# Uradni list C 247E/2012

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.CE2012.247.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 247E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5517. avgust 2012 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.CE2012.247.slv

Uradni list

Evropske unije

C 247E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5517. avgust 2012

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2011–2012Seji: 23. in 24. marca 2011Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 169 E, 9.6.2011.SPREJETA BESEDILA |
| | Četrtek, 24. marec 2011 |
| 2012/C 247E/01 | Odnosi med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v ZalivuResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o odnosih med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu (2010/2233(INI)) | 1 |
| 2012/C 247E/02 | Imenovanje izvršnega direktorja Evropskega bančnega organaResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o imenovanju izvršnega direktorja Evropskega nadzornega organa (Evropskega bančnega organa) | 11 |
| 2012/C 247E/03 | Imenovanje izvršnega direktorja Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnineResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o imenovanju izvršnega direktorja Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine) | 12 |
| 2012/C 247E/04 | Imenovanje izvršnega direktorja Evropskega organa za vrednostne papirje in trgeResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o imenovanju izvršnega direktorja Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za vrednostne papirje in trge) | 13 |
| 2012/C 247E/05 | Priprava proračuna za leto 2012Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2012 (2011/2042(BUD)) | 13 |
| PRILOGA | 19 |
| 2012/C 247E/06 | Razmere na Japonskem, vključno s preplahom zaradi jedrskih elektrarnResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o razmerah na Japonskem, zlasti o stanju pripravljenosti v jedrskih elektrarnah | 20 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2011–2012Seji: 23. in 24. marca 2011Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 169 E, 9.6.2011.SPREJETA BESEDILA

Četrtek, 24. marec 2011

2012/C 247E/01

Odnosi med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v ZalivuResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o odnosih med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu (2010/2233(INI))

1

2012/C 247E/02

Imenovanje izvršnega direktorja Evropskega bančnega organaResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o imenovanju izvršnega direktorja Evropskega nadzornega organa (Evropskega bančnega organa)

11

2012/C 247E/03

Imenovanje izvršnega direktorja Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnineResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o imenovanju izvršnega direktorja Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine)

12

2012/C 247E/04

Imenovanje izvršnega direktorja Evropskega organa za vrednostne papirje in trgeResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o imenovanju izvršnega direktorja Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za vrednostne papirje in trge)

13

2012/C 247E/05

Priprava proračuna za leto 2012Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2012 (2011/2042(BUD))

13

PRILOGA

19

2012/C 247E/06

Razmere na Japonskem, vključno s preplahom zaradi jedrskih elektrarnResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o razmerah na Japonskem, zlasti o stanju pripravljenosti v jedrskih elektrarnah

20

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Četrtek, 24. marec 2011 |
| 2012/C 247E/07 | Izvrševanje pravic Parlamenta pred Sodiščem (razlaga člena 128 Poslovnika)Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o izvrševanju pravic Parlamenta pred Sodiščem (razlaga člena 128 Poslovnika Evropskega parlamenta) | 21 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Četrtek, 24. marec 2011

2012/C 247E/07

Izvrševanje pravic Parlamenta pred Sodiščem (razlaga člena 128 Poslovnika)Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o izvrševanju pravic Parlamenta pred Sodiščem (razlaga člena 128 Poslovnika Evropskega parlamenta)

21

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Sreda, 23. marec 2011 |
| 2012/C 247E/08 | Sprememba Pogodbe o delovanju Evropske unije glede mehanizma za stabilnost za države članice, katerih valuta je euro *Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. marca 2011 o osnutku sklepa Evropskega sveta o spremembi člena 136 Pogodbe o delovanju Evropske unije glede mehanizma za stabilnost za države članice, katerih valuta je euro (00033/2010 – C7-0014/2011 – 2010/0821(NLE)) | 22 |
| PRILOGA I K RESOLUCIJI | 26 |
| PRILOGA II K RESOLUCIJI | 27 |
| PRILOGA III K RESOLUCIJI | 29 |
| | Četrtek, 24. marec 2011 |
| 2012/C 247E/09 | Sprememba Uredbe Sveta (ES) št. 55/2008 o uvedbi avtonomnih trgovinskih preferencialov za Republiko Moldavijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 55/2008 o uvedbi avtonomnih trgovinskih preferencialov za Republiko Moldavijo (KOM(2010)0649 – C7-0364/2010 – 2010/0318(COD)) | 37 |
| P7_TC1-COD(2010)0318Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 24. marca 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 55/2008 o uvedbi avtonomnih trgovinskih preferencialov za Republiko Moldavijo | 37 |
| 2012/C 247E/10 | Splošni tarifni preferenciali ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011 (KOM(2010)0142 – C7-0135/2010 – 2010/0140(COD)) | 38 |
| P7_TC1-COD(2010)0140Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 24. marca 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011 | 38 |
| 2012/C 247E/11 | Sporazum o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o osnutku sklepa Sveta in predstavnikov vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o sklenitvi Protokola o spremembi Sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani in Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi (15381/2010 – C7-0385/2010 – 2010/0112(NLE)) | 39 |
| 2012/C 247E/12 | Sporazum o zračnem prometu med ES in Kanado ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o osnutku sklepa Sveta in predstavnikov vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o sklenitvi Sporazuma o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kanado na drugi (15380/2010 – C7-0386/2010 – 2009/0018(NLE)) | 40 |
| 2012/C 247E/13 | Sporazum med Evropsko unijo in Socialistično republiko Vietnam o nekaterih vidikih zračnih prevozov ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Vlado Socialistične republike Vietnam o nekaterih vidikih zračnih prevozov (14876/2010 – C7-0366/2010 – 2007/0082(NLE)) | 40 |
| 2012/C 247E/14 | Imenovanje člana izvršnega odbora Evropske centralne banke: Peter Praet (BE)Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o priporočilu Sveta o imenovanju člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke (00003/2011 – C7-0058/2011 – 2011/0802(NLE)) | 41 |
| 2012/C 247E/15 | Enoten postopek za pridobitev dovoljenja za bivanje in delo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem postopku obravnavanja vlog za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav, da lahko prebivajo in delajo na ozemlju države članice ter o skupnih pravicah za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici (KOM(2007)0638 – C6-0470/2007 – 2007/0229(COD)) | 42 |
| P7_TC1-COD(2007)0229Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 24. marca 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem postopku za vloge za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav, da lahko prebivajo in delajo v državi članici ter o skupnih pravicah za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici[Sprememba 122, razen, če ni drugače označeno] | 43 |
| 2012/C 247E/16 | Pravice potrošnikov ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 24. marca 2011, k predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potrošnikov (KOM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD)) | 55 |
| 2012/C 247E/17 | Evropska agencija za varnost omrežij in informacij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 460/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost omrežij in informacij glede njenega trajanja (KOM(2010)0520 – C7-0297/2010 – 2010/0274(COD)) | 113 |
| P7_TC1-COD(2010)0274Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 24. marca 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 460/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost omrežij in informacij glede njenega trajanja | 113 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Sreda, 23. marec 2011

2012/C 247E/08

Sprememba Pogodbe o delovanju Evropske unije glede mehanizma za stabilnost za države članice, katerih valuta je euro *Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. marca 2011 o osnutku sklepa Evropskega sveta o spremembi člena 136 Pogodbe o delovanju Evropske unije glede mehanizma za stabilnost za države članice, katerih valuta je euro (00033/2010 – C7-0014/2011 – 2010/0821(NLE))

22

PRILOGA I K RESOLUCIJI

26

PRILOGA II K RESOLUCIJI

27

PRILOGA III K RESOLUCIJI

29

Četrtek, 24. marec 2011

2012/C 247E/09

Sprememba Uredbe Sveta (ES) št. 55/2008 o uvedbi avtonomnih trgovinskih preferencialov za Republiko Moldavijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 55/2008 o uvedbi avtonomnih trgovinskih preferencialov za Republiko Moldavijo (KOM(2010)0649 – C7-0364/2010 – 2010/0318(COD))

37

P7_TC1-COD(2010)0318Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 24. marca 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 55/2008 o uvedbi avtonomnih trgovinskih preferencialov za Republiko Moldavijo

37

2012/C 247E/10

Splošni tarifni preferenciali ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011 (KOM(2010)0142 – C7-0135/2010 – 2010/0140(COD))

38

P7_TC1-COD(2010)0140Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 24. marca 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011

38

2012/C 247E/11

Sporazum o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o osnutku sklepa Sveta in predstavnikov vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o sklenitvi Protokola o spremembi Sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani in Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi (15381/2010 – C7-0385/2010 – 2010/0112(NLE))

39

2012/C 247E/12

Sporazum o zračnem prometu med ES in Kanado ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o osnutku sklepa Sveta in predstavnikov vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o sklenitvi Sporazuma o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kanado na drugi (15380/2010 – C7-0386/2010 – 2009/0018(NLE))

40

2012/C 247E/13

Sporazum med Evropsko unijo in Socialistično republiko Vietnam o nekaterih vidikih zračnih prevozov ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Vlado Socialistične republike Vietnam o nekaterih vidikih zračnih prevozov (14876/2010 – C7-0366/2010 – 2007/0082(NLE))

40

2012/C 247E/14

Imenovanje člana izvršnega odbora Evropske centralne banke: Peter Praet (BE)Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o priporočilu Sveta o imenovanju člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke (00003/2011 – C7-0058/2011 – 2011/0802(NLE))

41

2012/C 247E/15

Enoten postopek za pridobitev dovoljenja za bivanje in delo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem postopku obravnavanja vlog za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav, da lahko prebivajo in delajo na ozemlju države članice ter o skupnih pravicah za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici (KOM(2007)0638 – C6-0470/2007 – 2007/0229(COD))

42

P7_TC1-COD(2007)0229Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 24. marca 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem postopku za vloge za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav, da lahko prebivajo in delajo v državi članici ter o skupnih pravicah za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici[Sprememba 122, razen, če ni drugače označeno]

43

2012/C 247E/16

Pravice potrošnikov ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 24. marca 2011, k predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potrošnikov (KOM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD))

55

2012/C 247E/17

Evropska agencija za varnost omrežij in informacij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 460/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost omrežij in informacij glede njenega trajanja (KOM(2010)0520 – C7-0297/2010 – 2010/0274(COD))

113

P7_TC1-COD(2010)0274Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 24. marca 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 460/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost omrežij in informacij glede njenega trajanja

113

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2011–2012 Seji: 23. in 24. marca 2011 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 169 E, 9.6.2011. SPREJETA BESEDILA

Četrtek, 24. marec 2011

| 17.8.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 247/1

---

Četrtek, 24. marec 2011Odnosi med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu

P7_TA(2011)0109

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o odnosih med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu (2010/2233(INI))

2012/C 247 E/01

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporazuma z dne 25. februarja 1989 o sodelovanju med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu (CCG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma z dne 25. februarja 1989 o sodelovanju med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu (CCG),

| — | ob upoštevanju svoje resolucija z dne 24. aprila 2008 o sporazumu o prosti trgovini med ES in Svetom za sodelovanje v Zalivu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucija z dne 24. aprila 2008 o sporazumu o prosti trgovini med ES in Svetom za sodelovanje v Zalivu (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. julija 1990 o pomenu sklenitve sporazuma o prosti trgovini med EGS in Svetom za sodelovanje v Zalivu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. julija 1990 o pomenu sklenitve sporazuma o prosti trgovini med EGS in Svetom za sodelovanje v Zalivu (2),

| — | ob upoštevanju poročila o izvajanju evropske varnostne strategije: Zagotavljanje varnosti v spreminjajočem se svetu, ki ga je Svet sprejel decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o izvajanju evropske varnostne strategije: Zagotavljanje varnosti v spreminjajočem se svetu, ki ga je Svet sprejel decembra 2008,

| — | ob upoštevanju strateškega partnerstva Evropske unije s Sredozemljem in Bližnjim vzhodom, ki ga je Svet sprejel junija 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega partnerstva Evropske unije s Sredozemljem in Bližnjim vzhodom, ki ga je Svet sprejel junija 2004,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila 20. ministrskega sveta, ki je zasedal 14. junija 2010 v Luxembourgu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila 20. ministrskega sveta, ki je zasedal 14. junija 2010 v Luxembourgu,

| — | ob upoštevanju svojega poročila z dne 10. maja 2010 o Uniji za Sredozemlje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega poročila z dne 10. maja 2010 o Uniji za Sredozemlje,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila 19. ministrskega sveta, ki je zasedal 29. aprila 2009 v Maskatu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila 19. ministrskega sveta, ki je zasedal 29. aprila 2009 v Maskatu,

| — | ob upoštevanju skupnega akcijskega programa (2010–2013) za izvajanje sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu (GCC) iz leta 1988, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega akcijskega programa (2010–2013) za izvajanje sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu (GCC) iz leta 1988,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o krepitvi sodelovanja s tretjimi državami na področju višjega izobraževanja (KOM(2001)0385), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o krepitvi sodelovanja s tretjimi državami na področju višjega izobraževanja (KOM(2001)0385),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2007 o reformah v arabskem svetu: kakšno strategijo potrebuje Evropska unija? (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2007 o reformah v arabskem svetu: kakšno strategijo potrebuje Evropska unija? (3),

| — | ob upoštevanju gospodarskega sporazuma med državami Sveta za sodelovanje v Zalivu, ki je bil sklenjen 31. decembra 2001 v Maskatu (Sultanat Oman), ter izjave o začetku carinske unije, ki jo je Svet arabskih držav za sodelovanje v Zalivu sprejel 21. decembra 2002 v Dohi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju gospodarskega sporazuma med državami Sveta za sodelovanje v Zalivu, ki je bil sklenjen 31. decembra 2001 v Maskatu (Sultanat Oman), ter izjave o začetku carinske unije, ki jo je Svet arabskih držav za sodelovanje v Zalivu sprejel 21. decembra 2002 v Dohi,

| — | ob upoštevanju členov 207 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima mora Svet pred sklenitvijo vsakega mednarodnega sporazuma s področij, za katera velja navaden zakonodajni postopek, zaprositi Parlament za odobritev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 207 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima mora Svet pred sklenitvijo vsakega mednarodnega sporazuma s področij, za katera velja navaden zakonodajni postopek, zaprositi Parlament za odobritev,

| — | ob upoštevanju letnih poročil Evropskega parlamenta o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil Evropskega parlamenta o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju deklaracije Generalne skupščine Združenih narodov o pravici in odgovornosti posameznikov, skupin in družbenih organizacij za spodbujanje in varstvo splošno priznanih človekovih pravic in temeljnih svoboščin iz leta 1998 (poznano tudi pod imenom „Deklaracija o zagovornikih človekovih pravic“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije Generalne skupščine Združenih narodov o pravici in odgovornosti posameznikov, skupin in družbenih organizacij za spodbujanje in varstvo splošno priznanih človekovih pravic in temeljnih svoboščin iz leta 1998 (poznano tudi pod imenom „Deklaracija o zagovornikih človekovih pravic“),

| — | ob upoštevanju izjav Visoke predstavnice z dne 10., 15. in 17. marca 2011 ter sklepov Sveta z dne 21. marca 2011 o Bahrajnu in v tem okviru poudarjajoč svojo popolno podporo svobodi izražanja ter pravici državljanov do mirnih protestov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Visoke predstavnice z dne 10., 15. in 17. marca 2011 ter sklepov Sveta z dne 21. marca 2011 o Bahrajnu in v tem okviru poudarjajoč svojo popolno podporo svobodi izražanja ter pravici državljanov do mirnih protestov,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0042/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0042/2011),

| A. | ker trenutni odnosi med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu zahtevajo stalen pregled in posodabljanje v luči nedavnih pomembnih in hitro spreminjajočih se dogodkov na terenu, v osrčju česar mora biti zasledovanje človekovih pravic in demokracije; |
| --- | --- |

A.

ker trenutni odnosi med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu zahtevajo stalen pregled in posodabljanje v luči nedavnih pomembnih in hitro spreminjajočih se dogodkov na terenu, v osrčju česar mora biti zasledovanje človekovih pravic in demokracije;

| B. | ker so protestniki v številnih državah Sveta za sodelovanje v Zalivu izrazili upravičene težnje po demokraciji; ker so se nasilni odzivi oblasti na proteste v Bahrajnu končali s smrtjo, poškodbami ter zapornimi kaznimi; ker so v državo prišli vojaki iz Savdske Arabije, Združenih Arabskih Emiratov ter Kuvajta pod okriljem Sveta za sodelovanje v Zalivu, da bi sodelovali pri zatrtju protestnikov; |
| --- | --- |

B.

ker so protestniki v številnih državah Sveta za sodelovanje v Zalivu izrazili upravičene težnje po demokraciji; ker so se nasilni odzivi oblasti na proteste v Bahrajnu končali s smrtjo, poškodbami ter zapornimi kaznimi; ker so v državo prišli vojaki iz Savdske Arabije, Združenih Arabskih Emiratov ter Kuvajta pod okriljem Sveta za sodelovanje v Zalivu, da bi sodelovali pri zatrtju protestnikov;

| C. | ker je treba zalivsko regijo danes obravnavati kot nov porajajoči se svetovni gospodarski pol, ki ga sestavljajo države Sveta za sodelovanje v Zalivu; ugotavlja, da je Unija drugi največji trgovinski partner Sveta za sodelovanje v Zalivu, slednji pa je peti največji izvozni trg za Unijo, |
| --- | --- |

C.

ker je treba zalivsko regijo danes obravnavati kot nov porajajoči se svetovni gospodarski pol, ki ga sestavljajo države Sveta za sodelovanje v Zalivu; ugotavlja, da je Unija drugi največji trgovinski partner Sveta za sodelovanje v Zalivu, slednji pa je peti največji izvozni trg za Unijo,

| D. | ker geopolitično okolje v Zalivu zajema varnostna vprašanja svetovnih in regionalnih razsežnosti (bližnjevzhodni mirovni proces, iranski jedrski program, stabilizacija Iraka, Jemna in Darfurja, terorizem in piratstvo), in je trenutno Svet za sodelovanje v Zalivu edina stabilna regionalna organizacija, ki temelji na večstranskosti in sodelovanju, |
| --- | --- |

D.

ker geopolitično okolje v Zalivu zajema varnostna vprašanja svetovnih in regionalnih razsežnosti (bližnjevzhodni mirovni proces, iranski jedrski program, stabilizacija Iraka, Jemna in Darfurja, terorizem in piratstvo), in je trenutno Svet za sodelovanje v Zalivu edina stabilna regionalna organizacija, ki temelji na večstranskosti in sodelovanju,

| E. | ker je več kot tretjina vseh svetovnih državnih premoženjskih skladov v lasti držav Sveta za sodelovanje v Zalivu in so ti skladi pripomogli k reševanju svetovnega in evropskega finančnega sistema, ko je izbruhnila kriza, |
| --- | --- |

E.

ker je več kot tretjina vseh svetovnih državnih premoženjskih skladov v lasti držav Sveta za sodelovanje v Zalivu in so ti skladi pripomogli k reševanju svetovnega in evropskega finančnega sistema, ko je izbruhnila kriza,

| F. | ker je zalivska regija ključnega pomena za Unijo in ker v večpolarnem in soodvisnem svetu takšno sodelovanje omogoča soočanje s političnimi in varnostnimi izzivi, |
| --- | --- |

F.

ker je zalivska regija ključnega pomena za Unijo in ker v večpolarnem in soodvisnem svetu takšno sodelovanje omogoča soočanje s političnimi in varnostnimi izzivi,

| G. | ker proces liberalizacije in povečanja raznolikosti gospodarskih struktur, ki se je začel v več državah članicah Sveta za sodelovanje v Zalivu, prinaša nove vrste notranje dinamike – politično (ustavne reforme, politična udeležba, krepitev institucij) in družbeno (porajanje tkiva združenj, združenja delodajalcev, dostop žensk do odgovornih položajev) –, kar je treba spodbuditi in podpreti, |
| --- | --- |

G.

ker proces liberalizacije in povečanja raznolikosti gospodarskih struktur, ki se je začel v več državah članicah Sveta za sodelovanje v Zalivu, prinaša nove vrste notranje dinamike – politično (ustavne reforme, politična udeležba, krepitev institucij) in družbeno (porajanje tkiva združenj, združenja delodajalcev, dostop žensk do odgovornih položajev) –, kar je treba spodbuditi in podpreti,

| H. | ob upoštevanju zaskrbljujočih in zelo slabih pogojev za življenje in delo delavcev migrantov, zlasti žensk, ki delajo v gospodinjstvu, kljub njihovi osrednji vlogi v številnih sektorjih gospodarske dejavnosti držav članic Sveta za sodelovanje v Zalivu, in kljub dejstvu, da predstavljajo 40 % celotnega prebivalstva Sveta za sodelovanje v Zalivu, v nekaterih emiratih pa predstavljajo približno 80 % prebivalstva, |
| --- | --- |

H.

ob upoštevanju zaskrbljujočih in zelo slabih pogojev za življenje in delo delavcev migrantov, zlasti žensk, ki delajo v gospodinjstvu, kljub njihovi osrednji vlogi v številnih sektorjih gospodarske dejavnosti držav članic Sveta za sodelovanje v Zalivu, in kljub dejstvu, da predstavljajo 40 % celotnega prebivalstva Sveta za sodelovanje v Zalivu, v nekaterih emiratih pa predstavljajo približno 80 % prebivalstva,

| I. | ker je vseh šest držav članic Sveta za sodelovanje v Zalivu dednih monarhij z omejeno politično zastopanostjo, zlasti žensk, in v večini primerov ni izvoljenih parlamentov, |
| --- | --- |

I.

ker je vseh šest držav članic Sveta za sodelovanje v Zalivu dednih monarhij z omejeno politično zastopanostjo, zlasti žensk, in v večini primerov ni izvoljenih parlamentov,

| J. | ker je treba zaradi velikih vlaganj držav Sveta za sodelovanje v Zalivu v južno sosedstvo Evropske unije in skupnih izzivov v tej regiji uresničiti sinergije sodelovanja med Evropo, Sredozemljem in Zalivom, |
| --- | --- |

J.

ker je treba zaradi velikih vlaganj držav Sveta za sodelovanje v Zalivu v južno sosedstvo Evropske unije in skupnih izzivov v tej regiji uresničiti sinergije sodelovanja med Evropo, Sredozemljem in Zalivom,

| K. | ker geoekonomska preusmeritev držav Sveta za sodelovanje v Zalivu proti Aziji, ki se je začela zaradi vse večjega povpraševanja po ogljikovodikih na azijskih trgih (Kitajska, Indija, Singapur, Japonska, Filipini, Južna Koreja), danes vodi v razvejanost trgovskih in gospodarskih odnosov, ki se utrjuje s sporazumi o prosti trgovini in razvojem političnega dialoga, |
| --- | --- |

K.

ker geoekonomska preusmeritev držav Sveta za sodelovanje v Zalivu proti Aziji, ki se je začela zaradi vse večjega povpraševanja po ogljikovodikih na azijskih trgih (Kitajska, Indija, Singapur, Japonska, Filipini, Južna Koreja), danes vodi v razvejanost trgovskih in gospodarskih odnosov, ki se utrjuje s sporazumi o prosti trgovini in razvojem političnega dialoga,

| L. | ker igrajo države Sveta za sodelovanje v Zalivu ključno vlogo na svetovnem prizorišču in ta organizacija zato z Evropsko unijo deli skupne interese na področju mednarodne stabilnosti in upravljanja svetovnega gospodarstva, |
| --- | --- |

L.

ker igrajo države Sveta za sodelovanje v Zalivu ključno vlogo na svetovnem prizorišču in ta organizacija zato z Evropsko unijo deli skupne interese na področju mednarodne stabilnosti in upravljanja svetovnega gospodarstva,

| M. | ob upoštevanju naraščajočega vpliva držav Sveta za sodelovanje v Zalivu v arabsko-muslimanskem svetu in pomembne vloge, ki jo lahko igrajo v medkulturnem dialogu, |
| --- | --- |

M.

ob upoštevanju naraščajočega vpliva držav Sveta za sodelovanje v Zalivu v arabsko-muslimanskem svetu in pomembne vloge, ki jo lahko igrajo v medkulturnem dialogu,

| N. | ker so pogajanja o sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu, ki so bila začeta pred 20 leti, trenutno najstarejša trgovinska pogajanja, ki jih je začela Evropska unija in jih še ni končala, |
| --- | --- |

N.

ker so pogajanja o sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu, ki so bila začeta pred 20 leti, trenutno najstarejša trgovinska pogajanja, ki jih je začela Evropska unija in jih še ni končala,

| O. | ker mora Unija zavzeti jasno stališče in prevzeti trajne obveze v zalivski regiji, s čimer si bo zagotovila večjo prepoznavnost in strateško navzočnost na tem območju, |
| --- | --- |

O.

