# Jurnalul Oficial C 219/2012

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2012.219.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 219 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5524 iulie 2012 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2012.219.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 219

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5524 iulie 2012

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Consiliu |
| 2012/C 219/01 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru perioada 2011-2016 | 1 |
| 2012/C 219/02 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Belgiei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Belgiei pentru perioada 2012-2015 | 5 |
| 2012/C 219/03 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru perioada 2012-2015 | 9 |
| 2012/C 219/04 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Ciprului pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Ciprului pentru perioada 2012-2015 | 13 |
| 2012/C 219/05 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru perioada 2012-2015 | 17 |
| 2012/C 219/06 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru perioada 2012-2015 | 21 |
| 2012/C 219/07 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Estoniei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul actualizat de stabilitate al Estoniei pentru perioada 2012-2015 | 25 |
| 2012/C 219/08 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Finlandei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Finlandei pentru perioada 2012-2015 | 28 |
| 2012/C 219/09 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Franței pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Franței pentru perioada 2012-2016 | 31 |
| 2012/C 219/10 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Germaniei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Germaniei pentru perioada 2012-2016 | 35 |
| 2012/C 219/11 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Greciei pentru 2012 | 38 |
| 2012/C 219/12 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru perioada 2012-2015 | 40 |
| 2012/C 219/13 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Irlandei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Irlandei pentru perioada 2012-2015 | 44 |
| 2012/C 219/14 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Italiei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Italiei pentru perioada 2012-2015 | 46 |
| 2012/C 219/15 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Letoniei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Letoniei pentru perioada 2012-2015 | 50 |
| 2012/C 219/16 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Lituaniei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Lituaniei pentru perioada 2012-2015 | 54 |
| 2012/C 219/17 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Luxemburgului pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Luxemburgului pentru perioada 2012-2015 | 58 |
| 2012/C 219/18 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru perioada 2012-2015 | 61 |
| 2012/C 219/19 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei pentru perioada 2012-2015 | 65 |
| 2012/C 219/20 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Portugaliei pentru perioada 2012-2016 | 69 |
| 2012/C 219/21 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al României pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al României pentru perioada 2012-2015 | 72 |
| 2012/C 219/22 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru perioada 2012-2015 | 74 |
| 2012/C 219/23 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru perioada 2012-2015 | 77 |
| 2012/C 219/24 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Spaniei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Spaniei pentru perioada 2012-2015 | 81 |
| 2012/C 219/25 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Suediei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Suediei pentru perioada 2012-2015 | 85 |
| 2012/C 219/26 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Țărilor de Jos pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Țărilor de Jos pentru perioada 2012-2015 | 88 |
| 2012/C 219/27 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Regatului Unit pentru perioada 2012-2017 | 91 |
| 2012/C 219/28 | Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind punerea în aplicare a orientărilor generale pentru politicile economice ale statelor membre a căror monedă este euro | 95 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

2012/C 219/01

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru perioada 2011-2016

1

2012/C 219/02

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Belgiei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Belgiei pentru perioada 2012-2015

5

2012/C 219/03

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru perioada 2012-2015

9

2012/C 219/04

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Ciprului pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Ciprului pentru perioada 2012-2015

13

2012/C 219/05

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru perioada 2012-2015

17

2012/C 219/06

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru perioada 2012-2015

21

2012/C 219/07

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Estoniei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul actualizat de stabilitate al Estoniei pentru perioada 2012-2015

25

2012/C 219/08

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Finlandei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Finlandei pentru perioada 2012-2015

28

2012/C 219/09

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Franței pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Franței pentru perioada 2012-2016

31

2012/C 219/10

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Germaniei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Germaniei pentru perioada 2012-2016

35

2012/C 219/11

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Greciei pentru 2012

38

2012/C 219/12

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru perioada 2012-2015

40

2012/C 219/13

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Irlandei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Irlandei pentru perioada 2012-2015

44

2012/C 219/14

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Italiei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Italiei pentru perioada 2012-2015

46

2012/C 219/15

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Letoniei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Letoniei pentru perioada 2012-2015

50

2012/C 219/16

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Lituaniei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Lituaniei pentru perioada 2012-2015

54

2012/C 219/17

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Luxemburgului pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Luxemburgului pentru perioada 2012-2015

58

2012/C 219/18

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru perioada 2012-2015

61

2012/C 219/19

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei pentru perioada 2012-2015

65

2012/C 219/20

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Portugaliei pentru perioada 2012-2016

69

2012/C 219/21

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al României pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al României pentru perioada 2012-2015

72

2012/C 219/22

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru perioada 2012-2015

74

2012/C 219/23

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru perioada 2012-2015

77

2012/C 219/24

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Spaniei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Spaniei pentru perioada 2012-2015

81

2012/C 219/25

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Suediei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Suediei pentru perioada 2012-2015

85

2012/C 219/26

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Țărilor de Jos pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Țărilor de Jos pentru perioada 2012-2015

88

2012/C 219/27

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Regatului Unit pentru perioada 2012-2017

91

2012/C 219/28

Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind punerea în aplicare a orientărilor generale pentru politicile economice ale statelor membre a căror monedă este euro

95

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2012/C 219/29 | Notă explicativă — Document de însoțire a recomandărilor Consiliului către statele membre în cadrul semestrului european 2012 | 98 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2012/C 219/29

Notă explicativă — Document de însoțire a recomandărilor Consiliului către statele membre în cadrul semestrului european 2012

98

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/1

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru perioada 2011-2016

2012/C 219/01

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pe 2011 al Austriei (3) și a emis avizul cu privire la Programul de stabilitate actualizat al Austriei pentru perioada 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pe 2011 al Austriei (3) și a emis avizul cu privire la Programul de stabilitate actualizat al Austriei pentru perioada 2011-2014.

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Austria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Austria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată.

| (5) | La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care Comitetul pentru protecție socială este invitat, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și alte comitete, să prezinte opinii privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Respectivele opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(5)

La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care Comitetul pentru protecție socială este invitat, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și alte comitete, să prezinte opinii privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Respectivele opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă.

| (6) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(6)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (7) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

| (8) | La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(8)

La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (9) | La 24 aprilie 2012, Austria a prezentat Programul de stabilitate pentru perioada 2011-2016 și, la 25 aprilie 2012, Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(9)

La 24 aprilie 2012, Austria a prezentat Programul de stabilitate pentru perioada 2011-2016 și, la 25 aprilie 2012, Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (10) | Pe baza evaluării, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97, a programului de stabilitate, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din cadrul programului este prudent pentru 2012 și 2013. Pentru perioada 2014-2016, scenariul devine mai optimist, preconizând o creștere medie a PIB-ului de 2,1 %, o valoare constant superioară estimărilor actuale referitoare la creșterea potențială. Obiectivul strategiei bugetare prezentate în cadrul programului este corectarea deficitului excesiv până în 2013 și atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM) până în 2016. Programul a modificat acest OTM, de la un buget echilibrat pe întreaga durată a ciclului economic la un deficit structural de 0,45 % din PIB, ceea ce reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Corectarea prevăzută a deficitului excesiv este în conformitate cu termenul stabilit în recomandarea Consiliului emisă în decembrie 2009, în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive. Cu toate acestea, pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), efortul bugetar anual mediu prevăzut la 0,5 % din PIB pentru perioada 2011-2013 este inferior nivelului de 0,75 % din PIB recomandat de Consiliu. Progresele structurale preconizate în vederea îndeplinirii acestui OTM sunt suficiente în 2015, dar inferioare, în 2014 și 2016, criteriului de referință de 0,5 % din PIB pe an, stabilit în Pactul de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, având în vedere măsurile discreționare în materie de venituri, în perioada 2014-2015, rata estimată de creștere a cheltuielilor publice respectă criteriul de referință privind cheltuielile, stabilit în Pactul de stabilitate și de creștere. Obiectivele fiscale prezintă totuși riscuri legate atât de venituri, cât și de cheltuieli. De exemplu, efectul bugetar al anumitor măsuri este dificil de cuantificat, deoarece acesta depinde de aplicarea la nivel individual. Întrucât legislația nu a fost încă adoptată, pentru moment nu se cunosc detaliile privind taxa pe tranzacțiile financiare. Nu sunt identificate reducerile de cheltuieli preconizate la nivel subnațional. Programul de stabilitate prevede că ponderea datoriei în PIB, care s-a ridicat la 72,2 % la sfârșitul anului 2011, va atinge un nivel maxim de 75,3 % în 2013, înainte de a scădea treptat la 70,6 % în 2016. În ceea ce privește criteriul de referință privind reducerea datoriei, stabilit în Pactul de stabilitate și de creștere, în perioada 2014-2016, Austria va traversa o perioadă de tranziție, iar planurile prezentate în cadrul programului ar trebui să asigure înregistrarea unor progrese suficiente în vederea respectării acestui criteriu. Există totuși riscuri legate de această estimare din cauza creșterii datoriilor societăților de stat, clasificate în afara sectorului public, și a eventualelor sarcini suplimentare care decurg din sprijinul guvernamental acordat sectorului bancar. |
| --- | --- |

(10)

Pe baza evaluării, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97, a programului de stabilitate, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din cadrul programului este prudent pentru 2012 și 2013. Pentru perioada 2014-2016, scenariul devine mai optimist, preconizând o creștere medie a PIB-ului de 2,1 %, o valoare constant superioară estimărilor actuale referitoare la creșterea potențială. Obiectivul strategiei bugetare prezentate în cadrul programului este corectarea deficitului excesiv până în 2013 și atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM) până în 2016. Programul a modificat acest OTM, de la un buget echilibrat pe întreaga durată a ciclului economic la un deficit structural de 0,45 % din PIB, ceea ce reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Corectarea prevăzută a deficitului excesiv este în conformitate cu termenul stabilit în recomandarea Consiliului emisă în decembrie 2009, în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive. Cu toate acestea, pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), efortul bugetar anual mediu prevăzut la 0,5 % din PIB pentru perioada 2011-2013 este inferior nivelului de 0,75 % din PIB recomandat de Consiliu. Progresele structurale preconizate în vederea îndeplinirii acestui OTM sunt suficiente în 2015, dar inferioare, în 2014 și 2016, criteriului de referință de 0,5 % din PIB pe an, stabilit în Pactul de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, având în vedere măsurile discreționare în materie de venituri, în perioada 2014-2015, rata estimată de creștere a cheltuielilor publice respectă criteriul de referință privind cheltuielile, stabilit în Pactul de stabilitate și de creștere. Obiectivele fiscale prezintă totuși riscuri legate atât de venituri, cât și de cheltuieli. De exemplu, efectul bugetar al anumitor măsuri este dificil de cuantificat, deoarece acesta depinde de aplicarea la nivel individual. Întrucât legislația nu a fost încă adoptată, pentru moment nu se cunosc detaliile privind taxa pe tranzacțiile financiare. Nu sunt identificate reducerile de cheltuieli preconizate la nivel subnațional. Programul de stabilitate prevede că ponderea datoriei în PIB, care s-a ridicat la 72,2 % la sfârșitul anului 2011, va atinge un nivel maxim de 75,3 % în 2013, înainte de a scădea treptat la 70,6 % în 2016. În ceea ce privește criteriul de referință privind reducerea datoriei, stabilit în Pactul de stabilitate și de creștere, în perioada 2014-2016, Austria va traversa o perioadă de tranziție, iar planurile prezentate în cadrul programului ar trebui să asigure înregistrarea unor progrese suficiente în vederea respectării acestui criteriu. Există totuși riscuri legate de această estimare din cauza creșterii datoriilor societăților de stat, clasificate în afara sectorului public, și a eventualelor sarcini suplimentare care decurg din sprijinul guvernamental acordat sectorului bancar.

| (11) | Prin adoptarea celui mai recent pachet de consolidare fiscală, Austria se îndreaptă spre finanțe publice mai sustenabile. Însă măsurile cuprinse în acest pachet nu includ simplificarea într-o măsură semnificativă a relațiilor fiscale dintre autoritățile federale, regionale și locale, deși aceasta este recunoscută pe scară largă ca o sursă importantă de economii potențiale. Autoritățile federale și cele regionale au ajuns la un acord de principiu privind centralizarea finanțării acordate asistenței medicale, însă detaliile trebuie încă să fie negociate. |
| --- | --- |

(11)

Prin adoptarea celui mai recent pachet de consolidare fiscală, Austria se îndreaptă spre finanțe publice mai sustenabile. Însă măsurile cuprinse în acest pachet nu includ simplificarea într-o măsură semnificativă a relațiilor fiscale dintre autoritățile federale, regionale și locale, deși aceasta este recunoscută pe scară largă ca o sursă importantă de economii potențiale. Autoritățile federale și cele regionale au ajuns la un acord de principiu privind centralizarea finanțării acordate asistenței medicale, însă detaliile trebuie încă să fie negociate.

| (12) | În vederea creșterii vârstei efective de pensionare, Austria a inițiat reforme care vizează, în principal, restricționarea accesului la regimul de pensii de invaliditate. Nu a fost abordată accelerarea armonizării vârstei legale de pensionare între bărbați și femei, care este prevăzută, în prezent, pentru perioada 2024-2033. În plus, trebuie sporită capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor în vârstă și trebuie consolidată politica întreprinderilor privind îmbătrânirea activă. Este posibil ca măsurile propuse să nu fie suficient de ambițioase pentru a mări substanțial vârsta efectivă de pensionare. |
| --- | --- |

(12)

În vederea creșterii vârstei efective de pensionare, Austria a inițiat reforme care vizează, în principal, restricționarea accesului la regimul de pensii de invaliditate. Nu a fost abordată accelerarea armonizării vârstei legale de pensionare între bărbați și femei, care este prevăzută, în prezent, pentru perioada 2024-2033. În plus, trebuie sporită capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor în vârstă și trebuie consolidată politica întreprinderilor privind îmbătrânirea activă. Este posibil ca măsurile propuse să nu fie suficient de ambițioase pentru a mări substanțial vârsta efectivă de pensionare.

| (13) | Performanța pieței forței de muncă din Austria a fost foarte bună, fapt demonstrat de rata șomajului care, în 2010 și 2011, a atins valoarea cea mai redusă în Uniune. Cu toate acestea, se estimează că potențialul forței de muncă al Austriei va scădea începând cu anul 2020. Prin urmare, Austria va trebui să depună eforturi în vederea exploatării pe deplin a potențialului populației în vârstă de muncă, prin abordarea aspectelor referitoare la rata scăzută de ocupare în rândul lucrătorilor în vârstă și la utilizarea pe scară largă a regimurilor de pensionare anticipată și de pensii de invaliditate, a aspectelor referitoare la valoarea ridicată a sarcinii fiscale și a presiunii asigurărilor sociale asupra veniturilor salariale, precum și a aspectelor referitoare la concentrarea relativ mare a femeilor în locuri de muncă cu salarii scăzute și cu fracțiune de normă. În plus, potențialul persoanelor care provin din familii de migranți nu este valorificat pe deplin din cauza nivelului scăzut de educație sau a dificultăților legate de recunoașterea competențelor dobândite în străinătate. Conform programului OCDE pentru evaluarea internațională a elevilor (PISA), rezultatele școlare sunt inferioare mediei Uniunii, iar influența mediului socioeconomic asupra nivelului de educație este deosebit de puternică. Printre principalele provocări se află numărul crescând de studenți datorat unei mobilități ridicate de intrare („universitate în masă”) și ratele mari de încetare timpurie a studiilor (aproximativ 40 %), la care se adaugă o discrepanță considerabilă în ceea ce privește finanțarea. |
| --- | --- |

(13)

Performanța pieței forței de muncă din Austria a fost foarte bună, fapt demonstrat de rata șomajului care, în 2010 și 2011, a atins valoarea cea mai redusă în Uniune. Cu toate acestea, se estimează că potențialul forței de muncă al Austriei va scădea începând cu anul 2020. Prin urmare, Austria va trebui să depună eforturi în vederea exploatării pe deplin a potențialului populației în vârstă de muncă, prin abordarea aspectelor referitoare la rata scăzută de ocupare în rândul lucrătorilor în vârstă și la utilizarea pe scară largă a regimurilor de pensionare anticipată și de pensii de invaliditate, a aspectelor referitoare la valoarea ridicată a sarcinii fiscale și a presiunii asigurărilor sociale asupra veniturilor salariale, precum și a aspectelor referitoare la concentrarea relativ mare a femeilor în locuri de muncă cu salarii scăzute și cu fracțiune de normă. În plus, potențialul persoanelor care provin din familii de migranți nu este valorificat pe deplin din cauza nivelului scăzut de educație sau a dificultăților legate de recunoașterea competențelor dobândite în străinătate. Conform programului OCDE pentru evaluarea internațională a elevilor (PISA), rezultatele școlare sunt inferioare mediei Uniunii, iar influența mediului socioeconomic asupra nivelului de educație este deosebit de puternică. Printre principalele provocări se află numărul crescând de studenți datorat unei mobilități ridicate de intrare („universitate în masă”) și ratele mari de încetare timpurie a studiilor (aproximativ 40 %), la care se adaugă o discrepanță considerabilă în ceea ce privește finanțarea.

| (14) | Austria se bucură de o poziție favorabilă în ceea ce privește competitivitatea și productivitatea. Cu toate acestea, se confruntă cu unele deficiențe structurale în mai multe domenii, care pot dăuna potențialului său de creștere economică pe termen lung. Concurența în sectorul serviciilor nu a fost deosebit de favorabilă cererii interne. Nu au fost abordate problemele privind prețurile ridicate de acces la rețea și comportamentul întreprinderilor tradiționale de denaturare a concurenței (care afectează intrarea pe piață, concurența și inovarea). Continuă să existe restricții nejustificate în ceea ce privește profesiile liberale: numărul profesiilor reglementate pe care Austria le-a notificat Comisiei depășește cu mult media Uniunii. Este necesar să se evalueze justificarea și proporționalitatea reglementării acestor profesii. În ceea ce privește angajamentul Austriei de a consolida autoritatea federală de concurență, nu s-au înregistrat progrese concrete. Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (6) (directiva privind serviciile) a fost în cele din urmă pusă în aplicare prin adoptarea unei legi „orizontale” și prin schimbări legislative la nivel de provincie, în conformitate cu recomandarea Consiliului din 2011. |
| --- | --- |

(14)

Austria se bucură de o poziție favorabilă în ceea ce privește competitivitatea și productivitatea. Cu toate acestea, se confruntă cu unele deficiențe structurale în mai multe domenii, care pot dăuna potențialului său de creștere economică pe termen lung. Concurența în sectorul serviciilor nu a fost deosebit de favorabilă cererii interne. Nu au fost abordate problemele privind prețurile ridicate de acces la rețea și comportamentul întreprinderilor tradiționale de denaturare a concurenței (care afectează intrarea pe piață, concurența și inovarea). Continuă să existe restricții nejustificate în ceea ce privește profesiile liberale: numărul profesiilor reglementate pe care Austria le-a notificat Comisiei depășește cu mult media Uniunii. Este necesar să se evalueze justificarea și proporționalitatea reglementării acestor profesii. În ceea ce privește angajamentul Austriei de a consolida autoritatea federală de concurență, nu s-au înregistrat progrese concrete. Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (6) (directiva privind serviciile) a fost în cele din urmă pusă în aplicare prin adoptarea unei legi „orizontale” și prin schimbări legislative la nivel de provincie, în conformitate cu recomandarea Consiliului din 2011.

| (15) | Sectorul financiar din Austria se confruntă cu provocări deosebite referitoare la expunerea ridicată a băncilor austriece față de țările din Europa Centrală, de Est și de Sud-Est, întrucât, în multe din aceste economii, deteriorarea calității activelor este în continuare posibilă. Deciziile de politică ce prezintă un impact transfrontalier trebuie să fie precedate de un schimb de informații și de coordonarea cu autoritățile de supraveghere din țara gazdă. Autoritățile trebuie, de asemenea, să continue să monitorizeze îndeaproape și să restructureze băncile care au beneficiat de sprijin din partea sectorului public, în special instituțiile de credit care au fost naționalizate. |
| --- | --- |

(15)

Sectorul financiar din Austria se confruntă cu provocări deosebite referitoare la expunerea ridicată a băncilor austriece față de țările din Europa Centrală, de Est și de Sud-Est, întrucât, în multe din aceste economii, deteriorarea calității activelor este în continuare posibilă. Deciziile de politică ce prezintă un impact transfrontalier trebuie să fie precedate de un schimb de informații și de coordonarea cu autoritățile de supraveghere din țara gazdă. Autoritățile trebuie, de asemenea, să continue să monitorizeze îndeaproape și să restructureze băncile care au beneficiat de sprijin din partea sectorului public, în special instituțiile de credit care au fost naționalizate.

| (16) | Austria și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Acestea, la care se adaugă punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează stimularea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea competitivității și promovarea sustenabilității finanțelor publice. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus, iar rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor. |
| --- | --- |

(16)

Austria și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Acestea, la care se adaugă punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează stimularea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea competitivității și promovarea sustenabilității finanțelor publice. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus, iar rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor.

| (17) | În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Austriei și a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă. Comisia a luat în considerare nu doar relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Austria, ci și conformitatea acestora cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene printr-o contribuție de la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-7 de mai jos. |
| --- | --- |

(17)

În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Austriei și a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă. Comisia a luat în considerare nu doar relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Austria, ci și conformitatea acestora cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene printr-o contribuție de la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-7 de mai jos.

| (18) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate, iar avizul său (7) se reflectă în special în recomandarea de la punctul 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(18)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate, iar avizul său (7) se reflectă în special în recomandarea de la punctul 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2012-2013, Austria să întreprindă acțiuni, astfel încât:

| 1. | Să execute, conform planificărilor, bugetul pentru anul 2012 și să consolideze și să pună riguros în aplicare strategia bugetară pentru 2013 și pentru perioada ulterioară; să indice într-o măsură suficientă măsurile adoptate (în special la nivel subnațional), pentru a asigura corectarea în timp util a deficitului excesiv și realizarea efortului mediu anual de ajustare structurală, care a fost specificat în recomandările Consiliului din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive; să asigure, ulterior, un efort adecvat de ajustare structurală pentru înregistrarea unor progrese suficiente în vederea îndeplinirii OTM, inclusiv a respectării criteriului de referință privind cheltuielile. |
| --- | --- |

1.

Să execute, conform planificărilor, bugetul pentru anul 2012 și să consolideze și să pună riguros în aplicare strategia bugetară pentru 2013 și pentru perioada ulterioară; să indice într-o măsură suficientă măsurile adoptate (în special la nivel subnațional), pentru a asigura corectarea în timp util a deficitului excesiv și realizarea efortului mediu anual de ajustare structurală, care a fost specificat în recomandările Consiliului din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive; să asigure, ulterior, un efort adecvat de ajustare structurală pentru înregistrarea unor progrese suficiente în vederea îndeplinirii OTM, inclusiv a respectării criteriului de referință privind cheltuielile.

| 2. | Să ia măsuri suplimentare pentru a consolida cadrul bugetar național prin armonizarea responsabilităților autorităților publice la nivel federal, regional și local, în special prin punerea în aplicare a unor reforme concrete care să vizeze îmbunătățirea organizării, finanțării și eficienței în domeniul asistenței medicale și al educației. |
| --- | --- |

2.

Să ia măsuri suplimentare pentru a consolida cadrul bugetar național prin armonizarea responsabilităților autorităților publice la nivel federal, regional și local, în special prin punerea în aplicare a unor reforme concrete care să vizeze îmbunătățirea organizării, finanțării și eficienței în domeniul asistenței medicale și al educației.

| 3. | Să accelereze armonizarea vârstei legale de pensionare între bărbați și femei; să stimuleze capacitatea de inserție profesională în rândul lucrătorilor în vârstă și să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare a reformelor recente care restricționează accesul la mijloace de pensionare anticipată, în vederea asigurării creșterii vârstei efective de pensionare, inclusiv prin corelarea vârstei legale de pensionare cu speranța de viață. |
| --- | --- |

3.

Să accelereze armonizarea vârstei legale de pensionare între bărbați și femei; să stimuleze capacitatea de inserție profesională în rândul lucrătorilor în vârstă și să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare a reformelor recente care restricționează accesul la mijloace de pensionare anticipată, în vederea asigurării creșterii vârstei efective de pensionare, inclusiv prin corelarea vârstei legale de pensionare cu speranța de viață.

| 4. | Să ia măsuri care să vizeze reducerea sarcinii fiscale efective și a presiunii asigurărilor sociale asupra forței de muncă, în special pentru persoanele cu venituri reduse, în vederea creșterii ratelor de ocupare în rândul persoanelor în vârstă și al femeilor, dată fiind necesitatea de a contracara impactul schimbărilor demografice asupra populației active; să transfere sarcina fiscală, într-un mod neutru din punct de vedere bugetar, către impozitele imobiliare și taxele de mediu; să reducă diferența semnificativă de remunerare între femei și bărbați și să sporească șansele femeilor de angajare cu normă întreagă, în special prin furnizarea unor servicii suplimentare de îngrijire adresate persoanelor aflate în întreținere. |
| --- | --- |

4.

Să ia măsuri care să vizeze reducerea sarcinii fiscale efective și a presiunii asigurărilor sociale asupra forței de muncă, în special pentru persoanele cu venituri reduse, în vederea creșterii ratelor de ocupare în rândul persoanelor în vârstă și al femeilor, dată fiind necesitatea de a contracara impactul schimbărilor demografice asupra populației active; să transfere sarcina fiscală, într-un mod neutru din punct de vedere bugetar, către impozitele imobiliare și taxele de mediu; să reducă diferența semnificativă de remunerare între femei și bărbați și să sporească șansele femeilor de angajare cu normă întreagă, în special prin furnizarea unor servicii suplimentare de îngrijire adresate persoanelor aflate în întreținere.

| 5. | Să pună în aplicare în continuare măsuri pentru a îmbunătăți rezultatele școlare, în special în rândul tinerilor defavorizați; să ia măsuri care să vizeze reducerea ratei de încetare timpurie a studiilor superioare. |
| --- | --- |

5.

Să pună în aplicare în continuare măsuri pentru a îmbunătăți rezultatele școlare, în special în rândul tinerilor defavorizați; să ia măsuri care să vizeze reducerea ratei de încetare timpurie a studiilor superioare.

| 6. | Să ia măsuri suplimentare pentru încurajarea concurenței, în sectoarele de servicii, prin eliminarea barierelor la intrarea pe piețele cu amănuntul de comunicații, transport și energie. Acolo unde există restricții nejustificate privind accesul la profesiile liberale, acestea ar trebui eliminate; să consolideze competențele autorității federale din domeniul concurenței și să accelereze punerea în aplicare a reformei dreptului concurenței. |
| --- | --- |

6.

Să ia măsuri suplimentare pentru încurajarea concurenței, în sectoarele de servicii, prin eliminarea barierelor la intrarea pe piețele cu amănuntul de comunicații, transport și energie. Acolo unde există restricții nejustificate privind accesul la profesiile liberale, acestea ar trebui eliminate; să consolideze competențele autorității federale din domeniul concurenței și să accelereze punerea în aplicare a reformei dreptului concurenței.

| 7. | Să restructureze și monitorizeze în continuare acele bănci care au beneficiat de ajutoare publice, evitând în același timp reducerea excesivă a efectului de levier; să continue îmbunătățirea cooperării și a coordonării în domeniul deciziilor privind politicile naționale cu autoritățile de supraveghere din sectorul financiar din alte țări. |
| --- | --- |

7.

Să restructureze și monitorizeze în continuare acele bănci care au beneficiat de ajutoare publice, evitând în același timp reducerea excesivă a efectului de levier; să continue îmbunătățirea cooperării și a coordonării în domeniul deciziilor privind politicile naționale cu autoritățile de supraveghere din sectorul financiar din alte țări.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

2

(3)  JO C 210, 16.7.2011, p. 8.

3

(4)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

4

(5)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și cele temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, folosind metodologia stabilită de comun acord.

5

(6)  JO L 376, 27.12.2006, p. 36.

6

(7)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/5

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al Belgiei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Belgiei pentru perioada 2012-2015

2012/C 219/02

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Europa 2020, bazată pe coordonarea extinsă a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Europa 2020, bazată pe coordonarea extinsă a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Belgiei pentru 2011 (4) și a emis un aviz cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Belgiei pentru perioada 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Belgiei pentru 2011 (4) și a emis un aviz cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Belgiei pentru perioada 2011-2014.

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care este ancorat în Strategia Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Belgia ca unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care este ancorat în Strategia Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Belgia ca unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată.

| (5) | La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care a invitat Comitetul pentru protecție socială, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și cu alte comitete, să prezinte opinii privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Respectivele opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(5)

La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care a invitat Comitetul pentru protecție socială, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și cu alte comitete, să prezinte opinii privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Respectivele opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă.

| (6) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(6)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (7) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, consolidării fiscale și acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat necesitatea de a acorda prioritate consolidării fiscale favorabile creșterii, restabilirii condițiilor normale de creditare a economiei, promovării creșterii și a competitivității, abordării șomajului și a consecințelor sociale ale crizei și modernizării administrației publice. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, consolidării fiscale și acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat necesitatea de a acorda prioritate consolidării fiscale favorabile creșterii, restabilirii condițiilor normale de creditare a economiei, promovării creșterii și a competitivității, abordării șomajului și a consecințelor sociale ale crizei și modernizării administrației publice.

| (8) | La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a fi incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. |
| --- | --- |

(8)

La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a fi incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă.

| (9) | La 30 aprilie 2012, Belgia a prezentat Programul de stabilitate pentru perioada 2012-2015 și Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Comisia a examinat, de asemenea, în cadrul unei analize aprofundate, realizate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, dacă Belgia este afectată de dezechilibre macroeconomice. Comisia a concluzionat în analiza aprofundată că Belgia se confruntă cu un dezechilibru extern, care nu este însă unul excesiv. |
| --- | --- |

(9)

La 30 aprilie 2012, Belgia a prezentat Programul de stabilitate pentru perioada 2012-2015 și Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Comisia a examinat, de asemenea, în cadrul unei analize aprofundate, realizate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, dacă Belgia este afectată de dezechilibre macroeconomice. Comisia a concluzionat în analiza aprofundată că Belgia se confruntă cu un dezechilibru extern, care nu este însă unul excesiv.

| (10) | Pe baza evaluării programului de stabilitate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare din program este plauzibil pentru anii 2012 și 2013 și optimist pentru anii 2014 și 2015, întrucât preconizează o creștere a PIB-ului mult mai mare față de ultimele estimări ale creșterii potențiale, indicate în previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012. Obiectivul strategiei bugetare prezentat în program este reducerea deficitului sub 3 % din PIB în 2012 (la 2,8 % din PIB, în scădere de la 3,7 % din PIB în 2011) și la zero în 2015. Programul confirmă obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) anterior, și anume un excedent de 0,5 % din PIB în termeni structurali, care reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Deficitul global planificat pentru 2012 respectă termenul stabilit de Consiliu pentru corectarea deficitului excesiv, iar efortul fiscal planificat respectă recomandarea Consiliului în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive de realizare a unui efort anual mediu de minimum 3⁄4 % din PIB în termeni structurali. Luând în considerare măsurile discreționare privind veniturile, rata de creștere a cheltuielilor publice preconizată respectă obiectivul de referință în materie de cheltuieli prevăzut în Pactul de stabilitate și de creștere pentru perioada 2013-2015, dar nu pentru anul 2012. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), programul de stabilitate estimează că soldul structural se va îmbunătăți cu 1,1 puncte procentuale din PIB în 2012 și, în medie, cu aproximativ 0,8 % din PIB în perioada 2013-2015.
  Cu toate acestea, există riscuri care rezultă din faptul că măsurile suplimentare care urmează să fie adoptate începând din 2013 nu sunt încă precizate și din faptul că scenariul macroeconomic pentru 2014 și anii următori este prea optimist. În conformitate cu programul de stabilitate, datoria publică care, la 98,0 % din PIB în 2011 depășește cu mult pragul de 60 %, se așteaptă să se stabilizeze și ulterior să scadă la 92,3 % în 2015, ceea ce ar implica suficiente progrese către îndeplinirea obiectivului de referință din Pactul de stabilitate și de creștere privind reducerea datoriei.
  În plus, datoriile implicite care decurg din garanțiile acordate sectorului financiar sunt deosebit de mari. Cadrul multianual pentru administrația publică, bazat pe reguli, în special în ceea ce privește cheltuielile, ar avea de beneficiat de pe urma mecanismelor de punere în aplicare și/sau a angajamentelor asumate de regiunile și comunitățile din Belgia, precum și de pe urma structurilor locale, în vederea îndeplinirii obiectivelor în materie de deficit care le revin. |
| --- | --- |

(10)

Pe baza evaluării programului de stabilitate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare din program este plauzibil pentru anii 2012 și 2013 și optimist pentru anii 2014 și 2015, întrucât preconizează o creștere a PIB-ului mult mai mare față de ultimele estimări ale creșterii potențiale, indicate în previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012. Obiectivul strategiei bugetare prezentat în program este reducerea deficitului sub 3 % din PIB în 2012 (la 2,8 % din PIB, în scădere de la 3,7 % din PIB în 2011) și la zero în 2015. Programul confirmă obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) anterior, și anume un excedent de 0,5 % din PIB în termeni structurali, care reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Deficitul global planificat pentru 2012 respectă termenul stabilit de Consiliu pentru corectarea deficitului excesiv, iar efortul fiscal planificat respectă recomandarea Consiliului în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive de realizare a unui efort anual mediu de minimum 3⁄4 % din PIB în termeni structurali. Luând în considerare măsurile discreționare privind veniturile, rata de creștere a cheltuielilor publice preconizată respectă obiectivul de referință în materie de cheltuieli prevăzut în Pactul de stabilitate și de creștere pentru perioada 2013-2015, dar nu pentru anul 2012. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), programul de stabilitate estimează că soldul structural se va îmbunătăți cu 1,1 puncte procentuale din PIB în 2012 și, în medie, cu aproximativ 0,8 % din PIB în perioada 2013-2015.

Cu toate acestea, există riscuri care rezultă din faptul că măsurile suplimentare care urmează să fie adoptate începând din 2013 nu sunt încă precizate și din faptul că scenariul macroeconomic pentru 2014 și anii următori este prea optimist. În conformitate cu programul de stabilitate, datoria publică care, la 98,0 % din PIB în 2011 depășește cu mult pragul de 60 %, se așteaptă să se stabilizeze și ulterior să scadă la 92,3 % în 2015, ceea ce ar implica suficiente progrese către îndeplinirea obiectivului de referință din Pactul de stabilitate și de creștere privind reducerea datoriei.

În plus, datoriile implicite care decurg din garanțiile acordate sectorului financiar sunt deosebit de mari. Cadrul multianual pentru administrația publică, bazat pe reguli, în special în ceea ce privește cheltuielile, ar avea de beneficiat de pe urma mecanismelor de punere în aplicare și/sau a angajamentelor asumate de regiunile și comunitățile din Belgia, precum și de pe urma structurilor locale, în vederea îndeplinirii obiectivelor în materie de deficit care le revin.

| (11) | Ar trebui abordate costurile asociate îmbătrânirii demografice și ar trebui obținută o scădere structurală a deficitului, pentru a reduce nivelul ridicat al datoriei publice. Noul guvern federal a convenit, în decembrie 2011, cu privire la realizarea unei reforme a sistemului belgian de securitate socială pentru persoanele în vârstă. În prezent, este necesară o punere în aplicare și o monitorizare eficace a reformelor statutare inițiate, în vederea majorării vârstei efective de pensionare. Este crucial ca reforma sistemului de securitate socială pentru persoanele în vârstă să se bazeze pe măsuri care promovează îmbătrânirea activă și prelungirea vieții active, iar întreprinderea unor reforme suplimentare, cum ar fi corelarea vârstei de pensionare prevăzută de lege cu speranța de viață, ar contribui, de asemenea, la atingerea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(11)

Ar trebui abordate costurile asociate îmbătrânirii demografice și ar trebui obținută o scădere structurală a deficitului, pentru a reduce nivelul ridicat al datoriei publice. Noul guvern federal a convenit, în decembrie 2011, cu privire la realizarea unei reforme a sistemului belgian de securitate socială pentru persoanele în vârstă. În prezent, este necesară o punere în aplicare și o monitorizare eficace a reformelor statutare inițiate, în vederea majorării vârstei efective de pensionare. Este crucial ca reforma sistemului de securitate socială pentru persoanele în vârstă să se bazeze pe măsuri care promovează îmbătrânirea activă și prelungirea vieții active, iar întreprinderea unor reforme suplimentare, cum ar fi corelarea vârstei de pensionare prevăzută de lege cu speranța de viață, ar contribui, de asemenea, la atingerea acestui obiectiv.

| (12) | Sistemul financiar belgian se confruntă în continuare cu provocări considerabile. Restructurarea băncilor belgiene este în curs de desfășurare și ajutoarele de stat acordate în 2008/2009 ca răspuns la criza financiară nu au fost încă rambursate integral. În plus, având în vedere nivelul ridicat de garanții, riscurile cu care se confruntă sectorul bancar și sectorul public sunt intercorelate. |
| --- | --- |

(12)

Sistemul financiar belgian se confruntă în continuare cu provocări considerabile. Restructurarea băncilor belgiene este în curs de desfășurare și ajutoarele de stat acordate în 2008/2009 ca răspuns la criza financiară nu au fost încă rambursate integral. În plus, având în vedere nivelul ridicat de garanții, riscurile cu care se confruntă sectorul bancar și sectorul public sunt intercorelate.

| (13) | Situația contului curent se deteriorează treptat în timp. Îmbunătățirea balanței serviciilor nu compensează deteriorarea balanței comerțului cu bunuri. Exporturile belgiene de bunuri au pierdut teren nu numai în ceea ce privește comerțul mondial în extindere, dar și față de alte state membre din zona euro și față de zona euro, în medie, evidențiind evoluții nefavorabile ale costurilor interne exprimate în costuri unitare cu forța de muncă comparativ cu principalii parteneri comerciali ai Belgiei (Țările de jos, Franța, Germania) și cu zona euro în ansamblu. Dată fiind existența unui sistem automat de indexare a salariilor, este posibil ca eforturile guvernului de a limita creșterile salariale reale la cel mult 0,3 % în perioada 2011-2012 să nu fi împiedicat o creștere a salariilor nominale mai mare decât cea din țările vecine. Chiar dacă nivelurile productivității sunt ridicate, creșterea Belgiei este slabă și, în plus, costurile cu consumul intermediar, în special cu energia, sunt ridicate. Prețurile cu amănuntul la gaz și la energie electrică au fost înghețate pentru a limita inflația, dar nu au fost luate măsuri concrete în ceea ce privește reformarea sistemului de negociere și de indexare a salariilor. Intensitatea cercetării și dezvoltării (C&D) din sectorul privat a stagnat în ultimii ani, iar deficitul de mână de lucru calificată, în special în domeniul științei și ingineriei, ar putea deveni un obstacol major în ceea ce privește îmbunătățirea în continuare a rezultatelor în materie de inovare ale economiei belgiene. |
| --- | --- |

(13)

Situația contului curent se deteriorează treptat în timp. Îmbunătățirea balanței serviciilor nu compensează deteriorarea balanței comerțului cu bunuri. Exporturile belgiene de bunuri au pierdut teren nu numai în ceea ce privește comerțul mondial în extindere, dar și față de alte state membre din zona euro și față de zona euro, în medie, evidențiind evoluții nefavorabile ale costurilor interne exprimate în costuri unitare cu forța de muncă comparativ cu principalii parteneri comerciali ai Belgiei (Țările de jos, Franța, Germania) și cu zona euro în ansamblu. Dată fiind existența unui sistem automat de indexare a salariilor, este posibil ca eforturile guvernului de a limita creșterile salariale reale la cel mult 0,3 % în perioada 2011-2012 să nu fi împiedicat o creștere a salariilor nominale mai mare decât cea din țările vecine. Chiar dacă nivelurile productivității sunt ridicate, creșterea Belgiei este slabă și, în plus, costurile cu consumul intermediar, în special cu energia, sunt ridicate. Prețurile cu amănuntul la gaz și la energie electrică au fost înghețate pentru a limita inflația, dar nu au fost luate măsuri concrete în ceea ce privește reformarea sistemului de negociere și de indexare a salariilor. Intensitatea cercetării și dezvoltării (C&D) din sectorul privat a stagnat în ultimii ani, iar deficitul de mână de lucru calificată, în special în domeniul științei și ingineriei, ar putea deveni un obstacol major în ceea ce privește îmbunătățirea în continuare a rezultatelor în materie de inovare ale economiei belgiene.

| (14) | Au fost luate unele măsuri structurale pentru a stimula ocuparea forței de muncă în rândul lucrătorilor mai tineri și mai în vârstă, precum și pentru a asigura încadrarea în muncă a unui număr mai mare de șomeri. Belgia a început o reformă amplă a sistemului său de indemnizații de șomaj. Cu toate acestea, problemele structurale de pe piața forței de muncă persistă și se poate face mai mult pentru a le aborda. Creșterea ratei de participare la învățarea pe tot parcursul vieții și continuarea reformelor în domeniul educației și formării profesionale sunt esențiale pentru îmbunătățirea eficacității politicilor active în domeniul pieței forței de muncă, în special pentru lucrătorii mai în vârstă și pentru grupurile defavorizate, precum persoanele care provin din familii de migranți. Nu au fost înregistrate progrese semnificative în ceea ce privește reducerea sarcinii fiscale asupra veniturilor salariale. În iunie 2011 a fost introdus un nou credit fiscal pentru salariile cele mai reduse, însă nu s-a dovedit suficient pentru a înlătura capcanele semnificative ale șomajului în cazul nivelurilor inferioare ale grilelor de salarizare. Nu a fost transferată sarcina fiscală de la forța de muncă spre consum și/sau spre taxe ecologice. |
| --- | --- |

(14)

Au fost luate unele măsuri structurale pentru a stimula ocuparea forței de muncă în rândul lucrătorilor mai tineri și mai în vârstă, precum și pentru a asigura încadrarea în muncă a unui număr mai mare de șomeri. Belgia a început o reformă amplă a sistemului său de indemnizații de șomaj. Cu toate acestea, problemele structurale de pe piața forței de muncă persistă și se poate face mai mult pentru a le aborda. Creșterea ratei de participare la învățarea pe tot parcursul vieții și continuarea reformelor în domeniul educației și formării profesionale sunt esențiale pentru îmbunătățirea eficacității politicilor active în domeniul pieței forței de muncă, în special pentru lucrătorii mai în vârstă și pentru grupurile defavorizate, precum persoanele care provin din familii de migranți. Nu au fost înregistrate progrese semnificative în ceea ce privește reducerea sarcinii fiscale asupra veniturilor salariale. În iunie 2011 a fost introdus un nou credit fiscal pentru salariile cele mai reduse, însă nu s-a dovedit suficient pentru a înlătura capcanele semnificative ale șomajului în cazul nivelurilor inferioare ale grilelor de salarizare. Nu a fost transferată sarcina fiscală de la forța de muncă spre consum și/sau spre taxe ecologice.

| (15) | Prețurile la multe produse și servicii sunt în general mai ridicate decât în alte state membre, reflectând slaba presiune concurențială – mai ales în sectorul comerțului cu amănuntul și al industriilor de rețea – și un cadru de supraveghere fragil. În sectorul comerțului cu amănuntul, barierele și restricțiile de exploatare rămân ridicate. În special, regulamentele care restricționează concurența continuă să limiteze programul de lucru, să ofere protecție operatorilor existenți împotriva noilor intrați pe piață și să împiedice răspândirea noilor modele de afaceri și tehnologii. O problemă de concurență obișnuită în sectoarele de rețea din Belgia este poziția puternică a operatorilor existenți pe piață și barierele la intrare ridicate în comparație cu alte state membre, ceea ce înseamnă că fostele monopoluri în aceste sectoare pot percepe în continuare prețuri mai mari decât ar permite o piață competitivă. Se reformează în prezent autoritatea belgiană din domeniul concurenței, dar este încă neclar dacă autoritatea reformată va fi suficient de independentă și dacă va dispune de resurse adecvate. |
| --- | --- |

(15)

Prețurile la multe produse și servicii sunt în general mai ridicate decât în alte state membre, reflectând slaba presiune concurențială – mai ales în sectorul comerțului cu amănuntul și al industriilor de rețea – și un cadru de supraveghere fragil. În sectorul comerțului cu amănuntul, barierele și restricțiile de exploatare rămân ridicate. În special, regulamentele care restricționează concurența continuă să limiteze programul de lucru, să ofere protecție operatorilor existenți împotriva noilor intrați pe piață și să împiedice răspândirea noilor modele de afaceri și tehnologii. O problemă de concurență obișnuită în sectoarele de rețea din Belgia este poziția puternică a operatorilor existenți pe piață și barierele la intrare ridicate în comparație cu alte state membre, ceea ce înseamnă că fostele monopoluri în aceste sectoare pot percepe în continuare prețuri mai mari decât ar permite o piață competitivă. Se reformează în prezent autoritatea belgiană din domeniul concurenței, dar este încă neclar dacă autoritatea reformată va fi suficient de independentă și dacă va dispune de resurse adecvate.

| (16) | Chiar dacă Belgia este pe drumul cel bun în ceea ce privește îndeplinirea obiectivului de creștere a ponderii energiei regenerabile în economie, se preconizează că progresele în direcția atingerii obiectivului de reducere cu 15 % a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoare care nu fac obiectul ETS (6) vor fi insuficiente. Belgia nu a adoptat suficiente măsuri sau inițiative de politică în 2011 pentru a aborda această situație. |
| --- | --- |

(16)

Chiar dacă Belgia este pe drumul cel bun în ceea ce privește îndeplinirea obiectivului de creștere a ponderii energiei regenerabile în economie, se preconizează că progresele în direcția atingerii obiectivului de reducere cu 15 % a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoare care nu fac obiectul ETS (6) vor fi insuficiente. Belgia nu a adoptat suficiente măsuri sau inițiative de politică în 2011 pentru a aborda această situație.

| (17) | Belgia și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, se referă la îmbunătățirea competitivității, creșterea ratei de ocupare a forței de muncă, stimularea sustenabilității finanțelor publice și consolidarea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor de mai jos. |
| --- | --- |

(17)

Belgia și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, se referă la îmbunătățirea competitivității, creșterea ratei de ocupare a forței de muncă, stimularea sustenabilității finanțelor publice și consolidarea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor de mai jos.

| (18) | În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Belgiei. A evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Belgia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-7 de mai jos. |
| --- | --- |

(18)

În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Belgiei. A evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Belgia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-7 de mai jos.

| (19) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate și avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(19)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate și avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos.

| (20) | În lumina rezultatelor analizei aprofundate realizate de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat programul național de reformă și programul de stabilitate. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandările de la punctele 1, 4, 5 și 6 de mai jos, |
| --- | --- |

(20)

În lumina rezultatelor analizei aprofundate realizate de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat programul național de reformă și programul de stabilitate. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandările de la punctele 1, 4, 5 și 6 de mai jos,

RECOMANDĂ ca Belgia să întreprindă acțiuni în perioada 2012-2013 astfel încât:

| 1. | Să pună în aplicare bugetul pentru anul 2012 pentru a asigura corectarea deficitului excesiv până în 2012; în plus, să specifice măsurile necesare pentru a asigura punerea în aplicare a strategiei bugetare pentru anul 2013 și anii următori, asigurând astfel faptul că deficitul excesiv este corectat în mod durabil și că se înregistrează progrese suficiente în direcția îndeplinirii OTM, inclusiv în ceea ce privește respectarea obiectivului de referință privind cheltuielile, și să asigure obținerea de progrese în ceea ce privește respectarea obiectivului de referință privind reducerea datoriei; să adapteze cadrul fiscal astfel încât să se asigure faptul că obiectivele bugetare au forță juridică obligatorie atât la nivel federal, cât și la nivel subfederal și să întărească transparența partajării sarcinilor și a răspunderii între nivelurile guvernării. |
| --- | --- |

1.

Să pună în aplicare bugetul pentru anul 2012 pentru a asigura corectarea deficitului excesiv până în 2012; în plus, să specifice măsurile necesare pentru a asigura punerea în aplicare a strategiei bugetare pentru anul 2013 și anii următori, asigurând astfel faptul că deficitul excesiv este corectat în mod durabil și că se înregistrează progrese suficiente în direcția îndeplinirii OTM, inclusiv în ceea ce privește respectarea obiectivului de referință privind cheltuielile, și să asigure obținerea de progrese în ceea ce privește respectarea obiectivului de referință privind reducerea datoriei; să adapteze cadrul fiscal astfel încât să se asigure faptul că obiectivele bugetare au forță juridică obligatorie atât la nivel federal, cât și la nivel subfederal și să întărească transparența partajării sarcinilor și a răspunderii între nivelurile guvernării.

| 2. | Să continue procesul de îmbunătățire a sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice prin reducerea cheltuielilor legate de îmbătrânirea demografică, inclusiv a cheltuielilor cu serviciile de sănătate; în special, să pună în aplicare reforma sistemului de pensii și a celui privind pre-pensia și să ia măsuri suplimentare pentru a asigura o creștere a vârstei de pensionare efective, inclusiv prin corelarea vârstei de pensionare prevăzute de lege cu speranța de viață. |
| --- | --- |

2.

Să continue procesul de îmbunătățire a sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice prin reducerea cheltuielilor legate de îmbătrânirea demografică, inclusiv a cheltuielilor cu serviciile de sănătate; în special, să pună în aplicare reforma sistemului de pensii și a celui privind pre-pensia și să ia măsuri suplimentare pentru a asigura o creștere a vârstei de pensionare efective, inclusiv prin corelarea vârstei de pensionare prevăzute de lege cu speranța de viață.

| 3. | Să stimuleze majorarea capitalului băncilor celor mai fragile, pentru a consolida soliditatea sectorului bancar, astfel încât aceasta să își poată juca rolul normal în ceea ce privește acordarea de împrumuturi către economie. |
| --- | --- |

3.

Să stimuleze majorarea capitalului băncilor celor mai fragile, pentru a consolida soliditatea sectorului bancar, astfel încât aceasta să își poată juca rolul normal în ceea ce privește acordarea de împrumuturi către economie.

| 4. | Să stimuleze crearea de locuri de muncă și competitivitatea, să ia măsuri pentru reformarea, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, a sistemului de negociere a salariilor și de indexare a salariilor. Ca un prim pas, să se asigure că creșterea salarială reflectă mai bine evoluțiile înregistrate în privința productivității muncii și a competitivității, prin (i) garantarea punerii în aplicare a mecanismelor de corecție ex-post prevăzute în „norma salarială” și prin promovarea acordurilor cuprinzătoare de îmbunătățire a competitivității costurilor; și (ii) facilitarea utilizării clauzelor de neparticipare la contracte colective sectoriale, pentru a alinia mai bine creșterea salariilor și evoluțiile privind productivitatea muncii la nivel local. |
| --- | --- |

4.

Să stimuleze crearea de locuri de muncă și competitivitatea, să ia măsuri pentru reformarea, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, a sistemului de negociere a salariilor și de indexare a salariilor. Ca un prim pas, să se asigure că creșterea salarială reflectă mai bine evoluțiile înregistrate în privința productivității muncii și a competitivității, prin (i) garantarea punerii în aplicare a mecanismelor de corecție ex-post prevăzute în „norma salarială” și prin promovarea acordurilor cuprinzătoare de îmbunătățire a competitivității costurilor; și (ii) facilitarea utilizării clauzelor de neparticipare la contracte colective sectoriale, pentru a alinia mai bine creșterea salariilor și evoluțiile privind productivitatea muncii la nivel local.

| 5. | Să transfere în mod semnificativ taxele și impozitele de la forța de muncă spre taxe și impozite care afectează mai puțin creșterea economică, inclusiv, de exemplu, taxe de mediu; să continue reforma începută a sistemului de indemnizații de șomaj, pentru a reduce elementele care descurajează participarea pe piața forței de muncă și pentru ca politicile în materie de sprijin pentru ocuparea forței de muncă și politicile privind o viață activă să se axeze mai mult pe lucrătorii mai în vârstă și grupurile vulnerabile, în special pe persoanele care provin din familii de migranți; să profite de regionalizarea suplimentară prevăzută a competențelor de pe piața forței de muncă pentru a stimula mobilitatea interregională a forței de muncă și a consolida coerența între politicile în materie de educație, învățare pe tot parcursul vieții, formare profesională și ocuparea forței de muncă; să extindă la toate categoriile de vârstă eforturile existente privind o viață activă. |
| --- | --- |

5.

Să transfere în mod semnificativ taxele și impozitele de la forța de muncă spre taxe și impozite care afectează mai puțin creșterea economică, inclusiv, de exemplu, taxe de mediu; să continue reforma începută a sistemului de indemnizații de șomaj, pentru a reduce elementele care descurajează participarea pe piața forței de muncă și pentru ca politicile în materie de sprijin pentru ocuparea forței de muncă și politicile privind o viață activă să se axeze mai mult pe lucrătorii mai în vârstă și grupurile vulnerabile, în special pe persoanele care provin din familii de migranți; să profite de regionalizarea suplimentară prevăzută a competențelor de pe piața forței de muncă pentru a stimula mobilitatea interregională a forței de muncă și a consolida coerența între politicile în materie de educație, învățare pe tot parcursul vieții, formare profesională și ocuparea forței de muncă; să extindă la toate categoriile de vârstă eforturile existente privind o viață activă.

| 6. | Să consolideze în continuare concurența în sectorul comerțului cu amănuntul, prin reducerea barierelor și a restricțiilor de exploatare; să introducă măsuri pentru a spori concurența în industriile de rețea prin revizuirea obstacolelor reprezentate de reglementare și prin consolidarea sistemelor instituționale pentru aplicarea eficace a normelor privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

6.

Să consolideze în continuare concurența în sectorul comerțului cu amănuntul, prin reducerea barierelor și a restricțiilor de exploatare; să introducă măsuri pentru a spori concurența în industriile de rețea prin revizuirea obstacolelor reprezentate de reglementare și prin consolidarea sistemelor instituționale pentru aplicarea eficace a normelor privind ajutoarele de stat.

| 7. | Să ia măsuri suplimentare pentru a intensifica progresele către atingerea obiectivelor în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră din activitățile care nu fac obiectul ETS, asigurând în special o contribuție semnificativă la atingerea acestui obiectiv prin intermediul transporturilor. |
| --- | --- |

7.

Să ia măsuri suplimentare pentru a intensifica progresele către atingerea obiectivelor în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră din activitățile care nu fac obiectul ETS, asigurând în special o contribuție semnificativă la atingerea acestui obiectiv prin intermediul transporturilor.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE al Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

3

(4)  JO C 209, 15.7.2011, p. 1.

4

(5)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile punctuale și temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program folosind metodologia convenită de comun acord.

5

(6)  În Belgia, doar 37,9 % din emisii provin din sectoarele incluse în schema UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS). Dintre cele mai importante sectoare care nu fac obiectul ETS, transporturile rutiere (21,5 %) și consumul de energie (38,9 %) sunt cele mai importante surse de emisii de gaze cu efect de seră din țară.

6

(7)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/9

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru perioada 2012-2015

2012/C 219/03

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pe 2011 al Bulgariei (4) și a emis un aviz cu privire la Programul actualizat de convergență al Bulgariei pentru perioada 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pe 2011 al Bulgariei (4) și a emis un aviz cu privire la Programul actualizat de convergență al Bulgariei pentru perioada 2011-2014.

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în Strategia Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Bulgaria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în Strategia Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Bulgaria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată.

| (5) | La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care Comitetul pentru protecție socială este invitat, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și alte comitete, să prezinte opinii privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Respectivele opinii sunt incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(5)

La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care Comitetul pentru protecție socială este invitat, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și alte comitete, să prezinte opinii privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Respectivele opinii sunt incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă.

| (6) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(6)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (7) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice (în conformitate cu concluziile Consiliului din 9 decembrie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii pentru 2012 efectuate de Comisie). Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice (în conformitate cu concluziile Consiliului din 9 decembrie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii pentru 2012 efectuate de Comisie). Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

| (8) | La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(8)

La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (9) | La 12 aprilie 2012, Bulgaria a prezentat Programul de convergență pentru perioada 2012-2015 și Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Comisia a examinat, de asemenea, în cadrul unei analize aprofundate, realizate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, dacă Bulgaria este afectată de dezechilibre macroeconomice. Comisia a concluzionat, în analiza aprofundată realizată, că Bulgaria se confruntă cu dezechilibre macroeconomice externe și interne, care nu sunt totuși unele excesive. |
| --- | --- |

(9)

La 12 aprilie 2012, Bulgaria a prezentat Programul de convergență pentru perioada 2012-2015 și Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Comisia a examinat, de asemenea, în cadrul unei analize aprofundate, realizate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, dacă Bulgaria este afectată de dezechilibre macroeconomice. Comisia a concluzionat, în analiza aprofundată realizată, că Bulgaria se confruntă cu dezechilibre macroeconomice externe și interne, care nu sunt totuși unele excesive.

| (10) | Conform primei notificări din 2012 privind valorile deficitului și ale datoriei efectuată de Bulgaria pentru perioada 2008-2011 în legătură cu procedura aplicabilă deficitelor excesive, deficitul public s-a situat în 2011 sub valoarea de referință prevăzută în tratat, adică sub 3 % din PIB. În plus, previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012 estimează că deficitul public se va menține sub valoarea de referință prevăzută în tratat și că va scădea în perioada care face obiectul previziunilor. În consecință și în conformitate cu prevederile Pactului de stabilitate și de creștere, la 30 mai 2012, Comisia a adoptat o recomandare pentru o decizie a Consiliului (5) de abrogare a deciziei privind existența unui deficit excesiv în conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat. |
| --- | --- |

(10)

Conform primei notificări din 2012 privind valorile deficitului și ale datoriei efectuată de Bulgaria pentru perioada 2008-2011 în legătură cu procedura aplicabilă deficitelor excesive, deficitul public s-a situat în 2011 sub valoarea de referință prevăzută în tratat, adică sub 3 % din PIB. În plus, previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012 estimează că deficitul public se va menține sub valoarea de referință prevăzută în tratat și că va scădea în perioada care face obiectul previziunilor. În consecință și în conformitate cu prevederile Pactului de stabilitate și de creștere, la 30 mai 2012, Comisia a adoptat o recomandare pentru o decizie a Consiliului (5) de abrogare a deciziei privind existența unui deficit excesiv în conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat.

| (11) | Pe baza evaluării programului de convergență în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97, Consiliul este de părere că, comparativ cu previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012, scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare din cadrul programului de convergență este optimist pentru perioada 2012-2013, în care se estimează o creștere anuală de 1,4 % în 2012 și de 2,5 % în 2013. În previziunile din primăvara anului 2012 ale serviciilor Comisia se pornește de la premisa unei creșteri a PIB-ului de 0,5 % în 2012 și de 1,9 % în 2013. Odată corectat deficitul excesiv din 2011, obiectivul strategiei bugetare conturate în program constă în realizarea, până la sfârșitului perioadei acoperite de program, a unei situații bugetare apropiate de echilibru, atât la nivel structural, cât și în ceea ce privește bugetul general. Obiectivul bugetar pe termen mediu, definit în termeni structurali, a fost ușor revizuit de la un deficit de 0,6 % din PIB la un deficit de 0,5 % din PIB. Noul obiectiv bugetar pe termen mediu reflectă în mod corespunzător cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (6), Bulgaria intenționează să își atingă obiectivul bugetar pe termen mediu în cursul perioadei acoperite de programul de convergență.
  Luându-se în considerare anumite măsuri discreționare pe partea veniturilor, se preconizează că rata de creștere a cheltuielilor publice va respecta criteriul de referință privind cheltuielile, prevăzut în Pactul de stabilitate și de creștere, în perioada 2012-2014, însă nu și în 2015. Planul de consolidare bugetară este amenințat (i) de scăderea veniturilor, date fiind un scenariu macroeconomic optimist și o economie a cărei creștere prezintă o structură mai puțin generatoare de taxe și impozite; și (ii) de existența unor ineficiențe în sectorul public, în special legate de întârzierile de plată din domeniul sănătății, ceea ce poate conduce la crearea unor presiuni considerabile asupra cheltuielilor. Ponderea datoriei se situează sub 60 % din PIB și, conform programului de convergență, se preconizează ca valoarea maximă a acestei ponderi să se apropie de 20 % din PIB în 2012, pentru ca apoi să scadă în cursul perioadei acoperite de program. Există o marjă considerabilă de îmbunătățire a respectării obligațiilor fiscale; dacă înregistrează progrese în acest domeniu, Bulgaria ar putea cheltui mai mult pentru promovarea creșterii economice. Cerința de a menține deficitul bugetar sub 2 % și de a limita cheltuielile publice la 40 % din PIB a fost adoptată sub formă de amendament la Legea organică a bugetului, ceea ce a consolidat caracterul obligatoriu al cadrului bugetar și a îmbunătățit previzibilitatea planificării bugetare. Îmbunătățirea în continuare a conținutului cadrului bugetar pe termen mediu și consolidarea raportării pe bază de angajamente, inclusiv prin îmbunătățirea calității și promptitudinii prezentării de rapoarte de către întreprinderile de stat și guvernele subnaționale, sunt însă în continuare marcate de provocări. |
| --- | --- |

(11)

Pe baza evaluării programului de convergență în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97, Consiliul este de părere că, comparativ cu previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012, scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare din cadrul programului de convergență este optimist pentru perioada 2012-2013, în care se estimează o creștere anuală de 1,4 % în 2012 și de 2,5 % în 2013. În previziunile din primăvara anului 2012 ale serviciilor Comisia se pornește de la premisa unei creșteri a PIB-ului de 0,5 % în 2012 și de 1,9 % în 2013. Odată corectat deficitul excesiv din 2011, obiectivul strategiei bugetare conturate în program constă în realizarea, până la sfârșitului perioadei acoperite de program, a unei situații bugetare apropiate de echilibru, atât la nivel structural, cât și în ceea ce privește bugetul general. Obiectivul bugetar pe termen mediu, definit în termeni structurali, a fost ușor revizuit de la un deficit de 0,6 % din PIB la un deficit de 0,5 % din PIB. Noul obiectiv bugetar pe termen mediu reflectă în mod corespunzător cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (6), Bulgaria intenționează să își atingă obiectivul bugetar pe termen mediu în cursul perioadei acoperite de programul de convergență.

Luându-se în considerare anumite măsuri discreționare pe partea veniturilor, se preconizează că rata de creștere a cheltuielilor publice va respecta criteriul de referință privind cheltuielile, prevăzut în Pactul de stabilitate și de creștere, în perioada 2012-2014, însă nu și în 2015. Planul de consolidare bugetară este amenințat (i) de scăderea veniturilor, date fiind un scenariu macroeconomic optimist și o economie a cărei creștere prezintă o structură mai puțin generatoare de taxe și impozite; și (ii) de existența unor ineficiențe în sectorul public, în special legate de întârzierile de plată din domeniul sănătății, ceea ce poate conduce la crearea unor presiuni considerabile asupra cheltuielilor. Ponderea datoriei se situează sub 60 % din PIB și, conform programului de convergență, se preconizează ca valoarea maximă a acestei ponderi să se apropie de 20 % din PIB în 2012, pentru ca apoi să scadă în cursul perioadei acoperite de program. Există o marjă considerabilă de îmbunătățire a respectării obligațiilor fiscale; dacă înregistrează progrese în acest domeniu, Bulgaria ar putea cheltui mai mult pentru promovarea creșterii economice. Cerința de a menține deficitul bugetar sub 2 % și de a limita cheltuielile publice la 40 % din PIB a fost adoptată sub formă de amendament la Legea organică a bugetului, ceea ce a consolidat caracterul obligatoriu al cadrului bugetar și a îmbunătățit previzibilitatea planificării bugetare. Îmbunătățirea în continuare a conținutului cadrului bugetar pe termen mediu și consolidarea raportării pe bază de angajamente, inclusiv prin îmbunătățirea calității și promptitudinii prezentării de rapoarte de către întreprinderile de stat și guvernele subnaționale, sunt însă în continuare marcate de provocări.

| (12) | Guvernul a realizat progrese considerabile în ceea ce privește anumite măsuri din cadrul reformei sistemului de pensii, printre care se numără cele referitoare la vârsta de pensionare pentru bărbați și femei și la vechimea personalului din armată și poliție. Inadecvarea pensiilor rămâne însă o provocare pe termen mediu. Modificările nu prevăd demersuri în vederea alinierii vârstei legale de pensionare pentru bărbați și femei. De asemenea, reducerea efectivă a opțiunilor de pensionare anticipată de care beneficiază angajații nu este suficientă. Includerea în sistemul de pensii a persoanelor care nu își plătesc contribuțiile, precum și înăsprirea controalelor și a criteriilor de acordare a pensiilor de invaliditate rămân provocări majore. |
| --- | --- |

(12)

Guvernul a realizat progrese considerabile în ceea ce privește anumite măsuri din cadrul reformei sistemului de pensii, printre care se numără cele referitoare la vârsta de pensionare pentru bărbați și femei și la vechimea personalului din armată și poliție. Inadecvarea pensiilor rămâne însă o provocare pe termen mediu. Modificările nu prevăd demersuri în vederea alinierii vârstei legale de pensionare pentru bărbați și femei. De asemenea, reducerea efectivă a opțiunilor de pensionare anticipată de care beneficiază angajații nu este suficientă. Includerea în sistemul de pensii a persoanelor care nu își plătesc contribuțiile, precum și înăsprirea controalelor și a criteriilor de acordare a pensiilor de invaliditate rămân provocări majore.

| (13) | Printre statele membre ale Uniunii, Bulgaria are cel mai ridicat procent de persoane expuse riscului de lipsuri materiale grave, principalele grupuri afectate fiind persoanele în vârstă și copiii. Sunt necesare măsuri ample. Ar trebui să se acorde prioritate măsurilor de eficientizare a transferurilor sociale. Numai jumătate din populația romă activă din punct de vedere economic este încadrată în muncă. Strategia națională pentru integrarea romilor adoptată de curând vizează îndepărtarea mai multor bariere, însă necesită un plan de acțiune detaliat pentru a fi funcțională în perioada 2012-2020. |
| --- | --- |

(13)

Printre statele membre ale Uniunii, Bulgaria are cel mai ridicat procent de persoane expuse riscului de lipsuri materiale grave, principalele grupuri afectate fiind persoanele în vârstă și copiii. Sunt necesare măsuri ample. Ar trebui să se acorde prioritate măsurilor de eficientizare a transferurilor sociale. Numai jumătate din populația romă activă din punct de vedere economic este încadrată în muncă. Strategia națională pentru integrarea romilor adoptată de curând vizează îndepărtarea mai multor bariere, însă necesită un plan de acțiune detaliat pentru a fi funcțională în perioada 2012-2020.

| (14) | Criza a avut un impact deosebit de puternic asupra lucrătorilor slab calificați (care constituie cea mai numeroasă categorie de șomeri) și a generat o creștere semnificativă a șomajului în rândul tinerilor. Mai mult, începând cu 2009, șomajul pe termen lung a prezentat un ritm de creștere cu mult mai rapid decât în restul Uniunii și a reflectat în principal o creștere a inadecvării calificărilor și a dezechilibrelor geografice, reducerea locurilor de muncă concentrându-se pe segmentul lucrătorilor slab calificați. Pentru a se reduce munca fără forme legale și pentru a se asigura faptul că lucrătorii slab calificați nu sunt excluși de pe piața forței de muncă, este necesar să se revizuiască sistemul de stabilire a pragurilor minime de contribuții la asigurările sociale. Măsurile întreprinse de guvern pentru înghețarea cheltuielilor salariale în sectorul public în perioada 2010-2012 au constituit un răspuns relevant și adecvat, contribuind, de asemenea, la apropierea costurilor forței de muncă de nivelurile de productivitate. A fost lansată o inițiativă națională pentru abordarea cuprinzătoare a integrării tinerilor în piața forței de muncă. Serviciile publice pentru ocuparea forței de muncă sunt în continuare relativ precare, iar stagiile de formare a personalului, în special în privința „mediatorilor pentru populația romă”, ar trebui intensificate. Sunt necesare măsuri suplimentare pentru îmbunătățirea serviciilor legate de activare, căutarea unui loc de muncă, corelarea calificărilor, recalificare și servicii personalizate pentru lucrătorii slab calificați. |
| --- | --- |

(14)

Criza a avut un impact deosebit de puternic asupra lucrătorilor slab calificați (care constituie cea mai numeroasă categorie de șomeri) și a generat o creștere semnificativă a șomajului în rândul tinerilor. Mai mult, începând cu 2009, șomajul pe termen lung a prezentat un ritm de creștere cu mult mai rapid decât în restul Uniunii și a reflectat în principal o creștere a inadecvării calificărilor și a dezechilibrelor geografice, reducerea locurilor de muncă concentrându-se pe segmentul lucrătorilor slab calificați. Pentru a se reduce munca fără forme legale și pentru a se asigura faptul că lucrătorii slab calificați nu sunt excluși de pe piața forței de muncă, este necesar să se revizuiască sistemul de stabilire a pragurilor minime de contribuții la asigurările sociale. Măsurile întreprinse de guvern pentru înghețarea cheltuielilor salariale în sectorul public în perioada 2010-2012 au constituit un răspuns relevant și adecvat, contribuind, de asemenea, la apropierea costurilor forței de muncă de nivelurile de productivitate. A fost lansată o inițiativă națională pentru abordarea cuprinzătoare a integrării tinerilor în piața forței de muncă. Serviciile publice pentru ocuparea forței de muncă sunt în continuare relativ precare, iar stagiile de formare a personalului, în special în privința „mediatorilor pentru populația romă”, ar trebui intensificate. Sunt necesare măsuri suplimentare pentru îmbunătățirea serviciilor legate de activare, căutarea unui loc de muncă, corelarea calificărilor, recalificare și servicii personalizate pentru lucrătorii slab calificați.

| (15) | Bulgaria are cea mai mare proporție din Uniune în ceea ce privește persoanele cu rezultate slabe în materie de citit și matematică, precum și în domeniul științei [conform programului OCDE pentru evaluarea internațională a elevilor (PISA) 2009], ceea ce indică existența unor obstacole structurale considerabile în calea asigurării unei educații de calitate. Rezultatele slabe în domeniul educației sunt legate de un acces redus al grupurilor defavorizate, în special al populației rome, la educație, de un nivel insuficient de autonomie a școlilor, de o lipsă a stimulentelor pentru obținerea unor rezultate mai bune, de un sistem insuficient de evaluare națională și de un nivel insuficient de responsabilitate. Progresele din învățământul superior rămân foarte restrânse, chiar dacă în ultimul timp s-au depus eforturi promițătoare. Propunerile de modificări la Legea privind învățământul superior trebuie să fie puse în aplicare cu o prioritate absolută, în vederea promovării creșterii, și trebuie să fie însoțite de un grad adecvat de guvernanță, investiții și voință politică. |
| --- | --- |

(15)

Bulgaria are cea mai mare proporție din Uniune în ceea ce privește persoanele cu rezultate slabe în materie de citit și matematică, precum și în domeniul științei [conform programului OCDE pentru evaluarea internațională a elevilor (PISA) 2009], ceea ce indică existența unor obstacole structurale considerabile în calea asigurării unei educații de calitate. Rezultatele slabe în domeniul educației sunt legate de un acces redus al grupurilor defavorizate, în special al populației rome, la educație, de un nivel insuficient de autonomie a școlilor, de o lipsă a stimulentelor pentru obținerea unor rezultate mai bune, de un sistem insuficient de evaluare națională și de un nivel insuficient de responsabilitate. Progresele din învățământul superior rămân foarte restrânse, chiar dacă în ultimul timp s-au depus eforturi promițătoare. Propunerile de modificări la Legea privind învățământul superior trebuie să fie puse în aplicare cu o prioritate absolută, în vederea promovării creșterii, și trebuie să fie însoțite de un grad adecvat de guvernanță, investiții și voință politică.

| (16) | Bulgaria are un nivel scăzut de investiții în cercetare și inovare. Se impune intensificarea investițiilor în domeniul cercetării și inovării, în vederea realizării obiectivului național de 1,5 % din PIB până în 2020 și să se dezvolte o strategie de inovare adecvată. Administrarea domeniului cercetării și inovării este fragmentată în Bulgaria. Bulgaria trebuie să își consolideze universitățile și să dezvolte o strategie prin care să angajeze instituțiile de învățământ superior în activități de inovare. Nu există cadre de încurajare a colaborării dintre universități și sectorul privat, iar fondurile ar trebui alocate în mod competitiv, pe bază de merite și cu transparență. Întreprinderile nou înființate și întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) inovatoare care solicită finanțare continuă să întâmpine obstacole. Instrumentele financiare și garanțiile publice pentru întreprinderile noi și inovatoare sunt în etapa incipientă a punerii în aplicare, iar efectele lor nu sunt încă vizibile. |
| --- | --- |

(16)

Bulgaria are un nivel scăzut de investiții în cercetare și inovare. Se impune intensificarea investițiilor în domeniul cercetării și inovării, în vederea realizării obiectivului național de 1,5 % din PIB până în 2020 și să se dezvolte o strategie de inovare adecvată. Administrarea domeniului cercetării și inovării este fragmentată în Bulgaria. Bulgaria trebuie să își consolideze universitățile și să dezvolte o strategie prin care să angajeze instituțiile de învățământ superior în activități de inovare. Nu există cadre de încurajare a colaborării dintre universități și sectorul privat, iar fondurile ar trebui alocate în mod competitiv, pe bază de merite și cu transparență. Întreprinderile nou înființate și întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) inovatoare care solicită finanțare continuă să întâmpine obstacole. Instrumentele financiare și garanțiile publice pentru întreprinderile noi și inovatoare sunt în etapa incipientă a punerii în aplicare, iar efectele lor nu sunt încă vizibile.

| (17) | În prezent, Bulgaria nu dispune de o capacitate administrativă suficientă pentru a gestiona și a menține în mod corespunzător proiectele de infrastructuri rutiere, feroviare și hidraulice. Reforma administrativă s-a axat în principal pe reducerea personalului din sectorul public, încercările de eliminare a altor surse de ineficiență rămânând la un nivel limitat. Gradul de utilizare a fondurilor Uniunii rămâne scăzut, în ciuda progreselor constante din ultimii doi ani. Principalele motive sunt existența unor proceduri administrative complicate și dificultățile întâmpinate de întreprinderi pentru garantarea cofinanțării. Îmbunătățirea în continuare a mediului de afaceri și de reglementare și realizarea de progrese pe calea creșterii capacității administrative din sectorul public constituie, la rândul lor, domenii marcate de provocări importante. Punerea în aplicare a e-guvernării a fost amânată de mai multe ori. Sistemul fiscal din Bulgaria se caracterizează printr-un nivel important de evaziune fiscală și printr-o eficiență administrativă redusă. Cheltuielile administrative pentru colectarea taxelor și impozitelor sunt ridicate, iar întreprinderile alocă mult timp pentru plata acestora. |
| --- | --- |

(17)

În prezent, Bulgaria nu dispune de o capacitate administrativă suficientă pentru a gestiona și a menține în mod corespunzător proiectele de infrastructuri rutiere, feroviare și hidraulice. Reforma administrativă s-a axat în principal pe reducerea personalului din sectorul public, încercările de eliminare a altor surse de ineficiență rămânând la un nivel limitat. Gradul de utilizare a fondurilor Uniunii rămâne scăzut, în ciuda progreselor constante din ultimii doi ani. Principalele motive sunt existența unor proceduri administrative complicate și dificultățile întâmpinate de întreprinderi pentru garantarea cofinanțării. Îmbunătățirea în continuare a mediului de afaceri și de reglementare și realizarea de progrese pe calea creșterii capacității administrative din sectorul public constituie, la rândul lor, domenii marcate de provocări importante. Punerea în aplicare a e-guvernării a fost amânată de mai multe ori. Sistemul fiscal din Bulgaria se caracterizează printr-un nivel important de evaziune fiscală și printr-o eficiență administrativă redusă. Cheltuielile administrative pentru colectarea taxelor și impozitelor sunt ridicate, iar întreprinderile alocă mult timp pentru plata acestora.

| (18) | Noua legislație privind achizițiile publice constituie un pas important spre un sistem mai bun de monitorizare, prevenire și sancționare a neregulilor. Aceste eforturi trebuie completate pe două fronturi: (i) sancțiunile prevăzute trebuie aplicate în mod eficient; și (ii) autorității pentru achiziții publice trebuie să îi fie acordate competențe ex officio. |
| --- | --- |

(18)

Noua legislație privind achizițiile publice constituie un pas important spre un sistem mai bun de monitorizare, prevenire și sancționare a neregulilor. Aceste eforturi trebuie completate pe două fronturi: (i) sancțiunile prevăzute trebuie aplicate în mod eficient; și (ii) autorității pentru achiziții publice trebuie să îi fie acordate competențe ex officio.

| (19) | În ciuda reformelor lansate, Bulgaria menține încă anumite restricții în ceea ce privește accesul în sectoarele de rețea, cum ar fi transporturile, telecomunicațiile și energia. Funcționarea piețelor de furnizare a energiei atât cu ridicata, cât și cu amănuntul, rămâne problematică. Printre aspectele deosebit de preocupante care necesită îmbunătățiri se numără lipsa unor burse pentru energia electrică și gazele naturale, inexistența unei piețe funcționale de echilibrare, precum și tarifele reglementate pentru consumatori. În plus, Bulgaria trebuie să asigure independența legislativă a sistemului de transport al energiei electrice și al gazelor naturale. Bulgaria este într-o mare măsură dependentă de o singură rută de energie, iar piața sa internă a energiei funcționează în mod necorespunzător, existând riscul unor șocuri de aprovizionare semnificative. Măsurile existente prin care se vizează găsirea unei soluții la dependența energetică necesită îmbunătățiri. Până în prezent, ritmul de realizare a unei noi infrastructuri de gaze naturale a fost prea lent. Deși anumite reforme de dorit au fost adoptate oficial și deși partea de energie regenerabilă a crescut în 2011, punerea în aplicare a acestor reforme este în continuare nesatisfăcătoare, din cauza sistemului de achiziții publice, a intruziunii intereselor private în sfera publică și a gestionării ineficiente a întreprinderilor de stat active în domeniul energetic. |
| --- | --- |

(19)

În ciuda reformelor lansate, Bulgaria menține încă anumite restricții în ceea ce privește accesul în sectoarele de rețea, cum ar fi transporturile, telecomunicațiile și energia. Funcționarea piețelor de furnizare a energiei atât cu ridicata, cât și cu amănuntul, rămâne problematică. Printre aspectele deosebit de preocupante care necesită îmbunătățiri se numără lipsa unor burse pentru energia electrică și gazele naturale, inexistența unei piețe funcționale de echilibrare, precum și tarifele reglementate pentru consumatori. În plus, Bulgaria trebuie să asigure independența legislativă a sistemului de transport al energiei electrice și al gazelor naturale. Bulgaria este într-o mare măsură dependentă de o singură rută de energie, iar piața sa internă a energiei funcționează în mod necorespunzător, existând riscul unor șocuri de aprovizionare semnificative. Măsurile existente prin care se vizează găsirea unei soluții la dependența energetică necesită îmbunătățiri. Până în prezent, ritmul de realizare a unei noi infrastructuri de gaze naturale a fost prea lent. Deși anumite reforme de dorit au fost adoptate oficial și deși partea de energie regenerabilă a crescut în 2011, punerea în aplicare a acestor reforme este în continuare nesatisfăcătoare, din cauza sistemului de achiziții publice, a intruziunii intereselor private în sfera publică și a gestionării ineficiente a întreprinderilor de stat active în domeniul energetic.

| (20) | Bulgaria și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Angajamentele respective, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează îmbunătățirea sustenabilității finanțelor publice, stimularea ocupării forței de muncă, impulsionarea competitivității sectorului public și consolidarea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus, iar rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor. |
| --- | --- |

(20)

Bulgaria și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Angajamentele respective, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează îmbunătățirea sustenabilității finanțelor publice, stimularea ocupării forței de muncă, impulsionarea competitivității sectorului public și consolidarea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus, iar rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor.

| (21) | În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Bulgariei, a evaluat programul de convergență și programul național de reformă și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Bulgaria, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-7 de mai jos. |
| --- | --- |

(21)

În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Bulgariei, a evaluat programul de convergență și programul național de reformă și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Bulgaria, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-7 de mai jos.

| (22) | În considerarea respectivei evaluări, Consiliul a examinat programul de convergență, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(22)

În considerarea respectivei evaluări, Consiliul a examinat programul de convergență, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos.

| (23) | În considerarea rezultatelor analizei aprofundate realizate de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat programul național de reformă și programul de convergență. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandările de la punctele 3 și 5 de mai jos, |
| --- | --- |

(23)

În considerarea rezultatelor analizei aprofundate realizate de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat programul național de reformă și programul de convergență. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandările de la punctele 3 și 5 de mai jos,

RECOMANDĂ ca Bulgaria să întreprindă acțiuni în perioada 2012-2013 astfel încât:

| 1. | Să continue punerea în aplicare a unor politici fiscale riguroase în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu până în 2012. În acest scop, să pună în aplicare strategia bugetară prevăzută, asigurând respectarea criteriului de referință privind cheltuielile, și să fie pregătită să adopte măsuri suplimentare în cazul în care riscurile aferente scenariului bugetar se materializează; să își intensifice eforturile în ceea ce privește sporirea calității cheltuielilor publice, în special în domeniul educației și în cel al sănătății, și să pună în aplicare o strategie globală de respectare a obligațiilor fiscale pentru a îmbunătăți în continuare veniturile fiscale și pentru a combate economia subterană; să îmbunătățească în continuare conținutul cadrului bugetar pe termen mediu și calitatea sistemului de raportare. |
| --- | --- |

1.

Să continue punerea în aplicare a unor politici fiscale riguroase în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu până în 2012. În acest scop, să pună în aplicare strategia bugetară prevăzută, asigurând respectarea criteriului de referință privind cheltuielile, și să fie pregătită să adopte măsuri suplimentare în cazul în care riscurile aferente scenariului bugetar se materializează; să își intensifice eforturile în ceea ce privește sporirea calității cheltuielilor publice, în special în domeniul educației și în cel al sănătății, și să pună în aplicare o strategie globală de respectare a obligațiilor fiscale pentru a îmbunătăți în continuare veniturile fiscale și pentru a combate economia subterană; să îmbunătățească în continuare conținutul cadrului bugetar pe termen mediu și calitatea sistemului de raportare.

| 2. | Să întreprindă măsuri suplimentare pentru a reduce riscurile care amenință sustenabilitatea sistemului de pensii și să depună mai multe eforturi în vederea garantării unui nivel adecvat al pensiilor prin alinierea vârstei legale de pensionare a bărbaților și a femeilor care au contribuit la sistemul de asigurări sociale de-a lungul întregii vieți profesionale; să introducă criterii și controale mai stricte în ceea ce privește alocarea pensiilor de invaliditate. |
| --- | --- |

2.

