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi teise lugemise seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 8;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 66; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 66;

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0343/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0343/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud teise lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud teise lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 184 E, 8.7.2010, lk 441.

(2)  ELT C 218, 11.9.2009, lk 15.

---

Teisipäev, 18. jaanuar 2011P7_TC2-COD(2008)0098

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 18. jaanuaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 305/2011) lõplikule kujule.)

---

Kolmapäev, 19. jaanuar 2011

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/108 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/108

---

Kolmapäev, 19. jaanuar 2011Patsiendiõiguste kohaldamine piiriüleses tervishoius ***II

P7_TA(2011)0007

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius (11038/2/2010 – C7-0266/2010 – 2008/0142(COD))

2012/C 136 E/24

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (11038/2/2010 – C7-0266/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (11038/2/2010 – C7-0266/2010);

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0414); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0414);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0257/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0257/2008);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7 ning artiklit 114; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7 ning artiklit 114;

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 4. detsembri 2008. aasta arvamust (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 4. detsembri 2008. aasta arvamust (2);

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 12. veebruari 2009. aasta arvamust (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 12. veebruari 2009. aasta arvamust (3);

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 21. detsembri 2010. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi teisel lugemisel vastu võetud seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 8 punktile a; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 21. detsembri 2010. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi teisel lugemisel vastu võetud seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 8 punktile a;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 66; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 66;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0307/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0307/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud teise lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud teise lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 184 E, 8.7.2010, lk 368.

(2)  ELT C 175, 28.7.2009, lk 116.

(3)  ELT C 120, 28.5.2009, lk 65.

---

Kolmapäev, 19. jaanuar 2011P7_TC2-COD(2008)0142

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 19. jaanuaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2011/24/EL) lõplikule kujule.)

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/109 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/109

---

Kolmapäev, 19. jaanuar 2011ELi ja Kameruni vaheline metsaõigusnormide alane leping ***

P7_TA(2011)0009

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodava puidu ja puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu (FLEGT) sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja Kameruni Vabariigi vahel (12796/2010 – C7-0339/2010 – 2010/0217(NLE))

2012/C 136 E/25

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12796/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12796/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Kameruni Vabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodava puidu ja puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu (FLEGT) eelnõu (13187/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Kameruni Vabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodava puidu ja puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu (FLEGT) eelnõu (13187/2010);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 3 esimesele lõigule ja lõike 4 esimesele lõigule, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ja lõikele 7 (C7-0339/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 3 esimesele lõigule ja lõike 4 esimesele lõigule, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ja lõikele 7 (C7-0339/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ja arengukomisjoni arvamust (A7-0371/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ja arengukomisjoni arvamust (A7-0371/2010),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Kameruni Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Kameruni Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/110 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/110

---

Kolmapäev, 19. jaanuar 2011ELi ja Kongo Vabariigi vaheline metsaõigusnormide alane leping ***

P7_TA(2011)0010

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Kongo Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluslepingu, milles käsitletakse metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist (FLEGT), sõlmimise kohta (10028/2010 – C7-0170/2010 – 2010/0062(NLE))

2012/C 136 E/26

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10028/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10028/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Kongo Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluslepingu eelnõu, milles käsitletakse metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist (FLEGT) (07636/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Kongo Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluslepingu eelnõu, milles käsitletakse metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist (FLEGT) (07636/2010);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 3 esimesele lõigule ja lõike 4 esimesele lõigule, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ja lõikele 7 (C7-0170/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 3 esimesele lõigule ja lõike 4 esimesele lõigule, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ja lõikele 7 (C7-0170/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ja arengukomisjoni arvamust (A7-0370/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ja arengukomisjoni arvamust (A7-0370/2010),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Kongo Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Kongo Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/110 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/110

---

Kolmapäev, 19. jaanuar 2011EÜ ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vaheline majanduspartnerluse vaheleping ***

P7_TA(2011)0012

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluslepingu sõlmimise kohta (05078/2010 – C7-0036/2010 – 2008/0250(NLE))

2012/C 136 E/27

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05078/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05078/2010);

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu eelnõu (05558/2/2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu eelnõu (05558/2/2009);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõikele 4 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0036/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõikele 4 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0036/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ja kalanduskomisjoni arvamust (A7-0365/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ja kalanduskomisjoni arvamust (A7-0365/2010),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide ja Vaikse ookeani piirkonna riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide ja Vaikse ookeani piirkonna riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 11.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 136/111 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 136/111

---

Kolmapäev, 19. jaanuar 2011EÜ ja Serbia vaheline stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping ***

P7_TA(2011)0015

Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu ja komisjoni otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimise kohta (15619/1/2007 – C7-0341/2010 – 2007/0255(NLE))

2012/C 136 E/28

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ja komisjoni otsuse eelnõu (15619/1/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja komisjoni otsuse eelnõu (15619/1/2007);

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu eelnõu (16005/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu eelnõu (16005/2007);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 217 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ja lõikele 8 ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 101 teisele lõigule (C7-0341/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 217 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ja lõikele 8 ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 101 teisele lõigule (C7-0341/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A7-0362/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A7-0362/2010),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Serbia Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Serbia Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---