ker mora Unija zavzeti jasno stališče in prevzeti trajne obveze v zalivski regiji, s čimer si bo zagotovila večjo prepoznavnost in strateško navzočnost na tem območju,

| P. | ker je vključevanje političnih klavzul, zlasti tistih o spoštovanju človekovih pravic, sestavni del vsakega trgovinskega sporazuma, ki ga sklene Unija s tretjo stranjo, |
| --- | --- |

P.

ker je vključevanje političnih klavzul, zlasti tistih o spoštovanju človekovih pravic, sestavni del vsakega trgovinskega sporazuma, ki ga sklene Unija s tretjo stranjo,

| Q. | ker je prisotnost Unije v tej regiji omejena in se dojemanje Evrope večinoma zamenjuje z dojemanjem nekaterih držav članic z razvitimi in zgodovinsko podprtimi vezmi, |
| --- | --- |

Q.

ker je prisotnost Unije v tej regiji omejena in se dojemanje Evrope večinoma zamenjuje z dojemanjem nekaterih držav članic z razvitimi in zgodovinsko podprtimi vezmi,

| R. | ker je Evropska unija dobro podkovana na področjih krepitve institucionalnih zmogljivosti, izobraževanja in raziskav, razvoja obnovljivih virov energije in okolja, tehnične podpore in regulacije ter političnega in diplomatskega dialoga o vprašanjih stabilnosti v sosedstvu in skupne varnosti, |
| --- | --- |

R.

ker je Evropska unija dobro podkovana na področjih krepitve institucionalnih zmogljivosti, izobraževanja in raziskav, razvoja obnovljivih virov energije in okolja, tehnične podpore in regulacije ter političnega in diplomatskega dialoga o vprašanjih stabilnosti v sosedstvu in skupne varnosti,

| 1. | opozarja, da je sklenitev sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu še naprej prednostna naloga ter da bi bil morebiten neuspeh v nasprotju z interesi obeh strani; poudarja, da bo s sklenitvijo tega sporazuma vzajemno priznana verodostojnost dveh skupnosti, ki sta se opredelili za večstransko sodelovanje in povezovanje; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da je sklenitev sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu še naprej prednostna naloga ter da bi bil morebiten neuspeh v nasprotju z interesi obeh strani; poudarja, da bo s sklenitvijo tega sporazuma vzajemno priznana verodostojnost dveh skupnosti, ki sta se opredelili za večstransko sodelovanje in povezovanje;

| 2. | meni, da bi ob upoštevanju omejene prisotnosti Unije v zalivski regiji, v okviru novih struktur za zunanje odnose Unije, morala integrirana komunikacijska politika prispevati k razvoju ciljno usmerjenih in učinkovitih informacij o Uniji v zalivskih državah; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi ob upoštevanju omejene prisotnosti Unije v zalivski regiji, v okviru novih struktur za zunanje odnose Unije, morala integrirana komunikacijska politika prispevati k razvoju ciljno usmerjenih in učinkovitih informacij o Uniji v zalivskih državah;

| 3. | meni, da mora Unija oblikovati strategijo v regiji, ki bo usmerjena v okrepitev vezi s Svetom za sodelovanje v Zalivu, podporo procesu regionalnega povezovanja in spodbudo dvostranskim odnosom z državami Sveta za sodelovanje v Zalivu; |
| --- | --- |

3.

meni, da mora Unija oblikovati strategijo v regiji, ki bo usmerjena v okrepitev vezi s Svetom za sodelovanje v Zalivu, podporo procesu regionalnega povezovanja in spodbudo dvostranskim odnosom z državami Sveta za sodelovanje v Zalivu;

| 4. | poudarja, da je cilj vzpostavitev strateškega partnerstva s Svetom za sodelovanje v Zalivu in njegovimi državami članicami, ki bo v skladu z vlogo obeh skupnosti na mednarodnem prizorišču; poudarja, da je treba v ta namen uvesti redna vrhunska srečanja predsednikov držav in vlad ne glede na razvoj potekajočih pogajanj; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je cilj vzpostavitev strateškega partnerstva s Svetom za sodelovanje v Zalivu in njegovimi državami članicami, ki bo v skladu z vlogo obeh skupnosti na mednarodnem prizorišču; poudarja, da je treba v ta namen uvesti redna vrhunska srečanja predsednikov držav in vlad ne glede na razvoj potekajočih pogajanj;

| 5. | opozarja tudi na pomen oblikovanja enakopravnega partnerstva pri sodelovanju in dialogu, ob upoštevanju razlik med obema skupinama ter potencialnega razvoja sodelovanja in dialoga na različnih področjih; |
| --- | --- |

5.

opozarja tudi na pomen oblikovanja enakopravnega partnerstva pri sodelovanju in dialogu, ob upoštevanju razlik med obema skupinama ter potencialnega razvoja sodelovanja in dialoga na različnih področjih;

| 6. | poziva, naj se v okviru Evropske službe za zunanje delovanje več človeških virov nameni tej regiji in naj se tam odprejo nova diplomatska predstavništva EU pri vsaki državi članici Sveta za sodelovanje v Zalivu, kar bo pripomoglo k večji vidnosti, lažjemu političnemu dialogu in učinkovitejšemu delovanju Unije; vztraja, da bi bila ta sredstva predvsem rezultat prerazporeditve znotraj Evropske službe za zunanje delovanje; zahteva, da države članice EU, ki imajo diplomatska predstavništva na terenu, delujejo v skladu s politiko EU; poudarja, da diferenciran dvostranski pristop do držav Sveta za sodelovanje v Zalivu, ki bi želele okrepiti svoje sodelovanje z EU, lahko le dopolni in okrepi večstranski okvir; zato poziva Komisijo in visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj preučita obete za takšno dvostransko sodelovanje; |
| --- | --- |

6.

poziva, naj se v okviru Evropske službe za zunanje delovanje več človeških virov nameni tej regiji in naj se tam odprejo nova diplomatska predstavništva EU pri vsaki državi članici Sveta za sodelovanje v Zalivu, kar bo pripomoglo k večji vidnosti, lažjemu političnemu dialogu in učinkovitejšemu delovanju Unije; vztraja, da bi bila ta sredstva predvsem rezultat prerazporeditve znotraj Evropske službe za zunanje delovanje; zahteva, da države članice EU, ki imajo diplomatska predstavništva na terenu, delujejo v skladu s politiko EU; poudarja, da diferenciran dvostranski pristop do držav Sveta za sodelovanje v Zalivu, ki bi želele okrepiti svoje sodelovanje z EU, lahko le dopolni in okrepi večstranski okvir; zato poziva Komisijo in visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj preučita obete za takšno dvostransko sodelovanje;

| 7. | opozarja na družbene in politične spremembe, ki so bile v zadnjih letih ugotovljene v večini držav članic Sveta za sodelovanje v Zalivu; spodbuja vse države, naj si še naprej prizadevajo, in jih poziva, naj naredijo nov korak pri spodbujanju človekovih pravic, boju proti vsem oblikam diskriminacije, vključno s tistimi, ki temeljijo na spolu, spolni usmerjenosti ali religiji; poziva države članice Sveta za sodelovanje v Zalivu, naj zagotovijo in spodbujajo pravice manjšin, vključno verskih, enakost med spoloma, pravico do dela, ki naj se zagotovi tudi delavcem migrantom, ter svobodo vesti, izražanja in mnenja; spodbuja stalni dialog na to temo med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu; poziva države članice Sveta za sodelovanje v Zalivu k učinkovitejšemu vzdrževanju odnosov s civilno družbo in k spremljanju nastajajočih lokalnih struktur in združenj; zlasti poziva države članice Sveta za sodelovanje v Zalivu, naj:






  — | zagotovijo spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti svobode govora in združevanja ter pravice do mirnih protestov, in naj prisluhnejo ter upoštevajo upravičene zahteve protestnikov in zagotovijo njihovo varnost, |
| --- | --- | --- |

7.

opozarja na družbene in politične spremembe, ki so bile v zadnjih letih ugotovljene v večini držav članic Sveta za sodelovanje v Zalivu; spodbuja vse države, naj si še naprej prizadevajo, in jih poziva, naj naredijo nov korak pri spodbujanju človekovih pravic, boju proti vsem oblikam diskriminacije, vključno s tistimi, ki temeljijo na spolu, spolni usmerjenosti ali religiji; poziva države članice Sveta za sodelovanje v Zalivu, naj zagotovijo in spodbujajo pravice manjšin, vključno verskih, enakost med spoloma, pravico do dela, ki naj se zagotovi tudi delavcem migrantom, ter svobodo vesti, izražanja in mnenja; spodbuja stalni dialog na to temo med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu; poziva države članice Sveta za sodelovanje v Zalivu k učinkovitejšemu vzdrževanju odnosov s civilno družbo in k spremljanju nastajajočih lokalnih struktur in združenj; zlasti poziva države članice Sveta za sodelovanje v Zalivu, naj:

—

zagotovijo spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti svobode govora in združevanja ter pravice do mirnih protestov, in naj prisluhnejo ter upoštevajo upravičene zahteve protestnikov in zagotovijo njihovo varnost,

| — | sprejmejo spodbujevalne ukrepe za dostop žensk na trga dela in izobraževanja z odpravljanjem vsake oblike spolne diskriminacije ter drugih tradicionalnih ali pravnih določb, vključno s tistimi glede osebnega statusa, |
| --- | --- |

—

sprejmejo spodbujevalne ukrepe za dostop žensk na trga dela in izobraževanja z odpravljanjem vsake oblike spolne diskriminacije ter drugih tradicionalnih ali pravnih določb, vključno s tistimi glede osebnega statusa,

| — | ukinejo sistem sponzorstva, obveznega za delavce migrante, kjer še obstaja, in nadaljujejo reforme na področju delovnega prava, da bi zagotovili delavcem, vključno delavcem migrantom in domačim delavcem, popolno uživanje pravnega in socialnega varstva, |
| --- | --- |

—

ukinejo sistem sponzorstva, obveznega za delavce migrante, kjer še obstaja, in nadaljujejo reforme na področju delovnega prava, da bi zagotovili delavcem, vključno delavcem migrantom in domačim delavcem, popolno uživanje pravnega in socialnega varstva,

| — | ustvarijo sinergije z Unijo in njenimi državami članicami za spodbujanje konvencije Mednarodne organizacije dela za pravice domačih delavcev, |
| --- | --- |

—

ustvarijo sinergije z Unijo in njenimi državami članicami za spodbujanje konvencije Mednarodne organizacije dela za pravice domačih delavcev,

| — | se borijo proti vsem oblikam nekaznovanosti, zagotovijo neodvisnost sodstva, zagotovijo pravico do pravičnega in hitrega sojenja ter okrepijo vlogo pravnih strokovnjakov, |
| --- | --- |

—

se borijo proti vsem oblikam nekaznovanosti, zagotovijo neodvisnost sodstva, zagotovijo pravico do pravičnega in hitrega sojenja ter okrepijo vlogo pravnih strokovnjakov,

| — | sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo zagotovili splošno oglaševanje vseh standardov na področju človekovih pravic in njihovo uporabo pri usposabljanju uslužbencev organov reda, odvetnikov in članov sodstva; |
| --- | --- |

—

sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo zagotovili splošno oglaševanje vseh standardov na področju človekovih pravic in njihovo uporabo pri usposabljanju uslužbencev organov reda, odvetnikov in članov sodstva;

| 8. | poziva vse države članice Sveta za sodelovanje v Zalivu naj priznajo trajajoče splošno gibanje za demokratične reforme v širši regiji in poziva k popolni vključitvi nastajajočih skupin civilne družbe za spodbuditev procesa pristnega mirnega demokratičnega prehoda znotraj svojih držav s partnerji v regiji in s polno podporo Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

poziva vse države članice Sveta za sodelovanje v Zalivu naj priznajo trajajoče splošno gibanje za demokratične reforme v širši regiji in poziva k popolni vključitvi nastajajočih skupin civilne družbe za spodbuditev procesa pristnega mirnega demokratičnega prehoda znotraj svojih držav s partnerji v regiji in s polno podporo Evropske unije;

| 9. | izraža globoko zaskrbljenost nad nasilnim odzivom na in uporabo sile proti protestnikom s strani bahrajnskih oblasti ter nad sodelovanjem tujih sil pod okriljem Sveta za sodelovanje v Zalivu pri zatiranju demonstrantov; meni, da je to v hudem nasprotju s podporo Sveta za sodelovanje v Zalivu zaščiti državljanov, ki zahtevajo svobodo in demokracijo v Libiji; poziva k takojšnji ustavitvi nasilja nad miroljubnimi protestniki in k političnemu dialogu, ki lahko vodi do nadaljnjih potrebnih političnih reform v državi; |
| --- | --- |

9.

izraža globoko zaskrbljenost nad nasilnim odzivom na in uporabo sile proti protestnikom s strani bahrajnskih oblasti ter nad sodelovanjem tujih sil pod okriljem Sveta za sodelovanje v Zalivu pri zatiranju demonstrantov; meni, da je to v hudem nasprotju s podporo Sveta za sodelovanje v Zalivu zaščiti državljanov, ki zahtevajo svobodo in demokracijo v Libiji; poziva k takojšnji ustavitvi nasilja nad miroljubnimi protestniki in k političnemu dialogu, ki lahko vodi do nadaljnjih potrebnih političnih reform v državi;

| 10. | poziva vlade držav Sveta za sodelovanje v Zalivu, naj delajo skupaj in v duhu sodelovanja obravnavajo vprašanja o človekovih pravicah v regiji, zlasti kar zadeva enakost spolov, položaj skupine „bidun“, ki združuje osebe brez državljanstva, omejevanje svobode izražanja in združevanja, vključno s sindikalnimi pravicami,ter potrebo po zagotavljanju neodvisnosti sodstva in pravice do poštenega in hitrega sojenja; poziva, naj predlagana okrepitev političnega dialoga s Svetom za sodelovanje v Zalivu vključi tudi dialog o človekovih pravicah na tehnični in politični ravni; |
| --- | --- |

10.

poziva vlade držav Sveta za sodelovanje v Zalivu, naj delajo skupaj in v duhu sodelovanja obravnavajo vprašanja o človekovih pravicah v regiji, zlasti kar zadeva enakost spolov, položaj skupine „bidun“, ki združuje osebe brez državljanstva, omejevanje svobode izražanja in združevanja, vključno s sindikalnimi pravicami,ter potrebo po zagotavljanju neodvisnosti sodstva in pravice do poštenega in hitrega sojenja; poziva, naj predlagana okrepitev političnega dialoga s Svetom za sodelovanje v Zalivu vključi tudi dialog o človekovih pravicah na tehnični in politični ravni;

| 11. | poziva države Sveta za sodelovanje v Zalivu, naj umaknejo svoje pridržke glede konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk ter glede mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, kjer ti zadržki še obstajajo, in vse države Sveta za sodelovanje v Zalivu, da ratificirajo neobvezne protokole o otrokovih pravicah h konvenciji o otrokovih pravicah in mednarodni konvenciji o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije; prav tako poudarja, da je pomembno ratificirati in izvajati konvencijo Združenih narodov o delavcih migrantih in konvenciji št. 97 in 143 Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

11.

poziva države Sveta za sodelovanje v Zalivu, naj umaknejo svoje pridržke glede konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk ter glede mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, kjer ti zadržki še obstajajo, in vse države Sveta za sodelovanje v Zalivu, da ratificirajo neobvezne protokole o otrokovih pravicah h konvenciji o otrokovih pravicah in mednarodni konvenciji o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije; prav tako poudarja, da je pomembno ratificirati in izvajati konvencijo Združenih narodov o delavcih migrantih in konvenciji št. 97 in 143 Mednarodne organizacije dela;

| 12. | poziva Unijo, naj skupaj s Svetom za sodelovanje v Zalivu preuči in predlaga rešitve za odstranjevanje ovir, ki pripadnikom verskih manjšin v tem delu sveta preprečujejo polno in uspešno uresničevanje temeljne pravice do svobode veroizpovedi – tako individualno kot kolektivno, tako v javnem kot v zasebnem okolju; |
| --- | --- |

12.

poziva Unijo, naj skupaj s Svetom za sodelovanje v Zalivu preuči in predlaga rešitve za odstranjevanje ovir, ki pripadnikom verskih manjšin v tem delu sveta preprečujejo polno in uspešno uresničevanje temeljne pravice do svobode veroizpovedi – tako individualno kot kolektivno, tako v javnem kot v zasebnem okolju;

| 13. | poudarja pomen medkulturnega in medverskega dialoga; opozarja, da sta Evropska unija in Svet za sodelovanje v Zalivu izrazila skupno zavezanost k spodbujanju in zaščiti vrednot strpnosti, zmernosti in sobivanja; |
| --- | --- |

13.

poudarja pomen medkulturnega in medverskega dialoga; opozarja, da sta Evropska unija in Svet za sodelovanje v Zalivu izrazila skupno zavezanost k spodbujanju in zaščiti vrednot strpnosti, zmernosti in sobivanja;

| 14. | spodbuja vlade in obstoječe parlamentarne skupščine Sveta za sodelovanje v Zalivu, naj sprejmejo takojšnje ukrepe za to, da bodo brez zadržkov ratificirale mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah ter mednarodni pakt o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah; spodbuja jih naj sodelujejo s tematskimi mehanizmi komisije Združenih narodov za človekove pravice in njihove predstavnike povabijo na obisk svoje države, zlasti posebnega poročevalca Združenih narodov o neodvisnosti sodnikov in odvetnikov; |
| --- | --- |

14.

spodbuja vlade in obstoječe parlamentarne skupščine Sveta za sodelovanje v Zalivu, naj sprejmejo takojšnje ukrepe za to, da bodo brez zadržkov ratificirale mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah ter mednarodni pakt o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah; spodbuja jih naj sodelujejo s tematskimi mehanizmi komisije Združenih narodov za človekove pravice in njihove predstavnike povabijo na obisk svoje države, zlasti posebnega poročevalca Združenih narodov o neodvisnosti sodnikov in odvetnikov;

| 15. | opozarja, da EU nasprotuje uporabi smrtne kazni in na poziv Parlamenta k svetovnemu moratoriju na izvajanje te prakse; v zvezi s tem obžaluje, da vse države članice Sveta za sodelovanje v Zalivu še naprej izvajajo smrtno kazen; slednje poziva, naj sprejmejo moratorij na usmrtitve; poziva zlasti države, ki uporabljajo metode kot so obglavljanje, kamenjanje, križanje, bičanje ali amputacije, da te prakse ukinejo; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da EU nasprotuje uporabi smrtne kazni in na poziv Parlamenta k svetovnemu moratoriju na izvajanje te prakse; v zvezi s tem obžaluje, da vse države članice Sveta za sodelovanje v Zalivu še naprej izvajajo smrtno kazen; slednje poziva, naj sprejmejo moratorij na usmrtitve; poziva zlasti države, ki uporabljajo metode kot so obglavljanje, kamenjanje, križanje, bičanje ali amputacije, da te prakse ukinejo;

| 16. | je seznanjen s skupnim triletnim akcijskim programom, ki ga je sprejel ministrski svet 14. junija 2010 in katerega namen je okrepiti sodelovanje na številnih strateških področjih vzajemnega interesa, vključno z vzpostavitvijo omrežja za povezovanje raziskovalcev, akademikov in poslovnežev; vendar obžaluje, da vanj ni vključen sklop, posvečen odprtemu, rednemu in konstruktivnemu političnemu dialogu; |
| --- | --- |

16.

je seznanjen s skupnim triletnim akcijskim programom, ki ga je sprejel ministrski svet 14. junija 2010 in katerega namen je okrepiti sodelovanje na številnih strateških področjih vzajemnega interesa, vključno z vzpostavitvijo omrežja za povezovanje raziskovalcev, akademikov in poslovnežev; vendar obžaluje, da vanj ni vključen sklop, posvečen odprtemu, rednemu in konstruktivnemu političnemu dialogu;

| 17. | meni, da mora izvajanje tega skupnega akcijskega programa spremljati natančen in podroben finančni načrt; izvajanje mora voditi osebje, ki mu je posebej dodeljena ta naloga, tako v Bruslju kakor v državah članicah Sveta za sodelovanje v Zalivu; poudarja, da je pomembno zagotoviti prepoznavnost tega programa in širjenje obsežnih informacij, dostopnih ustreznim upravam in institucijam; zahteva, da se ob zaključku triletnega obdobja opravi ocena rezultatov in da se v primeru zadovoljivih rezultatov predvidi ustanovitev agencije za sodelovanje med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu; |
| --- | --- |

17.

meni, da mora izvajanje tega skupnega akcijskega programa spremljati natančen in podroben finančni načrt; izvajanje mora voditi osebje, ki mu je posebej dodeljena ta naloga, tako v Bruslju kakor v državah članicah Sveta za sodelovanje v Zalivu; poudarja, da je pomembno zagotoviti prepoznavnost tega programa in širjenje obsežnih informacij, dostopnih ustreznim upravam in institucijam; zahteva, da se ob zaključku triletnega obdobja opravi ocena rezultatov in da se v primeru zadovoljivih rezultatov predvidi ustanovitev agencije za sodelovanje med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu;

| 18. | poziva Unijo, naj svoj program za sodelovanje z državami Sveta za sodelovanje v Zalivu bolj osredotoči na organizacije civilne družbe ter podpre emancipacijo žensk in mladine; |
| --- | --- |

18.

poziva Unijo, naj svoj program za sodelovanje z državami Sveta za sodelovanje v Zalivu bolj osredotoči na organizacije civilne družbe ter podpre emancipacijo žensk in mladine;

| 19. | je globoko zaskrbljen nad tem, da se zalivska regija vključuje v oboroževalno tekmo; poziva Evropsko unijo, naj vzpostavi strateški dialog z državami Sveta za sodelovanje v Zalivu o vprašanjih regionalne varnosti v skupnem interesu (bližnjevzhodni mirovni proces, iranski jedrski program, stabilizacija Iraka, Jemna in Darfurja, terorizem in piratstvo), in v končni fazi pripomore k vzpostavitvi strukture regionalne varnosti na Bližnjem vzhodu v partnerstvu z zalivskimi državami; |
| --- | --- |

19.

je globoko zaskrbljen nad tem, da se zalivska regija vključuje v oboroževalno tekmo; poziva Evropsko unijo, naj vzpostavi strateški dialog z državami Sveta za sodelovanje v Zalivu o vprašanjih regionalne varnosti v skupnem interesu (bližnjevzhodni mirovni proces, iranski jedrski program, stabilizacija Iraka, Jemna in Darfurja, terorizem in piratstvo), in v končni fazi pripomore k vzpostavitvi strukture regionalne varnosti na Bližnjem vzhodu v partnerstvu z zalivskimi državami;

| 20. | opozarja, da imajo države članice Sveta za sodelovanje v Zalivu pomembno vlogo kot regionalni akterji; poudarja, da imata Unija in Svet za sodelovanje v Zalivu skupen interes za spodbujanje miru in stabilnosti na Bližnjem vzhodu, v severni Afriki, na Afriškem rogu ter v svetovnem okviru; odločno poziva partnerje, naj okrepijo sodelovanje pri zasledovanju tega skupnega interesa; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da imajo države članice Sveta za sodelovanje v Zalivu pomembno vlogo kot regionalni akterji; poudarja, da imata Unija in Svet za sodelovanje v Zalivu skupen interes za spodbujanje miru in stabilnosti na Bližnjem vzhodu, v severni Afriki, na Afriškem rogu ter v svetovnem okviru; odločno poziva partnerje, naj okrepijo sodelovanje pri zasledovanju tega skupnega interesa;

| 21. | se seznanja z deklaracijo Sveta za sodelovanje v Zalivu z dne 7. marca 2011 v Abu Dabiju, v kateri je navedeno, da „Ministrski svet zahteva, da Varnostni svet sprejme potrebne ukrepe za zaščito civilistov, vključno z območjem prepovedi poletov nad Libijo“, razglasitev katere je prispevala k odločitvi Arabske lige in Varnostnega sveta ZN, da se izrečeta v korist takšnemu območju; |
| --- | --- |

21.