Să întreprindă măsuri suplimentare pentru a reduce riscurile care amenință sustenabilitatea sistemului de pensii și să depună mai multe eforturi în vederea garantării unui nivel adecvat al pensiilor prin alinierea vârstei legale de pensionare a bărbaților și a femeilor care au contribuit la sistemul de asigurări sociale de-a lungul întregii vieți profesionale; să introducă criterii și controale mai stricte în ceea ce privește alocarea pensiilor de invaliditate.

| 3. | Să accelereze punerea în aplicare a inițiativei naționale privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor; să se asigure că pragurile minime ale contribuțiilor la asigurările sociale nu descurajează munca legală; să intensifice eforturile de îmbunătățire a activității serviciului public pentru ocuparea forței de muncă; să combată sărăcia, să amelioreze eficacitatea transferurilor sociale și accesul la servicii sociale de calitate pentru copii și persoane în vârstă și să pună în aplicare Strategia națională de integrare a romilor. |
| --- | --- |

3.

Să accelereze punerea în aplicare a inițiativei naționale privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor; să se asigure că pragurile minime ale contribuțiilor la asigurările sociale nu descurajează munca legală; să intensifice eforturile de îmbunătățire a activității serviciului public pentru ocuparea forței de muncă; să combată sărăcia, să amelioreze eficacitatea transferurilor sociale și accesul la servicii sociale de calitate pentru copii și persoane în vârstă și să pună în aplicare Strategia națională de integrare a romilor.

| 4. | Să accelereze reforma actelor legislative relevante privind școlile și instituțiile de învățământ superior, precum și măsurile de însoțire, concentrându-se pe modernizarea programelor de studii, pe îmbunătățirea formării profesorilor și pe asigurarea accesului efectiv al grupurilor defavorizate la educație; să îmbunătățească accesul la finanțare al întreprinderilor nou înființate și al IMM-urilor, în special al celor implicate în activități inovatoare. |
| --- | --- |

4.

Să accelereze reforma actelor legislative relevante privind școlile și instituțiile de învățământ superior, precum și măsurile de însoțire, concentrându-se pe modernizarea programelor de studii, pe îmbunătățirea formării profesorilor și pe asigurarea accesului efectiv al grupurilor defavorizate la educație; să îmbunătățească accesul la finanțare al întreprinderilor nou înființate și al IMM-urilor, în special al celor implicate în activități inovatoare.

| 5. | Să își intensifice eforturile de consolidare a capacităților și de reformă în administrație prin reducerea birocrației și a costurilor pentru respectarea obligațiilor fiscale, precum și prin sporirea în continuare a capacității de absorbție a fondurilor Uniunii, în special în domeniul transportului rutier și feroviar și în domeniul gospodăririi apelor; să mărească nivelul de calitate și de independență al sistemului judiciar și să accelereze introducerea e-guvernării; să consolideze capacitățile administrației publice în sectoarele-cheie din domeniul transporturilor, precum și autoritățile de reglementare. |
| --- | --- |

5.

Să își intensifice eforturile de consolidare a capacităților și de reformă în administrație prin reducerea birocrației și a costurilor pentru respectarea obligațiilor fiscale, precum și prin sporirea în continuare a capacității de absorbție a fondurilor Uniunii, în special în domeniul transportului rutier și feroviar și în domeniul gospodăririi apelor; să mărească nivelul de calitate și de independență al sistemului judiciar și să accelereze introducerea e-guvernării; să consolideze capacitățile administrației publice în sectoarele-cheie din domeniul transporturilor, precum și autoritățile de reglementare.

| 6. | Să asigure punerea judicioasă în aplicare a legislației privind achizițiile publice; să consolideze prevenirea neregulilor și să aplice în mod eficient sancțiunile prevăzute în Legea privind achizițiile publice și în Legea privind conflictul de interese. |
| --- | --- |

6.

Să asigure punerea judicioasă în aplicare a legislației privind achizițiile publice; să consolideze prevenirea neregulilor și să aplice în mod eficient sancțiunile prevăzute în Legea privind achizițiile publice și în Legea privind conflictul de interese.

| 7. | Să întreprindă măsuri prin care să elimine obstacolele din calea funcționării pieței, acordurile de profit garantat și controlul prețurilor; să asigure independența operatorilor sistemelor de transport și de distribuție; să finalizeze organizarea pieței în special pentru bursele de energie și pentru piețele de echilibrare; să îmbunătățească legăturile între rețelele de energie electrică și gaze naturale, eficiența energetică și capacitatea de a face față întreruperilor de furnizare. |
| --- | --- |

7.

Să întreprindă măsuri prin care să elimine obstacolele din calea funcționării pieței, acordurile de profit garantat și controlul prețurilor; să asigure independența operatorilor sistemelor de transport și de distribuție; să finalizeze organizarea pieței în special pentru bursele de energie și pentru piețele de echilibrare; să îmbunătățească legăturile între rețelele de energie electrică și gaze naturale, eficiența energetică și capacitatea de a face față întreruperilor de furnizare.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

3

(4)  JO C 209, 15.7.2011, p. 5.

4

(5)  Decizia 2012/370/UE a Consiliului a fost adoptată la 22 iunie 2012 (JO L 179, 11.7.2012, p. 19).

5

(6)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și cele temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, folosind metodologia stabilită de comun acord.

6

(7)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/13

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al Ciprului pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Ciprului pentru perioada 2012-2015

2012/C 219/04

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pe 2011 al Ciprului (4) și a emis avizul cu privire la Programul de stabilitate actualizat al Ciprului pentru perioada 2011-2014 („Recomandarea Consiliului din 2011”). |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pe 2011 al Ciprului (4) și a emis avizul cu privire la Programul de stabilitate actualizat al Ciprului pentru perioada 2011-2014 („Recomandarea Consiliului din 2011”).

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Cipru ca unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Cipru ca unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată.

| (5) | La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care Comitetul pentru protecție socială este invitat, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și alte comitete, să prezinte opinii privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Respectivele opinii sunt incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(5)

La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care Comitetul pentru protecție socială este invitat, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și alte comitete, să prezinte opinii privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Respectivele opinii sunt incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă.

| (6) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(6)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (7) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată și favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să combată șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată și favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să combată șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

| (8) | La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. |
| --- | --- |

(8)

La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă.

| (9) | La 7 mai 2012, Cipru a prezentat Programul de stabilitate pentru perioada 2012-2015 și, la 10 mai 2012, Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Comisia a examinat, de asemenea, în cadrul unei analize aprofundate, realizate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, dacă Cipru este afectat de dezechilibre macroeconomice. În analiza sa aprofundată, Comisia a concluzionat că Cipru prezintă un dezechilibru intern datorat sectorului său bancar și nivelului de îndatorare a sectorului întreprinderilor, precum și un dezechilibru extern și intern în ceea ce privește dinamica sa fiscală și competitivitatea, chiar dacă acesta nu este unul excesiv. |
| --- | --- |

(9)

La 7 mai 2012, Cipru a prezentat Programul de stabilitate pentru perioada 2012-2015 și, la 10 mai 2012, Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Comisia a examinat, de asemenea, în cadrul unei analize aprofundate, realizate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, dacă Cipru este afectat de dezechilibre macroeconomice. În analiza sa aprofundată, Comisia a concluzionat că Cipru prezintă un dezechilibru intern datorat sectorului său bancar și nivelului de îndatorare a sectorului întreprinderilor, precum și un dezechilibru extern și intern în ceea ce privește dinamica sa fiscală și competitivitatea, chiar dacă acesta nu este unul excesiv.

| (10) | Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a programului de stabilitate, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din program pare a fi optimist pentru perioada 2012-2014. Deși cuprinde o revizuire majoră în sens descrescător a perspectivelor de creștere, scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare specificate în programul de stabilitate continuă să fie supus unor riscuri de deteriorare, în special în ceea ce privește evoluția cererii interne în 2012-2013. Obiectivul strategiei bugetare prezentate în programul de stabilitate este acela de a corecta deficitul excesiv până în 2012, de a atinge obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) până în 2014 și de a menține OTM în 2015. Programul de stabilitate confirmă OTM stabilit anterior privind un buget echilibrat în termeni structurali, care reflectă în mod corespunzător cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Corectarea planificată a deficitului excesiv respectă termenul stabilit în recomandarea Consiliului emisă la 13 iulie 2010, în contextul procedurii aplicabile deficitelor excesive. Pe baza deficitului bugetar structural (recalculat) (5), efortul fiscal anual mediu, care ar trebui să reprezinte 1,5 % din PIB în perioada 2011-2012 este echivalent cu efortul recomandat de Consiliu. Progresele preconizate în vederea atingerii OTM în 2013 sunt suficiente, în măsura în care acestea sunt mai mari decât valoarea de referință de 0,5 % din PIB prevăzută în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, conform previziunilor din primăvara anului 2012 ale serviciilor Comisiei și conform programului de stabilitate.
  Având în vedere măsurile discreționare în materie de venituri, rata de creștere a cheltuielilor publice respectă criteriul de referință privind cheltuielile stabilit în Pactul de stabilitate și de creștere în perioada 2013-2014, dar nu și în 2015. Obiectivele bugetare ale programului de stabilitate sunt expuse la anumite riscuri legate de faptul că scenariul macroeconomic pare optimist pentru perioada 2012-2014 și că efortul de consolidare prevăzut pentru 2013 se bazează, parțial, pe măsuri care nu sunt definite în totalitate. Conform programului de stabilitate, ponderea datoriei în PIB, care se ridica la 71,6 % în 2011, va atinge 72,1 % în 2012, înainte de a scădea treptat pentru a ajunge la 65,4 % în 2015. În ceea ce privește valoarea de referință privind reducerea datoriei, stabilită în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, Cipru va traversa o perioadă de tranziție în perioada 2013 și 2015, iar planurile prezentate în programul de stabilitate ar trebui să asigure progrese suficiente în vederea respectării acestei valori. Cu toate acestea, există unele riscuri legate de această estimare, care se referă la eventualele operațiuni de salvare a societăților financiare. |
| --- | --- |

(10)

Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a programului de stabilitate, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din program pare a fi optimist pentru perioada 2012-2014. Deși cuprinde o revizuire majoră în sens descrescător a perspectivelor de creștere, scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare specificate în programul de stabilitate continuă să fie supus unor riscuri de deteriorare, în special în ceea ce privește evoluția cererii interne în 2012-2013. Obiectivul strategiei bugetare prezentate în programul de stabilitate este acela de a corecta deficitul excesiv până în 2012, de a atinge obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) până în 2014 și de a menține OTM în 2015. Programul de stabilitate confirmă OTM stabilit anterior privind un buget echilibrat în termeni structurali, care reflectă în mod corespunzător cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Corectarea planificată a deficitului excesiv respectă termenul stabilit în recomandarea Consiliului emisă la 13 iulie 2010, în contextul procedurii aplicabile deficitelor excesive. Pe baza deficitului bugetar structural (recalculat) (5), efortul fiscal anual mediu, care ar trebui să reprezinte 1,5 % din PIB în perioada 2011-2012 este echivalent cu efortul recomandat de Consiliu. Progresele preconizate în vederea atingerii OTM în 2013 sunt suficiente, în măsura în care acestea sunt mai mari decât valoarea de referință de 0,5 % din PIB prevăzută în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, conform previziunilor din primăvara anului 2012 ale serviciilor Comisiei și conform programului de stabilitate.

Având în vedere măsurile discreționare în materie de venituri, rata de creștere a cheltuielilor publice respectă criteriul de referință privind cheltuielile stabilit în Pactul de stabilitate și de creștere în perioada 2013-2014, dar nu și în 2015. Obiectivele bugetare ale programului de stabilitate sunt expuse la anumite riscuri legate de faptul că scenariul macroeconomic pare optimist pentru perioada 2012-2014 și că efortul de consolidare prevăzut pentru 2013 se bazează, parțial, pe măsuri care nu sunt definite în totalitate. Conform programului de stabilitate, ponderea datoriei în PIB, care se ridica la 71,6 % în 2011, va atinge 72,1 % în 2012, înainte de a scădea treptat pentru a ajunge la 65,4 % în 2015. În ceea ce privește valoarea de referință privind reducerea datoriei, stabilită în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, Cipru va traversa o perioadă de tranziție în perioada 2013 și 2015, iar planurile prezentate în programul de stabilitate ar trebui să asigure progrese suficiente în vederea respectării acestei valori. Cu toate acestea, există unele riscuri legate de această estimare, care se referă la eventualele operațiuni de salvare a societăților financiare.

| (11) | Eficiența administrației fiscale trebuie îmbunătățită considerabil, costurile administrative aferente colectării veniturilor fiind foarte ridicate în Cipru. Nivelul de colectare a impozitelor este relativ scăzut. În special, cheltuielile aferente administrației fiscale, ca pondere din PIB, și costurile administrative aferente colectării veniturilor nete sunt ridicate, având totodată o tendință crescătoare. Se impune luarea unor măsuri menite să încurajeze abandonarea muncii informale/fără forme legale și să se combată evaziunea fiscală. De asemenea, se recomandă consolidarea inițiativelor menite să eficientizeze colectarea impozitelor. |
| --- | --- |

(11)

Eficiența administrației fiscale trebuie îmbunătățită considerabil, costurile administrative aferente colectării veniturilor fiind foarte ridicate în Cipru. Nivelul de colectare a impozitelor este relativ scăzut. În special, cheltuielile aferente administrației fiscale, ca pondere din PIB, și costurile administrative aferente colectării veniturilor nete sunt ridicate, având totodată o tendință crescătoare. Se impune luarea unor măsuri menite să încurajeze abandonarea muncii informale/fără forme legale și să se combată evaziunea fiscală. De asemenea, se recomandă consolidarea inițiativelor menite să eficientizeze colectarea impozitelor.

| (12) | Având în vedere că instituțiile bancare cipriote sunt influențate în mare măsură de economia greacă, performanța activelor, rentabilitatea, rezervele de capital și de lichidități ale băncilor au fost afectate de restructurarea datoriei publice a Greciei și de creșterea numărului creditelor neperformante acordate debitorilor greci. Expunerea totală a sectorului bancar cipriot consolidat față de Grecia este foarte ridicată. La 14 decembrie 2011, Parlamentul cipriot a adoptat două proiecte de lege menite să consolideze rezistența sistemului financiar la crizele bancare. Cu toate acestea, până în prezent, eforturile depuse în vederea consolidării supravegherii cooperativelor de credit, care dețin aproximativ 40 % din totalul depozitelor naționale, nu au dat rezultate satisfăcătoare. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere că instituțiile bancare cipriote sunt influențate în mare măsură de economia greacă, performanța activelor, rentabilitatea, rezervele de capital și de lichidități ale băncilor au fost afectate de restructurarea datoriei publice a Greciei și de creșterea numărului creditelor neperformante acordate debitorilor greci. Expunerea totală a sectorului bancar cipriot consolidat față de Grecia este foarte ridicată. La 14 decembrie 2011, Parlamentul cipriot a adoptat două proiecte de lege menite să consolideze rezistența sistemului financiar la crizele bancare. Cu toate acestea, până în prezent, eforturile depuse în vederea consolidării supravegherii cooperativelor de credit, care dețin aproximativ 40 % din totalul depozitelor naționale, nu au dat rezultate satisfăcătoare.

| (13) | Cipru întâmpină dificultăți în garantarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, în special în ceea ce privește pensiile. Cipru a pus în aplicare două măsuri structurale importante pentru a reforma sistemul său de pensii. Cu toate acestea, chiar dacă măsurile adoptate sunt relevante și credibile, răspunsul Ciprului nu este suficient de ambițios pentru a garanta sustenabilitatea și gradul de adecvare a sistemului și pentru a îmbunătăți echitatea pe termen mai lung a acestuia. Este în continuare necesar să se ia măsuri pentru a menține capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor în cadrul întreprinderilor și pentru a favoriza creșterea vârstei efective de pensionare. În ceea ce privește sărăcia în rândul persoanelor în vârstă, Cipru a abordat numai parțial chestiunea legată de rata ridicată a persoanelor care riscă să trăiască în sărăcie. Măsurile adoptate nu sunt suficiente pentru a îmbunătăți adecvarea pe termen scurt a veniturilor pensionarilor care se confruntă cu riscul de a trăi în sărăcie. |
| --- | --- |

(13)

Cipru întâmpină dificultăți în garantarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, în special în ceea ce privește pensiile. Cipru a pus în aplicare două măsuri structurale importante pentru a reforma sistemul său de pensii. Cu toate acestea, chiar dacă măsurile adoptate sunt relevante și credibile, răspunsul Ciprului nu este suficient de ambițios pentru a garanta sustenabilitatea și gradul de adecvare a sistemului și pentru a îmbunătăți echitatea pe termen mai lung a acestuia. Este în continuare necesar să se ia măsuri pentru a menține capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor în cadrul întreprinderilor și pentru a favoriza creșterea vârstei efective de pensionare. În ceea ce privește sărăcia în rândul persoanelor în vârstă, Cipru a abordat numai parțial chestiunea legată de rata ridicată a persoanelor care riscă să trăiască în sărăcie. Măsurile adoptate nu sunt suficiente pentru a îmbunătăți adecvarea pe termen scurt a veniturilor pensionarilor care se confruntă cu riscul de a trăi în sărăcie.

| (14) | Inegalitățile și ineficiențele din sectorul asistenței medicale nu au fost combătute prin măsuri satisfăcătoare. În pofida recomandării de la punctul 3 din Recomandarea Consiliului din 2011, nu s-a stabilit încă un calendar clar privind demersurile aferente instituirii sistemului național de asigurări de sănătate. Această situație pune în pericol controlul și sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, precum și calitatea serviciilor de asistență medicală furnizate. |
| --- | --- |

(14)

Inegalitățile și ineficiențele din sectorul asistenței medicale nu au fost combătute prin măsuri satisfăcătoare. În pofida recomandării de la punctul 3 din Recomandarea Consiliului din 2011, nu s-a stabilit încă un calendar clar privind demersurile aferente instituirii sistemului național de asigurări de sănătate. Această situație pune în pericol controlul și sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, precum și calitatea serviciilor de asistență medicală furnizate.

| (15) | Guvernul cipriot a luat unele măsuri pentru a răspunde recomandării din 2011 privind indexarea salariilor (sistemul de alocații pentru costul vieții), în special prin adoptarea unei înghețări, pe o perioadă de doi ani, a plăților în sectorul public în general. Guvernul și partenerii sociali au convenit, de asemenea, să inițieze un dialog în vederea revizuirii sistemului de alocații pentru costul vieții până la sfârșitul lunii iunie 2012. Ar trebui să se înfăptuiască o reformă completă a sistemului, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, în vederea consolidării legăturii dintre salariile reale și evoluția productivității, precum și a îmbunătățirii echității sistemului. Acest lucru ar contribui la consolidarea competitivității Ciprului și ar determina, de asemenea, o repartizare mai eficientă a muncii. Deși aceste rezultate reprezintă doar primii pași în direcția cea bună, pertinența și credibilitatea acestora depinde în mod crucial de nivelul de ambiție și de aplicare a concluziilor dialogului social aflat în curs în ceea ce privește reforma sistemului de indexare a salariilor. |
| --- | --- |

(15)

Guvernul cipriot a luat unele măsuri pentru a răspunde recomandării din 2011 privind indexarea salariilor (sistemul de alocații pentru costul vieții), în special prin adoptarea unei înghețări, pe o perioadă de doi ani, a plăților în sectorul public în general. Guvernul și partenerii sociali au convenit, de asemenea, să inițieze un dialog în vederea revizuirii sistemului de alocații pentru costul vieții până la sfârșitul lunii iunie 2012. Ar trebui să se înfăptuiască o reformă completă a sistemului, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, în vederea consolidării legăturii dintre salariile reale și evoluția productivității, precum și a îmbunătățirii echității sistemului. Acest lucru ar contribui la consolidarea competitivității Ciprului și ar determina, de asemenea, o repartizare mai eficientă a muncii. Deși aceste rezultate reprezintă doar primii pași în direcția cea bună, pertinența și credibilitatea acestora depinde în mod crucial de nivelul de ambiție și de aplicare a concluziilor dialogului social aflat în curs în ceea ce privește reforma sistemului de indexare a salariilor.

| (16) | Înrăutățirea perspectivelor macroeconomice a avut efecte negative asupra pieței forței de muncă cipriote, determinând majorarea ratei șomajului și provocând o creștere mare a șomajului în rândul tinerilor. Cipru a luat o serie de măsuri concrete pentru a face față acestei situații. Aceste măsuri sunt pertinente, dar nu sunt suficient de ambițioase, în special în ceea ce privește educația și formarea profesională, domenii în care ar trebui să se accelereze implementarea măsurilor. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru soluționarea chestiunii legate de șomajul în rândul tinerilor, precum și pentru recalificarea și perfecționarea profesională a forței de muncă în vederea facilitării tranzițiilor necesare pe piața muncii, care să se concentreze în special asupra grupurilor cu un nivel scăzut de participare la activitățile de învățare pe tot parcursul vieții, cum ar fi lucrătorii slab calificați și lucrătorii în vârstă. |
| --- | --- |

(16)

Înrăutățirea perspectivelor macroeconomice a avut efecte negative asupra pieței forței de muncă cipriote, determinând majorarea ratei șomajului și provocând o creștere mare a șomajului în rândul tinerilor. Cipru a luat o serie de măsuri concrete pentru a face față acestei situații. Aceste măsuri sunt pertinente, dar nu sunt suficient de ambițioase, în special în ceea ce privește educația și formarea profesională, domenii în care ar trebui să se accelereze implementarea măsurilor. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru soluționarea chestiunii legate de șomajul în rândul tinerilor, precum și pentru recalificarea și perfecționarea profesională a forței de muncă în vederea facilitării tranzițiilor necesare pe piața muncii, care să se concentreze în special asupra grupurilor cu un nivel scăzut de participare la activitățile de învățare pe tot parcursul vieții, cum ar fi lucrătorii slab calificați și lucrătorii în vârstă.

| (17) | În ceea ce privește sectorul serviciilor, Cipru a transpus Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile pe piața internă (6) (Directiva privind serviciile) printr-o lege orizontală, însoțită de o serie de legi și regulamente de modificare specifice în funcție de sectoarele vizate. Cu toate acestea, în unele sectoare (de exemplu, în sectorul comerțului cu amănuntul, al turismului și al construcțiilor) nu a fost încă adoptată o legislație specifică în funcție de sectoare. Cu toate că Ciprul are o poziție favorabilă comparativ cu media UE în ceea ce privește reglementarea serviciilor profesionale și, dintre cele 90 de profesii reglementate în Cipru, numai patru sunt în serviciile pentru întreprinderi, există câteva servicii profesionale reglementate, cum ar fi avocații și arhitecții, în care mai există tarife fixe sau minime. |
| --- | --- |

(17)

În ceea ce privește sectorul serviciilor, Cipru a transpus Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile pe piața internă (6) (Directiva privind serviciile) printr-o lege orizontală, însoțită de o serie de legi și regulamente de modificare specifice în funcție de sectoarele vizate. Cu toate acestea, în unele sectoare (de exemplu, în sectorul comerțului cu amănuntul, al turismului și al construcțiilor) nu a fost încă adoptată o legislație specifică în funcție de sectoare. Cu toate că Ciprul are o poziție favorabilă comparativ cu media UE în ceea ce privește reglementarea serviciilor profesionale și, dintre cele 90 de profesii reglementate în Cipru, numai patru sunt în serviciile pentru întreprinderi, există câteva servicii profesionale reglementate, cum ar fi avocații și arhitecții, în care mai există tarife fixe sau minime.

| (18) | Pe baza revizuirii aprofundate, se poate concluziona că Cipru este afectat de dezechilibre. În special, evoluțiile macroeconomice ale contului curent, finanțele publice și sectorul financiar necesită o monitorizare strictă, o atenție urgentă trebuind acordată politicii economice, pentru a se evita orice efect negativ asupra funcționării economiei și a uniunii economice și monetare. Mai exact, economia cipriotă a înregistrat deficite de cont curent persistente și importante, ca urmare a unor deficiențe aferente volumului schimburilor comerciale cauzate de o pierdere treptată a competitivității prețurilor/costurilor, a unor dezechilibre aferente finanțelor publice care s-au transformat în deficite anuale ce s-au accentuat, chiar și în contextul redresării economiei după perioada de recesiune, precum și a îndatorării private crescânde. În special, societățile nefinanciare sunt extrem de vulnerabile din cauza gradului lor de îndatorare ridicat și a rentabilității lor scăzute, ceea ce duce la o creștere semnificativă a creditelor neperformante în acest sector. De asemenea, expunerea ridicată a sectorului bancar cipriot la obligațiunile suverane grecești și la economia greacă este foarte riscantă. În plus, perspectivele de creștere sunt reduse, ceea ce împiedică și mai mult corectarea relativ lentă a dezechilibrelor. |
| --- | --- |

(18)

Pe baza revizuirii aprofundate, se poate concluziona că Cipru este afectat de dezechilibre. În special, evoluțiile macroeconomice ale contului curent, finanțele publice și sectorul financiar necesită o monitorizare strictă, o atenție urgentă trebuind acordată politicii economice, pentru a se evita orice efect negativ asupra funcționării economiei și a uniunii economice și monetare. Mai exact, economia cipriotă a înregistrat deficite de cont curent persistente și importante, ca urmare a unor deficiențe aferente volumului schimburilor comerciale cauzate de o pierdere treptată a competitivității prețurilor/costurilor, a unor dezechilibre aferente finanțelor publice care s-au transformat în deficite anuale ce s-au accentuat, chiar și în contextul redresării economiei după perioada de recesiune, precum și a îndatorării private crescânde. În special, societățile nefinanciare sunt extrem de vulnerabile din cauza gradului lor de îndatorare ridicat și a rentabilității lor scăzute, ceea ce duce la o creștere semnificativă a creditelor neperformante în acest sector. De asemenea, expunerea ridicată a sectorului bancar cipriot la obligațiunile suverane grecești și la economia greacă este foarte riscantă. În plus, perspectivele de creștere sunt reduse, ceea ce împiedică și mai mult corectarea relativ lentă a dezechilibrelor.

| (19) | Cipru și-a luat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, se referă la îmbunătățirea competitivității, sporirea ratei de ocupare a forței de muncă, stimularea sustenabilității finanțelor publice și consolidarea sustenabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor. |
| --- | --- |

(19)

Cipru și-a luat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, se referă la îmbunătățirea competitivității, sporirea ratei de ocupare a forței de muncă, stimularea sustenabilității finanțelor publice și consolidarea sustenabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor.

| (20) | În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Ciprului, a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia a luat în calcul atât relevanța programelor pentru asigurarea unei politici bugetare și socioeconomice sustenabile în Cipru, cât și modul în care ele respectă normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin contribuția Uniunii la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-7 de mai jos. |
| --- | --- |

(20)

În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Ciprului, a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia a luat în calcul atât relevanța programelor pentru asigurarea unei politici bugetare și socioeconomice sustenabile în Cipru, cât și modul în care ele respectă normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin contribuția Uniunii la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-7 de mai jos.

| (21) | În considerarea evaluării menționate, Consiliul a examinat programul de stabilitate, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(21)

În considerarea evaluării menționate, Consiliul a examinat programul de stabilitate, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos.

| (22) | Ținând seama de rezultatele analizei aprofundate realizate de Comisie și de această evaluare, Consiliul a examinat programul național de reformă și programul de stabilitate. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandările de la punctele 1, 2 și 7 de mai jos, |
| --- | --- |

(22)

Ținând seama de rezultatele analizei aprofundate realizate de Comisie și de această evaluare, Consiliul a examinat programul național de reformă și programul de stabilitate. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandările de la punctele 1, 2 și 7 de mai jos,

RECOMANDĂ ca Cipru să depună eforturi în perioada 2012-2013, astfel încât:

| 1. | Să ia măsuri suplimentare pentru a atinge corectarea durabilă a deficitului excesiv în 2012; să pună în aplicare cu rigurozitate strategia bugetară, întemeiată pe măsuri suficient de detaliate, pentru 2013 și pentru anii următori, astfel încât să se garanteze atingerea OTM până în 2014 și conformitatea cu criteriul de referință privind cheltuielile și să se asigure realizarea de progrese suficiente în vederea atingerii valorii de referință privind reducerea datoriei; să accelereze introducerea progresivă a unui cadru bugetar multianual obligatoriu care să aibă o bază legală obligatorie și care să dispună de mecanisme de corectare; să ia măsuri pentru a ține cheltuielile sub control strict și să pună în aplicare, cât mai curând posibil, un sistem de bugetare bazat pe programe și pe rezultate; să îmbunătățească respectarea normelor fiscale și să combată evaziunea fiscală. |
| --- | --- |

1.

Să ia măsuri suplimentare pentru a atinge corectarea durabilă a deficitului excesiv în 2012; să pună în aplicare cu rigurozitate strategia bugetară, întemeiată pe măsuri suficient de detaliate, pentru 2013 și pentru anii următori, astfel încât să se garanteze atingerea OTM până în 2014 și conformitatea cu criteriul de referință privind cheltuielile și să se asigure realizarea de progrese suficiente în vederea atingerii valorii de referință privind reducerea datoriei; să accelereze introducerea progresivă a unui cadru bugetar multianual obligatoriu care să aibă o bază legală obligatorie și care să dispună de mecanisme de corectare; să ia măsuri pentru a ține cheltuielile sub control strict și să pună în aplicare, cât mai curând posibil, un sistem de bugetare bazat pe programe și pe rezultate; să îmbunătățească respectarea normelor fiscale și să combată evaziunea fiscală.

| 2. | Să armonizeze în continuare cadrul de supraveghere și de reglementare a cooperativelor de credit în conformitate cu standardele aplicate băncilor comerciale; să consolideze dispozițiile de reglementare în vederea recapitalizării eficiente a instituțiilor financiare pentru a limita expunerea sectorului financiar la șocuri externe. |
| --- | --- |

2.

Să armonizeze în continuare cadrul de supraveghere și de reglementare a cooperativelor de credit în conformitate cu standardele aplicate băncilor comerciale; să consolideze dispozițiile de reglementare în vederea recapitalizării eficiente a instituțiilor financiare pentru a limita expunerea sectorului financiar la șocuri externe.

| 3. | Să continue procesul de ameliorare a sustenabilității pe termen lung și a adecvării sistemului de pensii și să soluționeze problema ratei ridicate a persoanelor în vârstă care riscă să trăiască în sărăcie; să asigure o creștere a vârstei de pensionare efective, inclusiv prin corelarea vârstei legale de pensionare cu creșterea speranței de viață. |
| --- | --- |

3.

Să continue procesul de ameliorare a sustenabilității pe termen lung și a adecvării sistemului de pensii și să soluționeze problema ratei ridicate a persoanelor în vârstă care riscă să trăiască în sărăcie; să asigure o creștere a vârstei de pensionare efective, inclusiv prin corelarea vârstei legale de pensionare cu creșterea speranței de viață.

| 4. | Să finalizeze și să pună în aplicare, fără întârziere, sistemul național de sănătate, pe baza unei foi de parcurs, ceea ce ar trebui să asigure sustenabilitatea financiară a acestuia, furnizând totodată o acoperire universală. |
| --- | --- |

4.

Să finalizeze și să pună în aplicare, fără întârziere, sistemul național de sănătate, pe baza unei foi de parcurs, ceea ce ar trebui să asigure sustenabilitatea financiară a acestuia, furnizând totodată o acoperire universală.

| 5. | Să dezvolte competențele forței de muncă pentru a consolida mobilitatea profesională a lucrătorilor orientată spre activități cu potențial ridicat de creștere și cu o valoare adăugată ridicată; să ia măsuri suplimentare menite să combată șomajul în rândul tinerilor, punând accentul pe organizarea de stagii efectuate în întreprinderi și pe promovarea activităților independente; să adopte măsurile politice adecvate la nivelul cererii pentru a stimula inovarea în întreprinderi. |
| --- | --- |

5.

Să dezvolte competențele forței de muncă pentru a consolida mobilitatea profesională a lucrătorilor orientată spre activități cu potențial ridicat de creștere și cu o valoare adăugată ridicată; să ia măsuri suplimentare menite să combată șomajul în rândul tinerilor, punând accentul pe organizarea de stagii efectuate în întreprinderi și pe promovarea activităților independente; să adopte măsurile politice adecvate la nivelul cererii pentru a stimula inovarea în întreprinderi.

| 6. | Să înlăture obstacolele nejustificate de pe piețele serviciilor, în special printr-o mai bună punere în aplicare a Directivei privind serviciile în sectoarele serviciilor cu cel mai mare potențial de creștere (inclusiv sectorul turismului) și prin extinderea prestării de servicii profesionale. |
| --- | --- |

6.

Să înlăture obstacolele nejustificate de pe piețele serviciilor, în special printr-o mai bună punere în aplicare a Directivei privind serviciile în sectoarele serviciilor cu cel mai mare potențial de creștere (inclusiv sectorul turismului) și prin extinderea prestării de servicii profesionale.

| 7. | Să amelioreze competitivitatea, inclusiv printr-o reformă a sistemului de indexare a salariilor, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, pentru a reflecta mai bine evoluția productivității; să ia măsuri în vederea diversificării structurii economiei; să redreseze echilibrul bugetar prin limitarea cheltuielilor. |
| --- | --- |

7.

Să amelioreze competitivitatea, inclusiv printr-o reformă a sistemului de indexare a salariilor, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, pentru a reflecta mai bine evoluția productivității; să ia măsuri în vederea diversificării structurii economiei; să redreseze echilibrul bugetar prin limitarea cheltuielilor.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

3

(4)  JO C 210, 16.7.2011, p. 12.

4

(5)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și cele temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, folosind metodologia stabilită de comun acord.

5

(6)  JO L 376, 27.12.2006, p. 36.

6

(7)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/17

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru perioada 2012-2015

2012/C 219/05

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pe 2011 al Republicii Cehe (3) și a emis un aviz cu privire la Programul actualizat de convergență pentru perioada 2011-2014 al Republicii Cehe. |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pe 2011 al Republicii Cehe (3) și a emis un aviz cu privire la Programul actualizat de convergență pentru perioada 2011-2014 al Republicii Cehe.

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în Strategia Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Republica Cehă ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în Strategia Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Republica Cehă ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată.

| (5) | La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care Comitetul pentru protecție socială este invitat, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și alte comitete, să prezinte opinii privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Respectivele opinii sunt incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(5)

La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care Comitetul pentru protecție socială este invitat, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și alte comitete, să prezinte opinii privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Respectivele opinii sunt incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă.

| (6) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(6)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (7) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

| (8) | La 25 aprilie 2012, Republica Cehă a prezentat Programul de convergență pentru perioada 2012-2015 și, la 13 aprilie 2012, Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(8)

La 25 aprilie 2012, Republica Cehă a prezentat Programul de convergență pentru perioada 2012-2015 și, la 13 aprilie 2012, Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (9) | Pe baza evaluării programului de convergență, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din program este plauzibil. În programul de convergență se preconizează o creștere a PIB-ului de 0,2 % în 2012 și de 1,3 % în 2013, în comparație cu previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012 în care valorile sunt de 0 % în 2012 și de 1,5 % în 2013. Obiectivul strategiei bugetare prezentate în programul de convergență îl reprezintă realizarea unui buget echilibrat în 2016. Obiectivul unui deficit public de 2,9 % din PIB în 2013 corespunde termenului pentru corectarea deficitului excesiv, stabilit în recomandările Consiliului din 2 decembrie 2009. Efortul fiscal anual mediu de 0,9 % din PIB pentru perioada 2010-2013, calculat pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), este ușor inferior efortului de 1 % din PIB recomandat de Consiliu. Programul de convergență confirmă precedentul obiectiv bugetar pe termen mediu al unui deficit structural de 1 % din PIB, care reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere și care urmează să fie atins în 2015. Progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu se reflectă în valori de 0,8 % și 0,7 % din PIB în 2014, respectiv 2015, pe baza soldului bugetar structural (recalculat), iar rata de creștere a cheltuielilor publice respectă valoarea de referință prevăzută în Pactul de stabilitate și de creștere.
  Previziunile bugetare din programul de convergență sunt supuse mai multor riscuri. Legea privind compensarea financiară a bisericilor, dezbătută în prezent în Parlament, ar putea conduce la creșterea deficitului public general cu 1,5 % din PIB o dată în anul intrării sale în vigoare. Pe un plan mai larg, natura și amploarea măsurilor de consolidare avute în vedere atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, prezintă un risc considerabil pentru viabilitatea ajustării fiscale după încheierea perioadei acoperite de program. Până în prezent, ajustarea bugetară s-a bazat îndeosebi pe reduceri generalizate, ceea ce afectează și cheltuielile pentru promovarea creșterii. Pentru perioada 2013-2015 sunt planificate economii suplimentare în domeniul cheltuielilor administrației publice în valoare de aproape 1 % din PIB, însă în program nu sunt specificate suficiente detalii. În fine, cea mai mare parte din măsurile planificate în ceea ce privește veniturile au un caracter temporar, urmând să expire în 2015. Conform programului de convergență, se estimează că raportul datorie-PIB va atinge un nivel maxim de 45,1 % din PIB în 2013, urmând să scadă după aceea, în principal ca urmare a unei îmbunătățiri continue a soldului primar, conform previziunilor. |
| --- | --- |

(9)

Pe baza evaluării programului de convergență, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din program este plauzibil. În programul de convergență se preconizează o creștere a PIB-ului de 0,2 % în 2012 și de 1,3 % în 2013, în comparație cu previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012 în care valorile sunt de 0 % în 2012 și de 1,5 % în 2013. Obiectivul strategiei bugetare prezentate în programul de convergență îl reprezintă realizarea unui buget echilibrat în 2016. Obiectivul unui deficit public de 2,9 % din PIB în 2013 corespunde termenului pentru corectarea deficitului excesiv, stabilit în recomandările Consiliului din 2 decembrie 2009. Efortul fiscal anual mediu de 0,9 % din PIB pentru perioada 2010-2013, calculat pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), este ușor inferior efortului de 1 % din PIB recomandat de Consiliu. Programul de convergență confirmă precedentul obiectiv bugetar pe termen mediu al unui deficit structural de 1 % din PIB, care reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere și care urmează să fie atins în 2015. Progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu se reflectă în valori de 0,8 % și 0,7 % din PIB în 2014, respectiv 2015, pe baza soldului bugetar structural (recalculat), iar rata de creștere a cheltuielilor publice respectă valoarea de referință prevăzută în Pactul de stabilitate și de creștere.

Previziunile bugetare din programul de convergență sunt supuse mai multor riscuri. Legea privind compensarea financiară a bisericilor, dezbătută în prezent în Parlament, ar putea conduce la creșterea deficitului public general cu 1,5 % din PIB o dată în anul intrării sale în vigoare. Pe un plan mai larg, natura și amploarea măsurilor de consolidare avute în vedere atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, prezintă un risc considerabil pentru viabilitatea ajustării fiscale după încheierea perioadei acoperite de program. Până în prezent, ajustarea bugetară s-a bazat îndeosebi pe reduceri generalizate, ceea ce afectează și cheltuielile pentru promovarea creșterii. Pentru perioada 2013-2015 sunt planificate economii suplimentare în domeniul cheltuielilor administrației publice în valoare de aproape 1 % din PIB, însă în program nu sunt specificate suficiente detalii. În fine, cea mai mare parte din măsurile planificate în ceea ce privește veniturile au un caracter temporar, urmând să expire în 2015. Conform programului de convergență, se estimează că raportul datorie-PIB va atinge un nivel maxim de 45,1 % din PIB în 2013, urmând să scadă după aceea, în principal ca urmare a unei îmbunătățiri continue a soldului primar, conform previziunilor.

| (10) | În 2011, autoritățile cehe au aprobat o creștere a ratei reduse de TVA și a accizelor pentru tutun; acestea au aprobat, de asemenea, o reformă fiscală majoră, ale cărei efecte se răsfrâng asupra sistemului de impozitare a salariilor și care ar trebui să intre în vigoare în 2014. Modificări suplimentare ale sistemului fiscal au fost convenite la nivel guvernamental în aprilie 2012. Câteva dintre modificările respective vizează valorile în prezent sub media UE ale taxelor de mediu și ale impozitelor pe locuințe. Propunerea ca dispozițiile referitoare la impozitarea veniturilor salariale să aibă un caracter temporar ar genera costuri de conformare suplimentare și ar reduce previzibilitatea pentru contribuabili. De asemenea, noile propuneri ar oferi numai o soluție parțială la problema gradului scăzut de impozitare efectivă a lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă față de salariați, din cauză că se recurge în mare măsură la sume forfetare și la deduceri fiscale. În fine, guvernul a adoptat măsuri de combatere a fraudei în domeniul TVA și în cel al taxelor pe carburanți și a întreprins primele demersuri pentru crearea unui punct unic de colectare. Cu toate acestea, respectarea obligațiilor fiscale rămâne o problemă, iar actualul sistem de colectare a taxelor și impozitelor nu se bazează pe o strategie clar structurată și cuprinzătoare în materie de respectare a obligațiilor fiscale. |
| --- | --- |

(10)

În 2011, autoritățile cehe au aprobat o creștere a ratei reduse de TVA și a accizelor pentru tutun; acestea au aprobat, de asemenea, o reformă fiscală majoră, ale cărei efecte se răsfrâng asupra sistemului de impozitare a salariilor și care ar trebui să intre în vigoare în 2014. Modificări suplimentare ale sistemului fiscal au fost convenite la nivel guvernamental în aprilie 2012. Câteva dintre modificările respective vizează valorile în prezent sub media UE ale taxelor de mediu și ale impozitelor pe locuințe. Propunerea ca dispozițiile referitoare la impozitarea veniturilor salariale să aibă un caracter temporar ar genera costuri de conformare suplimentare și ar reduce previzibilitatea pentru contribuabili. De asemenea, noile propuneri ar oferi numai o soluție parțială la problema gradului scăzut de impozitare efectivă a lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă față de salariați, din cauză că se recurge în mare măsură la sume forfetare și la deduceri fiscale. În fine, guvernul a adoptat măsuri de combatere a fraudei în domeniul TVA și în cel al taxelor pe carburanți și a întreprins primele demersuri pentru crearea unui punct unic de colectare. Cu toate acestea, respectarea obligațiilor fiscale rămâne o problemă, iar actualul sistem de colectare a taxelor și impozitelor nu se bazează pe o strategie clar structurată și cuprinzătoare în materie de respectare a obligațiilor fiscale.

| (11) | Guvernul a aprobat și a pus parțial în aplicare o reformă a sistemului de pensii, prin care se vizează restabilirea sustenabilității finanțelor publice și mărirea economiilor pentru pensii. Conform previziunilor însă, dezechilibrele bugetare din cadrul sistemului de pensii sunt în continuare ridicate față de media Uniunii, din cauza majorării treptate a cheltuielilor cu pensiile care se preconizează că se va accelera începând cu 2030. Reforma consolidează legătura dintre vârsta legală de pensionare și speranța de viață, dar nu include un mecanism care să garanteze un răspuns prompt la schimbările viitoare. Capacitatea acestui nou pilon de finanțare de a contribui la majorarea nivelului mediu al pensiilor în viitor depinde de proporția lucrătorilor, în special a celor mai tineri, care participă la acesta, precum și de rata preconizată de rentabilitate pe termen lung. Cu toate acestea, nu au fost anunțate măsuri menite să stimuleze participarea efectivă la acest pilon și ar fi necesar să se ofere mai multe îndrumări potențialilor deponenți. În plus, noul sistem de pensionare anticipată preconizat de guvern în acord cu partenerii sociali reprezintă un risc considerabil pentru credibilitatea și obiectivele ambițioase ale reformelor care vizează atât creșterea efectivă a vârstei de pensionare, cât și asigurarea unor pensii adecvate. |
| --- | --- |

(11)

Guvernul a aprobat și a pus parțial în aplicare o reformă a sistemului de pensii, prin care se vizează restabilirea sustenabilității finanțelor publice și mărirea economiilor pentru pensii. Conform previziunilor însă, dezechilibrele bugetare din cadrul sistemului de pensii sunt în continuare ridicate față de media Uniunii, din cauza majorării treptate a cheltuielilor cu pensiile care se preconizează că se va accelera începând cu 2030. Reforma consolidează legătura dintre vârsta legală de pensionare și speranța de viață, dar nu include un mecanism care să garanteze un răspuns prompt la schimbările viitoare. Capacitatea acestui nou pilon de finanțare de a contribui la majorarea nivelului mediu al pensiilor în viitor depinde de proporția lucrătorilor, în special a celor mai tineri, care participă la acesta, precum și de rata preconizată de rentabilitate pe termen lung. Cu toate acestea, nu au fost anunțate măsuri menite să stimuleze participarea efectivă la acest pilon și ar fi necesar să se ofere mai multe îndrumări potențialilor deponenți. În plus, noul sistem de pensionare anticipată preconizat de guvern în acord cu partenerii sociali reprezintă un risc considerabil pentru credibilitatea și obiectivele ambițioase ale reformelor care vizează atât creșterea efectivă a vârstei de pensionare, cât și asigurarea unor pensii adecvate.

| (12) | Rata generală a șomajului se situează sub media Uniunii, însă femeile cu copii și alte grupuri vulnerabile întâmpină dificultăți în a-și valorifica potențialul pe piața forței de muncă. Pentru ca părinții să revină mai repede la lucru după concediul pentru creșterea copilului, evitând astfel pierderea competențelor, ar fi nevoie ca aceștia să dispună de o paletă mai largă de servicii de îngrijire a copiilor, în special pentru copiii cu vârsta sub trei ani. În această privință, guvernul a simplificat cerințele tehnice pentru înființarea de grădinițe în cadrul întreprinderilor și prevede acordarea unor stimulente fiscale pentru a încuraja crearea unui număr mai mare de structuri private de îngrijire a copiilor, punând astfel parțial în aplicare recomandările. Cum însă numai 3 % din copiii cu vârsta sub 3 ani sunt încadrați într-o structură de îngrijire a copiilor (față de 24 % în UE-27 în 2009), sunt necesare măsuri suplimentare de încurajare a participării părinților cu copii mici la piața forței de muncă. |
| --- | --- |

(12)

Rata generală a șomajului se situează sub media Uniunii, însă femeile cu copii și alte grupuri vulnerabile întâmpină dificultăți în a-și valorifica potențialul pe piața forței de muncă. Pentru ca părinții să revină mai repede la lucru după concediul pentru creșterea copilului, evitând astfel pierderea competențelor, ar fi nevoie ca aceștia să dispună de o paletă mai largă de servicii de îngrijire a copiilor, în special pentru copiii cu vârsta sub trei ani. În această privință, guvernul a simplificat cerințele tehnice pentru înființarea de grădinițe în cadrul întreprinderilor și prevede acordarea unor stimulente fiscale pentru a încuraja crearea unui număr mai mare de structuri private de îngrijire a copiilor, punând astfel parțial în aplicare recomandările. Cum însă numai 3 % din copiii cu vârsta sub 3 ani sunt încadrați într-o structură de îngrijire a copiilor (față de 24 % în UE-27 în 2009), sunt necesare măsuri suplimentare de încurajare a participării părinților cu copii mici la piața forței de muncă.

| (13) | Au fost adoptate mai multe măsuri de îmbunătățire a performanței serviciului public pentru ocuparea forței de muncă. Oficiile regionale pentru ocuparea forței de muncă au fost plasate sub responsabilitatea unui nou oficiu central pentru ocuparea forței de muncă, iar responsabilitatea pentru plata prestațiilor sociale care nu sunt subvenționate din asigurările sociale a fost transferată, în cadrul unei ample reforme a prestațiilor sociale, de la municipalități către oficiile pentru ocuparea forței de muncă. Volumul crescut de lucru rezultat va solicita însă și mai mult angajații din cadrul serviciului public pentru ocuparea forței de muncă, al căror număr a scăzut cu 12 % în 2011. Pentru a îmbunătăți serviciile de plasament a fost introdus un sistem de externalizare a acestora către agenții private. O mare parte a comisioanelor urmează să fie plătită în avans, aspect care va trebui reexaminat în viitor pentru a asigura faptul că stimulentele sunt pe măsura rezultatelor de pe piața muncii. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a asigura un grad mai ridicat de calitate și eficacitate în materie de formare, asistență la căutarea unui loc de muncă și servicii personalizate. În acest scop, trebuie puse la dispoziție mijloacele și stimulentele necesare. Ar trebui introdus un sistem de evaluare a eficienței, menit să asigure stabilirea unor obiective clare, dat fiind că intervențiile și finanțarea programelor de activare sunt legate de performanțe. |
| --- | --- |

(13)

Au fost adoptate mai multe măsuri de îmbunătățire a performanței serviciului public pentru ocuparea forței de muncă. Oficiile regionale pentru ocuparea forței de muncă au fost plasate sub responsabilitatea unui nou oficiu central pentru ocuparea forței de muncă, iar responsabilitatea pentru plata prestațiilor sociale care nu sunt subvenționate din asigurările sociale a fost transferată, în cadrul unei ample reforme a prestațiilor sociale, de la municipalități către oficiile pentru ocuparea forței de muncă. Volumul crescut de lucru rezultat va solicita însă și mai mult angajații din cadrul serviciului public pentru ocuparea forței de muncă, al căror număr a scăzut cu 12 % în 2011. Pentru a îmbunătăți serviciile de plasament a fost introdus un sistem de externalizare a acestora către agenții private. O mare parte a comisioanelor urmează să fie plătită în avans, aspect care va trebui reexaminat în viitor pentru a asigura faptul că stimulentele sunt pe măsura rezultatelor de pe piața muncii. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a asigura un grad mai ridicat de calitate și eficacitate în materie de formare, asistență la căutarea unui loc de muncă și servicii personalizate. În acest scop, trebuie puse la dispoziție mijloacele și stimulentele necesare. Ar trebui introdus un sistem de evaluare a eficienței, menit să asigure stabilirea unor obiective clare, dat fiind că intervențiile și finanțarea programelor de activare sunt legate de performanțe.

| (14) | Cu toate că anumite aspecte, cum ar fi serviciile de e-guvernare și reducerea sarcinii administrative pentru întreprinderi, au cunoscut îmbunătățiri recente, există încă numeroase domenii ale administrației publice în care pot fi aduse îmbunătățiri. O strategie de combatere a corupției pentru 2011-2012 a fost deja creată. O nouă strategie pentru perioada de după 2012 este în curs de pregătire și va fi adoptată în cursul anului 2012. Adoptarea noii legi privind achizițiile publice, în vigoare din aprilie 2012, a fost principala realizare a strategiei actuale. Însă pentru a se asigura credibilitatea și eficacitatea acestei legi este crucial ca ea să fie corect pusă în aplicare și respectată. Subiectul anonimatului acționarilor nu a fost încă abordat. Legea privind funcționarii publici se află în continuare în curs de elaborare, însă, pentru a oferi administrației stabilitatea necesară, aceasta trebuie adoptată fără întârziere. Mai mult, prezența unor nereguli în sistemul de achiziții publice și funcționarea nesatisfăcătoare a sistemelor de gestiune și de control în domeniul administrației publice au constituit importante surse de probleme legate de punerea în aplicare a fondurilor Uniunii. |
| --- | --- |

(14)

Cu toate că anumite aspecte, cum ar fi serviciile de e-guvernare și reducerea sarcinii administrative pentru întreprinderi, au cunoscut îmbunătățiri recente, există încă numeroase domenii ale administrației publice în care pot fi aduse îmbunătățiri. O strategie de combatere a corupției pentru 2011-2012 a fost deja creată. O nouă strategie pentru perioada de după 2012 este în curs de pregătire și va fi adoptată în cursul anului 2012. Adoptarea noii legi privind achizițiile publice, în vigoare din aprilie 2012, a fost principala realizare a strategiei actuale. Însă pentru a se asigura credibilitatea și eficacitatea acestei legi este crucial ca ea să fie corect pusă în aplicare și respectată. Subiectul anonimatului acționarilor nu a fost încă abordat. Legea privind funcționarii publici se află în continuare în curs de elaborare, însă, pentru a oferi administrației stabilitatea necesară, aceasta trebuie adoptată fără întârziere. Mai mult, prezența unor nereguli în sistemul de achiziții publice și funcționarea nesatisfăcătoare a sistemelor de gestiune și de control în domeniul administrației publice au constituit importante surse de probleme legate de punerea în aplicare a fondurilor Uniunii.

| (15) | Economia cehă trebuie să mobilizeze factori care să faciliteze tranziția spre o creștere bazată pe inovare, pe o valoare adăugată superioară și pe capital uman, deoarece posibilitățile unei mai mari convergențe reale pe baza unei creșteri realizate cu investiții majore de capital par a fi destul de limitate. Reforma învățământului superior se află în discuții. Cu toate că presupune o revizuire a actualului proces de acreditare, această reformă nu este suficient de precisă în ceea ce privește problema centrală a standardelor de evaluare a calității și, dată fiind lipsa colectării și a analizei sistematice a datelor, nu beneficiază de sprijinul comunității academice. Ca urmare a realizărilor tot mai slabe ale elevilor cehi, guvernul a întreprins o serie de măsuri menite să asigure un grad minim de rezultate la învățare și s-a angajat într-o strategie de testare a cunoștințelor efectuată pe calculator la nivel național. Aceste măsuri sunt însă prea limitate pentru a spori în mod semnificativ calitatea și echitatea sistemului de învățământ obligatoriu. |
| --- | --- |

(15)

Economia cehă trebuie să mobilizeze factori care să faciliteze tranziția spre o creștere bazată pe inovare, pe o valoare adăugată superioară și pe capital uman, deoarece posibilitățile unei mai mari convergențe reale pe baza unei creșteri realizate cu investiții majore de capital par a fi destul de limitate. Reforma învățământului superior se află în discuții. Cu toate că presupune o revizuire a actualului proces de acreditare, această reformă nu este suficient de precisă în ceea ce privește problema centrală a standardelor de evaluare a calității și, dată fiind lipsa colectării și a analizei sistematice a datelor, nu beneficiază de sprijinul comunității academice. Ca urmare a realizărilor tot mai slabe ale elevilor cehi, guvernul a întreprins o serie de măsuri menite să asigure un grad minim de rezultate la învățare și s-a angajat într-o strategie de testare a cunoștințelor efectuată pe calculator la nivel național. Aceste măsuri sunt însă prea limitate pentru a spori în mod semnificativ calitatea și echitatea sistemului de învățământ obligatoriu.

| (16) | În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Republicii Cehe. Comisia a evaluat programul de convergență și programul național de reformă. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Republica Cehă, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin asigurarea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-6 de mai jos. |
| --- | --- |

(16)

În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Republicii Cehe. Comisia a evaluat programul de convergență și programul național de reformă. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Republica Cehă, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin asigurarea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-6 de mai jos.

| (17) | În considerarea respectivei evaluări, Consiliul a examinat programul de convergență și avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(17)

În considerarea respectivei evaluări, Consiliul a examinat programul de convergență și avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2012-2013, Republica Cehă să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să asigure realizarea progreselor prevăzute în direcția corectării la timp a deficitului excesiv; în acest scop, să pună pe deplin în aplicare bugetul pe 2012 și să precizeze măsurile durabile pentru anul 2013 necesare pentru realizarea ajustării structurale medii anuale, specificată în recomandarea formulată de Consiliu în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive; ulterior, să asigure un efort corespunzător de ajustare structurală pentru a realiza progrese suficiente în direcția îndeplinirii OTM, inclusiv prin respectarea criteriului de referință privind cheltuielilor; în acest context, să evite reducerile generalizate, să mențină cheltuielile care favorizează creșterea economică și că accelereze eforturile de îmbunătățire a eficienței cheltuielilor publice; să utilizeze posibilitățile disponibile de mărire a taxelor și impozitelor cel mai puțin dăunătoare creșterii economice; să transfere nivelul ridicat de impozitare a salariilor spre locuințe și mediu; să reducă discrepanțele dintre tratamentul fiscal aplicat angajaților și cel aplicat lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă; să întreprindă măsuri de îmbunătățire a modului de colectare a taxelor și impozitelor, să reducă evaziunea fiscală și să consolideze respectarea obligațiilor fiscale, inclusiv prin introducerea punctului unic de colectare pentru toate taxele și impozitele. |
| --- | --- |

1.

Să asigure realizarea progreselor prevăzute în direcția corectării la timp a deficitului excesiv; în acest scop, să pună pe deplin în aplicare bugetul pe 2012 și să precizeze măsurile durabile pentru anul 2013 necesare pentru realizarea ajustării structurale medii anuale, specificată în recomandarea formulată de Consiliu în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive; ulterior, să asigure un efort corespunzător de ajustare structurală pentru a realiza progrese suficiente în direcția îndeplinirii OTM, inclusiv prin respectarea criteriului de referință privind cheltuielilor; în acest context, să evite reducerile generalizate, să mențină cheltuielile care favorizează creșterea economică și că accelereze eforturile de îmbunătățire a eficienței cheltuielilor publice; să utilizeze posibilitățile disponibile de mărire a taxelor și impozitelor cel mai puțin dăunătoare creșterii economice; să transfere nivelul ridicat de impozitare a salariilor spre locuințe și mediu; să reducă discrepanțele dintre tratamentul fiscal aplicat angajaților și cel aplicat lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă; să întreprindă măsuri de îmbunătățire a modului de colectare a taxelor și impozitelor, să reducă evaziunea fiscală și să consolideze respectarea obligațiilor fiscale, inclusiv prin introducerea punctului unic de colectare pentru toate taxele și impozitele.

| 2. | Să aducă modificări suplimentare sistemului public de pensii, pentru a-i asigura viabilitatea pe termen lung; să reevalueze proiectele referitoare la ieșirea anticipată la pensie; să promoveze o participare efectivă a lucrătorilor mai tineri la regimul planificat de pensii finanțate prin capitalizare, în vederea garantării unui nivel adecvat al pensiilor. |
| --- | --- |

2.

Să aducă modificări suplimentare sistemului public de pensii, pentru a-i asigura viabilitatea pe termen lung; să reevalueze proiectele referitoare la ieșirea anticipată la pensie; să promoveze o participare efectivă a lucrătorilor mai tineri la regimul planificat de pensii finanțate prin capitalizare, în vederea garantării unui nivel adecvat al pensiilor.

| 3. | Să întreprindă măsuri suplimentare pentru a mări considerabil disponibilitatea unor structuri accesibile și calitative de îngrijire a copiilor de vârstă preșcolară. |
| --- | --- |

3.

Să întreprindă măsuri suplimentare pentru a mări considerabil disponibilitatea unor structuri accesibile și calitative de îngrijire a copiilor de vârstă preșcolară.

| 4. | Să consolideze serviciile publice pentru ocuparea forței de muncă prin îmbunătățirea gradului de calitate și eficacitate în materie de formare, asistență la căutarea unui loc de muncă și servicii personalizate, inclusiv servicii externalizate. |
| --- | --- |

4.

Să consolideze serviciile publice pentru ocuparea forței de muncă prin îmbunătățirea gradului de calitate și eficacitate în materie de formare, asistență la căutarea unui loc de muncă și servicii personalizate, inclusiv servicii externalizate.

| 5. | Să adopte și să pună în aplicare de urgență Legea privind funcționarii publici pentru a promova stabilitatea și eficacitatea administrației publice și pentru a evita neregulile; să asigure punerea corespunzătoare în aplicare a Legii privind achizițiile publice; să abordeze subiectul anonimatului acționarilor; să asigure punerea corectă în aplicare a fondurilor Uniunii și să intensifice lupta împotriva corupției. |
| --- | --- |

5.

Să adopte și să pună în aplicare de urgență Legea privind funcționarii publici pentru a promova stabilitatea și eficacitatea administrației publice și pentru a evita neregulile; să asigure punerea corespunzătoare în aplicare a Legii privind achizițiile publice; să abordeze subiectul anonimatului acționarilor; să asigure punerea corectă în aplicare a fondurilor Uniunii și să intensifice lupta împotriva corupției.

| 6. | Să adopte actele legislative necesare pentru instituirea unui sistem transparent și clar definit de evaluare a calității învățământului superior și a institutelor de cercetare; să asigure durabilitatea finanțării și corelarea acesteia cu concluziile desprinse din evaluarea calității; să stabilească un cadru orientat spre îmbunătățire în sistemul de învățământ obligatoriu. |
| --- | --- |

6.

Să adopte actele legislative necesare pentru instituirea unui sistem transparent și clar definit de evaluare a calității învățământului superior și a institutelor de cercetare; să asigure durabilitatea finanțării și corelarea acesteia cu concluziile desprinse din evaluarea calității; să stabilească un cadru orientat spre îmbunătățire în sistemul de învățământ obligatoriu.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

2

(3)  JO C 212, 19.7.2011, p. 5.

3

(4)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

4

(5)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și cele temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, folosind metodologia stabilită de comun acord.

5

(6)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/21

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru perioada 2012-2015

2012/C 219/06

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (4) privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2011 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de convergență al Danemarcei pentru perioada 2011-2015. |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (4) privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2011 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de convergență al Danemarcei pentru perioada 2011-2015.

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care este ancorat în Strategia Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă în care a identificat Danemarca ca unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care este ancorat în Strategia Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă în care a identificat Danemarca ca unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată.

| (5) | La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care a invitat Comitetul pentru protecție socială, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și alte comitete, să își prezinte opiniile privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Respectivele opinii sunt incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(5)

La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care a invitat Comitetul pentru protecție socială, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și alte comitete, să își prezinte opiniile privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Respectivele opinii sunt incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă.

| (6) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(6)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (7) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, consolidării fiscale și acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să fie restabilite condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, consolidării fiscale și acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să fie restabilite condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

| (8) | La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a fi incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. |
| --- | --- |

(8)

La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a fi incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă.

| (9) | La 30 aprilie 2012, Danemarca a prezentat Programul de convergență pentru perioada 2012-2015 și Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. În analiza aprofundată pe care a realizat-o în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, Comisia a concluzionat că Danemarca se confruntă cu un dezechilibru extern și intern, care nu este însă excesiv. |
| --- | --- |

(9)

La 30 aprilie 2012, Danemarca a prezentat Programul de convergență pentru perioada 2012-2015 și Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. În analiza aprofundată pe care a realizat-o în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, Comisia a concluzionat că Danemarca se confruntă cu un dezechilibru extern și intern, care nu este însă excesiv.

| (10) | Pe baza examinării programului de convergență în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare din programul menționat este plauzibil. Scenariul care preconizează o creștere a PIB-ului la 1,2 și 1,5 % în 2012, respectiv în 2013, este conform, în linii mari, cu previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012 de 1,1 și 1,4 %. În consecință, deficitele bugetare sunt puțin mai mici în programul de convergență (4,0 și 1,8 % din PIB în 2012, respectiv în 2013, comparativ cu 4,1 și 2,0 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012). Obiectivul strategiei bugetare prezentat în programul de convergență este corectarea deficitului excesiv până în 2013 și atingerea unui obiectiv bugetar pe termen mediu (OTM) care constă într-un deficit structural de maximum 0,5 % din PIB. Obiectivul guvernului este, de asemenea, de a obține cel puțin un buget echilibrat în termeni structurali în 2020.
  Prin urmare, programul de convergență confirmă OTM anterior, care reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Deficitul global planificat pentru 2013 este conform cu corectarea la timp a deficitului public excesiv și, pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), efortul fiscal planificat pentru 2013 respectă recomandarea Consiliului emisă în iulie 2010, în cadrul procedurii de deficit excesiv. Se estimează că măsurile discreționare nete astfel cum sunt prezentate în programul de convergență vor duce la o consolidare în general conformă cu recomandarea emisă în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive. Traiectoria de consolidare a devenit mai concentrată spre finalul perioadei vizate comparativ cu planificarea anterioară și sunt necesare eforturi considerabile în 2013 pentru a se asigura ajustarea structurală necesară. Riscurile de a nu se atinge, în 2013, valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat sunt limitate; serviciile Comisiei au identificat în previziunile din primăvara anului 2012 o valoare a deficitului de 2,0 % din PIB. Se preconizează că Danemarca își va atinge OTM în 2013. Cu toate acestea, pe baza soldului bugetar structural (recalculat), aceasta nu se va mai întâmpla începând din 2013, iar ameliorarea bugetară estimată a soldului bugetar structural va fi mai mică decât valoarea de 0,5 % din PIB prevăzută în Pactul de stabilitate și de creștere. În același timp, se estimează că rata de creștere a cheltuielilor publice, luând în considerare măsurile discreționare privind veniturile, va fi în concordanță cu obiectivul de referință în materie de cheltuieli prevăzut în Pactul de stabilitate și de creștere. O parte a deficitelor bugetare va fi finanțată prin reducerea contului guvernului deschis la Banca Națională a Danemarcei. Se estimează că valoarea brută a datoriei publice a Danemarcei va scădea de la 46,5 % din PIB în 2011 la 42,1 % în 2015, cu mult sub 60 % din PIB. |
| --- | --- |

(10)

Pe baza examinării programului de convergență în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare din programul menționat este plauzibil. Scenariul care preconizează o creștere a PIB-ului la 1,2 și 1,5 % în 2012, respectiv în 2013, este conform, în linii mari, cu previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012 de 1,1 și 1,4 %. În consecință, deficitele bugetare sunt puțin mai mici în programul de convergență (4,0 și 1,8 % din PIB în 2012, respectiv în 2013, comparativ cu 4,1 și 2,0 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012). Obiectivul strategiei bugetare prezentat în programul de convergență este corectarea deficitului excesiv până în 2013 și atingerea unui obiectiv bugetar pe termen mediu (OTM) care constă într-un deficit structural de maximum 0,5 % din PIB. Obiectivul guvernului este, de asemenea, de a obține cel puțin un buget echilibrat în termeni structurali în 2020.

Prin urmare, programul de convergență confirmă OTM anterior, care reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Deficitul global planificat pentru 2013 este conform cu corectarea la timp a deficitului public excesiv și, pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), efortul fiscal planificat pentru 2013 respectă recomandarea Consiliului emisă în iulie 2010, în cadrul procedurii de deficit excesiv. Se estimează că măsurile discreționare nete astfel cum sunt prezentate în programul de convergență vor duce la o consolidare în general conformă cu recomandarea emisă în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive. Traiectoria de consolidare a devenit mai concentrată spre finalul perioadei vizate comparativ cu planificarea anterioară și sunt necesare eforturi considerabile în 2013 pentru a se asigura ajustarea structurală necesară. Riscurile de a nu se atinge, în 2013, valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat sunt limitate; serviciile Comisiei au identificat în previziunile din primăvara anului 2012 o valoare a deficitului de 2,0 % din PIB. Se preconizează că Danemarca își va atinge OTM în 2013. Cu toate acestea, pe baza soldului bugetar structural (recalculat), aceasta nu se va mai întâmpla începând din 2013, iar ameliorarea bugetară estimată a soldului bugetar structural va fi mai mică decât valoarea de 0,5 % din PIB prevăzută în Pactul de stabilitate și de creștere. În același timp, se estimează că rata de creștere a cheltuielilor publice, luând în considerare măsurile discreționare privind veniturile, va fi în concordanță cu obiectivul de referință în materie de cheltuieli prevăzut în Pactul de stabilitate și de creștere. O parte a deficitelor bugetare va fi finanțată prin reducerea contului guvernului deschis la Banca Națională a Danemarcei. Se estimează că valoarea brută a datoriei publice a Danemarcei va scădea de la 46,5 % din PIB în 2011 la 42,1 % în 2015, cu mult sub 60 % din PIB.

| (11) | Creșterea ofertei de forță de muncă este o prioritate principală pentru Danemarca în vederea asigurării, pe viitor, a bunăstării și a sustenabilității fiscale. În 2011, Danemarca a încheiat o reformă ambițioasă a sistemului de pensii aferent pensionării anticipate voluntare și a introdus, astfel cum prevăzuse, majorarea vârstei standard de pensionare și corelarea acesteia cu speranța de viață. Accentul trebuie pus acum pe reforma sistemului de pensii de invaliditate și a sistemelor de ocupare a locurilor de muncă subvenționate (sistemul de locuri de muncă flexibile – flex job). Guvernul a prezentat o propunere de reformă în acest domeniu, care ar trebui pusă în aplicare cât mai repede. Decalajul tot mai mare privind rezultatele ocupării forței de muncă între migranți și restul populației active trebuie, de asemenea, abordat. |
| --- | --- |

(11)

Creșterea ofertei de forță de muncă este o prioritate principală pentru Danemarca în vederea asigurării, pe viitor, a bunăstării și a sustenabilității fiscale. În 2011, Danemarca a încheiat o reformă ambițioasă a sistemului de pensii aferent pensionării anticipate voluntare și a introdus, astfel cum prevăzuse, majorarea vârstei standard de pensionare și corelarea acesteia cu speranța de viață. Accentul trebuie pus acum pe reforma sistemului de pensii de invaliditate și a sistemelor de ocupare a locurilor de muncă subvenționate (sistemul de locuri de muncă flexibile – flex job). Guvernul a prezentat o propunere de reformă în acest domeniu, care ar trebui pusă în aplicare cât mai repede. Decalajul tot mai mare privind rezultatele ocupării forței de muncă între migranți și restul populației active trebuie, de asemenea, abordat.

| (12) | Creșterea productivității muncii în Danemarca a încetinit în cursul ultimelor decenii, una dintre cauze fiind înregistrarea unor rezultate relativ slabe în domeniul educației. În ciuda unui nivel ridicat de cheltuieli în domeniul educației, calitatea sistemului de învățământ danez – măsurată pe baza sondajului din cadrul Programului internațional pentru evaluarea elevilor (PISA) al OCDE – este doar medie. Mai mult, în general, studenții își încheie studiile la o vârstă mai înaintată decât în alte state membre și ratele abandonului școlar din instituțiile de învățământ profesional sunt relativ ridicate. Pentru a aborda provocările din acest domeniu, guvernul a anunțat o serie de noi măsuri, atât pentru învățământul obligatoriu, cât și pentru învățământul secundar. Bugetul pentru 2012 sprijină, de asemenea, introducerea unor clauze sociale în cadrul procedurilor de achiziții publice și a unor măsuri prin care întreprinderile private să beneficieze de avantaje financiare la oferirea de stagii de ucenicie, pentru a crește numărul de locuri disponibile. Creșterea numărului de stagii de ucenicie oferite va fi abordată, de asemenea, în cadrul negocierilor tripartite și în cadrul lucrărilor unui comitet interministerial. |
| --- | --- |

(12)

Creșterea productivității muncii în Danemarca a încetinit în cursul ultimelor decenii, una dintre cauze fiind înregistrarea unor rezultate relativ slabe în domeniul educației. În ciuda unui nivel ridicat de cheltuieli în domeniul educației, calitatea sistemului de învățământ danez – măsurată pe baza sondajului din cadrul Programului internațional pentru evaluarea elevilor (PISA) al OCDE – este doar medie. Mai mult, în general, studenții își încheie studiile la o vârstă mai înaintată decât în alte state membre și ratele abandonului școlar din instituțiile de învățământ profesional sunt relativ ridicate. Pentru a aborda provocările din acest domeniu, guvernul a anunțat o serie de noi măsuri, atât pentru învățământul obligatoriu, cât și pentru învățământul secundar. Bugetul pentru 2012 sprijină, de asemenea, introducerea unor clauze sociale în cadrul procedurilor de achiziții publice și a unor măsuri prin care întreprinderile private să beneficieze de avantaje financiare la oferirea de stagii de ucenicie, pentru a crește numărul de locuri disponibile. Creșterea numărului de stagii de ucenicie oferite va fi abordată, de asemenea, în cadrul negocierilor tripartite și în cadrul lucrărilor unui comitet interministerial.

| (13) | Un alt motiv posibil al încetinirii creșterii productivității este nivelul relativ redus al concurenței în Danemarca. În 2011, a fost adoptat un pachet în materie de concurență, ce vizează în principal sectorul construcțiilor, sectorul comerțului cu amănuntul, serviciile de sănătate și serviciile din sectorul public. Sunt în curs de examinare concurența din domeniul serviciilor de taxi și de transport, precum și liberalizarea farmaciilor, existând posibilitatea de a se adopta noi măsuri. Chestiunea majorării numărului procedurilor de achiziții publice în municipalități și regiuni este în curs de negociere cu autoritățile regionale și locale. În acest context, un comitet din cadrul guvernului a concluzionat recent că dreptul danez al concurenței trebuie consolidat și că nivelul actual al sancțiunilor aplicate în caz de încălcări este prea redus pentru a constitui o măsură disuasivă. Dat fiind că în cursul anului trecut au fost întreprinse doar un număr limitat de inițiative concrete în acest domeniu, sunt necesare măsuri suplimentare pentru a putea aborda în mod adecvat această provocare. |
| --- | --- |

(13)

Un alt motiv posibil al încetinirii creșterii productivității este nivelul relativ redus al concurenței în Danemarca. În 2011, a fost adoptat un pachet în materie de concurență, ce vizează în principal sectorul construcțiilor, sectorul comerțului cu amănuntul, serviciile de sănătate și serviciile din sectorul public. Sunt în curs de examinare concurența din domeniul serviciilor de taxi și de transport, precum și liberalizarea farmaciilor, existând posibilitatea de a se adopta noi măsuri. Chestiunea majorării numărului procedurilor de achiziții publice în municipalități și regiuni este în curs de negociere cu autoritățile regionale și locale. În acest context, un comitet din cadrul guvernului a concluzionat recent că dreptul danez al concurenței trebuie consolidat și că nivelul actual al sancțiunilor aplicate în caz de încălcări este prea redus pentru a constitui o măsură disuasivă. Dat fiind că în cursul anului trecut au fost întreprinse doar un număr limitat de inițiative concrete în acest domeniu, sunt necesare măsuri suplimentare pentru a putea aborda în mod adecvat această provocare.

| (14) | Astfel cum s-a confirmat în analiza aprofundată realizată în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, în timp ce nivelul ridicat al datoriei brute a gospodăriilor este, într-o anumită măsură, un element structural al economiei daneze, activele gospodăriilor depășind considerabil datoriile acestora, există motive de preocupare privind nivelul ridicat al datoriei gospodăriilor întrucât se pare că evoluțiile de pe piața locuințelor au dus la o creștere a datoriei la un nivel peste cel care poate fi explicat prin factori structurali precum locuințele și activele cu titlu de pensii.
  Mai mult, compoziția împrumuturilor ipotecare s-a schimbat din 2003, împrumuturile cu rată variabilă și împrumuturile cu perioade de grație câștigând tot mai mult în popularitate față de împrumuturile cu rată fixă și rambursare constantă. Prin urmare, în ceea ce privește un anumit nivel de îndatorare, gospodăriile sunt în prezent mai sensibile la creșterea ratelor dobânzii și la fluctuațiile prețurilor proprietăților decât erau acum un deceniu. Acest lucru creează riscuri mai mari în ceea ce privește stabilitatea financiară și economică. În Danemarca, au fost întreprinse măsuri relevante pentru a elimina punctele vulnerabile ale sistemului de ipoteci. Ministerul întreprinderilor și creșterii economice analizează, în prezent, compoziția creditelor ipotecare la nivelul gospodăriilor în lumina veniturilor, a istoricului pieței muncii și a altor variabile socioeconomice. Scopul este de a determina vulnerabilitatea potențială a gospodăriilor în cazul diferitelor șocuri economice, inclusiv al fluctuațiilor ratei dobânzii. Cu toate acestea, ar trebui, de asemenea, avute în vedere și măsuri pentru a preveni evoluțiile prociclice de pe piața imobiliară pe termen mediu, de preferință prin realinierea valorii impozitului pe proprietate la valorile reale de pe piață. Eliminarea plafonului pentru creșterea anuală a valorii fiscale a terenurilor municipale ar putea, de asemenea, preveni viitoare efecte prociclice. Astfel de măsuri ar trebui introduse treptat, ținând seama de necesitatea actuală de a stabiliza piața locuințelor. |
| --- | --- |

(14)

Astfel cum s-a confirmat în analiza aprofundată realizată în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, în timp ce nivelul ridicat al datoriei brute a gospodăriilor este, într-o anumită măsură, un element structural al economiei daneze, activele gospodăriilor depășind considerabil datoriile acestora, există motive de preocupare privind nivelul ridicat al datoriei gospodăriilor întrucât se pare că evoluțiile de pe piața locuințelor au dus la o creștere a datoriei la un nivel peste cel care poate fi explicat prin factori structurali precum locuințele și activele cu titlu de pensii.

Mai mult, compoziția împrumuturilor ipotecare s-a schimbat din 2003, împrumuturile cu rată variabilă și împrumuturile cu perioade de grație câștigând tot mai mult în popularitate față de împrumuturile cu rată fixă și rambursare constantă. Prin urmare, în ceea ce privește un anumit nivel de îndatorare, gospodăriile sunt în prezent mai sensibile la creșterea ratelor dobânzii și la fluctuațiile prețurilor proprietăților decât erau acum un deceniu. Acest lucru creează riscuri mai mari în ceea ce privește stabilitatea financiară și economică. În Danemarca, au fost întreprinse măsuri relevante pentru a elimina punctele vulnerabile ale sistemului de ipoteci. Ministerul întreprinderilor și creșterii economice analizează, în prezent, compoziția creditelor ipotecare la nivelul gospodăriilor în lumina veniturilor, a istoricului pieței muncii și a altor variabile socioeconomice. Scopul este de a determina vulnerabilitatea potențială a gospodăriilor în cazul diferitelor șocuri economice, inclusiv al fluctuațiilor ratei dobânzii. Cu toate acestea, ar trebui, de asemenea, avute în vedere și măsuri pentru a preveni evoluțiile prociclice de pe piața imobiliară pe termen mediu, de preferință prin realinierea valorii impozitului pe proprietate la valorile reale de pe piață. Eliminarea plafonului pentru creșterea anuală a valorii fiscale a terenurilor municipale ar putea, de asemenea, preveni viitoare efecte prociclice. Astfel de măsuri ar trebui introduse treptat, ținând seama de necesitatea actuală de a stabiliza piața locuințelor.

| (15) | Danemarca și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, se referă la stimularea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea competitivității, sporirea sustenabilității finanțelor publice și consolidarea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor de mai jos. |
| --- | --- |

(15)

Danemarca și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, se referă la stimularea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea competitivității, sporirea sustenabilității finanțelor publice și consolidarea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor de mai jos.

| (16) | În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Danemarcei. A evaluat programul de convergență și programul național de reformă și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Danemarca, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul UE pentru deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-5 de mai jos. |
| --- | --- |

(16)

În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Danemarcei. A evaluat programul de convergență și programul național de reformă și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Danemarca, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul UE pentru deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-5 de mai jos.

| (17) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de convergență al Danemarcei și avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(17)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de convergență al Danemarcei și avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos.

| (18) | În lumina rezultatelor analizei aprofundate realizate de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat programul național de reformă și programul de convergență. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandările de la punctele 3, 4 și 5 de mai jos, |
| --- | --- |

(18)

În lumina rezultatelor analizei aprofundate realizate de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat programul național de reformă și programul de convergență. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandările de la punctele 3, 4 și 5 de mai jos,

RECOMANDĂ ca Danemarca să întreprindă acțiuni în perioada 2012-2013 astfel încât:

| 1. | Să pună în aplicare strategia bugetară prevăzută, pentru a asigura o corecție a deficitului excesiv până în 2013 și a realiza efortul de ajustare anuală structurală medie specificată în recomandările Consiliului în cadrul procedurii de deficit excesiv; ulterior, să asigure un efort de ajustare structurală adecvat pentru a realiza progrese suficiente în direcția îndeplinirii OTM, inclusiv a îndeplinirii obiectivului de referință privind cheltuielile. |
| --- | --- |

1.

Să pună în aplicare strategia bugetară prevăzută, pentru a asigura o corecție a deficitului excesiv până în 2013 și a realiza efortul de ajustare anuală structurală medie specificată în recomandările Consiliului în cadrul procedurii de deficit excesiv; ulterior, să asigure un efort de ajustare structurală adecvat pentru a realiza progrese suficiente în direcția îndeplinirii OTM, inclusiv a îndeplinirii obiectivului de referință privind cheltuielile.

| 2. | Să suplimenteze măsurile de consolidare a ofertei de forță de muncă pe termen lung, prin reforma sistemului de pensii de invaliditate și printr-o mai bună orientare a sistemelor de ocupare a forței de muncă subvenționate (sistemul de locuri de muncă flexibile – flex job) către persoanele cu capacități reduse de muncă și prin îmbunătățirea inserției profesionale a migranților. |
| --- | --- |

2.

Să suplimenteze măsurile de consolidare a ofertei de forță de muncă pe termen lung, prin reforma sistemului de pensii de invaliditate și printr-o mai bună orientare a sistemelor de ocupare a forței de muncă subvenționate (sistemul de locuri de muncă flexibile – flex job) către persoanele cu capacități reduse de muncă și prin îmbunătățirea inserției profesionale a migranților.

| 3. | Să pună fără întârziere în aplicare măsurile anunțate, să îmbunătățească raportul cost-eficacitate al sistemului de învățământ; să reducă ratele abandonului școlar, în special în învățământul profesional; și să majoreze numărul stagiilor de ucenicie. |
| --- | --- |

3.

Să pună fără întârziere în aplicare măsurile anunțate, să îmbunătățească raportul cost-eficacitate al sistemului de învățământ; să reducă ratele abandonului școlar, în special în învățământul profesional; și să majoreze numărul stagiilor de ucenicie.

| 4. | Să continue eforturile de eliminare a obstacolelor din calea concurenței, în special în cadrul serviciilor locale, în domeniul sectorului comerțului cu amănuntul și al construcțiilor, inclusiv printr-o mai mare deschidere a procedurilor municipale și regionale de achiziții publice de servicii către concurență și prin asigurarea faptului că sancțiunile prevăzute în dreptul concurenței au un efect suficient de disuasiv. |
| --- | --- |

4.