se seznanja z deklaracijo Sveta za sodelovanje v Zalivu z dne 7. marca 2011 v Abu Dabiju, v kateri je navedeno, da „Ministrski svet zahteva, da Varnostni svet sprejme potrebne ukrepe za zaščito civilistov, vključno z območjem prepovedi poletov nad Libijo“, razglasitev katere je prispevala k odločitvi Arabske lige in Varnostnega sveta ZN, da se izrečeta v korist takšnemu območju;

| 22. | ponovno izraža svojo podporo arabski mirovni pobudi, ki jo je dala ena od držav članic Sveta za sodelovanje v Zalivu, sprejele pa so jo vse države Arabske lige in Organizacije islamske konference; poziva države Sveta za sodelovanje v Zalivu, naj nadaljujejo svoja prizadevanja za posredovanje in podporo izraelsko-palestinskemu mirovnemu procesu; poziva Unijo in Svet za sodelovanje v Zalivu, naj skupaj povečata prizadevanja, da pogajanja pripeljejo h koncu zasedbe palestinskega ozemlja ter naj v celoti še naprej podpirata rešitev izraelsko-palestinskega spora, ki predvideva soobstoj dveh držav; poudarja, da imata Unija in Svet za sodelovanje v Zalivu skupni interes si prizadevati za vzpostavitev pravičnega in trajnega regionalnega miru na Bližnjem vzhodu; s tem v zvezi predlaga rednejša posvetovanja med četverico in nadzornim odborom Arabske lige; opozarja, da je Unija prva donatorka pomoči palestinskemu ljudstvu; priznava podporo držav Sveta za sodelovanje v Zalivu palestinskim beguncem, prav tako njihovo podporo Agenciji Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA); poziva države članice Sveta za sodelovanje v Zalivu, naj več prispevajo h krepitvi palestinskih institucij in gospodarskemu razvoju v okviru vladnega programa Palestinske oblasti, ter da v nasprotnem primeru predvidijo možnost izplačila njihovih finančnih prispevkov prek obstoječih mehanizmov mednarodne pomoči; |
| --- | --- |

22.

ponovno izraža svojo podporo arabski mirovni pobudi, ki jo je dala ena od držav članic Sveta za sodelovanje v Zalivu, sprejele pa so jo vse države Arabske lige in Organizacije islamske konference; poziva države Sveta za sodelovanje v Zalivu, naj nadaljujejo svoja prizadevanja za posredovanje in podporo izraelsko-palestinskemu mirovnemu procesu; poziva Unijo in Svet za sodelovanje v Zalivu, naj skupaj povečata prizadevanja, da pogajanja pripeljejo h koncu zasedbe palestinskega ozemlja ter naj v celoti še naprej podpirata rešitev izraelsko-palestinskega spora, ki predvideva soobstoj dveh držav; poudarja, da imata Unija in Svet za sodelovanje v Zalivu skupni interes si prizadevati za vzpostavitev pravičnega in trajnega regionalnega miru na Bližnjem vzhodu; s tem v zvezi predlaga rednejša posvetovanja med četverico in nadzornim odborom Arabske lige; opozarja, da je Unija prva donatorka pomoči palestinskemu ljudstvu; priznava podporo držav Sveta za sodelovanje v Zalivu palestinskim beguncem, prav tako njihovo podporo Agenciji Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA); poziva države članice Sveta za sodelovanje v Zalivu, naj več prispevajo h krepitvi palestinskih institucij in gospodarskemu razvoju v okviru vladnega programa Palestinske oblasti, ter da v nasprotnem primeru predvidijo možnost izplačila njihovih finančnih prispevkov prek obstoječih mehanizmov mednarodne pomoči;

| 23. | pozdravlja nadaljevanje procesa povezovanja Sveta za sodelovanje v Zalivu (carinska unija, skupni trg in na koncu enotna denarna valuta); spodbuja Komisijo, naj sekretariatu Sveta za sodelovanje v Zalivu predlaga skupno opredelitev okvira za sodelovanje, da bi tako z njim delila svoje izkušnje na področju institucionalne utrditve, upravnih zmogljivosti, regulacijskih mehanizmov in reševanja sporov; poudarja, da lahko tak pristop pripomore k začetku procesov prilaščanja; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja nadaljevanje procesa povezovanja Sveta za sodelovanje v Zalivu (carinska unija, skupni trg in na koncu enotna denarna valuta); spodbuja Komisijo, naj sekretariatu Sveta za sodelovanje v Zalivu predlaga skupno opredelitev okvira za sodelovanje, da bi tako z njim delila svoje izkušnje na področju institucionalne utrditve, upravnih zmogljivosti, regulacijskih mehanizmov in reševanja sporov; poudarja, da lahko tak pristop pripomore k začetku procesov prilaščanja;

| 24. | pozdravlja sklep predsednikov parlamentov držav članic Sveta za sodelovanje v Zalivu, ki so se sestali v Abu Dhabiju 23. novembra 2010, da bi začeli nadaljevalno delo na podlagi dejavnosti in sklepov, sprejetih na izvršni ravni v okviru Sveta za sodelovanje v Zalivu, ter ustanovili letno konferenco parlamentarnih institucij držav članic Sveta za sodelovanje v Zalivu; pozdravlja dejstvo, da bo kmalu oblikovana medparlamentarna delegacija za odnose z Evropskim parlamentom; prepričan je, da bo poglobljeno sodelovanje na parlamentarni ravni pomembno prispevalo k oblikovanju strateškega partnerstva med njima; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja sklep predsednikov parlamentov držav članic Sveta za sodelovanje v Zalivu, ki so se sestali v Abu Dhabiju 23. novembra 2010, da bi začeli nadaljevalno delo na podlagi dejavnosti in sklepov, sprejetih na izvršni ravni v okviru Sveta za sodelovanje v Zalivu, ter ustanovili letno konferenco parlamentarnih institucij držav članic Sveta za sodelovanje v Zalivu; pozdravlja dejstvo, da bo kmalu oblikovana medparlamentarna delegacija za odnose z Evropskim parlamentom; prepričan je, da bo poglobljeno sodelovanje na parlamentarni ravni pomembno prispevalo k oblikovanju strateškega partnerstva med njima;

Trgovinski odnosi

| 25. | opozarja na svojo resolucijo o sporazumu o prosti trgovini med ES in Svetom za sodelovanje v Zalivu z dne 24. aprila 2008, ki jo je podprlo 96 % poslancev Evropskega parlamenta; ugotavlja, da so vprašanja, postavljena v resoluciji, kot na primer potreba po vzajemnem dostopu do trga, učinkovita zaščita pravic intelektualne lastnine, odprava netarifnih ovir pri zagotavljanju storitev, spodbujanje trajnostnega razvoja in spoštovanje mednarodnih konvencij, še zmeraj aktualna; |
| --- | --- |

25.

opozarja na svojo resolucijo o sporazumu o prosti trgovini med ES in Svetom za sodelovanje v Zalivu z dne 24. aprila 2008, ki jo je podprlo 96 % poslancev Evropskega parlamenta; ugotavlja, da so vprašanja, postavljena v resoluciji, kot na primer potreba po vzajemnem dostopu do trga, učinkovita zaščita pravic intelektualne lastnine, odprava netarifnih ovir pri zagotavljanju storitev, spodbujanje trajnostnega razvoja in spoštovanje mednarodnih konvencij, še zmeraj aktualna;

| 26. | globoko obžaluje, da so bila pogajanja o sporazumu o prosti trgovini med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu večkrat preložena za daljše obdobje, in obžaluje, da je Svet za sodelovanje v Zalivu leta 2008 sklenil ta pogajanja ustaviti; meni, da je skrajni čas, da se ta pogajanja ponovno začnejo, da bo mogoče poiskati dokončno rešitev ter zagotoviti kar največje koristi za družbe in poslovne skupnosti na obeh straneh; |
| --- | --- |

26.

globoko obžaluje, da so bila pogajanja o sporazumu o prosti trgovini med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu večkrat preložena za daljše obdobje, in obžaluje, da je Svet za sodelovanje v Zalivu leta 2008 sklenil ta pogajanja ustaviti; meni, da je skrajni čas, da se ta pogajanja ponovno začnejo, da bo mogoče poiskati dokončno rešitev ter zagotoviti kar največje koristi za družbe in poslovne skupnosti na obeh straneh;

| 27. | obžaluje, da je Unija zapostavljala to regijo kljub njeni strateški pomembnosti glede preskrbe z nafto, trgovinskih priložnosti in regionalne stabilnosti; |
| --- | --- |

27.

obžaluje, da je Unija zapostavljala to regijo kljub njeni strateški pomembnosti glede preskrbe z nafto, trgovinskih priložnosti in regionalne stabilnosti;

| 28. | ugotavlja, da sporazum o prosti trgovini tudi po dvajsetih letih pogajanj še ni bil sklenjen; se zaveda, da nekatere države Sveta za sodelovanje v Zalivu zavračajo klavzule o človekovih pravicah in nezakonitem preseljevanju; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da sporazum o prosti trgovini tudi po dvajsetih letih pogajanj še ni bil sklenjen; se zaveda, da nekatere države Sveta za sodelovanje v Zalivu zavračajo klavzule o človekovih pravicah in nezakonitem preseljevanju;

| 29. | meni, da bi bilo treba glede na strateški pomen regije sporazum o prosti trgovini obravnavati ne le kot instrument za povečanje blaginje s pomočjo trgovine, temveč tudi kot orodje za spodbujanje geopolitične stabilnosti; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi bilo treba glede na strateški pomen regije sporazum o prosti trgovini obravnavati ne le kot instrument za povečanje blaginje s pomočjo trgovine, temveč tudi kot orodje za spodbujanje geopolitične stabilnosti;

| 30. | ugotavlja, da je Svet za sodelovanje v Zalivu trenutno šesti največji izvozni trg Evropske unije, Unija pa je trenutno glavni trgovinski partner Sveta za sodelovanje v Zalivu; ugotavlja, da kljub že intenzivni ravni izmenjav še vedno obstajajo možnosti za njeno poglobitev, pa tudi prostor za povečanje diverzifikacije izmenjav med obema stranema, če pomislimo na velikost trga Unije in pomen prizadevanj držav Sveta za sodelovanje v Zalivu glede diverzifikacije njihovih izvozov; ugotavlja, da bi sporazum o prosti trgovini prinesel tudi nove priložnosti za tehnično sodelovanje in pomoč; meni, da bi sklenitev sporazuma o prosti trgovini med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu v veliki meri spodbudila poglobitev vezi in dodatno diverzifikacijo; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da je Svet za sodelovanje v Zalivu trenutno šesti največji izvozni trg Evropske unije, Unija pa je trenutno glavni trgovinski partner Sveta za sodelovanje v Zalivu; ugotavlja, da kljub že intenzivni ravni izmenjav še vedno obstajajo možnosti za njeno poglobitev, pa tudi prostor za povečanje diverzifikacije izmenjav med obema stranema, če pomislimo na velikost trga Unije in pomen prizadevanj držav Sveta za sodelovanje v Zalivu glede diverzifikacije njihovih izvozov; ugotavlja, da bi sporazum o prosti trgovini prinesel tudi nove priložnosti za tehnično sodelovanje in pomoč; meni, da bi sklenitev sporazuma o prosti trgovini med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu v veliki meri spodbudila poglobitev vezi in dodatno diverzifikacijo;

| 31. | ugotavlja, da države Sveta za sodelovanje v Zalivu napredujejo proti gospodarski diverzifikaciji, namenjeni zmanjšanju njihove odvisnosti od nafte; meni, da bi povečanje trgovine in naložb v sektor storitev prispevalo k razvoju gospodarstev Sveta za sodelovanje v Zalivu; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da države Sveta za sodelovanje v Zalivu napredujejo proti gospodarski diverzifikaciji, namenjeni zmanjšanju njihove odvisnosti od nafte; meni, da bi povečanje trgovine in naložb v sektor storitev prispevalo k razvoju gospodarstev Sveta za sodelovanje v Zalivu;

| 32. | pozdravlja dejstvo, da so se v zadnjih dveh desetletjih gospodarski odnosi med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu krepili in da se je obseg trgovine med obema stranema znatno povečal, čeprav jima ni uspelo skleniti sporazuma o prosti trgovini; zato meni, da bi sporazum o prosti trgovini še pospešil to naravno rast in jo zasidral v bolj odprto, predvidljivo in varno okolje; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja dejstvo, da so se v zadnjih dveh desetletjih gospodarski odnosi med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu krepili in da se je obseg trgovine med obema stranema znatno povečal, čeprav jima ni uspelo skleniti sporazuma o prosti trgovini; zato meni, da bi sporazum o prosti trgovini še pospešil to naravno rast in jo zasidral v bolj odprto, predvidljivo in varno okolje;

| 33. | ugotavlja, da je večina dela v zvezi s sporazumom o prosti trgovini že opravljena, in meni, da obseg sporazuma o prosti trgovini, kakor je določen sedaj, obeta velike prednosti za obe strani; zato poziva obe strani, naj sporazum o prosti trgovini obravnavata kot velik in pomemben podvig za obe regiji in njune prebivalce; meni, da imata Unija in Svet za sodelovanje v Zalivu skupne interese in potrebe, ter da so lahko izkušnje Unije pri regionalnem povezovanju vir navdiha za Zaliv; meni, da lahko Unija v zvezi s tem ponudi dragoceno tehnično pomoč; |
| --- | --- |

33.

ugotavlja, da je večina dela v zvezi s sporazumom o prosti trgovini že opravljena, in meni, da obseg sporazuma o prosti trgovini, kakor je določen sedaj, obeta velike prednosti za obe strani; zato poziva obe strani, naj sporazum o prosti trgovini obravnavata kot velik in pomemben podvig za obe regiji in njune prebivalce; meni, da imata Unija in Svet za sodelovanje v Zalivu skupne interese in potrebe, ter da so lahko izkušnje Unije pri regionalnem povezovanju vir navdiha za Zaliv; meni, da lahko Unija v zvezi s tem ponudi dragoceno tehnično pomoč;

| 34. | poudarja, da bi pomanjkanje preglednosti pri postopkih oddaje javnih naročil in ovire za sodelovanje tujih vlagateljev v sektorju storitev utegnile ogroziti sklenitev sporazuma, če se ne bo ukrepalo; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da bi pomanjkanje preglednosti pri postopkih oddaje javnih naročil in ovire za sodelovanje tujih vlagateljev v sektorju storitev utegnile ogroziti sklenitev sporazuma, če se ne bo ukrepalo;

| 35. | je trdno prepričan, da bi imel sporazum o prosti trgovini med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu ogromne prednosti za obe strani; verjame, da bi sporazum o prosti trgovini z Unijo spodbudil dodatno gospodarsko integracijo Sveta za sodelovanje v Zalivu in da bi lahko po vzpostavitvi carinske unije Sveta za sodelovanje v Zalivu dal nov zagon tudi pomembnim projektom, kot sta skupni trg Sveta za sodelovanje v Zalivu in dokončna vzpostavitev monetarne unije Sveta za sodelovanje v Zalivu z eno enotno valuto; meni, da bi lahko Sveta za sodelovanje v Zalivu s pridom izkoristil izkušnje, pridobljene pri oblikovanju enotnega trga in sprejetju enotne valute Unije; |
| --- | --- |

35.

je trdno prepričan, da bi imel sporazum o prosti trgovini med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu ogromne prednosti za obe strani; verjame, da bi sporazum o prosti trgovini z Unijo spodbudil dodatno gospodarsko integracijo Sveta za sodelovanje v Zalivu in da bi lahko po vzpostavitvi carinske unije Sveta za sodelovanje v Zalivu dal nov zagon tudi pomembnim projektom, kot sta skupni trg Sveta za sodelovanje v Zalivu in dokončna vzpostavitev monetarne unije Sveta za sodelovanje v Zalivu z eno enotno valuto; meni, da bi lahko Sveta za sodelovanje v Zalivu s pridom izkoristil izkušnje, pridobljene pri oblikovanju enotnega trga in sprejetju enotne valute Unije;

| 36. | odločno podpira sporočilo, ki ga je visoka predstavnica/podpredsednica Catherine Ashton podala junija 2010 na skupnem ministrskem srečanju EU–Svet za sodelovanje v Zalivu in pozneje 22. septembra 2010 na srečanju EU-Svet za sodelovanje v Zalivu ob robu ministrskega srečanja generalne skupščine Združenih narodov, ko je naznanila, da je Unija pripravljena na sklepna prizadevanja za zaključitev pogajanj; pozdravlja tudi odziv Sveta za sodelovanje v Zalivu, ki je prav tako potrdil željo po zaključitvi pogajanj; |
| --- | --- |

36.

odločno podpira sporočilo, ki ga je visoka predstavnica/podpredsednica Catherine Ashton podala junija 2010 na skupnem ministrskem srečanju EU–Svet za sodelovanje v Zalivu in pozneje 22. septembra 2010 na srečanju EU-Svet za sodelovanje v Zalivu ob robu ministrskega srečanja generalne skupščine Združenih narodov, ko je naznanila, da je Unija pripravljena na sklepna prizadevanja za zaključitev pogajanj; pozdravlja tudi odziv Sveta za sodelovanje v Zalivu, ki je prav tako potrdil željo po zaključitvi pogajanj;

| 37. | priznava občutljivost nekaterih držav Sveta za sodelovanje v Zalivu v zvezi z izvoznimi dajatvami, a obžaluje nedavno odločitev pogajalcev Sveta za sodelovanje v Zalivu, da bodo v zvezi s tem ponovno zavzeli stališče iz leta 2008, namreč da se sankcije o tem vprašanju ne vključijo v sporazum o prosti trgovini; je trdno prepričan, da v nobenem sodobnem sporazumu o prosti trgovini ni mogoče izpustiti vprašanja o izvoznih dajatvah in da morajo sporazumi o prosti trgovini po predpisih Svetovne trgovinske organizacije predvideti občutno liberalizacijo uvoza in izvoza; |
| --- | --- |

37.

priznava občutljivost nekaterih držav Sveta za sodelovanje v Zalivu v zvezi z izvoznimi dajatvami, a obžaluje nedavno odločitev pogajalcev Sveta za sodelovanje v Zalivu, da bodo v zvezi s tem ponovno zavzeli stališče iz leta 2008, namreč da se sankcije o tem vprašanju ne vključijo v sporazum o prosti trgovini; je trdno prepričan, da v nobenem sodobnem sporazumu o prosti trgovini ni mogoče izpustiti vprašanja o izvoznih dajatvah in da morajo sporazumi o prosti trgovini po predpisih Svetovne trgovinske organizacije predvideti občutno liberalizacijo uvoza in izvoza;

| 38. | priporoča, da Unija nameni več sredstev za Svet za sodelovanje v Zalivu, in sicer z instrumentom za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom, ki mora postati bolj prepoznaven in se osredotočiti na programe za usposabljanje lokalnih uradnikov, ki pa se dotikajo tudi trgovinskih vprašanj; |
| --- | --- |

38.

priporoča, da Unija nameni več sredstev za Svet za sodelovanje v Zalivu, in sicer z instrumentom za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom, ki mora postati bolj prepoznaven in se osredotočiti na programe za usposabljanje lokalnih uradnikov, ki pa se dotikajo tudi trgovinskih vprašanj;

| 39. | opozarja, da je z Lizbonsko pogodbo mednarodna trgovinska politika postala eno od orodij zunanje politike Unije, in da je posledično za Unijo v vseh njenih mednarodnih sporazumih postala absolutna prednostna naloga spoštovanje demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic ter socialne in okoljske razsežnosti; zato zahteva, da morajo vsi prihodnji sporazumi o prosti trgovini vsebovati učinkovito in zavezujočo klavzulo o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

39.

opozarja, da je z Lizbonsko pogodbo mednarodna trgovinska politika postala eno od orodij zunanje politike Unije, in da je posledično za Unijo v vseh njenih mednarodnih sporazumih postala absolutna prednostna naloga spoštovanje demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic ter socialne in okoljske razsežnosti; zato zahteva, da morajo vsi prihodnji sporazumi o prosti trgovini vsebovati učinkovito in zavezujočo klavzulo o človekovih pravicah;

| 40. | je seznanjen, da je v šestih državah Sveta za sodelovanje v Zalivu 15 milijonov delavcev migrantov in da ti predstavljajo 40 % vsega prebivalstva; opominja na negotov položaj delavcev migrantov v zalivskih državah, na kar je opozorila Mednarodna organizacija dela, in podpira njen poziv k vzpostavitvi minimalne plače v regiji, da bi preprečili nadaljnje slabšanje položaja domačih delavcev in delavcev migrantov; prav tako podpira pravico vseh delavcev do ustanavljanja sindikatov in vključevanja vanje, da bi lahko branili svoje interese; |
| --- | --- |

40.

je seznanjen, da je v šestih državah Sveta za sodelovanje v Zalivu 15 milijonov delavcev migrantov in da ti predstavljajo 40 % vsega prebivalstva; opominja na negotov položaj delavcev migrantov v zalivskih državah, na kar je opozorila Mednarodna organizacija dela, in podpira njen poziv k vzpostavitvi minimalne plače v regiji, da bi preprečili nadaljnje slabšanje položaja domačih delavcev in delavcev migrantov; prav tako podpira pravico vseh delavcev do ustanavljanja sindikatov in vključevanja vanje, da bi lahko branili svoje interese;

| 41. | vztraja pri tem, da je treba spoštovati demokratična načela in temeljne pravice iz Splošne deklaracije o človekovih pravicah; poziva države članice Sveta za sodelovanje v Zalivu, naj se borijo proti diskriminaciji žensk in proti izkoriščanju otrok, zlasti na trgu dela, ter naj dejansko izvajajo konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in o otrokovih pravicah; |
| --- | --- |

41.

vztraja pri tem, da je treba spoštovati demokratična načela in temeljne pravice iz Splošne deklaracije o človekovih pravicah; poziva države članice Sveta za sodelovanje v Zalivu, naj se borijo proti diskriminaciji žensk in proti izkoriščanju otrok, zlasti na trgu dela, ter naj dejansko izvajajo konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in o otrokovih pravicah;

| 42. | meni, da mora imeti ratifikacija s strani držav članic Sveta za sodelovanje v Zalivu in popolno izvajanje okvira iz konvencij Združenih narodov proti čezmejnemu organiziranemu kriminalu, konvencije Združenih narodov proti korupciji in mednarodne konvencije o zaščiti pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin bistveno vlogo pri pogajanjih za sporazum o prosti trgovini; |
| --- | --- |

42.

meni, da mora imeti ratifikacija s strani držav članic Sveta za sodelovanje v Zalivu in popolno izvajanje okvira iz konvencij Združenih narodov proti čezmejnemu organiziranemu kriminalu, konvencije Združenih narodov proti korupciji in mednarodne konvencije o zaščiti pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin bistveno vlogo pri pogajanjih za sporazum o prosti trgovini;

| 43. | verjame, da bi sklenitev sporazuma o prosti trgovini precej izboljšala sedanje odnose med državami članicami Unije in državami Sveta za sodelovanje v Zalivu ter povečala zlasti dodano vrednost pred kratkim vzpostavljenega skupnega akcijskega programa, saj bi okrepila zmogljivosti in institucije, tudi znotraj sekretariata Sveta za sodelovanje v Zalivu; obžaluje, da ostaja diplomatska prisotnost Unije v državah Sveta za sodelovanje v Zalivu minimalna, in vztraja pri tem, da mora Unija v okviru nove Evropske službe za zunanje delovanje okrepiti svojo diplomatsko prisotnost v regiji, vključno z delegacijami Unije v vseh šestih državah Sveta za sodelovanje v Zalivu, ki bi tesno sodelovale z nacionalnimi diplomatskimi službami držav članic Unije, prisotnimi v državah Sveta za sodelovanje v Zalivu, da bi kar najbolje izkoristili njihovo skupno strokovno znanje in izkušnje o regiji; verjame, da bi večja diplomatska prisotnost precej povečala možnosti za hitro sklenitev sporazuma o prosti trgovini in njegovo nadaljnje izvajanje; |
| --- | --- |

43.

verjame, da bi sklenitev sporazuma o prosti trgovini precej izboljšala sedanje odnose med državami članicami Unije in državami Sveta za sodelovanje v Zalivu ter povečala zlasti dodano vrednost pred kratkim vzpostavljenega skupnega akcijskega programa, saj bi okrepila zmogljivosti in institucije, tudi znotraj sekretariata Sveta za sodelovanje v Zalivu; obžaluje, da ostaja diplomatska prisotnost Unije v državah Sveta za sodelovanje v Zalivu minimalna, in vztraja pri tem, da mora Unija v okviru nove Evropske službe za zunanje delovanje okrepiti svojo diplomatsko prisotnost v regiji, vključno z delegacijami Unije v vseh šestih državah Sveta za sodelovanje v Zalivu, ki bi tesno sodelovale z nacionalnimi diplomatskimi službami držav članic Unije, prisotnimi v državah Sveta za sodelovanje v Zalivu, da bi kar najbolje izkoristili njihovo skupno strokovno znanje in izkušnje o regiji; verjame, da bi večja diplomatska prisotnost precej povečala možnosti za hitro sklenitev sporazuma o prosti trgovini in njegovo nadaljnje izvajanje;

| 44. | predlaga organizacijo rednega vrhunskega srečanja voditeljev držav in vlad Unije in Sveta za sodelovanje v Zalivu; poudarja, da bi lahko to vrhunsko srečanje izjemno okrepilo politične, finančne, gospodarske, trgovinske in kulturne vezi med Unijo in Sveta za sodelovanje v Zalivu; odločno spodbuja nosilce političnih odločitev v Uniji in Svetua za sodelovanje v Zalivu, naj se redno srečujejo, da bi skupaj opredelili in zaščitili skupne interese in s tem povečali možnosti za čimprejšnjo sklenitev in podpis sporazuma o prosti trgovini; meni, da bi morali nosilci političnih odločitev v Uniji in Svetu za sodelovanje v Zalivu napredovati v tej smeri, ne glede na sklenitev in podpis sporazuma o prosti trgovini; |
| --- | --- |

44.

predlaga organizacijo rednega vrhunskega srečanja voditeljev držav in vlad Unije in Sveta za sodelovanje v Zalivu; poudarja, da bi lahko to vrhunsko srečanje izjemno okrepilo politične, finančne, gospodarske, trgovinske in kulturne vezi med Unijo in Sveta za sodelovanje v Zalivu; odločno spodbuja nosilce političnih odločitev v Uniji in Svetua za sodelovanje v Zalivu, naj se redno srečujejo, da bi skupaj opredelili in zaščitili skupne interese in s tem povečali možnosti za čimprejšnjo sklenitev in podpis sporazuma o prosti trgovini; meni, da bi morali nosilci političnih odločitev v Uniji in Svetu za sodelovanje v Zalivu napredovati v tej smeri, ne glede na sklenitev in podpis sporazuma o prosti trgovini;

| 45. | je zadovoljen z dejstvom, da sta Unija in Svet za sodelovanje v Zalivu skozi leta postala pomembna naložbena partnerja in da so bile države Sveta za sodelovanje v Zalivu skupaj z Irakom in Jemnom leta 2008 največji vlagatelj v Uniji; meni, da bo sklenitev sporazuma o prosti trgovini – oziroma vsaj uradna obnovitev pogajanj – nedvomno utrla pot novim sporazumom, kar bi spodbudilo in olajšalo neposredne tuje naložbe obeh strani ter odpravilo ovire za tuje lastništvo in zaščito naložb; opozarja, da od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe neposredne tuje naložbe sodijo v pristojnost Unije, kar povečuje možnost za hitro sklenitev sporazuma o prosti trgovini med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu; ugotavlja, da bi vsak prihodnji sporazum o prosti trgovini obema stranema omogočil nove naložbene priložnosti, obenem pa povečal možnosti Sveta za sodelovanje v Zalivu, da bi izpolnil merila za sodelovanje pri evropskem sporazumu o naložbah v okviru prihodnje evropske naložbene politike; |
| --- | --- |

45.

je zadovoljen z dejstvom, da sta Unija in Svet za sodelovanje v Zalivu skozi leta postala pomembna naložbena partnerja in da so bile države Sveta za sodelovanje v Zalivu skupaj z Irakom in Jemnom leta 2008 največji vlagatelj v Uniji; meni, da bo sklenitev sporazuma o prosti trgovini – oziroma vsaj uradna obnovitev pogajanj – nedvomno utrla pot novim sporazumom, kar bi spodbudilo in olajšalo neposredne tuje naložbe obeh strani ter odpravilo ovire za tuje lastništvo in zaščito naložb; opozarja, da od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe neposredne tuje naložbe sodijo v pristojnost Unije, kar povečuje možnost za hitro sklenitev sporazuma o prosti trgovini med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu; ugotavlja, da bi vsak prihodnji sporazum o prosti trgovini obema stranema omogočil nove naložbene priložnosti, obenem pa povečal možnosti Sveta za sodelovanje v Zalivu, da bi izpolnil merila za sodelovanje pri evropskem sporazumu o naložbah v okviru prihodnje evropske naložbene politike;

| 46. | poudarja, da bi zmanjšanje carin Sveta za sodelovanje v Zalivu kot rezultat sporazuma o prosti trgovini povečalo zanimanje nadnacionalnih podjetij za zunanje naložbe; je prepričan, da bi sporazum o prosti trgovini povečal naložbe na področju storitev, kar bi koristilo razvoju držav Sveta za sodelovanje v Zalivu in držav članic Unije; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da bi zmanjšanje carin Sveta za sodelovanje v Zalivu kot rezultat sporazuma o prosti trgovini povečalo zanimanje nadnacionalnih podjetij za zunanje naložbe; je prepričan, da bi sporazum o prosti trgovini povečal naložbe na področju storitev, kar bi koristilo razvoju držav Sveta za sodelovanje v Zalivu in držav članic Unije;

| 47. | predlaga, da se v vseh oblikah trgovine med Unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu uporablja euro; pozdravlja dejstvo, da je Svet za sodelovanje v Zalivu že od začetka izražal namero o oblikovanju carinske in monetarne unije; ugotavlja, da je bila carinska unija ustanovljena leta 2009, o skupni valuti pa še vedno potekajo pogajanja; |
| --- | --- |

47.

predlaga, da se v vseh oblikah trgovine med Unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu uporablja euro; pozdravlja dejstvo, da je Svet za sodelovanje v Zalivu že od začetka izražal namero o oblikovanju carinske in monetarne unije; ugotavlja, da je bila carinska unija ustanovljena leta 2009, o skupni valuti pa še vedno potekajo pogajanja;

| 48. | ugotavlja, da vseh šest držav Sveta za sodelovanje v Zalivu po splošnem sistemu preferencialov Unije sedaj uživa prednostni dostop do trga Unije; poudarja, da morajo vse države Sveta za sodelovanje v Zalivu v skladu s členom 15(1) Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 z dne 22. julija 2008 ratificirati in tudi učinkovito izvajati vseh 27 konvencij Mednarodne organizacije dela in Organizacije združenih narodov iz priloge III k tej uredbi; meni, da bi bil, glede na stopnjo gospodarskega napredka v regiji, sporazum o prosti trgovini boljše orodje za širjenje trgovinskih prednosti po vsej regiji; |
| --- | --- |

48.

ugotavlja, da vseh šest držav Sveta za sodelovanje v Zalivu po splošnem sistemu preferencialov Unije sedaj uživa prednostni dostop do trga Unije; poudarja, da morajo vse države Sveta za sodelovanje v Zalivu v skladu s členom 15(1) Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 z dne 22. julija 2008 ratificirati in tudi učinkovito izvajati vseh 27 konvencij Mednarodne organizacije dela in Organizacije združenih narodov iz priloge III k tej uredbi; meni, da bi bil, glede na stopnjo gospodarskega napredka v regiji, sporazum o prosti trgovini boljše orodje za širjenje trgovinskih prednosti po vsej regiji;

| 49. | ponovno zatrjuje, da bi moral biti glavni cilj Unije v odnosih s Svetom za sodelovanje v Zalivu sklenitev sporazuma o prosti trgovini, pri katerem bi šlo za pomemben medregijski sporazum o prosti trgovini; dokler se to ne zgodi, in ob upoštevanju pobud, ki so jih že sprejeli nekateri glavni trgovinski partnerji Sveta za sodelovanje v Zalivu, pa poziva visoko predstavnico/podpredsednico in komisarja za trgovino, naj ocenita alternativne pristope k prihodnjim trgovinskim odnosom z državami Sveta za sodelovanje v Zalivu, in sicer v obliki dvostranskih sporazumov med Unijo in tistimi zalivskimi državami, ki se že čutijo pripravljene za sklenitev dodatnih dogovorov z Unijo, pri tem pa upoštevata raznovrstna gospodarstva zalivskih držav, različen odziv teh držav na finančno krizo ter njihove odnose z drugimi trgovinskimi partnerji; |
| --- | --- |

49.

ponovno zatrjuje, da bi moral biti glavni cilj Unije v odnosih s Svetom za sodelovanje v Zalivu sklenitev sporazuma o prosti trgovini, pri katerem bi šlo za pomemben medregijski sporazum o prosti trgovini; dokler se to ne zgodi, in ob upoštevanju pobud, ki so jih že sprejeli nekateri glavni trgovinski partnerji Sveta za sodelovanje v Zalivu, pa poziva visoko predstavnico/podpredsednico in komisarja za trgovino, naj ocenita alternativne pristope k prihodnjim trgovinskim odnosom z državami Sveta za sodelovanje v Zalivu, in sicer v obliki dvostranskih sporazumov med Unijo in tistimi zalivskimi državami, ki se že čutijo pripravljene za sklenitev dodatnih dogovorov z Unijo, pri tem pa upoštevata raznovrstna gospodarstva zalivskih držav, različen odziv teh držav na finančno krizo ter njihove odnose z drugimi trgovinskimi partnerji;

Energija

| 50. | pozdravlja pomembno sodelovanje med Unijo in njenimi sredozemskimi partnerji na področju energije, ki se je zdaj razširilo tudi na obnovljive vire energije; meni, da je treba spodbujati sinergije med vsemi tremi geografskimi območji v tem sektorju, v katerem je mogoče ugotoviti prekrivanje interesov, tehnoloških znanj in izkušenj, financiranja ter obilico virov (sonce, veter); pozdravlja vzpostavitev strokovne mreže Evropske unije in Sveta za sodelovanje v Zalivu o čisti energiji, ki je postala prednostnega pomena za države Sveta za sodelovanje v Zalivu; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja pomembno sodelovanje med Unijo in njenimi sredozemskimi partnerji na področju energije, ki se je zdaj razširilo tudi na obnovljive vire energije; meni, da je treba spodbujati sinergije med vsemi tremi geografskimi območji v tem sektorju, v katerem je mogoče ugotoviti prekrivanje interesov, tehnoloških znanj in izkušenj, financiranja ter obilico virov (sonce, veter); pozdravlja vzpostavitev strokovne mreže Evropske unije in Sveta za sodelovanje v Zalivu o čisti energiji, ki je postala prednostnega pomena za države Sveta za sodelovanje v Zalivu;

| 51. | meni, da bi lahko, ob upoštevanju strateških, gospodarskih, političnih in kulturnih odnosov med zalivskimi državami in državami južnega Sredozemlja, a tudi naraščajočega vpliva zalivskih držav na sredozemske države, predvideli okrepljeno in strukturirano partnerstvo med Svetom za sodelovanje v Zalivu in Unijo za Sredozemlje, Evropska unija pa bi morala dejavno sodelovati pri spodbujanju takšnega projekta, koristnega za vse strani; |
| --- | --- |

51.

meni, da bi lahko, ob upoštevanju strateških, gospodarskih, političnih in kulturnih odnosov med zalivskimi državami in državami južnega Sredozemlja, a tudi naraščajočega vpliva zalivskih držav na sredozemske države, predvideli okrepljeno in strukturirano partnerstvo med Svetom za sodelovanje v Zalivu in Unijo za Sredozemlje, Evropska unija pa bi morala dejavno sodelovati pri spodbujanju takšnega projekta, koristnega za vse strani;

| 52. | izreka pohvalo za delo, ki ga je opravila skupina strokovnjakov za energijo EU–Svet za sodelovanje v Zalivu, zlasti na področju zemeljskega plina, energetske učinkovitosti in jedrske varnosti; |
| --- | --- |

52.

izreka pohvalo za delo, ki ga je opravila skupina strokovnjakov za energijo EU–Svet za sodelovanje v Zalivu, zlasti na področju zemeljskega plina, energetske učinkovitosti in jedrske varnosti;

| 53. | ob upoštevanju izzivov podnebnih sprememb in naraščajoče porabe energije v obeh regijah poziva Komisijo, naj energetsko učinkovitost obravnava kot eno glavnih področij razvoja in naj okrepi sodelovanje na področju energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

53.

ob upoštevanju izzivov podnebnih sprememb in naraščajoče porabe energije v obeh regijah poziva Komisijo, naj energetsko učinkovitost obravnava kot eno glavnih področij razvoja in naj okrepi sodelovanje na področju energetske učinkovitosti;

| 54. | priznava, da fosilna goriva trenutno zadovoljujejo večino potreb Evropske unije po energiji; ugotavlja pa, da bo na povpraševanje Unije po nafti v prihodnje vplivalo več dejavnikov, na primer energetska in podnebna politika Unije, stroški nabave, nestanovitnost cen in industrijski napredek (na primer v povezavi z energetsko učinkovitostjo in električno mobilnostjo), ki skupaj povzročajo dolgoletno negotovost glede povpraševanja v prihodnje in naložb v faze pred črpanjem nafte in po njem, povezanih s proizvodno zmogljivostjo; |
| --- | --- |

54.

priznava, da fosilna goriva trenutno zadovoljujejo večino potreb Evropske unije po energiji; ugotavlja pa, da bo na povpraševanje Unije po nafti v prihodnje vplivalo več dejavnikov, na primer energetska in podnebna politika Unije, stroški nabave, nestanovitnost cen in industrijski napredek (na primer v povezavi z energetsko učinkovitostjo in električno mobilnostjo), ki skupaj povzročajo dolgoletno negotovost glede povpraševanja v prihodnje in naložb v faze pred črpanjem nafte in po njem, povezanih s proizvodno zmogljivostjo;

| 55. | poziva k večji preglednosti podatkov o nafti in plinu v zvezi s prihodnjim scenarijem za ponudbe in povpraševanja, da se zagotovijo skupni interesi na predvidljivih naftnih trgih; zato pozdravlja skupno pobudo za podatke o nafti (Joint Oil Data Initiative); |
| --- | --- |

55.

poziva k večji preglednosti podatkov o nafti in plinu v zvezi s prihodnjim scenarijem za ponudbe in povpraševanja, da se zagotovijo skupni interesi na predvidljivih naftnih trgih; zato pozdravlja skupno pobudo za podatke o nafti (Joint Oil Data Initiative);

| 56. | pozdravlja odločnost skupnega ministrskega sveta, da si bo prizadeval za okrepitev sodelovanja na področju okolja in podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja odločnost skupnega ministrskega sveta, da si bo prizadeval za okrepitev sodelovanja na področju okolja in podnebnih sprememb;

| 57. | priznava, da so prizadevanja Sveta za sodelovanje v Zalivu za povečanje potenciala zalog zemeljskega in utekočinjenega zemeljskega plina (UZP) v skladu z željo Evropske unije po diverzifikaciji energetskih virov in oskrbovalnih poti; zaradi tega poudarja pomen povečevanja izvoza utekočinjenega zemeljskega plina v Unijo z vzpostavitvijo terminalov utekočinjenega zemeljskega plina v južnem koridorju, in z oblikovanjem mreže plinovodov s Svetom za sodelovanje v Zalivu, bodisi neposredno ali s priključitvijo na obstoječe in načrtovane plinovode, kot so AGP, Nabucco in ITGI; |
| --- | --- |

57.

priznava, da so prizadevanja Sveta za sodelovanje v Zalivu za povečanje potenciala zalog zemeljskega in utekočinjenega zemeljskega plina (UZP) v skladu z željo Evropske unije po diverzifikaciji energetskih virov in oskrbovalnih poti; zaradi tega poudarja pomen povečevanja izvoza utekočinjenega zemeljskega plina v Unijo z vzpostavitvijo terminalov utekočinjenega zemeljskega plina v južnem koridorju, in z oblikovanjem mreže plinovodov s Svetom za sodelovanje v Zalivu, bodisi neposredno ali s priključitvijo na obstoječe in načrtovane plinovode, kot so AGP, Nabucco in ITGI;

| 58. | države članice Sveta za sodelovanje v Zalivu spodbuja, naj s svojimi evropskimi partnerji še naprej razvijajo tehniko za utekočinjenje plina, da bi to tehniko bolje vključili v evropsko mešanico energetskih virov; poudarja, da bi Svet za sodelovanje v Zalivu utekočinjenje plina lahko uporabil tudi kot metodo, ki bi nadomestila emisije izgorevalnega plina v ozračje; |
| --- | --- |

58.

države članice Sveta za sodelovanje v Zalivu spodbuja, naj s svojimi evropskimi partnerji še naprej razvijajo tehniko za utekočinjenje plina, da bi to tehniko bolje vključili v evropsko mešanico energetskih virov; poudarja, da bi Svet za sodelovanje v Zalivu utekočinjenje plina lahko uporabil tudi kot metodo, ki bi nadomestila emisije izgorevalnega plina v ozračje;

| 59. | poudarja, da ima Evropska unija priložnost vlagati v zmogljivosti za proizvodnjo energije Sveta za sodelovanje v Zalivu z uporabo najnovejših tehnologij na področju pridobivanja, prenosa in medsebojnega povezovanja; v zvezi s tem spodbuja prihodnje sodelovanje s posebnim poudarkom na povezovanju električnih omrežij in tehnologij inteligentnega omrežja; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da ima Evropska unija priložnost vlagati v zmogljivosti za proizvodnjo energije Sveta za sodelovanje v Zalivu z uporabo najnovejših tehnologij na področju pridobivanja, prenosa in medsebojnega povezovanja; v zvezi s tem spodbuja prihodnje sodelovanje s posebnim poudarkom na povezovanju električnih omrežij in tehnologij inteligentnega omrežja;

Industrija in surovine

| 60. | poudarja pomen, ki ga ima vzpostavitev zanesljivega partnerstva med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu na področju uporabe surovin in dostopu do njih; je naklonjen oblikovanju odprtih trgov za blago in odpravi netarifnih ovir; pozdravlja že dosežene rezultate pri pogajanjih o prosti trgovini, da bi zagotovili varno in trajnostno oskrbo s surovinami; |
| --- | --- |

60.

poudarja pomen, ki ga ima vzpostavitev zanesljivega partnerstva med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu na področju uporabe surovin in dostopu do njih; je naklonjen oblikovanju odprtih trgov za blago in odpravi netarifnih ovir; pozdravlja že dosežene rezultate pri pogajanjih o prosti trgovini, da bi zagotovili varno in trajnostno oskrbo s surovinami;

| 61. | poziva k izvajanju skupnih ukrepov pri boju proti špekulaciji in nestanovitnosti cen surovin z izboljšanjem preglednosti in nadzora nad trgovanjem z izvedenimi finančnimi instrumenti; v zvezi s tem pozdravlja nedavni poziv organizacije OPEC za ostrejši nadzor nad zunajborznim poslovanjem ter ukrepe Francije, da bi se vprašanja špekulacij na področju surovin reševala v okviru skupine G-20; |
| --- | --- |

61.

poziva k izvajanju skupnih ukrepov pri boju proti špekulaciji in nestanovitnosti cen surovin z izboljšanjem preglednosti in nadzora nad trgovanjem z izvedenimi finančnimi instrumenti; v zvezi s tem pozdravlja nedavni poziv organizacije OPEC za ostrejši nadzor nad zunajborznim poslovanjem ter ukrepe Francije, da bi se vprašanja špekulacij na področju surovin reševala v okviru skupine G-20;

Raziskave in razvoj ter inovacije

| 62. | poudarja, da je treba okrepiti dvostransko sodelovanje s Svetom za sodelovanje v Zalivu pri raziskovalnih in tehnoloških programih ter se zlasti osredotočiti na nove, na znanju temelječe industrije na področjih, kot so obnovljivi viri, zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida, naftni in plinski derivati, energetska učinkovitost in biomasa; poziva k začetku sodelovanja, ki bi vključevalo prenos tehnologij v povezavi z varno in trajno oskrbo s surovinami; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da je treba okrepiti dvostransko sodelovanje s Svetom za sodelovanje v Zalivu pri raziskovalnih in tehnoloških programih ter se zlasti osredotočiti na nove, na znanju temelječe industrije na področjih, kot so obnovljivi viri, zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida, naftni in plinski derivati, energetska učinkovitost in biomasa; poziva k začetku sodelovanja, ki bi vključevalo prenos tehnologij v povezavi z varno in trajno oskrbo s surovinami;

| 63. | zahteva, da Evropski raziskovalni svet in Evropski tehnološki inštitut okrepita sodelovanje s Svetom za sodelovanje v Zalivu, da bi spodbujali in nadaljevali znanstveni dialog ter sodelovanje med regijami tudi na tem področju; |
| --- | --- |

63.

zahteva, da Evropski raziskovalni svet in Evropski tehnološki inštitut okrepita sodelovanje s Svetom za sodelovanje v Zalivu, da bi spodbujali in nadaljevali znanstveni dialog ter sodelovanje med regijami tudi na tem področju;

Izobraževanje

| 64. | opozarja, da so države članice Sveta za sodelovanje v Zalivu določile izobraževanje za nacionalno prednostno nalogo, saj obstajajo velike potrebe na področjih človeških virov (nezadosten učiteljski kader), vsebine usposabljanj (neprilagojenost razvoju trga dela), kakovosti programov (zastarele metode in didaktični pripomočki) in uporabe novih tehnologij; poziva, naj se dejavno podprejo prizadevanja organov, da bi odgovorili na te primanjkljaje, in naj se predlaga širokopotezno sodelovanje na področju visokošolskega, srednješolskega in osnovnošolskega izobraževanja, da se spodbudi večji dostop do izobraževanja za moške in ženske; |
| --- | --- |

64.

opozarja, da so države članice Sveta za sodelovanje v Zalivu določile izobraževanje za nacionalno prednostno nalogo, saj obstajajo velike potrebe na področjih človeških virov (nezadosten učiteljski kader), vsebine usposabljanj (neprilagojenost razvoju trga dela), kakovosti programov (zastarele metode in didaktični pripomočki) in uporabe novih tehnologij; poziva, naj se dejavno podprejo prizadevanja organov, da bi odgovorili na te primanjkljaje, in naj se predlaga širokopotezno sodelovanje na področju visokošolskega, srednješolskega in osnovnošolskega izobraževanja, da se spodbudi večji dostop do izobraževanja za moške in ženske;

| 65. | poudarja, da bi moralo to sodelovanje predvideti tudi dodatno podporo programom za izmenjavo študentov, akademikov in strokovnjakov; obžaluje, da je program Erasmus Mundus skoraj neznan v celotni regiji, zlasti zaradi pomanjkanja informacij; pozdravlja pobude, ki so jih sprejele francoske, britanske in nemške univerze, da bi vzpostavile univerzitetna partnerstva in programe izmenjave; vendar opozarja, da so na tem področju Evropo prehitele Združene države in Azija; zahteva, da Komisija predvidi informativne dneve za promocijo poučevanja ter evropskega znanstvenega raziskovanja na terenu; vztraja, da so ti programi izmenjav namenjeni študentom, učiteljem, raziskovalcem, kot tudi upravnemu osebju, ob upoštevanju uravnoteženega zastopstva obeh spolov; meni, da je treba izvajati programe izmenjav za najmlajše in se osredotočiti na srednješolce in gimnazijce; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da bi moralo to sodelovanje predvideti tudi dodatno podporo programom za izmenjavo študentov, akademikov in strokovnjakov; obžaluje, da je program Erasmus Mundus skoraj neznan v celotni regiji, zlasti zaradi pomanjkanja informacij; pozdravlja pobude, ki so jih sprejele francoske, britanske in nemške univerze, da bi vzpostavile univerzitetna partnerstva in programe izmenjave; vendar opozarja, da so na tem področju Evropo prehitele Združene države in Azija; zahteva, da Komisija predvidi informativne dneve za promocijo poučevanja ter evropskega znanstvenega raziskovanja na terenu; vztraja, da so ti programi izmenjav namenjeni študentom, učiteljem, raziskovalcem, kot tudi upravnemu osebju, ob upoštevanju uravnoteženega zastopstva obeh spolov; meni, da je treba izvajati programe izmenjav za najmlajše in se osredotočiti na srednješolce in gimnazijce;

| 66. | pozdravlja projekt Al-Jisr o javni diplomaciji in ukrepe za osveščanje, ki se je, ob podpori Komisije, izkazal za izjemno koristnega; v zvezi s tem spodbuja službe visoke predstavnice/podpredsednice, naj preučijo možnosti za širitev dejavnosti javne diplomacije v regiji, kjer Unija še vedno ni jasno razumljena, mehanizmi za odpravo te pomanjkljivosti pa so omejeni; poudarja, da je treba razviti boljšo strategijo komuniciranja, vključno s potrebo po predstavitvi politik in stališč Unije v arabščini, da se pridobi pozornost širšega občinstva v regiji; |
| --- | --- |

66.

pozdravlja projekt Al-Jisr o javni diplomaciji in ukrepe za osveščanje, ki se je, ob podpori Komisije, izkazal za izjemno koristnega; v zvezi s tem spodbuja službe visoke predstavnice/podpredsednice, naj preučijo možnosti za širitev dejavnosti javne diplomacije v regiji, kjer Unija še vedno ni jasno razumljena, mehanizmi za odpravo te pomanjkljivosti pa so omejeni; poudarja, da je treba razviti boljšo strategijo komuniciranja, vključno s potrebo po predstavitvi politik in stališč Unije v arabščini, da se pridobi pozornost širšega občinstva v regiji;

| 67. | poudarja, da se pomanjkanje programov sodelovanja med Unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu na področju medijev kaže v obliki pomanjkanja informacij; poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za vključitev držav Sveta za sodelovanje v Zalivu v pospešeno sodelovanje na tem področju, da bi povečali prepoznavnost Unije na tem območju in spodbujali medsebojno razumevanje; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da se pomanjkanje programov sodelovanja med Unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu na področju medijev kaže v obliki pomanjkanja informacij; poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za vključitev držav Sveta za sodelovanje v Zalivu v pospešeno sodelovanje na tem področju, da bi povečali prepoznavnost Unije na tem območju in spodbujali medsebojno razumevanje;

| 68. | meni, da je bistvenega pomena odpravljanje pomanjkljivosti v Evropi na področju raziskovanja in študij o zalivskih državah; spodbuja uvedbo sodobnih študijskih programov na univerzah, namenjenih temu delu arabskega sveta; meni, da je ravno tako treba nuditi študijske programe o Evropski uniji na univerzah v tej regiji; |
| --- | --- |

68.

meni, da je bistvenega pomena odpravljanje pomanjkljivosti v Evropi na področju raziskovanja in študij o zalivskih državah; spodbuja uvedbo sodobnih študijskih programov na univerzah, namenjenih temu delu arabskega sveta; meni, da je ravno tako treba nuditi študijske programe o Evropski uniji na univerzah v tej regiji;

*

* *

| 69. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Sveta Evropske unije, predsedniku Evropske komisije, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, sekretariatu Sveta za sodelovanje v Zalivu ter vladam in parlamentom držav članic Sveta za sodelovanje v Zalivu. |
| --- | --- |

69.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Sveta Evropske unije, predsedniku Evropske komisije, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, sekretariatu Sveta za sodelovanje v Zalivu ter vladam in parlamentom držav članic Sveta za sodelovanje v Zalivu.