Să continue eforturile de eliminare a obstacolelor din calea concurenței, în special în cadrul serviciilor locale, în domeniul sectorului comerțului cu amănuntul și al construcțiilor, inclusiv printr-o mai mare deschidere a procedurilor municipale și regionale de achiziții publice de servicii către concurență și prin asigurarea faptului că sancțiunile prevăzute în dreptul concurenței au un efect suficient de disuasiv.

| 5. | Să aibă în vedere măsuri preventive suplimentare pentru a consolida stabilitatea pe termen mediu a pieței locuințelor și a sistemului financiar, inclusiv prin luarea în considerare a rezultatelor analizei efectuate în prezent de către Ministerul întreprinderilor și creșterii economice privind distribuția activelor și pasivelor între gospodării și prin revizuirea sistemului valorizării fiscale a proprietăților și a sistemului valorizării fiscale terenului municipal. |
| --- | --- |

5.

Să aibă în vedere măsuri preventive suplimentare pentru a consolida stabilitatea pe termen mediu a pieței locuințelor și a sistemului financiar, inclusiv prin luarea în considerare a rezultatelor analizei efectuate în prezent de către Ministerul întreprinderilor și creșterii economice privind distribuția activelor și pasivelor între gospodării și prin revizuirea sistemului valorizării fiscale a proprietăților și a sistemului valorizării fiscale terenului municipal.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

3

(4)  JO C 213, 20.7.2011, p. 1.

4

(5)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile punctuale și temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program folosind metodologia convenită de comun acord.

5

(6)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/25

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al Estoniei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul actualizat de stabilitate al Estoniei pentru perioada 2012-2015

2012/C 219/07

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei Europene de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei Europene de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pe 2011 al Estoniei (3) și a emis un aviz cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Estoniei pentru perioada 2011-2015. |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pe 2011 al Estoniei (3) și a emis un aviz cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Estoniei pentru perioada 2011-2015.

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care este ancorat în Strategia Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Estonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care este ancorat în Strategia Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Estonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată.

| (5) | La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care Comitetul pentru protecție socială este invitat, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și alte comitete, să prezinte opinii privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Respectivele opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(5)

La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care Comitetul pentru protecție socială este invitat, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și alte comitete, să prezinte opinii privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Respectivele opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă.

| (6) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(6)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (7) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, consolidării fiscale și acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să fie restabilite condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. Acesta a invitat statele membre să pună în aplicare recomandările pe 2011 specifice fiecărei țări emise de Consiliu și să transpună aceste priorități în măsuri concrete care să fie incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, consolidării fiscale și acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să fie restabilite condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. Acesta a invitat statele membre să pună în aplicare recomandările pe 2011 specifice fiecărei țări emise de Consiliu și să transpună aceste priorități în măsuri concrete care să fie incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (8) | La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(8)

La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (9) | La 26 aprilie 2012, Estonia a prezentat Programul de stabilitate, care vizează perioada 2012-2015, și Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(9)

La 26 aprilie 2012, Estonia a prezentat Programul de stabilitate, care vizează perioada 2012-2015, și Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (10) | Pe baza examinării, în temeiul articolului 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, a programului de stabilitate, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare din cadrul programului este plauzibil în 2012 și 2013, când se preconizează că se va înregistra o creștere medie a PIB-ului de aproximativ 2,4 %. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012, se prevede o creștere a PIB-ului de 3,8 % în 2013. Obiectivul strategiei bugetare prezentat în programul de stabilitate îl reprezintă asigurarea unei politici fiscale viabile, care să susțină creșterea economică echilibrată, prin obținerea unui excedent structural, asigurând, în același timp, protecții fiscale suficiente și reducând sarcina fiscală asupra veniturilor salariale. De asemenea, strategia urmărește îndeplinirea cerințelor din Pactul de stabilitate și de creștere. Programul de stabilitate vizează depășirea, începând cu 2013, a obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM), care constă în obținerea unui excedent structural.
  Obiectivul bugetar pe termen mediu reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), luând în considerare măsurile discreționare privind veniturile, rata de creștere a cheltuielilor publice va respecta obiectivul de referință în materie de cheltuieli prevăzut în Pactul de stabilitate și de creștere până în 2015. În paralel, programul de stabilitate vizează atingerea unor excedente globale, începând cu 2014. Rata datoriei este cu mult sub 60 % din PIB și, conform programului, este probabil că va scădea după 2013 la aproximativ 10 % în 2015. |
| --- | --- |

(10)

Pe baza examinării, în temeiul articolului 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, a programului de stabilitate, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare din cadrul programului este plauzibil în 2012 și 2013, când se preconizează că se va înregistra o creștere medie a PIB-ului de aproximativ 2,4 %. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012, se prevede o creștere a PIB-ului de 3,8 % în 2013. Obiectivul strategiei bugetare prezentat în programul de stabilitate îl reprezintă asigurarea unei politici fiscale viabile, care să susțină creșterea economică echilibrată, prin obținerea unui excedent structural, asigurând, în același timp, protecții fiscale suficiente și reducând sarcina fiscală asupra veniturilor salariale. De asemenea, strategia urmărește îndeplinirea cerințelor din Pactul de stabilitate și de creștere. Programul de stabilitate vizează depășirea, începând cu 2013, a obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM), care constă în obținerea unui excedent structural.

Obiectivul bugetar pe termen mediu reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), luând în considerare măsurile discreționare privind veniturile, rata de creștere a cheltuielilor publice va respecta obiectivul de referință în materie de cheltuieli prevăzut în Pactul de stabilitate și de creștere până în 2015. În paralel, programul de stabilitate vizează atingerea unor excedente globale, începând cu 2014. Rata datoriei este cu mult sub 60 % din PIB și, conform programului, este probabil că va scădea după 2013 la aproximativ 10 % în 2015.

| (11) | Estonia a înregistrat un excedent bugetar considerabil în 2011. Conform previziunilor din primăvara anului 2012 ale serviciilor Comisiei, rata preconizată a creșterii economice pentru 2012 pare mult mai redusă decât pentru 2011, scăzând de la 7,6 % la aproximativ 1,6 %, astfel încât sunt necesare controale suplimentare ale eficienței cheltuielilor. Estonia intenționează să introducă în 2012 o regulă structurală a echilibrului bugetar, care să contribuie la menținerea controlului asupra cheltuielilor. Odată instituită regula echilibrului bugetar, la aceasta ar trebui să se adauge consolidarea naturii obligatorii a obiectivelor privind cheltuielile multianuale. Astfel, Estonia a pus în aplicare parțial recomandarea pe 2011 în acest domeniu. |
| --- | --- |

(11)

Estonia a înregistrat un excedent bugetar considerabil în 2011. Conform previziunilor din primăvara anului 2012 ale serviciilor Comisiei, rata preconizată a creșterii economice pentru 2012 pare mult mai redusă decât pentru 2011, scăzând de la 7,6 % la aproximativ 1,6 %, astfel încât sunt necesare controale suplimentare ale eficienței cheltuielilor. Estonia intenționează să introducă în 2012 o regulă structurală a echilibrului bugetar, care să contribuie la menținerea controlului asupra cheltuielilor. Odată instituită regula echilibrului bugetar, la aceasta ar trebui să se adauge consolidarea naturii obligatorii a obiectivelor privind cheltuielile multianuale. Astfel, Estonia a pus în aplicare parțial recomandarea pe 2011 în acest domeniu.

| (12) | În ceea ce privește piața forței de muncă, au fost întreprinse o serie de măsuri în domeniul impozitării veniturilor salariale. Cu toate acestea, stimulentele privind ocuparea forței de muncă ar putea fi îmbunătățite prin abordarea tendinței tot mai accentuate de a se percepe pensii de invaliditate și de incapacitate de muncă și prin stimularea lucrătorilor cu venituri reduse și mari care beneficiază de indemnizații de șomaj sau parentale să lucreze. Deși se fac eforturi promițătoare de reducere a ratei ridicate a șomajului, rata șomajului de lungă durată și a celui în rândul tinerilor rămâne ridicată. Ca urmare, riscul de sărăcie în rândul copiilor ai căror părinți nu au un loc de muncă este în creștere și trebuie abordat prin servicii sociale eficace, inclusiv prin servicii pentru familii. Sprijinul acordat familiilor ar putea fi mai eficient, fără a afecta bugetul, printr-o mai bună orientare a alocării indemnizațiilor parentale și familiale și prin eliminarea scutirilor fiscale ineficiente referitoare la copii. |
| --- | --- |

(12)

În ceea ce privește piața forței de muncă, au fost întreprinse o serie de măsuri în domeniul impozitării veniturilor salariale. Cu toate acestea, stimulentele privind ocuparea forței de muncă ar putea fi îmbunătățite prin abordarea tendinței tot mai accentuate de a se percepe pensii de invaliditate și de incapacitate de muncă și prin stimularea lucrătorilor cu venituri reduse și mari care beneficiază de indemnizații de șomaj sau parentale să lucreze. Deși se fac eforturi promițătoare de reducere a ratei ridicate a șomajului, rata șomajului de lungă durată și a celui în rândul tinerilor rămâne ridicată. Ca urmare, riscul de sărăcie în rândul copiilor ai căror părinți nu au un loc de muncă este în creștere și trebuie abordat prin servicii sociale eficace, inclusiv prin servicii pentru familii. Sprijinul acordat familiilor ar putea fi mai eficient, fără a afecta bugetul, printr-o mai bună orientare a alocării indemnizațiilor parentale și familiale și prin eliminarea scutirilor fiscale ineficiente referitoare la copii.

| (13) | Măsurile prevăzute în Planul național de acțiune privind eficiența energetică continuă să fie insuficiente, având în vedere tendința actuală a transferului modal în detrimentul transportului public. Parcul de autoturisme noi din Estonia are cel mai ridicat nivel de consum de energie din Uniune. Accizele pentru combustibili sunt insuficiente pentru a schimba comportamentul consumatorilor. Transpunerea mai multor directive ale Uniunii referitoare la energie nu a fost încă pe deplin încheiată. Estonia nu și-a diversificat încă aprovizionarea cu energie. Infrastructura de energie electrică ar putea fi modernizată, pentru a integra cantități tot mai mari de energie eoliană. |
| --- | --- |

(13)

Măsurile prevăzute în Planul național de acțiune privind eficiența energetică continuă să fie insuficiente, având în vedere tendința actuală a transferului modal în detrimentul transportului public. Parcul de autoturisme noi din Estonia are cel mai ridicat nivel de consum de energie din Uniune. Accizele pentru combustibili sunt insuficiente pentru a schimba comportamentul consumatorilor. Transpunerea mai multor directive ale Uniunii referitoare la energie nu a fost încă pe deplin încheiată. Estonia nu și-a diversificat încă aprovizionarea cu energie. Infrastructura de energie electrică ar putea fi modernizată, pentru a integra cantități tot mai mari de energie eoliană.

| (14) | S-a îmbunătățit considerabil calitatea și disponibilitatea educației profesionale și sunt prevăzute măsuri de modernizare suplimentare pentru 2012-2013. Cu toate acestea, tranziția de la învățământul general la educația profesională trebuie îmbunătățită și ar putea fi avută în vedere generalizarea sistemelor bazate mai mult pe muncă. Participarea la învățarea pe tot parcursul vieții se îmbunătățește, dar nu se pune suficient accentul pe lucrătorii cu un nivel scăzut de calificare. Continuă să existe probleme în ceea ce privește adaptarea rezultatelor sistemului de învățământ la necesitățile pieței forței de muncă. Este necesar, de asemenea, să se realizeze de urgență o reformă a învățământului secundar superior și să se îmbunătățească în continuare furnizarea serviciilor de învățământ de către autoritățile locale. De asemenea, nivelul cooperării dintre întreprinderi și instituțiile de învățământ superior este în continuare redus, iar partea din sectorul privat axată pe cunoștințe ar trebui dezvoltată în continuare. |
| --- | --- |

(14)

S-a îmbunătățit considerabil calitatea și disponibilitatea educației profesionale și sunt prevăzute măsuri de modernizare suplimentare pentru 2012-2013. Cu toate acestea, tranziția de la învățământul general la educația profesională trebuie îmbunătățită și ar putea fi avută în vedere generalizarea sistemelor bazate mai mult pe muncă. Participarea la învățarea pe tot parcursul vieții se îmbunătățește, dar nu se pune suficient accentul pe lucrătorii cu un nivel scăzut de calificare. Continuă să existe probleme în ceea ce privește adaptarea rezultatelor sistemului de învățământ la necesitățile pieței forței de muncă. Este necesar, de asemenea, să se realizeze de urgență o reformă a învățământului secundar superior și să se îmbunătățească în continuare furnizarea serviciilor de învățământ de către autoritățile locale. De asemenea, nivelul cooperării dintre întreprinderi și instituțiile de învățământ superior este în continuare redus, iar partea din sectorul privat axată pe cunoștințe ar trebui dezvoltată în continuare.

| (15) | Pentru a reflecta tendința demografică negativă și a asigura o dezvoltare regională echilibrată și competitivă, este nevoie pe termen mai lung să se asigure sustenabilitatea financiară a administrațiilor locale, precum și o mai bună furnizare a serviciilor publice la nivel local și să se optimizeze utilizarea resurselor relativ dispersate. Fiind de dimensiuni mici, majoritatea administrațiilor locale întâmpină dificultăți în furnizarea universală a serviciilor sociale, de sănătate, aferente pieței forței de muncă, transporturilor și educaționale necesare. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a reflecta tendința demografică negativă și a asigura o dezvoltare regională echilibrată și competitivă, este nevoie pe termen mai lung să se asigure sustenabilitatea financiară a administrațiilor locale, precum și o mai bună furnizare a serviciilor publice la nivel local și să se optimizeze utilizarea resurselor relativ dispersate. Fiind de dimensiuni mici, majoritatea administrațiilor locale întâmpină dificultăți în furnizarea universală a serviciilor sociale, de sănătate, aferente pieței forței de muncă, transporturilor și educaționale necesare.

| (16) | Estonia și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011 se referă la creșterea ratei de ocupare a forței de muncă, îmbunătățirea competitivității și consolidarea sustenabilității finanțelor publice. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor asumate în cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor. |
| --- | --- |

(16)

Estonia și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011 se referă la creșterea ratei de ocupare a forței de muncă, îmbunătățirea competitivității și consolidarea sustenabilității finanțelor publice. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor asumate în cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor.

| (17) | În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză aprofundată a politicii economice a Estoniei. Aceasta a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Estonia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare. Recomandările Comisiei emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-5 de mai jos. |
| --- | --- |

(17)

În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză aprofundată a politicii economice a Estoniei. Aceasta a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Estonia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare. Recomandările Comisiei emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-5 de mai jos.

| (18) | În considerarea respectivei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate și avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(18)

În considerarea respectivei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate și avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos,

RECOMANDĂ Estoniei să ia măsuri în perioada 2012-2013 astfel încât:

| 1. | Să mențină o poziție fiscală solidă prin punerea în aplicare a planurilor bugetare prevăzute, asigurarea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu până cel târziu în 2013 și respectarea obiectivului de referință în materie de cheltuieli; să completeze regula echilibrului bugetar cu reguli privind cheltuielile multianuale cu caracter obligatoriu mai puternic în cadrul bugetar pe termen mediu; să continue îmbunătățirea eficienței cheltuielilor publice; și să pună în aplicare măsuri de îmbunătățire a respectării legislației fiscale. |
| --- | --- |

1.

Să mențină o poziție fiscală solidă prin punerea în aplicare a planurilor bugetare prevăzute, asigurarea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu până cel târziu în 2013 și respectarea obiectivului de referință în materie de cheltuieli; să completeze regula echilibrului bugetar cu reguli privind cheltuielile multianuale cu caracter obligatoriu mai puternic în cadrul bugetar pe termen mediu; să continue îmbunătățirea eficienței cheltuielilor publice; și să pună în aplicare măsuri de îmbunătățire a respectării legislației fiscale.

| 2. | Să îmbunătățească stimulentele ce vizează încurajarea muncii prin raționalizarea sistemului de beneficii sociale și creșterea flexibilității în alocarea indemnizațiilor de invaliditate, șomaj și parentale, asigurând în același timp o protecție socială adecvată; să îmbunătățească furnizarea de servicii sociale, orientând mai bine, totodată, indemnizațiile parentale și familiale și eliminând scutirile fiscale referitoare la copii, care au un efect de denaturare; să sporească participarea tinerilor și a șomerilor pe termen lung pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

2.

Să îmbunătățească stimulentele ce vizează încurajarea muncii prin raționalizarea sistemului de beneficii sociale și creșterea flexibilității în alocarea indemnizațiilor de invaliditate, șomaj și parentale, asigurând în același timp o protecție socială adecvată; să îmbunătățească furnizarea de servicii sociale, orientând mai bine, totodată, indemnizațiile parentale și familiale și eliminând scutirile fiscale referitoare la copii, care au un efect de denaturare; să sporească participarea tinerilor și a șomerilor pe termen lung pe piața forței de muncă.

| 3. | Să stabilească o legătură mai eficace între formare și educație, pe de o parte, și nevoile pieței forței de muncă, pe de altă parte, și să consolideze cooperarea dintre întreprinderi și mediul academic; să sporească oportunitățile pentru lucrătorii cu un nivel redus de calificare pentru a le facilita accesul la învățarea pe tot parcursul vieții; să încurajeze prioritizarea și caracterul internațional al sistemelor de cercetare și inovare. |
| --- | --- |

3.

Să stabilească o legătură mai eficace între formare și educație, pe de o parte, și nevoile pieței forței de muncă, pe de altă parte, și să consolideze cooperarea dintre întreprinderi și mediul academic; să sporească oportunitățile pentru lucrătorii cu un nivel redus de calificare pentru a le facilita accesul la învățarea pe tot parcursul vieții; să încurajeze prioritizarea și caracterul internațional al sistemelor de cercetare și inovare.

| 4. | Să îmbunătățească eficiența energetică, în special a clădirilor și transporturilor, și să consolideze stimulentele de mediu privind vehiculele și deșeurile, inclusiv prin luarea în considerare a unor măsuri de stimulare precum taxarea vehiculelor; să încurajeze utilizarea energiei din surse regenerabile, inclusiv prin modernizarea legislației și a infrastructurii; să continue dezvoltarea conexiunilor transfrontaliere pentru a pune capăt izolării relative a pieței. |
| --- | --- |

4.

Să îmbunătățească eficiența energetică, în special a clădirilor și transporturilor, și să consolideze stimulentele de mediu privind vehiculele și deșeurile, inclusiv prin luarea în considerare a unor măsuri de stimulare precum taxarea vehiculelor; să încurajeze utilizarea energiei din surse regenerabile, inclusiv prin modernizarea legislației și a infrastructurii; să continue dezvoltarea conexiunilor transfrontaliere pentru a pune capăt izolării relative a pieței.

| 5. | Să îmbunătățească viabilitatea fiscală a municipalităților, sporind, totodată, eficiența administrațiilor locale și să asigure furnizarea unor servicii eficiente, în special prin stimulente mai puternice pentru fuziune sau cooperarea mai intensă între municipalități. Ar trebui puse în aplicare propuneri de reforme relevante într-o perioadă rezonabilă. |
| --- | --- |

5.

Să îmbunătățească viabilitatea fiscală a municipalităților, sporind, totodată, eficiența administrațiilor locale și să asigure furnizarea unor servicii eficiente, în special prin stimulente mai puternice pentru fuziune sau cooperarea mai intensă între municipalități. Ar trebui puse în aplicare propuneri de reforme relevante într-o perioadă rezonabilă.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

2

(3)  JO C 213, 20.7.2011, p. 5.

3

(4)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

4

(5)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile punctuale și temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program folosind metodologia convenită de comun acord.

5

(6)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/28 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/28

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al Finlandei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Finlandei pentru perioada 2012-2015

2012/C 219/08

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Finlandei pentru 2011 (4) și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Finlandei pentru perioada 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Finlandei pentru 2011 (4) și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Finlandei pentru perioada 2011-2014.

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care este ancorat în Strategia Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Finlanda ca unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care este ancorat în Strategia Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Finlanda ca unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată.

| (5) | La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care a solicitat Comitetului pentru protecție socială ca, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și cu alte comitete, să prezinte opinii cu privire la acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Respectivele opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(5)

La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care a solicitat Comitetului pentru protecție socială ca, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și cu alte comitete, să prezinte opinii cu privire la acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Respectivele opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă.

| (6) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(6)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (7) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, consolidării fiscale și acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să fie restabilite condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, consolidării fiscale și acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să fie restabilite condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

| (8) | La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a fi incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. |
| --- | --- |

(8)

La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a fi incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă.

| (9) | La 19 aprilie 2012, Finlanda a prezentat Programul de stabilitate pentru perioada 2012-2015 și Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Comisia a examinat, de asemenea, în cadrul unei analize aprofundate, realizate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, dacă Finlanda este afectată de dezechilibre macroeconomice. Comisia a concluzionat în analiza aprofundată pe care a realizat-o că Finlanda se confruntă cu un dezechilibru, care nu este însă unul excesiv. |
| --- | --- |

(9)

La 19 aprilie 2012, Finlanda a prezentat Programul de stabilitate pentru perioada 2012-2015 și Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Comisia a examinat, de asemenea, în cadrul unei analize aprofundate, realizate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, dacă Finlanda este afectată de dezechilibre macroeconomice. Comisia a concluzionat în analiza aprofundată pe care a realizat-o că Finlanda se confruntă cu un dezechilibru, care nu este însă unul excesiv.

| (10) | Pe baza evaluării programului de stabilitate, în temeiul articolului 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din cadrul programului respectiv este plauzibil pentru perioada 2012-2013, creșterea PIB-ului prevăzută în programul respectiv este în conformitate cu previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012. Previziunile sunt, de asemenea, realiste și pentru anii 2014 și 2015, preconizându-se o creștere a PIB-ului cu mult mai mică decât înainte de criză și mai mică decât în anii de redresare 2010-2011.
  Principalul obiectiv bugetar al programului de stabilitate îl reprezintă reducerea deficitului public general prin limitarea cheltuielilor și creșterea veniturilor. Cum bugetul administrației centrale este principala sursă a deficitului public general, îmbunătățirea poziției sale va contribui la echilibrarea bugetului public general. Obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM), și anume de obținere a unui excedent de 0,5 % din PIB în termeni structurali, reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), Finlanda și-a atins OTM în 2011, dar s-ar abate puțin de la acest obiectiv în perioada 2012-2015. Luând în considerare măsurile discreționare privind veniturile, rata de creștere a cheltuielilor publice respectă obiectivul de referință în materie de cheltuieli prevăzut în Pactul de stabilitate și de creștere în toți anii, mai puțin în 2015. Programul de stabilitate vizează echilibrarea bugetului public general până în 2015 și obținerea de excedente începând cu 2016. Rata datoriei este cu mult sub 60 % din PIB și, conform programului de stabilitate, nivelul datoriei va atinge o valoare maximă în 2014, de aproape 52 % din PIB, înainte de a începe să scadă. În finanțele publice ale Finlandei există în continuare un decalaj semnificativ în materie de sustenabilitate, cauzat în principal de o deteriorare rapidă a ratei dependenței, ca urmare a îmbătrânirii demografice. Decalajul în materie de sustenabilitate al finanțelor publice trebuie monitorizat continuu, iar măsurile trebuie ajustate în consecință. Cadrul fiscal al Finlandei este ancorat în plafoane multianuale de cheltuieli, dar acestea nu se aplică, în prezent, municipalităților. |
| --- | --- |

(10)

Pe baza evaluării programului de stabilitate, în temeiul articolului 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din cadrul programului respectiv este plauzibil pentru perioada 2012-2013, creșterea PIB-ului prevăzută în programul respectiv este în conformitate cu previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012. Previziunile sunt, de asemenea, realiste și pentru anii 2014 și 2015, preconizându-se o creștere a PIB-ului cu mult mai mică decât înainte de criză și mai mică decât în anii de redresare 2010-2011.

Principalul obiectiv bugetar al programului de stabilitate îl reprezintă reducerea deficitului public general prin limitarea cheltuielilor și creșterea veniturilor. Cum bugetul administrației centrale este principala sursă a deficitului public general, îmbunătățirea poziției sale va contribui la echilibrarea bugetului public general. Obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM), și anume de obținere a unui excedent de 0,5 % din PIB în termeni structurali, reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), Finlanda și-a atins OTM în 2011, dar s-ar abate puțin de la acest obiectiv în perioada 2012-2015. Luând în considerare măsurile discreționare privind veniturile, rata de creștere a cheltuielilor publice respectă obiectivul de referință în materie de cheltuieli prevăzut în Pactul de stabilitate și de creștere în toți anii, mai puțin în 2015. Programul de stabilitate vizează echilibrarea bugetului public general până în 2015 și obținerea de excedente începând cu 2016. Rata datoriei este cu mult sub 60 % din PIB și, conform programului de stabilitate, nivelul datoriei va atinge o valoare maximă în 2014, de aproape 52 % din PIB, înainte de a începe să scadă. În finanțele publice ale Finlandei există în continuare un decalaj semnificativ în materie de sustenabilitate, cauzat în principal de o deteriorare rapidă a ratei dependenței, ca urmare a îmbătrânirii demografice. Decalajul în materie de sustenabilitate al finanțelor publice trebuie monitorizat continuu, iar măsurile trebuie ajustate în consecință. Cadrul fiscal al Finlandei este ancorat în plafoane multianuale de cheltuieli, dar acestea nu se aplică, în prezent, municipalităților.

| (11) | În ultimul deceniu s-a înregistrat o scădere a productivității serviciilor publice. Autoritățile finlandeze au pus deja în aplicare o serie de reforme pentru a soluționa această problemă, dar implementarea lor a fost lentă, în special la nivelul administrației locale. În plus, sunt în curs o reformă națională a municipalităților și un program de productivitate al guvernului central. S-ar putea obține câștiguri suplimentare în materie de productivitate și noi economii de costuri prin încurajarea unui grad mai ridicat al concurenței în sectoarele serviciilor private și publice protejate, prin continuarea dereglementării pieței forței de muncă și a produselor. |
| --- | --- |

(11)

În ultimul deceniu s-a înregistrat o scădere a productivității serviciilor publice. Autoritățile finlandeze au pus deja în aplicare o serie de reforme pentru a soluționa această problemă, dar implementarea lor a fost lentă, în special la nivelul administrației locale. În plus, sunt în curs o reformă națională a municipalităților și un program de productivitate al guvernului central. S-ar putea obține câștiguri suplimentare în materie de productivitate și noi economii de costuri prin încurajarea unui grad mai ridicat al concurenței în sectoarele serviciilor private și publice protejate, prin continuarea dereglementării pieței forței de muncă și a produselor.

| (12) | Anul trecut, guvernul a introdus noi măsuri de reducere a șomajului în rândul tinerilor și al șomajului pe termen lung. Măsurile respective au inclus un program-pilot de reducere a șomajului pe termen lung și introducerea unei garanții sociale pentru tineri. Măsurile introduse sunt ambițioase și relevante, dar trebuie acum puse în aplicare, punându-se un accent clar pe îmbunătățirea nivelului competențelor, precum și a poziției grupurilor-țintă pe piața forței de muncă. Având în vedere schimbările demografice, creșterea ratei de ocupare a lucrătorilor mai în vârstă este importantă pentru asigurarea sustenabilității finanțelor publice și pentru a răspunde în viitor cererii de forță de muncă. Speranța de viață a crescut mai repede decât s-a preconizat în timpul reformei sistemului de pensii din 2005, astfel că, în timp, grila actuală prevăzută de lege pentru vârsta standard de pensionare s-ar putea dovedi a fi prea redusă. În programul de stabilitate, guvernul s-a angajat să majoreze la 62,4 ani vârsta efectivă de pensionare, până în 2025. În martie 2012, partenerii sociali au convenit asupra mai multor măsuri de prelungire a carierei profesionale. Guvernul s-a angajat să realizeze o reformă a sistemului de pensii cel târziu la 1 ianuarie 2017. În prezent, trebuie să se pună accentul pe aplicarea direcțiilor de acțiune pe termen scurt convenite. |
| --- | --- |

(12)

Anul trecut, guvernul a introdus noi măsuri de reducere a șomajului în rândul tinerilor și al șomajului pe termen lung. Măsurile respective au inclus un program-pilot de reducere a șomajului pe termen lung și introducerea unei garanții sociale pentru tineri. Măsurile introduse sunt ambițioase și relevante, dar trebuie acum puse în aplicare, punându-se un accent clar pe îmbunătățirea nivelului competențelor, precum și a poziției grupurilor-țintă pe piața forței de muncă. Având în vedere schimbările demografice, creșterea ratei de ocupare a lucrătorilor mai în vârstă este importantă pentru asigurarea sustenabilității finanțelor publice și pentru a răspunde în viitor cererii de forță de muncă. Speranța de viață a crescut mai repede decât s-a preconizat în timpul reformei sistemului de pensii din 2005, astfel că, în timp, grila actuală prevăzută de lege pentru vârsta standard de pensionare s-ar putea dovedi a fi prea redusă. În programul de stabilitate, guvernul s-a angajat să majoreze la 62,4 ani vârsta efectivă de pensionare, până în 2025. În martie 2012, partenerii sociali au convenit asupra mai multor măsuri de prelungire a carierei profesionale. Guvernul s-a angajat să realizeze o reformă a sistemului de pensii cel târziu la 1 ianuarie 2017. În prezent, trebuie să se pună accentul pe aplicarea direcțiilor de acțiune pe termen scurt convenite.

| (13) | Obstacolele reprezentate de reglementările din sectorul serviciilor din Finlanda continuă să fie restrictive și nivelul de concentrare a pieței este ridicat nu numai în sectorul comerțului cu amănuntul, ci și în domeniul producției. În ceea ce privește piața comerțului cu amănuntul de produse alimentare, Finlanda înregistrează cel mai ridicat grad de concentrare a pieței, iar prețurile la produsele alimentare sunt printre cele mai mari din Europa. Nivelul amenzilor prevăzute de legislația finlandeză în materie de concurență a fost întotdeauna scăzut, ceea ce ridică semne de întrebare referitor la efectul disuasiv al acestora. Au existat unele evoluții privind politica în materie de concurență, cum ar fi noua lege a concurenței și o nouă lege privind amenajarea teritorială și construcțiile. De asemenea, guvernul este hotărât să lanseze un nou program de promovare a concurenței. Această măsură ar trebui întreprinsă de îndată, în vederea continuării consolidării cadrului concurenței pe piețele produselor și serviciilor. |
| --- | --- |

(13)

Obstacolele reprezentate de reglementările din sectorul serviciilor din Finlanda continuă să fie restrictive și nivelul de concentrare a pieței este ridicat nu numai în sectorul comerțului cu amănuntul, ci și în domeniul producției. În ceea ce privește piața comerțului cu amănuntul de produse alimentare, Finlanda înregistrează cel mai ridicat grad de concentrare a pieței, iar prețurile la produsele alimentare sunt printre cele mai mari din Europa. Nivelul amenzilor prevăzute de legislația finlandeză în materie de concurență a fost întotdeauna scăzut, ceea ce ridică semne de întrebare referitor la efectul disuasiv al acestora. Au existat unele evoluții privind politica în materie de concurență, cum ar fi noua lege a concurenței și o nouă lege privind amenajarea teritorială și construcțiile. De asemenea, guvernul este hotărât să lanseze un nou program de promovare a concurenței. Această măsură ar trebui întreprinsă de îndată, în vederea continuării consolidării cadrului concurenței pe piețele produselor și serviciilor.

| (14) | Creșterea productivității în Finlanda stagnează, iar în ultimii ani cotele de piață pe piețele externe ale societăților finlandeze exportatoare s-au diminuat. Costurile unitare cu forța de muncă au crescut, chiar dacă nu și în sectorul producției. Unele industrii dominante în prezent, în special sectorul electronicii și al hârtiei, par să fi atins un nivel maxim al creșterii și, în general, ponderea producției în PIB este în scădere. Finlanda exportă bunuri intermediare și de investiții în principal către economii mature, cu o creștere lentă, și prezența produselor sale în economiile în curs de dezvoltare este limitată. Economia Finlandei trebuie să devină mai diversificată, atât în ceea ce privește întreprinderile, cât și referitor la piețele de export, pentru a dezvolta exportatori puternici către piețe multiple în viitor. Chiar dacă în trecut Finlanda a obținut rezultate remarcabile în materie de cercetare și dezvoltare și inovare, fără o creștere semnificativă a numărului de societăți inovatoare cu creștere puternică, Finlanda riscă să își piardă poziția de lider al UE în materie de inovare. Acest lucru necesită facilitarea inovării, pentru a permite transformarea cercetării și dezvoltării în produse comercializabile, și încurajarea pătrunderii pe piețele de export în creștere rapidă. Pe termen scurt, va fi, de asemenea, crucial să se exploateze și disemineze know-how-ul considerabil în materie de tehnologia informațiilor și a comunicațiilor și în alte sectoare industriale din Finlanda, inclusiv în sectorul public. În ceea ce privește creșterea salariilor, acordul tripartit din 2011 privind salariile pregătește terenul pentru creșteri salariale modeste în 2012 și 2013, ceea ce ar trebui să îmbunătățească poziția relativă a Finlandei în raport cu principalii săi parteneri comerciali. |
| --- | --- |

(14)

Creșterea productivității în Finlanda stagnează, iar în ultimii ani cotele de piață pe piețele externe ale societăților finlandeze exportatoare s-au diminuat. Costurile unitare cu forța de muncă au crescut, chiar dacă nu și în sectorul producției. Unele industrii dominante în prezent, în special sectorul electronicii și al hârtiei, par să fi atins un nivel maxim al creșterii și, în general, ponderea producției în PIB este în scădere. Finlanda exportă bunuri intermediare și de investiții în principal către economii mature, cu o creștere lentă, și prezența produselor sale în economiile în curs de dezvoltare este limitată. Economia Finlandei trebuie să devină mai diversificată, atât în ceea ce privește întreprinderile, cât și referitor la piețele de export, pentru a dezvolta exportatori puternici către piețe multiple în viitor. Chiar dacă în trecut Finlanda a obținut rezultate remarcabile în materie de cercetare și dezvoltare și inovare, fără o creștere semnificativă a numărului de societăți inovatoare cu creștere puternică, Finlanda riscă să își piardă poziția de lider al UE în materie de inovare. Acest lucru necesită facilitarea inovării, pentru a permite transformarea cercetării și dezvoltării în produse comercializabile, și încurajarea pătrunderii pe piețele de export în creștere rapidă. Pe termen scurt, va fi, de asemenea, crucial să se exploateze și disemineze know-how-ul considerabil în materie de tehnologia informațiilor și a comunicațiilor și în alte sectoare industriale din Finlanda, inclusiv în sectorul public. În ceea ce privește creșterea salariilor, acordul tripartit din 2011 privind salariile pregătește terenul pentru creșteri salariale modeste în 2012 și 2013, ceea ce ar trebui să îmbunătățească poziția relativă a Finlandei în raport cu principalii săi parteneri comerciali.

| (15) | Finlanda și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, se referă la îmbunătățirea competitivității, a ratei de ocupare a forței de muncă și a viabilității pe termen lung a finanțelor publice, la consolidarea stabilității financiare și la asigurarea coordonării fiscale. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor de mai jos. |
| --- | --- |

(15)

Finlanda și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, se referă la îmbunătățirea competitivității, a ratei de ocupare a forței de muncă și a viabilității pe termen lung a finanțelor publice, la consolidarea stabilității financiare și la asigurarea coordonării fiscale. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor de mai jos.

| (16) | În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Finlandei. A evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Finlanda, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european sunt reflectate în recomandările de la punctele 1-5 de mai jos. |
| --- | --- |

(16)

În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Finlandei. A evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Finlanda, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european sunt reflectate în recomandările de la punctele 1-5 de mai jos.

| (17) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate și avizul său (6) se reflectă în special în recomandarea de la punctul 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(17)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate și avizul său (6) se reflectă în special în recomandarea de la punctul 1 de mai jos.

| (18) | În lumina rezultatelor analizei aprofundate realizate de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat programul național de reformă și programul de stabilitate. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandarea de la punctul 5 de mai jos, |
| --- | --- |

(18)

În lumina rezultatelor analizei aprofundate realizate de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat programul național de reformă și programul de stabilitate. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandarea de la punctul 5 de mai jos,

RECOMANDĂ ca Finlanda să depună eforturi în perioada 2012-2013 astfel încât:

| 1. | Să își mențină o poziție fiscală solidă în 2012 și în anii următori, prin corectarea oricărei abateri de la OTM, care asigură sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice; în acest scop, să își consolideze strategia bugetară și să o pună în aplicare riguros, sprijinindu-se pe măsuri suficient de precise, pentru anul 2013 și anii următori, inclusiv prin atingerea obiectivului de referință în materie de cheltuieli; să continue să realizeze evaluări anuale ale amplorii decalajului de sustenabilitate cauzat de îmbătrânire și să ajusteze veniturile și cheltuielile publice în funcție de obiectivele și nevoile pe termen lung; să integreze mai bine sectorul administrației locale în cadrul bugetar multianual, inclusiv prin măsuri de control al cheltuielilor. |
| --- | --- |

1.

Să își mențină o poziție fiscală solidă în 2012 și în anii următori, prin corectarea oricărei abateri de la OTM, care asigură sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice; în acest scop, să își consolideze strategia bugetară și să o pună în aplicare riguros, sprijinindu-se pe măsuri suficient de precise, pentru anul 2013 și anii următori, inclusiv prin atingerea obiectivului de referință în materie de cheltuieli; să continue să realizeze evaluări anuale ale amplorii decalajului de sustenabilitate cauzat de îmbătrânire și să ajusteze veniturile și cheltuielile publice în funcție de obiectivele și nevoile pe termen lung; să integreze mai bine sectorul administrației locale în cadrul bugetar multianual, inclusiv prin măsuri de control al cheltuielilor.

| 2. | Să ia noi măsuri pentru a realiza câștiguri în materie de productivitate și economii de costuri în furnizarea de servicii publice, inclusiv schimbări structurale și reforme administrative teritoriale ce vizează creșterea eficienței, precum și pentru a răspunde provocărilor generate de îmbătrânirea demografică. |
| --- | --- |

2.

Să ia noi măsuri pentru a realiza câștiguri în materie de productivitate și economii de costuri în furnizarea de servicii publice, inclusiv schimbări structurale și reforme administrative teritoriale ce vizează creșterea eficienței, precum și pentru a răspunde provocărilor generate de îmbătrânirea demografică.

| 3. | Să pună în aplicare măsurile în curs de îmbunătățire a poziției pe piața forței de muncă a tinerilor și a șomerilor de lungă durată, punând accentul în special pe dezvoltarea competențelor; să ia măsuri suplimentare de îmbunătățire a ratei de ocupare a lucrătorilor mai în vârstă, inclusiv prin reducerea posibilităților de ieșire anticipată de pe piața forței de muncă; să ia măsuri pentru majorarea vârstei efective de pensionare, ținând seama de creșterea speranței de viață. |
| --- | --- |

3.

Să pună în aplicare măsurile în curs de îmbunătățire a poziției pe piața forței de muncă a tinerilor și a șomerilor de lungă durată, punând accentul în special pe dezvoltarea competențelor; să ia măsuri suplimentare de îmbunătățire a ratei de ocupare a lucrătorilor mai în vârstă, inclusiv prin reducerea posibilităților de ieșire anticipată de pe piața forței de muncă; să ia măsuri pentru majorarea vârstei efective de pensionare, ținând seama de creșterea speranței de viață.

| 4. | Să continue consolidarea concurenței pe piețele produselor și serviciilor, în special în sectorul comerțului cu amănuntul, prin asigurarea aplicării eficace a noii legi a concurenței și a noului program de promovare a unei concurențe solide; să ia în continuare măsuri pentru creșterea eficienței prestării de servicii la nivel municipal, inclusiv, după caz, pentru creșterea numărului de servicii care fac obiectul licitațiilor competitive, și să asigure neutralitatea în materie de concurență între întreprinderile private și cele publice; să ia măsuri suplimentare de asigurare a faptului că nivelul amenzilor prevăzut în dreptul concurenței are un efect suficient de disuasiv. |
| --- | --- |

4.

Să continue consolidarea concurenței pe piețele produselor și serviciilor, în special în sectorul comerțului cu amănuntul, prin asigurarea aplicării eficace a noii legi a concurenței și a noului program de promovare a unei concurențe solide; să ia în continuare măsuri pentru creșterea eficienței prestării de servicii la nivel municipal, inclusiv, după caz, pentru creșterea numărului de servicii care fac obiectul licitațiilor competitive, și să asigure neutralitatea în materie de concurență între întreprinderile private și cele publice; să ia măsuri suplimentare de asigurare a faptului că nivelul amenzilor prevăzut în dreptul concurenței are un efect suficient de disuasiv.

| 5. | Pentru a consolida creșterea productivității și a competitivității externe, să continue eforturile de diversificare a structurii întreprinderilor, în special prin accelerarea introducerii măsurilor preconizate de lărgire a bazei de inovare, continuând totodată alinierea evoluțiilor în materie de salarii cu cele privind productivitatea, respectând pe deplin rolul partenerilor sociali și practicile naționale. |
| --- | --- |

5.

Pentru a consolida creșterea productivității și a competitivității externe, să continue eforturile de diversificare a structurii întreprinderilor, în special prin accelerarea introducerii măsurilor preconizate de lărgire a bazei de inovare, continuând totodată alinierea evoluțiilor în materie de salarii cu cele privind productivitatea, respectând pe deplin rolul partenerilor sociali și practicile naționale.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

3

(4)  JO C 216, 22.7.2011, p. 3.

4

(5)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile punctuale și temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program folosind metodologia convenită de comun acord.

5

(6)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/31

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al Franței pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Franței pentru perioada 2012-2016

2012/C 219/09

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pe 2011 al Franței (4) și a emis un aviz cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Franței pentru perioada 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pe 2011 al Franței (4) și a emis un aviz cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Franței pentru perioada 2011-2014.

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Franța ca unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Franța ca unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată.

| (5) | La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat un set de concluzii prin care a solicitat Comitetului pentru protecție socială să prezinte, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și cu alte comitete, opinii cu privire la acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Opiniile respective sunt incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(5)

La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat un set de concluzii prin care a solicitat Comitetului pentru protecție socială să prezinte, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și cu alte comitete, opinii cu privire la acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Opiniile respective sunt incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă.

| (6) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(6)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (7) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

| (8) | La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(8)

La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (9) | La 4 mai 2012, Franța a prezentat Programul actualizat de stabilitate pentru perioada 2012-2016 și, la 13 aprilie 2012, Programul național de reformă pe 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Comisia a evaluat, de asemenea, în cadrul unei analize aprofundate, realizate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, dacă Franța se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Comisia a concluzionat că Franța se confruntă cu dezechilibre, care nu sunt însă unele excesive. |
| --- | --- |

(9)

La 4 mai 2012, Franța a prezentat Programul actualizat de stabilitate pentru perioada 2012-2016 și, la 13 aprilie 2012, Programul național de reformă pe 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Comisia a evaluat, de asemenea, în cadrul unei analize aprofundate, realizate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, dacă Franța se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Comisia a concluzionat că Franța se confruntă cu dezechilibre, care nu sunt însă unele excesive.

| (10) | Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a programului de stabilitate, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din program este optimist. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012, creșterea PIB-ului urmează să ajungă la 0,5 % în 2012 și la 1,3 % în 2013, în vreme ce valorile înscrise în programul de stabilitate sunt de 0,7 %, respectiv 1,75 %. După înregistrarea, în 2011, a unui deficit de 5,2 % din PIB, mai redus decât se preconizase, programul de stabilitate își propune o reducere a deficitului la 3 % din PIB în 2013, care este termenul-limită stabilit de Consiliu pentru corectarea deficitului excesiv, precum și continuarea procesului de consolidare după această dată, cu obiectivul de a se ajunge la un buget echilibrat până în 2016. Se estimează că obiectivul pe termen mediu (OTM) al unui buget echilibrat din punct de vedere structural va fi realizat în cursul perioadei acoperite de programul de stabilitate. Acest OTM reflectă în mod corespunzător cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), efortul bugetar anual mediu pentru perioada 2010-2013 este în concordanță cu recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009. Pentru perioada 2014-2016 se preconizează un progres anual, în termeni structurali, de încă 0,7 % din PIB în vederea atingerii OTM. Conform programului de stabilitate, rata de creștere a cheltuielilor publice, luând în considerare măsurile discreționare în privința veniturilor, este în conformitate cu criteriul de referință privind cheltuielile din Pactul de stabilitate și de creștere. Traiectoria de ajustare prezentată în cadrul programului este expusă riscurilor. Scenariul macroeconomic s-ar putea dovedi a fi mai puțin favorabil decât se estimează în previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012.
  Măsurile prevăzute pentru îndeplinirea obiectivelor ulterior anului 2013 și pentru realizarea efortului bugetar anual mediu recomandat nu sunt suficient de bine definite. În plus, experiențele anterioare ale Franței în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor privind cheltuielile sunt inegale. Prin urmare, nu se poate garanta că deficitul excesiv va fi corectat până în 2013, cu excepția cazului în care se precizează în mod suficient de clar măsurile planificate și se pun în aplicare măsuri suplimentare, după caz. Rata datoriei a pornit de la 85,8 % din PIB în 2011 și se preconizează că va ajunge la 89,2 % în 2013 și că va scădea la 83,2 % în 2016. Conform programului, valoarea de referință privind reducerea datoriei va fi atinsă la sfârșitul perioadei de tranziție (2016). |
| --- | --- |

(10)

Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a programului de stabilitate, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din program este optimist. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012, creșterea PIB-ului urmează să ajungă la 0,5 % în 2012 și la 1,3 % în 2013, în vreme ce valorile înscrise în programul de stabilitate sunt de 0,7 %, respectiv 1,75 %. După înregistrarea, în 2011, a unui deficit de 5,2 % din PIB, mai redus decât se preconizase, programul de stabilitate își propune o reducere a deficitului la 3 % din PIB în 2013, care este termenul-limită stabilit de Consiliu pentru corectarea deficitului excesiv, precum și continuarea procesului de consolidare după această dată, cu obiectivul de a se ajunge la un buget echilibrat până în 2016. Se estimează că obiectivul pe termen mediu (OTM) al unui buget echilibrat din punct de vedere structural va fi realizat în cursul perioadei acoperite de programul de stabilitate. Acest OTM reflectă în mod corespunzător cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), efortul bugetar anual mediu pentru perioada 2010-2013 este în concordanță cu recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009. Pentru perioada 2014-2016 se preconizează un progres anual, în termeni structurali, de încă 0,7 % din PIB în vederea atingerii OTM. Conform programului de stabilitate, rata de creștere a cheltuielilor publice, luând în considerare măsurile discreționare în privința veniturilor, este în conformitate cu criteriul de referință privind cheltuielile din Pactul de stabilitate și de creștere. Traiectoria de ajustare prezentată în cadrul programului este expusă riscurilor. Scenariul macroeconomic s-ar putea dovedi a fi mai puțin favorabil decât se estimează în previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012.

Măsurile prevăzute pentru îndeplinirea obiectivelor ulterior anului 2013 și pentru realizarea efortului bugetar anual mediu recomandat nu sunt suficient de bine definite. În plus, experiențele anterioare ale Franței în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor privind cheltuielile sunt inegale. Prin urmare, nu se poate garanta că deficitul excesiv va fi corectat până în 2013, cu excepția cazului în care se precizează în mod suficient de clar măsurile planificate și se pun în aplicare măsuri suplimentare, după caz. Rata datoriei a pornit de la 85,8 % din PIB în 2011 și se preconizează că va ajunge la 89,2 % în 2013 și că va scădea la 83,2 % în 2016. Conform programului, valoarea de referință privind reducerea datoriei va fi atinsă la sfârșitul perioadei de tranziție (2016).

| (11) | Deși în cea de a doua jumătate a anului 2011 și în februarie 2012 au fost adoptate măsuri suplimentare de consolidare, punerea în aplicare a consolidării fiscale este în continuare o provocare majoră. Evitarea derapajelor în materie de cheltuieli, prin intermediul unui efort bugetar consolidat bazat pe măsuri bine definite, este esențială pentru restabilirea unei poziții bugetare sustenabile. În plus, ar fi oportun ca Franța să profite de oportunitățile de accelerare a reducerii deficitului, în scopul de a facilita corectarea deficitului excesiv conform planului. În ceea ce privește sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice și gradul de adecvare a pensiilor viitoare, reforma pensiilor din 2010 este pusă în aplicare treptat. Cu toate acestea, nu există certitudinea că sistemul va fi echilibrat până în 2018, astfel cum s-a planificat, dacă ocuparea forței de muncă și creșterea economică se dovedesc a fi mai reduse decât se estimează și este probabil ca sistemul să fie în deficit după anul 2020. Mai mult, comitetul de coordonare recent creat, căruia i s-a atribuit sarcina emiterii unui aviz anual privind situația financiară a diferitelor regimuri de pensii și privind condițiile necesare pentru asigurarea unor conturi echilibrate până în 2018, nu a emis avizul respectiv în 2011, ceea ce îngreunează evaluarea sustenabilității sistemului de pensii. |
| --- | --- |

(11)

Deși în cea de a doua jumătate a anului 2011 și în februarie 2012 au fost adoptate măsuri suplimentare de consolidare, punerea în aplicare a consolidării fiscale este în continuare o provocare majoră. Evitarea derapajelor în materie de cheltuieli, prin intermediul unui efort bugetar consolidat bazat pe măsuri bine definite, este esențială pentru restabilirea unei poziții bugetare sustenabile. În plus, ar fi oportun ca Franța să profite de oportunitățile de accelerare a reducerii deficitului, în scopul de a facilita corectarea deficitului excesiv conform planului. În ceea ce privește sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice și gradul de adecvare a pensiilor viitoare, reforma pensiilor din 2010 este pusă în aplicare treptat. Cu toate acestea, nu există certitudinea că sistemul va fi echilibrat până în 2018, astfel cum s-a planificat, dacă ocuparea forței de muncă și creșterea economică se dovedesc a fi mai reduse decât se estimează și este probabil ca sistemul să fie în deficit după anul 2020. Mai mult, comitetul de coordonare recent creat, căruia i s-a atribuit sarcina emiterii unui aviz anual privind situația financiară a diferitelor regimuri de pensii și privind condițiile necesare pentru asigurarea unor conturi echilibrate până în 2018, nu a emis avizul respectiv în 2011, ceea ce îngreunează evaluarea sustenabilității sistemului de pensii.

| (12) | Funcționarea pieței muncii din Franța ar putea fi îmbunătățită prin reducerea în continuare a segmentării acesteia. Contractul de siguranță profesională, care a fost instituit prin legea din iulie 2011 și care a fuzionat două contracte deja existente, atribuie sarcina consilierii în cazul disponibilizărilor economice serviciilor publice de ocupare a forței de muncă (Pôle emploi). Acesta reprezintă o realizare pozitivă, dar limitată. De asemenea, au fost luate sau sunt în curs de dezbatere o serie de măsuri menite să ofere modalități de lucru flexibile pentru întreprinderile care se confruntă cu dificultăți temporare. Cu toate acestea, măsurile respective nu vizează în mod specific segmentarea pieței muncii. De asemenea, revizuirea legislației din domeniul protejării locurilor de muncă arată că procedura pentru concedierile individuale continuă să genereze incertitudini și costuri potențial ridicate pentru angajatori. În cele din urmă, este important să se asigure că orice evoluție privind salariul minim este favorabilă ocupării forței de muncă, în special în rândul lucrătorilor cu slabă calificare și a celor fără experiență. |
| --- | --- |

(12)

Funcționarea pieței muncii din Franța ar putea fi îmbunătățită prin reducerea în continuare a segmentării acesteia. Contractul de siguranță profesională, care a fost instituit prin legea din iulie 2011 și care a fuzionat două contracte deja existente, atribuie sarcina consilierii în cazul disponibilizărilor economice serviciilor publice de ocupare a forței de muncă (Pôle emploi). Acesta reprezintă o realizare pozitivă, dar limitată. De asemenea, au fost luate sau sunt în curs de dezbatere o serie de măsuri menite să ofere modalități de lucru flexibile pentru întreprinderile care se confruntă cu dificultăți temporare. Cu toate acestea, măsurile respective nu vizează în mod specific segmentarea pieței muncii. De asemenea, revizuirea legislației din domeniul protejării locurilor de muncă arată că procedura pentru concedierile individuale continuă să genereze incertitudini și costuri potențial ridicate pentru angajatori. În cele din urmă, este important să se asigure că orice evoluție privind salariul minim este favorabilă ocupării forței de muncă, în special în rândul lucrătorilor cu slabă calificare și a celor fără experiență.

| (13) | În urma reformei pensiilor, măsurile luate pentru a încuraja ocuparea forței de muncă în rândul lucrătorilor în vârstă, inclusiv obligația ca întreprinderile să pună în aplicare gestionarea măsurilor de promovare a îmbătrânirii active, reprezintă pași în direcția cea bună. Cu toate acestea, planurile de acțiune aferente nu sunt, în general, suficient de ambițioase și nu includ măsuri cum ar fi reducerea timpului de lucru sau oferirea de locuri de muncă specific adaptate lucrătorilor în vârstă. În plus, este posibil ca unele aspecte ale sistemului de ajutor de șomaj pentru lucrătorii în vârstă (durata) să ofere puține stimulente pentru a munci. În cele din urmă, este nevoie de o strategie mai ambițioasă în domeniul învățământului pentru adulți, în vederea creșterii șanselor de angajare a forței de muncă adulte. |
| --- | --- |

(13)

În urma reformei pensiilor, măsurile luate pentru a încuraja ocuparea forței de muncă în rândul lucrătorilor în vârstă, inclusiv obligația ca întreprinderile să pună în aplicare gestionarea măsurilor de promovare a îmbătrânirii active, reprezintă pași în direcția cea bună. Cu toate acestea, planurile de acțiune aferente nu sunt, în general, suficient de ambițioase și nu includ măsuri cum ar fi reducerea timpului de lucru sau oferirea de locuri de muncă specific adaptate lucrătorilor în vârstă. În plus, este posibil ca unele aspecte ale sistemului de ajutor de șomaj pentru lucrătorii în vârstă (durata) să ofere puține stimulente pentru a munci. În cele din urmă, este nevoie de o strategie mai ambițioasă în domeniul învățământului pentru adulți, în vederea creșterii șanselor de angajare a forței de muncă adulte.

| (14) | În vederea găsirii de soluții pentru șomajul în rândul tinerilor, autoritățile franceze s-au angajat să sporească numărul de ucenicii de la 600 000 la 800 000 până în anul 2015. O serie de măsuri au fost introduse în 2011 și 2012 pentru a mări cota de ucenici din întreprinderi și pentru a spori sancțiunile în cazul întreprinderilor care nu se conformează acestei reguli. În ciuda acestor măsuri, numărul total de ucenicii este încă departe de obiectivul fixat. Pare a fi necesar să se consolideze legătura dintre nevoile tinerilor și cele ale societăților. Prin urmare, o mai mare coerență între competențele dobândite în cadrul sistemului educațional și nevoile pieței muncii ar fi benefică politicilor destinate combaterii șomajului în rândul tinerilor. |
| --- | --- |

(14)

În vederea găsirii de soluții pentru șomajul în rândul tinerilor, autoritățile franceze s-au angajat să sporească numărul de ucenicii de la 600 000 la 800 000 până în anul 2015. O serie de măsuri au fost introduse în 2011 și 2012 pentru a mări cota de ucenici din întreprinderi și pentru a spori sancțiunile în cazul întreprinderilor care nu se conformează acestei reguli. În ciuda acestor măsuri, numărul total de ucenicii este încă departe de obiectivul fixat. Pare a fi necesar să se consolideze legătura dintre nevoile tinerilor și cele ale societăților. Prin urmare, o mai mare coerență între competențele dobândite în cadrul sistemului educațional și nevoile pieței muncii ar fi benefică politicilor destinate combaterii șomajului în rândul tinerilor.

| (15) | Fuziunea serviciilor de plasament al persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă (ANPE) cu agenția pentru prestațiile de șomaj (UNEDIC) într-un organism unic (Pôle emploi) nu a reușit încă să dea rezultatele așteptate în ceea ce privește eficiența și calitatea serviciilor. Noul acord multianual tripartit, semnat în ianuarie 2012 (între guvern, partenerii sociali și Pôle emploi), privind funcționarea și serviciile oferite de Pôle emploi pentru perioada 2012-2014, este un pas în direcția cea bună. Cu toate acestea, o serie de obiective trebuie încă să fie stabilite, astfel încât este dificil să se evalueze la acest stadiu cât de ambițioasă este reforma. Credibilitatea reformei este, de asemenea, afectată de constrângerile bugetare și de cele în materie de resurse umane la care sunt supuse serviciile publice de ocupare a forței de muncă. |
| --- | --- |

(15)

Fuziunea serviciilor de plasament al persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă (ANPE) cu agenția pentru prestațiile de șomaj (UNEDIC) într-un organism unic (Pôle emploi) nu a reușit încă să dea rezultatele așteptate în ceea ce privește eficiența și calitatea serviciilor. Noul acord multianual tripartit, semnat în ianuarie 2012 (între guvern, partenerii sociali și Pôle emploi), privind funcționarea și serviciile oferite de Pôle emploi pentru perioada 2012-2014, este un pas în direcția cea bună. Cu toate acestea, o serie de obiective trebuie încă să fie stabilite, astfel încât este dificil să se evalueze la acest stadiu cât de ambițioasă este reforma. Credibilitatea reformei este, de asemenea, afectată de constrângerile bugetare și de cele în materie de resurse umane la care sunt supuse serviciile publice de ocupare a forței de muncă.

| (16) | În februarie 2012, Franța a adoptat o creștere de 1,6 puncte procentuale a TVA, până la valoarea de 21,2 % și o creștere de 2 puncte procentuale a contribuțiilor sociale corespunzătoare veniturilor din capital și câștigurilor de capital, până la valoarea de 15,5 %, pentru a compensa contribuțiile sociale mai scăzute ale angajatorilor. Noul guvern și-a anunțat intenția de a revizui această măsură și de a adopta o reformă fiscală în cursul anului 2012. Aceasta este o măsură adecvată pentru introducerea unui sistem de impozitare mai echilibrat, care reduce presiunea fiscală asupra muncii. Astfel cum se menționează în analiza aprofundată privind dezechilibrele macroeconomice realizată de serviciile Comisiei, măsura ar putea contribui la îmbunătățirea competitivității costurilor exporturilor franceze, ceea ce ar putea avea un efect pozitiv asupra rentabilității societăților și, pe termen mai lung, asupra investițiilor și a competitivității pe alte criterii decât cel al prețului. Cu toate acestea, obiectivul reformei este prea restrâns. În plus, deși s-au depus eforturi în vederea reducerii cheltuielilor fiscale, acestea din urmă au fost, de asemenea, însoțite de majorări ale cotelor, care au tendința de a crește nivelul deja ridicat al sarcinii fiscale asupra muncii. Franța deține a doua cea mai mică pondere din Uniune a taxelor de mediu în cadrul veniturilor fiscale, ceea ce înseamnă că există o marjă importantă de majorare a acestor taxe. În cele din urmă, deși Franța a evaluat în 2011 eficiența diverselor cheltuieli fiscale în îndeplinirea obiectivelor lor sociale și de ocupare a forței de muncă, rămân de revizuit în special o serie de cote reduse de TVA. |
| --- | --- |

(16)

În februarie 2012, Franța a adoptat o creștere de 1,6 puncte procentuale a TVA, până la valoarea de 21,2 % și o creștere de 2 puncte procentuale a contribuțiilor sociale corespunzătoare veniturilor din capital și câștigurilor de capital, până la valoarea de 15,5 %, pentru a compensa contribuțiile sociale mai scăzute ale angajatorilor. Noul guvern și-a anunțat intenția de a revizui această măsură și de a adopta o reformă fiscală în cursul anului 2012. Aceasta este o măsură adecvată pentru introducerea unui sistem de impozitare mai echilibrat, care reduce presiunea fiscală asupra muncii. Astfel cum se menționează în analiza aprofundată privind dezechilibrele macroeconomice realizată de serviciile Comisiei, măsura ar putea contribui la îmbunătățirea competitivității costurilor exporturilor franceze, ceea ce ar putea avea un efect pozitiv asupra rentabilității societăților și, pe termen mai lung, asupra investițiilor și a competitivității pe alte criterii decât cel al prețului. Cu toate acestea, obiectivul reformei este prea restrâns. În plus, deși s-au depus eforturi în vederea reducerii cheltuielilor fiscale, acestea din urmă au fost, de asemenea, însoțite de majorări ale cotelor, care au tendința de a crește nivelul deja ridicat al sarcinii fiscale asupra muncii. Franța deține a doua cea mai mică pondere din Uniune a taxelor de mediu în cadrul veniturilor fiscale, ceea ce înseamnă că există o marjă importantă de majorare a acestor taxe. În cele din urmă, deși Franța a evaluat în 2011 eficiența diverselor cheltuieli fiscale în îndeplinirea obiectivelor lor sociale și de ocupare a forței de muncă, rămân de revizuit în special o serie de cote reduse de TVA.

| (17) | Deși au fost adoptate o serie de reforme vizând simplificarea mediului de afaceri și eliminarea restricțiilor aplicate unor meserii și profesii reglementate, aceste reforme nu reușesc să propună soluții în cazul barierelor la intrare și al condițiilor de comportament restrictiv din multe alte sectoare (de exemplu, în cazul veterinarilor, al șoferilor de taxi, al sectorului sănătății, al profesiilor din domeniul juridic, inclusiv al notarilor). În consecință, este necesară o examinare cu un caracter mai orizontal și mai sistematic a barierelor la intrare și a comportamentului restrictiv care continuă să existe în cazul profesiilor reglementate, pentru a evalua necesitatea și proporționalitatea acestora. În ceea ce privește sectorul comerțului cu amănuntul, ar trebui să fie permis ca distribuitorii să stabilească liber prețurile și alte condiții comerciale, astfel încât consumatorii să poată beneficia de prețuri mai mici. Și alte măsuri de stimulare a concurenței în acest sector cu un înalt grad de concentrare, cum ar fi eliminarea sau revizuirea restricțiilor legate de planificarea teritorială și simplificarea procedurilor pentru crearea de noi puncte de distribuție ar aduce, de asemenea, beneficii consumatorilor. |
| --- | --- |

(17)

Deși au fost adoptate o serie de reforme vizând simplificarea mediului de afaceri și eliminarea restricțiilor aplicate unor meserii și profesii reglementate, aceste reforme nu reușesc să propună soluții în cazul barierelor la intrare și al condițiilor de comportament restrictiv din multe alte sectoare (de exemplu, în cazul veterinarilor, al șoferilor de taxi, al sectorului sănătății, al profesiilor din domeniul juridic, inclusiv al notarilor). În consecință, este necesară o examinare cu un caracter mai orizontal și mai sistematic a barierelor la intrare și a comportamentului restrictiv care continuă să existe în cazul profesiilor reglementate, pentru a evalua necesitatea și proporționalitatea acestora. În ceea ce privește sectorul comerțului cu amănuntul, ar trebui să fie permis ca distribuitorii să stabilească liber prețurile și alte condiții comerciale, astfel încât consumatorii să poată beneficia de prețuri mai mici. Și alte măsuri de stimulare a concurenței în acest sector cu un înalt grad de concentrare, cum ar fi eliminarea sau revizuirea restricțiilor legate de planificarea teritorială și simplificarea procedurilor pentru crearea de noi puncte de distribuție ar aduce, de asemenea, beneficii consumatorilor.

| (18) | Intensitatea concurenței într-o serie de industrii de rețea (energia electrică en gros, sectorul feroviar) ar trebui să fie consolidată, având în vedere că reformele întreprinse până în prezent în aceste sectoare nu au dat decât rezultate parțiale. Gradul de concentrare de pe piața energiei electrice rămâne unul dintre cele mai ridicate din Uniune. Cu toate că legea privind noua organizare a piețelor de energie electrică (legea NOME) a avut un impact pozitiv asupra concurenței, sunt necesare măsuri suplimentare pentru a îmbunătăți accesul operatorilor alternativi la capacitatea de producție în Franța, cum ar fi producerea de energie electrică hidraulică. În sectorul transportului feroviar, intrarea unor noi întreprinderi este în continuare limitată atât în cazul transportului de mărfuri, cât și în cazul transportului internațional de călători; în cazul transportului de mărfuri, persistă și bariere tehnice în calea accesului nediscriminatoriu. |
| --- | --- |

(18)

Intensitatea concurenței într-o serie de industrii de rețea (energia electrică en gros, sectorul feroviar) ar trebui să fie consolidată, având în vedere că reformele întreprinse până în prezent în aceste sectoare nu au dat decât rezultate parțiale. Gradul de concentrare de pe piața energiei electrice rămâne unul dintre cele mai ridicate din Uniune. Cu toate că legea privind noua organizare a piețelor de energie electrică (legea NOME) a avut un impact pozitiv asupra concurenței, sunt necesare măsuri suplimentare pentru a îmbunătăți accesul operatorilor alternativi la capacitatea de producție în Franța, cum ar fi producerea de energie electrică hidraulică. În sectorul transportului feroviar, intrarea unor noi întreprinderi este în continuare limitată atât în cazul transportului de mărfuri, cât și în cazul transportului internațional de călători; în cazul transportului de mărfuri, persistă și bariere tehnice în calea accesului nediscriminatoriu.

| (19) | Cota de piață a exporturilor, în cazul Franței, a scăzut cu 19,4 % între 2005 și 2010, una dintre cele mai accentuate scăderi înregistrate în statele membre și situată mult deasupra pragului prevăzut în raportul privind mecanismul de alertă adoptat de Comisie la 14 februarie 2012. În analiza aprofundată întreprinsă de serviciile Comisiei cu privire la situația din Franța, acestea au concluzionat că pierderile la nivelul cotelor de piață ale exporturilor provin de la o deteriorare a competitivității prețurilor și, mai ales, a competitivității pe alte criterii decât cel al prețului. În special, creșterea costurilor unitare ale muncii a generat presiuni asupra rentabilității întreprinderilor franceze și a limitat posibilitățile acestora de a se dezvolta, de a realiza investițiile necesare în vederea îmbunătățirii performanțelor și de a inova. Politicile adoptate în vederea stimulării inovării în sectorul privat ar trebui să fie monitorizate și completate cu măsuri destinate restabilirii rentabilității întreprinderilor franceze. |
| --- | --- |

(19)

Cota de piață a exporturilor, în cazul Franței, a scăzut cu 19,4 % între 2005 și 2010, una dintre cele mai accentuate scăderi înregistrate în statele membre și situată mult deasupra pragului prevăzut în raportul privind mecanismul de alertă adoptat de Comisie la 14 februarie 2012. În analiza aprofundată întreprinsă de serviciile Comisiei cu privire la situația din Franța, acestea au concluzionat că pierderile la nivelul cotelor de piață ale exporturilor provin de la o deteriorare a competitivității prețurilor și, mai ales, a competitivității pe alte criterii decât cel al prețului. În special, creșterea costurilor unitare ale muncii a generat presiuni asupra rentabilității întreprinderilor franceze și a limitat posibilitățile acestora de a se dezvolta, de a realiza investițiile necesare în vederea îmbunătățirii performanțelor și de a inova. Politicile adoptate în vederea stimulării inovării în sectorul privat ar trebui să fie monitorizate și completate cu măsuri destinate restabilirii rentabilității întreprinderilor franceze.

| (20) | Franța și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează stimularea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea competitivității și promovarea sustenabilității finanțelor publice. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor. |
| --- | --- |

(20)

Franța și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează stimularea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea competitivității și promovarea sustenabilității finanțelor publice. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor.

| (21) | În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Franței. A evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Franța, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-5 de mai jos. |
| --- | --- |

(21)

În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Franței. A evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Franța, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-5 de mai jos.

| (22) | În considerarea respectivei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate al Franței, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(22)

În considerarea respectivei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate al Franței, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos.

| (23) | În lumina rezultatelor analizei aprofundate realizate de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat programul național de reformă al Franței și programul de stabilitate al Franței. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandările de la punctele 2, 4 și 5 de mai jos, |
| --- | --- |

(23)

În lumina rezultatelor analizei aprofundate realizate de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat programul național de reformă al Franței și programul de stabilitate al Franței. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandările de la punctele 2, 4 și 5 de mai jos,

RECOMANDĂ ca Franța să întreprindă acțiuni în perioada 2012-2013 astfel încât:

| 1. | Să consolideze și să pună în aplicare strategia bugetară, sprijinită de măsuri suficient de bine definite, în special în ceea ce privește cheltuielile, pentru anul 2012 și ulterior, pentru a asigura corectarea deficitului excesiv până în 2013 și realizarea efortului de ajustare structurală prevăzut în recomandările Consiliului din cadrul procedurii aplicabile deficitului excesiv; ulterior, să asigure un efort adecvat de ajustare structurală pentru realizarea unor progrese suficiente în vederea îndeplinirii OTM, inclusiv în ceea ce privește respectarea criteriului de referință privind cheltuielile, și să garanteze realizarea unor progrese suficiente în ceea ce privește respectarea valorii de referință privind reducerea datoriei; să continue revizuirea sustenabilității și a gradului de adecvare a sistemului de pensii și să ia măsuri suplimentare, dacă este necesar. |
| --- | --- |

1.

Să consolideze și să pună în aplicare strategia bugetară, sprijinită de măsuri suficient de bine definite, în special în ceea ce privește cheltuielile, pentru anul 2012 și ulterior, pentru a asigura corectarea deficitului excesiv până în 2013 și realizarea efortului de ajustare structurală prevăzut în recomandările Consiliului din cadrul procedurii aplicabile deficitului excesiv; ulterior, să asigure un efort adecvat de ajustare structurală pentru realizarea unor progrese suficiente în vederea îndeplinirii OTM, inclusiv în ceea ce privește respectarea criteriului de referință privind cheltuielile, și să garanteze realizarea unor progrese suficiente în ceea ce privește respectarea valorii de referință privind reducerea datoriei; să continue revizuirea sustenabilității și a gradului de adecvare a sistemului de pensii și să ia măsuri suplimentare, dacă este necesar.

| 2. | Să introducă reforme suplimentare pentru a combate segmentarea pieței muncii prin revizuirea legislației din domeniul protejării locurilor de muncă, după consultarea partenerilor sociali, în conformitate cu practicile naționale, în special în ceea ce privește concedierile individuale; să se asigure în continuare că orice evoluție a salariului minim este favorabilă creării de locuri de muncă și competitivității; să întreprindă acțiuni în vederea sporirii participării adulților la procesul de învățare pe tot parcursul vieții. |
| --- | --- |

2.

Să introducă reforme suplimentare pentru a combate segmentarea pieței muncii prin revizuirea legislației din domeniul protejării locurilor de muncă, după consultarea partenerilor sociali, în conformitate cu practicile naționale, în special în ceea ce privește concedierile individuale; să se asigure în continuare că orice evoluție a salariului minim este favorabilă creării de locuri de muncă și competitivității; să întreprindă acțiuni în vederea sporirii participării adulților la procesul de învățare pe tot parcursul vieții.

| 3. | Să adopte măsuri privind piața muncii astfel încât lucrătorii în vârstă să rămână mai mult timp în câmpul muncii; să îmbunătățească capacitatea de inserție profesională a tinerilor, mai ales în cazul celor care sunt expuși în cea mai mare măsură riscului de șomaj, de exemplu prin punerea la dispoziție a unor programe de ucenicie mai numeroase și de mai bună calitate, care să răspundă în mod real nevoilor acestora; să intensifice politicile active în domeniul pieței muncii și să se asigure că serviciile publice de ocupare a forței de muncă sunt mai eficiente în ceea ce privește furnizarea de asistență personalizată. |
| --- | --- |

3.

Să adopte măsuri privind piața muncii astfel încât lucrătorii în vârstă să rămână mai mult timp în câmpul muncii; să îmbunătățească capacitatea de inserție profesională a tinerilor, mai ales în cazul celor care sunt expuși în cea mai mare măsură riscului de șomaj, de exemplu prin punerea la dispoziție a unor programe de ucenicie mai numeroase și de mai bună calitate, care să răspundă în mod real nevoilor acestora; să intensifice politicile active în domeniul pieței muncii și să se asigure că serviciile publice de ocupare a forței de muncă sunt mai eficiente în ceea ce privește furnizarea de asistență personalizată.

| 4. | Să ia măsuri suplimentare pentru a introduce un sistem de impozitare mai simplu și mai echilibrat, prin transferarea sarcinii fiscale asupra muncii către alte forme de impozitare care afectează într-o mai mică măsură creșterea economică și competitivitatea externă, în special taxele de mediu și impozitele pe consum; să continue eforturile de a reduce și a raționaliza cheltuielile fiscale (în special cele care oferă stimulente pentru îndatorare); să examineze eficacitatea actualelor cote reduse de TVA în sprijinul creșterii economice și al creării de locuri de muncă. |
| --- | --- |

4.

Să ia măsuri suplimentare pentru a introduce un sistem de impozitare mai simplu și mai echilibrat, prin transferarea sarcinii fiscale asupra muncii către alte forme de impozitare care afectează într-o mai mică măsură creșterea economică și competitivitatea externă, în special taxele de mediu și impozitele pe consum; să continue eforturile de a reduce și a raționaliza cheltuielile fiscale (în special cele care oferă stimulente pentru îndatorare); să examineze eficacitatea actualelor cote reduse de TVA în sprijinul creșterii economice și al creării de locuri de muncă.

| 5. | Să continue eforturile de eliminare a restricțiilor nejustificate privind profesiile și meseriile reglementate, în special în sectorul serviciilor și în sectorul comerțului cu amănuntul; să ia măsuri suplimentare în vederea liberalizării industriilor de rețea, în special pe piața en gros a energiei electrice, a dezvoltării capacității de interconectare energetică și a facilitării intrării unor noi operatori în sectoarele transportului feroviar de mărfuri și al transportului internațional de călători. |
| --- | --- |

5.

Să continue eforturile de eliminare a restricțiilor nejustificate privind profesiile și meseriile reglementate, în special în sectorul serviciilor și în sectorul comerțului cu amănuntul; să ia măsuri suplimentare în vederea liberalizării industriilor de rețea, în special pe piața en gros a energiei electrice, a dezvoltării capacității de interconectare energetică și a facilitării intrării unor noi operatori în sectoarele transportului feroviar de mărfuri și al transportului internațional de călători.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

3

(4)  JO C 213, 20.7.2011, p. 8.

4

(5)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și cele temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, folosind metodologia stabilită de comun acord.

5

(6)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/35 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/35

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al Germaniei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Germaniei pentru perioada 2012-2016

2012/C 219/10

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (3) privind Programul național de reformă al Germaniei pentru 2011 și a emis avizul cu privire la Programul de stabilitate actualizat al Germaniei pentru perioada 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (3) privind Programul național de reformă al Germaniei pentru 2011 și a emis avizul cu privire la Programul de stabilitate actualizat al Germaniei pentru perioada 2011-2014.

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Raportul privind mecanismul de alertă în care a identificat Germania ca fiind unul dintre statele membre care nu ar urma să facă obiectul unei analize aprofundate. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Raportul privind mecanismul de alertă în care a identificat Germania ca fiind unul dintre statele membre care nu ar urma să facă obiectul unei analize aprofundate.

| (5) | La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care a invitat Comitetul pentru protecție socială, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și alte comitete, să își prezinte opiniile privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Aceste opinii fac parte din avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(5)

La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care a invitat Comitetul pentru protecție socială, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și alte comitete, să își prezinte opiniile privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Aceste opinii fac parte din avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă.

| (6) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(6)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (7) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

| (8) | La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. |
| --- | --- |

(8)

La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă.

| (9) | La 18 aprilie 2012, Germania a prezentat Programul de stabilitate pentru perioada 2012-2016 și, la 12 aprilie 2012, Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(9)

La 18 aprilie 2012, Germania a prezentat Programul de stabilitate pentru perioada 2012-2016 și, la 12 aprilie 2012, Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (10) | Conform primei notificări din 2012 privind valorile deficitului și ale datoriei efectuată de Germania pentru perioada 2008-2011 în legătură cu procedura aplicabilă deficitelor excesive, deficitul public s-a situat în 2011 sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. În plus, previziunile din primăvara anului 2012 ale serviciilor Comisiei estimează că deficitul public se va menține sub valoarea de referință prevăzută în tratat și că va continua să scadă în perioada care face obiectul previziunilor. În consecință și în conformitate cu prevederile Pactului de stabilitate și creștere, la 30 mai, Comisia a adoptat o recomandare de decizie a Consiliului de abrogare a deciziei privind existența unui deficit excesiv în conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat (5). |
| --- | --- |

(10)

Conform primei notificări din 2012 privind valorile deficitului și ale datoriei efectuată de Germania pentru perioada 2008-2011 în legătură cu procedura aplicabilă deficitelor excesive, deficitul public s-a situat în 2011 sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. În plus, previziunile din primăvara anului 2012 ale serviciilor Comisiei estimează că deficitul public se va menține sub valoarea de referință prevăzută în tratat și că va continua să scadă în perioada care face obiectul previziunilor. În consecință și în conformitate cu prevederile Pactului de stabilitate și creștere, la 30 mai, Comisia a adoptat o recomandare de decizie a Consiliului de abrogare a deciziei privind existența unui deficit excesiv în conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat (5).

| (11) | Pe baza evaluării programului de stabilitate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din program este plauzibil. Previziunile programului de stabilitate pentru perioada 2012-2013 sunt, în general, conforme cu previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012 în ceea ce privește ritmul și modelul de creștere economică, precum și evoluțiile de pe piața muncii. Previziunile programului de stabilitate cu privire la creșterea economică în ultimii ani ai programului corespund, în linii mari, estimărilor Comisiei privind rata de creștere potențială a Germaniei pe termen mediu. Obiectivul strategiei bugetare prezentate în programul de stabilitate este de a îndeplini obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) încă din 2012 și de a avea practic bugete nominale echilibrate începând cu 2014, având în vedere că în 2011 se înregistra deja un deficit nominal de 1,0 % din PIB, așadar sub valoarea de referință de 3 % din PIB menționată în tratat cu mult înainte de 2013, care este termenul stabilit. Programul de stabilitate include OTM anterior, și anume un deficit structural de 1⁄2 % din PIB (interpretat ca un interval restrâns de aproximativ 0,5 % din PIB), care reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere, care prevede un deficit de maximum 0,5 % din PIB. Pot apărea riscuri legate de țintele de deficit și de datorii în special în cazul în care se dovedește necesară adoptarea unor măsuri suplimentare pentru stabilizarea sectorului financiar. Pe baza deficitului bugetar structural (recalculat) (6), Germania intenționează să își respecte OTM pe întreaga perioadă a programului de stabilitate, lucru care ar trebui să se și întâmple, ținând seama de evaluarea riscurilor. Conform informațiilor furnizate în programul de stabilitate și ținând seama și de evaluarea riscurilor, rata de creștere a cheltuielilor publice, luând în considerare măsurile discreționare în materie de venituri, urmează să depășească criteriul de referință privind cheltuielile din Pactul de stabilitate și de creștere în 2012, dar îl va respecta în 2013.
  Se preconizează o creștere cu 0,8 puncte procentuale a datoriei brute, care va ajunge la 82,0 % din PIB în 2012, urmând ca în 2013 aceasta să scadă la 80 % din PIB și urmând apoi o traiectorie descendentă. După corectarea deficitului excesiv, Germania se află într-o perioadă de tranziție și, conform planurilor sale, înregistrează suficiente progrese pentru a respecta criteriul de referință privind reducerea datoriei inclus în Pactul de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(11)

Pe baza evaluării programului de stabilitate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din program este plauzibil. Previziunile programului de stabilitate pentru perioada 2012-2013 sunt, în general, conforme cu previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012 în ceea ce privește ritmul și modelul de creștere economică, precum și evoluțiile de pe piața muncii. Previziunile programului de stabilitate cu privire la creșterea economică în ultimii ani ai programului corespund, în linii mari, estimărilor Comisiei privind rata de creștere potențială a Germaniei pe termen mediu. Obiectivul strategiei bugetare prezentate în programul de stabilitate este de a îndeplini obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) încă din 2012 și de a avea practic bugete nominale echilibrate începând cu 2014, având în vedere că în 2011 se înregistra deja un deficit nominal de 1,0 % din PIB, așadar sub valoarea de referință de 3 % din PIB menționată în tratat cu mult înainte de 2013, care este termenul stabilit. Programul de stabilitate include OTM anterior, și anume un deficit structural de 1⁄2 % din PIB (interpretat ca un interval restrâns de aproximativ 0,5 % din PIB), care reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere, care prevede un deficit de maximum 0,5 % din PIB. Pot apărea riscuri legate de țintele de deficit și de datorii în special în cazul în care se dovedește necesară adoptarea unor măsuri suplimentare pentru stabilizarea sectorului financiar. Pe baza deficitului bugetar structural (recalculat) (6), Germania intenționează să își respecte OTM pe întreaga perioadă a programului de stabilitate, lucru care ar trebui să se și întâmple, ținând seama de evaluarea riscurilor. Conform informațiilor furnizate în programul de stabilitate și ținând seama și de evaluarea riscurilor, rata de creștere a cheltuielilor publice, luând în considerare măsurile discreționare în materie de venituri, urmează să depășească criteriul de referință privind cheltuielile din Pactul de stabilitate și de creștere în 2012, dar îl va respecta în 2013.