---

(1)  UL C 259 E, 29.10.2009, str. 83.

(2)  UL C 231, 17.9.1990, str. 216.

(3)  UL C 76 E, 27.3.2008, str. 100.

---

| 17.8.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 247/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 247/11

---

Četrtek, 24. marec 2011Imenovanje izvršnega direktorja Evropskega bančnega organa

P7_TA(2011)0111

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o imenovanju izvršnega direktorja Evropskega nadzornega organa (Evropskega bančnega organa)

2012/C 247 E/02

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma Evropskega nadzornega organa (Evropskega bančnega organa) z dne 10. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Evropskega nadzornega organa (Evropskega bančnega organa) z dne 10. marca 2011,

| — | ob upoštevanju člena 51(2) Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1093/2010 z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51(2) Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1093/2010 z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) (1),

| — | ob upoštevanju dejstva, da se je na seji Odbora za ekonomske in monetarne zadeve 17. marca 2011 predstavil kandidat, ki ga je izbral odbor nadzornikov Evropskega nadzornega organa (Evropskega bančnega organa), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da se je na seji Odbora za ekonomske in monetarne zadeve 17. marca 2011 predstavil kandidat, ki ga je izbral odbor nadzornikov Evropskega nadzornega organa (Evropskega bančnega organa),

| — | ob upoštevanju člena 120 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 120 Poslovnika,

| A. | ker Adam Farkas izpolnjuje merila iz člena 51(2) Uredbe (EU) št. 1093/2010, |
| --- | --- |

A.

ker Adam Farkas izpolnjuje merila iz člena 51(2) Uredbe (EU) št. 1093/2010,

| 1. | odobri imenovanje Adama Farkasa za izvršnega direktorja Evropskega nadzornega organa (Evropskega bančnega organa); |
| --- | --- |

1.

odobri imenovanje Adama Farkasa za izvršnega direktorja Evropskega nadzornega organa (Evropskega bančnega organa);

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu nadzornemu organu (Evropskemu bančnemu organu). |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu nadzornemu organu (Evropskemu bančnemu organu).

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 12.

---

| 17.8.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 247/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 247/12

---

Četrtek, 24. marec 2011Imenovanje izvršnega direktorja Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine

P7_TA(2011)0112

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o imenovanju izvršnega direktorja Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine)

2012/C 247 E/03

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine) z dne 10. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine) z dne 10. marca 2011,

| — | ob upoštevanju člena 51(2) Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1094/2010 z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51(2) Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1094/2010 z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) (1),

| — | ob upoštevanju dejstva, da se je na seji Odbora za ekonomske in monetarne zadeve 17. marca 2011 predstavil kandidat, ki ga je izbral odbor nadzornikov Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da se je na seji Odbora za ekonomske in monetarne zadeve 17. marca 2011 predstavil kandidat, ki ga je izbral odbor nadzornikov Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine),

| — | ob upoštevanju člena 120 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 120 Poslovnika,

| A. | ker Carlos Montalvo izpolnjuje merila iz člena 51(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010, |
| --- | --- |

A.

ker Carlos Montalvo izpolnjuje merila iz člena 51(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010,

| 1. | odobri imenovanje Carlosa Montalva za izvršnega direktorja Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine); |
| --- | --- |

1.

odobri imenovanje Carlosa Montalva za izvršnega direktorja Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine);

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu nadzornemu organu (Evropskemu organu za zavarovanja in poklicne pokojnine). |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu nadzornemu organu (Evropskemu organu za zavarovanja in poklicne pokojnine).

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 48.

---

| 17.8.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 247/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 247/13

---

Četrtek, 24. marec 2011Imenovanje izvršnega direktorja Evropskega organa za vrednostne papirje in trge

P7_TA(2011)0113

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o imenovanju izvršnega direktorja Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za vrednostne papirje in trge)

2012/C 247 E/04

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za vrednostne papirje in trge) z dne 28. februarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za vrednostne papirje in trge) z dne 28. februarja 2011,

| — | ob upoštevanju člena 51(2) Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1095/2010 z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51(2) Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1095/2010 z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (1),

| — | ob upoštevanju dejstva, da se je na seji Odbora za ekonomske in monetarne zadeve 17. marca 2011 predstavila kandidatka, ki jo je izbral odbor nadzornikov Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za vrednostne papirje in trge), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da se je na seji Odbora za ekonomske in monetarne zadeve 17. marca 2011 predstavila kandidatka, ki jo je izbral odbor nadzornikov Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za vrednostne papirje in trge),

| — | ob upoštevanju člena 120 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 120 Poslovnika,

| A. | ker Verena Ross izpolnjuje merila iz člena 51(2) Uredbe (EU) št. 1095/2010, |
| --- | --- |

A.

ker Verena Ross izpolnjuje merila iz člena 51(2) Uredbe (EU) št. 1095/2010,

| 1. | odobri imenovanje Verene Ross za izvršno direktorico Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za vrednostne papirje in trge); |
| --- | --- |

1.

odobri imenovanje Verene Ross za izvršno direktorico Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za vrednostne papirje in trge);

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu nadzornemu organu (Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge). |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu nadzornemu organu (Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge).

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

---

| 17.8.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 247/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 247/13

---

Četrtek, 24. marec 2011Priprava proračuna za leto 2012

P7_TA(2011)0114

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2012 (2011/2042(BUD))

2012/C 247 E/05

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 313 in 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 313 in 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o strategiji Evropa 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o strategiji Evropa 2020 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2010 o sporočilu Komisije o delovnem programu Komisije za leto 2011 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2010 o sporočilu Komisije o delovnem programu Komisije za leto 2011 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (vmesno poročilo) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (vmesno poročilo) (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. junija 2010 o gospodarskem upravljanju (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. junija 2010 o gospodarskem upravljanju (5),

| — | ob upoštevanju posodobljenega finančnega programiranja Komisije za obdobje 2007–2013, predloženega v skladu s točko 46 zgoraj omenjenega medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posodobljenega finančnega programiranja Komisije za obdobje 2007–2013, predloženega v skladu s točko 46 zgoraj omenjenega medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. februarja 2011 o proračunskih smernicah za leto 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. februarja 2011 o proračunskih smernicah za leto 2012,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0058/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0058/2011),

Proračun za leto 2012 v znamenju izboljšanega evropskega gospodarskega upravljanja, mehanizma evropskega semestra in ciljev Evropa 2020 za povečanje rasti in zaposlovanja

| 1. | meni, da bi morala strategija Evropa 2020 Evropi pomagati, da okreva in da bo ob izhodu iz krize močnejša, in sicer s pametno, trajnostno in vključujočo rastjo, ki bo temeljila na petih krovnih ciljih EU glede spodbujanja zaposlovanja, izboljšanja javne porabe za inovacije, raziskave in razvoj in pogojev zanjo, uresničevanja ciljev v zvezi s podnebnimi spremembami in energijo, izboljšanja ravni izobrazbe in spodbujanja socialnega vključevanja, zlasti z zmanjšanjem revščine, opozarja, da so države članice same v celoti podprle teh pet ciljev; |
| --- | --- |

1.

meni, da bi morala strategija Evropa 2020 Evropi pomagati, da okreva in da bo ob izhodu iz krize močnejša, in sicer s pametno, trajnostno in vključujočo rastjo, ki bo temeljila na petih krovnih ciljih EU glede spodbujanja zaposlovanja, izboljšanja javne porabe za inovacije, raziskave in razvoj in pogojev zanjo, uresničevanja ciljev v zvezi s podnebnimi spremembami in energijo, izboljšanja ravni izobrazbe in spodbujanja socialnega vključevanja, zlasti z zmanjšanjem revščine, opozarja, da so države članice same v celoti podprle teh pet ciljev;

| 2. | poudarja, da je treba v določeni meri zagotoviti skladnost med izpolnitvijo teh ciljev in sredstvi, dodeljenimi v ta namen na evropski in nacionalni ravni; vztraja pri tem, da mora biti proračunska politika EU v skladu s tem načelom; meni, da bi moral evropski semester kot novi mehanizem za izboljšano evropsko gospodarsko upravljanje postati forum za razmišljanje o tem, kako bi lahko najbolje izpolnili teh pet krovnih ciljev; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je treba v določeni meri zagotoviti skladnost med izpolnitvijo teh ciljev in sredstvi, dodeljenimi v ta namen na evropski in nacionalni ravni; vztraja pri tem, da mora biti proračunska politika EU v skladu s tem načelom; meni, da bi moral evropski semester kot novi mehanizem za izboljšano evropsko gospodarsko upravljanje postati forum za razmišljanje o tem, kako bi lahko najbolje izpolnili teh pet krovnih ciljev;

| 3. | je močno prepričan, da bi moral biti cilj evropskega semestra izboljšati usklajenost in doslednost nacionalnih ter evropskih gospodarskih in proračunskih politik; meni, da bi se moral osredotočati na izboljšanje medsebojnih učinkov med evropskimi in nacionalnimi javnimi naložbami, da bi laže dosegli skupne politične cilje EU; je seznanjen s temeljnimi razlikami med strukturo proračuna EU in nacionalnimi proračuni; vendar meni, da bi bilo treba čim prej ugotoviti, kakšni so skupni nacionalni odhodki in odhodki EU za skupne politične cilje; |
| --- | --- |

3.

je močno prepričan, da bi moral biti cilj evropskega semestra izboljšati usklajenost in doslednost nacionalnih ter evropskih gospodarskih in proračunskih politik; meni, da bi se moral osredotočati na izboljšanje medsebojnih učinkov med evropskimi in nacionalnimi javnimi naložbami, da bi laže dosegli skupne politične cilje EU; je seznanjen s temeljnimi razlikami med strukturo proračuna EU in nacionalnimi proračuni; vendar meni, da bi bilo treba čim prej ugotoviti, kakšni so skupni nacionalni odhodki in odhodki EU za skupne politične cilje;

| 4. | je seznanjen z zaskrbljenostjo Sveta glede gospodarskih in proračunskih omejitev na nacionalni ravni, a poudarja, da v skladu z določbami pogodbe proračun EU v nobenem primeru ne sme imeti javnofinančnega primanjkljaja; opozarja, da je leta 2009 skupni javnofinančni primanjkljaj v celotni EU znašal 801 milijard EUR, proračun EU pa predstavlja zgolj 2 % skupne javne porabe v EU; |
| --- | --- |

4.

je seznanjen z zaskrbljenostjo Sveta glede gospodarskih in proračunskih omejitev na nacionalni ravni, a poudarja, da v skladu z določbami pogodbe proračun EU v nobenem primeru ne sme imeti javnofinančnega primanjkljaja; opozarja, da je leta 2009 skupni javnofinančni primanjkljaj v celotni EU znašal 801 milijard EUR, proračun EU pa predstavlja zgolj 2 % skupne javne porabe v EU;

| 5. | vendar meni, da je zaradi težkih gospodarskih razmer v Uniji še pomembneje kot kdajkoli prej, da se zagotovita ustrezno izvrševanje proračuna EU, kakovost porabe ter najboljša poraba obstoječih sredstev Skupnosti; predlaga, da se opravi temeljit pregled tistih vrstic, kjer je bila stopnja izvrševanja od nekdaj nizka ali kjer je prihajalo do težav pri izvrševanju; |
| --- | --- |

5.

vendar meni, da je zaradi težkih gospodarskih razmer v Uniji še pomembneje kot kdajkoli prej, da se zagotovita ustrezno izvrševanje proračuna EU, kakovost porabe ter najboljša poraba obstoječih sredstev Skupnosti; predlaga, da se opravi temeljit pregled tistih vrstic, kjer je bila stopnja izvrševanja od nekdaj nizka ali kjer je prihajalo do težav pri izvrševanju;

| 6. | meni, da proračun EU prinaša dodano vrednost nacionalnim javnim odhodkom, če sproža, podpira in dopolnjuje naložbe na področju politik, ki so v osrčju strategije Evropa 2020; prav tako meni, da je proračun EU izjemno pomemben, saj v vlogi pobudnika za spodbujanje naložb, rasti in zaposlovanja v Evropi pomaga pri izhodu iz sedanje gospodarske in finančne krize; verjame, da bi lahko proračun EU vsaj ublažil posledice sedanjih restriktivnih nacionalnih proračunskih politik in obenem podprl prizadevanja nacionalnih vlad; poudarja tudi, da bi zniževanje ravni proračuna EU zaradi njegove redistributivne narave lahko škodilo evropski solidarnosti in slabo vplivalo na hitrost gospodarskega razvoja v številnih državah članicah; meni, da izključen pristop z neto plačniki in neto prejemniki z gospodarskega vidika ne upošteva primerno posrednih učinkov med državami članicami EU ter tako spodkopava skupne cilje politike EU; |
| --- | --- |

6.

meni, da proračun EU prinaša dodano vrednost nacionalnim javnim odhodkom, če sproža, podpira in dopolnjuje naložbe na področju politik, ki so v osrčju strategije Evropa 2020; prav tako meni, da je proračun EU izjemno pomemben, saj v vlogi pobudnika za spodbujanje naložb, rasti in zaposlovanja v Evropi pomaga pri izhodu iz sedanje gospodarske in finančne krize; verjame, da bi lahko proračun EU vsaj ublažil posledice sedanjih restriktivnih nacionalnih proračunskih politik in obenem podprl prizadevanja nacionalnih vlad; poudarja tudi, da bi zniževanje ravni proračuna EU zaradi njegove redistributivne narave lahko škodilo evropski solidarnosti in slabo vplivalo na hitrost gospodarskega razvoja v številnih državah članicah; meni, da izključen pristop z neto plačniki in neto prejemniki z gospodarskega vidika ne upošteva primerno posrednih učinkov med državami članicami EU ter tako spodkopava skupne cilje politike EU;

| 7. | opozarja, da bodo za uresničitev sedmih vodilnih pobud iz strategije Evropa 2020 potrebne ogromne v prihodnost usmerjene naložbe, ki jih je Komisija v svojem sporočilu o pregledu proračuna (KOM(2010)0700) ocenila na nič manj kot 1 800 milijard EUR do leta 2020; poudarja, da bo enega od glavnih ciljev strategije EU 2020, torej spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in izjemno kakovostna zaposlitev za vse Evropejce, možno doseči le, če bodo potrebne naložbe v izobraževanje, spodbujanje družbe znanja, raziskave in razvoj, inovacije, mala in srednje podjetja in zelene tehnologije opravljene zdaj in se z njimi ne bo več odlašalo; zahteva obnovljen politični kompromis, ki bo združeval zmanjšanje javnofinančnih primanjkljajev in dolgov ter spodbujanje takšnih naložb; izraža pripravljenost za preučitev možnih načinov za razširitev sedanjih instrumentov, s katerimi bi povečali medsebojne učinke med proračunom EU in ukrepi Evropske investicijske banke ter tako podprli dolgoročne naložbe ter tako povečali vpliv proračuna EU in prispevek EU k odgovoru na gospodarsko krizo; pozdravlja, da je Komisija začela javno posvetovanje o „pobudi za projektne obveznice Evropa 2020“; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da bodo za uresničitev sedmih vodilnih pobud iz strategije Evropa 2020 potrebne ogromne v prihodnost usmerjene naložbe, ki jih je Komisija v svojem sporočilu o pregledu proračuna (KOM(2010)0700) ocenila na nič manj kot 1 800 milijard EUR do leta 2020; poudarja, da bo enega od glavnih ciljev strategije EU 2020, torej spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in izjemno kakovostna zaposlitev za vse Evropejce, možno doseči le, če bodo potrebne naložbe v izobraževanje, spodbujanje družbe znanja, raziskave in razvoj, inovacije, mala in srednje podjetja in zelene tehnologije opravljene zdaj in se z njimi ne bo več odlašalo; zahteva obnovljen politični kompromis, ki bo združeval zmanjšanje javnofinančnih primanjkljajev in dolgov ter spodbujanje takšnih naložb; izraža pripravljenost za preučitev možnih načinov za razširitev sedanjih instrumentov, s katerimi bi povečali medsebojne učinke med proračunom EU in ukrepi Evropske investicijske banke ter tako podprli dolgoročne naložbe ter tako povečali vpliv proračuna EU in prispevek EU k odgovoru na gospodarsko krizo; pozdravlja, da je Komisija začela javno posvetovanje o „pobudi za projektne obveznice Evropa 2020“;

| 8. | zato nasprotuje tem poskusom omejevanja ali zmanjševanja proračunskih sredstev, povezanih z izpolnitvijo krovnih ciljev in sedmih vodilnih pobud iz strategije Evropa 2020; ugotavlja, da bi bil vsak tak poskus neuspešen in bi najverjetneje pomenil neuspeh strategije Evropa 2020, kakor se je že zgodilo z lizbonsko strategijo; meni, da je lahko strategija Evropa 2020 zaupanja vredna le, če bo ustrezno financirana, in opozarja, da je EP že ob več priložnostih izpostavil to pomembno politično vprašanje; odločno poudarja, naj Komisija pojasni proračunsko razsežnost vodilnih pobud in obvesti Parlament o proračunskih sredstvih, potrebnih za izvajanje strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

8.

zato nasprotuje tem poskusom omejevanja ali zmanjševanja proračunskih sredstev, povezanih z izpolnitvijo krovnih ciljev in sedmih vodilnih pobud iz strategije Evropa 2020; ugotavlja, da bi bil vsak tak poskus neuspešen in bi najverjetneje pomenil neuspeh strategije Evropa 2020, kakor se je že zgodilo z lizbonsko strategijo; meni, da je lahko strategija Evropa 2020 zaupanja vredna le, če bo ustrezno financirana, in opozarja, da je EP že ob več priložnostih izpostavil to pomembno politično vprašanje; odločno poudarja, naj Komisija pojasni proračunsko razsežnost vodilnih pobud in obvesti Parlament o proračunskih sredstvih, potrebnih za izvajanje strategije Evropa 2020;

| 9. | poudarja dejstvo, da proračunski ukrepi niso edini dejavnik pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020, vendar morajo prizadevanja glede proračuna dopolnjevati konkretni predlogi za poenostavitev, da bi oblikovali okolje, potrebno za doseganje naših ciljev na področju zaposlovanja, raziskav in inovacij ter okolju prijaznih in energetskih tehnologij; je prav tako prepričan, da izpolnitev ciljev strategije Evropa 2020, vključno z ustvarjanjem novih okolju prijaznih delovnih mest, ni povezana samo s povečanimi proračunskimi sredstvi, marveč tudi s kakovostno preusmeritvijo obstoječih politik EU, vključno s skupno kmetijsko politiko ob upoštevanju dejavnikov trajnosti; |
| --- | --- |

9.

poudarja dejstvo, da proračunski ukrepi niso edini dejavnik pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020, vendar morajo prizadevanja glede proračuna dopolnjevati konkretni predlogi za poenostavitev, da bi oblikovali okolje, potrebno za doseganje naših ciljev na področju zaposlovanja, raziskav in inovacij ter okolju prijaznih in energetskih tehnologij; je prav tako prepričan, da izpolnitev ciljev strategije Evropa 2020, vključno z ustvarjanjem novih okolju prijaznih delovnih mest, ni povezana samo s povečanimi proračunskimi sredstvi, marveč tudi s kakovostno preusmeritvijo obstoječih politik EU, vključno s skupno kmetijsko politiko ob upoštevanju dejavnikov trajnosti;

| 10. | prav tako meni, da je treba proračunska sredstva za leto 2012, tudi na področjih, ki niso neposredno povezana z izpolnitvijo ciljev strategije Evropa 2012, ohraniti na ustrezni ravni, da bi zagotovili neprekinjeno izvajanje politik EU in doseganje ciljev EU tudi precej po koncu sedanje gospodarske krize; |
| --- | --- |

10.

prav tako meni, da je treba proračunska sredstva za leto 2012, tudi na področjih, ki niso neposredno povezana z izpolnitvijo ciljev strategije Evropa 2012, ohraniti na ustrezni ravni, da bi zagotovili neprekinjeno izvajanje politik EU in doseganje ciljev EU tudi precej po koncu sedanje gospodarske krize;

| 11. | poziva k večji skladnosti med zunanjo in notranjo politiko EU ob upoštevanju zelo velikega vpliva, ki ga imajo svetovni dogodki na gospodarstvo EU, naravno in industrijsko okolje, konkurenčnost in zaposlovanje; zato poudarja, da je EU treba zagotoviti potrebna finančna sredstva, da bi se lahko ustrezno odzvala na vedno večje globalne izzive ter učinkovito zagovarjala in spodbujala svoje skupne interese in glavne vrednote – na primer človekove pravice, demokracijo, pravno državo in temeljne svoboščine ter varstvo okolja; opozarja, da pogosto majhni dodatni izdatki na ravni EU lahko ustvarijo sorazmerno višje prihranke na ravni držav članic; |
| --- | --- |

11.

poziva k večji skladnosti med zunanjo in notranjo politiko EU ob upoštevanju zelo velikega vpliva, ki ga imajo svetovni dogodki na gospodarstvo EU, naravno in industrijsko okolje, konkurenčnost in zaposlovanje; zato poudarja, da je EU treba zagotoviti potrebna finančna sredstva, da bi se lahko ustrezno odzvala na vedno večje globalne izzive ter učinkovito zagovarjala in spodbujala svoje skupne interese in glavne vrednote – na primer človekove pravice, demokracijo, pravno državo in temeljne svoboščine ter varstvo okolja; opozarja, da pogosto majhni dodatni izdatki na ravni EU lahko ustvarijo sorazmerno višje prihranke na ravni držav članic;

| 12. | meni, da ima EU pomembno vlogo pri tem, da arabskim državam pomaga v tem zgodovinskem trenutku demokratičnih sprememb in gospodarske ter družbene preobrazbe in jih finančno podpre; v zvezi s tem pozdravlja sporočilo Komisije Partnerstvo za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja (KOM(2011)0200)); |
| --- | --- |

12.

meni, da ima EU pomembno vlogo pri tem, da arabskim državam pomaga v tem zgodovinskem trenutku demokratičnih sprememb in gospodarske ter družbene preobrazbe in jih finančno podpre; v zvezi s tem pozdravlja sporočilo Komisije Partnerstvo za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja (KOM(2011)0200));

| 13. | obžaluje, da prvo obdobje izvajanja evropskega semestra kljub vlogi, ki jo imajo Evropski parlament in 27 nacionalnih parlamentov v proračunskih postopkih, ni vključevalo parlamentarne razsežnosti; je kljub temu trdno prepričan, da bi večja vključenost parlamentov bistveno izboljšala demokratično naravo in preglednost izvajanja; podpira pobudo Odbora za proračun, da bi kot prvi ukrep organizirali srečanje z nacionalnimi parlamenti, na katerem bi razpravljali o splošnem pregledu proračunov držav članic in EU za leto 2012; |
| --- | --- |

13.

obžaluje, da prvo obdobje izvajanja evropskega semestra kljub vlogi, ki jo imajo Evropski parlament in 27 nacionalnih parlamentov v proračunskih postopkih, ni vključevalo parlamentarne razsežnosti; je kljub temu trdno prepričan, da bi večja vključenost parlamentov bistveno izboljšala demokratično naravo in preglednost izvajanja; podpira pobudo Odbora za proračun, da bi kot prvi ukrep organizirali srečanje z nacionalnimi parlamenti, na katerem bi razpravljali o splošnem pregledu proračunov držav članic in EU za leto 2012;

| 14. | pozdravlja dejstvo, da si madžarsko in poljsko predsedstvo javno prizadevata, da bi v letu 2011 z EP vzpostavila odprt in konstruktiven dialog o proračunskih zadevah; ponovno izraža, da je pripravljen tesno sodelovati s Svetom in Komisijo, povsem v skladu z določbami Lizbonske pogodbe; pričakuje, da se bodo v proračunskem postopku za leto 2012 v celoti upoštevale sedanje smernice; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja dejstvo, da si madžarsko in poljsko predsedstvo javno prizadevata, da bi v letu 2011 z EP vzpostavila odprt in konstruktiven dialog o proračunskih zadevah; ponovno izraža, da je pripravljen tesno sodelovati s Svetom in Komisijo, povsem v skladu z določbami Lizbonske pogodbe; pričakuje, da se bodo v proračunskem postopku za leto 2012 v celoti upoštevale sedanje smernice;

Vzdržnost in odgovornost v središču proračuna EU za leto 2012

| 15. | ugotavlja, da večletni finančni okvir za obdobje 2007-2013 v letu 2012 predvideva skupne odobritve za prevzem obveznosti v višini 147,55 milijarde EUR in skupno zgornjo mejo odobritev plačil v višini 141,36 milijarde EUR; opozarja, da so ti zneski v vsakem primeru precej nižji (za približno 25 milijard EUR pri odobritvah za prevzem obveznosti in za približno 22 milijard EUR pri odobritvah plačil) od zgornje meje, navedene v sedanjem sklepu o lastnih sredstvih; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da večletni finančni okvir za obdobje 2007-2013 v letu 2012 predvideva skupne odobritve za prevzem obveznosti v višini 147,55 milijarde EUR in skupno zgornjo mejo odobritev plačil v višini 141,36 milijarde EUR; opozarja, da so ti zneski v vsakem primeru precej nižji (za približno 25 milijard EUR pri odobritvah za prevzem obveznosti in za približno 22 milijard EUR pri odobritvah plačil) od zgornje meje, navedene v sedanjem sklepu o lastnih sredstvih;

| 16. | poudarja, da finančno programiranje, ki ga je 31. januarja 2011 predstavila Komisija, okvirno določa sredstva za prevzem obveznosti, namenjena vsakemu od obstoječih programov in ukrepov EU; je seznanjen s tem, da utegne biti kot skupna raven odobritev za prevzem obveznosti določen znesek 147,88 milijarde EUR; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da finančno programiranje, ki ga je 31. januarja 2011 predstavila Komisija, okvirno določa sredstva za prevzem obveznosti, namenjena vsakemu od obstoječih programov in ukrepov EU; je seznanjen s tem, da utegne biti kot skupna raven odobritev za prevzem obveznosti določen znesek 147,88 milijarde EUR;

| 17. | poudarja, da gre pri navedenih zneskih za letno razčlenitev večletnih skupnih zneskov, o katerih sta se Parlament in Svet dogovorila ob sprejetju teh programov in ukrepov; poudarja, da so programirani letni zneski sredstva, ki omogočajo izpolnitev ciljev in prednostnih nalog EU, zlasti v okviru strategije Evropa 2020; priznava pa, da se utegne z ozirom na precej okvirne indikativne zneske (zlasti v razdelku 2), ki jih je Komisija posredovala v tem letnem obdobju, nekaj manevrskega prostora pojaviti v nekaterih razdelkih večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da gre pri navedenih zneskih za letno razčlenitev večletnih skupnih zneskov, o katerih sta se Parlament in Svet dogovorila ob sprejetju teh programov in ukrepov; poudarja, da so programirani letni zneski sredstva, ki omogočajo izpolnitev ciljev in prednostnih nalog EU, zlasti v okviru strategije Evropa 2020; priznava pa, da se utegne z ozirom na precej okvirne indikativne zneske (zlasti v razdelku 2), ki jih je Komisija posredovala v tem letnem obdobju, nekaj manevrskega prostora pojaviti v nekaterih razdelkih večletnega finančnega okvira;

| 18. | poudarja, da je proračun za leto 2012 šesti od sedmih proračunov iz trenutnega večletnega finančnega okvira; verjame, da imata obe veji proračunskega organa zdaj jasnejšo sliko o pomanjkljivostih in pozitivnih dosežkih, povezanih s tekočimi večletnimi programi; ugotavlja, da so vmesni pregledi večine programov, sprejetih s postopkom soodločanja, že bili opravljeni, in poziva Komisijo, da predstavi vse vplive na proračun, ki iz tega izhajajo; v zvezi s tem poudarja, da je EP odločen – če se to izkaže za potrebno, da bi podprli in okrepili politične prednostne naloge EU ter obravnavali nove politične potrebe in v tesnem sodelovanju s specializiranimi odbori – med drugim v celoti izkoristiti točko 37 medinstitucionalnega sporazuma (ki omogoča zakonodajno prožnost do višine 5 %); |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je proračun za leto 2012 šesti od sedmih proračunov iz trenutnega večletnega finančnega okvira; verjame, da imata obe veji proračunskega organa zdaj jasnejšo sliko o pomanjkljivostih in pozitivnih dosežkih, povezanih s tekočimi večletnimi programi; ugotavlja, da so vmesni pregledi večine programov, sprejetih s postopkom soodločanja, že bili opravljeni, in poziva Komisijo, da predstavi vse vplive na proračun, ki iz tega izhajajo; v zvezi s tem poudarja, da je EP odločen – če se to izkaže za potrebno, da bi podprli in okrepili politične prednostne naloge EU ter obravnavali nove politične potrebe in v tesnem sodelovanju s specializiranimi odbori – med drugim v celoti izkoristiti točko 37 medinstitucionalnega sporazuma (ki omogoča zakonodajno prožnost do višine 5 %);

| 19. | poudarja dejstvo, da zagotavljanje zadostne razlike do zgornje meje vseh razdelkov večletnega finančnega okvira ni edina rešitev za obravnavo nepredvidenih okoliščin; izpostavlja ponavljajoče se primere nezadostnega financiranja nekaterih razdelkov večletnega finančnega okvira, zlasti razdelkov 1a, 3b in 4, glede na potrebe in politične prednostne naloge EU, ki jih podpirajo države članice; meni, da pristop, na katerem temeljijo proračunske smernice Sveta za leto 2012, ne odraža dolgoročne perspektive in bi lahko ob nepredvidenih dogodkih ali novih političnih prednostnih nalogah ogrozil tekoče ukrepe in programe; poudarja, da nedavni dogodki v severnoafriških državah že kažejo na to, in poziva Komisijo, naj oceni, kako bi lahko z obstoječimi finančnimi instrumenti EU podprli prizadevanja za demokracijo; |
| --- | --- |

19.

poudarja dejstvo, da zagotavljanje zadostne razlike do zgornje meje vseh razdelkov večletnega finančnega okvira ni edina rešitev za obravnavo nepredvidenih okoliščin; izpostavlja ponavljajoče se primere nezadostnega financiranja nekaterih razdelkov večletnega finančnega okvira, zlasti razdelkov 1a, 3b in 4, glede na potrebe in politične prednostne naloge EU, ki jih podpirajo države članice; meni, da pristop, na katerem temeljijo proračunske smernice Sveta za leto 2012, ne odraža dolgoročne perspektive in bi lahko ob nepredvidenih dogodkih ali novih političnih prednostnih nalogah ogrozil tekoče ukrepe in programe; poudarja, da nedavni dogodki v severnoafriških državah že kažejo na to, in poziva Komisijo, naj oceni, kako bi lahko z obstoječimi finančnimi instrumenti EU podprli prizadevanja za demokracijo;

| 20. | po drugi strani pa verjame, da so razni mehanizmi prilagodljivosti, ki jih predvideva medinstitucionalni sporazum (na primer prerazporeditev odhodkov med razdelki ali uporaba instrumenta prilagodljivosti), orodja, ki jih je treba v celoti izkoristiti; opozarja, da jih je bilo treba od leta 2007 vsako leto uporabiti kot odgovor na različne izzive, ki so se pojavili; pričakuje popolno sodelovanje Sveta pri njihovi uporabi in pravočasen začetek razprav, da bi se izognili nesorazmerno dolgim in težavnim pogajanjem glede njihove uporabe; |
| --- | --- |

20.

po drugi strani pa verjame, da so razni mehanizmi prilagodljivosti, ki jih predvideva medinstitucionalni sporazum (na primer prerazporeditev odhodkov med razdelki ali uporaba instrumenta prilagodljivosti), orodja, ki jih je treba v celoti izkoristiti; opozarja, da jih je bilo treba od leta 2007 vsako leto uporabiti kot odgovor na različne izzive, ki so se pojavili; pričakuje popolno sodelovanje Sveta pri njihovi uporabi in pravočasen začetek razprav, da bi se izognili nesorazmerno dolgim in težavnim pogajanjem glede njihove uporabe;

| 21. | v zvezi s tem poudarja, da ohranitev odobritev za prevzem obveznosti pod strogim nadzorom ne bi zahtevala samo precejšnje prerazporeditve sredstev in prednostnih nalog, ampak bi morale institucije skupaj opredeliti tudi morebitne negativne prednostne naloge in prihranke; odločno poziva svoje specializirane odbore, da se resno vključijo v postopek opredeljevanja jasnih političnih prednostnih nalog na vseh področjih politike EU; vendar v zvezi s tem opozarja na dejstvo, da je za sposobnost delovanja Unije potrebna večja proračunska prožnost in po potrebi tudi spremembe večletnega finančnega okvira (na primer izravnave med razdelki sedanjega večletnega finančnega okvira), ne le za soočanje z novimi izzivi, ampak tudi za lažji postopek sprejemanja odločitev v institucijah, da bi uskladili proračunska sredstva z okoliščinami in prednostnimi nalogami, ki se pojavljajo; poudarja, da mora biti ta proces popolnoma pregleden; |
| --- | --- |

21.

v zvezi s tem poudarja, da ohranitev odobritev za prevzem obveznosti pod strogim nadzorom ne bi zahtevala samo precejšnje prerazporeditve sredstev in prednostnih nalog, ampak bi morale institucije skupaj opredeliti tudi morebitne negativne prednostne naloge in prihranke; odločno poziva svoje specializirane odbore, da se resno vključijo v postopek opredeljevanja jasnih političnih prednostnih nalog na vseh področjih politike EU; vendar v zvezi s tem opozarja na dejstvo, da je za sposobnost delovanja Unije potrebna večja proračunska prožnost in po potrebi tudi spremembe večletnega finančnega okvira (na primer izravnave med razdelki sedanjega večletnega finančnega okvira), ne le za soočanje z novimi izzivi, ampak tudi za lažji postopek sprejemanja odločitev v institucijah, da bi uskladili proračunska sredstva z okoliščinami in prednostnimi nalogami, ki se pojavljajo; poudarja, da mora biti ta proces popolnoma pregleden;

| 22. | poudarja, da bi morala okrepitev številnih politik in določitev novih pristojnosti na ravni EU po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe logično pomeniti dodatno finančno sposobnost EU, česar v letu 2011, prvem letu po začetku veljavnosti, skoraj ni bilo zaslediti; spominja Svet in Komisijo na politično izjavo, priloženo proračunu za leto 2011, v kateri se Komisija obvezuje, da bo preučila načine za okrepitev prednostih področij Lizbonske pogodbe in natančno ocenila potrebe pri pripravi predloga proračuna za leto 2012; pričakuje, da bo Komisija sledila zgledu in na primer predlagala, da se uspešni pilotni projekti ali pripravljalni ukrepi, povezani z Lizbonsko pogodbo, preoblikujejo v večletne programe; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da bi morala okrepitev številnih politik in določitev novih pristojnosti na ravni EU po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe logično pomeniti dodatno finančno sposobnost EU, česar v letu 2011, prvem letu po začetku veljavnosti, skoraj ni bilo zaslediti; spominja Svet in Komisijo na politično izjavo, priloženo proračunu za leto 2011, v kateri se Komisija obvezuje, da bo preučila načine za okrepitev prednostih področij Lizbonske pogodbe in natančno ocenila potrebe pri pripravi predloga proračuna za leto 2012; pričakuje, da bo Komisija sledila zgledu in na primer predlagala, da se uspešni pilotni projekti ali pripravljalni ukrepi, povezani z Lizbonsko pogodbo, preoblikujejo v večletne programe;

| 23. | meni, da je pristop Komisije k določanju subvencij iz proračuna EU, namenjenih decentraliziranim agencijam EU, zanesljiv in da zagotavlja prave spodbude; poudarja, da je agencijam EU dodeljen proračun, ki še zdaleč ni omejen zgolj na upravne odhodke, temveč prispeva k izpolnjevanju ciljev Evropa 2020 in splošnih ciljev EU, kot so jih opredelili zakonodajni organi; potrjuje potrebo po pozorni preučitvi zahtev za nova delovna mesta, povezanih z na novo dodeljenimi nalogami; vendar poudarja, da je pomembno agencijam, ki so dobile dodatne naloge, zagotoviti ustrezna finančna sredstva, da ne bi ovirali njihovega delovanja; zahteva, da se v zvezi z zaposlovanjem strokovnega znanstvenega osebja z delovnimi izkušnjami uporabi poseben pristop, zlasti kadar se ta delovna mesta financirajo izključno s honorarji, zaradi česar ne vplivajo na proračun EU; podpira delo, ki ga je na področju prihodnosti agencij opravila medinstitucionalna delovna skupina, vzpostavljena v začetku leta 2009, in se veseli njenih zaključkov, zlasti v zvezi z zgoraj navedenimi točkami; |
| --- | --- |

23.

meni, da je pristop Komisije k določanju subvencij iz proračuna EU, namenjenih decentraliziranim agencijam EU, zanesljiv in da zagotavlja prave spodbude; poudarja, da je agencijam EU dodeljen proračun, ki še zdaleč ni omejen zgolj na upravne odhodke, temveč prispeva k izpolnjevanju ciljev Evropa 2020 in splošnih ciljev EU, kot so jih opredelili zakonodajni organi; potrjuje potrebo po pozorni preučitvi zahtev za nova delovna mesta, povezanih z na novo dodeljenimi nalogami; vendar poudarja, da je pomembno agencijam, ki so dobile dodatne naloge, zagotoviti ustrezna finančna sredstva, da ne bi ovirali njihovega delovanja; zahteva, da se v zvezi z zaposlovanjem strokovnega znanstvenega osebja z delovnimi izkušnjami uporabi poseben pristop, zlasti kadar se ta delovna mesta financirajo izključno s honorarji, zaradi česar ne vplivajo na proračun EU; podpira delo, ki ga je na področju prihodnosti agencij opravila medinstitucionalna delovna skupina, vzpostavljena v začetku leta 2009, in se veseli njenih zaključkov, zlasti v zvezi z zgoraj navedenimi točkami;

Raven plačil, neporavnane obveznosti in financiranje proračuna EU

| 24. | ugotavlja, da bo raven plačil za leto 2012 neposredna posledica pravnih in političnih obveznosti iz prejšnjih let; meni, da je povečanje v primerjavi z ravnjo proračuna za letu 2011 predvidljivo in v skladu s splošnim profilom plačil v programskem obdobju 2007-2013 (glej preglednice v prilogi); |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da bo raven plačil za leto 2012 neposredna posledica pravnih in političnih obveznosti iz prejšnjih let; meni, da je povečanje v primerjavi z ravnjo proračuna za letu 2011 predvidljivo in v skladu s splošnim profilom plačil v programskem obdobju 2007-2013 (glej preglednice v prilogi);

| 25. | poudarja, da je nujno treba obravnavati vprašanje naraščajoče stopnje neporavnanih obveznosti ob koncu leta 2010 (194 milijard EUR, glej preglednico v prilogi); obžaluje naravnanost Sveta pri vnaprejšnjem določanju ravni plačil ne da bi upošteval natančne ocene dejanskih potreb; poudarja, da je stopnja neporavnanih obveznosti posebej visoka v razdelku 1b: meni, da predlog Sveta, po katerem bi z zmanjšanjem proračunskih obveznosti EU znižali stopnjo neporavnanih obveznosti, ni trajna rešitev, saj bi škodila izpolnitvi predhodno dogovorjenih ciljev in prednostnih nalog EU; v zvezi s tem poudarja zavezanost Sveta do skupne izjave s Parlamentom o možnosti reševanja potreb po plačilih, ki bodo nastale med letom 2011 s spremembo proračuna; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je nujno treba obravnavati vprašanje naraščajoče stopnje neporavnanih obveznosti ob koncu leta 2010 (194 milijard EUR, glej preglednico v prilogi); obžaluje naravnanost Sveta pri vnaprejšnjem določanju ravni plačil ne da bi upošteval natančne ocene dejanskih potreb; poudarja, da je stopnja neporavnanih obveznosti posebej visoka v razdelku 1b: meni, da predlog Sveta, po katerem bi z zmanjšanjem proračunskih obveznosti EU znižali stopnjo neporavnanih obveznosti, ni trajna rešitev, saj bi škodila izpolnitvi predhodno dogovorjenih ciljev in prednostnih nalog EU; v zvezi s tem poudarja zavezanost Sveta do skupne izjave s Parlamentom o možnosti reševanja potreb po plačilih, ki bodo nastale med letom 2011 s spremembo proračuna;

| 26. | poudarja, da se pri izvajanju večletnih programov ni mogoče izogniti določeni stopnji neporavnanih obveznosti in da neporavnane obveznosti že po definiciji pomenijo, da je treba izvršiti ustrezna plačila; zato zahteva, da se ohrani urejeno razmerje med obveznostmi in plačili, v teku celotnega proračunskega postopka pa bo storil vse, kar je v njegovi moči, da bi zmanjšal razkorak med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da se pri izvajanju večletnih programov ni mogoče izogniti določeni stopnji neporavnanih obveznosti in da neporavnane obveznosti že po definiciji pomenijo, da je treba izvršiti ustrezna plačila; zato zahteva, da se ohrani urejeno razmerje med obveznostmi in plačili, v teku celotnega proračunskega postopka pa bo storil vse, kar je v njegovi moči, da bi zmanjšal razkorak med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil;

| 27. | se strinja s stališčem Sveta, da je treba spodbujati realno pripravo proračuna; poziva Komisijo, naj poskrbi za to, da bo njen predlog proračuna temeljil na tem načelu; ugotavlja pa, da izvajanje v preteklosti, ki se je zadnja leta sicer izboljšalo, v nekaterih primerih ni nujno zelo natančen pokazatelj potreb za leto 2012, saj bi se izvajanje nekaterih programov v letu 2012 lahko pospešilo, potrebe po plačilih pa temu ustrezno povečale; podpira zahtevo Sveta, da morajo države članice posredovati natančnejše napovedi o izvajanju, s čimer bi se izognili predvsem prenizki stopnji izvajanja, in meni, da morajo večino prizadevanj v zvezi s tem prevzeti države članice same, saj se raven v predlogu proračuna Komisije določa predvsem na podlagi njihovih napovedi (zlasti v razdelku 2) in izvedbenih zmogljivosti; opozarja, da države članice skupaj s Komisijo upravljajo več kot 80 % sredstev EU; spominja države članice na njihovo zakonsko odgovornost opredeljevanja in izvajanja finančnih pravil, ki veljajo za prejemnike sredstev EU; |
| --- | --- |

27.

se strinja s stališčem Sveta, da je treba spodbujati realno pripravo proračuna; poziva Komisijo, naj poskrbi za to, da bo njen predlog proračuna temeljil na tem načelu; ugotavlja pa, da izvajanje v preteklosti, ki se je zadnja leta sicer izboljšalo, v nekaterih primerih ni nujno zelo natančen pokazatelj potreb za leto 2012, saj bi se izvajanje nekaterih programov v letu 2012 lahko pospešilo, potrebe po plačilih pa temu ustrezno povečale; podpira zahtevo Sveta, da morajo države članice posredovati natančnejše napovedi o izvajanju, s čimer bi se izognili predvsem prenizki stopnji izvajanja, in meni, da morajo večino prizadevanj v zvezi s tem prevzeti države članice same, saj se raven v predlogu proračuna Komisije določa predvsem na podlagi njihovih napovedi (zlasti v razdelku 2) in izvedbenih zmogljivosti; opozarja, da države članice skupaj s Komisijo upravljajo več kot 80 % sredstev EU; spominja države članice na njihovo zakonsko odgovornost opredeljevanja in izvajanja finančnih pravil, ki veljajo za prejemnike sredstev EU;

| 28. | opozarja, da je varstvo finančnih interesov od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe tudi v pristojnosti držav članic; opozarja na ugotovitev Računskega sodišča, da v nekaterih državah članicah sistemi upravljanja in nadzora niso popolnoma učinkoviti; poleg tega spominja, da napačno porabljena strukturna sredstva v višini več milijard evrov še niso bila izterjana; ugotavlja, da tekoče letno poročilo GD REGIO ne more potrditi zakonitosti in pravilnosti izdatkov držav članic, ker nekatere države članice niso izpolnile svoje obveznosti pravočasne predložitve poročila; poudarja, da bo Parlament glede na to, da države članice v proračun EU ne prispevajo dovolj sredstev, morda primoran med projekti EU opredeliti negativne prednostne naloge in posledično skrčiti proračun zanje; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da je varstvo finančnih interesov od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe tudi v pristojnosti držav članic; opozarja na ugotovitev Računskega sodišča, da v nekaterih državah članicah sistemi upravljanja in nadzora niso popolnoma učinkoviti; poleg tega spominja, da napačno porabljena strukturna sredstva v višini več milijard evrov še niso bila izterjana; ugotavlja, da tekoče letno poročilo GD REGIO ne more potrditi zakonitosti in pravilnosti izdatkov držav članic, ker nekatere države članice niso izpolnile svoje obveznosti pravočasne predložitve poročila; poudarja, da bo Parlament glede na to, da države članice v proračun EU ne prispevajo dovolj sredstev, morda primoran med projekti EU opredeliti negativne prednostne naloge in posledično skrčiti proračun zanje;

| 29. | se zaveda, da raven plačil, ki se dokončno izvršijo vsako leto, včasih zajema precejšen presežek v primerjavi z ravnjo plačil, ki je bila sprva dogovorjena s proračunskim organom, kar pomeni, da se prispevki držav članic v proračun EU zato zmanjšajo, njihov fiskalni položaj pa izboljša; meni, da skrbi Sveta glede ravni in trenutka tega vračila nimajo zveze z obravnavo občutljivega in perečega političnega vprašanja o financiranju proračuna EU; nasprotno meni, da bi bilo treba neporabljena plačila iz leta „n“ prenesti v naslednje proračunsko leto („n+1“), namesto da bi jih odšteli od izračuna nacionalnih prispevkov držav članic; zato odločno poziva Komisijo, naj pripravi ambiciozne predloge za zagotovitev novih in resničnih lastnih virov, da bi EU v celoti imela na voljo dejanske in neodvisne finančne vire; poleg tega vztraja, da bi morala vsa nova lastna sredstva temeljiti na celostni oceni učinka in biti namenjena razvoju načinov, ki bi okrepili konkurenčnost in gospodarsko rast EU; poziva Svet h konstruktivnemu sodelovanju v razpravi o poštenih in novih lastnih sredstvih za EU; |
| --- | --- |

29.

se zaveda, da raven plačil, ki se dokončno izvršijo vsako leto, včasih zajema precejšen presežek v primerjavi z ravnjo plačil, ki je bila sprva dogovorjena s proračunskim organom, kar pomeni, da se prispevki držav članic v proračun EU zato zmanjšajo, njihov fiskalni položaj pa izboljša; meni, da skrbi Sveta glede ravni in trenutka tega vračila nimajo zveze z obravnavo občutljivega in perečega političnega vprašanja o financiranju proračuna EU; nasprotno meni, da bi bilo treba neporabljena plačila iz leta „n“ prenesti v naslednje proračunsko leto („n+1“), namesto da bi jih odšteli od izračuna nacionalnih prispevkov držav članic; zato odločno poziva Komisijo, naj pripravi ambiciozne predloge za zagotovitev novih in resničnih lastnih virov, da bi EU v celoti imela na voljo dejanske in neodvisne finančne vire; poleg tega vztraja, da bi morala vsa nova lastna sredstva temeljiti na celostni oceni učinka in biti namenjena razvoju načinov, ki bi okrepili konkurenčnost in gospodarsko rast EU; poziva Svet h konstruktivnemu sodelovanju v razpravi o poštenih in novih lastnih sredstvih za EU;

Upravni odhodki v oddelku III proračuna EU

| 30. | ustrezno upošteva pismo z dne 3. februarja 2011, v katerem je komisar za finančno programiranje in proračun potrdil zavezo Komisije, da ne bo povečala števila delovnih mest, ter sporočil njena prizadevanja za omejitev nominalnega povišanja (v primerjavi z letom 2011) proračunskih sredstev za upravo v razdelku 5; zaveda pa se, da se pristojnosti EU povečujejo, zato tega trenda dolgoročno ne bo mogoče ohraniti ter bi utegnil škodljivo vplivati na hitro in učinkovito izvajanje ukrepov EU; |
| --- | --- |

30.

ustrezno upošteva pismo z dne 3. februarja 2011, v katerem je komisar za finančno programiranje in proračun potrdil zavezo Komisije, da ne bo povečala števila delovnih mest, ter sporočil njena prizadevanja za omejitev nominalnega povišanja (v primerjavi z letom 2011) proračunskih sredstev za upravo v razdelku 5; zaveda pa se, da se pristojnosti EU povečujejo, zato tega trenda dolgoročno ne bo mogoče ohraniti ter bi utegnil škodljivo vplivati na hitro in učinkovito izvajanje ukrepov EU;

| 31. | poziva Komisijo, naj preuči dolgoročen vpliv politike najemanja zunanjih izvajalcev in zaposlovanja vedno večjega števila pogodbenih uslužbencev na kakovost in neodvisnost evropske javne službe; poudarja, da s tem sicer zagotavlja prihranke na področju plač in pokojnin, a ustvarja stanje, v katerem vedno več uslužbencev, zaposlenih pri Komisiji, ni vključenih v kadrovski načrt; opozarja, da so stopnje pokojnin in plač določene s pravno zavezujočimi sporazumi, ki se jih mora Komisija v celoti držati; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj preuči dolgoročen vpliv politike najemanja zunanjih izvajalcev in zaposlovanja vedno večjega števila pogodbenih uslužbencev na kakovost in neodvisnost evropske javne službe; poudarja, da s tem sicer zagotavlja prihranke na področju plač in pokojnin, a ustvarja stanje, v katerem vedno več uslužbencev, zaposlenih pri Komisiji, ni vključenih v kadrovski načrt; opozarja, da so stopnje pokojnin in plač določene s pravno zavezujočimi sporazumi, ki se jih mora Komisija v celoti držati;

| 32. | poudarja, da v primeru večletnih programov skupna finančna sredstva za večletne programe ob odhodkih za poslovanje vključujejo tudi nekatere posebne upravne odhodke (tudi odhodke izvajalskih agencij); poudarja, da bi horizontalno zmanjševanje teh proračunskih vrstic, s katerim želi Svet običajno zmanjšati upravne odhodke, neizogibno privedlo do spremembe skupnih dogovorjenih proračunskih sredstev za te programe, prav tako pa bi utegnilo vplivati na hitrost in kakovost njihovega izvajanja; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da v primeru večletnih programov skupna finančna sredstva za večletne programe ob odhodkih za poslovanje vključujejo tudi nekatere posebne upravne odhodke (tudi odhodke izvajalskih agencij); poudarja, da bi horizontalno zmanjševanje teh proračunskih vrstic, s katerim želi Svet običajno zmanjšati upravne odhodke, neizogibno privedlo do spremembe skupnih dogovorjenih proračunskih sredstev za te programe, prav tako pa bi utegnilo vplivati na hitrost in kakovost njihovega izvajanja;

*

* *

| 33. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu in Računskemu sodišču. |
| --- | --- |

33.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu in Računskemu sodišču.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0068.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0481.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0376.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0224.