Se preconizează o creștere cu 0,8 puncte procentuale a datoriei brute, care va ajunge la 82,0 % din PIB în 2012, urmând ca în 2013 aceasta să scadă la 80 % din PIB și urmând apoi o traiectorie descendentă. După corectarea deficitului excesiv, Germania se află într-o perioadă de tranziție și, conform planurilor sale, înregistrează suficiente progrese pentru a respecta criteriul de referință privind reducerea datoriei inclus în Pactul de stabilitate și de creștere.

| (12) | Guvernul federal a adoptat măsuri pentru a îmbunătăți eficiența cheltuielilor publice privind serviciile de sănătate și a propus o reformă a serviciilor de îngrijire pe termen lung. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți eficiența asistenței medicale în vederea limitării creșterii estimate a cheltuielilor. Reforma propusă a serviciilor de îngrijire pe termen lung este, de asemenea, insuficientă pentru a face față creșterii costurilor viitoare preconizate. Există încă posibilități de îmbunătățire a eficienței sistemului fiscal. Guvernul federal este pe calea cea bună în ceea ce privește respectarea angajamentului de a spori cheltuielile cu educația și cercetarea în vederea stimulării creșterii. Cu toate acestea, este important, de asemenea, ca landurile și municipalitățile, care suportă cea mai mare parte a cheltuielilor în materie de educație și cercetare, să asigure o utilizare adecvată și eficientă a fondurilor în aceste domenii. Introducerea noului mecanism de frânare a datoriilor, prevăzut prin Constituție, a contribuit la consolidarea cadrului bugetar german. Cu toate acestea, nu s-au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește punerea în aplicare a normei bugetare la nivelul landurilor. |
| --- | --- |

(12)

Guvernul federal a adoptat măsuri pentru a îmbunătăți eficiența cheltuielilor publice privind serviciile de sănătate și a propus o reformă a serviciilor de îngrijire pe termen lung. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți eficiența asistenței medicale în vederea limitării creșterii estimate a cheltuielilor. Reforma propusă a serviciilor de îngrijire pe termen lung este, de asemenea, insuficientă pentru a face față creșterii costurilor viitoare preconizate. Există încă posibilități de îmbunătățire a eficienței sistemului fiscal. Guvernul federal este pe calea cea bună în ceea ce privește respectarea angajamentului de a spori cheltuielile cu educația și cercetarea în vederea stimulării creșterii. Cu toate acestea, este important, de asemenea, ca landurile și municipalitățile, care suportă cea mai mare parte a cheltuielilor în materie de educație și cercetare, să asigure o utilizare adecvată și eficientă a fondurilor în aceste domenii. Introducerea noului mecanism de frânare a datoriilor, prevăzut prin Constituție, a contribuit la consolidarea cadrului bugetar german. Cu toate acestea, nu s-au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește punerea în aplicare a normei bugetare la nivelul landurilor.

| (13) | Sprijinul public important acordat sectorului financiar, coroborat cu eforturile de adaptare depuse în cadrul acestui sector și cu efectele pozitive de relansare a economiei germane, au stabilizat întregul sector. În ciuda faptului că, în general, sectorul financiar este relativ stabil și nu s-a confruntat cu o criză a creditelor, există în continuare deficiențe, în special de natură structurală, în cazul anumitor Landesbanken, în special lipsa unui model de afaceri viabil, fragilitatea structurilor de guvernanță și existența unor vulnerabilități cauzate de un grad ridicat de dependență de finanțarea interbancară. |
| --- | --- |

(13)

Sprijinul public important acordat sectorului financiar, coroborat cu eforturile de adaptare depuse în cadrul acestui sector și cu efectele pozitive de relansare a economiei germane, au stabilizat întregul sector. În ciuda faptului că, în general, sectorul financiar este relativ stabil și nu s-a confruntat cu o criză a creditelor, există în continuare deficiențe, în special de natură structurală, în cazul anumitor Landesbanken, în special lipsa unui model de afaceri viabil, fragilitatea structurilor de guvernanță și existența unor vulnerabilități cauzate de un grad ridicat de dependență de finanțarea interbancară.

| (14) | De rezultatele bune înregistrate pe piața muncii din Germania, unde se înregistrează o creștere a ocupării forței de muncă și un șomaj moderat, nu au beneficiat în aceeași măsură toți actorii de pe piață, iar creșterea salariilor nu a fost întotdeauna conformă cu productivitatea. Măsurile fiscale de descurajare ca urmare a sarcinii fiscale ridicate, în special din cauza nivelului ridicat al contribuțiilor la asigurările sociale, continuă să reprezinte un obstacol în calea integrării pe piața muncii în special pentru persoanele cu salarii mici. Faptul că se recurge foarte mult la „mini-joburi” înseamnă o reducere a drepturilor de pensie acumulate. Prin urmare, trebuie luate măsuri pentru a îmbunătăți tranziția de la mini-joburi la forme mai stabile de contracte. Recenta reformă a instrumentelor privind piața muncii ar trebui să contribuie la creșterea posibilităților de angajare pentru toți. Creșterea eficienței sistemului de învățământ și îmbunătățirea nivelului de educație a grupurilor defavorizate reprezintă o provocare majoră pentru Germania. Pe termen mediu și lung, va fi esențial să se garanteze disponibilitatea forței de muncă calificate pentru a reduce efectele negative ale schimbărilor demografice asupra potențialului de creștere. Nivelul scăzut al participării cu normă întreagă a femeilor pe piața forței de muncă reprezintă o preocupare. Măsurile fiscale de descurajare a persoanelor care contribuie cu un al doilea salariu la veniturile familiei și lipsa structurilor de îngrijire a copiilor și de învățământ cu program prelungit reprezintă un obstacol în calea participării femeilor la piața muncii. |
| --- | --- |

(14)

De rezultatele bune înregistrate pe piața muncii din Germania, unde se înregistrează o creștere a ocupării forței de muncă și un șomaj moderat, nu au beneficiat în aceeași măsură toți actorii de pe piață, iar creșterea salariilor nu a fost întotdeauna conformă cu productivitatea. Măsurile fiscale de descurajare ca urmare a sarcinii fiscale ridicate, în special din cauza nivelului ridicat al contribuțiilor la asigurările sociale, continuă să reprezinte un obstacol în calea integrării pe piața muncii în special pentru persoanele cu salarii mici. Faptul că se recurge foarte mult la „mini-joburi” înseamnă o reducere a drepturilor de pensie acumulate. Prin urmare, trebuie luate măsuri pentru a îmbunătăți tranziția de la mini-joburi la forme mai stabile de contracte. Recenta reformă a instrumentelor privind piața muncii ar trebui să contribuie la creșterea posibilităților de angajare pentru toți. Creșterea eficienței sistemului de învățământ și îmbunătățirea nivelului de educație a grupurilor defavorizate reprezintă o provocare majoră pentru Germania. Pe termen mediu și lung, va fi esențial să se garanteze disponibilitatea forței de muncă calificate pentru a reduce efectele negative ale schimbărilor demografice asupra potențialului de creștere. Nivelul scăzut al participării cu normă întreagă a femeilor pe piața forței de muncă reprezintă o preocupare. Măsurile fiscale de descurajare a persoanelor care contribuie cu un al doilea salariu la veniturile familiei și lipsa structurilor de îngrijire a copiilor și de învățământ cu program prelungit reprezintă un obstacol în calea participării femeilor la piața muncii.

| (15) | Germania efectuează în prezent o reformă majoră a sistemului energetic. Costurile economice globale aferente transformării sistemului energetic ar trebui reduse la minimum prin accelerarea extinderii naționale și transfrontaliere, prin îmbunătățirea constantă a raportului cost-eficacitate al politicilor privind schimbările climatice și energiile regenerabile, prin adoptarea de măsuri decisive necesare pentru o mai bună stimulare a eficienței energetice, și prin sporirea concurenței pe piețele de energie. Dat fiind că Germania are o poziție geografică centrală, sistemul feroviar german are un impact semnificativ asupra întregului sistemului feroviar european. Concurența pe piețele feroviare de transport de călători și de mărfuri rămâne foarte scăzută, în principal din cauza faptului că administratorul infrastructurii nu este efectiv separat de holdingul feroviar. În ciuda progreselor înregistrate în ultimii ani, datorate, între altele, punerii în aplicare a Directivei 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (7) (directiva privind serviciile), există încă posibilități de stimulare a concurenței și a creșterii productivității în unele sectoare de servicii. |
| --- | --- |

(15)

Germania efectuează în prezent o reformă majoră a sistemului energetic. Costurile economice globale aferente transformării sistemului energetic ar trebui reduse la minimum prin accelerarea extinderii naționale și transfrontaliere, prin îmbunătățirea constantă a raportului cost-eficacitate al politicilor privind schimbările climatice și energiile regenerabile, prin adoptarea de măsuri decisive necesare pentru o mai bună stimulare a eficienței energetice, și prin sporirea concurenței pe piețele de energie. Dat fiind că Germania are o poziție geografică centrală, sistemul feroviar german are un impact semnificativ asupra întregului sistemului feroviar european. Concurența pe piețele feroviare de transport de călători și de mărfuri rămâne foarte scăzută, în principal din cauza faptului că administratorul infrastructurii nu este efectiv separat de holdingul feroviar. În ciuda progreselor înregistrate în ultimii ani, datorate, între altele, punerii în aplicare a Directivei 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (7) (directiva privind serviciile), există încă posibilități de stimulare a concurenței și a creșterii productivității în unele sectoare de servicii.

| (16) | Germania și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Angajamentele, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează stimularea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea competitivității, consolidarea sustenabilității finanțelor publice și întărirea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor prezentate mai jos. |
| --- | --- |

(16)

Germania și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Angajamentele, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează stimularea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea competitivității, consolidarea sustenabilității finanțelor publice și întărirea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor prezentate mai jos.

| (17) | În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Germaniei. Comisia a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă. Aceasta a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Germania, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii pentru deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-4 de mai jos. |
| --- | --- |

(17)

În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Germaniei. Comisia a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă. Aceasta a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Germania, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii pentru deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-4 de mai jos.

| (18) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate, iar avizul său (8) se reflectă în special în recomandarea de la punctul 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(18)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate, iar avizul său (8) se reflectă în special în recomandarea de la punctul 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca Germania să întreprindă acțiuni în perioada 2012-2013, astfel încât:

| 1. | Să continue politicile fiscale judicioase în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu până în 2012; în acest scop, să implementeze strategia bugetară prevăzută, să asigure respectarea criteriului de referință privind cheltuielile și să înregistreze progrese suficiente în vederea respectării criteriului de referință privind reducerea datoriei; să continue procesul de consolidare favorabil creșterii economice, depunând eforturi suplimentare pentru a spori eficiența cheltuielilor publice în domeniul sănătății și al serviciilor de îngrijire pe termen lung și valorificând potențialul încă neexploatat de îmbunătățire a eficienței sistemului fiscal; să valorifice posibilitățile de creștere și de eficientizare a cheltuielilor care favorizează creșterea în domeniul educației și cercetării la toate nivelurile de guvernare; să ducă la bun sfârșit aplicarea mecanismului de frânare a datoriilor în mod consecvent în toate landurile, asigurând execuția, în timp util, a procedurilor de monitorizare și a mecanismelor de corecție relevante. |
| --- | --- |

1.

Să continue politicile fiscale judicioase în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu până în 2012; în acest scop, să implementeze strategia bugetară prevăzută, să asigure respectarea criteriului de referință privind cheltuielile și să înregistreze progrese suficiente în vederea respectării criteriului de referință privind reducerea datoriei; să continue procesul de consolidare favorabil creșterii economice, depunând eforturi suplimentare pentru a spori eficiența cheltuielilor publice în domeniul sănătății și al serviciilor de îngrijire pe termen lung și valorificând potențialul încă neexploatat de îmbunătățire a eficienței sistemului fiscal; să valorifice posibilitățile de creștere și de eficientizare a cheltuielilor care favorizează creșterea în domeniul educației și cercetării la toate nivelurile de guvernare; să ducă la bun sfârșit aplicarea mecanismului de frânare a datoriilor în mod consecvent în toate landurile, asigurând execuția, în timp util, a procedurilor de monitorizare și a mecanismelor de corecție relevante.

| 2. | Să găsească o soluție la deficiențele structurale care afectează încă sectorul financiar, între altele prin restructurarea acelor Landesbanken care au nevoie de un model de afaceri viabil, cu o finanțare adecvată, evitând, în același timp, reducerea excesivă a efectului de levier. |
| --- | --- |

2.

Să găsească o soluție la deficiențele structurale care afectează încă sectorul financiar, între altele prin restructurarea acelor Landesbanken care au nevoie de un model de afaceri viabil, cu o finanțare adecvată, evitând, în același timp, reducerea excesivă a efectului de levier.

| 3. | Să reducă într-un mod neutru din punct de vedere bugetar sarcina fiscală ridicată, în special pentru persoanele cu venituri reduse, și să mențină măsurile adecvate de activare și integrare, în special pentru șomerii pe termen lung; să creeze condiții care să permită majorarea salariilor în funcție de creșterea productivității; să adopte măsuri pentru a îmbunătăți nivelul de educație a grupurilor defavorizate, în special prin asigurarea de șanse egale în sistemul de educație și de formare; să elimine treptat măsurile fiscale de descurajare a persoanelor care contribuie cu un al doilea salariu la veniturile familiei și să pună la dispoziție mai multe structuri de îngrijire a copiilor și de învățământ cu program prelungit. |
| --- | --- |

3.

Să reducă într-un mod neutru din punct de vedere bugetar sarcina fiscală ridicată, în special pentru persoanele cu venituri reduse, și să mențină măsurile adecvate de activare și integrare, în special pentru șomerii pe termen lung; să creeze condiții care să permită majorarea salariilor în funcție de creșterea productivității; să adopte măsuri pentru a îmbunătăți nivelul de educație a grupurilor defavorizate, în special prin asigurarea de șanse egale în sistemul de educație și de formare; să elimine treptat măsurile fiscale de descurajare a persoanelor care contribuie cu un al doilea salariu la veniturile familiei și să pună la dispoziție mai multe structuri de îngrijire a copiilor și de învățământ cu program prelungit.

| 4. | Să continue eforturile de menținere la un nivel minim a costurilor economice globale aferente transformării sistemului energetic, inclusiv prin accelerarea extinderii rețelelor naționale și transfrontaliere de energie electrică și de gaze; să asigure că structurile instituționale garantează concurența efectivă pe piețele feroviare; să adopte măsuri de stimulare într-o mai mare măsură a concurenței în sectoarele de servicii, inclusiv serviciile profesionale și anumite meserii, în special în sectorul construcțiilor. |
| --- | --- |

4.

Să continue eforturile de menținere la un nivel minim a costurilor economice globale aferente transformării sistemului energetic, inclusiv prin accelerarea extinderii rețelelor naționale și transfrontaliere de energie electrică și de gaze; să asigure că structurile instituționale garantează concurența efectivă pe piețele feroviare; să adopte măsuri de stimulare într-o mai mare măsură a concurenței în sectoarele de servicii, inclusiv serviciile profesionale și anumite meserii, în special în sectorul construcțiilor.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

2

(3)  JO C 212, 19.7.2011, p. 9.

3

(4)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

4

(5)  Decizia 2012/369/UE a Consiliului care a rezultat a fost adoptată la 22 iunie 2012 (JO L 179, 11.7.2012, p. 17).

5

(6)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și cele temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, folosind metodologia stabilită de comun acord.

6

(7)  JO L 376, 27.12.2006, p. 36.

7

(8)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

8

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/38

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al Greciei pentru 2012

2012/C 219/11

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pe 2011 al Greciei (3). |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pe 2011 al Greciei (3).

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care este ancorat în Strategia Europa 2020. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care este ancorat în Strategia Europa 2020.

| (5) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(5)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (6) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, consolidării fiscale și acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să fie restabilite condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să combată șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. |
| --- | --- |

(6)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, consolidării fiscale și acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să fie restabilite condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să combată șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

| (7) | La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a fi incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a fi incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă.

| (8) | La 12 aprilie 2012, Grecia a prezentat Programul național de reformă pentru 2012 și a trimis informații incomplete privind planurile sale bugetare, având în vedere procesul în curs de desfășurare al actualizării strategiei fiscale pe termen mediu, care se preconizează că se va încheia în curând. Autoritățile elene sunt invitate să trimită întregul set de tabele standard necesare în temeiul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere, de îndată ce actualizarea strategiei fiscale pe termen mediu se va încheia. |
| --- | --- |

(8)

La 12 aprilie 2012, Grecia a prezentat Programul național de reformă pentru 2012 și a trimis informații incomplete privind planurile sale bugetare, având în vedere procesul în curs de desfășurare al actualizării strategiei fiscale pe termen mediu, care se preconizează că se va încheia în curând. Autoritățile elene sunt invitate să trimită întregul set de tabele standard necesare în temeiul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere, de îndată ce actualizarea strategiei fiscale pe termen mediu se va încheia.

| (9) | La 21 februarie 2012, Eurogrupul a convenit cu privire la un al doilea program de ajustare economică pentru Grecia. Punerea în aplicare a politicilor economice indicate în Memorandumul de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică va contribui la reducerea datoriei publice a Greciei la 117 % din PIB până în 2020. De asemenea, Eurogrupul a convenit ca finanțarea programului din partea sectorului public să fie de 130 de miliarde EUR până în 2014, sumă ce se adaugă la cele angajate în primul program de finanțare. |
| --- | --- |

(9)

La 21 februarie 2012, Eurogrupul a convenit cu privire la un al doilea program de ajustare economică pentru Grecia. Punerea în aplicare a politicilor economice indicate în Memorandumul de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică va contribui la reducerea datoriei publice a Greciei la 117 % din PIB până în 2020. De asemenea, Eurogrupul a convenit ca finanțarea programului din partea sectorului public să fie de 130 de miliarde EUR până în 2014, sumă ce se adaugă la cele angajate în primul program de finanțare.

| (10) | Deblocarea tranșelor se bazează pe respectarea criteriilor de performanță cantitativă și pe o evaluare pozitivă a progreselor realizate în ceea ce privește criteriile politice stabilite în Decizia 2011/734/UE a Consiliului din 12 iulie 2011 adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv (4) [modificată la 8 noiembrie 2011 (5) și la 13 martie 2012 (6)] și în Memorandumul de înțelegere de stabilire a condițiilor specifice de politică economică, semnat la 14 martie 2012. |
| --- | --- |

(10)

Deblocarea tranșelor se bazează pe respectarea criteriilor de performanță cantitativă și pe o evaluare pozitivă a progreselor realizate în ceea ce privește criteriile politice stabilite în Decizia 2011/734/UE a Consiliului din 12 iulie 2011 adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv (4) [modificată la 8 noiembrie 2011 (5) și la 13 martie 2012 (6)] și în Memorandumul de înțelegere de stabilire a condițiilor specifice de politică economică, semnat la 14 martie 2012.

| (11) | La 19 martie 2012, Fondul European de Stabilitate Financiară a achitat Greciei prima rată (5,9 miliarde EUR) din prima tranșă (14,5 miliarde EUR) din cadrul noului program de finanțare. Grecia a primit, de asemenea, 1,6 miliarde EUR din partea Fondului Monetar Internațional. Până în mai 2012, Grecia a primit 147,5 miliarde EUR din finanțarea oficială din cadrul primului și al celui de al doilea program. |
| --- | --- |

(11)

La 19 martie 2012, Fondul European de Stabilitate Financiară a achitat Greciei prima rată (5,9 miliarde EUR) din prima tranșă (14,5 miliarde EUR) din cadrul noului program de finanțare. Grecia a primit, de asemenea, 1,6 miliarde EUR din partea Fondului Monetar Internațional. Până în mai 2012, Grecia a primit 147,5 miliarde EUR din finanțarea oficială din cadrul primului și al celui de al doilea program.

| (12) | În 2010 și 2011, Grecia a făcut unele progrese privind atingerea obiectivelor ambițioase prevăzute de programul de ajustare. Punerea în aplicare a fost împiedicată de mai mulți factori: instabilitatea politică, tulburările sociale și problemele legate de capacitatea administrativă și, mai ales, faptul că recesiunea a fost mult mai profundă decât se preconizase. Nu au fost atinse obiective fiscale importante, ceea ce a dus la adoptarea unor măsuri de consolidare suplimentare în 2010 și 2011. Cu toate acestea, Grecia și-a redus semnificativ deficitul public general: de la 15,8 % din PIB în 2009 la 9,1 % în 2011. |
| --- | --- |

(12)

În 2010 și 2011, Grecia a făcut unele progrese privind atingerea obiectivelor ambițioase prevăzute de programul de ajustare. Punerea în aplicare a fost împiedicată de mai mulți factori: instabilitatea politică, tulburările sociale și problemele legate de capacitatea administrativă și, mai ales, faptul că recesiunea a fost mult mai profundă decât se preconizase. Nu au fost atinse obiective fiscale importante, ceea ce a dus la adoptarea unor măsuri de consolidare suplimentare în 2010 și 2011. Cu toate acestea, Grecia și-a redus semnificativ deficitul public general: de la 15,8 % din PIB în 2009 la 9,1 % în 2011.

| (13) | La 18 aprilie 2012, Comisia a adoptat comunicarea „Creștere economică pentru Grecia”, în care a subliniat impactul pozitiv pe care îl poate avea punerea în aplicare integrală și eficace a programului de ajustare economică prin punerea bazelor pentru creștere economică, investiții și reînnoire socială. Comunicarea menționată anterior reamintește faptul că Grecia, prin calitatea sa de stat membru al Uniunii și al zonei euro, poate obține forța de care are nevoie, precum și sprijin concret. Comunicarea subliniază faptul că reformele prevăzute în cel de al doilea program de ajustare economică vizează restabilirea potențialului economiei grecești de creștere economică și de creare de locuri de muncă, precum și crearea unei societăți mai echitabile. Comunicarea subliniază sprijinul financiar considerabil care îi este acordat Greciei, precum și faptul că partenerii Greciei, în special Comisia, sunt gata să identifice modalitățile de maximizare a impactului unor prime rezultate prin acțiuni rapide și sprijin din partea Uniunii. |
| --- | --- |

(13)

La 18 aprilie 2012, Comisia a adoptat comunicarea „Creștere economică pentru Grecia”, în care a subliniat impactul pozitiv pe care îl poate avea punerea în aplicare integrală și eficace a programului de ajustare economică prin punerea bazelor pentru creștere economică, investiții și reînnoire socială. Comunicarea menționată anterior reamintește faptul că Grecia, prin calitatea sa de stat membru al Uniunii și al zonei euro, poate obține forța de care are nevoie, precum și sprijin concret. Comunicarea subliniază faptul că reformele prevăzute în cel de al doilea program de ajustare economică vizează restabilirea potențialului economiei grecești de creștere economică și de creare de locuri de muncă, precum și crearea unei societăți mai echitabile. Comunicarea subliniază sprijinul financiar considerabil care îi este acordat Greciei, precum și faptul că partenerii Greciei, în special Comisia, sunt gata să identifice modalitățile de maximizare a impactului unor prime rezultate prin acțiuni rapide și sprijin din partea Uniunii.

| (14) | Criza economică și măsurile de consolidare fiscală luate ca urmare a acesteia au afectat capacitatea Greciei de a realiza obiectivele Strategiei Europa 2020, în special pe cele cu caracter social. Cu toate acestea, reformele structurale, în special cele privind piața forței de muncă, liberalizarea mai multor sectoare și o serie de măsuri de îmbunătățire a mediului de afaceri vor contribui la promovarea concurenței, creșterea productivității și a ocupării forței de muncă, precum și la reducerea costurilor de producție, favorizând astfel creșterea ocupării forței de muncă, precum și reducerea sărăciei și excluziunii sociale pe termen mediu. În ciuda crizei economice, Grecia a continuat să depună eforturi în vederea atingerii obiectivelor de mediu prevăzute de Strategia Europa 2020. |
| --- | --- |

(14)

Criza economică și măsurile de consolidare fiscală luate ca urmare a acesteia au afectat capacitatea Greciei de a realiza obiectivele Strategiei Europa 2020, în special pe cele cu caracter social. Cu toate acestea, reformele structurale, în special cele privind piața forței de muncă, liberalizarea mai multor sectoare și o serie de măsuri de îmbunătățire a mediului de afaceri vor contribui la promovarea concurenței, creșterea productivității și a ocupării forței de muncă, precum și la reducerea costurilor de producție, favorizând astfel creșterea ocupării forței de muncă, precum și reducerea sărăciei și excluziunii sociale pe termen mediu. În ciuda crizei economice, Grecia a continuat să depună eforturi în vederea atingerii obiectivelor de mediu prevăzute de Strategia Europa 2020.

| (15) | Este în curs o reprogramare strategică a fondurilor structurale, în care se pune accentul pe sprijinirea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor și a competitivității [în special în ceea ce privește întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri)]. Noile măsuri consolidează acțiunile din domeniul pașaportului pentru ocuparea forței de muncă, al formării și calificărilor profesionale, precum și al accesului la finanțare pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

(15)

Este în curs o reprogramare strategică a fondurilor structurale, în care se pune accentul pe sprijinirea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor și a competitivității [în special în ceea ce privește întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri)]. Noile măsuri consolidează acțiunile din domeniul pașaportului pentru ocuparea forței de muncă, al formării și calificărilor profesionale, precum și al accesului la finanțare pentru IMM-uri.

| (16) | Grecia și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011 se referă la creșterea ratei ocupării forței de muncă, la îmbunătățirea competitivității, la îmbunătățirea viabilității finanțelor publice și la consolidarea stabilității financiare, |
| --- | --- |

(16)

Grecia și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011 se referă la creșterea ratei ocupării forței de muncă, la îmbunătățirea competitivității, la îmbunătățirea viabilității finanțelor publice și la consolidarea stabilității financiare,

RECOMANDĂ ca Grecia:

Să pună în aplicare pe deplin măsurile prevăzute în Decizia 2011/734/UE, modificată la 8 noiembrie 2011 și la 13 martie 2012, și în Memorandumul de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică, care a fost semnat la 14 martie 2012.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținută în ceea ce privește anul 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

2

(3)  JO C 213, 20.7.2011, p. 12.

3

(4)  JO L 296, 15.11.2011, p. 38.

4

(5)  JO L 320, 3.12.2011, p. 28.

5

(6)  JO L 113, 25.4.2012, p. 8.

6

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/40 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/40

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru perioada 2012-2015

2012/C 219/12

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pe 2011 al Ungariei (4) și a emis avizul său cu privire la Programul actualizat de convergență al Ungariei pentru perioada 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pe 2011 al Ungariei (4) și a emis avizul său cu privire la Programul actualizat de convergență al Ungariei pentru perioada 2011-2014.

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Ungaria ca unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Ungaria ca unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată.

| (5) | La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care Comitetul pentru protecție socială este invitat, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și cu alte comitete, să prezinte opinii privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Aceste opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(5)

La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care Comitetul pentru protecție socială este invitat, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și cu alte comitete, să prezinte opinii privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Aceste opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă.

| (6) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(6)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (7) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să combată șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să combată șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

| (8) | La 29 februarie 2012, între Parlamentul European și Ungaria a avut loc un schimb de opinii în conformitate cu articolul 2-ab alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. |
| --- | --- |

(8)

La 29 februarie 2012, între Parlamentul European și Ungaria a avut loc un schimb de opinii în conformitate cu articolul 2-ab alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

| (9) | La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. |
| --- | --- |

(9)

La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă.

| (10) | La 23 aprilie 2012, Ungaria a prezentat Programul de convergență pentru perioada 2012-2015 și Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Comisia a examinat, de asemenea, în cadrul unei analize aprofundate, realizate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, dacă Ungaria este afectată de dezechilibre macroeconomice. Comisia a concluzionat, în analiza sa aprofundată, că Ungaria se confruntă cu dezechilibre externe și interne, care nu sunt totuși unele excesive. |
| --- | --- |

(10)

La 23 aprilie 2012, Ungaria a prezentat Programul de convergență pentru perioada 2012-2015 și Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Comisia a examinat, de asemenea, în cadrul unei analize aprofundate, realizate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, dacă Ungaria este afectată de dezechilibre macroeconomice. Comisia a concluzionat, în analiza sa aprofundată, că Ungaria se confruntă cu dezechilibre externe și interne, care nu sunt totuși unele excesive.

| (11) | Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a programului de convergență, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din cadrul programului este oarecum optimist. Previziunile de creștere ale autorităților maghiare pentru 2012 și 2013 depășesc cu aproximativ jumătate de punct procentual previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012, din cauza ipotezelor oficiale mai optimiste privind cererea internă, în special pentru anul 2013. Obiectivul strategiei bugetare prezentate în cadrul programului de convergență îl reprezintă asigurarea corectării durabile a deficitului excesiv până în 2012, acesta fiind termenul stabilit de Consiliu în conformitate cu recomandările privind procedura de deficit excesiv emise de Consiliu la 13 martie 2012. Obiectivele oficiale privind deficitul și eforturile fiscale prevăzute se conformează respectivelor recomandări. Programului de convergență confirmă obiectivul bugetar precedent pe termen mediu (OTM) de 1,5 % din PIB, pe care își propune să îl atingă până în 2013. Acest OTM reflectă în mod corespunzător cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), în 2013, progresele înregistrate în vederea îndeplinirii acestui OTM nu par să fie suficiente în raport cu evaluarea formulată în previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012, care ia în considerare riscurile de punere în aplicare referitoare la anumite măsuri de economisire și un scenariu macroeconomic mai puțin optimist.
  Având în vedere măsurile discreționare în materie de venituri, rata de creștere a cheltuielilor publice este în concordanță cu criteriul de referință privind cheltuielile stabilit în Pactul de stabilitate și de creștere pentru 2013, dar nu și pentru 2014 și 2015. Potrivit intențiilor guvernului, datoria publică va scădea continuu pe durata programului, pentru a ajunge la mai puțin de 73 % din PIB în 2015, dar va rămâne superioară valorii de referință de 60 % din PIB. În ceea ce privește criteriul de referință privind reducerea datoriei, în perioada 2013-2014, Ungaria va traversa o perioadă de tranziție, iar programul de convergență ar urma să asigure înregistrarea unor progrese suficiente în vederea respectării acestui criteriu. Conform programului de convergență, criteriul de referință privind reducerea datoriei ar trebui respectat la sfârșitul perioadei de tranziție, în 2015, ceea ce ar trebui să contribuie la reducerea îndatorării externe și interne acumulate. |
| --- | --- |

(11)

Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a programului de convergență, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din cadrul programului este oarecum optimist. Previziunile de creștere ale autorităților maghiare pentru 2012 și 2013 depășesc cu aproximativ jumătate de punct procentual previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012, din cauza ipotezelor oficiale mai optimiste privind cererea internă, în special pentru anul 2013. Obiectivul strategiei bugetare prezentate în cadrul programului de convergență îl reprezintă asigurarea corectării durabile a deficitului excesiv până în 2012, acesta fiind termenul stabilit de Consiliu în conformitate cu recomandările privind procedura de deficit excesiv emise de Consiliu la 13 martie 2012. Obiectivele oficiale privind deficitul și eforturile fiscale prevăzute se conformează respectivelor recomandări. Programului de convergență confirmă obiectivul bugetar precedent pe termen mediu (OTM) de 1,5 % din PIB, pe care își propune să îl atingă până în 2013. Acest OTM reflectă în mod corespunzător cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), în 2013, progresele înregistrate în vederea îndeplinirii acestui OTM nu par să fie suficiente în raport cu evaluarea formulată în previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012, care ia în considerare riscurile de punere în aplicare referitoare la anumite măsuri de economisire și un scenariu macroeconomic mai puțin optimist.

Având în vedere măsurile discreționare în materie de venituri, rata de creștere a cheltuielilor publice este în concordanță cu criteriul de referință privind cheltuielile stabilit în Pactul de stabilitate și de creștere pentru 2013, dar nu și pentru 2014 și 2015. Potrivit intențiilor guvernului, datoria publică va scădea continuu pe durata programului, pentru a ajunge la mai puțin de 73 % din PIB în 2015, dar va rămâne superioară valorii de referință de 60 % din PIB. În ceea ce privește criteriul de referință privind reducerea datoriei, în perioada 2013-2014, Ungaria va traversa o perioadă de tranziție, iar programul de convergență ar urma să asigure înregistrarea unor progrese suficiente în vederea respectării acestui criteriu. Conform programului de convergență, criteriul de referință privind reducerea datoriei ar trebui respectat la sfârșitul perioadei de tranziție, în 2015, ceea ce ar trebui să contribuie la reducerea îndatorării externe și interne acumulate.

| (12) | Au fost adoptate noi reglementări în vederea punerii în aplicare a cadrului constituțional de guvernanță fiscală, însă unele dintre elementele acestuia rămân limitate. Planificarea bugetară pe termen mediu este doar cu titlu orientativ, resursele alocate Consiliului fiscal nu sunt pe măsura dreptului de veto care i s-a acordat recent, iar disponibilitatea informațiilor bugetare rămâne insuficientă. Consolidarea dimensiunii planificării bugetare pe termen mediu și extinderea competențelor de analiză ale Consiliului fiscal ar contribui la asigurarea îndeplinirii rolului atribuit noului cadru de guvernanță fiscală. |
| --- | --- |

(12)

Au fost adoptate noi reglementări în vederea punerii în aplicare a cadrului constituțional de guvernanță fiscală, însă unele dintre elementele acestuia rămân limitate. Planificarea bugetară pe termen mediu este doar cu titlu orientativ, resursele alocate Consiliului fiscal nu sunt pe măsura dreptului de veto care i s-a acordat recent, iar disponibilitatea informațiilor bugetare rămâne insuficientă. Consolidarea dimensiunii planificării bugetare pe termen mediu și extinderea competențelor de analiză ale Consiliului fiscal ar contribui la asigurarea îndeplinirii rolului atribuit noului cadru de guvernanță fiscală.

| (13) | Măsurile de politică adoptate pentru atenuarea impactului reformei fiscale asupra persoanelor cu venituri reduse (creșterea salariului minim, schema de subvenționare a salariilor) nu au contribuit la promovarea ocupării forței de muncă, în schimb, măsurile de încurajare a participării femeilor la piața forței de muncă reprezintă un mic pas în direcția cea bună. Modificarea impozitării veniturilor salariale, astfel încât aceasta să stimuleze ocuparea forței de muncă și consolidarea în continuare a măsurilor de încurajare a participării femeilor la piața forței de muncă, în special prin extinderea serviciilor de îngrijire a copiilor și a unităților de învățământ preșcolar, ar contribui la îmbunătățirea ratei de ocupare. |
| --- | --- |

(13)

Măsurile de politică adoptate pentru atenuarea impactului reformei fiscale asupra persoanelor cu venituri reduse (creșterea salariului minim, schema de subvenționare a salariilor) nu au contribuit la promovarea ocupării forței de muncă, în schimb, măsurile de încurajare a participării femeilor la piața forței de muncă reprezintă un mic pas în direcția cea bună. Modificarea impozitării veniturilor salariale, astfel încât aceasta să stimuleze ocuparea forței de muncă și consolidarea în continuare a măsurilor de încurajare a participării femeilor la piața forței de muncă, în special prin extinderea serviciilor de îngrijire a copiilor și a unităților de învățământ preșcolar, ar contribui la îmbunătățirea ratei de ocupare.

| (14) | Serviciul public de ocupare a forței de muncă a fost reorganizat, în sensul unei reduceri globale a personalului, ceea ce contravine recomandărilor din 2011. În domeniul politicilor active privind piața forței de muncă, par credibile și pertinente mai multe măsuri menite să ofere servicii adaptate grupurilor defavorizate, de exemplu, în cadrul programelor Fondului Social European (FSE). În schimb, este puțin probabil ca alte măsuri care vizează aceste grupuri (cum ar fi lucrările publice) să conducă în mod eficient la o mai mare integrare a participanților pe piața forței de muncă. Ar trebui întreprinse, fără întârziere, măsuri clare în vederea consolidării capacității serviciului public de ocupare a forței de muncă, menținând în același timp o repartizare echilibrată a finanțării între lucrările publice și alte politici active privind piața forței de muncă, pentru a îmbunătăți funcționarea acestei piețe și pentru a crește rata de activitate. Intensificarea potențialului de creștere prin reforme structurale pe piața forței de muncă ar contribui, de asemenea, într-o măsură substanțială la o reducere susținută a vulnerabilităților care rezultă din nivelul ridicat al datoriei externe și interne. În plus, strategia națională de integrare socială (a romilor) nu a fost încorporată în alte politici. |
| --- | --- |

(14)

Serviciul public de ocupare a forței de muncă a fost reorganizat, în sensul unei reduceri globale a personalului, ceea ce contravine recomandărilor din 2011. În domeniul politicilor active privind piața forței de muncă, par credibile și pertinente mai multe măsuri menite să ofere servicii adaptate grupurilor defavorizate, de exemplu, în cadrul programelor Fondului Social European (FSE). În schimb, este puțin probabil ca alte măsuri care vizează aceste grupuri (cum ar fi lucrările publice) să conducă în mod eficient la o mai mare integrare a participanților pe piața forței de muncă. Ar trebui întreprinse, fără întârziere, măsuri clare în vederea consolidării capacității serviciului public de ocupare a forței de muncă, menținând în același timp o repartizare echilibrată a finanțării între lucrările publice și alte politici active privind piața forței de muncă, pentru a îmbunătăți funcționarea acestei piețe și pentru a crește rata de activitate. Intensificarea potențialului de creștere prin reforme structurale pe piața forței de muncă ar contribui, de asemenea, într-o măsură substanțială la o reducere susținută a vulnerabilităților care rezultă din nivelul ridicat al datoriei externe și interne. În plus, strategia națională de integrare socială (a romilor) nu a fost încorporată în alte politici.

| (15) | Măsurile care vizează îmbunătățirea mediului de afaceri se îndreaptă, în mare măsură, în direcția cea bună, însă există în continuare un important spațiu de manevră pentru a înregistra progrese semnificative în acest domeniu. Eforturile depuse în vederea facilitării accesului la finanțare nebancară reprezintă, de asemenea, un pas în direcția potrivită, dar deocamdată lipsește o evaluare cuprinzătoare a politicilor privind întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri). Ungaria ocupă unul din ultimele locuri în privința multor indicatori care măsoară transparența și calitatea administrației publice, iar realizarea unor progrese în aceste domenii ar contribui, de asemenea, la îmbunătățirea stabilității mediului instituțional și de politică. Pe de altă parte, acest lucru ar putea oferi condiții mai propice pentru investițiile străine directe și ar susține reducerea dezechilibrului semnificativ în ceea ce privește poziția investițională internațională netă: în special, procentul profiturilor reinvestite a scăzut dramatic în 2009 și 2010, în parte din cauza crizei, dar și ca urmare a unei serii de schimbări controversate și neprevăzute din mediul de politică și fiscal, precum și din sistemul juridic și instituțional. Tendința recentă (începând cu jumătatea anului 2010) în ceea ce privește fondurile publice destinate cercetării și inovării nu este în concordanță cu prioritatea acordată unei consolidări fiscale diferențiate și favorabile creșterii, astfel cum a fost definită în analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(15)

Măsurile care vizează îmbunătățirea mediului de afaceri se îndreaptă, în mare măsură, în direcția cea bună, însă există în continuare un important spațiu de manevră pentru a înregistra progrese semnificative în acest domeniu. Eforturile depuse în vederea facilitării accesului la finanțare nebancară reprezintă, de asemenea, un pas în direcția potrivită, dar deocamdată lipsește o evaluare cuprinzătoare a politicilor privind întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri). Ungaria ocupă unul din ultimele locuri în privința multor indicatori care măsoară transparența și calitatea administrației publice, iar realizarea unor progrese în aceste domenii ar contribui, de asemenea, la îmbunătățirea stabilității mediului instituțional și de politică. Pe de altă parte, acest lucru ar putea oferi condiții mai propice pentru investițiile străine directe și ar susține reducerea dezechilibrului semnificativ în ceea ce privește poziția investițională internațională netă: în special, procentul profiturilor reinvestite a scăzut dramatic în 2009 și 2010, în parte din cauza crizei, dar și ca urmare a unei serii de schimbări controversate și neprevăzute din mediul de politică și fiscal, precum și din sistemul juridic și instituțional. Tendința recentă (începând cu jumătatea anului 2010) în ceea ce privește fondurile publice destinate cercetării și inovării nu este în concordanță cu prioritatea acordată unei consolidări fiscale diferențiate și favorabile creșterii, astfel cum a fost definită în analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (16) | Guvernul maghiar a efectuat o reformă a învățământului superior care a introdus modificări structurale și de finanțare în cadrul acestuia. În plus, unele elemente ale noii legislații privind educația școlară riscă să conducă la creșterea numărului de persoane care părăsesc timpuriu școala și la o segregare sporită în cadrul sistemului de învățământ din Ungaria. Chestiunea, la fel de importantă, a învățării pe tot parcursul vieții nu beneficiază de o atenție suficientă. Îmbunătățirea educației la toate nivelurile este esențială pentru creșterea competitivității forței de muncă din Ungaria. |
| --- | --- |

(16)

Guvernul maghiar a efectuat o reformă a învățământului superior care a introdus modificări structurale și de finanțare în cadrul acestuia. În plus, unele elemente ale noii legislații privind educația școlară riscă să conducă la creșterea numărului de persoane care părăsesc timpuriu școala și la o segregare sporită în cadrul sistemului de învățământ din Ungaria. Chestiunea, la fel de importantă, a învățării pe tot parcursul vieții nu beneficiază de o atenție suficientă. Îmbunătățirea educației la toate nivelurile este esențială pentru creșterea competitivității forței de muncă din Ungaria.

| (17) | Absența progreselor în ceea ce privește restructurarea transportului în comun a fost un motiv important al derapajelor bugetare din ultimii ani. Cea mai mare parte a materialului rulant aparținând societăților de transport în comun a atins limita de funcționare. Extinderea capacității transfrontaliere a rețelei de electricitate ar putea facilita o eventuală creștere a schimburilor comerciale cu țările învecinate. Autoritatea națională de reglementare în domeniul energiei nu este abilitată să se organizeze în mod autonom și nu dispune de competența exclusivă de a stabili tarifele de rețea, inclusiv rata de recuperare a investiției pe care operatorii de rețea au dreptul să o înregistreze. Prețurile reglementate ar trebui să se aplice doar clienților vulnerabili. |
| --- | --- |

(17)

Absența progreselor în ceea ce privește restructurarea transportului în comun a fost un motiv important al derapajelor bugetare din ultimii ani. Cea mai mare parte a materialului rulant aparținând societăților de transport în comun a atins limita de funcționare. Extinderea capacității transfrontaliere a rețelei de electricitate ar putea facilita o eventuală creștere a schimburilor comerciale cu țările învecinate. Autoritatea națională de reglementare în domeniul energiei nu este abilitată să se organizeze în mod autonom și nu dispune de competența exclusivă de a stabili tarifele de rețea, inclusiv rata de recuperare a investiției pe care operatorii de rețea au dreptul să o înregistreze. Prețurile reglementate ar trebui să se aplice doar clienților vulnerabili.

| (18) | În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Ungariei, a evaluat programul de convergență și programul național de reformă și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia a luat în considerare nu doar relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Ungaria, ci și conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii printr-o contribuție de la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-7 de mai jos. |
| --- | --- |

(18)

În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Ungariei, a evaluat programul de convergență și programul național de reformă și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia a luat în considerare nu doar relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Ungaria, ci și conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii printr-o contribuție de la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-7 de mai jos.

| (19) | Având în vedere evaluarea menționată, Consiliul a examinat programul de convergență, iar avizul său (6) se regăsește în special în recomandarea de la punctul 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(19)

Având în vedere evaluarea menționată, Consiliul a examinat programul de convergență, iar avizul său (6) se regăsește în special în recomandarea de la punctul 1 de mai jos.

| (20) | Având în vedere rezultatele analizei aprofundate realizate de Comisie, precum și evaluarea menționată, Consiliul a examinat programul național de reformă și programul de convergență. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandările de la punctele 1, 3, 4 și 5 de mai jos, |
| --- | --- |

(20)

Având în vedere rezultatele analizei aprofundate realizate de Comisie, precum și evaluarea menționată, Consiliul a examinat programul național de reformă și programul de convergență. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandările de la punctele 1, 3, 4 și 5 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2012-2013, Ungaria să întreprindă acțiuni, astfel încât:

| 1. | Să corecteze deficitul excesiv până în 2012, în mod durabil, prin execuția bugetului pentru anul 2012 și punerea în aplicare a măsurilor de consolidare aprobate ulterior, concomitent cu reducerea dependenței de măsurile cu caracter excepțional; să precizeze, ulterior, toate măsurile structurale necesare pentru a asigura corectarea durabilă a deficitului excesiv și pentru a înregistra progrese suficiente în vederea îndeplinirii OTM, inclusiv a respectării criteriului de referință privind cheltuielile, și să garanteze că au fost realizate progrese suficiente în ceea ce privește conformarea cu criteriul de referință privind reducerea datoriei; să contribuie, de asemenea, la înscrierea ponderii datoriei publice pe o traiectorie descendentă stabilă pentru a atenua dezechilibrele macroeconomice acumulate. |
| --- | --- |

1.

Să corecteze deficitul excesiv până în 2012, în mod durabil, prin execuția bugetului pentru anul 2012 și punerea în aplicare a măsurilor de consolidare aprobate ulterior, concomitent cu reducerea dependenței de măsurile cu caracter excepțional; să precizeze, ulterior, toate măsurile structurale necesare pentru a asigura corectarea durabilă a deficitului excesiv și pentru a înregistra progrese suficiente în vederea îndeplinirii OTM, inclusiv a respectării criteriului de referință privind cheltuielile, și să garanteze că au fost realizate progrese suficiente în ceea ce privește conformarea cu criteriul de referință privind reducerea datoriei; să contribuie, de asemenea, la înscrierea ponderii datoriei publice pe o traiectorie descendentă stabilă pentru a atenua dezechilibrele macroeconomice acumulate.

| 2. | Să revizuiască principala lege privind stabilitatea economică prin introducerea noilor reguli numerice într-un cadru bugetar obligatoriu pe termen mediu; să continue extinderea competențelor de analiză ale Consiliului fiscal, în vederea creșterii transparenței finanțelor publice. |
| --- | --- |

2.

Să revizuiască principala lege privind stabilitatea economică prin introducerea noilor reguli numerice într-un cadru bugetar obligatoriu pe termen mediu; să continue extinderea competențelor de analiză ale Consiliului fiscal, în vederea creșterii transparenței finanțelor publice.

| 3. | Să modifice impozitarea veniturilor salariale, astfel încât aceasta să stimuleze ocuparea forței de muncă, prin atenuarea, într-o manieră durabilă, neutră din punct de vedere bugetar, a impactului modificărilor fiscale din 2011 și 2012 asupra persoanelor cu venituri reduse, de exemplu prin transferarea unei părți a sarcinii fiscale către taxele din domeniul energiei și taxele periodice pe proprietate; să intensifice măsurile care vizează încurajarea participării femeilor pe piața forței de muncă, în special prin extinderea serviciilor de îngrijire a copiilor și a unităților de învățământ preșcolar. |
| --- | --- |

3.

Să modifice impozitarea veniturilor salariale, astfel încât aceasta să stimuleze ocuparea forței de muncă, prin atenuarea, într-o manieră durabilă, neutră din punct de vedere bugetar, a impactului modificărilor fiscale din 2011 și 2012 asupra persoanelor cu venituri reduse, de exemplu prin transferarea unei părți a sarcinii fiscale către taxele din domeniul energiei și taxele periodice pe proprietate; să intensifice măsurile care vizează încurajarea participării femeilor pe piața forței de muncă, în special prin extinderea serviciilor de îngrijire a copiilor și a unităților de învățământ preșcolar.

| 4. | Să consolideze capacitatea serviciului public de ocupare a forței de muncă cu scopul de a îmbunătăți calitatea și eficiența formării, a asistenței pentru căutarea unui loc de muncă și a serviciilor individualizate, acordând o atenție deosebită grupurilor defavorizate; să consolideze elementul de activare al programului de lucrări publice prin cursuri eficace de formare și prin asistență pentru căutarea unui loc de muncă; să pună în aplicare strategia națională de integrare socială (a romilor) și să o încorporeze în alte politici. |
| --- | --- |

4.

Să consolideze capacitatea serviciului public de ocupare a forței de muncă cu scopul de a îmbunătăți calitatea și eficiența formării, a asistenței pentru căutarea unui loc de muncă și a serviciilor individualizate, acordând o atenție deosebită grupurilor defavorizate; să consolideze elementul de activare al programului de lucrări publice prin cursuri eficace de formare și prin asistență pentru căutarea unui loc de muncă; să pună în aplicare strategia națională de integrare socială (a romilor) și să o încorporeze în alte politici.

| 5. | Să pună în aplicare măsurile preconizate în vederea reducerii sarcinii administrative; să se asigure că achizițiile publice și procesul legislativ susțin concurența pe piață și să garanteze un mediu de reglementare stabil și favorabil întreprinderilor financiare și nefinanciare, inclusiv investitorilor străini direcți; să diminueze costurile legate de respectarea normelor fiscale și să instituie, în materie de impozitare a întreprinderilor, un cadru stabil, legal și care să nu denatureze concurența; să elimine restricțiile nejustificate privind deschiderea unor supermarketuri de vânzare cu amănuntul; să instituie, în cadrul noii strategii de inovare, sisteme specifice, bine definite de stimulare care să sprijine IMM-urile inovatoare. |
| --- | --- |

5.

Să pună în aplicare măsurile preconizate în vederea reducerii sarcinii administrative; să se asigure că achizițiile publice și procesul legislativ susțin concurența pe piață și să garanteze un mediu de reglementare stabil și favorabil întreprinderilor financiare și nefinanciare, inclusiv investitorilor străini direcți; să diminueze costurile legate de respectarea normelor fiscale și să instituie, în materie de impozitare a întreprinderilor, un cadru stabil, legal și care să nu denatureze concurența; să elimine restricțiile nejustificate privind deschiderea unor supermarketuri de vânzare cu amănuntul; să instituie, în cadrul noii strategii de inovare, sisteme specifice, bine definite de stimulare care să sprijine IMM-urile inovatoare.

| 6. | Să elaboreze și să pună în aplicare o strategie națională privind părăsirea timpurie a școlii, asigurând o finanțare corespunzătoare; să se asigure că punerea în aplicare a reformei învățământului superior îmbunătățește accesul la educație al grupurilor defavorizate. |
| --- | --- |

6.

Să elaboreze și să pună în aplicare o strategie națională privind părăsirea timpurie a școlii, asigurând o finanțare corespunzătoare; să se asigure că punerea în aplicare a reformei învățământului superior îmbunătățește accesul la educație al grupurilor defavorizate.

| 7. | Să reformeze sistemul de transport în comun, astfel încât acesta să devină mai rentabil; să extindă capacitatea transfrontalieră a rețelei de electricitate, să garanteze independența autorității de reglementare în domeniul energiei și să elimine treptat prețurile reglementate la energie. |
| --- | --- |

7.

Să reformeze sistemul de transport în comun, astfel încât acesta să devină mai rentabil; să extindă capacitatea transfrontalieră a rețelei de electricitate, să garanteze independența autorității de reglementare în domeniul energiei și să elimine treptat prețurile reglementate la energie.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

3

(4)  JO C 209, 15.7.2011, p. 10.

4

(5)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și cele temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, folosind metodologia stabilită de comun acord.

5

(6)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/44 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/44

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al Irlandei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Irlandei pentru perioada 2012-2015

2012/C 219/13

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pe 2011 al Irlandei (3) și a emis un aviz cu privire la Programul de stabilitate actualizat al Irlandei pentru perioada 2011-2015. |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pe 2011 al Irlandei (3) și a emis un aviz cu privire la Programul de stabilitate actualizat al Irlandei pentru perioada 2011-2015.

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020.

| (5) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(5)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (6) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să combată șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. |
| --- | --- |

(6)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să combată șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

| (7) | La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă.

| (8) | La 27 aprilie 2012, Irlanda a prezentat Programul de stabilitate pentru perioada 2012-2015 și Programul național de reformă pentru 2012. |
| --- | --- |

(8)

La 27 aprilie 2012, Irlanda a prezentat Programul de stabilitate pentru perioada 2012-2015 și Programul național de reformă pentru 2012.

| (9) | La 7 decembrie 2010, Consiliul a adoptat Decizia de punere în aplicare 2011/77/UE (4) privind acordarea de asistență financiară din partea Uniunii pentru Irlanda până la sfârșitul anului 2013, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului din 11 mai 2010 de instituire a unui mecanism european de stabilizare financiară (5). Memorandumul de înțelegere însoțitor, semnat la 16 decembrie 2010, și completările ulterioare aduse acestuia prevăd condițiile de politică economică pe baza cărora se acordă asistența financiară. |
| --- | --- |

(9)

La 7 decembrie 2010, Consiliul a adoptat Decizia de punere în aplicare 2011/77/UE (4) privind acordarea de asistență financiară din partea Uniunii pentru Irlanda până la sfârșitul anului 2013, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului din 11 mai 2010 de instituire a unui mecanism european de stabilizare financiară (5). Memorandumul de înțelegere însoțitor, semnat la 16 decembrie 2010, și completările ulterioare aduse acestuia prevăd condițiile de politică economică pe baza cărora se acordă asistența financiară.

| (10) | În linii generale, Irlanda a pus în aplicare condițiile din cadrul programului de asistență financiară menționate în memorandumul de înțelegere. În special, obiectivul privind deficitul fiscal pe anul 2011 (10,6 %) a fost atins cu o marjă semnificativă, iar bugetul pentru anul 2012 vizează un deficit fiscal de 8,6 % din PIB, în conformitate cu plafonul prevăzut în programul de asistență fiscală. Planurile de consolidare fiscală pe termen mediu respectă plafoanele de deficit ale programului de asistență fiscală și un deficit sub pragul de 3 % din PIB până în 2015. Recapitalizarea băncilor irlandeze, prevăzută în cadrul testului Prudential Capital Assessment Review 2011 efectuat de Banca Centrală a Irlandei, a fost în mare măsură finalizată, iar reducerea efectului de levier în ceea ce privește băncile irlandeze a depășit obiectivele programului de asistență financiară pentru ansamblul anului 2011. S-au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește reformele structurale menite să stimuleze competitivitatea și să permită crearea de noi locuri de muncă. |
| --- | --- |

(10)

În linii generale, Irlanda a pus în aplicare condițiile din cadrul programului de asistență financiară menționate în memorandumul de înțelegere. În special, obiectivul privind deficitul fiscal pe anul 2011 (10,6 %) a fost atins cu o marjă semnificativă, iar bugetul pentru anul 2012 vizează un deficit fiscal de 8,6 % din PIB, în conformitate cu plafonul prevăzut în programul de asistență fiscală. Planurile de consolidare fiscală pe termen mediu respectă plafoanele de deficit ale programului de asistență fiscală și un deficit sub pragul de 3 % din PIB până în 2015. Recapitalizarea băncilor irlandeze, prevăzută în cadrul testului Prudential Capital Assessment Review 2011 efectuat de Banca Centrală a Irlandei, a fost în mare măsură finalizată, iar reducerea efectului de levier în ceea ce privește băncile irlandeze a depășit obiectivele programului de asistență financiară pentru ansamblul anului 2011. S-au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește reformele structurale menite să stimuleze competitivitatea și să permită crearea de noi locuri de muncă.

| (11) | Economia Irlandei a revenit la o creștere modestă de 0,7 % în 2011, astfel cum s-a preconizat, în linii generale, în cadrul programului de asistență financiară. Creșterea a fost determinată de exporturi, beneficiind de îmbunătățirea competitivității și de o cerere externă solidă. Exporturile nete au contribuit cu 4,7 puncte procentuale la creșterea PIB-ului, în timp ce cererea internă a continuat să scadă, din cauza consolidării fiscale, a scăderii nivelului de ocupare a forței de muncă și a redresării bilanțurilor gospodăriilor. Se estimează că, în 2012, creșterea se va limita la aproximativ 0,5 %, din cauza conjuncturii externe nefavorabile și a ajustării continue a cererii interne. Redresarea bilanțurilor gospodăriilor și ale întreprinderilor va continua să influențeze consumul și investițiile pe termen mediu. Se prevede o accelerare a creșterii determinate de exporturi, care va ajunge la 1,9 % în 2013 și la 2,8 % până în 2015, ca urmare a dinamismului demografic și a flexibilității pieței forței de muncă a Irlandei, precum și a capacităților neutilizate semnificative ale economiei acestei țări. |
| --- | --- |

(11)

Economia Irlandei a revenit la o creștere modestă de 0,7 % în 2011, astfel cum s-a preconizat, în linii generale, în cadrul programului de asistență financiară. Creșterea a fost determinată de exporturi, beneficiind de îmbunătățirea competitivității și de o cerere externă solidă. Exporturile nete au contribuit cu 4,7 puncte procentuale la creșterea PIB-ului, în timp ce cererea internă a continuat să scadă, din cauza consolidării fiscale, a scăderii nivelului de ocupare a forței de muncă și a redresării bilanțurilor gospodăriilor. Se estimează că, în 2012, creșterea se va limita la aproximativ 0,5 %, din cauza conjuncturii externe nefavorabile și a ajustării continue a cererii interne. Redresarea bilanțurilor gospodăriilor și ale întreprinderilor va continua să influențeze consumul și investițiile pe termen mediu. Se prevede o accelerare a creșterii determinate de exporturi, care va ajunge la 1,9 % în 2013 și la 2,8 % până în 2015, ca urmare a dinamismului demografic și a flexibilității pieței forței de muncă a Irlandei, precum și a capacităților neutilizate semnificative ale economiei acestei țări.

| (12) | Pe baza evaluării, în temeiul articolului 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, a programului de stabilitate, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare prezentate în program este plauzibil. Previziunile privind creșterea economică prevăzute în programul de stabilitate sunt conforme cu cele emise de serviciile Comisiei în primăvara anului 2012. Obiectivul strategiei bugetare definită în cadrul programului vizează reducerea deficitului public general sub plafonul de 3 % din PIB până la sfârșitul anului 2015, în conformitate cu termenul stabilit de Consiliu pentru corectarea deficitului excesiv. Programul de stabilitate prevede în prezent un deficit de 8,3 % din PIB (sub ținta prevăzută în program de 8,6 % din PIB) în 2012, 7,5 % din PIB în 2013, 4,8 % din PIB în 2014 și 2,8 % din PIB până la sfârșitul perioadei acoperite de program, în 2015. Această evoluție se întemeiază pe măsuri de consolidare reprezentând 2,7 % din PIB, puse în aplicare în cadrul bugetului pentru 2012, pe măsuri ample de consolidare reprezentând 3,9 % din PIB în perioada 2013-2014, precum și pe un efort suplimentar de consolidare specificat parțial, reprezentând 1,1 % din PIB în 2015. Programul de stabilitate reafirmă obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) privind un deficit public general structural de 0,5 % din PIB, care nu este atins în perioada acoperită de program. OTM reflectă în mod corespunzător cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Datoria publică depășește 60 % din PIB și se preconizează că va crește de la 108 % din PIB în 2011 la 120 % în 2013, înainte de a scădea. Pe parcursul procedurii aplicabile deficitelor excesive, până în 2015, și în cursul următorilor trei ani, Irlanda va traversa o perioadă de tranziție, iar planurile bugetare vor garanta progrese suficiente în direcția respectării valorii de referință privind reducerea datoriei prevăzută de Pactul de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(12)

Pe baza evaluării, în temeiul articolului 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, a programului de stabilitate, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare prezentate în program este plauzibil. Previziunile privind creșterea economică prevăzute în programul de stabilitate sunt conforme cu cele emise de serviciile Comisiei în primăvara anului 2012. Obiectivul strategiei bugetare definită în cadrul programului vizează reducerea deficitului public general sub plafonul de 3 % din PIB până la sfârșitul anului 2015, în conformitate cu termenul stabilit de Consiliu pentru corectarea deficitului excesiv. Programul de stabilitate prevede în prezent un deficit de 8,3 % din PIB (sub ținta prevăzută în program de 8,6 % din PIB) în 2012, 7,5 % din PIB în 2013, 4,8 % din PIB în 2014 și 2,8 % din PIB până la sfârșitul perioadei acoperite de program, în 2015. Această evoluție se întemeiază pe măsuri de consolidare reprezentând 2,7 % din PIB, puse în aplicare în cadrul bugetului pentru 2012, pe măsuri ample de consolidare reprezentând 3,9 % din PIB în perioada 2013-2014, precum și pe un efort suplimentar de consolidare specificat parțial, reprezentând 1,1 % din PIB în 2015. Programul de stabilitate reafirmă obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) privind un deficit public general structural de 0,5 % din PIB, care nu este atins în perioada acoperită de program. OTM reflectă în mod corespunzător cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Datoria publică depășește 60 % din PIB și se preconizează că va crește de la 108 % din PIB în 2011 la 120 % în 2013, înainte de a scădea. Pe parcursul procedurii aplicabile deficitelor excesive, până în 2015, și în cursul următorilor trei ani, Irlanda va traversa o perioadă de tranziție, iar planurile bugetare vor garanta progrese suficiente în direcția respectării valorii de referință privind reducerea datoriei prevăzută de Pactul de stabilitate și de creștere.

| (13) | Irlanda și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente vizează încurajarea competitivității, promovarea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea sustenabilității finanțelor publice și consolidarea stabilității financiare, |
| --- | --- |

(13)

Irlanda și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente vizează încurajarea competitivității, promovarea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea sustenabilității finanțelor publice și consolidarea stabilității financiare,

RECOMANDĂ ca Irlanda să acționeze în perioada 2012-2013, astfel încât:

Să pună în aplicare măsurile prevăzute în Decizia de punere în aplicare 2011/77/UE a Consiliului, specificate mai detaliat în memorandumul de înțelegere din 16 decembrie 2010 și în completările ulterioare aduse acestuia.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținută în ceea ce privește anul 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

2

(3)  JO C 215, 21.7.2011, p. 1.

3

(4)  JO L 30, 4.2.2011, p. 34.

4

(5)  JO L 118, 12.5.2010, p. 1.

5

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/46

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al Italiei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Italiei pentru perioada 2012-2015

2012/C 219/14

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Italiei pentru 2011 (4) și a emis avizul cu privire la Programul de stabilitate actualizat al Italiei pentru perioada 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Italiei pentru 2011 (4) și a emis avizul cu privire la Programul de stabilitate actualizat al Italiei pentru perioada 2011-2014.

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în Strategia Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Italia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în Strategia Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Italia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată.

| (5) | La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care a invitat Comitetul pentru protecție socială, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și cu alte comitete, să prezinte opinii privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Aceste opinii sunt incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(5)

La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care a invitat Comitetul pentru protecție socială, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și cu alte comitete, să prezinte opinii privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Aceste opinii sunt incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă.

| (6) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(6)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (7) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să fie restabilite condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să fie restabilite condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

| (8) | La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(8)

La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (9) | La 30 aprilie 2012, Italia a prezentat Programul de stabilitate pentru perioada 2012-2015 și Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Comisia a examinat, în cadrul unei analize aprofundate, realizate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, dacă Italia este afectată de dezechilibre macroeconomice. Comisia a concluzionat în analiza aprofundată pe care a realizat-o că Italia se confruntă cu dezechilibre, care nu sunt însă unele excesive. În special, dacă datoria publică este deja monitorizată atent în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, evoluțiile macroeconomice din domeniul rezultatelor la export merită atenție, pentru a reduce riscul unor efecte negative asupra funcționării economiei. |
| --- | --- |

(9)

La 30 aprilie 2012, Italia a prezentat Programul de stabilitate pentru perioada 2012-2015 și Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Comisia a examinat, în cadrul unei analize aprofundate, realizate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, dacă Italia este afectată de dezechilibre macroeconomice. Comisia a concluzionat în analiza aprofundată pe care a realizat-o că Italia se confruntă cu dezechilibre, care nu sunt însă unele excesive. În special, dacă datoria publică este deja monitorizată atent în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, evoluțiile macroeconomice din domeniul rezultatelor la export merită atenție, pentru a reduce riscul unor efecte negative asupra funcționării economiei.

| (10) | Pe baza examinării programului de stabilitate în temeiul articolului 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza programului respectiv este plauzibil, în ipoteza în care condițiile de pe piața financiară nu s-ar înrăutăți mai mult. În conformitate cu previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012, se preconizează ca PIB-ul real să se contracteze brusc în 2012 și să se redreseze treptat până în 2013. În conformitate cu procedura aplicabilă deficitelor excesive, obiectivul strategiei bugetare prezentat în programul de stabilitate este acela de a reduce deficitul public general sub valoarea de referință din tratat de 3 % din PIB până în 2012, pe baza unor noi restricții în materie de cheltuieli și a unor venituri suplimentare. În urma corectării deficitului excesiv, programul de stabilitate confirmă obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) de a avea o poziție bugetară echilibrată în termeni structurali, care să reflecte în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Italia intenționează atingerea acestuia în 2013, adică cu un an mai devreme decât se prevăzuse în programul de stabilitate precedent, prin măsurile deja adoptate în 2010-2011. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), efortul fiscal anual mediu planificat în perioada 2010-2012 este cu mult peste valoarea de 0,5 % din PIB recomandată de Consiliu în conformitate cu procedura aplicabilă deficitelor excesive. Ritmul preconizat al ajustării în termeni structurali în 2013 permite atingerea OTM în anul respectiv iar rata preconizată a creșterii cheltuielilor publice, luând în considerare măsurile discreționare privind veniturile, ar urma să fie conformă cu obiectivul de referință în materie de cheltuieli prevăzut în Pactul de stabilitate și de creștere.
  În programul de stabilitate se prevede că rata datoriei publice va atinge un nivel maxim în 2012, urmând să scadă în ritm accelerat, ulterior, pe măsură ce crește excedentul primar. În 2013-2014, Italia se va afla într-o perioadă de tranziție și planurile sale bugetare ar asigura suficiente progrese în direcția îndeplinirii obiectivului de referință privind reducerea datoriei, astfel cum s-a confirmat și în previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012. Conform planurilor Italiei, obiectivul de referință privind reducerea datoriei va fi atins la sfârșitul perioadei de tranziție (2015). Obținerea rezultatelor în materie de deficit și datorie menționate anterior va necesita execuția bugetară strictă și integrală a măsurilor corective adoptate în 2010-2011. |
| --- | --- |

(10)

Pe baza examinării programului de stabilitate în temeiul articolului 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza programului respectiv este plauzibil, în ipoteza în care condițiile de pe piața financiară nu s-ar înrăutăți mai mult. În conformitate cu previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012, se preconizează ca PIB-ul real să se contracteze brusc în 2012 și să se redreseze treptat până în 2013. În conformitate cu procedura aplicabilă deficitelor excesive, obiectivul strategiei bugetare prezentat în programul de stabilitate este acela de a reduce deficitul public general sub valoarea de referință din tratat de 3 % din PIB până în 2012, pe baza unor noi restricții în materie de cheltuieli și a unor venituri suplimentare. În urma corectării deficitului excesiv, programul de stabilitate confirmă obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) de a avea o poziție bugetară echilibrată în termeni structurali, care să reflecte în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Italia intenționează atingerea acestuia în 2013, adică cu un an mai devreme decât se prevăzuse în programul de stabilitate precedent, prin măsurile deja adoptate în 2010-2011. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), efortul fiscal anual mediu planificat în perioada 2010-2012 este cu mult peste valoarea de 0,5 % din PIB recomandată de Consiliu în conformitate cu procedura aplicabilă deficitelor excesive. Ritmul preconizat al ajustării în termeni structurali în 2013 permite atingerea OTM în anul respectiv iar rata preconizată a creșterii cheltuielilor publice, luând în considerare măsurile discreționare privind veniturile, ar urma să fie conformă cu obiectivul de referință în materie de cheltuieli prevăzut în Pactul de stabilitate și de creștere.

În programul de stabilitate se prevede că rata datoriei publice va atinge un nivel maxim în 2012, urmând să scadă în ritm accelerat, ulterior, pe măsură ce crește excedentul primar. În 2013-2014, Italia se va afla într-o perioadă de tranziție și planurile sale bugetare ar asigura suficiente progrese în direcția îndeplinirii obiectivului de referință privind reducerea datoriei, astfel cum s-a confirmat și în previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012. Conform planurilor Italiei, obiectivul de referință privind reducerea datoriei va fi atins la sfârșitul perioadei de tranziție (2015). Obținerea rezultatelor în materie de deficit și datorie menționate anterior va necesita execuția bugetară strictă și integrală a măsurilor corective adoptate în 2010-2011.

| (11) | În ceea ce privește cadrul fiscal, Parlamentul italian a aprobat o lege care introduce o regulă a echilibrului bugetar în constituția italiană. Vor fi necesare dispoziții de punere în aplicare prin care să fie definite caracteristicile fundamentale ale regulii respective, și anume modalitățile detaliate de aplicare, mecanismele adecvate de corecție și clauzele derogatorii, precum și coordonarea necesară între diferitele niveluri de guvernare. Guvernul s-a angajat să realizeze o îmbunătățire durabilă a eficienței și calității cheltuielilor publice prin analize aprofundate ale cheltuielilor la toate nivelurile de guvernare. Aceste analize ar trebui, de asemenea, să permită stabilirea priorității pentru elementele de cheltuieli care favorizează creșterea economică. În același sens, este în curs o reorientare a utilizării fondurilor structurale prin măsuri luate în martie 2011 și prin Planul de acțiune pentru coeziune din noiembrie 2011, care vizează de asemenea accelerarea absorbției fondurilor structurale. Cu toate acestea, deficiențele importante în ceea ce privește capacitatea administrativă, în special în regiunile de convergență, continuă să îngreuneze absorbția fondurilor. |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește cadrul fiscal, Parlamentul italian a aprobat o lege care introduce o regulă a echilibrului bugetar în constituția italiană. Vor fi necesare dispoziții de punere în aplicare prin care să fie definite caracteristicile fundamentale ale regulii respective, și anume modalitățile detaliate de aplicare, mecanismele adecvate de corecție și clauzele derogatorii, precum și coordonarea necesară între diferitele niveluri de guvernare. Guvernul s-a angajat să realizeze o îmbunătățire durabilă a eficienței și calității cheltuielilor publice prin analize aprofundate ale cheltuielilor la toate nivelurile de guvernare. Aceste analize ar trebui, de asemenea, să permită stabilirea priorității pentru elementele de cheltuieli care favorizează creșterea economică. În același sens, este în curs o reorientare a utilizării fondurilor structurale prin măsuri luate în martie 2011 și prin Planul de acțiune pentru coeziune din noiembrie 2011, care vizează de asemenea accelerarea absorbției fondurilor structurale. Cu toate acestea, deficiențele importante în ceea ce privește capacitatea administrativă, în special în regiunile de convergență, continuă să îngreuneze absorbția fondurilor.

| (12) | Structura sistemului fiscal și nivelul ridicat de evaziune fiscală și de muncă fără forme legale au afectat negativ performanța economică a țării. Respectarea normelor fiscale și guvernanța sunt, de asemenea, afectate de diversitatea cheltuielilor fiscale și de proceduri administrative complexe și anevoioase. Reorientarea parțială a sarcinii fiscale de la factorii de producție asupra consumului și a proprietăților, în reforme legislative deja adoptate, este un prim pas important spre o structură fiscală preponderent favorabilă creșterii, însă este justificată o orientare suplimentară, ținând seama, în continuare, de efectul distribuției. |
| --- | --- |

(12)

Structura sistemului fiscal și nivelul ridicat de evaziune fiscală și de muncă fără forme legale au afectat negativ performanța economică a țării. Respectarea normelor fiscale și guvernanța sunt, de asemenea, afectate de diversitatea cheltuielilor fiscale și de proceduri administrative complexe și anevoioase. Reorientarea parțială a sarcinii fiscale de la factorii de producție asupra consumului și a proprietăților, în reforme legislative deja adoptate, este un prim pas important spre o structură fiscală preponderent favorabilă creșterii, însă este justificată o orientare suplimentară, ținând seama, în continuare, de efectul distribuției.

| (13) | Acordul dintre partenerii sociali din iunie 2011 de reformare a cadrului de negociere a salariilor a fost transpus în legislație. Acesta ar trebui să permită utilizarea pe scară mai largă a contractelor la nivelul întreprinderilor, ținând seama în mai mare măsură de nevoile activităților de producție specifice, iar acest aspect ar trebui monitorizat. Cu toate acestea, pentru a rezolva pe deplin chestiunea costurilor salariale unitare nominale mai dinamice decât cele ale partenerilor săi comerciali, care reprezintă un factor al pierderii competitivității Italiei, sistemul de negociere a salariilor ar trebui reformat și mai mult prin permiterea unor acorduri mai flexibile și la nivel sectorial național. În aprilie 2012, guvernul a propus o reformă ambițioasă a pieței forței de muncă, cu scopul de a aborda provocările care există de mult timp pe piața forței de muncă din Italia, inclusiv segmentarea acesteia. Această reformă trebuie adoptată urgent, asigurându-se faptul că obiectivul și nivelul de ambiție al acesteia sunt proporționale cu provocările de pe piața italiană a forței de muncă. Amploarea și eficacitatea liberalizării sistemului serviciilor de ocupare a forței de muncă ar trebui monitorizate îndeaproape. |
| --- | --- |

(13)

Acordul dintre partenerii sociali din iunie 2011 de reformare a cadrului de negociere a salariilor a fost transpus în legislație. Acesta ar trebui să permită utilizarea pe scară mai largă a contractelor la nivelul întreprinderilor, ținând seama în mai mare măsură de nevoile activităților de producție specifice, iar acest aspect ar trebui monitorizat. Cu toate acestea, pentru a rezolva pe deplin chestiunea costurilor salariale unitare nominale mai dinamice decât cele ale partenerilor săi comerciali, care reprezintă un factor al pierderii competitivității Italiei, sistemul de negociere a salariilor ar trebui reformat și mai mult prin permiterea unor acorduri mai flexibile și la nivel sectorial național. În aprilie 2012, guvernul a propus o reformă ambițioasă a pieței forței de muncă, cu scopul de a aborda provocările care există de mult timp pe piața forței de muncă din Italia, inclusiv segmentarea acesteia. Această reformă trebuie adoptată urgent, asigurându-se faptul că obiectivul și nivelul de ambiție al acesteia sunt proporționale cu provocările de pe piața italiană a forței de muncă. Amploarea și eficacitatea liberalizării sistemului serviciilor de ocupare a forței de muncă ar trebui monitorizate îndeaproape.

| (14) | În ciuda eforturilor întreprinse de îmbunătățire a capacității de inserție profesională a femeilor, în special prin stimulente fiscale clar orientate, rata de ocupare a italiencelor este cu mult mai mică (46,5 % în 2011) decât media UE 27 (58,5 % în 2011). Sunt necesare acțiuni suplimentare cu privire la îngrijirea copiilor și persoanelor în vârstă. Provocările sunt deosebit de mari în special în privința femeilor mai în vârstă angajate în muncă în sectorul privat, întrucât vârsta de pensionare pentru femei se va majora cu cinci ani între 2012 și 2018. |
| --- | --- |

(14)

În ciuda eforturilor întreprinse de îmbunătățire a capacității de inserție profesională a femeilor, în special prin stimulente fiscale clar orientate, rata de ocupare a italiencelor este cu mult mai mică (46,5 % în 2011) decât media UE 27 (58,5 % în 2011). Sunt necesare acțiuni suplimentare cu privire la îngrijirea copiilor și persoanelor în vârstă. Provocările sunt deosebit de mari în special în privința femeilor mai în vârstă angajate în muncă în sectorul privat, întrucât vârsta de pensionare pentru femei se va majora cu cinci ani între 2012 și 2018.

| (15) | În Italia, rata șomajului în rândul tinerilor a ajuns la 29,1 %, în medie, în 2011 și a crescut în continuare în primele luni ale anului 2012. În special, rata șomajului în rândul absolvenților învățământului terțiar este ridicată și există o neconcordanță între competențele dobândite și cele necesare pe piața forței de muncă. Promovarea uceniciei ca principală modalitate de intrare pe piața forței de muncă este binevenită, dar necesită în continuare punerea în aplicare a instrumentelor adecvate, cum ar fi un nou sistem de standarde în materie de formare profesională și învățământ și sisteme de certificare a competențelor. Comisia a instituit o echipă de acțiune care să reprogrameze fondurile de coeziune spre măsurile care favorizează încadrarea în muncă a tinerilor și dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri). |
| --- | --- |

(15)

În Italia, rata șomajului în rândul tinerilor a ajuns la 29,1 %, în medie, în 2011 și a crescut în continuare în primele luni ale anului 2012. În special, rata șomajului în rândul absolvenților învățământului terțiar este ridicată și există o neconcordanță între competențele dobândite și cele necesare pe piața forței de muncă. Promovarea uceniciei ca principală modalitate de intrare pe piața forței de muncă este binevenită, dar necesită în continuare punerea în aplicare a instrumentelor adecvate, cum ar fi un nou sistem de standarde în materie de formare profesională și învățământ și sisteme de certificare a competențelor. Comisia a instituit o echipă de acțiune care să reprogrameze fondurile de coeziune spre măsurile care favorizează încadrarea în muncă a tinerilor și dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri).

| (16) | Rata abandonului școlar timpuriu, care este de 18,8 % la nivel național și care înregistrează variații regionale puternice, are efecte negative asupra șomajului în rândul tinerilor. Ar trebui întreprinse acțiuni mai clar orientate și mai coordonate pentru abordarea problemei abandonului școlar timpuriu, prin combinarea măsurilor de prevenire, intervenție și de compensare. Ar trebui abordate rezultatele slabe ale sistemului de învățământ terțiar inclusiv prin punerea în aplicare integrală a reformei universitare din 2010 și prin stabilirea unei legături mai strânse între performanța universităților și alocarea fondurilor publice. |
| --- | --- |

(16)

Rata abandonului școlar timpuriu, care este de 18,8 % la nivel național și care înregistrează variații regionale puternice, are efecte negative asupra șomajului în rândul tinerilor. Ar trebui întreprinse acțiuni mai clar orientate și mai coordonate pentru abordarea problemei abandonului școlar timpuriu, prin combinarea măsurilor de prevenire, intervenție și de compensare. Ar trebui abordate rezultatele slabe ale sistemului de învățământ terțiar inclusiv prin punerea în aplicare integrală a reformei universitare din 2010 și prin stabilirea unei legături mai strânse între performanța universităților și alocarea fondurilor publice.

| (17) | Italia a adoptat măsuri importante în vederea liberalizării serviciilor, în special a serviciilor profesionale, și a îmbunătățit concurența în industriile de rețea. Cu toate acestea, rămân numeroase provocări în sectoarele energiei și transporturilor, în special în privința căilor ferate și porturilor, unde infrastructura și blocajele de piață rămân semnificative. |
| --- | --- |

(17)

Italia a adoptat măsuri importante în vederea liberalizării serviciilor, în special a serviciilor profesionale, și a îmbunătățit concurența în industriile de rețea. Cu toate acestea, rămân numeroase provocări în sectoarele energiei și transporturilor, în special în privința căilor ferate și porturilor, unde infrastructura și blocajele de piață rămân semnificative.

| (18) | Chiar dacă au fost deja adoptate unele măsuri de încurajare a simplificării administrative, mediul de afaceri din Italia rămâne complex. În special, sistemul judiciar suferă de pe urma unor ineficiențe în ceea ce privește utilizarea resurselor, procedurile și organizarea instituțională, care se reflectă în performanța slabă a sistemului de justiție civilă italian, în special în ceea ce privește durata excesivă a tratării cauzelor și numărul de cauze nesoluționate. |
| --- | --- |

(18)

Chiar dacă au fost deja adoptate unele măsuri de încurajare a simplificării administrative, mediul de afaceri din Italia rămâne complex. În special, sistemul judiciar suferă de pe urma unor ineficiențe în ceea ce privește utilizarea resurselor, procedurile și organizarea instituțională, care se reflectă în performanța slabă a sistemului de justiție civilă italian, în special în ceea ce privește durata excesivă a tratării cauzelor și numărul de cauze nesoluționate.

| (19) | Accesul IMM-urilor la finanțare este dificil, iar intensitatea capitalului de risc este slabă. În decembrie 2011, a fost introdusă o facilitate pentru capitalul de risc nou indemnizație pentru noile capitaluri proprii corporatiste care le permite întreprinderilor să excludă din veniturile impozabile randamentul noțional obținut din noile injecții de capital propriu. Se preconizează că acest lucru va facilita creșterea dimensiunii IMM-urilor și a investițiilor în inovare. Deși au fost luate unele măsuri pentru a stimula cercetarea și dezvoltarea (C&D) privată, în special refinanțarea creditelor fiscale pentru investițiile întreprinderilor în cercetare, intensitatea rămâne scăzută și punerea în aplicare a proiectelor cu caracter inovator este redusă. |
| --- | --- |

(19)

Accesul IMM-urilor la finanțare este dificil, iar intensitatea capitalului de risc este slabă. În decembrie 2011, a fost introdusă o facilitate pentru capitalul de risc nou indemnizație pentru noile capitaluri proprii corporatiste care le permite întreprinderilor să excludă din veniturile impozabile randamentul noțional obținut din noile injecții de capital propriu. Se preconizează că acest lucru va facilita creșterea dimensiunii IMM-urilor și a investițiilor în inovare. Deși au fost luate unele măsuri pentru a stimula cercetarea și dezvoltarea (C&D) privată, în special refinanțarea creditelor fiscale pentru investițiile întreprinderilor în cercetare, intensitatea rămâne scăzută și punerea în aplicare a proiectelor cu caracter inovator este redusă.

| (20) | Italia și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, se referă la promovarea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea competitivității, întărirea sustenabilității finanțelor publice și consolidarea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor de mai jos. |
| --- | --- |

(20)

Italia și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, se referă la promovarea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea competitivității, întărirea sustenabilității finanțelor publice și consolidarea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor de mai jos.

| (21) | În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Italiei. A evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Italia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-6 de mai jos. |
| --- | --- |

(21)

În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Italiei. A evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Italia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-6 de mai jos.

| (22) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate și avizul său (6) este reflectat în special în recomandarea de la punctul 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(22)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate și avizul său (6) este reflectat în special în recomandarea de la punctul 1 de mai jos.

| (23) | În lumina rezultatelor analizei aprofundate realizate de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat programul național de reformă și programul de stabilitate. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandările de la punctele 1, 4, 5 și 6 de mai jos, |
| --- | --- |

(23)

În lumina rezultatelor analizei aprofundate realizate de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat programul național de reformă și programul de stabilitate. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandările de la punctele 1, 4, 5 și 6 de mai jos,

RECOMANDĂ ca Italia să întreprindă acțiuni în perioada 2012-2013 astfel încât:

| 1. | Să pună în aplicare strategia bugetară astfel cum s-a prevăzut și să asigure corectarea deficitului excesiv în 2012; să asigure excedentele primare structurale planificate, astfel încât rata datoriei raportată la PIB să înregistreze o tendință de scădere până în 2013; să asigure realizarea unor progrese corespunzătoare în direcția atingerii OTM, respectând obiectivul de referință privind cheltuielile și înregistrând progrese suficiente în vederea îndeplinirii obiectivului de referință în materie de reducere a datoriei. |
| --- | --- |

1.