---

Četrtek, 24. marec 2011PRILOGA

Image

Image

Image

---

| 17.8.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 247/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 247/20

---

Četrtek, 24. marec 2011Razmere na Japonskem, vključno s preplahom zaradi jedrskih elektrarn

P7_TA(2011)0118

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o razmerah na Japonskem, zlasti o stanju pripravljenosti v jedrskih elektrarnah

2012/C 247 E/06

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker sta Japonsko in pacifiško regijo 11. marca 2011 prizadela uničujoč potres in cunami ter povzročila več tisoč smrtnih žrtev in pogrešanih, pa tudi veliko materialno škodo, |
| --- | --- |

A.

ker sta Japonsko in pacifiško regijo 11. marca 2011 prizadela uničujoč potres in cunami ter povzročila več tisoč smrtnih žrtev in pogrešanih, pa tudi veliko materialno škodo,

| B. | ker je ta katastrofa povzročila izredno resno jedrsko nesrečo v jedrski elektrarni Fukušima, ki predstavlja novo grožnjo, |
| --- | --- |

B.

ker je ta katastrofa povzročila izredno resno jedrsko nesrečo v jedrski elektrarni Fukušima, ki predstavlja novo grožnjo,

| C. | ker je japonski predsednik vlade Naoto Kan podal izjavo, v kateri je dejal, da je njegova država v najhujši krizi zadnjih 65 let od druge svetovne vojne dalje, |
| --- | --- |

C.

ker je japonski predsednik vlade Naoto Kan podal izjavo, v kateri je dejal, da je njegova država v najhujši krizi zadnjih 65 let od druge svetovne vojne dalje,

| 1. | izraža popolno solidarnost japonskemu narodu in njegovi vladi ter iskreno sožalje žrtvam te trojne katastrofe, katere človeške žrtve in materialna škoda še niso v celoti ocenjene; pozdravlja zavzetost, pogum ter odločnost japonskega naroda in oblasti ob tej katastrofi; |
| --- | --- |

1.

izraža popolno solidarnost japonskemu narodu in njegovi vladi ter iskreno sožalje žrtvam te trojne katastrofe, katere človeške žrtve in materialna škoda še niso v celoti ocenjene; pozdravlja zavzetost, pogum ter odločnost japonskega naroda in oblasti ob tej katastrofi;

| 2. | zahteva, naj Unija in države članice Japonski in prizadetim regijam prednostno zagotovijo vso potrebno humanitarno, tehnično ter finančno pomoč in podporo; izraža zadovoljstvo, ker je Unija nemudoma sprožila mehanizem civilne zaščite za koordinacijo nujne pomoči; |
| --- | --- |

2.

zahteva, naj Unija in države članice Japonski in prizadetim regijam prednostno zagotovijo vso potrebno humanitarno, tehnično ter finančno pomoč in podporo; izraža zadovoljstvo, ker je Unija nemudoma sprožila mehanizem civilne zaščite za koordinacijo nujne pomoči;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in japonskim oblastem. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in japonskim oblastem.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Četrtek, 24. marec 2011

| 17.8.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 247/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 247/21

---

Četrtek, 24. marec 2011Izvrševanje pravic Parlamenta pred Sodiščem (razlaga člena 128 Poslovnika)

P7_TA(2011)0119

Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o izvrševanju pravic Parlamenta pred Sodiščem (razlaga člena 128 Poslovnika Evropskega parlamenta)

2012/C 247 E/07

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za ustavne zadeve z dne 22. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za ustavne zadeve z dne 22. marca 2011,

| — | ob upoštevanju člena 211 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 211 Poslovnika,

| 1. | sklene, da se členu 128 Poslovnika doda sledeča razlaga:
  „Člen 90(6) določa poseben postopek za sklep Parlamenta v zvezi z izvajanjem pravice, da v skladu s členom 218(11) Pogodbe o delovanju Evropske unije zaprosi za mnenje Sodišča glede združljivosti mednarodnega sporazuma s Pogodbama. Ta določba je ‚lex specialis‘, ki prevlada nad splošnim pravilom iz člena 128.
  Kadar gre za izvrševanje pravic Parlamenta pred Sodiščem Evropske unije in zadevni akt ni zajet s členom 123, se po analogiji uporabi postopek iz tega člena.“ |
| --- | --- |

1.

sklene, da se členu 128 Poslovnika doda sledeča razlaga:

„Člen 90(6) določa poseben postopek za sklep Parlamenta v zvezi z izvajanjem pravice, da v skladu s členom 218(11) Pogodbe o delovanju Evropske unije zaprosi za mnenje Sodišča glede združljivosti mednarodnega sporazuma s Pogodbama. Ta določba je ‚lex specialis‘, ki prevlada nad splošnim pravilom iz člena 128.

Kadar gre za izvrševanje pravic Parlamenta pred Sodiščem Evropske unije in zadevni akt ni zajet s členom 123, se po analogiji uporabi postopek iz tega člena.“

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu, Komisiji in Sodišču Evropske unije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu, Komisiji in Sodišču Evropske unije.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Sreda, 23. marec 2011

| 17.8.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 247/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 247/22

---

Sreda, 23. marec 2011Sprememba Pogodbe o delovanju Evropske unije glede mehanizma za stabilnost za države članice, katerih valuta je euro *

P7_TA(2011)0103

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. marca 2011 o osnutku sklepa Evropskega sveta o spremembi člena 136 Pogodbe o delovanju Evropske unije glede mehanizma za stabilnost za države članice, katerih valuta je euro (00033/2010 – C7-0014/2011 – 2010/0821(NLE))

2012/C 247 E/08

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 48(6) in člena 48(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48(6) in člena 48(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju končnega poročila projektne skupine Evropskega sveta o krepitvi gospodarskega upravljanja v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila projektne skupine Evropskega sveta o krepitvi gospodarskega upravljanja v EU,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Evropskega sveta o spremembi člena 136 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki je bil 16. decembra 2010 predložen Evropskemu svetu (00033/2010 – C7-0014/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Evropskega sveta o spremembi člena 136 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki je bil 16. decembra 2010 predložen Evropskemu svetu (00033/2010 – C7-0014/2011),

| — | ob upoštevanju pisem predsednikov Evropskega sveta in Euroskupine ter komisarja, odgovornega za monetarne zadeve, priloženih k tej resoluciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisem predsednikov Evropskega sveta in Euroskupine ter komisarja, odgovornega za monetarne zadeve, priloženih k tej resoluciji,

| — | ob upoštevanju člena 74b Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 74b Poslovnika,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za proračun z dne 18. februarja 2011 Odboru za ustavne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za proračun z dne 18. februarja 2011 Odboru za ustavne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0052/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0052/2011),

| A. | ker člen 3(4) PEU določa: „Unija vzpostavi ekonomsko in monetarno unijo, katere valuta je euro“, |
| --- | --- |

A.

ker člen 3(4) PEU določa: „Unija vzpostavi ekonomsko in monetarno unijo, katere valuta je euro“,

| B. | ker Združeno kraljestvo ni prevzelo skupne valute, |
| --- | --- |

B.

ker Združeno kraljestvo ni prevzelo skupne valute,

| C. | ker je v skladu s členom 3(1) PDEU „monetarna politika držav članic, katerih valuta je euro“ v izključni pristojnosti Unije, |
| --- | --- |

C.

ker je v skladu s členom 3(1) PDEU „monetarna politika držav članic, katerih valuta je euro“ v izključni pristojnosti Unije,

| D. | ker člen 5(1) PDEU določa: „Države članice usklajujejo svoje ekonomske politike znotraj Unije“, posebne določbe pa se uporabljajo za države članice, katerih valuta je euro, |
| --- | --- |

D.

ker člen 5(1) PDEU določa: „Države članice usklajujejo svoje ekonomske politike znotraj Unije“, posebne določbe pa se uporabljajo za države članice, katerih valuta je euro,

| E. | ker bi lahko osnutek sklepa Evropskega sveta, če bo sprejet, pripeljal do vzpostavitve mehanizma, ki bo popolnoma zunaj sfere Unije in kjer institucije Unije ne bodo imele nobene vloge, |
| --- | --- |

E.

ker bi lahko osnutek sklepa Evropskega sveta, če bo sprejet, pripeljal do vzpostavitve mehanizma, ki bo popolnoma zunaj sfere Unije in kjer institucije Unije ne bodo imele nobene vloge,

| F. | ker bi bilo treba v celoti zagotoviti in stalno jamčiti sodelovanje institucij Unije v evropskem mehanizmu za stabilnost in ker bi bilo treba vzpostaviti povezavo za morebiten poseg proračuna Unije v sistem jamstva, |
| --- | --- |

F.

ker bi bilo treba v celoti zagotoviti in stalno jamčiti sodelovanje institucij Unije v evropskem mehanizmu za stabilnost in ker bi bilo treba vzpostaviti povezavo za morebiten poseg proračuna Unije v sistem jamstva,

| G. | ker bi bilo treba preučiti vse možnosti, da se evropski mehanizem za stabilnost polno vključi v institucionalni okvir Unije in se vanj vključijo države, ki imajo drugo valuto kot euro; ker to lahko pomeni uporabo člena 20 PEU o okrepljenem sodelovanju, če je to primerno za skladnost ekonomske politike Unije, |
| --- | --- |

G.

ker bi bilo treba preučiti vse možnosti, da se evropski mehanizem za stabilnost polno vključi v institucionalni okvir Unije in se vanj vključijo države, ki imajo drugo valuto kot euro; ker to lahko pomeni uporabo člena 20 PEU o okrepljenem sodelovanju, če je to primerno za skladnost ekonomske politike Unije,

| H. | ker je priporočljivo, da bi Komisija predlagala pravila za delovanje evropskega mehanizma za stabilnost, ki bi vsebovala ustrezne določbe o reviziji, odgovornosti in preglednosti, |
| --- | --- |

H.

ker je priporočljivo, da bi Komisija predlagala pravila za delovanje evropskega mehanizma za stabilnost, ki bi vsebovala ustrezne določbe o reviziji, odgovornosti in preglednosti,

| I. | ker bi evropski mehanizem za stabilnost morali spremljati krepitev preventivnega in korektivnega dela pakta stabilnosti in rasti ter ukrepi v zvezi s srednje- in dolgoročno konkurenčnostjo in z reševanjem makroekonomskih neravnovesij med državami članicami, |
| --- | --- |

I.

ker bi evropski mehanizem za stabilnost morali spremljati krepitev preventivnega in korektivnega dela pakta stabilnosti in rasti ter ukrepi v zvezi s srednje- in dolgoročno konkurenčnostjo in z reševanjem makroekonomskih neravnovesij med državami članicami,

| J. | ker bi morala Unija kot dopolnilo k mehanizmu za stabilnost spodbujati konsolidacijo trga euroobveznic, |
| --- | --- |

J.

ker bi morala Unija kot dopolnilo k mehanizmu za stabilnost spodbujati konsolidacijo trga euroobveznic,

| K. | ker bi morala Komisija pripraviti predloge za zakonodajo in po potrebi spremembo Pogodbe, da bi se srednjeročno oblikoval sistem gospodarskega upravljanja za Unijo, zlasti pa za euroobmočje, kar bi povečalo kohezijo in konkurenčnost gospodarstva in stabiliziralo finančni sistem, |
| --- | --- |

K.

ker bi morala Komisija pripraviti predloge za zakonodajo in po potrebi spremembo Pogodbe, da bi se srednjeročno oblikoval sistem gospodarskega upravljanja za Unijo, zlasti pa za euroobmočje, kar bi povečalo kohezijo in konkurenčnost gospodarstva in stabiliziralo finančni sistem,

| L. | ker člen 48(6) PEU Evropskemu svetu omogoča, da po posvetovanju s Parlamentom sprejme sklep, s katerim bodo spremenjene določbe tretjega dela PDEU ali njihov del, ne da bi to vplivalo na ravnovesje pristojnosti med Unijo in državami članicami, |
| --- | --- |

L.

ker člen 48(6) PEU Evropskemu svetu omogoča, da po posvetovanju s Parlamentom sprejme sklep, s katerim bodo spremenjene določbe tretjega dela PDEU ali njihov del, ne da bi to vplivalo na ravnovesje pristojnosti med Unijo in državami članicami,

| M. | ker bi bilo treba za vsako povečanje ali zmanjšanje pristojnosti Unije sprožiti redni postopek za spremembo pogodb, |
| --- | --- |

M.

ker bi bilo treba za vsako povečanje ali zmanjšanje pristojnosti Unije sprožiti redni postopek za spremembo pogodb,

| N. | ker bi bilo treba vsako nadaljnjo spremembo PDEU izpeljati z rednim postopkom spremembe, |
| --- | --- |

N.

ker bi bilo treba vsako nadaljnjo spremembo PDEU izpeljati z rednim postopkom spremembe,

| O. | ker predlagani sklep lahko začne veljati, ko ga države članice potrdijo v skladu s svojimi ustavnimi pravili, |
| --- | --- |

O.

ker predlagani sklep lahko začne veljati, ko ga države članice potrdijo v skladu s svojimi ustavnimi pravili,

| 1. | poudarja, da je monetarna politika držav članic, katerih valuta je euro, v izključni pristojnosti Unije, od Maastrichtske pogodbe dalje pa tudi politika Skupnosti; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je monetarna politika držav članic, katerih valuta je euro, v izključni pristojnosti Unije, od Maastrichtske pogodbe dalje pa tudi politika Skupnosti;

| 2. | poudarja pomen eura za evropski politični in gospodarski projekt ter poudarja pomen obveze, ki so jo vse države članice prevzele za stabilnost euroobmočja, opozarja pa tudi na odgovornost in solidarnost, ki so ju pokazale; |
| --- | --- |

2.

poudarja pomen eura za evropski politični in gospodarski projekt ter poudarja pomen obveze, ki so jo vse države članice prevzele za stabilnost euroobmočja, opozarja pa tudi na odgovornost in solidarnost, ki so ju pokazale;

| 3. | poudarja, da je evropski mehanizem za stabilnost sestavni del globalnega svežnja ukrepov za opredelitev novega okvira, okrepitev proračunske discipline in uskladitev gospodarskih in finančnih politik držav članic, ki bi moral obsegati spodbujanje skupnega odgovora Evropske unije na izzive rasti, s čimer bi hkrati rešili gospodarska in družbena neravnovesja in izboljšali konkurenčnost; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je evropski mehanizem za stabilnost sestavni del globalnega svežnja ukrepov za opredelitev novega okvira, okrepitev proračunske discipline in uskladitev gospodarskih in finančnih politik držav članic, ki bi moral obsegati spodbujanje skupnega odgovora Evropske unije na izzive rasti, s čimer bi hkrati rešili gospodarska in družbena neravnovesja in izboljšali konkurenčnost;

| 4. | ugotavlja, da Svet ni izkoristil vsej možnosti, ki jih ponujajo Pogodbe, da bi popolnoma uveljavil pakt stabilnosti in rasti in izboljšal gospodarsko usklajenost na ravni Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da Svet ni izkoristil vsej možnosti, ki jih ponujajo Pogodbe, da bi popolnoma uveljavil pakt stabilnosti in rasti in izboljšal gospodarsko usklajenost na ravni Evropske unije;

| 5. | meni, da je bistveno, da se presežejo začasni ukrepi za stabilizacijo euroobmočja, in da bi morala Unija okrepiti svoje gospodarsko upravljanje, vključno s politikami in instrumenti za spodbujanje trajnostne rasti v državah članicah; meni, da so krepitev pakta stabilnosti in rasti, evropski semester, strategija EU 2020 in sprememba člena 136 PDEU o evropskem mehanizmu za stabilnost le prvi korak v tej smeri; |
| --- | --- |

5.

meni, da je bistveno, da se presežejo začasni ukrepi za stabilizacijo euroobmočja, in da bi morala Unija okrepiti svoje gospodarsko upravljanje, vključno s politikami in instrumenti za spodbujanje trajnostne rasti v državah članicah; meni, da so krepitev pakta stabilnosti in rasti, evropski semester, strategija EU 2020 in sprememba člena 136 PDEU o evropskem mehanizmu za stabilnost le prvi korak v tej smeri;

| 6. | poudarja, da evropski mehanizem za stabilnost in strogi pogoji, ki jih obsega, vključujejo vse države članice, katerih valuta je euro, tudi male države, katerih gospodarstvo se mogoče ne zdi tako zelo „nujno potrebno“ za ohranjanje euroobmočja kot celote; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da evropski mehanizem za stabilnost in strogi pogoji, ki jih obsega, vključujejo vse države članice, katerih valuta je euro, tudi male države, katerih gospodarstvo se mogoče ne zdi tako zelo „nujno potrebno“ za ohranjanje euroobmočja kot celote;

| 7. | opozarja, da namera o vzpostavitvi trajnega mehanizma za stabilnost izven institucionalnega okvira EU lahko ogrozi celovitost sistema, ki temelji na Pogodbah; meni, da mora biti Komisija članica upravnega odbora tega mehanizma, ne le opazovalka; meni tudi, da bi morala biti v tem kontekstu Komisija upravičena do sprejemanja ustreznih pobud za doseganje – ob privolitvi držav članic, ki jih to zadeva – ciljev evropskega mehanizma za stabilnost; poudarja, da morajo države članice v vsakem primeru spoštovati pravo Unije in posebne pravice institucij, ki so tam določene; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da namera o vzpostavitvi trajnega mehanizma za stabilnost izven institucionalnega okvira EU lahko ogrozi celovitost sistema, ki temelji na Pogodbah; meni, da mora biti Komisija članica upravnega odbora tega mehanizma, ne le opazovalka; meni tudi, da bi morala biti v tem kontekstu Komisija upravičena do sprejemanja ustreznih pobud za doseganje – ob privolitvi držav članic, ki jih to zadeva – ciljev evropskega mehanizma za stabilnost; poudarja, da morajo države članice v vsakem primeru spoštovati pravo Unije in posebne pravice institucij, ki so tam določene;

| 8. | poudarja, da mora vzpostavitev in delovanje stalnega mehanizma za stabilnost v celoti upoštevati temeljna načela demokratičnega odločanja, kot so preglednost, parlamentarni nadzor in demokratična odgovornost; poudarja, da bi morale v evropskem mehanizmu za stabilnost tesno sodelovati institucije in organi Unije, ki so pristojni za monetarna vprašanja – Evropska komisija, Evropska centralna banka (ECB) in Evropska investicijska banka; poudarja, da mehanizem ne sme privesti do novega modela evropskega upravljanja, ki ne bo ustrezal doseženim demokratičnim standardom v Uniji; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da mora vzpostavitev in delovanje stalnega mehanizma za stabilnost v celoti upoštevati temeljna načela demokratičnega odločanja, kot so preglednost, parlamentarni nadzor in demokratična odgovornost; poudarja, da bi morale v evropskem mehanizmu za stabilnost tesno sodelovati institucije in organi Unije, ki so pristojni za monetarna vprašanja – Evropska komisija, Evropska centralna banka (ECB) in Evropska investicijska banka; poudarja, da mehanizem ne sme privesti do novega modela evropskega upravljanja, ki ne bo ustrezal doseženim demokratičnim standardom v Uniji;

| 9. | obžaluje, da Evropski svet pri vzpostavitvi stalnega mehanizma za stabilnost ni raziskal vseh možnosti iz Pogodb; zlasti meni, da bi bilo v okviru sedanjih pristojnosti Unije v zvezi z ekonomsko in monetarno unijo (člen 3(4) PEU) in monetarno politiko držav članic, katerih valuta je euro (člen 3(1)(c) PDEU), primerno uporabiti pristojnosti, ki jih ima Svet po členu 136 PDEU, oziroma uporabiti člen 352 PDEU v povezavi s členoma 133 in 136 PDEU; |
| --- | --- |

9.

obžaluje, da Evropski svet pri vzpostavitvi stalnega mehanizma za stabilnost ni raziskal vseh možnosti iz Pogodb; zlasti meni, da bi bilo v okviru sedanjih pristojnosti Unije v zvezi z ekonomsko in monetarno unijo (člen 3(4) PEU) in monetarno politiko držav članic, katerih valuta je euro (člen 3(1)(c) PDEU), primerno uporabiti pristojnosti, ki jih ima Svet po členu 136 PDEU, oziroma uporabiti člen 352 PDEU v povezavi s členoma 133 in 136 PDEU;

| 10. | poziva Komisijo, naj poišče še druge mehanizme za zagotavljanje finančne stabilnosti in trajnostne in ustrezne gospodarske rasti v euroobmočju ter pripravi potrebne zakonodajne predloge; poudarja, da bi moral evropski mehanizem za stabilnost vključevati ukrepe, ki se uporabljajo za varovanje finančne, gospodarske in družbene stabilnosti pred tveganji, vključno z učinkovito regulacijo finančnih trgov, revizijo pakta stabilnosti in rasti, boljšim gospodarskim usklajevanjem, uvedbo instrumentov za manjša makroekonomska neravnovesja v euroobmočju in ukrepi, usmerjenimi v ekološko obnovo; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj poišče še druge mehanizme za zagotavljanje finančne stabilnosti in trajnostne in ustrezne gospodarske rasti v euroobmočju ter pripravi potrebne zakonodajne predloge; poudarja, da bi moral evropski mehanizem za stabilnost vključevati ukrepe, ki se uporabljajo za varovanje finančne, gospodarske in družbene stabilnosti pred tveganji, vključno z učinkovito regulacijo finančnih trgov, revizijo pakta stabilnosti in rasti, boljšim gospodarskim usklajevanjem, uvedbo instrumentov za manjša makroekonomska neravnovesja v euroobmočju in ukrepi, usmerjenimi v ekološko obnovo;

| 11. | meni tudi, da bi bilo treba vzpostavitev in delovanje stalnega mehanizma za stabilnost približati okviru Evropske unije, tudi po analogiji z uporabo institucionalnega mehanizma za okrepljeno sodelovanje kot sredstvom za vključevanje institucij Unije na vseh stopnjah in za spodbujanje k sodelovanju v evropskem mehanizmu za stabilnost tistih držav članic, ki za valuto še nimajo eura; |
| --- | --- |

11.