Să pună în aplicare strategia bugetară astfel cum s-a prevăzut și să asigure corectarea deficitului excesiv în 2012; să asigure excedentele primare structurale planificate, astfel încât rata datoriei raportată la PIB să înregistreze o tendință de scădere până în 2013; să asigure realizarea unor progrese corespunzătoare în direcția atingerii OTM, respectând obiectivul de referință privind cheltuielile și înregistrând progrese suficiente în vederea îndeplinirii obiectivului de referință în materie de reducere a datoriei.

| 2. | Să se asigure că precizarea, în cadrul legislației de punere în aplicare, a elementelor esențiale ale regulii echilibrului bugetar prevăzute în constituție, inclusiv coordonarea adecvată între toate nivelurile de guvernare, este compatibilă cu cadrul Uniunii; să realizeze o îmbunătățire durabilă a eficienței și calității cheltuielilor publice prin revizuirea planificată a cheltuielilor și prin punerea în aplicare a planului de acțiune pentru coeziune din 2011, care să ducă la o ameliorare a absorbției și gestionării fondurilor Uniunii, în special în sudul Italiei. |
| --- | --- |

2.

Să se asigure că precizarea, în cadrul legislației de punere în aplicare, a elementelor esențiale ale regulii echilibrului bugetar prevăzute în constituție, inclusiv coordonarea adecvată între toate nivelurile de guvernare, este compatibilă cu cadrul Uniunii; să realizeze o îmbunătățire durabilă a eficienței și calității cheltuielilor publice prin revizuirea planificată a cheltuielilor și prin punerea în aplicare a planului de acțiune pentru coeziune din 2011, care să ducă la o ameliorare a absorbției și gestionării fondurilor Uniunii, în special în sudul Italiei.

| 3. | Să întreprindă noi acțiuni prin care să abordeze șomajul în rândul tinerilor, inclusiv prin îmbunătățirea relevanței educației în raport cu piața forței de muncă și prin facilitarea tranziției către viața activă, inclusiv prin măsuri de stimulare a creării de întreprinderi și a angajării de lucrători; să pună în aplicare recunoașterea competențelor și calificărilor la nivel național în vederea promovării mobilității forței de muncă; să adopte măsuri de reducere a ratei abandonului școlar în învățământul terțiar și de combatere a abandonului școlar timpuriu. |
| --- | --- |

3.

Să întreprindă noi acțiuni prin care să abordeze șomajul în rândul tinerilor, inclusiv prin îmbunătățirea relevanței educației în raport cu piața forței de muncă și prin facilitarea tranziției către viața activă, inclusiv prin măsuri de stimulare a creării de întreprinderi și a angajării de lucrători; să pună în aplicare recunoașterea competențelor și calificărilor la nivel național în vederea promovării mobilității forței de muncă; să adopte măsuri de reducere a ratei abandonului școlar în învățământul terțiar și de combatere a abandonului școlar timpuriu.

| 4. | Să adopte reforma pieței forței de muncă în mod prioritar, pentru a soluționa problema segmentării pieței forței de muncă și a institui un sistem integrat de indemnizații de șomaj; să întreprindă acțiuni suplimentare de stimulare a participării femeilor pe piața forței de muncă, în special prin furnizarea de servicii de îngrijire a copiilor și a persoanelor în vârstă; să monitorizeze și, dacă este cazul, să consolideze punerea în aplicare a noului cadru de stabilire a salariilor, pentru a contribui la alinierea creșterii salariilor cu productivitatea la nivel de sector și la nivelul societăților. |
| --- | --- |

4.

Să adopte reforma pieței forței de muncă în mod prioritar, pentru a soluționa problema segmentării pieței forței de muncă și a institui un sistem integrat de indemnizații de șomaj; să întreprindă acțiuni suplimentare de stimulare a participării femeilor pe piața forței de muncă, în special prin furnizarea de servicii de îngrijire a copiilor și a persoanelor în vârstă; să monitorizeze și, dacă este cazul, să consolideze punerea în aplicare a noului cadru de stabilire a salariilor, pentru a contribui la alinierea creșterii salariilor cu productivitatea la nivel de sector și la nivelul societăților.

| 5. | Să continue combaterea evaziunii fiscale; să continue combaterea economiei subterane și a muncii fără forme legale, de exemplu prin intensificarea verificărilor și a controalelor; să întreprindă măsuri pentru a restrânge sfera de aplicare a scutirilor fiscale, a indemnizațiilor și a cotelor reduse de TVA și pentru simplificarea Codului fiscal; să ia măsuri suplimentare pentru a transfera sarcina fiscală de la capital și veniturile salariale la proprietăți și consum, precum și la mediu. |
| --- | --- |

5.

Să continue combaterea evaziunii fiscale; să continue combaterea economiei subterane și a muncii fără forme legale, de exemplu prin intensificarea verificărilor și a controalelor; să întreprindă măsuri pentru a restrânge sfera de aplicare a scutirilor fiscale, a indemnizațiilor și a cotelor reduse de TVA și pentru simplificarea Codului fiscal; să ia măsuri suplimentare pentru a transfera sarcina fiscală de la capital și veniturile salariale la proprietăți și consum, precum și la mediu.

| 6. | Să pună în aplicare măsurile de liberalizare și de simplificare adoptate în sectorul serviciilor; să întreprindă noi măsuri de îmbunătățire a accesului pe piață în industriile de rețea, precum și a capacității infrastructurii și a interconexiunilor; să simplifice și mai mult cadrul de reglementare pentru întreprinderi și să consolideze capacitatea administrativă; să îmbunătățească accesul la instrumente financiare, în special la capital propriu, pentru a finanța întreprinderile în creștere și inovarea; să pună în aplicare reorganizarea planificată a sistemului justiției civile și să promoveze utilizarea mecanismelor alternative de soluționare a litigiilor. |
| --- | --- |

6.

Să pună în aplicare măsurile de liberalizare și de simplificare adoptate în sectorul serviciilor; să întreprindă noi măsuri de îmbunătățire a accesului pe piață în industriile de rețea, precum și a capacității infrastructurii și a interconexiunilor; să simplifice și mai mult cadrul de reglementare pentru întreprinderi și să consolideze capacitatea administrativă; să îmbunătățească accesul la instrumente financiare, în special la capital propriu, pentru a finanța întreprinderile în creștere și inovarea; să pună în aplicare reorganizarea planificată a sistemului justiției civile și să promoveze utilizarea mecanismelor alternative de soluționare a litigiilor.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

3

(4)  JO C 215, 21.7.2011, p. 4.

4

(5)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile punctuale și temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program folosind metodologia convenită de comun acord.

5

(6)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/50 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/50

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al Letoniei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Letoniei pentru perioada 2012-2015

2012/C 219/15

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Letoniei pentru 2011 (3) și a emis avizul cu privire la Programul de convergență al Letoniei pentru perioada 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Letoniei pentru 2011 (3) și a emis avizul cu privire la Programul de convergență al Letoniei pentru perioada 2011-2014.

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în Strategia Europa 2020. La 14 februarie 2012, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Letonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în Strategia Europa 2020. La 14 februarie 2012, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Comisia a adoptat Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Letonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată.

| (5) | La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care Comitetul pentru protecție socială este invitat, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și cu alte comitete, să prezinte opinii privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Respectivele opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(5)

La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care Comitetul pentru protecție socială este invitat, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și cu alte comitete, să prezinte opinii privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Respectivele opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă.

| (6) | În 2011, Letonia a îndeplinit majoritatea condițiilor prevăzute în programul de asistență financiară pe termen mediu în temeiul Deciziei 2009/290/CE (5). Comisia a finalizat, la 21 decembrie 2011, cea de a cincea și ultima evaluare a programului Letoniei de sprijinire a balanței de plăți, considerând că rezultatele obținute de guvern în privința reformelor din domeniul bugetar, financiar și structural au fost pozitive. Programul de asistență financiară pe termen mediu a expirat în ianuarie 2012. De la expirarea programului, Letonia face obiectul unei supravegheri post-program. Această supraveghere face parte integrantă din procedurile și mecanismele de supraveghere existente și vizează monitorizarea atentă a riscurilor care ar putea afecta stabilitatea macroeconomică și, prin urmare, capacitatea de rambursare. Supravegherea post-program va continua până la rambursarea unei părți importante (aproximativ 70 %) din împrumuturi. |
| --- | --- |

(6)

În 2011, Letonia a îndeplinit majoritatea condițiilor prevăzute în programul de asistență financiară pe termen mediu în temeiul Deciziei 2009/290/CE (5). Comisia a finalizat, la 21 decembrie 2011, cea de a cincea și ultima evaluare a programului Letoniei de sprijinire a balanței de plăți, considerând că rezultatele obținute de guvern în privința reformelor din domeniul bugetar, financiar și structural au fost pozitive. Programul de asistență financiară pe termen mediu a expirat în ianuarie 2012. De la expirarea programului, Letonia face obiectul unei supravegheri post-program. Această supraveghere face parte integrantă din procedurile și mecanismele de supraveghere existente și vizează monitorizarea atentă a riscurilor care ar putea afecta stabilitatea macroeconomică și, prin urmare, capacitatea de rambursare. Supravegherea post-program va continua până la rambursarea unei părți importante (aproximativ 70 %) din împrumuturi.

| (7) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(7)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (8) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. |
| --- | --- |

(8)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

| (9) | La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(9)

La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (10) | La 30 aprilie 2012, Letonia a prezentat Programul de convergență pentru perioada 2012-2015 și Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(10)

La 30 aprilie 2012, Letonia a prezentat Programul de convergență pentru perioada 2012-2015 și Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (11) | Pe baza evaluării programului de convergență în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare este precaut pentru 2012, pe baza celor mai recente informații disponibile, și plauzibil pentru 2013. Previziunile macroeconomice pentru 2012 din scenariul programului de convergență sunt foarte apropiate de previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012 (cu o creștere estimată a PIB-ului de 2,0 %, respectiv 2,2 %), însă datele economice recente indică faptul că rezultatul bugetar ar putea fi mai mare. Obiectivul strategiei bugetare conturate în programul de convergență constă în corectarea deficitului excesiv până în 2012 și în realizarea de progrese în direcția îndeplinirii obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM) până la sfârșitul perioadei acoperite de programul de convergență. În programul de convergență pentru perioada 2012-2015, OTM a fost modificat de la – 1,0 % la – 0,5 % din PIB, noul OTM reflectând în mod corespunzător cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Deficitul global planificat pentru 2012 respectă termenul pentru corectarea deficitului excesiv, stabilit în recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009. Pentru anul 2013, programul de convergență prevede obiectivul unui deficit global de 1,4 % din PIB, deși reducerea planificată a cheltuielilor nu este încă pe deplin susținută prin măsuri. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (6), Letonia se va apropia de OTM său până la sfârșitul perioadei acoperite de programul de convergență, în 2015. Deși din datele recalculate reiese că progresele în direcția îndeplinirii OTM se situează sub 0,5 % din PIB din punct de vedere structural în ultimii ani acoperiți de programul de convergență, se pare că prin limitarea planificată a cheltuielilor se asigură concordanța dintre rata de creștere a cheltuielilor publice, luându-se în considerare anumite măsuri discreționare pe partea veniturilor, și criteriul de referință privind cheltuielile, prevăzut în Pactul de stabilitate și de creștere.
  În același timp, modificările fiscale începând din a doua jumătate a anului 2012, astfel cum au fost adoptate de Parlament la 24 mai 2012, care nu sunt încă luate în considerare în scenariul programului de convergență, dar care sunt menționate în scrisoarea de însoțire a programului de convergență, constituie un risc pentru realizarea obiectivelor în 2013 și ulterior. Nivelul ratei datoriei publice brute se situează sub 60 % din PIB, urmând să crească de la 42,6 % din PIB în 2011 la 46,7 % din PIB în 2014, ca urmare a faptului că autoritățile prefinanțează importante rambursări aferente programului internațional de asistență financiară și scadente în perioada 2014-2015, și să scadă la 38,9 % în 2015, după ce se efectuează respectivele rambursări. |
| --- | --- |

(11)

Pe baza evaluării programului de convergență în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare este precaut pentru 2012, pe baza celor mai recente informații disponibile, și plauzibil pentru 2013. Previziunile macroeconomice pentru 2012 din scenariul programului de convergență sunt foarte apropiate de previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012 (cu o creștere estimată a PIB-ului de 2,0 %, respectiv 2,2 %), însă datele economice recente indică faptul că rezultatul bugetar ar putea fi mai mare. Obiectivul strategiei bugetare conturate în programul de convergență constă în corectarea deficitului excesiv până în 2012 și în realizarea de progrese în direcția îndeplinirii obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM) până la sfârșitul perioadei acoperite de programul de convergență. În programul de convergență pentru perioada 2012-2015, OTM a fost modificat de la – 1,0 % la – 0,5 % din PIB, noul OTM reflectând în mod corespunzător cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Deficitul global planificat pentru 2012 respectă termenul pentru corectarea deficitului excesiv, stabilit în recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009. Pentru anul 2013, programul de convergență prevede obiectivul unui deficit global de 1,4 % din PIB, deși reducerea planificată a cheltuielilor nu este încă pe deplin susținută prin măsuri. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (6), Letonia se va apropia de OTM său până la sfârșitul perioadei acoperite de programul de convergență, în 2015. Deși din datele recalculate reiese că progresele în direcția îndeplinirii OTM se situează sub 0,5 % din PIB din punct de vedere structural în ultimii ani acoperiți de programul de convergență, se pare că prin limitarea planificată a cheltuielilor se asigură concordanța dintre rata de creștere a cheltuielilor publice, luându-se în considerare anumite măsuri discreționare pe partea veniturilor, și criteriul de referință privind cheltuielile, prevăzut în Pactul de stabilitate și de creștere.

În același timp, modificările fiscale începând din a doua jumătate a anului 2012, astfel cum au fost adoptate de Parlament la 24 mai 2012, care nu sunt încă luate în considerare în scenariul programului de convergență, dar care sunt menționate în scrisoarea de însoțire a programului de convergență, constituie un risc pentru realizarea obiectivelor în 2013 și ulterior. Nivelul ratei datoriei publice brute se situează sub 60 % din PIB, urmând să crească de la 42,6 % din PIB în 2011 la 46,7 % din PIB în 2014, ca urmare a faptului că autoritățile prefinanțează importante rambursări aferente programului internațional de asistență financiară și scadente în perioada 2014-2015, și să scadă la 38,9 % în 2015, după ce se efectuează respectivele rambursări.

| (12) | Letonia ar trebui să își continue strategia de trecere de la o fiscalitate a muncii la impozitarea cu precădere a consumului, a proprietății și a utilizării resurselor naturale și de alt tip, în paralel cu îmbunătățirea soldului structural. Sarcina fiscală relativ mare pentru persoanele cu venituri reduse și nivelul ridicat al muncii fără forme legale indică faptul că este nevoie să se adopte politici adecvate în domeniul pieței forței de muncă, să se revizuiască sistemul de impozitare și de asigurări sociale și să se intensifice eforturile de combatere a economiei subterane. Taxele de mediu sunt în continuare puțin dezvoltate, fiind puternic dominate de taxele pe carburanți, în timp ce taxele aferente utilizării altor surse de energie, poluării și utilizării resurselor naturale se situează sub media Uniunii. Lărgirea bazei de impozitare pentru a include și alte surse de taxe de mediu, în special aferente poluării, precum și o impozitare mai extinsă a surselor de energie, ar putea contribui la îndeplinirea obiectivelor de mediu și, în același timp, ar crea condițiile pentru ușurarea fiscalității muncii. |
| --- | --- |

(12)

Letonia ar trebui să își continue strategia de trecere de la o fiscalitate a muncii la impozitarea cu precădere a consumului, a proprietății și a utilizării resurselor naturale și de alt tip, în paralel cu îmbunătățirea soldului structural. Sarcina fiscală relativ mare pentru persoanele cu venituri reduse și nivelul ridicat al muncii fără forme legale indică faptul că este nevoie să se adopte politici adecvate în domeniul pieței forței de muncă, să se revizuiască sistemul de impozitare și de asigurări sociale și să se intensifice eforturile de combatere a economiei subterane. Taxele de mediu sunt în continuare puțin dezvoltate, fiind puternic dominate de taxele pe carburanți, în timp ce taxele aferente utilizării altor surse de energie, poluării și utilizării resurselor naturale se situează sub media Uniunii. Lărgirea bazei de impozitare pentru a include și alte surse de taxe de mediu, în special aferente poluării, precum și o impozitare mai extinsă a surselor de energie, ar putea contribui la îndeplinirea obiectivelor de mediu și, în același timp, ar crea condițiile pentru ușurarea fiscalității muncii.

| (13) | În procesul de reformă a guvernanței fiscale în curs, Letonia este invitată să asigure adoptarea de către parlament a Legii privind disciplina fiscală și să dezvolte un cadru bugetar pe termen mediu care să sprijine sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Adoptarea Legii privind disciplina fiscală se înscrie în angajamentele asumate de guvern în cadrul programului de sprijinire a balanței de plăți; prin proiectul de lege adoptat de guvern se vizează, de asemenea, transpunerea în legislația letonă a acquis-ului în plină evoluție al Uniunii în domeniul guvernanței fiscale. Odată adoptată și pusă în aplicare, noua lege ar consolida în mod semnificativ cadrul fiscal din Letonia, care, în prezent, nu dispune de un mecanism eficace de limitare a creșterii cheltuielilor în perioadele economice favorabile. |
| --- | --- |

(13)

În procesul de reformă a guvernanței fiscale în curs, Letonia este invitată să asigure adoptarea de către parlament a Legii privind disciplina fiscală și să dezvolte un cadru bugetar pe termen mediu care să sprijine sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Adoptarea Legii privind disciplina fiscală se înscrie în angajamentele asumate de guvern în cadrul programului de sprijinire a balanței de plăți; prin proiectul de lege adoptat de guvern se vizează, de asemenea, transpunerea în legislația letonă a acquis-ului în plină evoluție al Uniunii în domeniul guvernanței fiscale. Odată adoptată și pusă în aplicare, noua lege ar consolida în mod semnificativ cadrul fiscal din Letonia, care, în prezent, nu dispune de un mecanism eficace de limitare a creșterii cheltuielilor în perioadele economice favorabile.

| (14) | Pentru a asigura continuitatea reformei pensiilor, Letonia trebuie să majoreze contribuțiile obligatorii la sistemul de pensii private de la 2 % din salariul brut, la cât se ridică în prezent, înapoi la 6 % din salariul brut în 2013. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a asigura continuitatea reformei pensiilor, Letonia trebuie să majoreze contribuțiile obligatorii la sistemul de pensii private de la 2 % din salariul brut, la cât se ridică în prezent, înapoi la 6 % din salariul brut în 2013.

| (15) | Letonia trebuie să își consolideze și să își reformeze sistemul de asistență socială și să întreprindă măsuri pentru combaterea unui șomaj a cărui rată este una dintre cele mai ridicate din Uniune. Devenit deosebit de pregnant în timpul crizei, șomajul în rândul tinerilor reprezintă o provocare, scoțând la iveală și un nivel ridicat de inadecvare a calificărilor. Au fost puse în aplicare politici active în domeniul pieței forței de muncă, concepute special pentru tineri; printre aceste măsuri se numără formarea profesională, activitățile de voluntariat și subvențiile salariale pentru tineri. Dată fiind însă amploarea problemei, aceste activități limitate au un impact relativ scăzut. |
| --- | --- |

(15)

Letonia trebuie să își consolideze și să își reformeze sistemul de asistență socială și să întreprindă măsuri pentru combaterea unui șomaj a cărui rată este una dintre cele mai ridicate din Uniune. Devenit deosebit de pregnant în timpul crizei, șomajul în rândul tinerilor reprezintă o provocare, scoțând la iveală și un nivel ridicat de inadecvare a calificărilor. Au fost puse în aplicare politici active în domeniul pieței forței de muncă, concepute special pentru tineri; printre aceste măsuri se numără formarea profesională, activitățile de voluntariat și subvențiile salariale pentru tineri. Dată fiind însă amploarea problemei, aceste activități limitate au un impact relativ scăzut.

| (16) | În 2011, sărăcia și excluziunea socială amenință 40 % din populația Letoniei, ceea ce se repercutează asupra capacității de inserție profesională și asupra perspectivelor de creștere. Letonia a adoptat o strategie de protecție socială de urgență. Principalele obiective ale politicilor guvernamentale în materie de reducere a sărăciei sunt reducerea inegalității veniturilor, reducerea sarcinii fiscale pentru familiile care lucrează și îmbunătățirea accesului la piața forței de muncă. Cheltuielile Letoniei în domeniul protecției sociale sunt însă relativ mici, iar transferurile sociale au un impact redus asupra reducerii sărăciei, dat fiind că o mare parte din acestea este redistribuită înapoi persoanelor cu venituri medii și ridicate. Cheltuielile cu prestațiile acordate în urma unei evaluări a mijloacelor de trai sunt reduse, în timp ce rolul dispozitivului de protecție socială este parțial îndeplinit de locurile de muncă temporare și slab remunerate din serviciul public. Structura prestațiilor de asistență socială prezintă, de asemenea, pentru beneficiari un risc de cădere în capcanele sărăciei și ale șomajului, sistemul fiind supus abuzurilor. Există mari inegalități în ceea ce privește accesul la asistență socială prin intermediul administrațiilor locale, iar procesul decizional pe baza unor date concrete este îngreunat de o transparență insuficientă. Devenit deosebit de pregnant în timpul crizei, șomajul de lungă durată și în rândul tinerilor reprezintă o provocare. Majoritatea tinerilor șomeri nu posedă calificări profesionale. Numărului tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare este relativ ridicat. Ar trebui întreprinse măsuri în concordanță cu constatările echipei de acțiune comună Letonia – Comisia privind șomajul în rândul tinerilor. |
| --- | --- |

(16)

În 2011, sărăcia și excluziunea socială amenință 40 % din populația Letoniei, ceea ce se repercutează asupra capacității de inserție profesională și asupra perspectivelor de creștere. Letonia a adoptat o strategie de protecție socială de urgență. Principalele obiective ale politicilor guvernamentale în materie de reducere a sărăciei sunt reducerea inegalității veniturilor, reducerea sarcinii fiscale pentru familiile care lucrează și îmbunătățirea accesului la piața forței de muncă. Cheltuielile Letoniei în domeniul protecției sociale sunt însă relativ mici, iar transferurile sociale au un impact redus asupra reducerii sărăciei, dat fiind că o mare parte din acestea este redistribuită înapoi persoanelor cu venituri medii și ridicate. Cheltuielile cu prestațiile acordate în urma unei evaluări a mijloacelor de trai sunt reduse, în timp ce rolul dispozitivului de protecție socială este parțial îndeplinit de locurile de muncă temporare și slab remunerate din serviciul public. Structura prestațiilor de asistență socială prezintă, de asemenea, pentru beneficiari un risc de cădere în capcanele sărăciei și ale șomajului, sistemul fiind supus abuzurilor. Există mari inegalități în ceea ce privește accesul la asistență socială prin intermediul administrațiilor locale, iar procesul decizional pe baza unor date concrete este îngreunat de o transparență insuficientă. Devenit deosebit de pregnant în timpul crizei, șomajul de lungă durată și în rândul tinerilor reprezintă o provocare. Majoritatea tinerilor șomeri nu posedă calificări profesionale. Numărului tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare este relativ ridicat. Ar trebui întreprinse măsuri în concordanță cu constatările echipei de acțiune comună Letonia – Comisia privind șomajul în rândul tinerilor.

| (17) | Letonia ar trebui să încurajeze în continuare eficiența energetică și să promoveze concurența în cadrul rețelelor energetice majore, îmbunătățind, în același timp, legăturile cu rețelele energetice ale Uniunii. Sistemul fiscal nu oferă suficiente stimulente pentru reducerea costurilor energetice și nici pentru orientarea consumului și a investițiilor către produsele eficiente din punct de vedere energetic (vehicule de transport, izolarea termică a clădirilor, sisteme de încălzire). Piețele energiei din Letonia continuă să fie dominate de monopoluri. Din motive istorice, piețele de gaze naturale și energie electrică sunt în mare măsură izolate de cele ale altor state membre. |
| --- | --- |

(17)

Letonia ar trebui să încurajeze în continuare eficiența energetică și să promoveze concurența în cadrul rețelelor energetice majore, îmbunătățind, în același timp, legăturile cu rețelele energetice ale Uniunii. Sistemul fiscal nu oferă suficiente stimulente pentru reducerea costurilor energetice și nici pentru orientarea consumului și a investițiilor către produsele eficiente din punct de vedere energetic (vehicule de transport, izolarea termică a clădirilor, sisteme de încălzire). Piețele energiei din Letonia continuă să fie dominate de monopoluri. Din motive istorice, piețele de gaze naturale și energie electrică sunt în mare măsură izolate de cele ale altor state membre.

| (18) | Lipsa de eficiență din cadrul sistemului justiției civile are un impact negativ asupra întreprinderilor și a mediului economic, favorizând creșterea riscurilor și a costurilor specifice activităților comerciale. La tribunalele de prima și de a doua instanță stagnează un număr mare de dosare civile și comerciale, având ca obiect în special obligații contractuale și cazuri de insolvență. Ar trebui evaluate performanțele profesionale ale judecătorilor. Regimul juridic al insolvenței necesită îmbunătățiri suplimentare. |
| --- | --- |

(18)

Lipsa de eficiență din cadrul sistemului justiției civile are un impact negativ asupra întreprinderilor și a mediului economic, favorizând creșterea riscurilor și a costurilor specifice activităților comerciale. La tribunalele de prima și de a doua instanță stagnează un număr mare de dosare civile și comerciale, având ca obiect în special obligații contractuale și cazuri de insolvență. Ar trebui evaluate performanțele profesionale ale judecătorilor. Regimul juridic al insolvenței necesită îmbunătățiri suplimentare.

| (19) | În ciuda unui grad relativ mare de școlarizare, o parte importantă a forței de muncă nu deține calificări profesionale și are un acces limitat la învățământul superior. Universitățile se caracterizează prin rezultate slabe în clasamentele mondiale, printr-un nivel scăzut al competitivității la nivel internațional și printr-o administrare nesatisfăcătoare. Cooperarea redusă dintre universități, institutele de cercetare și întreprinderi afectează nivelul de performanță în materie de inovare, care e foarte scăzut. Nu există o strategie sistematică și eficace în domeniul cercetării și inovării. De asemenea, Letonia are cele mai mici cheltuieli în materie de cercetare și dezvoltare efectuate de întreprinderi la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(19)

În ciuda unui grad relativ mare de școlarizare, o parte importantă a forței de muncă nu deține calificări profesionale și are un acces limitat la învățământul superior. Universitățile se caracterizează prin rezultate slabe în clasamentele mondiale, printr-un nivel scăzut al competitivității la nivel internațional și printr-o administrare nesatisfăcătoare. Cooperarea redusă dintre universități, institutele de cercetare și întreprinderi afectează nivelul de performanță în materie de inovare, care e foarte scăzut. Nu există o strategie sistematică și eficace în domeniul cercetării și inovării. De asemenea, Letonia are cele mai mici cheltuieli în materie de cercetare și dezvoltare efectuate de întreprinderi la nivelul Uniunii.

| (20) | Letonia și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează stimularea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea competitivității, consolidarea sustenabilității finanțelor publice și întărirea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor de mai jos. |
| --- | --- |

(20)

Letonia și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează stimularea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea competitivității, consolidarea sustenabilității finanțelor publice și întărirea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor de mai jos.

| (21) | În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Letoniei și a evaluat programul de convergență și programul național de reformă. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Letonia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-7 de mai jos. |
| --- | --- |

(21)

În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Letoniei și a evaluat programul de convergență și programul național de reformă. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Letonia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-7 de mai jos.

| (22) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de convergență, iar avizul său (7) se reflectă în special în recomandarea de la punctul 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(22)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de convergență, iar avizul său (7) se reflectă în special în recomandarea de la punctul 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca Letonia să întreprindă acțiuni în perioada 2012-2013 astfel încât:

| 1. | Să asigure realizarea progreselor prevăzute în direcția corectării la timp a deficitului excesiv. În acest scop, să execute integral bugetul pentru 2012, astfel cum a fost prevăzut, și să facă efortul fiscal inclus în recomandările Consiliului din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive; apoi, să pună în aplicare o strategie bugetară susținută prin măsuri structurale suficient de bine precizate pentru anul 2013 și ulterior, să realizeze suficiente progrese în vederea îndeplinirii OTM și să respecte criteriul de referință privind cheltuielile; să utilizeze veniturile ciclice într-un mod mai eficient decât cel preconizat, în vederea reducerii datoriei publice. |
| --- | --- |

1.

Să asigure realizarea progreselor prevăzute în direcția corectării la timp a deficitului excesiv. În acest scop, să execute integral bugetul pentru 2012, astfel cum a fost prevăzut, și să facă efortul fiscal inclus în recomandările Consiliului din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive; apoi, să pună în aplicare o strategie bugetară susținută prin măsuri structurale suficient de bine precizate pentru anul 2013 și ulterior, să realizeze suficiente progrese în vederea îndeplinirii OTM și să respecte criteriul de referință privind cheltuielile; să utilizeze veniturile ciclice într-un mod mai eficient decât cel preconizat, în vederea reducerii datoriei publice.

| 2. | Să pună în aplicare măsuri de deplasare a accentului de pe fiscalitatea muncii pe impozitarea consumului, a proprietății și a utilizării resurselor naturale și de alt tip, în paralel cu îmbunătățirea soldului structural; să asigure adoptarea Legii privind disciplina fiscală și să dezvolte un cadru bugetar pe termen mediu care să sprijine sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice; să majoreze contribuțiile obligatorii la sistemul de pensii private înapoi la 6 % din salariul brut în 2013. |
| --- | --- |

2.

Să pună în aplicare măsuri de deplasare a accentului de pe fiscalitatea muncii pe impozitarea consumului, a proprietății și a utilizării resurselor naturale și de alt tip, în paralel cu îmbunătățirea soldului structural; să asigure adoptarea Legii privind disciplina fiscală și să dezvolte un cadru bugetar pe termen mediu care să sprijine sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice; să majoreze contribuțiile obligatorii la sistemul de pensii private înapoi la 6 % din salariul brut în 2013.

| 3. | Să ia măsuri de reducere a șomajului în rândul tinerilor și a șomajului pe termen lung, prin combaterea părăsirii timpurii a școlii, promovarea unor stagii mai eficiente de ucenicie și a educației și formării profesionale, îmbunătățirea calității, a gradului de acoperire și a eficacității politicilor active în domeniul pieței forței de muncă și a componentei de formare din această politică, precum și prin intermediul unui sistem eficient de subvenții salariale. |
| --- | --- |

3.

Să ia măsuri de reducere a șomajului în rândul tinerilor și a șomajului pe termen lung, prin combaterea părăsirii timpurii a școlii, promovarea unor stagii mai eficiente de ucenicie și a educației și formării profesionale, îmbunătățirea calității, a gradului de acoperire și a eficacității politicilor active în domeniul pieței forței de muncă și a componentei de formare din această politică, precum și prin intermediul unui sistem eficient de subvenții salariale.

| 4. | Să combată ratele ridicate ale sărăciei și ale excluziunii sociale prin reformarea sistemului de asistență socială, în scopul de a asigura o mai mare eficiență a acestuia și, în același timp, protecția persoanelor sărace; să asigure o mai bună direcționare a măsurilor de stimulare a încadrării în muncă, precum și intensificarea acestora. |
| --- | --- |

4.

Să combată ratele ridicate ale sărăciei și ale excluziunii sociale prin reformarea sistemului de asistență socială, în scopul de a asigura o mai mare eficiență a acestuia și, în același timp, protecția persoanelor sărace; să asigure o mai bună direcționare a măsurilor de stimulare a încadrării în muncă, precum și intensificarea acestora.

| 5. | Să încurajeze în continuare eficiența energetică prin măsuri de punere în aplicare și oferirea unor stimulente pentru reducerea costurilor energetice și prin orientarea consumului către produsele eficiente din punct de vedere energetic, printre care se numără și vehiculele, clădirile și sistemele de încălzire; să promoveze concurența în principalele rețele energetice și să îmbunătățească legăturile cu rețelele energetice ale Uniunii. |
| --- | --- |

5.

Să încurajeze în continuare eficiența energetică prin măsuri de punere în aplicare și oferirea unor stimulente pentru reducerea costurilor energetice și prin orientarea consumului către produsele eficiente din punct de vedere energetic, printre care se numără și vehiculele, clădirile și sistemele de încălzire; să promoveze concurența în principalele rețele energetice și să îmbunătățească legăturile cu rețelele energetice ale Uniunii.

| 6. | Să întreprindă măsuri pentru îmbunătățirea administrării și a eficienței sistemului judiciar, în special în vederea reducerii numărului de dosare care stagnează în instanțe și a duratei procedurilor; să ia măsuri de îmbunătățire a regimului juridic în materie de insolvență și de mediere. |
| --- | --- |

6.

Să întreprindă măsuri pentru îmbunătățirea administrării și a eficienței sistemului judiciar, în special în vederea reducerii numărului de dosare care stagnează în instanțe și a duratei procedurilor; să ia măsuri de îmbunătățire a regimului juridic în materie de insolvență și de mediere.

| 7. | Să continue reformele în învățământul superior, printre altele, prin punerea în aplicare a unui nou model de finanțare care să recompenseze calitatea, să consolideze legăturile cu nevoile pieței și cu institutele de cercetare și să prevină fragmentarea resurselor bugetare; să elaboreze și să pună în aplicare o politică eficace în domeniul cercetării și inovării, care să vizeze încurajarea spiritului inovator al întreprinderilor, inclusiv prin intermediul stimulentelor fiscale, modernizarea infrastructurii și raționalizarea institutelor de cercetare. |
| --- | --- |

7.

Să continue reformele în învățământul superior, printre altele, prin punerea în aplicare a unui nou model de finanțare care să recompenseze calitatea, să consolideze legăturile cu nevoile pieței și cu institutele de cercetare și să prevină fragmentarea resurselor bugetare; să elaboreze și să pună în aplicare o politică eficace în domeniul cercetării și inovării, care să vizeze încurajarea spiritului inovator al întreprinderilor, inclusiv prin intermediul stimulentelor fiscale, modernizarea infrastructurii și raționalizarea institutelor de cercetare.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

2

(3)  JO C 215, 21.7.2011, p. 8.

3

(4)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

4

(5)  JO L 79, 25.3.2009, p. 39.

5

(6)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și cele temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, folosind metodologia stabilită de comun acord.

6

(7)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/54

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al Lituaniei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Lituaniei pentru perioada 2012-2015

2012/C 219/16

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Lituaniei pentru 2011 (3) și a emis un aviz cu privire la Programul actualizat de convergență al Lituaniei pentru perioada 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Lituaniei pentru 2011 (3) și a emis un aviz cu privire la Programul actualizat de convergență al Lituaniei pentru perioada 2011-2014.

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând debutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în Strategia Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Lituania ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând debutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în Strategia Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Lituania ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată.

| (5) | La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care Comitetul pentru protecție socială este invitat, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și alte comitete, să prezinte opinii privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Respectivele opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(5)

La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care Comitetul pentru protecție socială este invitat, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și alte comitete, să prezinte opinii privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Respectivele opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă.

| (6) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(6)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (7) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. Acesta a invitat statele membre să pună în aplicare recomandările Consiliului pentru 2011 specifice fiecărei țări și să transpună aceste priorități în măsuri concrete care să fie incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. Acesta a invitat statele membre să pună în aplicare recomandările Consiliului pentru 2011 specifice fiecărei țări și să transpună aceste priorități în măsuri concrete care să fie incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (8) | La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(8)

La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (9) | Lituania a prezentat, la 27 aprilie 2012, Programul de convergență pentru perioada 2012-2015 și, la 30 aprilie 2012, Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(9)

Lituania a prezentat, la 27 aprilie 2012, Programul de convergență pentru perioada 2012-2015 și, la 30 aprilie 2012, Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (10) | Pe baza evaluării programului de convergență, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din program este plauzibil, corespunzând în general previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012 pentru 2012 și 2013. Obiectivul strategiei bugetare conturate în programul de convergență constă în corectarea deficitului excesiv până în 2012, astfel cum a recomandat Consiliul, și în realizarea de progrese în direcția îndeplinirii ulterioare a obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM). În programul de convergență se confirmă precedentul OTM, și anume un surplus public structural de 0,5 % din PIB, care reflectă în mod corespunzător cerințele cuprinse în Pactul de stabilitate și de creștere, și se prevede o consolidare de cel puțin un punct procentual pe an, în vederea realizării unui buget echilibrat până în 2015. Deși planurile bugetare corespund unei corectări la timp a deficitului excesiv, se estimează că efortul fiscal anual mediu în perioada 2010-2012, calculat pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), se va situa sub valoarea de 2,25 % din PIB, recomandată de Consiliu la 16 februarie 2010. Progresele anuale planificate în direcția îndeplinirii OTM în anii care urmează corectării deficitului excesiv depășește cu puțin 0,5 % din PIB din punct de vedere structural, aceasta fiind valoarea de referință prevăzută în Pactul de stabilitate și de creștere.
  Luându-se în considerare anumite măsuri discreționare pe partea veniturilor, rata planificată de creștere a cheltuielilor publice va respecta criteriul de referință privind cheltuielile, prevăzut în Pactul de stabilitate și de creștere, în perioada 2013-2014, însă nu și în 2015. Conform previziunilor, datoria publică brută se va menține sub 60 % din PIB în perioada acoperită de programul de convergență, urmând să crească până la aproape 41 % din PIB în 2013 conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012, în același timp programul de convergență prevede o scădere a datoriei la aproximativ 35 % până în 2015. Reforma planificării și execuției bugetare avansează, însă propunerile legislative necesită încă aprobarea guvernului. Aceste dispoziții legislative ar trebui să îmbunătățească aspectul responsabilității în cadrul bugetar, prin instituirea unui organism independent, și să înăsprească normele aplicabile rezervelor de trezorerie. |
| --- | --- |

(10)

Pe baza evaluării programului de convergență, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din program este plauzibil, corespunzând în general previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012 pentru 2012 și 2013. Obiectivul strategiei bugetare conturate în programul de convergență constă în corectarea deficitului excesiv până în 2012, astfel cum a recomandat Consiliul, și în realizarea de progrese în direcția îndeplinirii ulterioare a obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM). În programul de convergență se confirmă precedentul OTM, și anume un surplus public structural de 0,5 % din PIB, care reflectă în mod corespunzător cerințele cuprinse în Pactul de stabilitate și de creștere, și se prevede o consolidare de cel puțin un punct procentual pe an, în vederea realizării unui buget echilibrat până în 2015. Deși planurile bugetare corespund unei corectări la timp a deficitului excesiv, se estimează că efortul fiscal anual mediu în perioada 2010-2012, calculat pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), se va situa sub valoarea de 2,25 % din PIB, recomandată de Consiliu la 16 februarie 2010. Progresele anuale planificate în direcția îndeplinirii OTM în anii care urmează corectării deficitului excesiv depășește cu puțin 0,5 % din PIB din punct de vedere structural, aceasta fiind valoarea de referință prevăzută în Pactul de stabilitate și de creștere.

Luându-se în considerare anumite măsuri discreționare pe partea veniturilor, rata planificată de creștere a cheltuielilor publice va respecta criteriul de referință privind cheltuielile, prevăzut în Pactul de stabilitate și de creștere, în perioada 2013-2014, însă nu și în 2015. Conform previziunilor, datoria publică brută se va menține sub 60 % din PIB în perioada acoperită de programul de convergență, urmând să crească până la aproape 41 % din PIB în 2013 conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012, în același timp programul de convergență prevede o scădere a datoriei la aproximativ 35 % până în 2015. Reforma planificării și execuției bugetare avansează, însă propunerile legislative necesită încă aprobarea guvernului. Aceste dispoziții legislative ar trebui să îmbunătățească aspectul responsabilității în cadrul bugetar, prin instituirea unui organism independent, și să înăsprească normele aplicabile rezervelor de trezorerie.

| (11) | În cadrul unei strategii globale menite să asigure respectarea obligațiilor fiscale, în 2011 au fost puse în aplicare măsuri care au consolidat disciplina fiscală și au generat venituri suplimentare. Realizarea unor progrese semnificative în direcția combaterii evaziunii fiscale va necesita însă continuarea punerii în aplicare a acestei strategii. |
| --- | --- |

(11)

În cadrul unei strategii globale menite să asigure respectarea obligațiilor fiscale, în 2011 au fost puse în aplicare măsuri care au consolidat disciplina fiscală și au generat venituri suplimentare. Realizarea unor progrese semnificative în direcția combaterii evaziunii fiscale va necesita însă continuarea punerii în aplicare a acestei strategii.

| (12) | Date fiind evoluțiile demografice, există îndoieli serioase în ceea ce privește viabilitatea sistemului de pensii. Lituania a adoptat o creștere treptată la 65 de ani a vârstei de pensionare până în 2026, însă această măsură nu este suficientă pentru a asigura un venit din pensii durabil și adecvat în viitor, fiind necesare măsuri complementare. Măsurile respective ar putea consta în stabilirea unei legături între vârsta legală de pensionare și beneficiile viitoare, pe de o parte, și factorii demografici, pe de altă parte, în fixarea unor norme clare de indexare, în crearea unei legături mai strânse între contribuții și beneficii, și prin eliminarea măsurilor de stimulare a pensionării anticipate. De asemenea, Lituania ar putea utiliza într-un mod mai eficient sistemul de pensii facultative suplimentare. Economiile suplimentare pentru pensii prin intermediul sistemelor de pensii private individuale finanțate prin capitalizare anticipată și/sau introducerea sistemelor de pensii ocupaționale ar putea conduce la reducerea presiunii asupra sistemului de asigurări sociale și, în același timp, la asigurarea unor venituri adecvate din pensii în viitor. Au fost eliminate măsurile prin care se descuraja continuarea ocupării unui loc de muncă după împlinirea vârstei de pensionare. |
| --- | --- |

(12)

Date fiind evoluțiile demografice, există îndoieli serioase în ceea ce privește viabilitatea sistemului de pensii. Lituania a adoptat o creștere treptată la 65 de ani a vârstei de pensionare până în 2026, însă această măsură nu este suficientă pentru a asigura un venit din pensii durabil și adecvat în viitor, fiind necesare măsuri complementare. Măsurile respective ar putea consta în stabilirea unei legături între vârsta legală de pensionare și beneficiile viitoare, pe de o parte, și factorii demografici, pe de altă parte, în fixarea unor norme clare de indexare, în crearea unei legături mai strânse între contribuții și beneficii, și prin eliminarea măsurilor de stimulare a pensionării anticipate. De asemenea, Lituania ar putea utiliza într-un mod mai eficient sistemul de pensii facultative suplimentare. Economiile suplimentare pentru pensii prin intermediul sistemelor de pensii private individuale finanțate prin capitalizare anticipată și/sau introducerea sistemelor de pensii ocupaționale ar putea conduce la reducerea presiunii asupra sistemului de asigurări sociale și, în același timp, la asigurarea unor venituri adecvate din pensii în viitor. Au fost eliminate măsurile prin care se descuraja continuarea ocupării unui loc de muncă după împlinirea vârstei de pensionare.

| (13) | La 1 decembrie 2011 a intrat în vigoare Legea privind agențiile de muncă temporară, prin care se vizează facilitarea încadrării în muncă pe termen scurt. Cu toate acestea, este posibil ca impactul acesteia să nu fie semnificativ, dat fiind că în Lituania funcționau deja agenții de muncă temporară. Printr-o revizuire cuprinzătoare a dreptului muncii s-ar putea identifica restricțiile și obstacolele administrative inutile, care limitează flexibilitatea contractelor de muncă, a prevederilor referitoare la concediere și a orarelor de lucru. Sunt necesare măsuri suplimentare pentru îmbunătățirea participării, în special a tinerilor, a persoanelor necalificate și a lucrătorilor în vârstă, la piața forței de muncă și pentru sporirea flexibilității acesteia. |
| --- | --- |

(13)

La 1 decembrie 2011 a intrat în vigoare Legea privind agențiile de muncă temporară, prin care se vizează facilitarea încadrării în muncă pe termen scurt. Cu toate acestea, este posibil ca impactul acesteia să nu fie semnificativ, dat fiind că în Lituania funcționau deja agenții de muncă temporară. Printr-o revizuire cuprinzătoare a dreptului muncii s-ar putea identifica restricțiile și obstacolele administrative inutile, care limitează flexibilitatea contractelor de muncă, a prevederilor referitoare la concediere și a orarelor de lucru. Sunt necesare măsuri suplimentare pentru îmbunătățirea participării, în special a tinerilor, a persoanelor necalificate și a lucrătorilor în vârstă, la piața forței de muncă și pentru sporirea flexibilității acesteia.

| (14) | Șomajul în rândul tinerilor (peste 30 %) și în rândul persoanelor slab calificate reprezintă o provocare, devenind deosebit de pregnant în timpul crizei. Guvernul pune în aplicare mai multe măsuri menite să promoveze ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, cum ar fi acordarea de subvenții pentru primul loc de muncă și reducerea contribuțiilor la sistemul de asigurări sociale. Cu toate acestea, ratele de activare rămân prea scăzute, iar alocațiile financiare pentru politicile active în domeniul pieței forței de muncă ar putea fi utilizate mai eficient prin orientarea lucrărilor publice spre grupurile cele mai vulnerabile. Pentru înlesnirea trecerii de la educație la piața forței de muncă ar putea fi sporită atractivitatea uceniciilor și a stagiilor și ar putea fi introdus un sistem de previzionare a cererii de calificări. Măsurile întreprinse ar trebui să fie în concordanță cu constatările echipei de acțiune comună Lituania-Comisia privind șomajul în rândul tinerilor. |
| --- | --- |

(14)

Șomajul în rândul tinerilor (peste 30 %) și în rândul persoanelor slab calificate reprezintă o provocare, devenind deosebit de pregnant în timpul crizei. Guvernul pune în aplicare mai multe măsuri menite să promoveze ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, cum ar fi acordarea de subvenții pentru primul loc de muncă și reducerea contribuțiilor la sistemul de asigurări sociale. Cu toate acestea, ratele de activare rămân prea scăzute, iar alocațiile financiare pentru politicile active în domeniul pieței forței de muncă ar putea fi utilizate mai eficient prin orientarea lucrărilor publice spre grupurile cele mai vulnerabile. Pentru înlesnirea trecerii de la educație la piața forței de muncă ar putea fi sporită atractivitatea uceniciilor și a stagiilor și ar putea fi introdus un sistem de previzionare a cererii de calificări. Măsurile întreprinse ar trebui să fie în concordanță cu constatările echipei de acțiune comună Lituania-Comisia privind șomajul în rândul tinerilor.

| (15) | Aproximativ o treime din populația lituaniană se confruntă cu riscul sărăciei și cu cel al excluziunii pe termen lung. Aceasta este a patra cea mai mare valoare din Uniune. În anul 2011, Lituania a modificat Legea privind ajutorul social în numerar, în vederea reformării sistemului de asistență socială, începând cu ianuarie 2012. Aceasta a lansat un model-pilot de distribuire a ajutoarelor sociale, a schimbat metoda de calculare a sumei, a introdus anumite măsuri de stimulare a încadrării în muncă și a extins domeniul de aplicare. Reforma sistemului de asistență socială constituie un pas înainte către reducerea măsurilor care descurajează încadrarea în muncă. Pentru evaluarea eficienței reformei și a impactului acesteia asupra reducerii sărăciei, este necesar să se introducă un sistem de monitorizare. De asemenea, reforma ar trebui combinată cu măsuri de activare, prin care să se sporească participarea persoanelor care beneficiază de asistență socială, în special de asistență pe termen lung. |
| --- | --- |

(15)

Aproximativ o treime din populația lituaniană se confruntă cu riscul sărăciei și cu cel al excluziunii pe termen lung. Aceasta este a patra cea mai mare valoare din Uniune. În anul 2011, Lituania a modificat Legea privind ajutorul social în numerar, în vederea reformării sistemului de asistență socială, începând cu ianuarie 2012. Aceasta a lansat un model-pilot de distribuire a ajutoarelor sociale, a schimbat metoda de calculare a sumei, a introdus anumite măsuri de stimulare a încadrării în muncă și a extins domeniul de aplicare. Reforma sistemului de asistență socială constituie un pas înainte către reducerea măsurilor care descurajează încadrarea în muncă. Pentru evaluarea eficienței reformei și a impactului acesteia asupra reducerii sărăciei, este necesar să se introducă un sistem de monitorizare. De asemenea, reforma ar trebui combinată cu măsuri de activare, prin care să se sporească participarea persoanelor care beneficiază de asistență socială, în special de asistență pe termen lung.

| (16) | Începând din 2010, guvernul a întreprins o reformă ambițioasă a întreprinderilor deținute de stat, prin care se vizează restructurarea guvernanței corporative, sporirea transparenței, separarea funcțiilor de proprietate de cele de reglementare, precum și creșterea concurenței și a eficienței. Reforma este relevantă, implicând schimbări de ordin atât legislativ, cât și organizațional. Au fost realizate progrese majore în ceea ce privește transparența și responsabilitatea, publicarea de rapoarte având acum loc trimestrial și anual. Au fost stabilite obiective clare pentru întreprinderi. Cu toate acestea, guvernul a amânat anumite părți ale reformei, în special separarea activităților comerciale de cele necomerciale în cazul întreprinderilor deținute de stat, intenționând să le pună în aplicare în 2012. |
| --- | --- |

(16)

Începând din 2010, guvernul a întreprins o reformă ambițioasă a întreprinderilor deținute de stat, prin care se vizează restructurarea guvernanței corporative, sporirea transparenței, separarea funcțiilor de proprietate de cele de reglementare, precum și creșterea concurenței și a eficienței. Reforma este relevantă, implicând schimbări de ordin atât legislativ, cât și organizațional. Au fost realizate progrese majore în ceea ce privește transparența și responsabilitatea, publicarea de rapoarte având acum loc trimestrial și anual. Au fost stabilite obiective clare pentru întreprinderi. Cu toate acestea, guvernul a amânat anumite părți ale reformei, în special separarea activităților comerciale de cele necomerciale în cazul întreprinderilor deținute de stat, intenționând să le pună în aplicare în 2012.

| (17) | Lituania a înregistrat anumite progrese în ceea ce privește îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor. În decembrie 2011, guvernul a adoptat un program de modernizare a blocurilor de locuințe, însă eficacitatea acestuia este slăbită de unele subvenții cu efect de contracarare în alte domenii de politică, a căror existență determină o lipsă de interes din partea cetățenilor în ceea ce privește îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor în care locuiesc. Sunt necesare noi eforturi substanțiale și accelerate pentru îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor. |
| --- | --- |

(17)

Lituania a înregistrat anumite progrese în ceea ce privește îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor. În decembrie 2011, guvernul a adoptat un program de modernizare a blocurilor de locuințe, însă eficacitatea acestuia este slăbită de unele subvenții cu efect de contracarare în alte domenii de politică, a căror existență determină o lipsă de interes din partea cetățenilor în ceea ce privește îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor în care locuiesc. Sunt necesare noi eforturi substanțiale și accelerate pentru îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor.

| (18) | Există posibilități de deplasare a fiscalității către consumul de energie, dat fiind că veniturile din taxele de mediu prezintă a treia cea mai slabă valoare în Uniune, în timp ce impozitele în domeniul transporturilor sunt cele mai scăzute din Uniune. Cotele de impozitare implicită a consumului de energie au prezentat a șaptea cea mai slabă valoare din Uniune în 2010, taxele pe energie exprimate în procente din PIB situându-se puțin sub media Uniunii. |
| --- | --- |

(18)

Există posibilități de deplasare a fiscalității către consumul de energie, dat fiind că veniturile din taxele de mediu prezintă a treia cea mai slabă valoare în Uniune, în timp ce impozitele în domeniul transporturilor sunt cele mai scăzute din Uniune. Cotele de impozitare implicită a consumului de energie au prezentat a șaptea cea mai slabă valoare din Uniune în 2010, taxele pe energie exprimate în procente din PIB situându-se puțin sub media Uniunii.

| (19) | Infrastructura sistemului energetic al țării este caracterizată de lipsa concurenței și a legăturilor între rețele, ceea ce împiedică creșterea economică. Insuficiența legăturilor între rețele împiedică apariția concurenței pe piețele energiei. Nivelul de concentrare rămâne ridicat (peste 90 %) atât pe piața gazelor naturale, cât și pe cea a energiei electrice. |
| --- | --- |

(19)

Infrastructura sistemului energetic al țării este caracterizată de lipsa concurenței și a legăturilor între rețele, ceea ce împiedică creșterea economică. Insuficiența legăturilor între rețele împiedică apariția concurenței pe piețele energiei. Nivelul de concentrare rămâne ridicat (peste 90 %) atât pe piața gazelor naturale, cât și pe cea a energiei electrice.

| (20) | Lituania și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează stimularea competitivității și a ocupării forței de muncă, consolidarea sustenabilității finanțelor publice și întărirea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor de mai jos. |
| --- | --- |

(20)

Lituania și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează stimularea competitivității și a ocupării forței de muncă, consolidarea sustenabilității finanțelor publice și întărirea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor de mai jos.

| (21) | În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Lituaniei și a evaluat programul de convergență și programul național de reformă. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Lituania, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-6 de mai jos. |
| --- | --- |

(21)

În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Lituaniei și a evaluat programul de convergență și programul național de reformă. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Lituania, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările Uniunii, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-6 de mai jos.

| (22) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de convergență, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(22)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de convergență, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca Lituania să întreprindă acțiuni în perioada 2012-2013, astfel încât:

| 1. | Să asigure realizarea progreselor prevăzute în direcția corectării la timp a deficitului excesiv; în acest scop, să execute integral bugetul pe 2012 și să facă efortul de ajustare structurală inclus în recomandările Consiliului din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive; apoi, să precizeze măsurile necesare pentru a asigura punerea în aplicare a strategiei bugetare pe 2013 și ulterior, conform previziunilor, depunând eforturi adecvate de ajustare structurală pentru a înregistra progrese suficiente în vederea atingerii OTM, inclusiv pentru a respecta criteriul de referință privind cheltuielile, și, în același timp, limitând la minimum reducerea cheltuielilor care favorizează creșterea economică. În acest sens, să examineze și să ia în considerare posibilitatea de a mări acele impozite care sunt cel mai puțin dăunătoare creșterii economice, cum ar fi impozitele pe locuințe și taxele de mediu, inclusiv introducerea taxelor pe autovehicule, consolidând, în același timp, respectarea obligațiilor fiscale; să consolideze cadrul bugetar, în special prin introducerea unor plafoane de cheltuieli executorii și obligatorii în cadrul bugetar pe termen mediu. |
| --- | --- |

1.

Să asigure realizarea progreselor prevăzute în direcția corectării la timp a deficitului excesiv; în acest scop, să execute integral bugetul pe 2012 și să facă efortul de ajustare structurală inclus în recomandările Consiliului din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive; apoi, să precizeze măsurile necesare pentru a asigura punerea în aplicare a strategiei bugetare pe 2013 și ulterior, conform previziunilor, depunând eforturi adecvate de ajustare structurală pentru a înregistra progrese suficiente în vederea atingerii OTM, inclusiv pentru a respecta criteriul de referință privind cheltuielile, și, în același timp, limitând la minimum reducerea cheltuielilor care favorizează creșterea economică. În acest sens, să examineze și să ia în considerare posibilitatea de a mări acele impozite care sunt cel mai puțin dăunătoare creșterii economice, cum ar fi impozitele pe locuințe și taxele de mediu, inclusiv introducerea taxelor pe autovehicule, consolidând, în același timp, respectarea obligațiilor fiscale; să consolideze cadrul bugetar, în special prin introducerea unor plafoane de cheltuieli executorii și obligatorii în cadrul bugetar pe termen mediu.

| 2. | Să adopte acte legislative referitoare la o reformă globală a sistemului de pensii; să alinieze vârsta legală de pensionare cu speranța de viață, să stabilească norme clare de indexare a pensiilor și să îmbunătățească sistemele complementare de economii; să susțină reforma sistemului de pensii cu măsuri de promovare a îmbătrânirii active. |
| --- | --- |

2.

Să adopte acte legislative referitoare la o reformă globală a sistemului de pensii; să alinieze vârsta legală de pensionare cu speranța de viață, să stabilească norme clare de indexare a pensiilor și să îmbunătățească sistemele complementare de economii; să susțină reforma sistemului de pensii cu măsuri de promovare a îmbătrânirii active.

| 3. | Să combată rata ridicată a șomajului, în special în rândul tinerilor și al persoanelor slab calificate, precum și șomajul de lungă durată, prin concentrarea resurselor asupra politicilor active pe piața forței de muncă și, în același timp, prin îmbunătățirea eficienței acestora; să sporească eficacitatea programelor de ucenicie; să modifice legislația în domeniul forței de muncă, în vederea flexibilizării contractelor de muncă, a prevederilor referitoare la concediere și a orarelor de lucru. |
| --- | --- |

3.

Să combată rata ridicată a șomajului, în special în rândul tinerilor și al persoanelor slab calificate, precum și șomajul de lungă durată, prin concentrarea resurselor asupra politicilor active pe piața forței de muncă și, în același timp, prin îmbunătățirea eficienței acestora; să sporească eficacitatea programelor de ucenicie; să modifice legislația în domeniul forței de muncă, în vederea flexibilizării contractelor de muncă, a prevederilor referitoare la concediere și a orarelor de lucru.

| 4. | Să sporească măsurile de stimulare a încadrării în muncă și să consolideze legăturile dintre reforma sistemului de asistență socială și măsurile de activare, în special în cazul grupurilor celor mai vulnerabile, în vederea reducerii sărăciei și a excluziunii sociale. |
| --- | --- |

4.

Să sporească măsurile de stimulare a încadrării în muncă și să consolideze legăturile dintre reforma sistemului de asistență socială și măsurile de activare, în special în cazul grupurilor celor mai vulnerabile, în vederea reducerii sărăciei și a excluziunii sociale.

| 5. | Să pună în aplicare toate aspectele pachetului de reforme privind întreprinderile deținute de stat și mai ales să asigure separarea funcțiilor de proprietate de cele de reglementare și a activităților comerciale de cele necomerciale; să stabilească instrumente adecvate de monitorizare, în scopul de a evalua eficacitatea reformelor și de a asigura respectarea cerințelor reformei de către toate întreprinderile deținute de stat. |
| --- | --- |

5.

Să pună în aplicare toate aspectele pachetului de reforme privind întreprinderile deținute de stat și mai ales să asigure separarea funcțiilor de proprietate de cele de reglementare și a activităților comerciale de cele necomerciale; să stabilească instrumente adecvate de monitorizare, în scopul de a evalua eficacitatea reformelor și de a asigura respectarea cerințelor reformei de către toate întreprinderile deținute de stat.

| 6. | Să intensifice măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice a clădirilor, inclusiv prin eliminarea măsurilor de descurajare și prin punerea în aplicare rapidă a fondului de participare; să promoveze concurența în rețelele energetice prin îmbunătățirea legăturilor cu rețelele din statele membre atât pentru energia electrică, cât și pentru gazele naturale. |
| --- | --- |

6.

Să intensifice măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice a clădirilor, inclusiv prin eliminarea măsurilor de descurajare și prin punerea în aplicare rapidă a fondului de participare; să promoveze concurența în rețelele energetice prin îmbunătățirea legăturilor cu rețelele din statele membre atât pentru energia electrică, cât și pentru gazele naturale.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

2

(3)  JO C 210, 16.7.2011, p. 1.

3

(4)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

4

(5)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și cele temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, folosind metodologia stabilită de comun acord.

5

(6)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/58 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/58

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al Luxemburgului pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Luxemburgului pentru perioada 2012-2015

2012/C 219/17

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (3) privind Programul național de reformă pe 2011 al Luxemburgului și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Luxemburgului pentru perioada 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (3) privind Programul național de reformă pe 2011 al Luxemburgului și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Luxemburgului pentru perioada 2011-2014.

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Luxemburgul ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Luxemburgul ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată.

| (5) | La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care Comitetul pentru protecție socială este invitat, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și alte comitete, să își prezinte opiniile privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Aceste opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(5)

La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care Comitetul pentru protecție socială este invitat, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și alte comitete, să își prezinte opiniile privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Aceste opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă.

| (6) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(6)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (7) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

| (8) | La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. |
| --- | --- |

(8)

La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă.

| (9) | La 27 aprilie 2012, Luxemburgul a prezentat Programul de stabilitate din 2012, care vizează perioada 2012-2015, și Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(9)

La 27 aprilie 2012, Luxemburgul a prezentat Programul de stabilitate din 2012, care vizează perioada 2012-2015, și Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (10) | Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a programului de stabilitate, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din cadrul programului de stabilitate este plauzibil. În special, scenariul programului de stabilitate pentru 2012 și 2013 este foarte aproape de previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012. Previziunile privind deficitul pe termen mediu se înscriu într-un scenariu de creștere ușor optimist, care depășește rata potențială de creștere economică, dar este cu mult mai mică decât ratele medii istorice. Obiectivul strategiei bugetare prezentate în programul de stabilitate este reducerea deficitului de la 1,5 % în 2012 la 0,9 % în 2014, cu ajutorul unui pachet de măsuri de consolidare de aproximativ 1,2 % din PIB și furnizarea unei marje de manevră mai mari în caz de șocuri negative. Programul de stabilitate confirmă obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) precedent, și anume un excedent structural de 0,5 %. Cu toate acestea, prezentul OTM nu poate fi considerat ca fiind adecvat în conformitate cu dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere, întrucât, pe baza politicilor și a estimărilor actuale, nu pare să ia în calcul în mod suficient datoriile implicite legate de îmbătrânirea populației, în ciuda faptului că datoria se situează sub valoarea de referință stabilită în tratat. Mai mult, atât din previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012, cât și din soldul bugetar structural (recalculat) din programul de stabilitate, reiese că Luxemburgul urmează să se îndepărteze în mod semnificativ de la propriul OTM începând din 2012. Se preconizează că rata de creștere a cheltuielilor publice, în afara măsurilor discreționare privind veniturile, va depăși în mod considerabil criteriul de referință privind cheltuielile, astfel cum este definit în Pactul de stabilitate și de creștere. Datoria publică brută reprezintă 20 % din PIB, sub valoarea de referință din tratat. |
| --- | --- |

(10)

Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a programului de stabilitate, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din cadrul programului de stabilitate este plauzibil. În special, scenariul programului de stabilitate pentru 2012 și 2013 este foarte aproape de previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012. Previziunile privind deficitul pe termen mediu se înscriu într-un scenariu de creștere ușor optimist, care depășește rata potențială de creștere economică, dar este cu mult mai mică decât ratele medii istorice. Obiectivul strategiei bugetare prezentate în programul de stabilitate este reducerea deficitului de la 1,5 % în 2012 la 0,9 % în 2014, cu ajutorul unui pachet de măsuri de consolidare de aproximativ 1,2 % din PIB și furnizarea unei marje de manevră mai mari în caz de șocuri negative. Programul de stabilitate confirmă obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) precedent, și anume un excedent structural de 0,5 %. Cu toate acestea, prezentul OTM nu poate fi considerat ca fiind adecvat în conformitate cu dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere, întrucât, pe baza politicilor și a estimărilor actuale, nu pare să ia în calcul în mod suficient datoriile implicite legate de îmbătrânirea populației, în ciuda faptului că datoria se situează sub valoarea de referință stabilită în tratat. Mai mult, atât din previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012, cât și din soldul bugetar structural (recalculat) din programul de stabilitate, reiese că Luxemburgul urmează să se îndepărteze în mod semnificativ de la propriul OTM începând din 2012. Se preconizează că rata de creștere a cheltuielilor publice, în afara măsurilor discreționare privind veniturile, va depăși în mod considerabil criteriul de referință privind cheltuielile, astfel cum este definit în Pactul de stabilitate și de creștere. Datoria publică brută reprezintă 20 % din PIB, sub valoarea de referință din tratat.

| (11) | La 20 ianuarie 2012, guvernul a adoptat un proiect de lege privind reformarea sistemului de pensii, atât pentru sectorul privat, cât și pentru cel public. Această reformă urmează să introducă unele mecanisme corective în cazul unei evoluții negative a situației financiare a sistemului și conține adaptări ale metodei foarte generoase de calcul al beneficiilor. Cu toate acestea, noua metodă de calcul va fi introdusă progresiv, pe o perioadă de timp foarte lungă, de 40 de ani. Mai mult, posibilitățile de pensionare anticipată rămân, în linii mari, neschimbate, și nu s-au propus măsuri prin care vârsta de pensionare să fie corelată cu speranța de viață. În ansamblu, Luxemburgul este pe drumul cel bun, însă reforma propusă nu pare să constituie o garanție suficientă a sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. |
| --- | --- |

(11)

La 20 ianuarie 2012, guvernul a adoptat un proiect de lege privind reformarea sistemului de pensii, atât pentru sectorul privat, cât și pentru cel public. Această reformă urmează să introducă unele mecanisme corective în cazul unei evoluții negative a situației financiare a sistemului și conține adaptări ale metodei foarte generoase de calcul al beneficiilor. Cu toate acestea, noua metodă de calcul va fi introdusă progresiv, pe o perioadă de timp foarte lungă, de 40 de ani. Mai mult, posibilitățile de pensionare anticipată rămân, în linii mari, neschimbate, și nu s-au propus măsuri prin care vârsta de pensionare să fie corelată cu speranța de viață. În ansamblu, Luxemburgul este pe drumul cel bun, însă reforma propusă nu pare să constituie o garanție suficientă a sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice.

| (12) | În ianuarie 2012, parlamentul a adoptat o lege privind limitarea aplicării indexării automate a salariilor între 2012 și 2015, în vederea îmbunătățirii competitivității economiei luxemburgheze. Cu toate acestea, în afară de o posibilă modificare a indicelui de referință, guvernul nu a anunțat planuri suplimentare pentru o revizuire permanentă a sistemului de fixare a salariilor. În prezent, Luxemburgul înregistrează o productivitate foarte ridicată, însă marja de manevră în ceea ce privește îmbunătățirea productivității este din ce în ce mai mică. Este necesară o revizuire permanentă a sistemului de stabilire a salariilor, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, pentru ca economia luxemburgheză să își mențină competitivitatea pe termen mai lung. |
| --- | --- |

(12)

În ianuarie 2012, parlamentul a adoptat o lege privind limitarea aplicării indexării automate a salariilor între 2012 și 2015, în vederea îmbunătățirii competitivității economiei luxemburgheze. Cu toate acestea, în afară de o posibilă modificare a indicelui de referință, guvernul nu a anunțat planuri suplimentare pentru o revizuire permanentă a sistemului de fixare a salariilor. În prezent, Luxemburgul înregistrează o productivitate foarte ridicată, însă marja de manevră în ceea ce privește îmbunătățirea productivității este din ce în ce mai mică. Este necesară o revizuire permanentă a sistemului de stabilire a salariilor, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, pentru ca economia luxemburgheză să își mențină competitivitatea pe termen mai lung.

| (13) | Luxemburgul a adoptat o serie de măsuri relevante și credibile pentru a combate rata destul de ridicată a șomajului în rândul tinerilor. Cu toate acestea, pentru a facilita integrarea tinerilor pe piața forței de muncă, este necesară o strategie coerentă în vederea, inter alia, a consolidării colaborării între municipalități și a îmbunătățirii eficacității serviciilor de ocupare a forței de muncă. Tinerii aflați în căutarea unui loc de muncă, în special cei cu un nivel scăzut de educație, ar putea, de asemenea, beneficia de mai multe investiții în domenii precum formarea profesională și educația. |
| --- | --- |

(13)

Luxemburgul a adoptat o serie de măsuri relevante și credibile pentru a combate rata destul de ridicată a șomajului în rândul tinerilor. Cu toate acestea, pentru a facilita integrarea tinerilor pe piața forței de muncă, este necesară o strategie coerentă în vederea, inter alia, a consolidării colaborării între municipalități și a îmbunătățirii eficacității serviciilor de ocupare a forței de muncă. Tinerii aflați în căutarea unui loc de muncă, în special cei cu un nivel scăzut de educație, ar putea, de asemenea, beneficia de mai multe investiții în domenii precum formarea profesională și educația.

| (14) | Se preconizează că Luxemburgul se va confrunta cu dificultăți în ceea ce privește atingerea obiectivului de reducere a emisiilor de gaz cu efect de seră (GES) până în 2020. Conform ultimelor previziuni pentru 2020 bazate pe măsurile existente, se prevede că, în perioada 2005-2020, Luxemburgul să își va mări cu 6 % nivelul de emisii în sectoarele care nu fac obiectul ETS (sistemul de comercializare a certificatelor de emisii), în timp ce obiectivul de reducere este de 20 %. Sectorul rutier reprezintă cea mai importantă sursă de emisii și prezintă un mare potențial de reducere a emisiilor. Prețul carburanților pentru transport rămâne unul dintre cele mai scăzute din UE, încurajând „turismul la benzinării”, lucru ce induce efecte externe negative în ceea ce privește poluarea și congestionarea. Pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, sunt necesare politici suplimentare sau mecanisme de flexibilitate costisitoare. |
| --- | --- |

(14)

Se preconizează că Luxemburgul se va confrunta cu dificultăți în ceea ce privește atingerea obiectivului de reducere a emisiilor de gaz cu efect de seră (GES) până în 2020. Conform ultimelor previziuni pentru 2020 bazate pe măsurile existente, se prevede că, în perioada 2005-2020, Luxemburgul să își va mări cu 6 % nivelul de emisii în sectoarele care nu fac obiectul ETS (sistemul de comercializare a certificatelor de emisii), în timp ce obiectivul de reducere este de 20 %. Sectorul rutier reprezintă cea mai importantă sursă de emisii și prezintă un mare potențial de reducere a emisiilor. Prețul carburanților pentru transport rămâne unul dintre cele mai scăzute din UE, încurajând „turismul la benzinării”, lucru ce induce efecte externe negative în ceea ce privește poluarea și congestionarea. Pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, sunt necesare politici suplimentare sau mecanisme de flexibilitate costisitoare.

| (15) | Luxemburgul și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011 vizează îmbunătățirea competitivității, sporirea ratei de ocupare a forței de muncă și consolidarea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor. |
| --- | --- |

(15)

Luxemburgul și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011 vizează îmbunătățirea competitivității, sporirea ratei de ocupare a forței de muncă și consolidarea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor.

| (16) | În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Luxemburgului. Aceasta a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Luxemburg, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european sunt reflectate în recomandările de la punctele 1-5 de mai jos. |
| --- | --- |

(16)

În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Luxemburgului. Aceasta a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Luxemburg, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european sunt reflectate în recomandările de la punctele 1-5 de mai jos.

| (17) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate, iar avizul său (5) se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(17)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate, iar avizul său (5) se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca Luxemburgul să întreprindă acțiuni în perioada 2012-2013 astfel încât:

| 1. | Să mențină o poziție fiscală solidă, prin corectarea oricărei devieri de la îndeplinirea OTM care asigură sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, luând în considerare în special datoriile implicite legate de îmbătrânirea populației; în acest scop, să consolideze și să implementeze în mod riguros strategia bugetară, prin adoptarea de măsuri suficient de bine definite, pentru anul 2013 și ulterior, inclusiv respectarea criteriului de referință privind cheltuielile. |
| --- | --- |

1.

Să mențină o poziție fiscală solidă, prin corectarea oricărei devieri de la îndeplinirea OTM care asigură sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, luând în considerare în special datoriile implicite legate de îmbătrânirea populației; în acest scop, să consolideze și să implementeze în mod riguros strategia bugetară, prin adoptarea de măsuri suficient de bine definite, pentru anul 2013 și ulterior, inclusiv respectarea criteriului de referință privind cheltuielile.

| 2. | Să consolideze reforma propusă a sistemului de pensii, luând măsuri suplimentare menite să sporească rata de participare a lucrătorilor în vârstă, în special prin împiedicarea pensionării anticipate, precum și prin luarea de măsuri suplimentare care să crească vârsta efectivă de pensionare, inclusiv prin corelarea vârstei legale de pensionare cu speranța de viață, pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii. |
| --- | --- |

2.

Să consolideze reforma propusă a sistemului de pensii, luând măsuri suplimentare menite să sporească rata de participare a lucrătorilor în vârstă, în special prin împiedicarea pensionării anticipate, precum și prin luarea de măsuri suplimentare care să crească vârsta efectivă de pensionare, inclusiv prin corelarea vârstei legale de pensionare cu speranța de viață, pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii.

| 3. | Să adopte, în urma consultării partenerilor sociali și în conformitate cu practicile naționale, măsuri suplimentare pentru reformarea sistemului de negociere și de indexare a salariilor, pentru a menține competitivitatea economiei luxemburgheze pe termen lung; ca un prim pas în această direcție, să mențină actualul interval de un an între indexări după anul 2014 și să reducă efectele energiei și ale altor elemente volatile asupra indicelui de referință. |
| --- | --- |

3.

Să adopte, în urma consultării partenerilor sociali și în conformitate cu practicile naționale, măsuri suplimentare pentru reformarea sistemului de negociere și de indexare a salariilor, pentru a menține competitivitatea economiei luxemburgheze pe termen lung; ca un prim pas în această direcție, să mențină actualul interval de un an între indexări după anul 2014 și să reducă efectele energiei și ale altor elemente volatile asupra indicelui de referință.

| 4. | Să continue eforturile de reducere a șomajului în rândul tinerilor printr-o mai largă participare a părților interesate și prin consolidarea măsurilor de formare și educare, în special pentru persoanele cu un nivel scăzut de educație, pentru o mai bună aliniere a competențelor și a calificărilor tinerilor la cererea de forță de muncă. |
| --- | --- |

4.

Să continue eforturile de reducere a șomajului în rândul tinerilor printr-o mai largă participare a părților interesate și prin consolidarea măsurilor de formare și educare, în special pentru persoanele cu un nivel scăzut de educație, pentru o mai bună aliniere a competențelor și a calificărilor tinerilor la cererea de forță de muncă.

| 5. | Să asigure îndeplinirea obiectivelor de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră din surse care nu fac parte din ETS (sistemul de comercializare a certificatelor de emisii), în special prin creșterea impozitării produselor energetice. |
| --- | --- |

5.

Să asigure îndeplinirea obiectivelor de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră din surse care nu fac parte din ETS (sistemul de comercializare a certificatelor de emisii), în special prin creșterea impozitării produselor energetice.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

2

(3)  JO C 210, 16.7.2011, p. 5.

3

(4)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

4

(5)  În temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

5

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/61

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru perioada 2012-2015

2012/C 219/18

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (3) privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2011 și a emis un aviz cu privire la Programul de stabilitate actualizat al Maltei pentru perioada 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (3) privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2011 și a emis un aviz cu privire la Programul de stabilitate actualizat al Maltei pentru perioada 2011-2014.

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Raportul privind mecanismul de alertă, în cadrul căruia Malta nu a fost identificată ca fiind unul dintre statele membre care vor face obiectul unei analize aprofundate. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Raportul privind mecanismul de alertă, în cadrul căruia Malta nu a fost identificată ca fiind unul dintre statele membre care vor face obiectul unei analize aprofundate.

| (5) | La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care a solicitat Comitetului pentru protecție socială ca, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și cu alte comitete, să își prezinte opiniile cu privire la acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Aceste opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(5)

La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care a solicitat Comitetului pentru protecție socială ca, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și cu alte comitete, să își prezinte opiniile cu privire la acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Aceste opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă.

| (6) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(6)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (7) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

| (8) | La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. |
| --- | --- |

(8)

La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă.

| (9) | La 30 aprilie 2012, Malta a prezentat Programul de stabilitate pentru perioada 2012-2015 și, la 23 aprilie 2012, Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(9)

La 30 aprilie 2012, Malta a prezentat Programul de stabilitate pentru perioada 2012-2015 și, la 23 aprilie 2012, Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (10) | Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a programului de stabilitate, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare este optimist, în special în ultimii ani ai perioadei la care se referă respectivul program, în comparație cu creșterea potențială estimată de Comisie. Obiectivul strategiei bugetare definite în cadrul programului de stabilitate vizează reducerea treptată a deficitului până la 0,3 % din PIB în 2015, după corectarea planificată a deficitului excesiv în 2011. Programul de stabilitate confirmă obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM), fixat anterior, cu privire la o poziție echilibrată din punct de vedere structural, care trebuie atins după sfârșitul perioadei acoperite de program. OTM reflectă în mod corespunzător cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Există riscul ca rezultatele în materie de deficit să fie mai slabe decât cele preconizate, din cauza (i) unor venituri mai mici, dat fiind scenariul macroeconomic ușor optimist; (ii) unor posibile depășiri ale cheltuielilor primare curente; și (iii) a restructurării în curs a companiei aeriene naționale (Air Malta) și a situației financiare a furnizorului de energie (Enemalta). Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), se preconizează că progresele anuale în vederea atingerii OTM vor respecta valoarea de referință de 0,5 % din PIB prevăzută în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere.
  Pe baza identificării de către Comisie a măsurilor cu caracter excepțional care sunt incluse în obiectivele bugetare, progresele medii realizate în vederea atingerii OTM sunt ușor mai ridicate (3⁄4 % din PIB), însă sunt repartizate în mod foarte inegal, în 2012 neînregistrându-se progrese, iar în 2013 urmând a se face un efort de 11⁄4 %. Conform informațiilor prezentate în programul de stabilitate, rata de creștere a cheltuielilor publice, care are în vedere măsurile discreționare privind veniturile, ar respecta criteriul de referință privind cheltuielile din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere pe tot parcursul perioadei acoperite de program. Cu toate acestea, riscurile la care sunt expuse obiectivele bugetare presupun faptul că ajustarea medie în vederea atingerii OTM ar putea fi mai lentă decât ar fi oportun. Conform programului de stabilitate, după atingerea nivelului record de 72 % din PIB în 2011, ponderea datoriei publice brute ar trebui să înceapă să scadă, pentru a atinge 65,3 % din PIB în 2015 (un procent care se situează în continuare peste valoarea de referință din tratat de 60 % din PIB).
  În conformitate cu planurile specificate în programul de stabilitate, Malta face progrese suficiente în vederea respectării, până la sfârșitul perioadei de tranziție (2015), a valorii de referință privind reducerea datoriei stabilită de Pactul de stabilitate și de creștere. Această evaluare este totuși supusă unor riscuri, dat fiind că ponderea datoriei s-ar putea dovedi a fi mai ridicată decât s-a estimat, având în vedere posibilitatea existenței unor deficite mai mari și a unor ajustări stoc-flux. Cadrul bugetar pe termen mediu al Maltei are în continuare un caracter neobligatoriu, ceea ce implică existența unui orizont de planificare bugetară relativ scurt. Programul de stabilitate anunță că guvernul are în vedere reforme ale procedurii bugetare anuale, inclusiv în ceea ce privește calendarul acesteia, și introducerea unei norme bugetare înscrise în Constituție, care să cuprindă mecanisme de monitorizare și de corectare, în conformitate cu modificările recente aduse cadrului de guvernanță pentru zona euro. |
| --- | --- |

(10)

Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a programului de stabilitate, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare este optimist, în special în ultimii ani ai perioadei la care se referă respectivul program, în comparație cu creșterea potențială estimată de Comisie. Obiectivul strategiei bugetare definite în cadrul programului de stabilitate vizează reducerea treptată a deficitului până la 0,3 % din PIB în 2015, după corectarea planificată a deficitului excesiv în 2011. Programul de stabilitate confirmă obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM), fixat anterior, cu privire la o poziție echilibrată din punct de vedere structural, care trebuie atins după sfârșitul perioadei acoperite de program. OTM reflectă în mod corespunzător cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Există riscul ca rezultatele în materie de deficit să fie mai slabe decât cele preconizate, din cauza (i) unor venituri mai mici, dat fiind scenariul macroeconomic ușor optimist; (ii) unor posibile depășiri ale cheltuielilor primare curente; și (iii) a restructurării în curs a companiei aeriene naționale (Air Malta) și a situației financiare a furnizorului de energie (Enemalta). Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), se preconizează că progresele anuale în vederea atingerii OTM vor respecta valoarea de referință de 0,5 % din PIB prevăzută în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere.

Pe baza identificării de către Comisie a măsurilor cu caracter excepțional care sunt incluse în obiectivele bugetare, progresele medii realizate în vederea atingerii OTM sunt ușor mai ridicate (3⁄4 % din PIB), însă sunt repartizate în mod foarte inegal, în 2012 neînregistrându-se progrese, iar în 2013 urmând a se face un efort de 11⁄4 %. Conform informațiilor prezentate în programul de stabilitate, rata de creștere a cheltuielilor publice, care are în vedere măsurile discreționare privind veniturile, ar respecta criteriul de referință privind cheltuielile din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere pe tot parcursul perioadei acoperite de program. Cu toate acestea, riscurile la care sunt expuse obiectivele bugetare presupun faptul că ajustarea medie în vederea atingerii OTM ar putea fi mai lentă decât ar fi oportun. Conform programului de stabilitate, după atingerea nivelului record de 72 % din PIB în 2011, ponderea datoriei publice brute ar trebui să înceapă să scadă, pentru a atinge 65,3 % din PIB în 2015 (un procent care se situează în continuare peste valoarea de referință din tratat de 60 % din PIB).

În conformitate cu planurile specificate în programul de stabilitate, Malta face progrese suficiente în vederea respectării, până la sfârșitul perioadei de tranziție (2015), a valorii de referință privind reducerea datoriei stabilită de Pactul de stabilitate și de creștere. Această evaluare este totuși supusă unor riscuri, dat fiind că ponderea datoriei s-ar putea dovedi a fi mai ridicată decât s-a estimat, având în vedere posibilitatea existenței unor deficite mai mari și a unor ajustări stoc-flux. Cadrul bugetar pe termen mediu al Maltei are în continuare un caracter neobligatoriu, ceea ce implică existența unui orizont de planificare bugetară relativ scurt. Programul de stabilitate anunță că guvernul are în vedere reforme ale procedurii bugetare anuale, inclusiv în ceea ce privește calendarul acesteia, și introducerea unei norme bugetare înscrise în Constituție, care să cuprindă mecanisme de monitorizare și de corectare, în conformitate cu modificările recente aduse cadrului de guvernanță pentru zona euro.

| (11) | În ceea ce privește sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, se estimează că Malta va avea o creștere pe termen lung a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, care va depăși considerabil media UE. O rată foarte scăzută a ocupării lucrătorilor în vârstă, inclusiv a femeilor în vârstă, vârsta relativ redusă de ieșire de pe piața muncii, precum și recurgerea la regimuri de pensionare anticipată reprezintă aspecte care agravează și mai mult situația. În decembrie 2010, un grup de lucru independent privind pensiile a prezentat propuneri pentru o nouă reformă a sistemului de pensii, în vederea stabilirii unei legături între rata pensionărilor și speranța de viață, precum și a introducerii de noi piloni în sistemul de pensii. Aceste propuneri au făcut obiectul unei consultări cu părțile interesate, însă guvernul nu a luat încă poziție în acest sens. Mai mult, programul național de reformă nu propune o strategie cuprinzătoare privind îmbătrânirea activă. Chiar dacă se au în vedere măsurile adoptate de Malta pentru a combate munca fără forme legale, impactul unei astfel de realități riscă totuși să exercite presiuni excesive asupra sustenabilității finanțelor publice. |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, se estimează că Malta va avea o creștere pe termen lung a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, care va depăși considerabil media UE. O rată foarte scăzută a ocupării lucrătorilor în vârstă, inclusiv a femeilor în vârstă, vârsta relativ redusă de ieșire de pe piața muncii, precum și recurgerea la regimuri de pensionare anticipată reprezintă aspecte care agravează și mai mult situația. În decembrie 2010, un grup de lucru independent privind pensiile a prezentat propuneri pentru o nouă reformă a sistemului de pensii, în vederea stabilirii unei legături între rata pensionărilor și speranța de viață, precum și a introducerii de noi piloni în sistemul de pensii. Aceste propuneri au făcut obiectul unei consultări cu părțile interesate, însă guvernul nu a luat încă poziție în acest sens. Mai mult, programul național de reformă nu propune o strategie cuprinzătoare privind îmbătrânirea activă. Chiar dacă se au în vedere măsurile adoptate de Malta pentru a combate munca fără forme legale, impactul unei astfel de realități riscă totuși să exercite presiuni excesive asupra sustenabilității finanțelor publice.

| (12) | Ca urmare a restructurării economiei malteze, s-a creat o disparitate între cererea și oferta de competențe, aceasta fiind accentuată de o rată redusă de absolvire în învățământul terțiar, precum și de un procent ridicat în ceea ce privește părăsirea timpurie a școlii. Este necesar să se depună în continuare eforturi pentru îmbunătățirea legăturilor dintre sistemul educațional și necesitățile pieței forței de muncă, astfel încât să se garanteze rezultate durabile. Până la sfârșitul anului 2012, Malta urmează să prezinte o strategie care să vizeze combaterea părăsirii timpurii a școlii. În plus, nu există un sistem cuprinzător de colectare și analizare a informațiilor cu privire la acest fenomen. |
| --- | --- |

(12)

Ca urmare a restructurării economiei malteze, s-a creat o disparitate între cererea și oferta de competențe, aceasta fiind accentuată de o rată redusă de absolvire în învățământul terțiar, precum și de un procent ridicat în ceea ce privește părăsirea timpurie a școlii. Este necesar să se depună în continuare eforturi pentru îmbunătățirea legăturilor dintre sistemul educațional și necesitățile pieței forței de muncă, astfel încât să se garanteze rezultate durabile. Până la sfârșitul anului 2012, Malta urmează să prezinte o strategie care să vizeze combaterea părăsirii timpurii a școlii. În plus, nu există un sistem cuprinzător de colectare și analizare a informațiilor cu privire la acest fenomen.

| (13) | Piața forței de muncă a Maltei este caracterizată în continuare de o rată scăzută a participării femeilor și a lucrătorilor în vârstă. Malta ia măsuri pentru a asigura femeilor un loc pe piața forței de muncă, recunoscând totodată dificultățile în ceea ce privește femeile în vârstă. Cu toate acestea, decalajul între femei și bărbați în ceea ce privește ocuparea unui loc de muncă este extrem de defavorabil femeilor, în primul rând din cauza ofertei insuficiente de structuri pentru îngrijirea copilului și de centre care să se ocupe de copii după programul școlar la prețuri accesibile, dar și din cauza nivelului scăzut de adoptare a unor măsuri destinate concilierii vieții private cu viața profesională, cum ar fi programul de lucru flexibil și munca la distanță. |
| --- | --- |

(13)

Piața forței de muncă a Maltei este caracterizată în continuare de o rată scăzută a participării femeilor și a lucrătorilor în vârstă. Malta ia măsuri pentru a asigura femeilor un loc pe piața forței de muncă, recunoscând totodată dificultățile în ceea ce privește femeile în vârstă. Cu toate acestea, decalajul între femei și bărbați în ceea ce privește ocuparea unui loc de muncă este extrem de defavorabil femeilor, în primul rând din cauza ofertei insuficiente de structuri pentru îngrijirea copilului și de centre care să se ocupe de copii după programul școlar la prețuri accesibile, dar și din cauza nivelului scăzut de adoptare a unor măsuri destinate concilierii vieții private cu viața profesională, cum ar fi programul de lucru flexibil și munca la distanță.

| (14) | Malta rămâne unul dintre puținele state membre cu un sistem generalizat de indexare a salariilor. Chiar dacă mecanismul prezintă unele caracteristici care ar putea atenua impactul, acesta comportă totuși riscul unor spirale salarii-prețuri, îndeosebi datorită faptului că prețurile la produsele importate nu sunt excluse de la indexare și pot afecta competitivitatea, în special în sectoarele cu utilizare intensivă a forței de muncă. Autoritățile au întreprins un proces de revizuire, însă rezultatele nu sunt încă disponibile, iar dezbaterea privind propunerile concrete de reformă nu a început încă. |
| --- | --- |

(14)

Malta rămâne unul dintre puținele state membre cu un sistem generalizat de indexare a salariilor. Chiar dacă mecanismul prezintă unele caracteristici care ar putea atenua impactul, acesta comportă totuși riscul unor spirale salarii-prețuri, îndeosebi datorită faptului că prețurile la produsele importate nu sunt excluse de la indexare și pot afecta competitivitatea, în special în sectoarele cu utilizare intensivă a forței de muncă. Autoritățile au întreprins un proces de revizuire, însă rezultatele nu sunt încă disponibile, iar dezbaterea privind propunerile concrete de reformă nu a început încă.

| (15) | În Malta, aprovizionarea cu energie depinde în continuare aproape exclusiv de importurile de petrol, în timp ce contribuția surselor regenerabile de energie rămâne marginală. Tarifele ridicate la energia electrică pot afecta competitivitatea întreprinderilor mici și mijlocii. Abordarea lacunelor în domeniul eficienței energetice ar permite, pe de o parte, îmbunătățirea competitivității și, pe de altă parte, atingerea obiectivelor în materie de energie și de climă. Au fost întreprinse numeroase inițiative în aceste domenii, în special pentru a încuraja utilizarea energiei fotovoltaice și a construi parcuri eoliene, pentru a stabili o legătură cu rețeaua de energie electrică a Siciliei și pentru a promova utilizarea de autoturisme eficiente din punctul de vedere al consumului de carburant. Cu toate acestea, este încă prea devreme pentru a constata eventualul impact al acestor inițiative, fiind necesar ca implementarea lor să fie monitorizată îndeaproape. |
| --- | --- |

(15)

În Malta, aprovizionarea cu energie depinde în continuare aproape exclusiv de importurile de petrol, în timp ce contribuția surselor regenerabile de energie rămâne marginală. Tarifele ridicate la energia electrică pot afecta competitivitatea întreprinderilor mici și mijlocii. Abordarea lacunelor în domeniul eficienței energetice ar permite, pe de o parte, îmbunătățirea competitivității și, pe de altă parte, atingerea obiectivelor în materie de energie și de climă. Au fost întreprinse numeroase inițiative în aceste domenii, în special pentru a încuraja utilizarea energiei fotovoltaice și a construi parcuri eoliene, pentru a stabili o legătură cu rețeaua de energie electrică a Siciliei și pentru a promova utilizarea de autoturisme eficiente din punctul de vedere al consumului de carburant. Cu toate acestea, este încă prea devreme pentru a constata eventualul impact al acestor inițiative, fiind necesar ca implementarea lor să fie monitorizată îndeaproape.

| (16) | Sistemul bancar al Maltei este foarte dezvoltat în raport cu dimensiunea economiei, cu active care reprezintă, în total, aproximativ 800 % din PIB. Dată fiind dimensiunea considerabilă a sectorului, perturbarea stabilității financiare ar putea avea un impact disproporționat asupra economiei țării. Încetinirea creșterii economice la nivel mondial a condus la o creștere a creditelor problematice, care nu a fost totuși însoțită de o creștere a provizioanelor. În special, expunerea semnificativă la piața imobiliară, care reprezintă peste jumătate din totalul împrumuturilor acordate propriilor rezidenți, constituie o sursă de vulnerabilitate, cu atât mai mult cu cât nu se poate exclude o nouă ajustare descendentă a prețurilor bunurilor imobiliare, în timp ce oferta de locuințe poate fi, pentru moment, excedentară. |
| --- | --- |

(16)

Sistemul bancar al Maltei este foarte dezvoltat în raport cu dimensiunea economiei, cu active care reprezintă, în total, aproximativ 800 % din PIB. Dată fiind dimensiunea considerabilă a sectorului, perturbarea stabilității financiare ar putea avea un impact disproporționat asupra economiei țării. Încetinirea creșterii economice la nivel mondial a condus la o creștere a creditelor problematice, care nu a fost totuși însoțită de o creștere a provizioanelor. În special, expunerea semnificativă la piața imobiliară, care reprezintă peste jumătate din totalul împrumuturilor acordate propriilor rezidenți, constituie o sursă de vulnerabilitate, cu atât mai mult cu cât nu se poate exclude o nouă ajustare descendentă a prețurilor bunurilor imobiliare, în timp ce oferta de locuințe poate fi, pentru moment, excedentară.

| (17) | Malta și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează îmbunătățirea competitivității, promovarea ocupării forței de muncă și a sustenabilității finanțelor publice. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus, iar rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor. |
| --- | --- |

(17)

Malta și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează îmbunătățirea competitivității, promovarea ocupării forței de muncă și a sustenabilității finanțelor publice. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus, iar rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor.

| (18) | În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Maltei și a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Malta, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin asigurarea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european sunt reflectate în recomandările de la punctele 1-6 de mai jos. |
| --- | --- |

(18)

În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Maltei și a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Malta, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin asigurarea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european sunt reflectate în recomandările de la punctele 1-6 de mai jos.

| (19) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate, iar avizul său (6) este reflectat îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(19)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate, iar avizul său (6) este reflectat îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca Malta să depună eforturi în perioada 2012-2013, astfel încât:

| 1. | Să consolideze strategia bugetară în 2012, prin intermediul unor măsuri permanente suplimentare pentru a asigura un progres adecvat în vederea atingerii OTM și pentru a menține deficitul sub 3 % din PIB fără a recurge la măsuri cu caracter excepțional; să continue, ulterior, consolidarea fiscală într-un ritm corespunzător, astfel încât să realizeze progrese suficiente în vederea atingerii OTM, inclusiv în ceea ce privește respectarea criteriului de referință privind cheltuielile, și în vederea respectării valorii de referință privind reducerea datoriei, specificând măsurile concrete care să susțină obiectivele în materie de deficit începând din 2013 și fiind totodată pregătită să adopte măsuri suplimentare în caz de neîndeplinire a obiectivelor; să pună în aplicare, până cel târziu la sfârșitul anului 2012, un cadru bugetar multianual obligatoriu, bazat pe norme; să sporească gradul de respectare a obligațiilor fiscale, să combată evaziunea fiscală și să reducă factorii care stimulează îndatorarea în ceea ce privește fiscalitatea întreprinderilor. |
| --- | --- |

1.

Să consolideze strategia bugetară în 2012, prin intermediul unor măsuri permanente suplimentare pentru a asigura un progres adecvat în vederea atingerii OTM și pentru a menține deficitul sub 3 % din PIB fără a recurge la măsuri cu caracter excepțional; să continue, ulterior, consolidarea fiscală într-un ritm corespunzător, astfel încât să realizeze progrese suficiente în vederea atingerii OTM, inclusiv în ceea ce privește respectarea criteriului de referință privind cheltuielile, și în vederea respectării valorii de referință privind reducerea datoriei, specificând măsurile concrete care să susțină obiectivele în materie de deficit începând din 2013 și fiind totodată pregătită să adopte măsuri suplimentare în caz de neîndeplinire a obiectivelor; să pună în aplicare, până cel târziu la sfârșitul anului 2012, un cadru bugetar multianual obligatoriu, bazat pe norme; să sporească gradul de respectare a obligațiilor fiscale, să combată evaziunea fiscală și să reducă factorii care stimulează îndatorarea în ceea ce privește fiscalitatea întreprinderilor.

| 2. | Să ia măsuri, fără alte întârzieri, pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii, care să cuprindă o creștere a vârstei efective de pensionare, inclusiv printr-o accelerare semnificativă a creșterii progresive a vârstei legale de pensionare comparativ cu legislația actuală și printr-o legătură clară între vârsta legală de pensionare și speranța de viață, precum și măsuri menite să încurajeze contribuția la fondurile de pensii private; să ia măsuri pentru a spori participarea lucrătorilor în vârstă pe piața forței de muncă și a descuraja utilizarea regimurilor de pensionare anticipată. |
| --- | --- |

2.

Să ia măsuri, fără alte întârzieri, pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii, care să cuprindă o creștere a vârstei efective de pensionare, inclusiv printr-o accelerare semnificativă a creșterii progresive a vârstei legale de pensionare comparativ cu legislația actuală și printr-o legătură clară între vârsta legală de pensionare și speranța de viață, precum și măsuri menite să încurajeze contribuția la fondurile de pensii private; să ia măsuri pentru a spori participarea lucrătorilor în vârstă pe piața forței de muncă și a descuraja utilizarea regimurilor de pensionare anticipată.

| 3. | Să ia măsuri pentru a reduce rata ridicată în ceea ce privește părăsirea timpurie a școlii; să continue eforturile în materie de politici în ceea ce privește sistemul educațional, în vederea satisfacerii cerințelor pieței forței de muncă în materie de competențe; să sporească oferta de structuri pentru îngrijirea copilului și să pună la dispoziție mai multe centre extrașcolare la prețuri accesibile, în vederea reducerii decalajului între femei și bărbați în ceea ce privește ocuparea unui loc de muncă. |
| --- | --- |

3.

Să ia măsuri pentru a reduce rata ridicată în ceea ce privește părăsirea timpurie a școlii; să continue eforturile în materie de politici în ceea ce privește sistemul educațional, în vederea satisfacerii cerințelor pieței forței de muncă în materie de competențe; să sporească oferta de structuri pentru îngrijirea copilului și să pună la dispoziție mai multe centre extrașcolare la prețuri accesibile, în vederea reducerii decalajului între femei și bărbați în ceea ce privește ocuparea unui loc de muncă.

| 4. | Să ia măsurile suplimentare necesare pentru a reforma, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, sistemul de negociere și de indexare a salariilor, pentru a reflecta mai bine evoluția productivității muncii și a reduce impactul prețurilor produselor importate asupra indicelui. |
| --- | --- |

4.

Să ia măsurile suplimentare necesare pentru a reforma, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, sistemul de negociere și de indexare a salariilor, pentru a reflecta mai bine evoluția productivității muncii și a reduce impactul prețurilor produselor importate asupra indicelui.

| 5. | Pentru a reduce gradul de dependență al Maltei în ceea ce privește petrolul importat, să intensifice eforturile menite să promoveze eficiența energetică și să mărească ponderea energiei obținute din surse regenerabile, monitorizând cu atenție mecanismele existente și acordând prioritate dezvoltării ulterioare a infrastructurii, inclusiv finalizării legăturii cu rețeaua de energie electrică a Siciliei. |
| --- | --- |

5.

Pentru a reduce gradul de dependență al Maltei în ceea ce privește petrolul importat, să intensifice eforturile menite să promoveze eficiența energetică și să mărească ponderea energiei obținute din surse regenerabile, monitorizând cu atenție mecanismele existente și acordând prioritate dezvoltării ulterioare a infrastructurii, inclusiv finalizării legăturii cu rețeaua de energie electrică a Siciliei.

| 6. | Să consolideze sectorul bancar, să ia măsuri menite să atenueze riscurile potențiale care decurg din expunerea semnificativă la piața imobiliară; să ia măsuri pentru a consolida în continuare provizioanele menite să acopere pierderile aferente creditelor neproductive. |
| --- | --- |

6.

Să consolideze sectorul bancar, să ia măsuri menite să atenueze riscurile potențiale care decurg din expunerea semnificativă la piața imobiliară; să ia măsuri pentru a consolida în continuare provizioanele menite să acopere pierderile aferente creditelor neproductive.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

2

(3)  JO C 215, 21.7.2011, p. 10.

3

(4)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

4

(5)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și cele temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, folosind metodologia stabilită de comun acord.

5

(6)  În temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/65

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei pentru perioada 2012-2015

2012/C 219/19

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (3) privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2011 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de convergență al Poloniei pentru perioada 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (3) privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2011 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de convergență al Poloniei pentru perioada 2011-2014.

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Polonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Polonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată.

| (5) | La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care Comitetul pentru protecție socială este invitat, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și alte comitete, să își prezinte opiniile privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Aceste opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(5)

La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care Comitetul pentru protecție socială este invitat, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și alte comitete, să își prezinte opiniile privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Aceste opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă.

| (6) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(6)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (7) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

| (8) | La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. |
| --- | --- |

(8)

La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă.

| (9) | La 25 aprilie 2012, Polonia a prezentat Programul de convergență pentru perioada 2012-2015 și, la 27 aprilie 2012, Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(9)

La 25 aprilie 2012, Polonia a prezentat Programul de convergență pentru perioada 2012-2015 și, la 27 aprilie 2012, Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (10) | Pe baza evaluării programului de convergență în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din program este plauzibil și este în conformitate cu previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012. Obiectivul strategiei bugetare prezentate în cadrul programului de convergență este corectarea deficitului excesiv până în 2012 și atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM) până în 2015. Programul de convergență confirmă OTM, și anume un deficit structural de 1 % din PIB, care reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Corectarea planificată a deficitului este în conformitate cu termenul stabilit de Consiliu, iar efortul bugetar prevăzut este în conformitate cu recomandarea Consiliului emisă în temeiul procedurii de deficit excesiv. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5) și în vederea atingerii OTM, se prevede un progres anual mai mare de 0,5 % din PIB (în termeni structurali). Rata de creștere a cheltuielilor publice, care ia în considerare măsurile discreționare în materie de venituri, este în conformitate cu indicatorul din Pactul de stabilitate și de creștere pentru întreaga perioadă corespunzătoare programului, dar, în 2013, depășește cu puțin criteriul de referință privind cheltuielile, conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012. Pentru a înregistra suficiente progrese în vederea atingerii OTM, ar putea fi necesare eforturi suplimentare, deoarece, în principal, acest obiectiv se bazează pe reducerea importantă a cheltuielilor publice pentru investiții și nu este susținut suficient de măsuri detaliate în ultimii ani ai programului de convergență. Se estimează că, în Polonia, datoria publică generală va rămâne sub 60 % din PIB pe parcursul perioadei în care se desfășoară programul. Conform previziunilor autorităților naționale, datoria va scădea treptat, de la 56,3 % din PIB în 2011 la 49,7 % din PIB în 2015, însă Comisia, luând în considerare riscurile posibile privind planurile de consolidare, se așteaptă ca această îmbunătățire a situației să fie mai lentă. |
| --- | --- |

(10)

Pe baza evaluării programului de convergență în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din program este plauzibil și este în conformitate cu previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012. Obiectivul strategiei bugetare prezentate în cadrul programului de convergență este corectarea deficitului excesiv până în 2012 și atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM) până în 2015. Programul de convergență confirmă OTM, și anume un deficit structural de 1 % din PIB, care reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Corectarea planificată a deficitului este în conformitate cu termenul stabilit de Consiliu, iar efortul bugetar prevăzut este în conformitate cu recomandarea Consiliului emisă în temeiul procedurii de deficit excesiv. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5) și în vederea atingerii OTM, se prevede un progres anual mai mare de 0,5 % din PIB (în termeni structurali). Rata de creștere a cheltuielilor publice, care ia în considerare măsurile discreționare în materie de venituri, este în conformitate cu indicatorul din Pactul de stabilitate și de creștere pentru întreaga perioadă corespunzătoare programului, dar, în 2013, depășește cu puțin criteriul de referință privind cheltuielile, conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012. Pentru a înregistra suficiente progrese în vederea atingerii OTM, ar putea fi necesare eforturi suplimentare, deoarece, în principal, acest obiectiv se bazează pe reducerea importantă a cheltuielilor publice pentru investiții și nu este susținut suficient de măsuri detaliate în ultimii ani ai programului de convergență. Se estimează că, în Polonia, datoria publică generală va rămâne sub 60 % din PIB pe parcursul perioadei în care se desfășoară programul. Conform previziunilor autorităților naționale, datoria va scădea treptat, de la 56,3 % din PIB în 2011 la 49,7 % din PIB în 2015, însă Comisia, luând în considerare riscurile posibile privind planurile de consolidare, se așteaptă ca această îmbunătățire a situației să fie mai lentă.

| (11) | Guvernul nu a adoptat încă măsurile necesare pentru a pune în aplicare, până în 2013, norme permanente în materie de cheltuieli. Această normă permanentă este în curs de redactare, iar până în prezent nu au fost făcute publice detalii în acest sens. În plus, nu s-au înregistrat progrese în ceea ce privește adaptarea clasificării conturilor naționale la sistemul european de conturi (standardele SEC95) și în ceea ce privește îmbunătățirea coordonării între diferitele niveluri de guvernare implicate în procedura bugetară. |
| --- | --- |

(11)

Guvernul nu a adoptat încă măsurile necesare pentru a pune în aplicare, până în 2013, norme permanente în materie de cheltuieli. Această normă permanentă este în curs de redactare, iar până în prezent nu au fost făcute publice detalii în acest sens. În plus, nu s-au înregistrat progrese în ceea ce privește adaptarea clasificării conturilor naționale la sistemul european de conturi (standardele SEC95) și în ceea ce privește îmbunătățirea coordonării între diferitele niveluri de guvernare implicate în procedura bugetară.

| (12) | Nivelul șomajului în rândul tinerilor se situează peste media UE și este, în mare parte, rezultatul inadecvării calificărilor și al accesului limitat la stagii de ucenicie și de formare la locul de muncă. Sunt prevăzute măsuri menite să faciliteze intrarea tinerilor pe piața muncii. Se pare că principala cauză a segmentării pieței muncii și a ratei de sărăcie în rândul persoanelor încadrate în muncă, care se numără printre cele mai ridicate din Uniune, este faptul că, în unele cazuri, se recurge în mod abuziv la activitatea independentă și la contracte de drept civil care nu sunt reglementate de legislația în domeniul muncii. În plus, ar trebui să se revizuiască domeniul de aplicare și să se stabilească un nivel adecvat de prestații pentru exercitarea unei activități profesionale în cazul persoanelor cu venituri reduse. |
| --- | --- |

(12)

Nivelul șomajului în rândul tinerilor se situează peste media UE și este, în mare parte, rezultatul inadecvării calificărilor și al accesului limitat la stagii de ucenicie și de formare la locul de muncă. Sunt prevăzute măsuri menite să faciliteze intrarea tinerilor pe piața muncii. Se pare că principala cauză a segmentării pieței muncii și a ratei de sărăcie în rândul persoanelor încadrate în muncă, care se numără printre cele mai ridicate din Uniune, este faptul că, în unele cazuri, se recurge în mod abuziv la activitatea independentă și la contracte de drept civil care nu sunt reglementate de legislația în domeniul muncii. În plus, ar trebui să se revizuiască domeniul de aplicare și să se stabilească un nivel adecvat de prestații pentru exercitarea unei activități profesionale în cazul persoanelor cu venituri reduse.

| (13) | În a doua jumătate a anului 2011, Polonia a început procesul de punere în aplicare a unei reforme ambițioase a sistemului de învățământ superior. Aceasta urmărește consolidarea legăturilor dintre universități și întreprinderi și găsirea de soluții la necorelarea între competențe și locuri de muncă. Scopul reformei este de a îmbunătăți flexibilitatea cursurilor și capacitatea acestora de a se adapta în funcție de evoluția necesităților de pe piața forței de muncă. Prin această reformă se promovează, de asemenea, activitățile independente. Mai trebuie însă îmbunătățită relevanța și calitatea cursurilor oferite, cu un accent special pe organismele private de învățământ superior. |
| --- | --- |

(13)

În a doua jumătate a anului 2011, Polonia a început procesul de punere în aplicare a unei reforme ambițioase a sistemului de învățământ superior. Aceasta urmărește consolidarea legăturilor dintre universități și întreprinderi și găsirea de soluții la necorelarea între competențe și locuri de muncă. Scopul reformei este de a îmbunătăți flexibilitatea cursurilor și capacitatea acestora de a se adapta în funcție de evoluția necesităților de pe piața forței de muncă. Prin această reformă se promovează, de asemenea, activitățile independente. Mai trebuie însă îmbunătățită relevanța și calitatea cursurilor oferite, cu un accent special pe organismele private de învățământ superior.

| (14) | Este necesară o mai mare participare a femeilor la piața muncii, ceea ce presupune o îmbunătățire a sistemului de îngrijire a copiilor. În prezent, Polonia are cea mai scăzută rată de înscrieri în învățământul preșcolar din Europa. Acest fapt se datorează numărului insuficient de locuri și faptului că nu există infrastructuri adecvate și personal calificat. Guvernul a declarat că va pune la dispoziție fonduri suplimentare pentru înființarea de instituții pentru îngrijirea copiilor de vârstă preșcolară (3-5 ani), însă acest lucru nu se reflectă în legea bugetară pentru 2012, care prevede o scădere a fondurilor alocate pentru educație. Acest lucru a condus, în unele municipalități, la închiderea de școli și grădinițe. |
| --- | --- |

(14)

Este necesară o mai mare participare a femeilor la piața muncii, ceea ce presupune o îmbunătățire a sistemului de îngrijire a copiilor. În prezent, Polonia are cea mai scăzută rată de înscrieri în învățământul preșcolar din Europa. Acest fapt se datorează numărului insuficient de locuri și faptului că nu există infrastructuri adecvate și personal calificat. Guvernul a declarat că va pune la dispoziție fonduri suplimentare pentru înființarea de instituții pentru îngrijirea copiilor de vârstă preșcolară (3-5 ani), însă acest lucru nu se reflectă în legea bugetară pentru 2012, care prevede o scădere a fondurilor alocate pentru educație. Acest lucru a condus, în unele municipalități, la închiderea de școli și grădinițe.

| (15) | Pentru a rezolva problema participării scăzute a lucrătorilor în vârstă la piața forței de muncă, Polonia a adoptat o reformă generală a sistemului de pensii. Vârsta legală de pensionare va crește treptat începând din 2013, urmând ca, până în 2020 pentru bărbați (în prezent 65 de ani), și până în 2040 pentru femei (în prezent 60 de ani), să ajungă la 67 de ani. Polonia și-a continuat eforturile de limitare a condițiilor favorabile de pensionare de care beneficiază personalul în uniformă. În 2011, Polonia a introdus unele modificări la fondul de asigurări sociale pentru agricultori (KRUS). Însă această reformă are caracter temporar și nu este suficientă din perspectiva pieței forței de muncă. Minerii beneficiază în continuare de un regim special de pensii. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a rezolva problema participării scăzute a lucrătorilor în vârstă la piața forței de muncă, Polonia a adoptat o reformă generală a sistemului de pensii. Vârsta legală de pensionare va crește treptat începând din 2013, urmând ca, până în 2020 pentru bărbați (în prezent 65 de ani), și până în 2040 pentru femei (în prezent 60 de ani), să ajungă la 67 de ani. Polonia și-a continuat eforturile de limitare a condițiilor favorabile de pensionare de care beneficiază personalul în uniformă. În 2011, Polonia a introdus unele modificări la fondul de asigurări sociale pentru agricultori (KRUS). Însă această reformă are caracter temporar și nu este suficientă din perspectiva pieței forței de muncă. Minerii beneficiază în continuare de un regim special de pensii.

| (16) | Recentele reforme menite să îmbunătățească mediul de cercetare vizează acordarea de fonduri speciale instituțiilor cu cele mai bune performanțe. Programul național de cercetare, adoptat în august 2011, reprezintă un pas important în această direcție. Cu toate acestea, este încă neclar modul în care prioritățile menționate în programul respectiv sunt legate și puse în aplicare în cadrul politicii în domeniul inovării și al sectorului industrial. |
| --- | --- |

(16)

Recentele reforme menite să îmbunătățească mediul de cercetare vizează acordarea de fonduri speciale instituțiilor cu cele mai bune performanțe. Programul național de cercetare, adoptat în august 2011, reprezintă un pas important în această direcție. Cu toate acestea, este încă neclar modul în care prioritățile menționate în programul respectiv sunt legate și puse în aplicare în cadrul politicii în domeniul inovării și al sectorului industrial.

| (17) | Restricțiile actuale în ceea ce privește furnizarea de servicii profesionale reprezintă un obstacol major în calea creșterii, în special în domeniile construcțiilor, transporturilor și sănătății. Guvernul a anunțat un plan de reducere cu 50 % a reglementărilor privind serviciile profesionale, atât în ceea ce privește calificările în materie de educație, cât și acordarea de licențe. Dar, în ciuda eforturilor depuse în ultima perioadă, întreprinderilor le revine în continuare o sarcină administrativă mare, iar administrația publică este în continuare ineficientă. Printre principalele domenii problematice se numără nivelul ridicat al costurilor de conformitate, complexitatea și caracterul instabil al legislației fiscale, executarea defectuoasă a contractelor, procedurile îndelungate și greoaie de acordare a licențelor și a permiselor, precum și legislația în domeniile înregistrării proprietăților și zonării. Procedurile judiciare și alte acțiuni în instanță sunt greoaie și numărul acțiunilor aflate pe rolul instanțelor este relativ ridicat. |
| --- | --- |

(17)

Restricțiile actuale în ceea ce privește furnizarea de servicii profesionale reprezintă un obstacol major în calea creșterii, în special în domeniile construcțiilor, transporturilor și sănătății. Guvernul a anunțat un plan de reducere cu 50 % a reglementărilor privind serviciile profesionale, atât în ceea ce privește calificările în materie de educație, cât și acordarea de licențe. Dar, în ciuda eforturilor depuse în ultima perioadă, întreprinderilor le revine în continuare o sarcină administrativă mare, iar administrația publică este în continuare ineficientă. Printre principalele domenii problematice se numără nivelul ridicat al costurilor de conformitate, complexitatea și caracterul instabil al legislației fiscale, executarea defectuoasă a contractelor, procedurile îndelungate și greoaie de acordare a licențelor și a permiselor, precum și legislația în domeniile înregistrării proprietăților și zonării. Procedurile judiciare și alte acțiuni în instanță sunt greoaie și numărul acțiunilor aflate pe rolul instanțelor este relativ ridicat.

| (18) | Creșterea și concurența în sectorul energetic sunt blocate din cauza întârzierilor înregistrate la nivelul punerii în aplicare a legislației UE, în special al celui de al doilea și al celui de al treilea pachet privind energia și a Directivei 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (6) (Directiva privind energia regenerabilă), și ca urmare a procedurilor privind încălcarea dreptului aflate în desfășurare. Se înregistrează progrese considerabile în ceea ce privește rețeaua de autostrăzi și drumuri expres, care beneficiază de sprijin din fondurile UE, însă necesitatea investițiilor în rețeaua feroviară este și mai urgentă, dată fiind starea precară a infrastructurii. Polonia nu utilizează toate resursele Fondului de coeziune disponibile în acest scop. Există încă elemente care împiedică funcționarea eficientă a pieței transporturilor feroviare. |
| --- | --- |

(18)

Creșterea și concurența în sectorul energetic sunt blocate din cauza întârzierilor înregistrate la nivelul punerii în aplicare a legislației UE, în special al celui de al doilea și al celui de al treilea pachet privind energia și a Directivei 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (6) (Directiva privind energia regenerabilă), și ca urmare a procedurilor privind încălcarea dreptului aflate în desfășurare. Se înregistrează progrese considerabile în ceea ce privește rețeaua de autostrăzi și drumuri expres, care beneficiază de sprijin din fondurile UE, însă necesitatea investițiilor în rețeaua feroviară este și mai urgentă, dată fiind starea precară a infrastructurii. Polonia nu utilizează toate resursele Fondului de coeziune disponibile în acest scop. Există încă elemente care împiedică funcționarea eficientă a pieței transporturilor feroviare.

| (19) | Polonia și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează stimularea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea competitivității, consolidarea sustenabilității finanțelor publice și întărirea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus, iar rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor. |
| --- | --- |

(19)

Polonia și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează stimularea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea competitivității, consolidarea sustenabilității finanțelor publice și întărirea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus, iar rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor.

| (20) | În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Poloniei și a evaluat programul de convergență și programul național de reformă. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Polonia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-6 de mai jos. |
| --- | --- |

(20)

În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Poloniei și a evaluat programul de convergență și programul național de reformă. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Polonia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările de la punctele 1-6 de mai jos.

| (21) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de convergență, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(21)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de convergență, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca Polonia să întreprindă acțiuni în perioada 2012-2013 astfel încât:

| 1. | Să asigure realizarea progreselor prevăzute în direcția corectării deficitului excesiv. În acest scop, să execute integral bugetul pentru 2012 și să facă efortul de ajustare structurală inclus în recomandările Consiliului din cadrul procedurii de deficit excesiv; ulterior, să precizeze măsurile necesare pentru a asigura punerea în aplicare a strategiei bugetare pentru 2013 și ulterior conform previziunilor, asigurând un efort de ajustare structurală adecvată pentru a înregistra progrese suficiente în vederea atingerii OTM, inclusiv pentru a îndeplini criteriul de referință privind cheltuielile; să reducă cât mai puțin, în viitor, cheltuielile menite să stimuleze creșterea și să îmbunătățească respectarea normelor fiscale. |
| --- | --- |

1.

Să asigure realizarea progreselor prevăzute în direcția corectării deficitului excesiv. În acest scop, să execute integral bugetul pentru 2012 și să facă efortul de ajustare structurală inclus în recomandările Consiliului din cadrul procedurii de deficit excesiv; ulterior, să precizeze măsurile necesare pentru a asigura punerea în aplicare a strategiei bugetare pentru 2013 și ulterior conform previziunilor, asigurând un efort de ajustare structurală adecvată pentru a înregistra progrese suficiente în vederea atingerii OTM, inclusiv pentru a îndeplini criteriul de referință privind cheltuielile; să reducă cât mai puțin, în viitor, cheltuielile menite să stimuleze creșterea și să îmbunătățească respectarea normelor fiscale.

| 2. | Să accelereze reforma cadrului fiscal prin adoptarea unor acte legislative care să permită introducerea, până în 2013, a unei norme cu caracter permanent în materie de cheltuieli, compatibilă cu Sistemul european de conturi; să adopte măsuri pentru consolidarea mecanismelor de cooperare între diferitele niveluri de guvernare în ceea ce privește procedurile bugetare pe termen mediu și cele anuale. |
| --- | --- |

2.

Să accelereze reforma cadrului fiscal prin adoptarea unor acte legislative care să permită introducerea, până în 2013, a unei norme cu caracter permanent în materie de cheltuieli, compatibilă cu Sistemul european de conturi; să adopte măsuri pentru consolidarea mecanismelor de cooperare între diferitele niveluri de guvernare în ceea ce privește procedurile bugetare pe termen mediu și cele anuale.

| 3. | Să reducă șomajul în rândul tinerilor, să sporească numărul de stagii de ucenicie și de formare la locul de muncă, să îmbunătățească calitatea formării profesionale și să adopte strategia propusă de învățare pe tot parcursul vieții; să îmbunătățească compatibilitatea rezultatelor în domeniul educației cu necesitățile pieței forței de muncă și să amelioreze calitatea învățământului; să combată segmentarea pieței muncii și sărăcia persoanelor încadrate în muncă, să limiteze încheierea nejustificată a contractelor de drept civil și să prevadă perioada de probă și în cazul contractelor permanente. |
| --- | --- |

3.

Să reducă șomajul în rândul tinerilor, să sporească numărul de stagii de ucenicie și de formare la locul de muncă, să îmbunătățească calitatea formării profesionale și să adopte strategia propusă de învățare pe tot parcursul vieții; să îmbunătățească compatibilitatea rezultatelor în domeniul educației cu necesitățile pieței forței de muncă și să amelioreze calitatea învățământului; să combată segmentarea pieței muncii și sărăcia persoanelor încadrate în muncă, să limiteze încheierea nejustificată a contractelor de drept civil și să prevadă perioada de probă și în cazul contractelor permanente.

| 4. | Să își intensifice eforturile menite să asigure o mai mare participare a femeilor pe piața muncii și să sporească ratele de înscriere a copiilor în structurile de îngrijire și în sistemul de învățământ preșcolar, prin asigurarea unei finanțări și a unor investiții stabile în infrastructura publică, a unui personal calificat și a accesului în condiții rezonabile la aceste structuri; să combată practicile existente în ceea ce privește pensionarea anticipată, în vederea măririi vârstei de pensionare; să elimine treptat sistemul special de pensii pentru mineri, în vederea integrării acestora în sistemul general; să adopte măsuri permanente mai ambițioase pentru a reforma KRUS, astfel încât acesta să reflecte mai bine veniturile individuale. |
| --- | --- |

4.

Să își intensifice eforturile menite să asigure o mai mare participare a femeilor pe piața muncii și să sporească ratele de înscriere a copiilor în structurile de îngrijire și în sistemul de învățământ preșcolar, prin asigurarea unei finanțări și a unor investiții stabile în infrastructura publică, a unui personal calificat și a accesului în condiții rezonabile la aceste structuri; să combată practicile existente în ceea ce privește pensionarea anticipată, în vederea măririi vârstei de pensionare; să elimine treptat sistemul special de pensii pentru mineri, în vederea integrării acestora în sistemul general; să adopte măsuri permanente mai ambițioase pentru a reforma KRUS, astfel încât acesta să reflecte mai bine veniturile individuale.

| 5. | Să adopte măsuri suplimentare menite să asigure un mediu de afaceri favorabil inovării, prin asigurarea unei mai bune legături între cercetare, inovare și sectorul industrial și prin stabilirea domeniilor prioritare și a instrumentelor comune care sprijină întreg ciclul de inovare; să îmbunătățească accesul la finanțare pentru activitățile de cercetare și inovare prin garanții și finanțare provizorie (bridge financing). |
| --- | --- |

5.

Să adopte măsuri suplimentare menite să asigure un mediu de afaceri favorabil inovării, prin asigurarea unei mai bune legături între cercetare, inovare și sectorul industrial și prin stabilirea domeniilor prioritare și a instrumentelor comune care sprijină întreg ciclul de inovare; să îmbunătățească accesul la finanțare pentru activitățile de cercetare și inovare prin garanții și finanțare provizorie (bridge financing).

| 6. | Să își intensifice eforturile de îmbunătățire a măsurilor de stimulare a investițiilor în capacitatea de producție energetică și în eficiența energetică în întregul lanț energetic, să accelereze procesul de dezvoltare a rețelei de energie electrică, inclusiv a interconexiunilor transfrontaliere, precum și să elimine obstacolele din calea schimburilor transfrontaliere de energie electrică și să consolideze concurența în sectorul gazelor, prin eliminarea progresivă a prețurilor reglementate și prin crearea unei platforme de comercializare a gazului; să consolideze rolul și resursele de care dispun autoritățile de reglementare a pieței feroviare și să asigure punerea în aplicare rapidă și eficientă a proiectelor de investiții în sectorul feroviar; să reducă restricțiile privind serviciile profesionale și să simplifice executarea contractelor și cerințele pentru autorizațiile de construcție. |
| --- | --- |

6.

Să își intensifice eforturile de îmbunătățire a măsurilor de stimulare a investițiilor în capacitatea de producție energetică și în eficiența energetică în întregul lanț energetic, să accelereze procesul de dezvoltare a rețelei de energie electrică, inclusiv a interconexiunilor transfrontaliere, precum și să elimine obstacolele din calea schimburilor transfrontaliere de energie electrică și să consolideze concurența în sectorul gazelor, prin eliminarea progresivă a prețurilor reglementate și prin crearea unei platforme de comercializare a gazului; să consolideze rolul și resursele de care dispun autoritățile de reglementare a pieței feroviare și să asigure punerea în aplicare rapidă și eficientă a proiectelor de investiții în sectorul feroviar; să reducă restricțiile privind serviciile profesionale și să simplifice executarea contractelor și cerințele pentru autorizațiile de construcție.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

2

(3)  JO C 217, 23.7.2011, p. 5.

3

(4)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

4

(5)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și cele temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, folosind metodologia stabilită de comun acord.

5

(6)  JO L 140, 5.6.2009, p. 16.

6

(7)  În temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/69 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/69

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Portugaliei pentru perioada 2012-2016

2012/C 219/20

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (3) privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2011. |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (3) privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2011.

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020.

| (5) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(5)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (6) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. |
| --- | --- |

(6)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

| (7) | La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă.

| (8) | La 2 mai 2012, Portugalia a prezentat Programul de stabilitate, care acoperă perioada 2012-2016 și, la 7 mai 2012, Programul național de reformă pentru 2012. |
| --- | --- |

(8)

La 2 mai 2012, Portugalia a prezentat Programul de stabilitate, care acoperă perioada 2012-2016 și, la 7 mai 2012, Programul național de reformă pentru 2012.

| (9) | La 17 mai 2011, Consiliul a adoptat Decizia de punere în aplicare 2011/344/UE (4) prin care se pune la dispoziția Portugaliei asistență financiară pe termen mediu, pentru o perioadă de trei ani, între 2011 și 2014, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului din 11 mai 2010 de instituire a unui mecanism european de stabilizare financiară (5). Memorandumul de înțelegere însoțitor, semnat de asemenea la 17 mai 2011, și completările ulterioare la acesta prevăd condițiile de politică economică pe baza cărora este acordată asistența financiară. |
| --- | --- |

(9)

La 17 mai 2011, Consiliul a adoptat Decizia de punere în aplicare 2011/344/UE (4) prin care se pune la dispoziția Portugaliei asistență financiară pe termen mediu, pentru o perioadă de trei ani, între 2011 și 2014, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului din 11 mai 2010 de instituire a unui mecanism european de stabilizare financiară (5). Memorandumul de înțelegere însoțitor, semnat de asemenea la 17 mai 2011, și completările ulterioare la acesta prevăd condițiile de politică economică pe baza cărora este acordată asistența financiară.

| (10) | Portugalia a realizat progrese considerabile pe mai multe planuri, însă se confruntă în continuare cu provocări majore. Atingerea obiectivelor fiscale este în continuare esențială pentru ca guvernul să poată redobândi accesul deplin pe piață în perioada programului de ajustare economică. În vederea limitării riscurilor la care sunt expuse obiectivele fiscale pentru anul 2012, punerea în aplicare rapidă și fermă a măsurilor fiscale structurale din cadrul programului de ajustare economică este de o importanță capitală. În același timp, guvernul trebuie să continue reformele menite să răspundă provocărilor în materie de competitivitate cu care se confruntă Portugalia. Bugetul pentru 2012 nu continuă planurile anterioare de „devalorizare fiscală”. Prin urmare, este cu atât mai important să se adopte rapid reforme structurale suplimentare privind piața muncii și piața de produse, în vederea reducerii costului unitar al muncii, sporirii flexibilității și reducerii barierelor la intrare. Guvernul va trebui să dea dovadă de perseverență și de fermitate pentru a învinge puternicele interese înrădăcinate care stau în calea reformelor. |
| --- | --- |

(10)

Portugalia a realizat progrese considerabile pe mai multe planuri, însă se confruntă în continuare cu provocări majore. Atingerea obiectivelor fiscale este în continuare esențială pentru ca guvernul să poată redobândi accesul deplin pe piață în perioada programului de ajustare economică. În vederea limitării riscurilor la care sunt expuse obiectivele fiscale pentru anul 2012, punerea în aplicare rapidă și fermă a măsurilor fiscale structurale din cadrul programului de ajustare economică este de o importanță capitală. În același timp, guvernul trebuie să continue reformele menite să răspundă provocărilor în materie de competitivitate cu care se confruntă Portugalia. Bugetul pentru 2012 nu continuă planurile anterioare de „devalorizare fiscală”. Prin urmare, este cu atât mai important să se adopte rapid reforme structurale suplimentare privind piața muncii și piața de produse, în vederea reducerii costului unitar al muncii, sporirii flexibilității și reducerii barierelor la intrare. Guvernul va trebui să dea dovadă de perseverență și de fermitate pentru a învinge puternicele interese înrădăcinate care stau în calea reformelor.

| (11) | În general, a treia revizuire a programului de ajustare economică a concluzionat că punerea în aplicare de către Portugalia a condiționalității stabilite în memorandumul de înțelegere di 17 mai 2011 este în continuare pe drumul cel bun. În special, obiectivul deficitului fiscal pentru 2011 (5,9 % din PIB) a fost depășit, prin recurgerea la un transfer al fondurilor de pensii ale băncilor către stat, în valoare de 31⁄2 % din PIB. În ciuda acestei operațiuni cu caracter excepțional, consolidarea structurală din 2011 a fost considerabilă și s-a ridicat la 31⁄2 % din PIB. Băncile sunt pe cale de a îndeplini cerințele de capital prevăzute de programul de ajustare economică până la sfârșitul lui 2012, însă este necesară îmbunătățirea suplimentară, în 2012, a pozițiilor de capital, în conformitate cu cerințele programului menționat și ca urmare a cerinței Autorității bancare europene de a ține seama de datoria suverană, a programului special de verificări la fața locului și a transferului prevăzut al planurilor de pensii private ale băncilor. La începutul lunii iunie 2012, guvernul a anunțat că va furniza fonduri publice pentru trei bănci majore, ceea ce va permite îndeplinirea cerințelor de capital în temeiul programului de ajustare economică. Cea de a patra revizuire la nivel de personal a programului de ajustare economică, care s-a încheiat la începutul lunii iunie 2012, a confirmat rezultatele celei de a treia revizuiri, conform căreia programul este pe calea cea bună. |
| --- | --- |

(11)

În general, a treia revizuire a programului de ajustare economică a concluzionat că punerea în aplicare de către Portugalia a condiționalității stabilite în memorandumul de înțelegere di 17 mai 2011 este în continuare pe drumul cel bun. În special, obiectivul deficitului fiscal pentru 2011 (5,9 % din PIB) a fost depășit, prin recurgerea la un transfer al fondurilor de pensii ale băncilor către stat, în valoare de 31⁄2 % din PIB. În ciuda acestei operațiuni cu caracter excepțional, consolidarea structurală din 2011 a fost considerabilă și s-a ridicat la 31⁄2 % din PIB. Băncile sunt pe cale de a îndeplini cerințele de capital prevăzute de programul de ajustare economică până la sfârșitul lui 2012, însă este necesară îmbunătățirea suplimentară, în 2012, a pozițiilor de capital, în conformitate cu cerințele programului menționat și ca urmare a cerinței Autorității bancare europene de a ține seama de datoria suverană, a programului special de verificări la fața locului și a transferului prevăzut al planurilor de pensii private ale băncilor. La începutul lunii iunie 2012, guvernul a anunțat că va furniza fonduri publice pentru trei bănci majore, ceea ce va permite îndeplinirea cerințelor de capital în temeiul programului de ajustare economică. Cea de a patra revizuire la nivel de personal a programului de ajustare economică, care s-a încheiat la începutul lunii iunie 2012, a confirmat rezultatele celei de a treia revizuiri, conform căreia programul este pe calea cea bună.

| (12) | Scăderea PIB-ului în 2011 a fost mai puțin pronunțată decât se preconizase, deoarece exporturile și consumul au dat rezultate mai bune decât se prevăzuse. Cu toate acestea, cel de al patrulea trimestru din 2011 și începutul anului 2012 au fost caracterizate de o cerere internă scăzută, o creștere rapidă a șomajului și un nivel redus al încrederii întreprinderilor. În conformitate cu previziunile pentru primăvara anului 2012 ale serviciilor Comisiei, prognoza pentru 2012 s-a deteriorat, iar în momentul de față se preconizează că PIB-ul va scădea cu 3,3 %. Creșterea economică în 2013 va fi mai limitată decât se preconizase inițial. Deși ajustarea externă a fost deosebit de rapidă până în prezent, exporturile portugheze obținând cote de piață mai mari în afara Uniunii, iar importurile scăzând considerabil, durabilitatea acesteia este încă incertă. Având în vedere datoria externă considerabilă pe care a acumulat-o Portugalia, este necesară o ajustare suplimentară substanțială, cu caracter structural. |
| --- | --- |

(12)

Scăderea PIB-ului în 2011 a fost mai puțin pronunțată decât se preconizase, deoarece exporturile și consumul au dat rezultate mai bune decât se prevăzuse. Cu toate acestea, cel de al patrulea trimestru din 2011 și începutul anului 2012 au fost caracterizate de o cerere internă scăzută, o creștere rapidă a șomajului și un nivel redus al încrederii întreprinderilor. În conformitate cu previziunile pentru primăvara anului 2012 ale serviciilor Comisiei, prognoza pentru 2012 s-a deteriorat, iar în momentul de față se preconizează că PIB-ul va scădea cu 3,3 %. Creșterea economică în 2013 va fi mai limitată decât se preconizase inițial. Deși ajustarea externă a fost deosebit de rapidă până în prezent, exporturile portugheze obținând cote de piață mai mari în afara Uniunii, iar importurile scăzând considerabil, durabilitatea acesteia este încă incertă. Având în vedere datoria externă considerabilă pe care a acumulat-o Portugalia, este necesară o ajustare suplimentară substanțială, cu caracter structural.

| (13) | Bugetul pentru 2012 vizează un obiectiv de deficit public de 4,5 % din PIB, care este în conformitate cu cerințele programului de ajustare economică și cu recomandările Consiliului către Portugalia din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive. Planurile de consolidare fiscală pe termen mediu prezentate în cadrul programului de stabilitate respectă, de asemenea, obiectivele principale privind deficitul prevăzute în programul de ajustare economică și, până în 2013, se preconizează un raport deficit-PIB de 3 % din PIB. Bugetul pentru 2012 include măsuri de consolidare în valoare de peste 5 % din PIB, alcătuite din măsuri structurale permanente. Două treimi din măsuri se referă la cheltuieli și includ reducerea semnificativă a salariilor din sectorul public și a pensiilor, reducerea numărului funcționarilor publici cu 2 % (în echivalent normă întreagă), precum și raționalizarea întreprinderilor deținute de stat. În ceea ce privește veniturile, bugetul prevede o reducere a scutirilor de impozite, o creștere a numărului de bunuri și servicii supuse la plata cotei standard de TVA, un nivel mai ridicat al impozitelor pe veniturile personale și pe profit, o creștere a accizelor, precum și eforturi sporite de combatere a evaziunii și a fraudei fiscale. Deficitul este de așteptat să își continue tendința descendentă, atingând valoarea de 1,8 % din PIB în 2014 și de 1 % din PIB în 2015. Principalele riscuri pentru obiectivele bugetare sunt legate, în principal, atât de sectorul întreprinderilor deținute de stat, cât și de administrațiile locale și regionale. În ceea ce privește soldul structural, ajustarea fiscală structurală este estimată la peste 7 puncte procentuale din PIB în perioada 2011-2012. Obiectivul bugetar pe termen mediu de -0,5 % din PIB reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. În ceea ce privește datoria publică, se preconizează că aceasta va atinge un nivel maxim de 115,7 % din PIB în 2013 și, ulterior, va înregistra o scădere progresivă. Cea de a patra revizuire la nivel de personal a programului de ajustare economică a confirmat că atingerea țintei de deficit fiscal pentru 2012 este încă posibilă, întrucât în primele patru luni ale anului 2012 execuția bugetară a fost conformă cu așteptările, iar riscurile de evoluție negativă care decurg dintr-o creștere mai accentuată a șomajului și dintr-o structură a creșterii mai puțin favorabilă din punct de vedere fiscal comparativ cu previziunile bugetare se compensează prin economii efectuate la alte rubrici ale bugetului. |
| --- | --- |

(13)

Bugetul pentru 2012 vizează un obiectiv de deficit public de 4,5 % din PIB, care este în conformitate cu cerințele programului de ajustare economică și cu recomandările Consiliului către Portugalia din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive. Planurile de consolidare fiscală pe termen mediu prezentate în cadrul programului de stabilitate respectă, de asemenea, obiectivele principale privind deficitul prevăzute în programul de ajustare economică și, până în 2013, se preconizează un raport deficit-PIB de 3 % din PIB. Bugetul pentru 2012 include măsuri de consolidare în valoare de peste 5 % din PIB, alcătuite din măsuri structurale permanente. Două treimi din măsuri se referă la cheltuieli și includ reducerea semnificativă a salariilor din sectorul public și a pensiilor, reducerea numărului funcționarilor publici cu 2 % (în echivalent normă întreagă), precum și raționalizarea întreprinderilor deținute de stat. În ceea ce privește veniturile, bugetul prevede o reducere a scutirilor de impozite, o creștere a numărului de bunuri și servicii supuse la plata cotei standard de TVA, un nivel mai ridicat al impozitelor pe veniturile personale și pe profit, o creștere a accizelor, precum și eforturi sporite de combatere a evaziunii și a fraudei fiscale. Deficitul este de așteptat să își continue tendința descendentă, atingând valoarea de 1,8 % din PIB în 2014 și de 1 % din PIB în 2015. Principalele riscuri pentru obiectivele bugetare sunt legate, în principal, atât de sectorul întreprinderilor deținute de stat, cât și de administrațiile locale și regionale. În ceea ce privește soldul structural, ajustarea fiscală structurală este estimată la peste 7 puncte procentuale din PIB în perioada 2011-2012. Obiectivul bugetar pe termen mediu de -0,5 % din PIB reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. În ceea ce privește datoria publică, se preconizează că aceasta va atinge un nivel maxim de 115,7 % din PIB în 2013 și, ulterior, va înregistra o scădere progresivă. Cea de a patra revizuire la nivel de personal a programului de ajustare economică a confirmat că atingerea țintei de deficit fiscal pentru 2012 este încă posibilă, întrucât în primele patru luni ale anului 2012 execuția bugetară a fost conformă cu așteptările, iar riscurile de evoluție negativă care decurg dintr-o creștere mai accentuată a șomajului și dintr-o structură a creșterii mai puțin favorabilă din punct de vedere fiscal comparativ cu previziunile bugetare se compensează prin economii efectuate la alte rubrici ale bugetului.

| (14) | Până în prezent au fost realizate progrese evidente, iar succesul deplin al programului de ajustare economică depinde în foarte mare măsură de punerea în aplicare a unei game vaste de reforme structurale care vor elimina elementele rigide, precum și blocajele care stau la baza stagnării economiei din ultimul deceniu. Programul de reformă, amplu și ambițios, se află pe calea cea bună în domeniul pieței forței de muncă, al asistenței medicale, al locuințelor, în domeniul judiciar și al insolvabilității, precum și al cadrului de reglementare, inclusiv în ceea ce privește concurența. De asemenea, privatizările întreprinse până în prezent au fost o mare reușită. În industriile de rețea, progresele au fost mai inegale. În special, în sectorul energetic a fost prezentată o strategie cuprinzătoare vizând eliminarea datoriei din ce în ce mai mari a sectorului, prin abordarea problemei marjelor excesive de profit, strategie care va trebui pusă în aplicare în lunile următoare. |
| --- | --- |

(14)

Până în prezent au fost realizate progrese evidente, iar succesul deplin al programului de ajustare economică depinde în foarte mare măsură de punerea în aplicare a unei game vaste de reforme structurale care vor elimina elementele rigide, precum și blocajele care stau la baza stagnării economiei din ultimul deceniu. Programul de reformă, amplu și ambițios, se află pe calea cea bună în domeniul pieței forței de muncă, al asistenței medicale, al locuințelor, în domeniul judiciar și al insolvabilității, precum și al cadrului de reglementare, inclusiv în ceea ce privește concurența. De asemenea, privatizările întreprinse până în prezent au fost o mare reușită. În industriile de rețea, progresele au fost mai inegale. În special, în sectorul energetic a fost prezentată o strategie cuprinzătoare vizând eliminarea datoriei din ce în ce mai mari a sectorului, prin abordarea problemei marjelor excesive de profit, strategie care va trebui pusă în aplicare în lunile următoare.

| (15) | Este în curs o reprogramare strategică a fondurilor structurale, în care se pune accentul pe sprijinirea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor și a competitivității (în special în ceea ce privește întreprinderile mici și mijlocii). Noile măsuri consolidează acțiunile din domeniile pașaportului pentru ocuparea forței de muncă, formării și calificărilor profesionale și accesului la finanțare pentru întreprinderile mici și mijlocii. |
| --- | --- |

(15)

Este în curs o reprogramare strategică a fondurilor structurale, în care se pune accentul pe sprijinirea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor și a competitivității (în special în ceea ce privește întreprinderile mici și mijlocii). Noile măsuri consolidează acțiunile din domeniile pașaportului pentru ocuparea forței de muncă, formării și calificărilor profesionale și accesului la finanțare pentru întreprinderile mici și mijlocii.

| (16) | Portugalia și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Angajamentele, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, se referă la îmbunătățirea competitivității, sporirea ratei de ocupare a forței de muncă și a sustenabilității finanțelor publice, precum și consolidarea, în același timp, a viabilității financiare, |
| --- | --- |

(16)

Portugalia și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Angajamentele, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, se referă la îmbunătățirea competitivității, sporirea ratei de ocupare a forței de muncă și a sustenabilității finanțelor publice, precum și consolidarea, în același timp, a viabilității financiare,

RECOMANDĂ ca Portugalia să întreprindă acțiuni în perioada 2012-2013 astfel încât:

Să pună în aplicare măsurile prevăzute în Decizia de punere în aplicare 2011/344/UE a Consiliului, specificate mai detaliat în memorandumul de înțelegere din 17 mai 2011 și în completările ulterioare la acesta.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

2

(3)  JO C 216, 22.7.2011, p. 1.

3

(4)  JO L 159, 17.6.2011, p. 88.

4

(5)  JO L 118, 12.5.2010, p. 1.

5

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/72 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/72

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al României pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al României pentru perioada 2012-2015

2012/C 219/21

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | Consiliul a adoptat, la 13 iulie 2010, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale. |
| --- | --- |

(2)

Consiliul a adoptat, la 13 iulie 2010, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (3) privind Programul național de reformă al României pentru 2011 și a emis avizul său privind Programul de convergență actualizat al României pentru perioada 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (3) privind Programul național de reformă al României pentru 2011 și a emis avizul său privind Programul de convergență actualizat al României pentru perioada 2011-2014.

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care este ancorat în Strategia Europa 2020. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care este ancorat în Strategia Europa 2020.

| (5) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(5)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (6) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a evidențiat necesitatea continuării consolidării fiscale diferențiate, favorabile creșterii, restabilirii condițiilor normale de creditare a economiei, promovării creșterii și a competitivității, abordării șomajului și a consecințelor sociale ale crizei și modernizării administrației publice. |
| --- | --- |

(6)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a evidențiat necesitatea continuării consolidării fiscale diferențiate, favorabile creșterii, restabilirii condițiilor normale de creditare a economiei, promovării creșterii și a competitivității, abordării șomajului și a consecințelor sociale ale crizei și modernizării administrației publice.

| (7) | La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a fi incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a fi incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă.

| (8) | La 23 aprilie 2012, România a transmis Programul național de reformă pentru 2012 și, la 11 mai 2012, Programul de convergență pentru perioada 2012-2015. |
| --- | --- |

(8)

La 23 aprilie 2012, România a transmis Programul național de reformă pentru 2012 și, la 11 mai 2012, Programul de convergență pentru perioada 2012-2015.

| (9) | La 6 mai 2009, Consiliul a adoptat Decizia 2009/459/CE (4) pentru a oferi României asistență financiară pe termen mediu, pe o perioadă de trei ani, în temeiul articolului 143 din tratat. Memorandumul de înțelegere însoțitor, semnat la 23 iunie 2009, și completările ulterioare prevăd condițiile de politică economică pe baza cărora a fost acordată asistența financiară. Decizia 2009/459/CE a fost modificată la 16 martie 2010 prin Decizia 2010/183/UE (5). Întrucât România a implementat cu succes programul de asistență financiară pe termen mediu și în condițiile unei ajustări importante, dar parțiale, a contului curent din cauza deficiențelor structurale care subzistă încă pe piața produselor și pe piața muncii din România și care determină o anumită vulnerabilitate a țării la șocurile prețurilor internaționale, la 12 mai 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/288/UE (6) pentru a se furniza României asistență financiară preventivă pe termen mediu, pe o perioadă de trei ani, în conformitate cu articolul 143 din tratat. Memorandumul de înțelegere însoțitor a fost semnat la 29 iunie 2011 și prima completare la acesta la 27 decembrie 2011. |
| --- | --- |

(9)

La 6 mai 2009, Consiliul a adoptat Decizia 2009/459/CE (4) pentru a oferi României asistență financiară pe termen mediu, pe o perioadă de trei ani, în temeiul articolului 143 din tratat. Memorandumul de înțelegere însoțitor, semnat la 23 iunie 2009, și completările ulterioare prevăd condițiile de politică economică pe baza cărora a fost acordată asistența financiară. Decizia 2009/459/CE a fost modificată la 16 martie 2010 prin Decizia 2010/183/UE (5). Întrucât România a implementat cu succes programul de asistență financiară pe termen mediu și în condițiile unei ajustări importante, dar parțiale, a contului curent din cauza deficiențelor structurale care subzistă încă pe piața produselor și pe piața muncii din România și care determină o anumită vulnerabilitate a țării la șocurile prețurilor internaționale, la 12 mai 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/288/UE (6) pentru a se furniza României asistență financiară preventivă pe termen mediu, pe o perioadă de trei ani, în conformitate cu articolul 143 din tratat. Memorandumul de înțelegere însoțitor a fost semnat la 29 iunie 2011 și prima completare la acesta la 27 decembrie 2011.

| (10) | Cu ocazia celei de a doua revizuiri formale a programului de asistență financiară pe termen mediu, care a avut loc la sfârșitul lunii aprilie – începutul lunii mai 2012, s-a stabilit că implementarea programului respectiv de către România își urmează cursul. Ținta pentru 2011 privind deficitul fiscal în termeni monetari a fost îndeplinită, iar obiectivul Sistemului European de Conturi (SEC) ar fi fost îndeplinit dacă nu ar fi fost adoptată o măsură importantă, cu caracter excepțional, ca urmare a pronunțării unei hotărâri judecătorești, prin care guvernul a fost obligat să plătească compensații anumitor categorii de salariați. Bugetul pentru 2012 se menține în parametri pentru a atinge un deficit inferior nivelului de 3 % din PIB din perspectiva SEC. Sectorul bancar din România a rămas robust, în pofida deteriorării continue a calității activelor, care a continuat să afecteze profitabilitatea sectorului bancar. Condiționalitatea prevăzută în programul de asistență financiară pe termen mediu pentru sectorul financiar a fost respectată, deși cu unele întârzieri în anumite cazuri. Progresele înregistrate în principalele domenii ale reformei structurale, precum energia, transporturile și absorbția fondurilor UE au fost inegale. |
| --- | --- |

(10)

Cu ocazia celei de a doua revizuiri formale a programului de asistență financiară pe termen mediu, care a avut loc la sfârșitul lunii aprilie – începutul lunii mai 2012, s-a stabilit că implementarea programului respectiv de către România își urmează cursul. Ținta pentru 2011 privind deficitul fiscal în termeni monetari a fost îndeplinită, iar obiectivul Sistemului European de Conturi (SEC) ar fi fost îndeplinit dacă nu ar fi fost adoptată o măsură importantă, cu caracter excepțional, ca urmare a pronunțării unei hotărâri judecătorești, prin care guvernul a fost obligat să plătească compensații anumitor categorii de salariați. Bugetul pentru 2012 se menține în parametri pentru a atinge un deficit inferior nivelului de 3 % din PIB din perspectiva SEC. Sectorul bancar din România a rămas robust, în pofida deteriorării continue a calității activelor, care a continuat să afecteze profitabilitatea sectorului bancar. Condiționalitatea prevăzută în programul de asistență financiară pe termen mediu pentru sectorul financiar a fost respectată, deși cu unele întârzieri în anumite cazuri. Progresele înregistrate în principalele domenii ale reformei structurale, precum energia, transporturile și absorbția fondurilor UE au fost inegale.

| (11) | După doi ani de scădere, PIB-ul real al României a crescut cu 21⁄2 % în 2011. Pentru 2012 se preconizează o încetinire a creșterii la 1,4 %. Cererea internă se preconizează a fi principalul motor al creșterii. Investițiile publice, susținute prin îmbunătățirea absorbției fondurilor UE, este de așteptat să joace un rol-cheie în 2012. |
| --- | --- |

(11)

După doi ani de scădere, PIB-ul real al României a crescut cu 21⁄2 % în 2011. Pentru 2012 se preconizează o încetinire a creșterii la 1,4 %. Cererea internă se preconizează a fi principalul motor al creșterii. Investițiile publice, susținute prin îmbunătățirea absorbției fondurilor UE, este de așteptat să joace un rol-cheie în 2012.

| (12) | Pe baza evaluării programului de convergență, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic pe care se bazează proiecțiile bugetare prezentate în programul respectiv este plauzibil. Obiectivul strategiei bugetare prezentat în programul de convergență este de a atinge un deficit bugetar inferior nivelului de 3 % din PIB în 2012, în conformitate cu recomandările pe care Consiliul le-a formulat în cazul României în cadrul procedurii de deficit excesiv. Ulterior, se vizează atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM) definit drept un deficit de 0,7 % din PIB în termeni structurali. OTM reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. După corectarea planificată a deficitului excesiv în 2012, se preconizează că deficitul va scădea în continuare, până la 2,2 % din PIB în 2013, la 1,2 % din PIB în 2014 și la 0,9 % din PIB în 2015. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (7), acest lucru implică o îmbunătățire a deficitului cu 1,5 % în 2012, cu 0,5 % în 2013 și cu 0,7 % în 2014, în concordanță cu nivelul de referință de 0,5 % din PIB prevăzut în Pactul de stabilitate și de creștere. Rata de creștere a cheltuielilor publice este în concordanță cu nivelul de referință al cheltuielilor din Pactul de stabilitate și de creștere pentru perioada 2012-2015. Programul de convergență prevede realizarea OTM în 2014. Principalele riscuri pentru obiectivele bugetare sunt arieratele întreprinderilor de stat, precum și posibilele reacumulări de arierate la nivelul administrațiilor publice locale și în sectorul sănătății, chiar dacă au fost luate unele măsuri în sectorul sănătății. În ceea ce privește datoria publică, aceasta era sub nivelul de 34 % din PIB până la sfârșitul anului 2011, rămânând astfel cu mult sub 60 % din PIB. |
| --- | --- |

(12)

Pe baza evaluării programului de convergență, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic pe care se bazează proiecțiile bugetare prezentate în programul respectiv este plauzibil. Obiectivul strategiei bugetare prezentat în programul de convergență este de a atinge un deficit bugetar inferior nivelului de 3 % din PIB în 2012, în conformitate cu recomandările pe care Consiliul le-a formulat în cazul României în cadrul procedurii de deficit excesiv. Ulterior, se vizează atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM) definit drept un deficit de 0,7 % din PIB în termeni structurali. OTM reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. După corectarea planificată a deficitului excesiv în 2012, se preconizează că deficitul va scădea în continuare, până la 2,2 % din PIB în 2013, la 1,2 % din PIB în 2014 și la 0,9 % din PIB în 2015. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (7), acest lucru implică o îmbunătățire a deficitului cu 1,5 % în 2012, cu 0,5 % în 2013 și cu 0,7 % în 2014, în concordanță cu nivelul de referință de 0,5 % din PIB prevăzut în Pactul de stabilitate și de creștere. Rata de creștere a cheltuielilor publice este în concordanță cu nivelul de referință al cheltuielilor din Pactul de stabilitate și de creștere pentru perioada 2012-2015. Programul de convergență prevede realizarea OTM în 2014. Principalele riscuri pentru obiectivele bugetare sunt arieratele întreprinderilor de stat, precum și posibilele reacumulări de arierate la nivelul administrațiilor publice locale și în sectorul sănătății, chiar dacă au fost luate unele măsuri în sectorul sănătății. În ceea ce privește datoria publică, aceasta era sub nivelul de 34 % din PIB până la sfârșitul anului 2011, rămânând astfel cu mult sub 60 % din PIB.

| (13) | România și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, se referă la promovarea competitivității și a ocupării forței de muncă, la asigurarea unui grad mai ridicat de sustenabilitate a finanțelor publice și la consolidarea stabilității financiare, |
| --- | --- |

(13)

România și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, se referă la promovarea competitivității și a ocupării forței de muncă, la asigurarea unui grad mai ridicat de sustenabilitate a finanțelor publice și la consolidarea stabilității financiare,

RECOMANDĂ ca România să depună eforturi în perioada 2012-2013 astfel încât:

Să pună în aplicare măsurile prevăzute în Decizia 2009/459/CE, modificată prin Decizia 2010/183/UE, alături de măsurile prevăzute în Decizia 2011/288/UE, detaliate în Memorandumul de înțelegere din 23 iunie 2009 și în completările ulterioare la acesta, precum și în Memorandumul de înțelegere din 29 iunie 2011 și în completările ulterioare la acesta.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

2

(3)  JO C 216, 22.7.2011, p. 6.

3

(4)  JO L 150, 13.6.2009, p. 8.

4

(5)  JO L 83, 30.3.2010, p. 19.

5

(6)  JO L 132, 19.5.2011, p. 15.

6

(7)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și măsurile temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, folosind metodologia convenită de comun acord.

7

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/74 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/74

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru perioada 2012-2015

2012/C 219/22

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010, o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010, o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (3) privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2011 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Slovaciei pentru perioada 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (3) privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2011 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Slovaciei pentru perioada 2011-2014.

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Slovacia ca unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Slovacia ca unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată.

| (5) | La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care a solicitat Comitetului pentru protecție socială ca, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și cu alte comitete, să își prezinte opiniile cu privire la acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Aceste opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(5)

La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care a solicitat Comitetului pentru protecție socială ca, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și cu alte comitete, să își prezinte opiniile cu privire la acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Aceste opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă.

| (6) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(6)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (7) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

| (8) | La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. |
| --- | --- |

(8)

La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă.

| (9) | La 30 aprilie 2012, Slovacia a prezentat Programul de stabilitate, care vizează perioada 2012-2015, și Programul său național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(9)

La 30 aprilie 2012, Slovacia a prezentat Programul de stabilitate, care vizează perioada 2012-2015, și Programul său național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (10) | Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a programului de stabilitate, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din program este plauzibil. Acest scenariu este, în linii mari, conform cu previziunile din primăvara anului 2012 ale serviciilor Comisiei, deși acestea implică o creștere oarecum mai mare a PIB-ului real în 2012. Obiectivul declarat al strategiei bugetare, astfel cum este prevăzut în programul de stabilitate, este de a asigura sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Etapele intermediare definite în vederea atingerii acestui obiectiv constau în punerea riguroasă în aplicare a bugetului pentru 2012 și reducerea deficitului global la mai puțin de 3 % din PIB în 2013, termen-limită stabilit de Consiliu pentru corectarea deficitului excesiv. Cu toate acestea, este posibil ca realizarea obiectivului privind deficitul global în 2013 să nu se ridice la nivelul preconizărilor. Programul de stabilitate a modificat obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM), înlocuind bugetul aproape de echilibru cu un deficit structural de 0,5 % din PIB, care nu se prevede a fi atins în decursul perioadei de programare. Noul OTM reflectă în mod corespunzător cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), efortul bugetar anual mediu în perioada 2010-2013 se ridică la 1,3 % din PIB, cu mult peste valoarea cerută, conform recomandării Consiliului, efortul bugetar rezidual fiind oarecum transferat către 2013. Obiectivul pentru 2013 este supus riscurilor, având în vedere că este posibil ca măsurile propuse privind veniturile să nu se ridice la nivelul obiectivului stabilit; punerea în aplicare simultană a tuturor măsurilor la scară mică poate fi dificil de realizat, inclusiv având în vedere revizuirile în sens ascendent ale țintelor de deficit care au fost efectuate în trecut.
  În plus, o reducere generală suplimentară a cheltuielilor se poate dovedi a fi nesustenabilă pe termen mediu. În 2014 și 2015, efortul bugetar mediu se ridică la 0,3 % din PIB în fiecare an, valoare mai mică decât ajustarea necesară de 0,5 % din PIB pentru țările care nu au îndeplinit încă OTM. Cu toate acestea, conform programului de stabilitate, rata de creștere a cheltuielilor publice, luând în considerare măsurile discreționare în privința veniturilor, este în conformitate cu criteriul de referință privind cheltuielile din Pactul de stabilitate și de creștere în ultimii ani ai programului de stabilitate. Datoria publică ar urma să rămână cu mult sub 60 % din PIB. Deși Slovacia a adoptat legislația privind crearea Consiliului fiscal, până în prezent acesta nu a fost instituit, iar legislația privind plafoanele de cheltuieli nu a fost încă adoptată. |
| --- | --- |

(10)

Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a programului de stabilitate, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din program este plauzibil. Acest scenariu este, în linii mari, conform cu previziunile din primăvara anului 2012 ale serviciilor Comisiei, deși acestea implică o creștere oarecum mai mare a PIB-ului real în 2012. Obiectivul declarat al strategiei bugetare, astfel cum este prevăzut în programul de stabilitate, este de a asigura sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Etapele intermediare definite în vederea atingerii acestui obiectiv constau în punerea riguroasă în aplicare a bugetului pentru 2012 și reducerea deficitului global la mai puțin de 3 % din PIB în 2013, termen-limită stabilit de Consiliu pentru corectarea deficitului excesiv. Cu toate acestea, este posibil ca realizarea obiectivului privind deficitul global în 2013 să nu se ridice la nivelul preconizărilor. Programul de stabilitate a modificat obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM), înlocuind bugetul aproape de echilibru cu un deficit structural de 0,5 % din PIB, care nu se prevede a fi atins în decursul perioadei de programare. Noul OTM reflectă în mod corespunzător cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), efortul bugetar anual mediu în perioada 2010-2013 se ridică la 1,3 % din PIB, cu mult peste valoarea cerută, conform recomandării Consiliului, efortul bugetar rezidual fiind oarecum transferat către 2013. Obiectivul pentru 2013 este supus riscurilor, având în vedere că este posibil ca măsurile propuse privind veniturile să nu se ridice la nivelul obiectivului stabilit; punerea în aplicare simultană a tuturor măsurilor la scară mică poate fi dificil de realizat, inclusiv având în vedere revizuirile în sens ascendent ale țintelor de deficit care au fost efectuate în trecut.

În plus, o reducere generală suplimentară a cheltuielilor se poate dovedi a fi nesustenabilă pe termen mediu. În 2014 și 2015, efortul bugetar mediu se ridică la 0,3 % din PIB în fiecare an, valoare mai mică decât ajustarea necesară de 0,5 % din PIB pentru țările care nu au îndeplinit încă OTM. Cu toate acestea, conform programului de stabilitate, rata de creștere a cheltuielilor publice, luând în considerare măsurile discreționare în privința veniturilor, este în conformitate cu criteriul de referință privind cheltuielile din Pactul de stabilitate și de creștere în ultimii ani ai programului de stabilitate. Datoria publică ar urma să rămână cu mult sub 60 % din PIB. Deși Slovacia a adoptat legislația privind crearea Consiliului fiscal, până în prezent acesta nu a fost instituit, iar legislația privind plafoanele de cheltuieli nu a fost încă adoptată.

| (11) | Având în vedere diminuarea posibilităților de consolidare suplimentară bazată pe cheltuieli și nevoia de a sprijini continuarea convergenței, prin intermediul cheltuielilor întreprinse în domenii-cheie, cum ar fi educația, inovarea și infrastructura de transport, se pot adopta măsuri vizând lărgirea bazei de impozitare, reducerea evaziunii fiscale și îmbunătățirea respectării obligațiilor fiscale, fără a aduce prejudicii perspectivelor pe termen scurt de creștere economică. Găsirea de soluții pentru diferența foarte mare, una dintre cele mai ridicate din UE, dintre veniturile reale și veniturile teoretice din TVA, ar putea genera venituri suplimentare semnificative. De asemenea, există posibilitatea de a spori veniturile provenite din acele impozite care sunt cel mai puțin dăunătoare pentru creșterea economică, inclusiv impozitele funciare și taxele de mediu. Impozitarea efectivă a veniturilor salariale variază în funcție de diferitele tipuri de încadrare în muncă. Acest context încurajează trecerea la forme mai flexibile de încadrare în muncă, cu efecte negative atât pe termen scurt, cât și pe termen lung asupra conturilor publice. |
| --- | --- |

(11)

Având în vedere diminuarea posibilităților de consolidare suplimentară bazată pe cheltuieli și nevoia de a sprijini continuarea convergenței, prin intermediul cheltuielilor întreprinse în domenii-cheie, cum ar fi educația, inovarea și infrastructura de transport, se pot adopta măsuri vizând lărgirea bazei de impozitare, reducerea evaziunii fiscale și îmbunătățirea respectării obligațiilor fiscale, fără a aduce prejudicii perspectivelor pe termen scurt de creștere economică. Găsirea de soluții pentru diferența foarte mare, una dintre cele mai ridicate din UE, dintre veniturile reale și veniturile teoretice din TVA, ar putea genera venituri suplimentare semnificative. De asemenea, există posibilitatea de a spori veniturile provenite din acele impozite care sunt cel mai puțin dăunătoare pentru creșterea economică, inclusiv impozitele funciare și taxele de mediu. Impozitarea efectivă a veniturilor salariale variază în funcție de diferitele tipuri de încadrare în muncă. Acest context încurajează trecerea la forme mai flexibile de încadrare în muncă, cu efecte negative atât pe termen scurt, cât și pe termen lung asupra conturilor publice.

| (12) | Slovacia a soluționat doar parțial sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, deoarece nu a pus în aplicare modificările preconizate în ceea ce privește pilonul de tip redistributiv al sistemului său de pensii. Au fost luate măsuri pentru a spori viabilitatea pilonului de pensii finanțate integral. Cu toate acestea, un cadru juridic instabil, care în trecut a făcut în mod frecvent obiectul unor modificări semnificative, a generat costuri de adaptare considerabile și a introdus incertitudine în ceea ce privește pilonul de pensii finanțate integral. |
| --- | --- |

(12)

Slovacia a soluționat doar parțial sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, deoarece nu a pus în aplicare modificările preconizate în ceea ce privește pilonul de tip redistributiv al sistemului său de pensii. Au fost luate măsuri pentru a spori viabilitatea pilonului de pensii finanțate integral. Cu toate acestea, un cadru juridic instabil, care în trecut a făcut în mod frecvent obiectul unor modificări semnificative, a generat costuri de adaptare considerabile și a introdus incertitudine în ceea ce privește pilonul de pensii finanțate integral.

| (13) | Nu a fost luată nicio măsură importantă în vederea soluționării problemei șomajului din Slovacia. Este în continuare necesar să fie sporită eficiența politicilor active în domeniul pieței forței de muncă și să fie îmbunătățită capacitatea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă. Este, de asemenea, necesar să se ia măsuri pentru a spori participarea pe piața muncii a lucrătorilor în vârstă și a femeilor, în special prin furnizarea de servicii de îngrijire a copiilor. Sarcina fiscală, inclusiv toate plățile obligatorii, rămâne relativ ridicată pentru lucrătorii cu venituri reduse, iar o parte dintre persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă primesc puține stimulente pentru a trece de la asistență socială la un loc de muncă slab remunerat. |
| --- | --- |

(13)

Nu a fost luată nicio măsură importantă în vederea soluționării problemei șomajului din Slovacia. Este în continuare necesar să fie sporită eficiența politicilor active în domeniul pieței forței de muncă și să fie îmbunătățită capacitatea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă. Este, de asemenea, necesar să se ia măsuri pentru a spori participarea pe piața muncii a lucrătorilor în vârstă și a femeilor, în special prin furnizarea de servicii de îngrijire a copiilor. Sarcina fiscală, inclusiv toate plățile obligatorii, rămâne relativ ridicată pentru lucrătorii cu venituri reduse, iar o parte dintre persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă primesc puține stimulente pentru a trece de la asistență socială la un loc de muncă slab remunerat.

| (14) | Doar un număr limitat de măsuri au fost adoptate pentru a îmbunătăți calitatea insuficientă a sistemului de învățământ și de formare. În vederea găsirii de soluții pentru nivelul ridicat al șomajului în rândul tinerilor din Slovacia, este necesară adoptarea și punerea imediată în aplicare a Planului de acțiune pentru tineret, în conformitate cu concluziile echipei comune de acțiune Slovacia-Comisia Europeană privind șomajul în rândul tinerilor, care prevede o reformă a educației și formării profesionale, precum și a învățământului superior. A fost adoptată o strategie actualizată privind învățarea pe tot parcursul vieții. Cu toate acestea, nu au fost introduse stimulente precise pentru a se asigura un grad mai ridicat de participare. |
| --- | --- |

(14)

Doar un număr limitat de măsuri au fost adoptate pentru a îmbunătăți calitatea insuficientă a sistemului de învățământ și de formare. În vederea găsirii de soluții pentru nivelul ridicat al șomajului în rândul tinerilor din Slovacia, este necesară adoptarea și punerea imediată în aplicare a Planului de acțiune pentru tineret, în conformitate cu concluziile echipei comune de acțiune Slovacia-Comisia Europeană privind șomajul în rândul tinerilor, care prevede o reformă a educației și formării profesionale, precum și a învățământului superior. A fost adoptată o strategie actualizată privind învățarea pe tot parcursul vieții. Cu toate acestea, nu au fost introduse stimulente precise pentru a se asigura un grad mai ridicat de participare.

| (15) | Comunitățile marginalizate, inclusiv romii, sunt în mare măsură excluse de pe piața muncii și din sistemul educațional tradițional, ceea ce reprezintă un important potențial de muncă insuficient utilizat în economia slovacă. Pentru a rezolva această problemă, Slovacia ar trebui să își intensifice eforturile vizând atât îmbunătățirea rezultatelor din domeniul educației în cazul grupurilor marginalizate, cât și consolidarea politicilor de reintegrare pentru adulți. |
| --- | --- |

(15)

Comunitățile marginalizate, inclusiv romii, sunt în mare măsură excluse de pe piața muncii și din sistemul educațional tradițional, ceea ce reprezintă un important potențial de muncă insuficient utilizat în economia slovacă. Pentru a rezolva această problemă, Slovacia ar trebui să își intensifice eforturile vizând atât îmbunătățirea rezultatelor din domeniul educației în cazul grupurilor marginalizate, cât și consolidarea politicilor de reintegrare pentru adulți.

| (16) | Slovacia a sporit în mod semnificativ transparența normelor privind achizițiile publice și a sistemului judiciar, deși procedurile judiciare continuă să fie lungi și costisitoare. Cu toate acestea, calitatea generală și capacitatea instituțiilor publice rămâne precară. Administrația publică nu dispune de o abordare strategică, este afectată de schimbarea frecventă a personalului și de consolidarea insuficientă a capacităților, ceea ce împiedică elaborarea și punerea în aplicare a politicilor, precum și furnizarea serviciilor publice. |
| --- | --- |

(16)

Slovacia a sporit în mod semnificativ transparența normelor privind achizițiile publice și a sistemului judiciar, deși procedurile judiciare continuă să fie lungi și costisitoare. Cu toate acestea, calitatea generală și capacitatea instituțiilor publice rămâne precară. Administrația publică nu dispune de o abordare strategică, este afectată de schimbarea frecventă a personalului și de consolidarea insuficientă a capacităților, ceea ce împiedică elaborarea și punerea în aplicare a politicilor, precum și furnizarea serviciilor publice.

| (17) | Slovacia și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează stimularea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea competitivității, consolidarea sustenabilității finanțelor publice și întărirea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor. |
| --- | --- |

(17)

Slovacia și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează stimularea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea competitivității, consolidarea sustenabilității finanțelor publice și întărirea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor.

| (18) | În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Slovaciei și a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Slovacia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european sunt reflectate în recomandările de la punctele 1-7 de mai jos. |
| --- | --- |

(18)

În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Slovaciei și a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Slovacia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european sunt reflectate în recomandările de la punctele 1-7 de mai jos.

| (19) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate al Slovaciei, iar avizul său (6) este reflectat îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(19)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate al Slovaciei, iar avizul său (6) este reflectat îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos,

RECOMANDĂ Slovaciei să ia măsuri în perioada 2012-2013 astfel încât:

| 1. | Să adopte măsuri suplimentare în 2012 și să precizeze măsurile necesare în 2013, pentru a corecta deficitul excesiv în mod durabil și pentru a garanta efortul de ajustare structurală definit în recomandările Consiliului din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive; să pună în aplicare reduceri cu țintă precisă ale cheltuielilor, menținând în același timp cheltuielile care favorizează creșterea economică, precum și să își intensifice eforturile în vederea îmbunătățirii eficienței cheltuielilor publice; ulterior, să asigure un efort corespunzător de ajustare structurală pentru a realiza progrese suficiente în direcția îndeplinirii OTM, inclusiv a criteriului de referință privind cheltuielile; să accelereze instituirea Consiliului fiscal și să adopte normele privind plafoanele de cheltuieli. |
| --- | --- |

1.

Să adopte măsuri suplimentare în 2012 și să precizeze măsurile necesare în 2013, pentru a corecta deficitul excesiv în mod durabil și pentru a garanta efortul de ajustare structurală definit în recomandările Consiliului din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive; să pună în aplicare reduceri cu țintă precisă ale cheltuielilor, menținând în același timp cheltuielile care favorizează creșterea economică, precum și să își intensifice eforturile în vederea îmbunătățirii eficienței cheltuielilor publice; ulterior, să asigure un efort corespunzător de ajustare structurală pentru a realiza progrese suficiente în direcția îndeplinirii OTM, inclusiv a criteriului de referință privind cheltuielile; să accelereze instituirea Consiliului fiscal și să adopte normele privind plafoanele de cheltuieli.

| 2. | Să încurajeze respectarea obligațiilor fiscale, în special printr-o mai mare eficiență a colectării TVA; să reducă denaturările în materie de impozitare a veniturilor salariale între diferitele tipuri de încadrare în muncă, de exemplu prin limitarea deducerilor fiscale; să stabilească o legătură între impozitele pe bunurile imobiliare și valoarea de piață a proprietății; să recurgă, într-o mai mare măsură, la taxele de mediu. |
| --- | --- |

2.

Să încurajeze respectarea obligațiilor fiscale, în special printr-o mai mare eficiență a colectării TVA; să reducă denaturările în materie de impozitare a veniturilor salariale între diferitele tipuri de încadrare în muncă, de exemplu prin limitarea deducerilor fiscale; să stabilească o legătură între impozitele pe bunurile imobiliare și valoarea de piață a proprietății; să recurgă, într-o mai mare măsură, la taxele de mediu.

| 3. | Să continue adaptarea pilonului de pensii de tip redistributiv, în special prin modificarea mecanismului de indexare, crearea unei legături directe între vârsta legală de pensionare și speranța de viață, precum și introducerea unui factor de viabilitate în formula de calculare a pensiilor, astfel încât schimbările demografice să fie luate în considerare; să asigure, de asemenea, stabilitatea și viabilitatea pilonului de pensii finanțate integral. |
| --- | --- |

3.

Să continue adaptarea pilonului de pensii de tip redistributiv, în special prin modificarea mecanismului de indexare, crearea unei legături directe între vârsta legală de pensionare și speranța de viață, precum și introducerea unui factor de viabilitate în formula de calculare a pensiilor, astfel încât schimbările demografice să fie luate în considerare; să asigure, de asemenea, stabilitatea și viabilitatea pilonului de pensii finanțate integral.

| 4. | Să consolideze capacitatea administrativă a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă pentru a îmbunătăți identificarea obiectivelor politicilor active în domeniul pieței forței de muncă, precum și elaborarea și evaluarea acestora, astfel încât să se asigure servicii mai personalizate de ocupare a forței de muncă în cazul tinerilor, șomerilor de lungă durată, lucrătorilor în vârstă și femeilor; să asigure disponibilitatea infrastructurilor pentru îngrijirea copiilor; să reducă sarcina fiscală pentru lucrătorii slab remunerați și să adapteze sistemul de asigurări sociale. |
| --- | --- |

4.

Să consolideze capacitatea administrativă a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă pentru a îmbunătăți identificarea obiectivelor politicilor active în domeniul pieței forței de muncă, precum și elaborarea și evaluarea acestora, astfel încât să se asigure servicii mai personalizate de ocupare a forței de muncă în cazul tinerilor, șomerilor de lungă durată, lucrătorilor în vârstă și femeilor; să asigure disponibilitatea infrastructurilor pentru îngrijirea copiilor; să reducă sarcina fiscală pentru lucrătorii slab remunerați și să adapteze sistemul de asigurări sociale.

| 5. | Să adopte și să pună în aplicare Planul de acțiune pentru tineret, în special în ceea ce privește calitatea și relevanța pe piața muncii a educației și formării profesionale, inclusiv prin introducerea unui sistem de ucenicie; să amelioreze calitatea învățământului superior prin asigurarea calității și orientarea către rezultate. |
| --- | --- |

5.

Să adopte și să pună în aplicare Planul de acțiune pentru tineret, în special în ceea ce privește calitatea și relevanța pe piața muncii a educației și formării profesionale, inclusiv prin introducerea unui sistem de ucenicie; să amelioreze calitatea învățământului superior prin asigurarea calității și orientarea către rezultate.

| 6. | Să ia măsuri în vederea îmbunătățirii accesului la școlarizare și la educație preșcolară, precum și a calității acestora, în cazul grupurilor vulnerabile, inclusiv al romilor; să asigure reintegrarea pe piața muncii a adulților, prin instituirea de măsuri de activare și de servicii personalizate pentru ocuparea forței de muncă, prin educația destinată adulților și prin formare profesională de scurtă durată. |
| --- | --- |

6.

Să ia măsuri în vederea îmbunătățirii accesului la școlarizare și la educație preșcolară, precum și a calității acestora, în cazul grupurilor vulnerabile, inclusiv al romilor; să asigure reintegrarea pe piața muncii a adulților, prin instituirea de măsuri de activare și de servicii personalizate pentru ocuparea forței de muncă, prin educația destinată adulților și prin formare profesională de scurtă durată.

| 7. | Să consolideze calitatea serviciilor publice, inclusiv prin îmbunătățirea gestionării resurselor umane și prin întărirea capacităților analitice; să reducă în continuare durata procedurilor judiciare și să consolideze rolul Biroului de achiziții publice ca organism independent. |
| --- | --- |

7.

Să consolideze calitatea serviciilor publice, inclusiv prin îmbunătățirea gestionării resurselor umane și prin întărirea capacităților analitice; să reducă în continuare durata procedurilor judiciare și să consolideze rolul Biroului de achiziții publice ca organism independent.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

2

(3)  JO C 272, 15.9.2011, p. 1.

3

(4)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

4

(5)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și cele temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, folosind metodologia stabilită de comun acord.

5

(6)  În temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/77 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/77

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru perioada 2012-2015

2012/C 219/23

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (4) privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2011 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Sloveniei pentru 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (4) privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2011 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Sloveniei pentru 2011-2014.

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care este ancorat în Strategia Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Slovenia ca unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care este ancorat în Strategia Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Slovenia ca unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată.

| (5) | La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care a solicitat Comitetului pentru protecție socială ca, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și cu alte comitete, să își prezinte opiniile cu privire la acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Aceste opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(5)

La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care a solicitat Comitetului pentru protecție socială ca, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și cu alte comitete, să își prezinte opiniile cu privire la acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Aceste opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă.

| (6) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(6)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (7) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, consolidării fiscale și acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat necesitatea de a continua consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, de a restabili condițiile normale de creditare a economiei, de a promova creșterea și competitivitatea, de a aborda șomajul și consecințele sociale ale crizei și de a moderniza administrația publică. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, consolidării fiscale și acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat necesitatea de a continua consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, de a restabili condițiile normale de creditare a economiei, de a promova creșterea și competitivitatea, de a aborda șomajul și consecințele sociale ale crizei și de a moderniza administrația publică.

| (8) | La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a fi incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. |
| --- | --- |

(8)

La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a fi incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă.

| (9) | La 26 aprilie 2012, Slovenia a prezentat Programul de stabilitate, care acoperă perioada 2012-2015 și, la 13 aprilie 2012, Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Comisia a evaluat, de asemenea, în cadrul unei analize aprofundate, în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, dacă Slovenia este afectată de dezechilibre macroeconomice. Comisia a concluzionat în analiza aprofundată pe care a realizat-o că Slovenia se confruntă cu dezechilibre interne care afectează în special bilanțurile sectorului corporatist și stabilitatea sectorului bancar. Aceste dezechilibre interne și eventualele dezechilibre externe ar trebui monitorizate îndeaproape și avute în vedere în considerente ce țin de politica economică, pentru a se reduce riscul efectelor negative asupra funcționării economiei. Recapitalizarea și vânzarea celei mai mari bănci și angajamentul ferm în direcția corectării deficitului excesiv până la termenul fixat, respectiv 2013, sunt două elemente importante și pertinente ale răspunsului prevăzut în prezent. Riscurile de dezechilibre excesive pot fi reduse dacă se acționează rapid și temeinic în aceste domenii. |
| --- | --- |

(9)

La 26 aprilie 2012, Slovenia a prezentat Programul de stabilitate, care acoperă perioada 2012-2015 și, la 13 aprilie 2012, Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Comisia a evaluat, de asemenea, în cadrul unei analize aprofundate, în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, dacă Slovenia este afectată de dezechilibre macroeconomice. Comisia a concluzionat în analiza aprofundată pe care a realizat-o că Slovenia se confruntă cu dezechilibre interne care afectează în special bilanțurile sectorului corporatist și stabilitatea sectorului bancar. Aceste dezechilibre interne și eventualele dezechilibre externe ar trebui monitorizate îndeaproape și avute în vedere în considerente ce țin de politica economică, pentru a se reduce riscul efectelor negative asupra funcționării economiei. Recapitalizarea și vânzarea celei mai mari bănci și angajamentul ferm în direcția corectării deficitului excesiv până la termenul fixat, respectiv 2013, sunt două elemente importante și pertinente ale răspunsului prevăzut în prezent. Riscurile de dezechilibre excesive pot fi reduse dacă se acționează rapid și temeinic în aceste domenii.

| (10) | Pe baza evaluării programului de stabilitate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din programul de stabilitate este optimist comparativ cu previziunile din primăvara anului 2012 ale serviciilor Comisiei. Obiectivul strategiei bugetare prezentate în programul de stabilitate este acela de a reduce deficitul public general sub nivelul de 3 % din PIB în 2013, termenul-limită stabilit de Consiliu, și de a continua reducerea deficitului pentru ca Slovenia să realizeze, în linii mari, obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) până în 2015. OTM este definit ca o poziție echilibrată din punct de vedere structural, neschimbat față de programul de stabilitate precedent, dar nu poate fi considerat adecvat în conformitate cu prevederile din Pactul de stabilitate și creștere, ca urmare a faptului că, pe baza politicilor și estimărilor actuale, nu asigură un progres suficient de rapid în direcția sustenabilității pe termen lung.
  Există riscuri ca rezultatele cu privire la deficit să fie mai slabe decât cele vizate în program, din cauza (i) lipsei de specificitate a măsurilor prevăzute, în special pentru perioada 2014-2015; (ii) unor antecedente de depășire a cheltuielilor curente primare; (iii) unor venituri mai mici, date fiind scenariul macroeconomic relativ optimist și incertitudinea cu privire la impactul măsurilor fiscale adoptate recent; și (iv) a unor posibile operațiuni suplimentare de sprijinire a capitalului și de apel la garanții. Pe baza soldului structural (recalculat) (5), efortul fiscal anual mediu în perioada 2010-2013 este planificat a fi de aproape 1 % din PIB, ușor superior nivelului recomandat de Consiliu. Cu toate acestea, din previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012 rezultă că în 2013 va fi nevoie de un efort suplimentar pentru a se respecta recomandarea pe întreaga perioadă de corecție. După corectarea planificată a deficitului excesiv, ritmul anual al progreselor în vederea atingerii OTM în conformitate cu programul de stabilitate respectă valoarea de referință de 0,5 % stabilită în Pactul de stabilitate și de creștere pentru 2015, însă este inferior valorii de referință pentru 2014, în timp ce rata de creștere a cheltuielilor publice, luând în considerare măsurile discreționare în privința veniturilor, este conformă cu valoarea de referință a cheltuielilor din Pactul de stabilitate și de creștere în ambii ani, astfel încât, per ansamblu, programul de stabilitate prevede o ajustare adecvată, în linii mari, în vederea realizării OTM. Ținând seama de riscurile menționate anterior, progresele în vederea realizării OTM ar putea fi mai lente decât ar trebui, în ambii ani.
  Până în 2013, în programul de stabilitate se prevede că datoria publică brută va atinge un nivel maxim de 53 %, de la aproximativ 48 % din PIB în 2011 (rămânând astfel sub nivelul valorii de referință din tratat de 60 % din PIB), pentru ca mai apoi să scadă ușor până la sfârșitul perioadei de programare. Previziunile de îndatorare sunt afectate de o tendință crescătoare a riscurilor, din cauza unor eventuale deficite mai mari, menționate anterior, și a unor ajustări stoc-flux mai mari. Cadrul bugetar pe termen mediu al Sloveniei și regula privind cheltuielile rămân insuficient de restrictive și insuficient de axate pe realizarea OTM și pe asigurarea sustenabilității pe termen lung. |
| --- | --- |

(10)

Pe baza evaluării programului de stabilitate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din programul de stabilitate este optimist comparativ cu previziunile din primăvara anului 2012 ale serviciilor Comisiei. Obiectivul strategiei bugetare prezentate în programul de stabilitate este acela de a reduce deficitul public general sub nivelul de 3 % din PIB în 2013, termenul-limită stabilit de Consiliu, și de a continua reducerea deficitului pentru ca Slovenia să realizeze, în linii mari, obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) până în 2015. OTM este definit ca o poziție echilibrată din punct de vedere structural, neschimbat față de programul de stabilitate precedent, dar nu poate fi considerat adecvat în conformitate cu prevederile din Pactul de stabilitate și creștere, ca urmare a faptului că, pe baza politicilor și estimărilor actuale, nu asigură un progres suficient de rapid în direcția sustenabilității pe termen lung.

Există riscuri ca rezultatele cu privire la deficit să fie mai slabe decât cele vizate în program, din cauza (i) lipsei de specificitate a măsurilor prevăzute, în special pentru perioada 2014-2015; (ii) unor antecedente de depășire a cheltuielilor curente primare; (iii) unor venituri mai mici, date fiind scenariul macroeconomic relativ optimist și incertitudinea cu privire la impactul măsurilor fiscale adoptate recent; și (iv) a unor posibile operațiuni suplimentare de sprijinire a capitalului și de apel la garanții. Pe baza soldului structural (recalculat) (5), efortul fiscal anual mediu în perioada 2010-2013 este planificat a fi de aproape 1 % din PIB, ușor superior nivelului recomandat de Consiliu. Cu toate acestea, din previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012 rezultă că în 2013 va fi nevoie de un efort suplimentar pentru a se respecta recomandarea pe întreaga perioadă de corecție. După corectarea planificată a deficitului excesiv, ritmul anual al progreselor în vederea atingerii OTM în conformitate cu programul de stabilitate respectă valoarea de referință de 0,5 % stabilită în Pactul de stabilitate și de creștere pentru 2015, însă este inferior valorii de referință pentru 2014, în timp ce rata de creștere a cheltuielilor publice, luând în considerare măsurile discreționare în privința veniturilor, este conformă cu valoarea de referință a cheltuielilor din Pactul de stabilitate și de creștere în ambii ani, astfel încât, per ansamblu, programul de stabilitate prevede o ajustare adecvată, în linii mari, în vederea realizării OTM. Ținând seama de riscurile menționate anterior, progresele în vederea realizării OTM ar putea fi mai lente decât ar trebui, în ambii ani.

Până în 2013, în programul de stabilitate se prevede că datoria publică brută va atinge un nivel maxim de 53 %, de la aproximativ 48 % din PIB în 2011 (rămânând astfel sub nivelul valorii de referință din tratat de 60 % din PIB), pentru ca mai apoi să scadă ușor până la sfârșitul perioadei de programare. Previziunile de îndatorare sunt afectate de o tendință crescătoare a riscurilor, din cauza unor eventuale deficite mai mari, menționate anterior, și a unor ajustări stoc-flux mai mari. Cadrul bugetar pe termen mediu al Sloveniei și regula privind cheltuielile rămân insuficient de restrictive și insuficient de axate pe realizarea OTM și pe asigurarea sustenabilității pe termen lung.

| (11) | Guvernul nu a fost până acum în măsură să efectueze schimbări sistemice ale sistemului de pensii, având în vedere moratoriul de 12 luni privind legislația, de după referendumul negativ din iunie 2011 privind o reformă anterioară a pensiilor. Cu toate acestea, măsurile pe termen scurt de limitare a costurilor au fost prelungite și întărite în decembrie 2011 și mai 2012. Deși relevante și benefice pe termen scurt, aceste măsuri de eliminare a decalajului sunt în mod clar insuficiente pentru remedierea pe termen lung a provocării. Guvernul prevede o nouă reformă a sistemului de pensii care urmează să fie pusă în aplicare până la sfârșitul anului 2013 și care urmează să se bazeze pe un sistem cu mai mulți piloni și pe o creștere a vârstei efective de pensionare. Deși nu se oferă detalii suplimentare, gradul de ambiție a acestor planuri pare modest. Având în vedere amploarea provocării, este necesară o reformă globală de abordare a următoarelor chestiuni: o vârstă legală de pensionare scăzută, diferențe privind vârsta legală de pensionare pentru femei și bărbați, posibilități numeroase de pensionare anticipată și dispoziții generoase de indexare a pensiilor. Până în prezent, nu au fost puse în aplicare măsuri specifice pentru a mări rata de ocupare a lucrătorilor în vârstă, deși Orientările pentru punerea în aplicare a măsurilor de politică activă în domeniul pieței forței de muncă pentru perioada 2012-2015 și Planul pentru punerea în aplicare a măsurilor de politică activă în domeniul pieței forței de muncă pentru anul 2012 se referă la șomajul în rândul populației în vârstă ca grup-țintă specific. |
| --- | --- |

(11)

Guvernul nu a fost până acum în măsură să efectueze schimbări sistemice ale sistemului de pensii, având în vedere moratoriul de 12 luni privind legislația, de după referendumul negativ din iunie 2011 privind o reformă anterioară a pensiilor. Cu toate acestea, măsurile pe termen scurt de limitare a costurilor au fost prelungite și întărite în decembrie 2011 și mai 2012. Deși relevante și benefice pe termen scurt, aceste măsuri de eliminare a decalajului sunt în mod clar insuficiente pentru remedierea pe termen lung a provocării. Guvernul prevede o nouă reformă a sistemului de pensii care urmează să fie pusă în aplicare până la sfârșitul anului 2013 și care urmează să se bazeze pe un sistem cu mai mulți piloni și pe o creștere a vârstei efective de pensionare. Deși nu se oferă detalii suplimentare, gradul de ambiție a acestor planuri pare modest. Având în vedere amploarea provocării, este necesară o reformă globală de abordare a următoarelor chestiuni: o vârstă legală de pensionare scăzută, diferențe privind vârsta legală de pensionare pentru femei și bărbați, posibilități numeroase de pensionare anticipată și dispoziții generoase de indexare a pensiilor. Până în prezent, nu au fost puse în aplicare măsuri specifice pentru a mări rata de ocupare a lucrătorilor în vârstă, deși Orientările pentru punerea în aplicare a măsurilor de politică activă în domeniul pieței forței de muncă pentru perioada 2012-2015 și Planul pentru punerea în aplicare a măsurilor de politică activă în domeniul pieței forței de muncă pentru anul 2012 se referă la șomajul în rândul populației în vârstă ca grup-țintă specific.

| (12) | Situația din sectorul bancar din Slovenia pare chiar mai dificilă decât în momentul evaluării din 2011. În 2011, pierderile din sector pe întregul an au fost substanțiale și, în perspectivă, încetinirea economiei va aduce mai multe pierderi din împrumuturi, întrucât un număr sporit de societăți se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește serviciul datoriei. Măsurile care au fost introduse sau anunțate până în prezent nu sunt suficiente, având în vedere dimensiunea provocării. A doua recapitalizare urgentă a celei mai mari bănci (NLB) face încă obiectul negocierilor cu investitorii privați și cu cei internaționali. Noul guvern și-a manifestat intenția de a-și reduce participațiile la băncile mari până la nivelul unei minorități de blocare. Trebuie să se clarifice relația dintre această aspirație pe termen mai lung și nevoia imediată și stringentă de capital nou, în care statul, în calitate de proprietar majoritar, este cel care poartă responsabilitatea, în mod neechivoc, în cadrul analizei finale. O strategie clară de privatizare susținută prin injecții de capital efectuate în timp util pentru a acoperi pierderile, o garanție de bună guvernanță și de gestionare profesionistă, depolitizată ar conferi acestei politici și eventualei vânzări a acestor bănci mai multă credibilitate. |
| --- | --- |

(12)

Situația din sectorul bancar din Slovenia pare chiar mai dificilă decât în momentul evaluării din 2011. În 2011, pierderile din sector pe întregul an au fost substanțiale și, în perspectivă, încetinirea economiei va aduce mai multe pierderi din împrumuturi, întrucât un număr sporit de societăți se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește serviciul datoriei. Măsurile care au fost introduse sau anunțate până în prezent nu sunt suficiente, având în vedere dimensiunea provocării. A doua recapitalizare urgentă a celei mai mari bănci (NLB) face încă obiectul negocierilor cu investitorii privați și cu cei internaționali. Noul guvern și-a manifestat intenția de a-și reduce participațiile la băncile mari până la nivelul unei minorități de blocare. Trebuie să se clarifice relația dintre această aspirație pe termen mai lung și nevoia imediată și stringentă de capital nou, în care statul, în calitate de proprietar majoritar, este cel care poartă responsabilitatea, în mod neechivoc, în cadrul analizei finale. O strategie clară de privatizare susținută prin injecții de capital efectuate în timp util pentru a acoperi pierderile, o garanție de bună guvernanță și de gestionare profesionistă, depolitizată ar conferi acestei politici și eventualei vânzări a acestor bănci mai multă credibilitate.

| (13) | În ultimul an nu au fost prezentate propuneri concrete de reducere a asimetriilor între protecția acordată lucrătorilor cu contracte permanente și, respectiv, celor cu contracte temporare. Negocierile cu partenerii sociali referitoare la Legea privind relațiile de muncă au început în 2011, însă nu s-a ajuns la niciun acord sau la adoptarea de amendamente. Programul național de reformă indică anumite măsuri pentru a spori flexicuritatea și abordarea segmentării, dar nu furnizează niciun calendar pentru adoptarea acestora. Legea privind echilibrarea finanțelor publice, recent adoptată, introduce taxe în mod semnificativ mai mari (taxe de concesiune) pe munca desfășurată de studenți, pentru a reduce atractivitatea acestui statut pe piața muncii, însă nu se prevăd alte măsuri suplimentare în prezent. |
| --- | --- |

(13)

În ultimul an nu au fost prezentate propuneri concrete de reducere a asimetriilor între protecția acordată lucrătorilor cu contracte permanente și, respectiv, celor cu contracte temporare. Negocierile cu partenerii sociali referitoare la Legea privind relațiile de muncă au început în 2011, însă nu s-a ajuns la niciun acord sau la adoptarea de amendamente. Programul național de reformă indică anumite măsuri pentru a spori flexicuritatea și abordarea segmentării, dar nu furnizează niciun calendar pentru adoptarea acestora. Legea privind echilibrarea finanțelor publice, recent adoptată, introduce taxe în mod semnificativ mai mari (taxe de concesiune) pe munca desfășurată de studenți, pentru a reduce atractivitatea acestui statut pe piața muncii, însă nu se prevăd alte măsuri suplimentare în prezent.

| (14) | Capacitatea de răspuns a sistemului de educație și formare la nevoile pieței forței de muncă continuă să fie insuficientă, deși în prezent sunt în curs de introducere în tot ciclul educației servicii de orientare în carieră și se depun eforturi pentru a oferi informații despre carierele de viitor. Nu au fost luate măsuri concrete de instituire a unui sistem de anticipare a cererii de pe piața muncii. Au fost lansate unele proiecte, cofinanțate prin intermediul Fondului Social European, pentru a promova profesii cu cerere ridicată pe piața muncii. Aceste măsuri sunt pertinente însă, per ansamblu, reprezintă un răspuns neadecvat la provocare. Evaluarea externă a experților privind eficacitatea globală a Serviciului public pentru ocuparea forței de muncă din Slovenia nu este încă disponibilă. |
| --- | --- |

(14)

Capacitatea de răspuns a sistemului de educație și formare la nevoile pieței forței de muncă continuă să fie insuficientă, deși în prezent sunt în curs de introducere în tot ciclul educației servicii de orientare în carieră și se depun eforturi pentru a oferi informații despre carierele de viitor. Nu au fost luate măsuri concrete de instituire a unui sistem de anticipare a cererii de pe piața muncii. Au fost lansate unele proiecte, cofinanțate prin intermediul Fondului Social European, pentru a promova profesii cu cerere ridicată pe piața muncii. Aceste măsuri sunt pertinente însă, per ansamblu, reprezintă un răspuns neadecvat la provocare. Evaluarea externă a experților privind eficacitatea globală a Serviciului public pentru ocuparea forței de muncă din Slovenia nu este încă disponibilă.

| (15) | În ciuda schimbărilor legislative din aprilie 2011 menite să transforme Oficiul pentru protecția concurenței (CPO) într-o agenție independentă începând cu 1 ianuarie 2012, oficiul nu este încă independent, din cauza unor condiții procedurale care trebuie să fie îndeplinite mai întâi. În plus, în 2011, resursele CPO au fost reduse. Aceste evoluții influențează capacitatea oficiului de a extinde aria măsurilor de asigurare a respectării legii și de a conferi greutate instituțională eforturilor de reformă care să stimuleze concurența. Recent a fost finalizat un studiu privind dereglementarea profesiilor, însă acțiunile politice concrete în acest domeniu rămân vagi. În sens mai general, unele aspecte ale cadrului legal privind instituirea de furnizori de servicii pot genera probleme de compatibilitate cu Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (6). Mediul general de afaceri este caracterizat de deficiențe care îngreunează investițiile interne și străine și împiedică ajustarea rapidă a bilanțurilor bancare, cum ar fi implicarea directă și indirectă a statului în economie și proceduri de insolvență favorabile debitorilor și, în unele cazuri, problematice. În cele din urmă, rețeaua națională de transport de energie electrică începe să se supraaglomereze din cauza importanței crescânde a Sloveniei ca țară de tranzit pentru fluxurile de energie electrică. |
| --- | --- |

(15)

În ciuda schimbărilor legislative din aprilie 2011 menite să transforme Oficiul pentru protecția concurenței (CPO) într-o agenție independentă începând cu 1 ianuarie 2012, oficiul nu este încă independent, din cauza unor condiții procedurale care trebuie să fie îndeplinite mai întâi. În plus, în 2011, resursele CPO au fost reduse. Aceste evoluții influențează capacitatea oficiului de a extinde aria măsurilor de asigurare a respectării legii și de a conferi greutate instituțională eforturilor de reformă care să stimuleze concurența. Recent a fost finalizat un studiu privind dereglementarea profesiilor, însă acțiunile politice concrete în acest domeniu rămân vagi. În sens mai general, unele aspecte ale cadrului legal privind instituirea de furnizori de servicii pot genera probleme de compatibilitate cu Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (6). Mediul general de afaceri este caracterizat de deficiențe care îngreunează investițiile interne și străine și împiedică ajustarea rapidă a bilanțurilor bancare, cum ar fi implicarea directă și indirectă a statului în economie și proceduri de insolvență favorabile debitorilor și, în unele cazuri, problematice. În cele din urmă, rețeaua națională de transport de energie electrică începe să se supraaglomereze din cauza importanței crescânde a Sloveniei ca țară de tranzit pentru fluxurile de energie electrică.

| (16) | În urma unei puternice creșteri discreționare în martie 2010, ponderea salariului minim în salariul mediu a fost cea mai ridicată din UE în 2011, deși salariul minim este cu puțin sub pragul sărăciei. Indexarea din următorii doi ani a avut ca rezultat o creștere nominală suplimentară de 4 %. Aceste evoluții diminuează competitivitatea sectoarelor cu o utilizare intensivă a forței de muncă și poate exacerba șomajul structural. |
| --- | --- |

(16)

În urma unei puternice creșteri discreționare în martie 2010, ponderea salariului minim în salariul mediu a fost cea mai ridicată din UE în 2011, deși salariul minim este cu puțin sub pragul sărăciei. Indexarea din următorii doi ani a avut ca rezultat o creștere nominală suplimentară de 4 %. Aceste evoluții diminuează competitivitatea sectoarelor cu o utilizare intensivă a forței de muncă și poate exacerba șomajul structural.

| (17) | Slovenia și-a asumat o serie de angajamente în temeiul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează să promoveze crearea de locuri de muncă, îmbunătățirea competitivității, consolidarea sustenabilității finanțelor publice și consolidarea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor. |
| --- | --- |

(17)

Slovenia și-a asumat o serie de angajamente în temeiul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează să promoveze crearea de locuri de muncă, îmbunătățirea competitivității, consolidarea sustenabilității finanțelor publice și consolidarea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor.

| (18) | În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Sloveniei: a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă, și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru dezvoltarea de către Slovenia a unei politici bugetare și socioeconomice sustenabile, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european sunt reflectate în recomandările de la punctele 1-7 de mai jos. |
| --- | --- |

(18)

În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Sloveniei: a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă, și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru dezvoltarea de către Slovenia a unei politici bugetare și socioeconomice sustenabile, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european sunt reflectate în recomandările de la punctele 1-7 de mai jos.

| (19) | Ținând seama de această evaluare, Consiliul a examinat programul de stabilitate al Sloveniei și avizul (7) său este reflectat îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(19)

Ținând seama de această evaluare, Consiliul a examinat programul de stabilitate al Sloveniei și avizul (7) său este reflectat îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos.

| (20) | Având în vedere analiza aprofundată a Comisiei și această evaluare, Consiliul a examinat programul național de reformă și programul de stabilitate al Sloveniei. Recomandările sale, emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, sunt reflectate în special în recomandările de la puntele 3, 6 și 7 de mai jos, |
| --- | --- |

(20)

Având în vedere analiza aprofundată a Comisiei și această evaluare, Consiliul a examinat programul național de reformă și programul de stabilitate al Sloveniei. Recomandările sale, emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, sunt reflectate în special în recomandările de la puntele 3, 6 și 7 de mai jos,

RECOMANDĂ ca Slovenia să întreprindă acțiuni în perioada 2012-2013 astfel încât:

| 1. | Să execute bugetul exercițiului bugetar 2012 și să consolideze strategia bugetară pentru 2013 prin măsuri structurale suficient de bine precizate, rămânând pregătită să adopte măsuri suplimentare pentru a asigura, în mod sustenabil, corectarea deficitului excesiv până în 2013 și realizarea efortului de ajustare structurală specificat în recomandările Consiliului din cadrul procedurii de deficit excesiv; ulterior, să asigure un efort adecvat de ajustare structurală pentru realizarea de progrese suficiente către un OTM adecvat în ceea ce privește poziția bugetară, inclusiv respectarea valorii de referință în materie de cheltuieli; să consolideze cadrul bugetar pe termen mediu, inclusiv regula în materie de cheltuieli, conferindu-i un grad sporit de obligativitate și transparență. |
| --- | --- |

1.

Să execute bugetul exercițiului bugetar 2012 și să consolideze strategia bugetară pentru 2013 prin măsuri structurale suficient de bine precizate, rămânând pregătită să adopte măsuri suplimentare pentru a asigura, în mod sustenabil, corectarea deficitului excesiv până în 2013 și realizarea efortului de ajustare structurală specificat în recomandările Consiliului din cadrul procedurii de deficit excesiv; ulterior, să asigure un efort adecvat de ajustare structurală pentru realizarea de progrese suficiente către un OTM adecvat în ceea ce privește poziția bugetară, inclusiv respectarea valorii de referință în materie de cheltuieli; să consolideze cadrul bugetar pe termen mediu, inclusiv regula în materie de cheltuieli, conferindu-i un grad sporit de obligativitate și transparență.

| 2. | Să adopte urgent măsuri pentru a asigura viabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii, păstrând totodată gradul de adecvare al pensiilor, prin (i) egalizarea vârstei legale de pensionare pentru bărbați și femei; (ii) asigurarea creșterii vârstei efective de pensionare, inclusiv prin corelarea vârstei legale de pensionare cu speranța de viață; (iii) reducerea posibilităților de pensionare anticipată; și (iv) revizuirea sistemului de indexare a pensiilor; să crească rata de ocupare a lucrătorilor în vârstă prin elaborarea, de asemenea, a unor politici suplimentare active în domeniul pieței forței de muncă și prin măsuri privind învățarea pe tot parcursul vieții. |
| --- | --- |

2.

Să adopte urgent măsuri pentru a asigura viabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii, păstrând totodată gradul de adecvare al pensiilor, prin (i) egalizarea vârstei legale de pensionare pentru bărbați și femei; (ii) asigurarea creșterii vârstei efective de pensionare, inclusiv prin corelarea vârstei legale de pensionare cu speranța de viață; (iii) reducerea posibilităților de pensionare anticipată; și (iv) revizuirea sistemului de indexare a pensiilor; să crească rata de ocupare a lucrătorilor în vârstă prin elaborarea, de asemenea, a unor politici suplimentare active în domeniul pieței forței de muncă și prin măsuri privind învățarea pe tot parcursul vieții.

| 3. | Să ia măsurile necesare pentru constituirea de rezerve de capital suficiente în sectorul bancar și pentru asigurarea ajustării bilanțurilor astfel încât activitatea de creditare a activităților productive să poată fi reluată în mod corespunzător; să se obțină estimări, pentru băncile de importanță sistemică, în urma verificării complete efectuate de către o parte terță, a rezistenței în caz de pierderi legate de credite. |
| --- | --- |

3.

Să ia măsurile necesare pentru constituirea de rezerve de capital suficiente în sectorul bancar și pentru asigurarea ajustării bilanțurilor astfel încât activitatea de creditare a activităților productive să poată fi reluată în mod corespunzător; să se obțină estimări, pentru băncile de importanță sistemică, în urma verificării complete efectuate de către o parte terță, a rezistenței în caz de pierderi legate de credite.

| 4. | Să modifice legislația privind protecția muncii în ceea ce privește contractele de muncă permanente pentru a reduce segmentarea pieței muncii, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale; să combată în continuare existența unei piețe paralele a muncii generate de locurile de muncă pentru studenți. |
| --- | --- |

4.

Să modifice legislația privind protecția muncii în ceea ce privește contractele de muncă permanente pentru a reduce segmentarea pieței muncii, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale; să combată în continuare existența unei piețe paralele a muncii generate de locurile de muncă pentru studenți.

| 5. | Să îmbunătățească corelarea competențelor cu cererea de pe piața muncii, în special pentru lucrătorii slab calificați și pentru absolvenții de studii superioare, și să continue reformele în domeniul educației și formării profesionale. |
| --- | --- |

5.

Să îmbunătățească corelarea competențelor cu cererea de pe piața muncii, în special pentru lucrătorii slab calificați și pentru absolvenții de studii superioare, și să continue reformele în domeniul educației și formării profesionale.

| 6. | Să ia măsuri suplimentare pentru a consolida deschiderea piețelor și a accelera reorganizarea serviciilor profesionale; să îmbunătățească mediul de afaceri prin (i) punerea în aplicare a reformei Oficiului pentru protecția concurenței; (ii) instituirea unui cadru pentru întreprinderile de stat, garantând gestionarea independentă și standarde ridicate de guvernanță corporatistă; și (iii) îmbunătățirea procedurilor de faliment, în special în ceea ce privește promptitudinea și eficiența. |
| --- | --- |

6.

Să ia măsuri suplimentare pentru a consolida deschiderea piețelor și a accelera reorganizarea serviciilor profesionale; să îmbunătățească mediul de afaceri prin (i) punerea în aplicare a reformei Oficiului pentru protecția concurenței; (ii) instituirea unui cadru pentru întreprinderile de stat, garantând gestionarea independentă și standarde ridicate de guvernanță corporatistă; și (iii) îmbunătățirea procedurilor de faliment, în special în ceea ce privește promptitudinea și eficiența.

| 7. | După consultarea partenerilor sociali și în conformitate cu practicile naționale, să se asigure că majorările salariale, inclusiv adaptarea salariului minim, favorizează competitivitatea și crearea de locuri de muncă. |
| --- | --- |

7.

După consultarea partenerilor sociali și în conformitate cu practicile naționale, să se asigure că majorările salariale, inclusiv adaptarea salariului minim, favorizează competitivitatea și crearea de locuri de muncă.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

3

(4)  JO C 217, 23.7.2011, p. 1.

4

(5)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program folosind metodologia convenită de comun acord.

5

(6)  JO L 376, 27.12.2006, p. 36.

6

(7)  În conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/81 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/81

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al Spaniei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Spaniei pentru perioada 2012-2015

2012/C 219/24

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandările Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (4) privind Programul național de reformă al Spaniei pentru 2011 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Spaniei pentru perioada 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (4) privind Programul național de reformă al Spaniei pentru 2011 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Spaniei pentru perioada 2011-2014.

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Spania ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Spania ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată.

| (5) | La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat un set de concluzii prin care a solicitat Comitetului pentru protecție socială să prezinte, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și cu alte comitete, opinia sa cu privire la acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Această opinie face parte din avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(5)

La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat un set de concluzii prin care a solicitat Comitetului pentru protecție socială să prezinte, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și cu alte comitete, opinia sa cu privire la acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Această opinie face parte din avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă.

| (6) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(6)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (7) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

| (8) | La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își asume angajamente suplimentare care să vizeze realizarea unui număr restrâns de reforme esențiale și măsurabile, realizate în timp util, pentru îndeplinirea obiectivelor înscrise în pact. |
| --- | --- |

(8)

La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își asume angajamente suplimentare care să vizeze realizarea unui număr restrâns de reforme esențiale și măsurabile, realizate în timp util, pentru îndeplinirea obiectivelor înscrise în pact.

| (9) | La 30 aprilie 2012, Spania a prezentat Programul de stabilitate, care vizează perioada 2012-2015, și Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Comisia a examinat, de asemenea, în cadrul unei analize aprofundate, realizate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, dacă Spania este afectată de dezechilibre macroeconomice. În analiza aprofundată pe care a realizat-o, Comisia a concluzionat că Spania se confruntă cu dezechilibre, care nu sunt excesive, dar trebuie abordate urgent. |
| --- | --- |

(9)

La 30 aprilie 2012, Spania a prezentat Programul de stabilitate, care vizează perioada 2012-2015, și Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Comisia a examinat, de asemenea, în cadrul unei analize aprofundate, realizate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, dacă Spania este afectată de dezechilibre macroeconomice. În analiza aprofundată pe care a realizat-o, Comisia a concluzionat că Spania se confruntă cu dezechilibre, care nu sunt excesive, dar trebuie abordate urgent.

| (10) | Pe baza evaluării programului de stabilitate în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, Consiliul este de părere că scenariul macroeconomic care stă la baza programului este, în linii mari, plauzibil pentru 2012 și optimist pentru perioada ulterioară. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012, creșterea PIB-ului va fi de – 1,8 % în 2012 și de – 0,3 % în 2013, în timp ce valorile înscrise în program sunt – 1,7 %, respectiv 0,2 %. În conformitate cu procedura de deficit excesiv, obiectivul strategiei bugetare prezentat în programul de stabilitate este reducerea, până în 2013, a deficitului public general sub valoarea de referință de 3 % din PIB, în principal prin restrângerea cheltuielilor, dar și unor măsuri de creștere a veniturilor. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), îmbunătățirea anuală medie a soldului structural prevăzută în programul de stabilitate este de 2,6 % din PIB pentru perioada 2011-2013, această valoare depășind efortul bugetar mediu de peste 1,5 % din PIB pentru perioada 2010-2013 recomandat în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive. După corectarea deficitului excesiv, programul de stabilitate confirmă obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) de a avea o poziție bugetară echilibrată în termeni structurali, care ar fi aproape atins până în 2015, cu un deficit bugetar structural de 0,2 % din PIB. Acest OTM reflectă în mod corespunzător cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Ritmul ajustării preconizate din punct de vedere structural în perioada 2012-2013 reprezintă un progres suficient în vederea realizării OTM, iar rata de creștere a cheltuielilor publice, luând în considerare măsurile discreționare în materie de venituri, este în concordanță cu criteriul de referință privind cheltuielile din Pactul de stabilitate și de creștere.
  În programul de stabilitate se prognozează că nivelul datoriei publice va atinge punctul maxim în 2013, după care va începe să scadă. În 2014 și 2015, Spania se va afla într-o perioadă de tranziție, iar proiectele prezentate în programul de stabilitate urmează să asigure suficiente progrese în direcția respectării criteriului de referință privind datoria din Pactul de stabilitate și de creștere. Calea de ajustare a deficitului și a datoriei este supusă unor importante riscuri.
  Evoluția macroeconomică s-ar putea dovedi mai puțin favorabilă decât s-a preconizat. Mai mult, măsurile nu sunt suficient de bine precizate pentru perioada de după 2013. Respectarea bugetului de către autoritățile regionale, date fiind performanțele mediocre înregistrate recent, creșterea sensibilității veniturilor la ajustările structurale aflate în desfășurare, impactul incert al amnistiei fiscale asupra veniturilor și eventualele noi operațiuni financiare de salvare prezintă riscuri și pentru strategia bugetară. Orice impact al unor astfel de operațiuni financiare de salvare asupra deficitului ar avea un caracter excepțional. Aplicarea strictă a legii privind stabilitatea bugetară și adoptarea unor măsuri fiscale dure la nivel regional ar urma să atenueze riscurile de derapaj la nivel regional. Având în vedere caracterul descentralizat al finanțelor publice din Spania, este esențial să existe un cadru bugetar și instituțional solid. Consiliul salută intenția Comisiei de a prezenta, în următoarele săptămâni, o evaluare temeinică a punerii în aplicare a recomandării Consiliului privind corectarea deficitului excesiv, luând în considerare și proiectul anunțat de buget multianual pentru 2013-2014. |
| --- | --- |

(10)

Pe baza evaluării programului de stabilitate în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, Consiliul este de părere că scenariul macroeconomic care stă la baza programului este, în linii mari, plauzibil pentru 2012 și optimist pentru perioada ulterioară. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012, creșterea PIB-ului va fi de – 1,8 % în 2012 și de – 0,3 % în 2013, în timp ce valorile înscrise în program sunt – 1,7 %, respectiv 0,2 %. În conformitate cu procedura de deficit excesiv, obiectivul strategiei bugetare prezentat în programul de stabilitate este reducerea, până în 2013, a deficitului public general sub valoarea de referință de 3 % din PIB, în principal prin restrângerea cheltuielilor, dar și unor măsuri de creștere a veniturilor. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), îmbunătățirea anuală medie a soldului structural prevăzută în programul de stabilitate este de 2,6 % din PIB pentru perioada 2011-2013, această valoare depășind efortul bugetar mediu de peste 1,5 % din PIB pentru perioada 2010-2013 recomandat în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive. După corectarea deficitului excesiv, programul de stabilitate confirmă obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) de a avea o poziție bugetară echilibrată în termeni structurali, care ar fi aproape atins până în 2015, cu un deficit bugetar structural de 0,2 % din PIB. Acest OTM reflectă în mod corespunzător cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Ritmul ajustării preconizate din punct de vedere structural în perioada 2012-2013 reprezintă un progres suficient în vederea realizării OTM, iar rata de creștere a cheltuielilor publice, luând în considerare măsurile discreționare în materie de venituri, este în concordanță cu criteriul de referință privind cheltuielile din Pactul de stabilitate și de creștere.

În programul de stabilitate se prognozează că nivelul datoriei publice va atinge punctul maxim în 2013, după care va începe să scadă. În 2014 și 2015, Spania se va afla într-o perioadă de tranziție, iar proiectele prezentate în programul de stabilitate urmează să asigure suficiente progrese în direcția respectării criteriului de referință privind datoria din Pactul de stabilitate și de creștere. Calea de ajustare a deficitului și a datoriei este supusă unor importante riscuri.

Evoluția macroeconomică s-ar putea dovedi mai puțin favorabilă decât s-a preconizat. Mai mult, măsurile nu sunt suficient de bine precizate pentru perioada de după 2013. Respectarea bugetului de către autoritățile regionale, date fiind performanțele mediocre înregistrate recent, creșterea sensibilității veniturilor la ajustările structurale aflate în desfășurare, impactul incert al amnistiei fiscale asupra veniturilor și eventualele noi operațiuni financiare de salvare prezintă riscuri și pentru strategia bugetară. Orice impact al unor astfel de operațiuni financiare de salvare asupra deficitului ar avea un caracter excepțional. Aplicarea strictă a legii privind stabilitatea bugetară și adoptarea unor măsuri fiscale dure la nivel regional ar urma să atenueze riscurile de derapaj la nivel regional. Având în vedere caracterul descentralizat al finanțelor publice din Spania, este esențial să existe un cadru bugetar și instituțional solid. Consiliul salută intenția Comisiei de a prezenta, în următoarele săptămâni, o evaluare temeinică a punerii în aplicare a recomandării Consiliului privind corectarea deficitului excesiv, luând în considerare și proiectul anunțat de buget multianual pentru 2013-2014.

| (11) | În 2011, Spania a adoptat o reformă a sistemului de pensii care reprezintă un pas important pe calea îmbunătățirii sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. Cu toate acestea, din cauza înrăutățirii perspectivelor economice în Spania, impactul reformei asupra cheltuielilor publice prevăzute în contextul îmbătrânirii demografice este limitat. În plus, reforma trebuie încă completată prin măsuri concrete care să vină în sprijinul strategiei globale pentru ocuparea forței de muncă pentru lucrătorii mai în vârstă pentru perioada 2012-2014. |
| --- | --- |

(11)

În 2011, Spania a adoptat o reformă a sistemului de pensii care reprezintă un pas important pe calea îmbunătățirii sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. Cu toate acestea, din cauza înrăutățirii perspectivelor economice în Spania, impactul reformei asupra cheltuielilor publice prevăzute în contextul îmbătrânirii demografice este limitat. În plus, reforma trebuie încă completată prin măsuri concrete care să vină în sprijinul strategiei globale pentru ocuparea forței de muncă pentru lucrătorii mai în vârstă pentru perioada 2012-2014.

| (12) | Este adevărat că în Spania raportul dintre impozite și PIB se numără printre cele mai scăzute din UE, însă eficiența sistemului fiscal poate fi îmbunătățită printr-o mai mare pondere a impozitelor indirecte favorabile creșterii. În special, baza de impozitare TVA poate fi mărită prin revizuirea aplicării extinse a scutirilor și a cotelor reduse. De asemenea, sistemul fiscal spaniol favorizează îndatorarea și achiziționarea de locuințe, și nu închirierea, datorită faptului că dobânzile la creditele ipotecare sunt deductibile. |
| --- | --- |

(12)

Este adevărat că în Spania raportul dintre impozite și PIB se numără printre cele mai scăzute din UE, însă eficiența sistemului fiscal poate fi îmbunătățită printr-o mai mare pondere a impozitelor indirecte favorabile creșterii. În special, baza de impozitare TVA poate fi mărită prin revizuirea aplicării extinse a scutirilor și a cotelor reduse. De asemenea, sistemul fiscal spaniol favorizează îndatorarea și achiziționarea de locuințe, și nu închirierea, datorită faptului că dobânzile la creditele ipotecare sunt deductibile.

| (13) | Spania a înregistrat progrese considerabile în ceea ce privește restructurarea sectorului său financiar. Restructurarea trebuie să continue, pentru a se asigura că situația oricărei bănci neviabile este soluționată și că băncile viabile își pot îndeplini rolul de furnizori de credit către economia reală, într-un mod durabil și fără o denaturare nejustificată a concurenței. Având în vedere diminuarea perspectivelor macroeconomice, poate deveni necesară consolidarea suplimentară a bazei de capital a băncilor. |
| --- | --- |

(13)

Spania a înregistrat progrese considerabile în ceea ce privește restructurarea sectorului său financiar. Restructurarea trebuie să continue, pentru a se asigura că situația oricărei bănci neviabile este soluționată și că băncile viabile își pot îndeplini rolul de furnizori de credit către economia reală, într-un mod durabil și fără o denaturare nejustificată a concurenței. Având în vedere diminuarea perspectivelor macroeconomice, poate deveni necesară consolidarea suplimentară a bazei de capital a băncilor.

| (14) | În februarie 2012, guvernul a adoptat o reformă globală a sistemului de protecție a locurilor de muncă și a sistemului de negociere colectivă pentru a combate nivelul ridicat al șomajului și segmentarea accentuată a pieței muncii. Trebuie monitorizate efectele, în special în ceea ce privește evoluția salariilor și reducerea segmentării. Pentru fi pe deplin eficace, această reformă trebuie să fie completată de o revizuire substanțială a politicilor active în domeniul pieței forței de muncă pentru îmbunătățirea capacității de inserție profesională și a corelării între competențe și piața muncii. |
| --- | --- |

(14)

În februarie 2012, guvernul a adoptat o reformă globală a sistemului de protecție a locurilor de muncă și a sistemului de negociere colectivă pentru a combate nivelul ridicat al șomajului și segmentarea accentuată a pieței muncii. Trebuie monitorizate efectele, în special în ceea ce privește evoluția salariilor și reducerea segmentării. Pentru fi pe deplin eficace, această reformă trebuie să fie completată de o revizuire substanțială a politicilor active în domeniul pieței forței de muncă pentru îmbunătățirea capacității de inserție profesională și a corelării între competențe și piața muncii.

| (15) | Pentru a combate rata ridicată a șomajului în rândul tinerilor spanioli, Planul de acțiune pentru tineret ar trebui pus în aplicare fără întârziere, în special în ceea ce privește contractele de ucenicie și de formare. Deși Spania a adoptat măsuri de combatere a părăsirii timpurii a școlii, rata abandonului este ridicată și maschează diferențe semnificative între regiuni. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a combate rata ridicată a șomajului în rândul tinerilor spanioli, Planul de acțiune pentru tineret ar trebui pus în aplicare fără întârziere, în special în ceea ce privește contractele de ucenicie și de formare. Deși Spania a adoptat măsuri de combatere a părăsirii timpurii a școlii, rata abandonului este ridicată și maschează diferențe semnificative între regiuni.

| (16) | Sărăcia este un fenomen în creștere, în 2010 numărul persoanelor expuse riscului de sărăcie crescând cu 1 milion, sărăcia infantilă atingând un nivel alarmant de 26,2 %. Dintre persoanele încadrate în muncă, rata sărăciei în cazul lucrătorilor temporari este de două ori mai mare decât în cazul muncitorilor permanenți. |
| --- | --- |

(16)

Sărăcia este un fenomen în creștere, în 2010 numărul persoanelor expuse riscului de sărăcie crescând cu 1 milion, sărăcia infantilă atingând un nivel alarmant de 26,2 %. Dintre persoanele încadrate în muncă, rata sărăciei în cazul lucrătorilor temporari este de două ori mai mare decât în cazul muncitorilor permanenți.

| (17) | În Spania, serviciile profesionale rămân protejate împotriva concurenței. Reformarea serviciilor profesionale ar putea duce la creșterea PIB-ului potențial, având în vedere faptul că acestea au o contribuție majoră în celelalte sectoare ale economiei. Ar trebui să se acorde o atenție specială eliminării barierelor nejustificate și disproporționate pentru unele profesii puternic reglementate (de exemplu, inginerii, notarii, agenții responsabili cu registrul funciar și reprezentanții legali). În plus, în Spania, termenul pentru obținerea unei autorizații de funcționare este cel mai mare la nivelul Uniunii. Lipsa de coordonare între administrațiile locale, regionale și naționale au generat o proliferare a reglementărilor, care uneori se suprapun, și o segmentare a pieței spaniole interne. Pentru ajustarea marilor dezechilibre externe, sunt necesare măsuri de facilitare a activităților de export. Spania se confruntă, de asemenea, cu provocări multiple și complexe în sectorul energetic, care reprezintă un impediment serios în calea funcționării eficiente a piețelor de produse și de servicii. |
| --- | --- |

(17)

În Spania, serviciile profesionale rămân protejate împotriva concurenței. Reformarea serviciilor profesionale ar putea duce la creșterea PIB-ului potențial, având în vedere faptul că acestea au o contribuție majoră în celelalte sectoare ale economiei. Ar trebui să se acorde o atenție specială eliminării barierelor nejustificate și disproporționate pentru unele profesii puternic reglementate (de exemplu, inginerii, notarii, agenții responsabili cu registrul funciar și reprezentanții legali). În plus, în Spania, termenul pentru obținerea unei autorizații de funcționare este cel mai mare la nivelul Uniunii. Lipsa de coordonare între administrațiile locale, regionale și naționale au generat o proliferare a reglementărilor, care uneori se suprapun, și o segmentare a pieței spaniole interne. Pentru ajustarea marilor dezechilibre externe, sunt necesare măsuri de facilitare a activităților de export. Spania se confruntă, de asemenea, cu provocări multiple și complexe în sectorul energetic, care reprezintă un impediment serios în calea funcționării eficiente a piețelor de produse și de servicii.

| (18) | Spania și-a asumat o serie de angajamente în temeiul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează stimularea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea competitivității, consolidarea sustenabilității finanțelor publice și întărirea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus și a constatat că au fost aplicate parțial. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor. |
| --- | --- |

(18)

Spania și-a asumat o serie de angajamente în temeiul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează stimularea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea competitivității, consolidarea sustenabilității finanțelor publice și întărirea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus și a constatat că au fost aplicate parțial. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor.

| (19) | În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Spaniei, a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Spania, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european sunt reflectate în recomandările de la punctele 1-8 de mai jos. |
| --- | --- |

(19)

În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Spaniei, a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Spania, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european sunt reflectate în recomandările de la punctele 1-8 de mai jos.

| (20) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(20)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos.

| (21) | Ținând seama de rezultatele analizei aprofundate realizate de Comisie și de această evaluare, Consiliul a examinat programul național de reformă și programul de stabilitate. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandările de la punctele 1, 3, 4, 5 și 8 de mai jos, |
| --- | --- |

(21)

Ținând seama de rezultatele analizei aprofundate realizate de Comisie și de această evaluare, Consiliul a examinat programul național de reformă și programul de stabilitate. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandările de la punctele 1, 3, 4, 5 și 8 de mai jos,

RECOMANDĂ ca Spania să întreprindă acțiuni în perioada 2012-2013, astfel încât:

| 1. | Să facă un efort bugetar structural mediu anual de peste 1,5 % din PIB în perioada 2010-2013, conform recomandărilor Consiliului în cadrul procedurii de deficit excesiv, punând în aplicare măsurile adoptate în bugetul pentru 2012 și adoptând, până la sfârșitul lunii iulie 2012, proiectul anunțat de buget multianual pentru perioada 2013-2014; să adopte și să aplice la nivel regional măsuri, în conformitate cu proiectele de reechilibrare aprobate, să aplice strict noile dispoziții ale legii privind stabilitatea bugetară referitoare la transparență și la controlul execuției bugetare și să îmbunătățească în continuare aspectele legate de prezentarea la timp și acuratețea raportării bugetare la toate nivelurile administrației; să înființeze o instituție fiscală independentă pentru a realiza analize, a oferi consiliere și a monitoriza politica fiscală; să pună în aplicare reforme în sectorul public în vederea îmbunătățirii eficienței și a calității cheltuielilor publice la toate nivelurile administrației. |
| --- | --- |

1.

Să facă un efort bugetar structural mediu anual de peste 1,5 % din PIB în perioada 2010-2013, conform recomandărilor Consiliului în cadrul procedurii de deficit excesiv, punând în aplicare măsurile adoptate în bugetul pentru 2012 și adoptând, până la sfârșitul lunii iulie 2012, proiectul anunțat de buget multianual pentru perioada 2013-2014; să adopte și să aplice la nivel regional măsuri, în conformitate cu proiectele de reechilibrare aprobate, să aplice strict noile dispoziții ale legii privind stabilitatea bugetară referitoare la transparență și la controlul execuției bugetare și să îmbunătățească în continuare aspectele legate de prezentarea la timp și acuratețea raportării bugetare la toate nivelurile administrației; să înființeze o instituție fiscală independentă pentru a realiza analize, a oferi consiliere și a monitoriza politica fiscală; să pună în aplicare reforme în sectorul public în vederea îmbunătățirii eficienței și a calității cheltuielilor publice la toate nivelurile administrației.

| 2. | Să garanteze creșterea vârstei de pensionare în mod corelat cu speranța de viață în momentul reglementării factorului de sustenabilitate prevăzut în recenta reformă a sistemului de pensii și să susțină strategia globală pentru ocuparea forței de muncă pentru lucrătorii mai în vârstă prin măsuri concrete pentru dezvoltarea în continuare a învățării pe tot parcursul vieții, îmbunătățirea condițiilor de muncă și stimularea reintegrării acestui grup pe piața muncii. |
| --- | --- |

2.

Să garanteze creșterea vârstei de pensionare în mod corelat cu speranța de viață în momentul reglementării factorului de sustenabilitate prevăzut în recenta reformă a sistemului de pensii și să susțină strategia globală pentru ocuparea forței de muncă pentru lucrătorii mai în vârstă prin măsuri concrete pentru dezvoltarea în continuare a învățării pe tot parcursul vieții, îmbunătățirea condițiilor de muncă și stimularea reintegrării acestui grup pe piața muncii.

| 3. | Să introducă un sistem de impozitare care să corespundă eforturilor de consolidare fiscală și care să favorizeze mai mult creșterea, inclusiv o trecere de la impozitarea forței de muncă către taxele pe consum și mediu; în special, să găsească o soluție la ponderea redusă a veniturilor din TVA prin lărgirea bazei de impozitare pentru TVA; să faciliteze mai puțin, la nivel fiscal, îndatorarea și achiziționarea unei locuințe (prin opoziție cu închirierea). |
| --- | --- |

3.

Să introducă un sistem de impozitare care să corespundă eforturilor de consolidare fiscală și care să favorizeze mai mult creșterea, inclusiv o trecere de la impozitarea forței de muncă către taxele pe consum și mediu; în special, să găsească o soluție la ponderea redusă a veniturilor din TVA prin lărgirea bazei de impozitare pentru TVA; să faciliteze mai puțin, la nivel fiscal, îndatorarea și achiziționarea unei locuințe (prin opoziție cu închirierea).

| 4. | Să pună în aplicare reforma sectorului financiar și, în special, să continue procesul de restructurare a sectorului bancar, aflat în desfășurare, prin găsirea unor soluții la situația instituțiilor încă fragile, să prezinte o strategie cuprinzătoare pentru a soluționa eficient problemele legate de activele existente în bilanțurile băncilor, să definească o poziție clară privind finanțarea și să utilizeze mecanismele de protecție. |
| --- | --- |

4.

Să pună în aplicare reforma sectorului financiar și, în special, să continue procesul de restructurare a sectorului bancar, aflat în desfășurare, prin găsirea unor soluții la situația instituțiilor încă fragile, să prezinte o strategie cuprinzătoare pentru a soluționa eficient problemele legate de activele existente în bilanțurile băncilor, să definească o poziție clară privind finanțarea și să utilizeze mecanismele de protecție.

| 5. | Să pună în aplicare reformele pieței muncii și să ia măsuri suplimentare pentru a spori eficiența politicilor active în domeniul pieței forței de muncă, printr-o mai bună direcționare a acestora, printr-o mai mare utilizare a serviciilor de formare, de consiliere și de orientare pe piața muncii, prin consolidarea legăturilor acestora cu politicile pasive și prin consolidarea coordonării dintre serviciile publice de ocupare a forței de muncă existente la nivel național și regional, inclusiv prin schimbul de informații cu privire la locurile de muncă vacante. |
| --- | --- |

5.

Să pună în aplicare reformele pieței muncii și să ia măsuri suplimentare pentru a spori eficiența politicilor active în domeniul pieței forței de muncă, printr-o mai bună direcționare a acestora, printr-o mai mare utilizare a serviciilor de formare, de consiliere și de orientare pe piața muncii, prin consolidarea legăturilor acestora cu politicile pasive și prin consolidarea coordonării dintre serviciile publice de ocupare a forței de muncă existente la nivel național și regional, inclusiv prin schimbul de informații cu privire la locurile de muncă vacante.

| 6. | Să revizuiască prioritățile în materie de cheltuieli și să realoce fonduri pentru a sprijini accesul la finanțare al întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), al tinerilor și al sectoarelor de cercetare și inovare; să pună în aplicare Planul de acțiune pentru tineret, în special în ceea ce privește calitatea educației și a formării profesionale și importanța acestora pe piața muncii, să își intensifice eforturile de reducere a cazurilor de părăsire timpurie a școlii și să sporească participarea la cursuri și la formare profesională prin măsuri de prevenire, intervenție și compensare. |
| --- | --- |

6.

Să revizuiască prioritățile în materie de cheltuieli și să realoce fonduri pentru a sprijini accesul la finanțare al întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), al tinerilor și al sectoarelor de cercetare și inovare; să pună în aplicare Planul de acțiune pentru tineret, în special în ceea ce privește calitatea educației și a formării profesionale și importanța acestora pe piața muncii, să își intensifice eforturile de reducere a cazurilor de părăsire timpurie a școlii și să sporească participarea la cursuri și la formare profesională prin măsuri de prevenire, intervenție și compensare.

| 7. | Să îmbunătățească capacitatea de inserție profesională a grupurilor vulnerabile, alături de servicii eficace de sprijin pentru copii și familii, destinate să amelioreze situația persoanelor expuse riscului de sărăcie și/sau de excluziune socială și să asigure, în consecință, bunăstarea copiilor. |
| --- | --- |

7.

Să îmbunătățească capacitatea de inserție profesională a grupurilor vulnerabile, alături de servicii eficace de sprijin pentru copii și familii, destinate să amelioreze situația persoanelor expuse riscului de sărăcie și/sau de excluziune socială și să asigure, în consecință, bunăstarea copiilor.

| 8. | Să adopte măsuri suplimentare pentru a înlesni accesul la serviciile profesionale, inclusiv la serviciile puternic reglementate, să reducă termenele de obținere a unei autorizații de funcționare și să elimine obstacolele în calea desfășurării unei activități economice rezultate din reglementări multiple care se suprapun, adoptate la niveluri administrative diferite; să finalizeze interconexiunea rețelelor de gaz și electricitate cu țările învecinate și să găsească o soluție la problema deficitului de tarife la energia electrică, în mod global, în special prin îmbunătățirea raportului cost-eficiență al lanțului de aprovizionare cu energie electrică. |
| --- | --- |

8.

Să adopte măsuri suplimentare pentru a înlesni accesul la serviciile profesionale, inclusiv la serviciile puternic reglementate, să reducă termenele de obținere a unei autorizații de funcționare și să elimine obstacolele în calea desfășurării unei activități economice rezultate din reglementări multiple care se suprapun, adoptate la niveluri administrative diferite; să finalizeze interconexiunea rețelelor de gaz și electricitate cu țările învecinate și să găsească o soluție la problema deficitului de tarife la energia electrică, în mod global, în special prin îmbunătățirea raportului cost-eficiență al lanțului de aprovizionare cu energie electrică.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

3

(4)  JO C 212, 19.7.2011, p. 1.

4

(5)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și cele temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, folosind metodologia stabilită de comun acord.

5

(6)  În temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/85 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/85

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al Suediei pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Suediei pentru perioada 2012-2015

2012/C 219/25

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei Europene de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei Europene de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (4) privind Programul național de reformă al Suediei pentru 2011 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de convergență al Suediei pentru perioada 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (4) privind Programul național de reformă al Suediei pentru 2011 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de convergență al Suediei pentru perioada 2011-2014.

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Suedia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Suedia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată.

| (5) | La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care Comitetul pentru protecție socială este invitat, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și alte comitete, să își prezinte opiniile privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Aceste opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(5)

La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care Comitetul pentru protecție socială este invitat, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și alte comitete, să își prezinte opiniile privind acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Aceste opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă.

| (6) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(6)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (7) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

| (8) | La 20 aprilie 2012, Suedia a prezentat Programul de convergență pentru perioada 2012-2015 și Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Comisia a examinat, de asemenea, în cadrul unei analize aprofundate, realizate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, dacă Suedia este afectată de dezechilibre macroeconomice. Comisia a concluzionat, în analiza aprofundată pe care a realizat-o, că Suedia se confruntă cu dezechilibre, care nu sunt totuși excesive. |
| --- | --- |

(8)

La 20 aprilie 2012, Suedia a prezentat Programul de convergență pentru perioada 2012-2015 și Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Comisia a examinat, de asemenea, în cadrul unei analize aprofundate, realizate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, dacă Suedia este afectată de dezechilibre macroeconomice. Comisia a concluzionat, în analiza aprofundată pe care a realizat-o, că Suedia se confruntă cu dezechilibre, care nu sunt totuși excesive.

| (9) | Pe baza evaluării programului de convergență, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare din program este plauzibil pentru 2012 și optimist pentru perioada 2013-2015, când se preconizează o creștere medie a PIB-ului de 3,5 %. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012, PIB-ul va înregistra o creștere de 2,1 % în 2013. Obiectivul strategiei bugetare prezentate în programul de convergență este asigurarea sustenabilității pe termen lung, prin respectarea normelor cadrului fiscal suedez, în special a obiectivului de înregistrare a unei excedent de 1 % din PIB a împrumuturilor administrative nete pe parcursul ciclului. De asemenea, strategia urmărește îndeplinirea cerințelor din Pactul de stabilitate și de creștere, în special respectarea valorii de referință de 3 % din PIB. Programul de convergență a modificat obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) de la un excedent public general de 1,0 % din PIB la un deficit de 1,0 % din PIB. Noul OTM reflectă în mod corespunzător cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Din cauza modificării, este posibil ca, pe baza soldului bugetar structural (recalculat), OTM să fie îndeplinit în perioada corespunzătoare programării, chiar în condițiile eventualei adoptări a unor noi măsuri discreționare expansioniste în 2013 sau 2014. Anumite riscuri care amenință previziunile bugetare începând din 2013 sunt legate de ipotezele macroeconomice optimiste. Rata de creștere preconizată a cheltuielilor publice, care ține seama de măsurile discreționare privind veniturile, ar urma să respecte criteriul de referință privind cheltuielile din Pactul de stabilitate și de creștere. Rata datoriei este mai mică de 60 % din PIB și, conform programului de convergență, se estimează că va continua să scadă în perioada corespunzătoare programului. |
| --- | --- |

(9)

Pe baza evaluării programului de convergență, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare din program este plauzibil pentru 2012 și optimist pentru perioada 2013-2015, când se preconizează o creștere medie a PIB-ului de 3,5 %. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012, PIB-ul va înregistra o creștere de 2,1 % în 2013. Obiectivul strategiei bugetare prezentate în programul de convergență este asigurarea sustenabilității pe termen lung, prin respectarea normelor cadrului fiscal suedez, în special a obiectivului de înregistrare a unei excedent de 1 % din PIB a împrumuturilor administrative nete pe parcursul ciclului. De asemenea, strategia urmărește îndeplinirea cerințelor din Pactul de stabilitate și de creștere, în special respectarea valorii de referință de 3 % din PIB. Programul de convergență a modificat obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) de la un excedent public general de 1,0 % din PIB la un deficit de 1,0 % din PIB. Noul OTM reflectă în mod corespunzător cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Din cauza modificării, este posibil ca, pe baza soldului bugetar structural (recalculat), OTM să fie îndeplinit în perioada corespunzătoare programării, chiar în condițiile eventualei adoptări a unor noi măsuri discreționare expansioniste în 2013 sau 2014. Anumite riscuri care amenință previziunile bugetare începând din 2013 sunt legate de ipotezele macroeconomice optimiste. Rata de creștere preconizată a cheltuielilor publice, care ține seama de măsurile discreționare privind veniturile, ar urma să respecte criteriul de referință privind cheltuielile din Pactul de stabilitate și de creștere. Rata datoriei este mai mică de 60 % din PIB și, conform programului de convergență, se estimează că va continua să scadă în perioada corespunzătoare programului.

| (10) | Analiza aprofundată a Comisiei, în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, a confirmat faptul că, în Suedia, nivelul de îndatorare a gospodăriilor este relativ ridicat. Deși situația de pe piața imobiliară și cea ipotecară s-a stabilizat în 2011, există în continuare o serie de denaturări structurale, care amenință stabilitatea pe termen lung a acestor piețe. S-au adoptat măsuri relevante pentru consolidarea rezistenței sectorului financiar. Cu toate acestea, în prezent există o serie de politici care pot contribui la volatilitatea pieței imobiliare suedeze și la acumularea de datorii ipotecare și cărora li s-a acordat puțină atenție: deductibilitate fiscală generoasă a dobânzilor, impozite scăzute pe proprietate, amortizare scăzută și stabilirea unor condiții stricte de închiriere. În ceea ce privește oferta, monopolul planificării locale, procesele îndelungate de zonare și lipsa concurenței afectează flexibilitatea ofertei de locuințe. |
| --- | --- |

(10)

Analiza aprofundată a Comisiei, în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, a confirmat faptul că, în Suedia, nivelul de îndatorare a gospodăriilor este relativ ridicat. Deși situația de pe piața imobiliară și cea ipotecară s-a stabilizat în 2011, există în continuare o serie de denaturări structurale, care amenință stabilitatea pe termen lung a acestor piețe. S-au adoptat măsuri relevante pentru consolidarea rezistenței sectorului financiar. Cu toate acestea, în prezent există o serie de politici care pot contribui la volatilitatea pieței imobiliare suedeze și la acumularea de datorii ipotecare și cărora li s-a acordat puțină atenție: deductibilitate fiscală generoasă a dobânzilor, impozite scăzute pe proprietate, amortizare scăzută și stabilirea unor condiții stricte de închiriere. În ceea ce privește oferta, monopolul planificării locale, procesele îndelungate de zonare și lipsa concurenței afectează flexibilitatea ofertei de locuințe.

| (11) | Deși în 2011 s-a înregistrat o îmbunătățire a pieței muncii, rata șomajului în rândurile tinerilor și ale grupurilor vulnerabile rămâne ridicată, în special în cazul persoanelor care provin din familii de emigranți. Pentru a remedia această situație, Suedia pune în aplicare mai multe măsuri de politică active pe piața muncii și reforme în domeniul educației. Majoritatea acestor măsuri par relevante și credibile, deși este prea devreme să evaluăm impactul acestora. Cu toate acestea, relevanța și eficacitatea principalei măsuri menite să stimuleze ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor – reducerea TVA-ului pentru restaurante și serviciile de catering – sunt nesigure și trebuie evaluate. În plus, s-ar putea înregistra rezultate mai ambițioase dacă provocările ar fi abordate la nivel mai larg, inclusiv prin abordarea unor chestiuni precum salariile relativ mari corespunzătoare nivelului inferior al grilei salariale și diferențele în materie de protecție a locurilor de muncă între lucrătorii obișnuiți și cei temporari. |
| --- | --- |

(11)

Deși în 2011 s-a înregistrat o îmbunătățire a pieței muncii, rata șomajului în rândurile tinerilor și ale grupurilor vulnerabile rămâne ridicată, în special în cazul persoanelor care provin din familii de emigranți. Pentru a remedia această situație, Suedia pune în aplicare mai multe măsuri de politică active pe piața muncii și reforme în domeniul educației. Majoritatea acestor măsuri par relevante și credibile, deși este prea devreme să evaluăm impactul acestora. Cu toate acestea, relevanța și eficacitatea principalei măsuri menite să stimuleze ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor – reducerea TVA-ului pentru restaurante și serviciile de catering – sunt nesigure și trebuie evaluate. În plus, s-ar putea înregistra rezultate mai ambițioase dacă provocările ar fi abordate la nivel mai larg, inclusiv prin abordarea unor chestiuni precum salariile relativ mari corespunzătoare nivelului inferior al grilei salariale și diferențele în materie de protecție a locurilor de muncă între lucrătorii obișnuiți și cei temporari.

| (12) | Suedia ocupă locul doi în UE în ceea ce privește procentajul din PIB alocat cheltuielilor cu cercetarea și dezvoltarea (C&D) și este considerată lider în materie de inovare conform tabloului de bord al Uniunii privind inovarea. Cu toate acestea, în ceea ce privește comercializarea produselor inovatoare, Suedia se situează sub media UE și înregistrează o tendință negativă. În plus, se pare că Suedia se află în întârziere în ceea ce privește crearea de întreprinderi inovatoare, cu ritm de creștere susținut. Mai mult, deși ocupă o poziție globală importantă în domeniul C&D, Suedia este vulnerabilă din cauza faptului că este puternic dependentă de câteva companii multinaționale de mari dimensiuni, care își delocalizează din ce în ce mai mult activitățile de cercetare și dezvoltare. Aceste aspecte ar trebui abordate în noua lege privind cercetarea și inovarea, care este prevăzută pentru toamna anului 2012. |
| --- | --- |

(12)

Suedia ocupă locul doi în UE în ceea ce privește procentajul din PIB alocat cheltuielilor cu cercetarea și dezvoltarea (C&D) și este considerată lider în materie de inovare conform tabloului de bord al Uniunii privind inovarea. Cu toate acestea, în ceea ce privește comercializarea produselor inovatoare, Suedia se situează sub media UE și înregistrează o tendință negativă. În plus, se pare că Suedia se află în întârziere în ceea ce privește crearea de întreprinderi inovatoare, cu ritm de creștere susținut. Mai mult, deși ocupă o poziție globală importantă în domeniul C&D, Suedia este vulnerabilă din cauza faptului că este puternic dependentă de câteva companii multinaționale de mari dimensiuni, care își delocalizează din ce în ce mai mult activitățile de cercetare și dezvoltare. Aceste aspecte ar trebui abordate în noua lege privind cercetarea și inovarea, care este prevăzută pentru toamna anului 2012.

| (13) | În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Suediei, a evaluat programul de convergență și programul național de reformă și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia nu a ținut seama doar de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Suedia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul UE pentru deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european sunt reflectate în recomandările de la punctele 1-4 de mai jos. |
| --- | --- |

(13)

În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Suediei, a evaluat programul de convergență și programul național de reformă și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia nu a ținut seama doar de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Suedia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul UE pentru deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european sunt reflectate în recomandările de la punctele 1-4 de mai jos.

| (14) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de convergență al Suediei, iar avizul (5) său se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(14)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de convergență al Suediei, iar avizul (5) său se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos.

| (15) | Având în vedere această analiză aprofundată a Comisiei și această evaluare, Consiliul a examinat programul național de reformă și programul de convergență. Recomandările sale formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandarea de la punctul 2 de mai jos, |
| --- | --- |

(15)

Având în vedere această analiză aprofundată a Comisiei și această evaluare, Consiliul a examinat programul național de reformă și programul de convergență. Recomandările sale formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandarea de la punctul 2 de mai jos,

RECOMANDĂ ca Suedia să întreprindă acțiuni în perioada 2012-2013 astfel încât:

| 1. | Să mențină o poziție fiscală solidă în 2012 și ulterior prin punerea în aplicare a strategiei bugetare în forma stabilită și prin continuarea eforturilor în vederea atingerii OTM. |
| --- | --- |

1.

Să mențină o poziție fiscală solidă în 2012 și ulterior prin punerea în aplicare a strategiei bugetare în forma stabilită și prin continuarea eforturilor în vederea atingerii OTM.

| 2. | Să adopte măsuri preventive suplimentare pentru a consolida, pe termen mediu, stabilitatea pieței locuințelor și a pieței creditelor ipotecare, inclusiv prin promovarea unor politici prudente de creditare, reducerea tendinței de îndatorare în ceea ce privește finanțarea investițiilor în locuințe și abordarea problemei legate de oferta de locuințe și de legislația în materie de închirieri. |
| --- | --- |

2.

Să adopte măsuri preventive suplimentare pentru a consolida, pe termen mediu, stabilitatea pieței locuințelor și a pieței creditelor ipotecare, inclusiv prin promovarea unor politici prudente de creditare, reducerea tendinței de îndatorare în ceea ce privește finanțarea investițiilor în locuințe și abordarea problemei legate de oferta de locuințe și de legislația în materie de închirieri.

| 3. | Să adopte măsuri suplimentare pentru îmbunătățirea participării tinerilor și a grupurilor vulnerabile pe piața muncii, de exemplu prin îmbunătățirea eficacității măsurilor active din domeniul pieței muncii, facilitarea tranziției de la școală la muncă, promovarea politicilor în vederea creșterii cererii pentru grupurile vulnerabile și îmbunătățirea funcționării pieței muncii; să efectueze o analiză pentru a stabili dacă rata redusă de TVA de care beneficiază restaurantele și serviciile de catering încurajează crearea de locuri de muncă. |
| --- | --- |

3.

Să adopte măsuri suplimentare pentru îmbunătățirea participării tinerilor și a grupurilor vulnerabile pe piața muncii, de exemplu prin îmbunătățirea eficacității măsurilor active din domeniul pieței muncii, facilitarea tranziției de la școală la muncă, promovarea politicilor în vederea creșterii cererii pentru grupurile vulnerabile și îmbunătățirea funcționării pieței muncii; să efectueze o analiză pentru a stabili dacă rata redusă de TVA de care beneficiază restaurantele și serviciile de catering încurajează crearea de locuri de muncă.

| 4. | Să ia măsuri suplimentare în viitoarea lege privind cercetarea și inovarea pentru a continua îmbunătățirea excelenței în cercetare și pentru a se concentra asupra îmbunătățirii comercializării produselor inovatoare și a dezvoltării de noi tehnologii. |
| --- | --- |

4.

Să ia măsuri suplimentare în viitoarea lege privind cercetarea și inovarea pentru a continua îmbunătățirea excelenței în cercetare și pentru a se concentra asupra îmbunătățirii comercializării produselor inovatoare și a dezvoltării de noi tehnologii.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

3

(4)  JO C 217, 23.7.2011, p. 9.

4

(5)  În temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

5

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/88 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/88

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al Țărilor de Jos pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Țărilor de Jos pentru perioada 2012-2015

2012/C 219/26

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (3) privind Programul național de reformă pe 2011 al Țărilor de Jos și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Țărilor de Jos pentru perioada 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (3) privind Programul național de reformă pe 2011 al Țărilor de Jos și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Țărilor de Jos pentru perioada 2011-2014.

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Țările de Jos ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (4), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Țările de Jos ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată.

| (5) | La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care a solicitat Comitetului pentru protecție socială să prezinte, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și cu alte comitete, opiniile sale cu privire la acțiunile recomandate în cadrului ciclului de politici Europa 2020. Aceste opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(5)

La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care a solicitat Comitetului pentru protecție socială să prezinte, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și cu alte comitete, opiniile sale cu privire la acțiunile recomandate în cadrului ciclului de politici Europa 2020. Aceste opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă.

| (6) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(6)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (7) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

| (8) | La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. |
| --- | --- |

(8)

La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă.

| (9) | La 27 aprilie 2012, Țările de Jos au prezentat Programul de stabilitate pentru perioada 2012-2015 și Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(9)

La 27 aprilie 2012, Țările de Jos au prezentat Programul de stabilitate pentru perioada 2012-2015 și Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (10) | Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a programului de stabilitate, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din programul de stabilitate este optimist. Pentru anul 2013, programul de stabilitate prevede o creștere economică de 11⁄4 % fără a lua în considerare impactul negativ al măsurilor suplimentare de consolidare asupra creșterii economice, în timp ce, pe baza aceluiași scenariu de menținere a politicilor existente, Comisia prevede o rată de creștere mai scăzută, și anume 0,7 %. Obiectivul declarat al programului de stabilitate este respectarea recomandărilor Consiliului privind corectarea deficitului excesiv și încercarea susținută de a îmbunătăți poziția bugetară în vederea îndeplinirii obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM), vizând un efort structural de cel puțin 0,5 % pe an. Programul vizează un deficit public general de 3 % din PIB în 2013 și confirmă ultimul OTM, respectiv înregistrarea unui deficit structural de 0,5 % din PIB, care reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Efortul fiscal mediu anual de 0,75 % din PIB pentru perioada 2010-2013, pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), corespunde efortului structural de 3⁄4 % din PIB recomandat de Consiliu. Din moment ce programul de stabilitate nu furnizează obiectivele bugetare după 2013, nu se pot evalua sustenabilitatea corecției bugetare în 2013 și progresele înregistrate în vederea atingerii OTM în ultimii ani ai perioadei de programare, și nici conformitatea cu criteriul de referință privind cheltuielile din Pactul de stabilitate și creștere.
  Previziunile bugetare corespunzătoare perioadei de desfășurare a programului sunt expuse riscurilor legate de punerea în aplicare. Acestea nu se limitează strict la noile măsuri de consolidare anunțate, ci fac referire și la punerea în aplicare a anumitor măsuri adoptate anterior de fostul guvern. Măsurile suplimentare propuse de guvern în aprilie 2012 pentru anul 2013 și impactul bugetar al acestora au fost mai bine detaliate și cuantificate la 25 mai, după data-limită pentru evaluare. Până acum, ajustarea bugetară a constat, în principal, în reducerea cheltuielilor, inclusiv a cheltuielilor care favorizează creșterea. Conform programului de stabilitate pentru 2012, se estimează că rata datoriei raportate la PIB va continua să crească destul de puternic în 2012, ajungând la 70,2 % din PIB, urmând ca în 2013 să înregistreze o creștere ușoară, ajungând la 70,7 % din PIB, având în vedere impactul măsurilor de consolidare suplimentare. Prin urmare, se preconizează că rata datoriei va rămâne cu mult peste valoarea de referință din tratat de 60 %. Pentru 2014 și 2015, programul de stabilitate nu stabilește obiective în materie de datorii și, prin urmare, dincolo de 2013 nu se poate efectua o evaluare a conformității cu criteriul de reducere a datoriei stabilit în Pactul de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(10)

Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a programului de stabilitate, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din programul de stabilitate este optimist. Pentru anul 2013, programul de stabilitate prevede o creștere economică de 11⁄4 % fără a lua în considerare impactul negativ al măsurilor suplimentare de consolidare asupra creșterii economice, în timp ce, pe baza aceluiași scenariu de menținere a politicilor existente, Comisia prevede o rată de creștere mai scăzută, și anume 0,7 %. Obiectivul declarat al programului de stabilitate este respectarea recomandărilor Consiliului privind corectarea deficitului excesiv și încercarea susținută de a îmbunătăți poziția bugetară în vederea îndeplinirii obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM), vizând un efort structural de cel puțin 0,5 % pe an. Programul vizează un deficit public general de 3 % din PIB în 2013 și confirmă ultimul OTM, respectiv înregistrarea unui deficit structural de 0,5 % din PIB, care reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Efortul fiscal mediu anual de 0,75 % din PIB pentru perioada 2010-2013, pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), corespunde efortului structural de 3⁄4 % din PIB recomandat de Consiliu. Din moment ce programul de stabilitate nu furnizează obiectivele bugetare după 2013, nu se pot evalua sustenabilitatea corecției bugetare în 2013 și progresele înregistrate în vederea atingerii OTM în ultimii ani ai perioadei de programare, și nici conformitatea cu criteriul de referință privind cheltuielile din Pactul de stabilitate și creștere.

Previziunile bugetare corespunzătoare perioadei de desfășurare a programului sunt expuse riscurilor legate de punerea în aplicare. Acestea nu se limitează strict la noile măsuri de consolidare anunțate, ci fac referire și la punerea în aplicare a anumitor măsuri adoptate anterior de fostul guvern. Măsurile suplimentare propuse de guvern în aprilie 2012 pentru anul 2013 și impactul bugetar al acestora au fost mai bine detaliate și cuantificate la 25 mai, după data-limită pentru evaluare. Până acum, ajustarea bugetară a constat, în principal, în reducerea cheltuielilor, inclusiv a cheltuielilor care favorizează creșterea. Conform programului de stabilitate pentru 2012, se estimează că rata datoriei raportate la PIB va continua să crească destul de puternic în 2012, ajungând la 70,2 % din PIB, urmând ca în 2013 să înregistreze o creștere ușoară, ajungând la 70,7 % din PIB, având în vedere impactul măsurilor de consolidare suplimentare. Prin urmare, se preconizează că rata datoriei va rămâne cu mult peste valoarea de referință din tratat de 60 %. Pentru 2014 și 2015, programul de stabilitate nu stabilește obiective în materie de datorii și, prin urmare, dincolo de 2013 nu se poate efectua o evaluare a conformității cu criteriul de reducere a datoriei stabilit în Pactul de stabilitate și de creștere.

| (11) | Guvernul a prezentat planuri privind creșterea progresivă a vârstei legale de pensionare, care să ajungă până la 66 de ani în 2019 și până la 67 de ani în 2024. Apoi, vârsta legală de pensionare va fi stabilită în funcție de speranța de viață. Măsurile privind piața forței de muncă vor contribui la mărirea corespunzătoare a vârstei efective de pensionare. În conformitate cu acordul încheiat de guvern, reforma sistemului de pensii vizează garantarea unei partajări adecvate și durabile a costurilor și a riscurilor în cadrul celui de al doilea pilon, atât în cadrul aceleiași generații, cât și între generații. Cu privire la serviciile de îngrijire pe termen lung, guvernul a prezentat un model de reformă. Vor fi necesare măsuri concrete suplimentare pentru a contribui la reducerea sarcinii financiare generate de îmbătrânirea populației din Țările de Jos. |
| --- | --- |

(11)

Guvernul a prezentat planuri privind creșterea progresivă a vârstei legale de pensionare, care să ajungă până la 66 de ani în 2019 și până la 67 de ani în 2024. Apoi, vârsta legală de pensionare va fi stabilită în funcție de speranța de viață. Măsurile privind piața forței de muncă vor contribui la mărirea corespunzătoare a vârstei efective de pensionare. În conformitate cu acordul încheiat de guvern, reforma sistemului de pensii vizează garantarea unei partajări adecvate și durabile a costurilor și a riscurilor în cadrul celui de al doilea pilon, atât în cadrul aceleiași generații, cât și între generații. Cu privire la serviciile de îngrijire pe termen lung, guvernul a prezentat un model de reformă. Vor fi necesare măsuri concrete suplimentare pentru a contribui la reducerea sarcinii financiare generate de îmbătrânirea populației din Țările de Jos.

| (12) | Măsurile fiscale disuasive pentru persoanele care contribuie cu un al doilea salariu la veniturile familiei au fost reduse, dar nu suficient. Eliminarea ultimilor factori disuasivi ar contribui și mai mult la creșterea ofertei de forță de muncă și ar eficientiza alocarea capitalului uman. Integrarea grupurilor vulnerabile pe piața forței de muncă ar trebui îmbunătățită. |
| --- | --- |

(12)

Măsurile fiscale disuasive pentru persoanele care contribuie cu un al doilea salariu la veniturile familiei au fost reduse, dar nu suficient. Eliminarea ultimilor factori disuasivi ar contribui și mai mult la creșterea ofertei de forță de muncă și ar eficientiza alocarea capitalului uman. Integrarea grupurilor vulnerabile pe piața forței de muncă ar trebui îmbunătățită.

| (13) | În domeniul politicii privind întreprinderile, a fost aprobată agenda pentru sectoarele de vârf și au fost semnate „contracte de inovare” sectoriale între guvern și reprezentanți ai industriei. Sprijinul acordat cercetării în sectorul privat este în creștere ca urmare a introducerii sistemului de deduceri fiscale în domeniul cercetării și dezvoltării (RDA+), care se numără printre măsurile de stimulare menite să promoveze în continuare inovarea, cercetarea și dezvoltarea în sectorul privat și consolidarea relațiilor dintre mediul științific și mediul de afaceri. Cu toate acestea, importanța acordată „sectoarelor de vârf” nu ar trebui să afecteze cercetarea fundamentală și nici să excludă întreprinderile inovatoare care nu se numără printre „sectoarele de vârf”. |
| --- | --- |

(13)

În domeniul politicii privind întreprinderile, a fost aprobată agenda pentru sectoarele de vârf și au fost semnate „contracte de inovare” sectoriale între guvern și reprezentanți ai industriei. Sprijinul acordat cercetării în sectorul privat este în creștere ca urmare a introducerii sistemului de deduceri fiscale în domeniul cercetării și dezvoltării (RDA+), care se numără printre măsurile de stimulare menite să promoveze în continuare inovarea, cercetarea și dezvoltarea în sectorul privat și consolidarea relațiilor dintre mediul științific și mediul de afaceri. Cu toate acestea, importanța acordată „sectoarelor de vârf” nu ar trebui să afecteze cercetarea fundamentală și nici să excludă întreprinderile inovatoare care nu se numără printre „sectoarele de vârf”.

| (14) | În ultimele patru decenii, au apărut distorsiuni structurale pe piața neerlandeză a locuințelor. Pe piața imobiliară, din cauza restricțiilor de bază privind oferta și a stimulentelor fiscale de care beneficiază proprietarii de locuințe (în special deducerea dobânzilor ipotecare, fapt care favorizează familiile cu venituri ridicate), s-a înregistrat o alocare ineficientă a capitalurilor. Pe piața închirierilor, unde locuințele sociale ocupă un loc foarte important, politicile sociale și stabilirea unor plafoane în ceea ce privește chiriile și creșterea chiriilor au creat o situație în care oferta de locuințe de închiriat este extrem de inelastică. Modificarea condițiilor fiscale favorabile de care beneficiază proprietarii de locuințe ar contribui la reducerea distorsiunilor structurale care există pe piața neerlandeză a locuințelor. |
| --- | --- |

(14)

În ultimele patru decenii, au apărut distorsiuni structurale pe piața neerlandeză a locuințelor. Pe piața imobiliară, din cauza restricțiilor de bază privind oferta și a stimulentelor fiscale de care beneficiază proprietarii de locuințe (în special deducerea dobânzilor ipotecare, fapt care favorizează familiile cu venituri ridicate), s-a înregistrat o alocare ineficientă a capitalurilor. Pe piața închirierilor, unde locuințele sociale ocupă un loc foarte important, politicile sociale și stabilirea unor plafoane în ceea ce privește chiriile și creșterea chiriilor au creat o situație în care oferta de locuințe de închiriat este extrem de inelastică. Modificarea condițiilor fiscale favorabile de care beneficiază proprietarii de locuințe ar contribui la reducerea distorsiunilor structurale care există pe piața neerlandeză a locuințelor.

| (15) | Țările de Jos și-au asumat o serie de angajamente în temeiul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011 vizează stimularea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea competitivității, consolidarea stabilității financiare și promovarea sustenabilității finanțelor publice. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor. |
| --- | --- |

(15)

Țările de Jos și-au asumat o serie de angajamente în temeiul Pactului Euro Plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011 vizează stimularea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea competitivității, consolidarea stabilității financiare și promovarea sustenabilității finanțelor publice. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului Euro Plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor.

| (16) | În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Țărilor de Jos. Aceasta a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă. A ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Țările de Jos, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin asigurarea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european sunt reflectate în recomandările de la punctele 1-5 de mai jos. |
| --- | --- |

(16)

În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Țărilor de Jos. Aceasta a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă. A ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Țările de Jos, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin asigurarea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european sunt reflectate în recomandările de la punctele 1-5 de mai jos.

| (17) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(17)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate, iar avizul său (6) se reflectă îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos,

RECOMANDĂ Țărilor de Jos să ia măsuri în perioada 2012-2013 astfel încât:

| 1. | Să asigure corectarea la timp și durabilă a deficitului excesiv; în acest scop, să pună integral în aplicare strategia bugetară prevăzută pentru 2012; să precizeze măsurile necesare pentru a se asigura execuția bugetului pe 2013 în vederea asigurării efortului de ajustare structurală inclus în recomandările Consiliului din cadrul procedurii de deficit excesiv; ulterior, să asigure un efort de ajustare structurală adecvată pentru realizarea de progrese suficiente în vederea îndeplinirii OTM, inclusiv respectarea criteriului de referință privind cheltuielile, și să asigure că se înregistrează suficiente progrese în direcția respectării criteriului de referință privind reducerea datoriei, protejând cheltuielile în domenii care sunt direct relevante pentru creștere, cum ar fi cercetarea, inovarea, educația și formarea; în acest sens, să prezinte, după formarea unui nou guvern, o versiune actualizată a Programului de stabilitate pentru 2012, cu obiective și măsuri concrete pentru perioada de după 2013. |
| --- | --- |

1.

Să asigure corectarea la timp și durabilă a deficitului excesiv; în acest scop, să pună integral în aplicare strategia bugetară prevăzută pentru 2012; să precizeze măsurile necesare pentru a se asigura execuția bugetului pe 2013 în vederea asigurării efortului de ajustare structurală inclus în recomandările Consiliului din cadrul procedurii de deficit excesiv; ulterior, să asigure un efort de ajustare structurală adecvată pentru realizarea de progrese suficiente în vederea îndeplinirii OTM, inclusiv respectarea criteriului de referință privind cheltuielile, și să asigure că se înregistrează suficiente progrese în direcția respectării criteriului de referință privind reducerea datoriei, protejând cheltuielile în domenii care sunt direct relevante pentru creștere, cum ar fi cercetarea, inovarea, educația și formarea; în acest sens, să prezinte, după formarea unui nou guvern, o versiune actualizată a Programului de stabilitate pentru 2012, cu obiective și măsuri concrete pentru perioada de după 2013.

| 2. | Să adopte măsuri pentru mărirea vârstei legale de pensionare, inclusiv corelarea acesteia cu speranța de viață, și să le susțină prin adoptarea unor măsuri legate de piața forței de muncă prin care să sprijine creșterea vârstei efective de pensionare, îmbunătățind în același timp sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice; să ajusteze cel de al doilea pilon al sistemului de pensii pentru ca acesta să reflecte creșterea vârstei legale de pensionare, asigurând, în același timp, o partajare adecvată a costurilor și a riscurilor atât în cadrul aceleiași generații, cât și între generații; să pună în aplicare proiectul de reformă în domeniul serviciilor de îngrijire de lungă durată și să îl completeze cu noi măsuri vizând limitarea creșterii costurilor, în contextul îmbătrânirii populației. |
| --- | --- |

2.

Să adopte măsuri pentru mărirea vârstei legale de pensionare, inclusiv corelarea acesteia cu speranța de viață, și să le susțină prin adoptarea unor măsuri legate de piața forței de muncă prin care să sprijine creșterea vârstei efective de pensionare, îmbunătățind în același timp sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice; să ajusteze cel de al doilea pilon al sistemului de pensii pentru ca acesta să reflecte creșterea vârstei legale de pensionare, asigurând, în același timp, o partajare adecvată a costurilor și a riscurilor atât în cadrul aceleiași generații, cât și între generații; să pună în aplicare proiectul de reformă în domeniul serviciilor de îngrijire de lungă durată și să îl completeze cu noi măsuri vizând limitarea creșterii costurilor, în contextul îmbătrânirii populației.

| 3. | Să sporească participarea la piața forței de muncă, în special a persoanelor vârstnice, a femeilor, a persoanelor cu handicap și a migranților, prin reducerea suplimentară a măsurilor fiscale ce descurajează persoanele care contribuie cu un al doilea salariu la veniturile familiei, facilitarea tranzițiilor pe piața muncii și combaterea rigidităților din sistem. |
| --- | --- |

3.

Să sporească participarea la piața forței de muncă, în special a persoanelor vârstnice, a femeilor, a persoanelor cu handicap și a migranților, prin reducerea suplimentară a măsurilor fiscale ce descurajează persoanele care contribuie cu un al doilea salariu la veniturile familiei, facilitarea tranzițiilor pe piața muncii și combaterea rigidităților din sistem.

| 4. | Să promoveze inovarea, investițiile în cercetare și dezvoltare în sectorul privat, să consolideze relațiile dintre mediul științific și mediul de afaceri, să promoveze reînnoirea industrială, prin furnizarea de stimulente adecvate în contextul politicii în domeniul întreprinderilor, garantând, totodată, accesibilitatea dincolo de definiția strictă a sectoarelor de vârf și menținerea cercetării fundamentale. |
| --- | --- |

4.

Să promoveze inovarea, investițiile în cercetare și dezvoltare în sectorul privat, să consolideze relațiile dintre mediul științific și mediul de afaceri, să promoveze reînnoirea industrială, prin furnizarea de stimulente adecvate în contextul politicii în domeniul întreprinderilor, garantând, totodată, accesibilitatea dincolo de definiția strictă a sectoarelor de vârf și menținerea cercetării fundamentale.

| 5. | Să adopte măsuri pentru reformarea treptată a pieței locuințelor, inclusiv prin: (i) modificarea condițiilor fiscale favorabile de care beneficiază proprietarii de locuințe, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor care permit deducerea dobânzilor ipotecare și/sau prin sistemul de chirii imputate; (ii) pe piața închirierilor, crearea unui mecanism de fixare a prețurilor orientat spre piață; și (iii) în cazul locuințelor sociale, stabilirea chiriilor în funcție de veniturile familiei. |
| --- | --- |

5.

Să adopte măsuri pentru reformarea treptată a pieței locuințelor, inclusiv prin: (i) modificarea condițiilor fiscale favorabile de care beneficiază proprietarii de locuințe, inclusiv prin eliminarea treptată a măsurilor care permit deducerea dobânzilor ipotecare și/sau prin sistemul de chirii imputate; (ii) pe piața închirierilor, crearea unui mecanism de fixare a prețurilor orientat spre piață; și (iii) în cazul locuințelor sociale, stabilirea chiriilor în funcție de veniturile familiei.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

2

(3)  JO C 212, 19.7.2011, p. 13.

3

(4)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

4

(5)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile punctuale și cele temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, folosind metodologia stabilită de comun acord.

5

(6)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/91 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/91

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Regatului Unit pentru perioada 2012-2017

2012/C 219/27

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se concentrează pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | Consiliul a adoptat, la data de 13 iulie 2010, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

Consiliul a adoptat, la data de 13 iulie 2010, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național.

| (3) | La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (4) privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2011 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de convergență al Regatului Unit pentru perioada 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare (4) privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2011 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de convergență al Regatului Unit pentru perioada 2011-2014.

| (4) | La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care este ancorat în Strategia Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Regatul Unit ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată. |
| --- | --- |

(4)

La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea Semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care este ancorat în Strategia Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Regatul Unit ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată.

| (5) | La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care a solicitat Comitetului pentru protecție socială ca, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și cu alte comitete, să își prezinte opiniile cu privire la acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Aceste opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(5)

La 1 decembrie 2011, Consiliul a adoptat concluzii prin care a solicitat Comitetului pentru protecție socială ca, în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și cu alte comitete, să își prezinte opiniile cu privire la acțiunile recomandate în cadrul ciclului de politici Europa 2020. Aceste opinii au fost incluse în avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă.

| (6) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012. |
| --- | --- |

(6)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012.

| (7) | La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, consolidării fiscale și acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să fie restabilite condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, consolidării fiscale și acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să fie restabilite condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică.

| (8) | La 30 aprilie 2012, Regatul Unit a prezentat Programul de convergență care vizează perioada cuprinsă între 2011-2012 și 2016-2017 și Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Comisia a examinat, de asemenea, în cadrul unei analize aprofundate, realizate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, dacă Regatul Unit este afectat de dezechilibre macroeconomice. Comisia a concluzionat, în analiza aprofundată pe care a realizat-o, că Regatul Unit se confruntă cu un dezechilibru intern, care nu este însă excesiv. |
| --- | --- |

(8)

La 30 aprilie 2012, Regatul Unit a prezentat Programul de convergență care vizează perioada cuprinsă între 2011-2012 și 2016-2017 și Programul național de reformă pentru 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Comisia a examinat, de asemenea, în cadrul unei analize aprofundate, realizate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, dacă Regatul Unit este afectat de dezechilibre macroeconomice. Comisia a concluzionat, în analiza aprofundată pe care a realizat-o, că Regatul Unit se confruntă cu un dezechilibru intern, care nu este însă excesiv.

| (9) | În temeiul punctului 4 din Protocolul nr. 15 privind anumite dispoziții referitoare la Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, obligația de la articolul 126 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene referitoare la evitarea deficitelor publice generale excesive se aplică Regatului Unit doar în cazul în care acesta adoptă moneda euro. La punctul 5 din protocol se prevede că Regatul Unit trebuie să depună eforturi în vederea evitării unui deficit public excesiv. La 8 iulie 2008, Consiliul a decis în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene că în Regatul Unit există un deficit excesiv. |
| --- | --- |

(9)

În temeiul punctului 4 din Protocolul nr. 15 privind anumite dispoziții referitoare la Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, obligația de la articolul 126 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene referitoare la evitarea deficitelor publice generale excesive se aplică Regatului Unit doar în cazul în care acesta adoptă moneda euro. La punctul 5 din protocol se prevede că Regatul Unit trebuie să depună eforturi în vederea evitării unui deficit public excesiv. La 8 iulie 2008, Consiliul a decis în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene că în Regatul Unit există un deficit excesiv.

| (10) | Pe baza evaluării programului de convergență în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare din program este plauzibil. Obiectivul strategiei bugetare prezentat în programul de convergență este de a pune în aplicare consolidarea fiscală necesară pentru atingerea obiectivelor fiscale ale guvernului privind datoria netă și soldul curent ajustat ciclic. Programul de convergență nu include un obiectiv bugetar pe termen mediu, astfel cum prevede Pactul de stabilitate și de creștere. În conformitate cu previziunile programului, se preconizează că termenul-limită pentru corectarea deficitului excesiv, stabilit de către Consiliu în recomandarea sa din 2 decembrie 2009, va fi depășit cu un an. Se estimează că în 2014-2015, termenul-limită stabilit de către Consiliu, deficitul public va fi de 4,4 % din PIB, ceea ce implică, pe baza soldului structural (recalculat) (5), un efort fiscal mediu de 1,25 % din PIB între 2010-2011 și 2014-2015, care este sub efortul de 13⁄4 % stabilit în recomandarea Consiliului emisă în cadrul procedurii de deficit excesiv. Chiar dacă guvernul nu s-a abătut de la strategia sa de consolidare fiscală, care, inițial, pe baza previziunilor macroeconomice anterioare, părea suficientă pentru a se respecta obiectivele din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive, performanța și perspectivele fiscale au fost afectate de o deteriorare a perspectivelor de creștere economică. Măsurile în materie de venituri au fost concentrate în principal în faza inițială a traiectoriei de ajustare a consolidării fiscale. Aproape 40 % din consolidarea fiscală anuală totală planificată în perioada 2010-2011/2014-2015 a fost obținută până la sfârșitul lui 2011-2012, inclusiv 30 % din reducerea cheltuielilor și două treimi din majorările fiscale nete. Contribuțiile potențiale la venituri rezultate din creșterea eficienței sistemului fiscal, care rezultă în urma unei revizuiri a structurii cotei TVA-ului, rămâne relativ insuficient exploatat.
  Conform programului de convergență, se preconizează că deficitul public va fi de 8,3 % din PIB în 2011-2012, 5,9 % din PIB în 2012-2013, 6,0 % din PIB în 2013-2014, 4,4 % din PIB în 2014-2015, 2.9 % din PIB în 2015-2016 și 1,2 % din PIB în 2016-2017. Aceste estimări sunt ușor mai scăzute decât cele ale serviciilor Comisiei, care, în previziunile din primăvara anului 2012, preconiza un deficit de 6,1 % din PIB în 2012-2013 (care ar fi de 7,9 % fără transferul unic al fondurilor de pensii preconizat) și, respectiv, de 6,5 % din PIB în 2013-2014. Diferențele rezultă în urma preconizării unei creșteri mai reduse și a modificărilor aduse de Eurostat datelor privind Regatul Unit. Au fost efectuate unele ajustări ale planurilor fiscale ale guvernului în declarația de toamnă (Autumn Statement) din 2011 pentru a acorda prioritate cheltuielilor care favorizează creșterea economică, dar se prevede în continuare că investițiile din sectorul public vor scădea brusc până în 2014-2015. Datoria publică, estimată la 94,7 % în 2013-2014, se preconizează să atingă o valoare maximă în 2014-2015. |
| --- | --- |

(10)

Pe baza evaluării programului de convergență în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare din program este plauzibil. Obiectivul strategiei bugetare prezentat în programul de convergență este de a pune în aplicare consolidarea fiscală necesară pentru atingerea obiectivelor fiscale ale guvernului privind datoria netă și soldul curent ajustat ciclic. Programul de convergență nu include un obiectiv bugetar pe termen mediu, astfel cum prevede Pactul de stabilitate și de creștere. În conformitate cu previziunile programului, se preconizează că termenul-limită pentru corectarea deficitului excesiv, stabilit de către Consiliu în recomandarea sa din 2 decembrie 2009, va fi depășit cu un an. Se estimează că în 2014-2015, termenul-limită stabilit de către Consiliu, deficitul public va fi de 4,4 % din PIB, ceea ce implică, pe baza soldului structural (recalculat) (5), un efort fiscal mediu de 1,25 % din PIB între 2010-2011 și 2014-2015, care este sub efortul de 13⁄4 % stabilit în recomandarea Consiliului emisă în cadrul procedurii de deficit excesiv. Chiar dacă guvernul nu s-a abătut de la strategia sa de consolidare fiscală, care, inițial, pe baza previziunilor macroeconomice anterioare, părea suficientă pentru a se respecta obiectivele din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive, performanța și perspectivele fiscale au fost afectate de o deteriorare a perspectivelor de creștere economică. Măsurile în materie de venituri au fost concentrate în principal în faza inițială a traiectoriei de ajustare a consolidării fiscale. Aproape 40 % din consolidarea fiscală anuală totală planificată în perioada 2010-2011/2014-2015 a fost obținută până la sfârșitul lui 2011-2012, inclusiv 30 % din reducerea cheltuielilor și două treimi din majorările fiscale nete. Contribuțiile potențiale la venituri rezultate din creșterea eficienței sistemului fiscal, care rezultă în urma unei revizuiri a structurii cotei TVA-ului, rămâne relativ insuficient exploatat.

Conform programului de convergență, se preconizează că deficitul public va fi de 8,3 % din PIB în 2011-2012, 5,9 % din PIB în 2012-2013, 6,0 % din PIB în 2013-2014, 4,4 % din PIB în 2014-2015, 2.9 % din PIB în 2015-2016 și 1,2 % din PIB în 2016-2017. Aceste estimări sunt ușor mai scăzute decât cele ale serviciilor Comisiei, care, în previziunile din primăvara anului 2012, preconiza un deficit de 6,1 % din PIB în 2012-2013 (care ar fi de 7,9 % fără transferul unic al fondurilor de pensii preconizat) și, respectiv, de 6,5 % din PIB în 2013-2014. Diferențele rezultă în urma preconizării unei creșteri mai reduse și a modificărilor aduse de Eurostat datelor privind Regatul Unit. Au fost efectuate unele ajustări ale planurilor fiscale ale guvernului în declarația de toamnă (Autumn Statement) din 2011 pentru a acorda prioritate cheltuielilor care favorizează creșterea economică, dar se prevede în continuare că investițiile din sectorul public vor scădea brusc până în 2014-2015. Datoria publică, estimată la 94,7 % în 2013-2014, se preconizează să atingă o valoare maximă în 2014-2015.

| (11) | În perioada care a precedat criza, piața locuințelor s-a „supraîncălzit”, raportul între prețurile la bunurile imobiliare și venituri înregistrând un maxim istoric, în contextul unei penurii tot mai mari de oferte de locuințe, ceea ce a dus la acumularea unor niveluri ridicate de datorii ipotecare. Conform analizei aprofundate realizate de Comisie, datoriile mari ale gospodăriilor constituie un dezechilibru intern în economia Regatului Unit. Ca urmare a numărului mare de credite ipotecare cu dobândă variabilă, finanțele gospodăriilor sunt vulnerabile la creșterea ratelor dobânzilor, existând posibilitatea ca acest lucru să aibă un efect multiplicator destabilizator asupra economiei în ansamblul său, prin intermediul sectorului financiar. Este probabil să se obțină o scădere de durată și semnificativă a datoriilor gospodăriilor numai dacă prețurile locuințelor scad în raport cu veniturile disponibile. Cu toate acestea, în cazul în care prețurile nominale ale locuințelor ar scădea rapid, ar exista riscul ca multe gospodării să aibă o situație netă negativă. Construcția de locuințe continuă să înregistreze un minim istoric, ca urmare a unui sistem de planificare restrictiv și a deficiențelor ciclice, iar, în general, activitatea de pe piața locuințelor este, de asemenea, limitată. În noiembrie 2011, guvernul a publicat strategia în domeniul locuințelor pentru Anglia, care vizează facilitarea creșterii în sectorul construcției de locuințe, dar persistă incertitudini semnificative cu privire la impactul net al noului sistem asupra construcției de locuințe. De asemenea, în strategia privind locuințele nu se menționa problema impozitării proprietăților: sistemul britanic combină un impozit degresiv recurent (council tax – impozit local) cu un impozit progresiv aplicabil tranzacțiilor [Stamp Duty Land Tax (SDLT) – taxa de timbru pentru transferul proprietăților imobiliare], care poate avea un rol în evoluțiile ciclice ale veniturilor bugetare și în ceea ce privește stabilitatea financiară. Au fost făcute unele ajustări ale ratelor SDLT în bugetul pentru 2012, dar, per ansamblu, au fost făcute doar modificări minore în acest domeniu. |
| --- | --- |

(11)

În perioada care a precedat criza, piața locuințelor s-a „supraîncălzit”, raportul între prețurile la bunurile imobiliare și venituri înregistrând un maxim istoric, în contextul unei penurii tot mai mari de oferte de locuințe, ceea ce a dus la acumularea unor niveluri ridicate de datorii ipotecare. Conform analizei aprofundate realizate de Comisie, datoriile mari ale gospodăriilor constituie un dezechilibru intern în economia Regatului Unit. Ca urmare a numărului mare de credite ipotecare cu dobândă variabilă, finanțele gospodăriilor sunt vulnerabile la creșterea ratelor dobânzilor, existând posibilitatea ca acest lucru să aibă un efect multiplicator destabilizator asupra economiei în ansamblul său, prin intermediul sectorului financiar. Este probabil să se obțină o scădere de durată și semnificativă a datoriilor gospodăriilor numai dacă prețurile locuințelor scad în raport cu veniturile disponibile. Cu toate acestea, în cazul în care prețurile nominale ale locuințelor ar scădea rapid, ar exista riscul ca multe gospodării să aibă o situație netă negativă. Construcția de locuințe continuă să înregistreze un minim istoric, ca urmare a unui sistem de planificare restrictiv și a deficiențelor ciclice, iar, în general, activitatea de pe piața locuințelor este, de asemenea, limitată. În noiembrie 2011, guvernul a publicat strategia în domeniul locuințelor pentru Anglia, care vizează facilitarea creșterii în sectorul construcției de locuințe, dar persistă incertitudini semnificative cu privire la impactul net al noului sistem asupra construcției de locuințe. De asemenea, în strategia privind locuințele nu se menționa problema impozitării proprietăților: sistemul britanic combină un impozit degresiv recurent (council tax – impozit local) cu un impozit progresiv aplicabil tranzacțiilor [Stamp Duty Land Tax (SDLT) – taxa de timbru pentru transferul proprietăților imobiliare], care poate avea un rol în evoluțiile ciclice ale veniturilor bugetare și în ceea ce privește stabilitatea financiară. Au fost făcute unele ajustări ale ratelor SDLT în bugetul pentru 2012, dar, per ansamblu, au fost făcute doar modificări minore în acest domeniu.

| (12) | Regatul Unit se confruntă cu provocări din ce în ce mai mari în ceea ce privește șomajul și participarea pe piața forței de muncă. Rata șomajului în Regatul Unit este în prezent de 8,4 %. Rata șomajului în rândul tinerilor este mult mai ridicată, de 22,2 %, și peste 38 % din șomerii din Regatul Unit au sub 25 de ani. 17,7 % din tineri (cu vârsta între 16 și 24 de ani) nu au un loc de muncă și nici nu participă la o formă de învățământ sau la activități de formare. Ocuparea forței de muncă în sectorul privat a crescut puțin, dar nu îndeajuns încât să compenseze reducerea locurilor de muncă din sectorul public și creșterea forței de muncă. Regatul Unit are un număr prea mare de lucrători cu un nivel redus de calificări, pentru care cererea este în scădere, și o penurie de lucrători cu competențe tehnice și profesionale de înaltă calitate, de care este nevoie în special în sectoarele exportatoare și de producție de bunuri, în care rezultatele Regatului Unit sunt relativ slabe. Politica privind educația și formarea profesională pune accentul în principal pe competențele de bază și pe calificările de nivelul 2, în timp ce economia are nevoie tot mai mult de calificări mai avansate în ceea ce privește educația și formarea profesională. De asemenea, în Regatul Unit există în continuare un număr relativ mare de adulți cu competențe de bază în materie de citit și calcul foarte slabe, care nu sunt în măsură să beneficieze de formare profesională. Rata abandonului școlar timpuriu a crescut cu 3,3 puncte procentuale din 2005 și este de 14,9 %, situându-se peste media UE; oferirea în continuare a unui sprijin pentru familiile cu venituri mici este esențială pentru a preveni abandonul școlar în rândul tinerilor. |
| --- | --- |

(12)

Regatul Unit se confruntă cu provocări din ce în ce mai mari în ceea ce privește șomajul și participarea pe piața forței de muncă. Rata șomajului în Regatul Unit este în prezent de 8,4 %. Rata șomajului în rândul tinerilor este mult mai ridicată, de 22,2 %, și peste 38 % din șomerii din Regatul Unit au sub 25 de ani. 17,7 % din tineri (cu vârsta între 16 și 24 de ani) nu au un loc de muncă și nici nu participă la o formă de învățământ sau la activități de formare. Ocuparea forței de muncă în sectorul privat a crescut puțin, dar nu îndeajuns încât să compenseze reducerea locurilor de muncă din sectorul public și creșterea forței de muncă. Regatul Unit are un număr prea mare de lucrători cu un nivel redus de calificări, pentru care cererea este în scădere, și o penurie de lucrători cu competențe tehnice și profesionale de înaltă calitate, de care este nevoie în special în sectoarele exportatoare și de producție de bunuri, în care rezultatele Regatului Unit sunt relativ slabe. Politica privind educația și formarea profesională pune accentul în principal pe competențele de bază și pe calificările de nivelul 2, în timp ce economia are nevoie tot mai mult de calificări mai avansate în ceea ce privește educația și formarea profesională. De asemenea, în Regatul Unit există în continuare un număr relativ mare de adulți cu competențe de bază în materie de citit și calcul foarte slabe, care nu sunt în măsură să beneficieze de formare profesională. Rata abandonului școlar timpuriu a crescut cu 3,3 puncte procentuale din 2005 și este de 14,9 %, situându-se peste media UE; oferirea în continuare a unui sprijin pentru familiile cu venituri mici este esențială pentru a preveni abandonul școlar în rândul tinerilor.

| (13) | Guvernul și-a propus să efectueze o reformă socială prin care să ajute mai multe persoane să aibă un loc de muncă, sprijinind totodată grupurile cele mai vulnerabile. Creditul universal, care vizează simplificarea sistemului de indemnizații sociale, nu a fost încă pus în aplicare. Guvernul trebuie să ia măsuri pentru a asigura că impactul pozitiv al noilor politici privind ocuparea forței de muncă și veniturile nu este anulat de reducerea sumelor disponibile pentru indemnizații sociale, ceea ce ar face să crească riscul unei recrudescențe a sărăciei, în special în rândul familiilor cu copii. Conform unor estimări independente, se prevede că nivelul sărăciei absolute în rândul copiilor va atinge în 2020-2021 nivelurile cele mai ridicate față de perioada 2001-2002 și că guvernul nu își va atinge obiectivele de reducere a sărăciei în rândul copiilor stabilite în Legea privind sărăcia infantilă (Child Poverty Act). Este necesar ca guvernul să ia măsuri pentru a asigura un acces suficient la servicii de îngrijire a copiilor, în special pentru persoanele cu venituri reduse. Orice reduceri ale ajutoarelor pentru îngrijirea copiilor riscă să exacerbeze această problemă. |
| --- | --- |

(13)

Guvernul și-a propus să efectueze o reformă socială prin care să ajute mai multe persoane să aibă un loc de muncă, sprijinind totodată grupurile cele mai vulnerabile. Creditul universal, care vizează simplificarea sistemului de indemnizații sociale, nu a fost încă pus în aplicare. Guvernul trebuie să ia măsuri pentru a asigura că impactul pozitiv al noilor politici privind ocuparea forței de muncă și veniturile nu este anulat de reducerea sumelor disponibile pentru indemnizații sociale, ceea ce ar face să crească riscul unei recrudescențe a sărăciei, în special în rândul familiilor cu copii. Conform unor estimări independente, se prevede că nivelul sărăciei absolute în rândul copiilor va atinge în 2020-2021 nivelurile cele mai ridicate față de perioada 2001-2002 și că guvernul nu își va atinge obiectivele de reducere a sărăciei în rândul copiilor stabilite în Legea privind sărăcia infantilă (Child Poverty Act). Este necesar ca guvernul să ia măsuri pentru a asigura un acces suficient la servicii de îngrijire a copiilor, în special pentru persoanele cu venituri reduse. Orice reduceri ale ajutoarelor pentru îngrijirea copiilor riscă să exacerbeze această problemă.

| (14) | Condițiile de finanțare rămân severe, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), iar împrumuturile nete acordate sectorului privat au fost negative în 2011. Din rezultatele studiilor reiese că un număr semnificativ de IMM-uri se confruntă cu restricții de creditare, precum și că există posibilitatea unor dificultăți în ceea ce privește cererea. În plus, accesul la împrumuturi acordate de alte instituții decât cele bancare rămâne, în general, limitat la întreprinderile mai mari, iar concurența în sectorul bancar este limitată. Grupul operativ Breedon privind sursele de finanțare alternative estima că, în ciuda măsurilor luate de autorități pentru a îmbunătăți situația, va exista un deficit de finanțare constant important în următorii cinci ani, în special pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

(14)

Condițiile de finanțare rămân severe, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), iar împrumuturile nete acordate sectorului privat au fost negative în 2011. Din rezultatele studiilor reiese că un număr semnificativ de IMM-uri se confruntă cu restricții de creditare, precum și că există posibilitatea unor dificultăți în ceea ce privește cererea. În plus, accesul la împrumuturi acordate de alte instituții decât cele bancare rămâne, în general, limitat la întreprinderile mai mari, iar concurența în sectorul bancar este limitată. Grupul operativ Breedon privind sursele de finanțare alternative estima că, în ciuda măsurilor luate de autorități pentru a îmbunătăți situația, va exista un deficit de finanțare constant important în următorii cinci ani, în special pentru IMM-uri.

| (15) | O altă provocare cu care se confruntă Regatul Unit este aceea de a-și îmbunătăți infrastructura energetică și a transporturilor, care este legată de punerea bazelor creșterii economice și competitivității pe termen lung și de a aborda cauzele lipsei competitivității externe a Regatului Unit în sectoarele de producție. Regatul Unit necesită investiții substanțiale pentru a-și moderniza capacitatea de producție de energie electrică, având în vedere necesitatea de a înlocui o mare parte din capacitatea de producție existentă, care va fi închisă în următorul deceniu, și necesitatea de a respecta obligația referitoare la energia din surse regenerabile și standarde mai stricte în materie de emisii de carbon. Sectorul transporturilor din Regatul Unit se confruntă cu deficiențe în materie de capacitate și de calitate a rețelelor, care ar putea împiedica atingerea obiectivului guvernului de a reorienta economia Regatului Unit spre investiții și exporturi. Ca parte a strategiei de consolidare fiscală a guvernului, investițiile nete din cadrul sectorului public vor scădea brusc până în 2014-2015, ceea ce riscă să exacerbeze presiunile existente asupra infrastructurii de transport, cu excepția cazului în care pot fi asigurate surse alternative de finanțare. |
| --- | --- |

(15)

O altă provocare cu care se confruntă Regatul Unit este aceea de a-și îmbunătăți infrastructura energetică și a transporturilor, care este legată de punerea bazelor creșterii economice și competitivității pe termen lung și de a aborda cauzele lipsei competitivității externe a Regatului Unit în sectoarele de producție. Regatul Unit necesită investiții substanțiale pentru a-și moderniza capacitatea de producție de energie electrică, având în vedere necesitatea de a înlocui o mare parte din capacitatea de producție existentă, care va fi închisă în următorul deceniu, și necesitatea de a respecta obligația referitoare la energia din surse regenerabile și standarde mai stricte în materie de emisii de carbon. Sectorul transporturilor din Regatul Unit se confruntă cu deficiențe în materie de capacitate și de calitate a rețelelor, care ar putea împiedica atingerea obiectivului guvernului de a reorienta economia Regatului Unit spre investiții și exporturi. Ca parte a strategiei de consolidare fiscală a guvernului, investițiile nete din cadrul sectorului public vor scădea brusc până în 2014-2015, ceea ce riscă să exacerbeze presiunile existente asupra infrastructurii de transport, cu excepția cazului în care pot fi asigurate surse alternative de finanțare.

| (16) | În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză aprofundată a politicii economice a Regatului Unit. A evaluat programul de convergență și programul național de reformă și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Regatul Unit, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările Comisiei emise în cadrul Semestrului european sunt reflectate în recomandările de la punctele 1-6 de mai jos. |
| --- | --- |

(16)

În contextul Semestrului european, Comisia a efectuat o analiză aprofundată a politicii economice a Regatului Unit. A evaluat programul de convergență și programul național de reformă și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Regatul Unit, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările Comisiei emise în cadrul Semestrului european sunt reflectate în recomandările de la punctele 1-6 de mai jos.

| (17) | În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de convergență și avizul său (6) este reflectat îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(17)

În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de convergență și avizul său (6) este reflectat îndeosebi în recomandarea de la punctul 1 de mai jos.

| (18) | În lumina rezultatelor analizei aprofundate realizate de Comisie în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 și a acestei evaluări, Consiliul a examinat programul național de reformă și programul de convergență. Recomandarea sa emisă în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandările de la punctele 2, 3 și 6 de mai jos, |
| --- | --- |

(18)

În lumina rezultatelor analizei aprofundate realizate de Comisie în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 și a acestei evaluări, Consiliul a examinat programul național de reformă și programul de convergență. Recomandarea sa emisă în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandările de la punctele 2, 3 și 6 de mai jos,

RECOMANDĂ ca Regatul Unit să întreprindă acțiuni în perioada 2012-2013 astfel încât:

| 1. | Să pună în aplicare pe deplin strategia bugetară pentru exercițiul financiar 2012-2013 și exercițiile financiare ulterioare, susținută prin măsuri suficient de precise, pentru a asigura corectarea la timp a deficitului excesiv într-o manieră sustenabilă și realizarea efortului de ajustare structurală specificat în recomandările Consiliului emise în cadrul procedurii de deficit excesiv și să întreprindă măsurile necesare pentru ca nivelul ridicat al datoriei publice să înceapă să înregistreze în mod sustenabil o tendință de scădere; sub rezerva consolidării strategiei bugetare pentru exercițiul financiar 2013-2014 și exercițiile financiare ulterioare, să acorde prioritate cheltuielilor care favorizează creșterea economică, pentru a evita riscul ca o nouă deteriorare a perspectivelor pe termen mediu privind creșterea economică să aibă un impact negativ asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. |
| --- | --- |

1.

Să pună în aplicare pe deplin strategia bugetară pentru exercițiul financiar 2012-2013 și exercițiile financiare ulterioare, susținută prin măsuri suficient de precise, pentru a asigura corectarea la timp a deficitului excesiv într-o manieră sustenabilă și realizarea efortului de ajustare structurală specificat în recomandările Consiliului emise în cadrul procedurii de deficit excesiv și să întreprindă măsurile necesare pentru ca nivelul ridicat al datoriei publice să înceapă să înregistreze în mod sustenabil o tendință de scădere; sub rezerva consolidării strategiei bugetare pentru exercițiul financiar 2013-2014 și exercițiile financiare ulterioare, să acorde prioritate cheltuielilor care favorizează creșterea economică, pentru a evita riscul ca o nouă deteriorare a perspectivelor pe termen mediu privind creșterea economică să aibă un impact negativ asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice.

| 2. | Să abordeze impactul destabilizator al prețurilor ridicate și volatile ale locuințelor și datoriile ridicate ale gospodăriilor prin punerea în aplicare a unui program de reformă cuprinzător în domeniul locuințelor care să vizeze creșterea ofertei de locuințe, atenuarea problemelor de accesibilitate a prețului locuințelor și diminuarea necesității unor subvenții de stat în materie de locuințe; să realizeze noi reforme ale pieței locuințelor, inclusiv ale piețelor creditelor ipotecare și închirierii de locuințe, ale reglementărilor financiare și ale impozitelor pe proprietate, pentru a preveni volatilitatea și denaturările excesive pe piața locuințelor. |
| --- | --- |

2.

Să abordeze impactul destabilizator al prețurilor ridicate și volatile ale locuințelor și datoriile ridicate ale gospodăriilor prin punerea în aplicare a unui program de reformă cuprinzător în domeniul locuințelor care să vizeze creșterea ofertei de locuințe, atenuarea problemelor de accesibilitate a prețului locuințelor și diminuarea necesității unor subvenții de stat în materie de locuințe; să realizeze noi reforme ale pieței locuințelor, inclusiv ale piețelor creditelor ipotecare și închirierii de locuințe, ale reglementărilor financiare și ale impozitelor pe proprietate, pentru a preveni volatilitatea și denaturările excesive pe piața locuințelor.

| 3. | Să continue să amelioreze capacitatea de inserție profesională a tinerilor, în special a celor care nu au un loc de muncă și nici nu participă la o formă de învățământ sau la activități de formare, inclusiv prin utilizarea Contractului privind tineretul („Youth Contract”); să se asigure că la programele de ucenicie participă un număr mai mare de tineri, că aceste programe sunt axate suficient pe competențe avansate și de înalt nivel și că sunt implicate mai multe întreprinderi mici și mijlocii; să ia măsuri în vederea reducerii procentului ridicat de tineri cu vârste între 18 și 24 de ani care au competențe de bază foarte slabe. |
| --- | --- |

3.

Să continue să amelioreze capacitatea de inserție profesională a tinerilor, în special a celor care nu au un loc de muncă și nici nu participă la o formă de învățământ sau la activități de formare, inclusiv prin utilizarea Contractului privind tineretul („Youth Contract”); să se asigure că la programele de ucenicie participă un număr mai mare de tineri, că aceste programe sunt axate suficient pe competențe avansate și de înalt nivel și că sunt implicate mai multe întreprinderi mici și mijlocii; să ia măsuri în vederea reducerii procentului ridicat de tineri cu vârste între 18 și 24 de ani care au competențe de bază foarte slabe.

| 4. | Să intensifice măsurile de facilitare a integrării pe piața forței de muncă a persoanelor din gospodării ai căror membri nu au un loc de muncă; să asigure faptul că reformele sociale prevăzute nu duc la creșterea sărăciei în rândul copiilor; să pună în aplicare pe deplin măsurile care vizează facilitarea accesului la serviciile de îngrijire a copiilor. |
| --- | --- |

4.

Să intensifice măsurile de facilitare a integrării pe piața forței de muncă a persoanelor din gospodării ai căror membri nu au un loc de muncă; să asigure faptul că reformele sociale prevăzute nu duc la creșterea sărăciei în rândul copiilor; să pună în aplicare pe deplin măsurile care vizează facilitarea accesului la serviciile de îngrijire a copiilor.

| 5. | Să îmbunătățească în continuare disponibilitatea finanțării bancare și nebancare pentru sectorul privat și în special pentru IMM-uri; să sprijine concurența în cadrul sectorului bancar, în special prin măsuri de reducere a barierelor la intrarea pe piață, sporirea transparenței și facilitarea transferului la o altă bancă, conform recomandării Comisiei Independente în Domeniul Bancar, și să analizeze modalitățile de îmbunătățire a accesului la capital de risc și capital pentru investiții și la alte forme de împrumuturi nebancare. |
| --- | --- |

5.

Să îmbunătățească în continuare disponibilitatea finanțării bancare și nebancare pentru sectorul privat și în special pentru IMM-uri; să sprijine concurența în cadrul sectorului bancar, în special prin măsuri de reducere a barierelor la intrarea pe piață, sporirea transparenței și facilitarea transferului la o altă bancă, conform recomandării Comisiei Independente în Domeniul Bancar, și să analizeze modalitățile de îmbunătățire a accesului la capital de risc și capital pentru investiții și la alte forme de împrumuturi nebancare.

| 6. | Să pună în aplicare o strategie pe termen lung de îmbunătățire a capacității și a calității infrastructurii de rețea a Regatului Unit, inclusiv măsuri de remediere a presiunilor existente în rețelele de transport și de energie prin promovarea unor procese de planificare și de decizie mai eficiente și mai solide și prin valorificarea unor acorduri de finanțare publică sau privată corespunzătoare. |
| --- | --- |

6.

Să pună în aplicare o strategie pe termen lung de îmbunătățire a capacității și a calității infrastructurii de rețea a Regatului Unit, inclusiv măsuri de remediere a presiunilor existente în rețelele de transport și de energie prin promovarea unor procese de planificare și de decizie mai eficiente și mai solide și prin valorificarea unor acorduri de finanțare publică sau privată corespunzătoare.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  Menținută pentru 2012 prin Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 119, 4.5.2012, p. 47).

3

(4)  JO C 217, 23.7.2011, p. 12.

4

(5)  Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile punctuale și temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program folosind metodologia convenită de comun acord.

5

(6)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/95 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/95

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 10 iulie 2012

privind punerea în aplicare a orientărilor generale pentru politicile economice ale statelor membre a căror monedă este euro

2012/C 219/28

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 136 coroborat cu articolul 121 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | De la crearea sa, Eurogrupul a jucat un rol fundamental și are o responsabilitate deosebită în guvernanța economică a zonei euro. Criza economică a expus în mod clar relațiile strânse din zona euro, evidențiind nevoia unei strategii politice generale coerente, care să țină cont de efectele de contagiune puternice între țările a căror monedă este euro, și a unor modalități eficace de coordonare a politicilor pentru a reacționa rapid la schimbările survenite în mediul economic. |
| --- | --- |

(1)

De la crearea sa, Eurogrupul a jucat un rol fundamental și are o responsabilitate deosebită în guvernanța economică a zonei euro. Criza economică a expus în mod clar relațiile strânse din zona euro, evidențiind nevoia unei strategii politice generale coerente, care să țină cont de efectele de contagiune puternice între țările a căror monedă este euro, și a unor modalități eficace de coordonare a politicilor pentru a reacționa rapid la schimbările survenite în mediul economic.

| (2) | Consiliul a emis recomandări specifice pentru fiecare dintre statele membre a căror monedă este euro („statele membre din zona euro”). Aceste recomandări abordează provocări economice la nivel național și, în același timp, sunt un element central pentru a asigura stabilitatea și creșterea în ansamblul zonei euro. Statele membre din zona euro s-au angajat, de asemenea, să pună în practică o serie de reforme politice suplimentare importante în cadrul Pactului Euro Plus, în scopul de a stimula competitivitatea, de a promova ocuparea forței de muncă, de a contribui la sustenabilitatea finanțelor publice și de a consolida stabilitatea financiară. La 2 martie 2012, statele membre din zona euro și alte opt state membre („statele membre din afara zonei euro”) au semnat Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul Uniunii economice și monetare, în cadrul căruia au convenit să se asigure că toate reformele majore în domeniul politicii economice pe care intenționează să le întreprindă vor fi discutate ex-ante și, după caz, coordonate între ele. Coordonarea ex ante în contextul zonei euro, atât prin prezentarea planurilor de proiecte de buget, cât și prin discutarea planurilor de reforme majore în domeniul politicii economice, va contribui la luarea în considerare a efectelor de contagiune a acțiunilor naționale asupra ansamblului zonei euro. |
| --- | --- |

(2)

Consiliul a emis recomandări specifice pentru fiecare dintre statele membre a căror monedă este euro („statele membre din zona euro”). Aceste recomandări abordează provocări economice la nivel național și, în același timp, sunt un element central pentru a asigura stabilitatea și creșterea în ansamblul zonei euro. Statele membre din zona euro s-au angajat, de asemenea, să pună în practică o serie de reforme politice suplimentare importante în cadrul Pactului Euro Plus, în scopul de a stimula competitivitatea, de a promova ocuparea forței de muncă, de a contribui la sustenabilitatea finanțelor publice și de a consolida stabilitatea financiară. La 2 martie 2012, statele membre din zona euro și alte opt state membre („statele membre din afara zonei euro”) au semnat Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul Uniunii economice și monetare, în cadrul căruia au convenit să se asigure că toate reformele majore în domeniul politicii economice pe care intenționează să le întreprindă vor fi discutate ex-ante și, după caz, coordonate între ele. Coordonarea ex ante în contextul zonei euro, atât prin prezentarea planurilor de proiecte de buget, cât și prin discutarea planurilor de reforme majore în domeniul politicii economice, va contribui la luarea în considerare a efectelor de contagiune a acțiunilor naționale asupra ansamblului zonei euro.

| (3) | Existența cadrelor bugetare bine concepute, care consolidează guvernanța fiscală națională, reprezintă un element esențial pentru buna gestionare a finanțelor publice și contribuie la sustenabilitatea finanțelor publice în ansamblul zonei euro. Șefii de stat și de guvern din zona euro s-au angajat în iulie și octombrie 2011 să introducă cadre bugetare naționale, conform prevederilor din Directiva 2011/85/UE a Consiliului din 8 noiembrie 2011 privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (1), încă de la sfârșitul anului 2012, în avans față de calendarul prevăzut în directivă, și să adopte măsuri mai stricte decât cele din directivă. Mai mult, la 2 martie 2012, statele membre din zona euro, împreună cu opt state membre din afara zonei euro, prin semnarea Tratatului privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul Uniunii economice și monetare, s-au angajat să consolideze și mai mult guvernanța fiscală națională, în special prin introducerea de norme obligatorii pentru situația bugetară a administrațiilor publice, în vederea realizării obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM). |
| --- | --- |

(3)

Existența cadrelor bugetare bine concepute, care consolidează guvernanța fiscală națională, reprezintă un element esențial pentru buna gestionare a finanțelor publice și contribuie la sustenabilitatea finanțelor publice în ansamblul zonei euro. Șefii de stat și de guvern din zona euro s-au angajat în iulie și octombrie 2011 să introducă cadre bugetare naționale, conform prevederilor din Directiva 2011/85/UE a Consiliului din 8 noiembrie 2011 privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (1), încă de la sfârșitul anului 2012, în avans față de calendarul prevăzut în directivă, și să adopte măsuri mai stricte decât cele din directivă. Mai mult, la 2 martie 2012, statele membre din zona euro, împreună cu opt state membre din afara zonei euro, prin semnarea Tratatului privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul Uniunii economice și monetare, s-au angajat să consolideze și mai mult guvernanța fiscală națională, în special prin introducerea de norme obligatorii pentru situația bugetară a administrațiilor publice, în vederea realizării obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM).

| (4) | Continuarea consolidării fiscale reprezintă un element central al strategiei de depășire a crizei în zona euro. Cadrul fiscal al UE permite diferențe de ritm între statele membre în ceea ce privește consolidarea, în funcție de marja fiscală și de situația macroeconomică. Accentul Pactului de stabilitate și creștere și al Tratatului privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul Uniunii economice și monetare este pus pe soldurile structurale și, prin urmare, se poate ține seama de efectele ciclului și ale măsurilor cu caracter excepțional asupra soldurilor bugetare importante. Acțiunile eficace adoptate ca răspuns la recomandările Consiliului privind corectarea pozițiilor cu deficit excesiv sunt evaluate din punct de vedere structural. O combinare adecvată a măsurilor de consolidare este crucială pentru a întări încrederea în natura permanentă a măsurilor de consolidare în zona euro și pentru a limita impactul negativ pe termen scurt al acestora asupra creșterii economice. Cheltuielile favorabile creșterii, în special cheltuielile destinate investițiilor, trebuie să aibă prioritate; în mai multe state membre din zona euro ar putea fi identificate proiecte de investiții productive care să aducă beneficii superioare, pentru sectorul privat și pe plan social, ratelor mici ale dobânzilor practicate în prezent. Reforme ale drepturilor pe termen lung, în special în domeniul sănătății și al pensiilor, sunt necesare în mod stringent, pentru a consolida sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. O politică fiscală adecvată, care să greveze mai puțin forța de muncă, să lărgească bazele de impozitare și acțiunile mai eficiente de combatere a evaziunii fiscale, ar putea contribui la consolidarea și sporirea competitivității, creând în același timp condiții mai bune pentru creșterea economică. |
| --- | --- |

(4)

Continuarea consolidării fiscale reprezintă un element central al strategiei de depășire a crizei în zona euro. Cadrul fiscal al UE permite diferențe de ritm între statele membre în ceea ce privește consolidarea, în funcție de marja fiscală și de situația macroeconomică. Accentul Pactului de stabilitate și creștere și al Tratatului privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul Uniunii economice și monetare este pus pe soldurile structurale și, prin urmare, se poate ține seama de efectele ciclului și ale măsurilor cu caracter excepțional asupra soldurilor bugetare importante. Acțiunile eficace adoptate ca răspuns la recomandările Consiliului privind corectarea pozițiilor cu deficit excesiv sunt evaluate din punct de vedere structural. O combinare adecvată a măsurilor de consolidare este crucială pentru a întări încrederea în natura permanentă a măsurilor de consolidare în zona euro și pentru a limita impactul negativ pe termen scurt al acestora asupra creșterii economice. Cheltuielile favorabile creșterii, în special cheltuielile destinate investițiilor, trebuie să aibă prioritate; în mai multe state membre din zona euro ar putea fi identificate proiecte de investiții productive care să aducă beneficii superioare, pentru sectorul privat și pe plan social, ratelor mici ale dobânzilor practicate în prezent. Reforme ale drepturilor pe termen lung, în special în domeniul sănătății și al pensiilor, sunt necesare în mod stringent, pentru a consolida sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. O politică fiscală adecvată, care să greveze mai puțin forța de muncă, să lărgească bazele de impozitare și acțiunile mai eficiente de combatere a evaziunii fiscale, ar putea contribui la consolidarea și sporirea competitivității, creând în același timp condiții mai bune pentru creșterea economică.

| (5) | Stabilitatea și buna funcționare a sistemului financiar sunt condiții prealabile pentru preîntâmpinarea „unui scenariu al unui deceniu pierdut”, cu o creștere lentă în zona euro, și pentru consolidarea încrederii investitorilor. Întrucât este necesar să se reducă în continuare gradul de îndatorare legat de bilanțurile bancare, este important să se asigure că acest lucru decurge ordonat și că se menține un flux adecvat de credite către economia reală. Pentru a contracara tendința de fragmentare a piețelor financiare, sunt necesare progrese suplimentare în ceea ce privește integrarea în materie de structuri și practici de supraveghere, precum și în gestionarea crizelor transfrontaliere. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitatea și buna funcționare a sistemului financiar sunt condiții prealabile pentru preîntâmpinarea „unui scenariu al unui deceniu pierdut”, cu o creștere lentă în zona euro, și pentru consolidarea încrederii investitorilor. Întrucât este necesar să se reducă în continuare gradul de îndatorare legat de bilanțurile bancare, este important să se asigure că acest lucru decurge ordonat și că se menține un flux adecvat de credite către economia reală. Pentru a contracara tendința de fragmentare a piețelor financiare, sunt necesare progrese suplimentare în ceea ce privește integrarea în materie de structuri și practici de supraveghere, precum și în gestionarea crizelor transfrontaliere.

| (6) | Corectarea ordonată a dezechilibrelor macroeconomice în interiorul zonei euro este esențială pentru creșterea durabilă și stabilitatea în zona euro. A început un proces de reducere a dezechilibrelor, însă acesta trebuie să fie continuat cu hotărâre. Urgența acțiunilor de corectare a dezechilibrelor este mai mare în țările cu probleme de deficit, unde sunt necesare reforme pentru a îmbunătăți competitivitatea și a facilita realocarea resurselor în direcția sectoarelor bunurilor tranzacționabile. În același timp, țările cu excedent pot contribui la reechilibrare prin eliminarea constrângerilor inutile de reglementare și de altă natură, asupra cererii interne, asupra activităților netranzacționabile și asupra oportunităților de investiții. |
| --- | --- |

(6)

Corectarea ordonată a dezechilibrelor macroeconomice în interiorul zonei euro este esențială pentru creșterea durabilă și stabilitatea în zona euro. A început un proces de reducere a dezechilibrelor, însă acesta trebuie să fie continuat cu hotărâre. Urgența acțiunilor de corectare a dezechilibrelor este mai mare în țările cu probleme de deficit, unde sunt necesare reforme pentru a îmbunătăți competitivitatea și a facilita realocarea resurselor în direcția sectoarelor bunurilor tranzacționabile. În același timp, țările cu excedent pot contribui la reechilibrare prin eliminarea constrângerilor inutile de reglementare și de altă natură, asupra cererii interne, asupra activităților netranzacționabile și asupra oportunităților de investiții.

| (7) | Se recunoaște faptul că interdependența dintre economiile statelor membre din zona euro și beneficiile pe care stabilitatea din această uniune monetară le poate aduce membrilor săi și Uniunii în general este o condiție prealabilă pentru dezvoltarea în continuare a uniunii economice. În perspectivă, statele membre din zona euro vor trebui să își aprofundeze integrarea, pentru a realiza o uniune economică și monetară deplină. |
| --- | --- |

(7)

Se recunoaște faptul că interdependența dintre economiile statelor membre din zona euro și beneficiile pe care stabilitatea din această uniune monetară le poate aduce membrilor săi și Uniunii în general este o condiție prealabilă pentru dezvoltarea în continuare a uniunii economice. În perspectivă, statele membre din zona euro vor trebui să își aprofundeze integrarea, pentru a realiza o uniune economică și monetară deplină.

| (8) | Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului (2) și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012, |
| --- | --- |

(8)

Parlamentul European s-a implicat în mod adecvat în derularea Semestrului european, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului (2) și, la 15 februarie 2012, a adoptat o rezoluție privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 și o rezoluție referitoare la contribuția la Analiza anuală a creșterii pentru 2012,

RECOMANDĂ statelor membre din zona euro să ia măsuri, în mod individual și colectiv, fără a aduce atingere competențelor Consiliului în ceea ce privește coordonarea politicilor economice ale statelor membre, dar în special în contextul coordonării politicii economice în cadrul Eurogrupului, în perioada 2012-2013, astfel încât:

| 1. | Să consolideze metodele de lucru ale Eurogrupului pentru a-i permite să își asume responsabilitatea privind strategia politică generală în zona euro, să răspundă în mod eficient la schimbările din mediul economic și să conducă coordonarea politicii economice în contextul cadrului de supraveghere consolidat care se aplică statelor membre din zona euro. |
| --- | --- |

1.

Să consolideze metodele de lucru ale Eurogrupului pentru a-i permite să își asume responsabilitatea privind strategia politică generală în zona euro, să răspundă în mod eficient la schimbările din mediul economic și să conducă coordonarea politicii economice în contextul cadrului de supraveghere consolidat care se aplică statelor membre din zona euro.

| 2. | Să intensifice politica de cooperare în cadrul Eurogrupului prin schimbul de informații și discuțiile privind planurile bugetare și planurile de reforme majore cu efecte de contagiune potențiale asupra zonei euro; să se asigure că se întreprind reformele necesare pentru o zonă euro stabilă și solidă, inclusiv punerea în aplicare a recomandărilor pe care Consiliul le-a adresat în mod individual statelor membre din zona euro și care, pe lângă abordarea provocărilor la nivel național, au un impact asupra ansamblului zonei euro. |
| --- | --- |

2.

Să intensifice politica de cooperare în cadrul Eurogrupului prin schimbul de informații și discuțiile privind planurile bugetare și planurile de reforme majore cu efecte de contagiune potențiale asupra zonei euro; să se asigure că se întreprind reformele necesare pentru o zonă euro stabilă și solidă, inclusiv punerea în aplicare a recomandărilor pe care Consiliul le-a adresat în mod individual statelor membre din zona euro și care, pe lângă abordarea provocărilor la nivel național, au un impact asupra ansamblului zonei euro.

| 3. | Să întărească disciplina fiscală și instituțiile fiscale, atât la nivel național, cât și la nivelul subdiviziunilor naționale, pentru a consolida încrederea pieței în sustenabilitatea pe termen mediu și lung a finanțelor publice în zona euro. În urma acordului șefilor de stat sau de guvern din zona euro în iulie și octombrie 2011 și la 2 martie 2012, să devanseze transpunerea Directivei 2011/85/UE, la sfârșitul anului 2012, și să consolideze în continuare guvernanța fiscală, în special prin introducerea în legislația națională a tuturor statelor membre din zona euro de norme pentru un buget echilibrat din punct de vedere structural și de mecanisme de corecție automată. |
| --- | --- |

3.

Să întărească disciplina fiscală și instituțiile fiscale, atât la nivel național, cât și la nivelul subdiviziunilor naționale, pentru a consolida încrederea pieței în sustenabilitatea pe termen mediu și lung a finanțelor publice în zona euro. În urma acordului șefilor de stat sau de guvern din zona euro în iulie și octombrie 2011 și la 2 martie 2012, să devanseze transpunerea Directivei 2011/85/UE, la sfârșitul anului 2012, și să consolideze în continuare guvernanța fiscală, în special prin introducerea în legislația națională a tuturor statelor membre din zona euro de norme pentru un buget echilibrat din punct de vedere structural și de mecanisme de corecție automată.

| 4. | Pe baza Concluziilor Consiliului European din 1-2 martie 2012, să asigure o strategie fiscală generală și coerentă în zona euro, prin continuarea consolidării fiscale prevăzute în recomandările și deciziile Consiliului, în conformitate cu regulile din Pactul de stabilitate și creștere, care țin cont de situația macrofinanciară specifică fiecărei țări. Statele membre afectate de prime de risc semnificative sau susceptibile să crească ar trebui să limiteze abaterile de la obiectivele privind soldul nominal, chiar și în caz de condiții macroeconomice mai nefavorabile decât cele prevăzute; alte state membre ar trebui să lase stabilizatorii automați să își joace rolul în funcție de strategia de ajustare evaluată din punct de vedere structural și să fie pregătite să reexamineze ritmul consolidării dacă condițiile macroeconomice continuă să se deterioreze. Structura cheltuielilor și a veniturilor publice ar trebui să reflecte impactul asupra creșterii al liniilor bugetare de cheltuieli și al surselor de venituri. În special, toate marjele bugetare disponibile ar trebui să fie utilizate pentru a stimula investițiile publice în zona euro, inclusiv ținându-se seama de diferențele între țări în materie de costuri de finanțare. |
| --- | --- |

4.

Pe baza Concluziilor Consiliului European din 1-2 martie 2012, să asigure o strategie fiscală generală și coerentă în zona euro, prin continuarea consolidării fiscale prevăzute în recomandările și deciziile Consiliului, în conformitate cu regulile din Pactul de stabilitate și creștere, care țin cont de situația macrofinanciară specifică fiecărei țări. Statele membre afectate de prime de risc semnificative sau susceptibile să crească ar trebui să limiteze abaterile de la obiectivele privind soldul nominal, chiar și în caz de condiții macroeconomice mai nefavorabile decât cele prevăzute; alte state membre ar trebui să lase stabilizatorii automați să își joace rolul în funcție de strategia de ajustare evaluată din punct de vedere structural și să fie pregătite să reexamineze ritmul consolidării dacă condițiile macroeconomice continuă să se deterioreze. Structura cheltuielilor și a veniturilor publice ar trebui să reflecte impactul asupra creșterii al liniilor bugetare de cheltuieli și al surselor de venituri. În special, toate marjele bugetare disponibile ar trebui să fie utilizate pentru a stimula investițiile publice în zona euro, inclusiv ținându-se seama de diferențele între țări în materie de costuri de finanțare.

| 5. | Să ia măsuri pentru a ameliora funcționarea și stabilitatea sistemului financiar în zona euro; să accelereze demersurile către o arhitectură financiară mai integrată, cuprinzând controlul bancar și soluționarea situațiilor de criză transfrontaliere. |
| --- | --- |

5.

Să ia măsuri pentru a ameliora funcționarea și stabilitatea sistemului financiar în zona euro; să accelereze demersurile către o arhitectură financiară mai integrată, cuprinzând controlul bancar și soluționarea situațiilor de criză transfrontaliere.

| 6. | Să pună în aplicare reforme structurale, care să promoveze de asemenea ajustările salariale flexibile și care – în paralel cu o politică bugetară diferențiată – ar promova corectarea ordonată a dezechilibrelor macroeconomice în interiorul zonei euro, și ar stimula, astfel, creșterea economică și locurile de muncă. Aceste acțiuni ar include măsuri la nivel național care să reflecte situația specifică fiecărei țări și să ia în considerare recomandările formulate de Consiliu pentru fiecare stat membru din zona euro. |
| --- | --- |

6.

Să pună în aplicare reforme structurale, care să promoveze de asemenea ajustările salariale flexibile și care – în paralel cu o politică bugetară diferențiată – ar promova corectarea ordonată a dezechilibrelor macroeconomice în interiorul zonei euro, și ar stimula, astfel, creșterea economică și locurile de muncă. Aceste acțiuni ar include măsuri la nivel național care să reflecte situația specifică fiecărei țări și să ia în considerare recomandările formulate de Consiliu pentru fiecare stat membru din zona euro.

Adoptată la Bruxelles, 10 iulie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

V. SHIARLY

---

(1)  JO L 306, 23.11.2011, p. 41.

1

(2)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

2

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 24.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/98 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/98

---

Notă explicativă

Document de însoțire a recomandărilor Consiliului către statele membre în cadrul semestrului european 2012

2012/C 219/29

Articolul 2-ab alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului (1) privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice, care face parte din secțiunea „Dialogul economic”, prevede că „de regulă, se preconizează că recomandările și propunerile Comisiei sunt urmate de Consiliu, care își motivează public poziția în caz contrar”.

Având în vedere regula „respectă sau motivează”, Consiliul prezintă următoarele explicații pentru modificările convenite la recomandările Comisiei pentru recomandările specifice fiecărei țări („Country Specific Recommendations” – CSR) referitoare la statele membre în contextul semestrului european 2012, modificări cu privire la care Comisia nu este de acord.

De asemenea, Consiliul a convenit asupra unei serii de adăugiri, precum și asupra unor modificări factuale sau tehnice ale recomandărilor, cu sprijinul deplin al Comisiei (2)
   (3).

BELGIA

CSR 5

Text convenit:

Să transfere în mod semnificativ taxele și impozitele de la forța de muncă spre taxe și impozite care afectează mai puțin creșterea economică, inclusiv, de exemplu, taxe de mediu; să continue reforma începută a sistemului de indemnizații de șomaj, pentru a reduce elementele care descurajează participarea pe piața forței de muncă și pentru ca politicile în materie de sprijin pentru ocuparea forței de muncă și politicile privind o viață activă să se axeze mai mult pe lucrătorii mai în vârstă și grupurile vulnerabile, în special pe persoanele care provin din familii de migranți; să profite de regionalizarea suplimentară prevăzută a competențelor de pe piața forței de muncă pentru a stimula mobilitatea interregională a forței de muncă și a consolida coerența între politicile în materie de educație, învățare pe tot parcursul vieții, formare profesională și ocuparea forței de muncă; să extindă la toate categoriile de vârstă eforturile existente privind o viață activă.

Explicație:

Consiliul a fost de acord că principalele provocări referitoare la participarea pe piața muncii din Belgia sunt rata scăzută a ocupării forței de muncă în rândul lucrătorilor migranți, precum și în rândul lucrătorilor în vârstă. Ambele provocări trebuie să fie abordate. Evaluările din cadrul supravegherii multilaterale realizate de Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și prin intermediul monitorului performanței în materie de ocupare a forței de muncă confirmă că accentul pe lucrătorii în vârstă reprezintă o provocare-cheie în procesul de asigurare a eficienței politicilor active privind piața forței de muncă.

CSR 6

Text convenit:

Să consolideze în continuare concurența în sectorul comerțului cu amănuntul, prin reducerea barierelor și a restricțiilor de exploatare; să introducă măsuri pentru a spori concurența în industriile de rețea prin revizuirea obstacolelor reprezentate de reglementare și prin consolidarea sistemelor instituționale pentru aplicarea eficace a normelor privind ajutoarele de stat.

Explicație:

Consiliul a considerat că nu se câștigă nimic dacă recomandarea include o enumerare a tuturor industriilor de rețea.

CSR 7

Text convenit:

Să ia măsuri suplimentare pentru a intensifica progresele către atingerea obiectivelor în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră din activitățile care nu fac obiectul ETS, asigurând în special o contribuție semnificativă la atingerea acestui obiectiv prin intermediul transporturilor.

Explicație:

Consiliul a considerat oportun să recunoască faptul că s-au luat deja măsuri în vederea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră. Având în vedere că efectele sunt dificil de măsurat pe termen scurt și că progresele par a fi lente, s-a convenit să se sublinieze necesitatea luării unor măsuri suplimentare pentru a spori progresele.

BULGARIA

CSR 2

Text convenit:

Să întreprindă măsuri suplimentare pentru a reduce riscurile care amenință sustenabilitatea sistemului de pensii și să depună mai multe eforturi în vederea garantării unui nivel adecvat al pensiilor prin alinierea vârstei legale de pensionare a bărbaților și a femeilor care au contribuit la sistemul de asigurări sociale de-a lungul întregii vieți profesionale; să introducă criterii și controale mai stricte în ceea ce privește alocarea pensiilor de invaliditate.

Explicație:

Consiliul a considerat oportun să recunoască faptul că s-au înregistrat deja progrese în ceea ce privește restricționarea accesului la pensionarea anticipată.

SPANIA

CSR 7

Text convenit:

Să îmbunătățească capacitatea de inserție profesională a grupurilor vulnerabile, alături de servicii eficace de sprijin pentru copii și familii, destinate să amelioreze situația persoanelor expuse riscului de sărăcie și/sau de excluziune socială și să asigure, în consecință, bunăstarea copiilor.

Explicație:

Consiliul a convenit să modifice această recomandare punând un accent sporit pe măsurile întreprinse în vederea creșterii capacității de inserție profesională a lucrătorilor, considerând că aceasta este cea mai potrivită modalitate de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale și că, în consecință, promovarea accesului la formare profesională și ocuparea adulților în câmpul muncii reprezintă maniera cea mai concretă de îmbunătățire a situației copiilor.

ITALIA

CSR 4

Text convenit:

Să adopte reforma pieței forței de muncă în mod prioritar, pentru a soluționa problema segmentării pieței forței de muncă și a institui un sistem integrat de indemnizații de șomaj; să întreprindă acțiuni suplimentare de stimulare a participării femeilor pe piața forței de muncă, în special prin furnizarea de servicii de îngrijire a copiilor și a persoanelor în vârstă; să monitorizeze și, dacă este cazul, să consolideze punerea în aplicare a noului cadru de stabilire a salariilor, pentru a contribui la alinierea creșterii salariilor cu productivitatea la nivel de sector și la nivelul societăților. s

Explicație:

Consiliul a admis faptul că, în conjunctura actuală, ar trebui să se acorde prioritate punerii în aplicare și monitorizării dispozițiilor nou introduse. Cu toate acestea, dacă rezultatele nu vor fi suficiente, vor fi necesare modificări suplimentare ale cadrului de stabilire a salariilor. Acest mesaj a fost accentuat în cadrul supravegherii multilaterale cu privire la chestiunea salariilor, desfășurată de Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și Comitetul pentru politică economică, care au constatat faptul că, în cazul Italiei, accentul principal ar trebui să fie asupra punerii în aplicare și a monitorizării acestei reforme.

LETONIA

CSR 5

Text convenit:

Să încurajeze în continuare eficiența energetică prin măsuri de punerea în aplicare și oferirea unor stimulente pentru reducerea costurilor energetice și prin orientarea consumului către produsele eficiente din punct de vedere energetic, printre care se numără și vehiculele, clădirile și sistemele de încălzire; să promoveze concurența în principalele rețele energetice și să îmbunătățească legăturile cu rețelele energetice ale Uniunii.

Explicație:

Consiliul a convenit asupra eliminării listei de rețele energetice specifice în care ar trebui îmbunătățită concurența, deoarece cele trei sectoare au situații destul de diferite și nu pot fi tratate în mod egal.

Piața gazului din Letonia se confruntă încă cu obstacole în calea liberalizării, prevăzându-se în consecință o derogare de la cel de al treilea pachet privind energia. Prin urmare, nu se poate discuta în mod serios despre concurență înainte de a efectua o analiză corespunzătoare a pieței. Prin comparație, piața energiei electrice este bine dezvoltată și funcționează în conformitate cu cerințele celui de al treilea pachet privind energia. Concurența în furnizarea energiei termice în Letonia se confruntă cu necesitatea unor investiții semnificative, având în vedere situația sa specifică (încălzire centralizată), astfel că se intenționează introducerea concurenței în sectorul energiei termice numai atunci când va fi rezonabil și posibil din punct de vedere economic.

POLONIA

CSR 4

Text convenit:

Să își intensifice eforturile menite să asigure o mai mare participare a femeilor pe piața muncii și să sporească ratele de înscriere a copiilor în structurile de îngrijire și în sistemul de învățământ preșcolar, prin asigurarea unei finanțări și a unor investiții stabile în infrastructura publică, a unui personal calificat și a accesului în condiții rezonabile la aceste structuri; să combată practicile existente în ceea ce privește pensionarea anticipată, în vederea măririi vârstei de pensionare; să elimine treptat sistemul special de pensii pentru mineri, în vederea integrării acestora în sistemul general; să adopte măsuri permanente mai ambițioase pentru a reforma KRUS, astfel încât acesta să reflecte mai bine veniturile individuale.

Explicație:

Consiliul a convenit asupra eliminării ideii de integrare „deplină” în sistemul general a tuturor angajaților societăților miniere, deoarece ar putea fi interpretată greșit și nu ar lua în considerare situația specifică a unui număr de mineri a căror muncă are un caracter specific sau se desfășoară în condiții speciale, cum ar fi cei care lucrează în permanență în subteran și sunt implicați direct în exploatare.

Intenția guvernului este de a integra minerii în sistemul general de pensii, și anume sistemul cu capitalizare. Cu toate acestea, drepturile speciale privind privilegiile pentru pensie înainte de atingerea vârstei legale de pensionare (definită prin lege) se aplică unui număr foarte limitat de mineri, de exemplu celor a căror muncă are un caracter specific sau se desfășoară în condiții speciale. În acest caz, minerii care lucrează în permanență în subteran și sunt implicați direct în exploatare aparțin acelei grupe de meserii care presupun condiții periculoase sau grele de muncă și au dreptul la un anumit tip de „pensii-punte” înainte de atingerea vârstei legale de pensionare. Institutul Central pentru Protecția Muncii, împreună cu Autoritatea pentru Asigurări Sociale (ZUS), desfășoară lucrări intense în vederea definirii cu precizie a activităților din subteran care ar da dreptul la o pensie-punte. La atingerea vârstei legale de pensionare, această categorie de mineri va beneficia de același tratament ca și celelalte categorii.

FINLANDA

CSR 3

Text convenit:

Să pună în aplicare măsurile în curs de îmbunătățire a poziției pe piața forței de muncă a tinerilor și a șomerilor de lungă durată, punând accentul în special pe dezvoltarea competențelor; să ia măsuri suplimentare de îmbunătățire a ratei de ocupare a lucrătorilor mai în vârstă, inclusiv prin reducerea posibilităților de ieșire anticipată de pe piața forței de muncă; să ia măsuri pentru majorarea vârstei efective de pensionare , ținând seama de creșterea speranței de viață.

Explicație:

Consiliul a remarcat faptul că există modalități alternative pentru a asigura corelarea vârstei efective de pensionare cu speranța de viață, fie prin creșterea vârstei legale de pensionare, fie prin adaptarea nivelului prestațiilor de pensii. Prin urmare, s-a convenit ca recomandarea să fie adaptată pentru a reflecta în mod corespunzător faptul că Finlanda a ales a doua opțiune.

SUEDIA

CSR 3

Text convenit:

Să adopte măsuri suplimentare pentru îmbunătățirea participării tinerilor și a grupurilor vulnerabile pe piața muncii, de exemplu prin îmbunătățirea eficacității măsurilor active din domeniul pieței muncii, facilitarea tranziției de la școală la muncă, promovarea politicilor în vederea creșterii cererii pentru grupurile vulnerabile și îmbunătățirea funcționării pieței muncii ; să efectueze o analiză pentru a stabili dacă rata redusă de TVA de care beneficiază restaurantele și serviciile de catering încurajează crearea de locuri de muncă.

Explicație:

Consiliul a convenit asupra adaptării textului pentru a reflecta mai bine dificultățile curente ale pieței muncii din Suedia, și anume îmbunătățirea eficienței politicilor active privind piața muncii, a tranziției între studii și activitatea profesională și a politicilor publice vizând creșterea cererii pe piața muncii pentru grupurile vulnerabile.

În plus, Consiliul a recunoscut că Suedia are un cadru descentralizat de negociere a salariilor și a fost de acord cu faptul că partenerii sociali sunt responsabili cu negocierea salariilor și că intervenția guvernului în acest proces nu ar fi conformă cu sistemul național de formare a salariilor. Prin urmare, formularea „promovând o mai mare flexibilitate a salariilor” a fost considerată inadecvată.

REGATUL UNIT

CSR 3

Text convenit:

Să continue să amelioreze capacitatea de inserție profesională a tinerilor, în special a celor care nu au un loc de muncă și nici nu participă la o formă de învățământ sau la activități de formare, inclusiv prin utilizarea Contractului privind tineretul („Youth Contract”); să se asigure că la programele de ucenicie participă un număr mai mare de tineri, că aceste programe sunt axate suficient pe competențe avansate și de înalt nivel și că sunt implicate mai multe întreprinderi mici și mijlocii; să ia măsuri în vederea reducerii procentului ridicat de tineri cu vârste între 18 și 24 de ani care au competențe de bază foarte slabe.

Explicație:

Lucrările desfășurate în cadrul monitorului performanței în materie de ocupare a forței de muncă în ceea ce privește părăsirea timpurie a școlii acoperă categoria de vârstă 18-24 ani. Acest lucru este diferit față de textul CSR propus de Comisie, care utilizează criteriul de referință „tineri care părăsesc școala”. De asemenea, analiza multilaterală a CSR din 2011 efectuată de Comitetul pentru ocuparea forței de muncă a fost realizată pe baza șomajului în rândul tinerilor. Din nou, acest lucru diferă foarte mult de „tineri care părăsesc școala”.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

(2)  Statele membre în cazul cărora nu există modificări sau pentru care au fost făcute modificări, însă cu acordul Comisiei: CZ, DK, DE, EE, IE, EL, FR, CY, LT, LU, HU, MT, NL, AT, PT, RO, SI, SK, zona euro.

(3)  Textul modificat este evidențiat prin caractere cursive.

---