meni tudi, da bi bilo treba vzpostavitev in delovanje stalnega mehanizma za stabilnost približati okviru Evropske unije, tudi po analogiji z uporabo institucionalnega mehanizma za okrepljeno sodelovanje kot sredstvom za vključevanje institucij Unije na vseh stopnjah in za spodbujanje k sodelovanju v evropskem mehanizmu za stabilnost tistih držav članic, ki za valuto še nimajo eura;

| 12. | ugotavlja, da so predsedniki držav in vlad euroobmočja ob upoštevanju razprav v Parlamentu na svojem srečanju, ki je potekalo v okviru pakta za euro 11. marca 2011, sklenili, da bi Komisija morala imeti pomembno osrednjo vlogo pri nadzorovanju izvrševanja obveznosti, zlasti da se zagotovi, da so ukrepi skladni s predpisi EU in s sodelovanjem Parlamenta, ter da jih podpirajo; ugotavlja, da so pri preučevanju splošnih značilnosti evropskega mehanizma za stabilnost sklenili, da bo pomoč državam članicam, katerih valuta je euro, temeljila na strogem programu gospodarskega in fiskalnega prilagajanja in nepopustljivi analizi vzdržnosti zadolževanja, ki bi jo izpeljala Komisija in Mednarodni denarni sklad (MDS) v povezavi z ECB; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da so predsedniki držav in vlad euroobmočja ob upoštevanju razprav v Parlamentu na svojem srečanju, ki je potekalo v okviru pakta za euro 11. marca 2011, sklenili, da bi Komisija morala imeti pomembno osrednjo vlogo pri nadzorovanju izvrševanja obveznosti, zlasti da se zagotovi, da so ukrepi skladni s predpisi EU in s sodelovanjem Parlamenta, ter da jih podpirajo; ugotavlja, da so pri preučevanju splošnih značilnosti evropskega mehanizma za stabilnost sklenili, da bo pomoč državam članicam, katerih valuta je euro, temeljila na strogem programu gospodarskega in fiskalnega prilagajanja in nepopustljivi analizi vzdržnosti zadolževanja, ki bi jo izpeljala Komisija in Mednarodni denarni sklad (MDS) v povezavi z ECB;

| 13. | je seznanjen s pozitivnimi znaki iz pisem predsednikov Evropskega sveta in Euroskupine ter komisarja, odgovornega za monetarne zadeve; ugotavlja, da:






  — | politični pogoji, ki bodo določeni v okviru programa povečanega nadzora ali makroekonomskega prilagajanja, bodo opredeljeni z uredbo, ki jo bo predlagala Komisija v skladu s členom 136 PDEU, da se zagotovi skladnost z okvirom EU za večstranski nadzor; |
| --- | --- | --- |

13.

je seznanjen s pozitivnimi znaki iz pisem predsednikov Evropskega sveta in Euroskupine ter komisarja, odgovornega za monetarne zadeve; ugotavlja, da:

—

politični pogoji, ki bodo določeni v okviru programa povečanega nadzora ali makroekonomskega prilagajanja, bodo opredeljeni z uredbo, ki jo bo predlagala Komisija v skladu s členom 136 PDEU, da se zagotovi skladnost z okvirom EU za večstranski nadzor;

| — | bo dostop do finančne pomoči v okviru evropskega mehanizma za stabilnost omogočen na podlagi stroge analize vzdržnosti javnega zadolževanja, ki jo bosta opravila Komisija in MDS v povezavi z ECB; naloženi bodo tudi strogi pogoji v okviru programa makroekonomskega prilagajanja, sorazmerno s tem, kako huda bodo neravnovesja zadevne države članice; |
| --- | --- |

—

bo dostop do finančne pomoči v okviru evropskega mehanizma za stabilnost omogočen na podlagi stroge analize vzdržnosti javnega zadolževanja, ki jo bosta opravila Komisija in MDS v povezavi z ECB; naloženi bodo tudi strogi pogoji v okviru programa makroekonomskega prilagajanja, sorazmerno s tem, kako huda bodo neravnovesja zadevne države članice;

| — | bo svet guvernerjev evropskega mehanizma za stabilnost na podlagi ocene finančnih potreb države članice prejemnice, ki jo bosta opravila Komisija in MDS v povezavi z ECB, pooblastil Komisijo, naj se skupaj z MDS in ob sodelovanju ECB z zadevno državo članico pogaja o programu makroekonomskega prilagajanja; |
| --- | --- |

—

bo svet guvernerjev evropskega mehanizma za stabilnost na podlagi ocene finančnih potreb države članice prejemnice, ki jo bosta opravila Komisija in MDS v povezavi z ECB, pooblastil Komisijo, naj se skupaj z MDS in ob sodelovanju ECB z zadevno državo članico pogaja o programu makroekonomskega prilagajanja;

| — | Komisija bo Svetu predlagala sklep, ki bo podprl makroekonomski program, ter bo, ko bo sklep sprejet, v imenu držav članic, katerih valuta je euro, podpisala memorandum o soglasju; |
| --- | --- |

—

Komisija bo Svetu predlagala sklep, ki bo podprl makroekonomski program, ter bo, ko bo sklep sprejet, v imenu držav članic, katerih valuta je euro, podpisala memorandum o soglasju;

| — | politični pogoji, ki bodo določeni v okviru programa povečanega nadzora ali makroekonomskega prilagajanja, bodo usklajeni z okvirom nadzora Evropske unije in bodo morali zagotavljati spoštovanje postopkov EU; |
| --- | --- |

—

politični pogoji, ki bodo določeni v okviru programa povečanega nadzora ali makroekonomskega prilagajanja, bodo usklajeni z okvirom nadzora Evropske unije in bodo morali zagotavljati spoštovanje postopkov EU;

| — | finančna pomoč bo nastopila na zahtevo države članice, zatem ko bo Komisija v povezavi z ECB ocenila morebitno tveganje za euroobmočje kot celoto; |
| --- | --- |

—

finančna pomoč bo nastopila na zahtevo države članice, zatem ko bo Komisija v povezavi z ECB ocenila morebitno tveganje za euroobmočje kot celoto;

| — | Komisija bo skupaj z MDS in v povezavi z ECB odgovorna za nadzorovanje spoštovanja političnih pogojev in bo poročala Svetu in svetu guvernerjev; |
| --- | --- |

—

Komisija bo skupaj z MDS in v povezavi z ECB odgovorna za nadzorovanje spoštovanja političnih pogojev in bo poročala Svetu in svetu guvernerjev;

| — | Svet bo na predlog Komisije in po razpravi v svetu guvernerjev sprejel sklep o izvrševanju nadzora po izvedbi programa; |
| --- | --- |

—

Svet bo na predlog Komisije in po razpravi v svetu guvernerjev sprejel sklep o izvrševanju nadzora po izvedbi programa;

| — | Svet in Komisija bosta redno obveščala Parlament o vzpostavitvi in delovanju evropskega mehanizma za stabilnost, ki bo tako lahko ustrezno nadzoroval njegove dejavnosti; |
| --- | --- |

—

Svet in Komisija bosta redno obveščala Parlament o vzpostavitvi in delovanju evropskega mehanizma za stabilnost, ki bo tako lahko ustrezno nadzoroval njegove dejavnosti;

| — | Sodišče Evropske unije bo v skladu s členom 273 PDEU pristojno za odločanje o vsakem sporu. |
| --- | --- |

—

Sodišče Evropske unije bo v skladu s členom 273 PDEU pristojno za odločanje o vsakem sporu.

| 14. | podpira osnutek sklepa Evropskega sveta, ne glede na svoj pridržek, da bi bilo bolje, če bi osnutek bil takšen, kakor je predlagan v Prilogi I k tej resoluciji; soglaša s stališčem, ki ga je izrazila ECB v svojem mnenju in ki podpira poseganje po metodi Unije, kar bi v ustreznem trenutku v prihodnosti omogočilo, da evropski mehanizem za stabilnost postane mehanizem Unije; poziva Evropski svet, naj zagotovi, da:






  — | se uredba v zvezi s političnimi pogoji sprejme po rednem zakonodajnem postopku Unije; |
| --- | --- | --- |

14.

podpira osnutek sklepa Evropskega sveta, ne glede na svoj pridržek, da bi bilo bolje, če bi osnutek bil takšen, kakor je predlagan v Prilogi I k tej resoluciji; soglaša s stališčem, ki ga je izrazila ECB v svojem mnenju in ki podpira poseganje po metodi Unije, kar bi v ustreznem trenutku v prihodnosti omogočilo, da evropski mehanizem za stabilnost postane mehanizem Unije; poziva Evropski svet, naj zagotovi, da:

—

se uredba v zvezi s političnimi pogoji sprejme po rednem zakonodajnem postopku Unije;

| — | bo vsaki državi članici, katere valuta je euro in ki prispeva v stalni mehanizem za stabilnost, omogočeno dostopanje do njega, ne glede na njeno velikost. |
| --- | --- |

—

bo vsaki državi članici, katere valuta je euro in ki prispeva v stalni mehanizem za stabilnost, omogočeno dostopanje do njega, ne glede na njeno velikost.

| 15. | poudarja, da bi moral prihodnji stalni mehanizem za stabilnost izkoristiti zmogljivosti institucij Unije, saj bi tako onemogočili vzpostavljanje dvojnih struktur, ki bi se izkazale kot škodljive za evropsko združevanje; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da bi moral prihodnji stalni mehanizem za stabilnost izkoristiti zmogljivosti institucij Unije, saj bi tako onemogočili vzpostavljanje dvojnih struktur, ki bi se izkazale kot škodljive za evropsko združevanje;

| 16. | se zavzema, da bi bili posojilni pogoji, ki bi se uporabljali za vračanje sredstev v stalni mehanizem za stabilnost, če bi bil ta aktiviran, podobni tistim, ki se uporabljajo za aranžma za odpravljanje težav v plačilni bilanci in makrofinančno pomoč, instrumente, ki jih uporablja Komisija, to je strogo točno vračanje brez preseganja stroškov izposoje; meni tudi, da bi morale biti obrestne mere, ki bi se uporabljale v stalnem mehanizmu za stabilnost, ponujene pod ugodnimi pogoji; |
| --- | --- |

16.

se zavzema, da bi bili posojilni pogoji, ki bi se uporabljali za vračanje sredstev v stalni mehanizem za stabilnost, če bi bil ta aktiviran, podobni tistim, ki se uporabljajo za aranžma za odpravljanje težav v plačilni bilanci in makrofinančno pomoč, instrumente, ki jih uporablja Komisija, to je strogo točno vračanje brez preseganja stroškov izposoje; meni tudi, da bi morale biti obrestne mere, ki bi se uporabljale v stalnem mehanizmu za stabilnost, ponujene pod ugodnimi pogoji;

| 17. | vztraja pri tem, da mora Parlament pregledovati, ali države članice spoštujejo gospodarske smernice Komisije in pogoje, ki jih nalaga evropski mehanizem za stabilnost, in poudarja, da morajo pri tem v skladu z njihovimi proračunskimi in nadzornimi pravicami na vseh stopnjah sodelovati nacionalni parlamenti, zlasti v kontekstu evropskega semestra, da se poveča preglednost, strinjanje in odgovornost za vsako sprejeto odločitev; |
| --- | --- |

17.

vztraja pri tem, da mora Parlament pregledovati, ali države članice spoštujejo gospodarske smernice Komisije in pogoje, ki jih nalaga evropski mehanizem za stabilnost, in poudarja, da morajo pri tem v skladu z njihovimi proračunskimi in nadzornimi pravicami na vseh stopnjah sodelovati nacionalni parlamenti, zlasti v kontekstu evropskega semestra, da se poveča preglednost, strinjanje in odgovornost za vsako sprejeto odločitev;

| 18. | podpira namero Komisije, da „zagotovi skladnost med prihodnjimi mehanizmi in gospodarskim upravljanjem Unije zlasti v euroobmočju, hkrati pa spoštuje pristojnosti, ki jo Uniji in njenim institucijam podeljuje Pogodba“; |
| --- | --- |

18.

podpira namero Komisije, da „zagotovi skladnost med prihodnjimi mehanizmi in gospodarskim upravljanjem Unije zlasti v euroobmočju, hkrati pa spoštuje pristojnosti, ki jo Uniji in njenim institucijam podeljuje Pogodba“;

| 19. | poudarja, da osnutek sklepa Evropskega sveta, kakor je spremenjen, ne bi povečal pristojnosti Unije, zato bi ostal v okviru poenostavljenega postopka za spremembo pogodb; nasprotno ugotavlja, da ta sklep ne more zmanjšati pristojnosti institucij Unije na področju ekonomske in monetarne politike ter monetarne politike držav članic, katerih valuta je euro, in v nobenem primeru ne more posegati v pravilno uporabo prava Unije, zlasti členov 122 in 143 PDEU, ter pravnega reda Unije; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da osnutek sklepa Evropskega sveta, kakor je spremenjen, ne bi povečal pristojnosti Unije, zato bi ostal v okviru poenostavljenega postopka za spremembo pogodb; nasprotno ugotavlja, da ta sklep ne more zmanjšati pristojnosti institucij Unije na področju ekonomske in monetarne politike ter monetarne politike držav članic, katerih valuta je euro, in v nobenem primeru ne more posegati v pravilno uporabo prava Unije, zlasti členov 122 in 143 PDEU, ter pravnega reda Unije;

| 20. | potrjuje, da je uporaba člena 48(6) PEU izjemen postopek in opozarja na pravico Parlamenta po členu 48(3) PEU, da skliče konvencijo za preoblikovanje institucij, postopkov in politik, ki sestavljajo gospodarsko upravljanje Unije; |
| --- | --- |

20.

potrjuje, da je uporaba člena 48(6) PEU izjemen postopek in opozarja na pravico Parlamenta po členu 48(3) PEU, da skliče konvencijo za preoblikovanje institucij, postopkov in politik, ki sestavljajo gospodarsko upravljanje Unije;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji in Evropski centralni banki kot mnenje Evropskega parlamenta v skladu z drugim pododstavkom člena 48(6) PEU. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji in Evropski centralni banki kot mnenje Evropskega parlamenta v skladu z drugim pododstavkom člena 48(6) PEU.

---

Sreda, 23. marec 2011PRILOGA I K RESOLUCIJI

Predlog spremembe k členu 1 osnutka sklepa Evropskega sveta

V
  členu 136(1) PDEU
  se dodajo naslednji
  pododstavki
  :

„
  Na priporočilo Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom
  lahko države članice, katerih valuta je euro, vzpostavijo mehanizem za stabilnost za zaščito finančne stabilnosti euroobmočja kot celote, ki se uporabi le v nujnih primerih. Odobritev kakršnekoli potrebne finančne pomoči v okviru mehanizma
  bo izpeljana na podlagi predloga Komisije in bo
  strogo pogojena
  v skladu z načeli in cilji Unije, kot to določata Pogodba o Evropski uniji in ta pogodba
  .

Načela in pravila za finančno pomoč v okviru mehanizma in nadzor nad njim se določijo z uredbo, ki se sprejme po rednem zakonodajnem postopku.
  “.

Člen 136(2) se spremeni:

Člen 136(2) se spremeni:

„
  2.
     
  Pri glasovanju o ukrepih iz točk (a) in (b) odstavka 1 lahko sodelujejo samo člani Sveta, ki predstavljajo države članice, katerih valuta je euro.

Kvalificirana večina teh članov se določi v skladu s členom 238(3)(a).

V zvezi z ukrepi iz tretjega pododstavka odstavka 1 lahko pri glasovanju sodelujejo samo člani Sveta, ki predstavljajo države članice, ki sodelujejo v mehanizmu.
  “.

---

Sreda, 23. marec 2011PRILOGA II K RESOLUCIJI

V Bruslju, 22. marca 2011

Spoštovana g. Brok in g. Gualtieri!

Potem ko ste se z mano in člani mojega kabineta večkrat sestali ter razpravljali o predlogih sprememb k členu 136 Pogodbe v zvezi z mehanizmom za stabilnost za države članice, katerih valuta je evro, vam v prilogi pošiljam dokument, ki smo ga pripravili v mojem kabinetu. V njem smo preučili vaše pomisleke in odgovorili nanje.

Jean-Claude Juncker, predsednik evroskupine, in Olli Rehn, komisar za ekonomske in monetarne zadeve, vas bosta v ločenem pismu obvestila o izidih pogajanj o podrobnostih prihodnjega mehanizma, ki ga popolnoma podpiram.

Gotovo se boste strinjali, da bo glede na točke iz možnosti b) vašega poročila Parlament z vsem tem na splošno zadovoljen.

Kot ste seznanjeni, je treba o teh spremembah Pogodbe razpravljati pred zasedanjem Evropskega sveta 24. in 25. marca. Prav gotovo se zavedate pomembnosti in nujnosti te zadeve.

Lep pozdrav!

(podpis)

Herman Van Rompuy

Priloga

V zvezi z možnostjo a) v odstavku 12 poročila, v kateri je predlagano preoblikovanje predloga spremembe Pogodbe, bi bilo treba opozoriti, da je bil ta oblikovan zelo previdno tako, da bi bil sprejemljiv za vse države članice, ki ga morajo ratificirati. Dejansko naj se ne bi spreminjalo besedilo, kakršno je, za predlagane spremembe pa zagotovo ne bi bilo mogoče uporabiti poenostavljenega postopka oziroma bi bilo to sporno vsaj s pravnega vidika. Glavni razlog za spremembo Pogodbe je namreč prav pravna varnost, in vse, kar jo spodkopava, je problematično.

V zvezi s prihodnjim spreminjanjem Pogodbe ni mogoče ničesar natančno napovedati. Dogovorjeno pa je bilo, da bo Evropska komisija leta 2016 ocenila splošno učinkovitost tega okvira. Ta določba zagotavlja, da bo Komisija prva podala vse ocene (in morebitne predloge za spremembe).

V zvezi z možnostjo b) poročila so pomisleki, da bi utegnil biti evropski mehanizem za stabilnost izhodišče za prihodnji medvladni sekretariat za gospodarsko upravljanje v evroobmočju, neutemeljeni. Ta mehanizem je bil ustanovljen za točno določen namen. Njegovo osebje se bo ukvarjalo samo s finančnimi in zakladnimi vidiki tega mehanizma ter ne bo sodelovalo pri širših vprašanjih gospodarskega upravljanja. Njegova vloga bo zbiranje finančnih sredstev in zagotavljanje finančne pomoči, vendar bo Komisija ocenila potrebo po finančni podpori in opredelila pogojevanje.

Prav tako je odveč skrb, da bi bila Komisija izključena iz delovanja mehanizma. Glede na izkušnje z začasnimi mehanizmi je sodelovanje Komisije ne samo mogoče, temveč bistveno. V okviru začasnega mehanizma so bili s postopkom Unije sprejeti ukrepi pogojevanja za države prejemnice, torej sklep, ki ga je na priporočilo Komisije sprejel Svet v skladu s členoma 136 in 126(9) PDEU (glej člen 126(13), v katerem so določeni veljavni postopki za odločitve iz člena 126(9)). Po tem postopku so bili sprejeti ukrepi pogojevanja za Grčijo (glej Sklep Sveta (2010/320/EU) z dne 10. maja 2010 (UL L 145, 11.6.2010, str. 6), sprejetega na priporočilo Komisije z dne 4. maja 2010 (SEC(2010)0560 konč.)).

V zvezi s trajnim mehanizmom je v Prilogi II k sklepom Evropskega sveta z dne 16. in 17. decembra, kjer so opisane splošne značilnosti prihodnjega mehanizma, večkrat jasno opredeljena vloga Komisije. Na podlagi dosedanjega pripravljalnega dela za evropski mehanizem za stabilnost velja naslednje:

| — | Če bo država članica prosila za finančno pomoč, bo Komisija v povezavi z ECB ocenila, ali je ogrožena finančna stabilnost evroobmočja kot celote, ter izvedla (skupaj z Mednarodnim denarnim skladom (MDS) in v povezavi z ECB) analizo vzdržnosti javnega zadolževanja zadevne države članice. |
| --- | --- |

—

Če bo država članica prosila za finančno pomoč, bo Komisija v povezavi z ECB ocenila, ali je ogrožena finančna stabilnost evroobmočja kot celote, ter izvedla (skupaj z Mednarodnim denarnim skladom (MDS) in v povezavi z ECB) analizo vzdržnosti javnega zadolževanja zadevne države članice.

| — | V primeru prošnje za pomoč za stabilnost bo Komisija (skupaj z MDS in v povezavi z ECB) ocenila dejanske potrebe države članice prejemnice po financiranju in naravo zahtevane udeležbe zasebnega sektorja. |
| --- | --- |

—

V primeru prošnje za pomoč za stabilnost bo Komisija (skupaj z MDS in v povezavi z ECB) ocenila dejanske potrebe države članice prejemnice po financiranju in naravo zahtevane udeležbe zasebnega sektorja.

| — | Svet guvernerjev bo Komisijo pooblastil, da se (skupaj z MDS in v povezavi z ECB) pogaja z zadevno državo članico o programu za makroekonomsko prilagoditev. |
| --- | --- |

—

Svet guvernerjev bo Komisijo pooblastil, da se (skupaj z MDS in v povezavi z ECB) pogaja z zadevno državo članico o programu za makroekonomsko prilagoditev.

| — | Komisija bo Svetu predlagala odločitev o odobritvi programa za makroekonomsko prilagoditev. Ko bo Svet sprejel program, bo Komisija v imenu držav članic evroobmočja podpisala memorandum o soglasju. |
| --- | --- |

—

Komisija bo Svetu predlagala odločitev o odobritvi programa za makroekonomsko prilagoditev. Ko bo Svet sprejel program, bo Komisija v imenu držav članic evroobmočja podpisala memorandum o soglasju.

| — | Komisija bo (skupaj z MDS in v povezavi z ECB) odgovorna za spremljanje, ali se upošteva pogojevanje politike, zahtevano v programu za makroekonomsko prilagoditev. |
| --- | --- |

—

Komisija bo (skupaj z MDS in v povezavi z ECB) odgovorna za spremljanje, ali se upošteva pogojevanje politike, zahtevano v programu za makroekonomsko prilagoditev.

| — | Svet se lahko po razpravi v svetu guvernerjev na predlog Komisije odloči za izvajanje nadzora po izteku programa. |
| --- | --- |

—

Svet se lahko po razpravi v svetu guvernerjev na predlog Komisije odloči za izvajanje nadzora po izteku programa.

| — | Pogojevanje politike, določeno na podlagi razširjenega nadzora ali programa za makroekonomsko prilagoditev, bi moralo biti skladno z nadzornim okvirom EU ter zagotavljati spoštovanje postopkov EU. Zato namerava Komisija predlagati uredbo, s katero bodo pojasnjeni potrebni postopkovni ukrepi na podlagi člena 136 Pogodbe, s čimer bo v sklepe Sveta vključeno pogojevanje politike in bo zagotovljena skladnost z večstranskim nadzornim okvirom EU. |
| --- | --- |

—

Pogojevanje politike, določeno na podlagi razširjenega nadzora ali programa za makroekonomsko prilagoditev, bi moralo biti skladno z nadzornim okvirom EU ter zagotavljati spoštovanje postopkov EU. Zato namerava Komisija predlagati uredbo, s katero bodo pojasnjeni potrebni postopkovni ukrepi na podlagi člena 136 Pogodbe, s čimer bo v sklepe Sveta vključeno pogojevanje politike in bo zagotovljena skladnost z večstranskim nadzornim okvirom EU.

| — | Svet in Komisija bosta redno obveščala Evropski parlament o vzpostavitvi in delovanju evropskega mehanizma za stabilnost. |
| --- | --- |

—

Svet in Komisija bosta redno obveščala Evropski parlament o vzpostavitvi in delovanju evropskega mehanizma za stabilnost.

| — | Sodišče EU bo v skladu s členom 273 PDEU pristojno za reševanje morebitnih sporov. |
| --- | --- |

—

Sodišče EU bo v skladu s členom 273 PDEU pristojno za reševanje morebitnih sporov.

---

(1)  Prevod v vednost. Izvirni jezik pisma je angleščina.

1

---

Sreda, 23. marec 2011PRILOGA III K RESOLUCIJI

Bruselj, 22. marec 2011

Spoštovana g. Brok in g. Gualtieri!

S tem pismom vas obveščava o izidih pogajanj za vzpostavitev evropskega mehanizma za stabilnost, saj je glede na vaše poročilo to pomembno za pripravo mnenja Evropskega parlamenta glede predloga spremembe Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Včeraj, 21. marca, so na medvladnem ministrskem srečanju dokončno oblikovali nezavezujoč dogovor o evropskem mehanizmu za stabilnost. Njegovo končno besedilo je priloženo.

Na podlagi tega dogovora bo evropski mehanizem za stabilnost ustanovljen s pogodbo med državami članicami evroobmočja kot medvladna organizacija po mednarodnem javnem pravu s sedežem v Luxembourgu. Imel bo svet guvernerjev, ki ga bodo sestavljali finančni ministri držav članic evroobmočja (člani z glasovalno pravico), evropski komisar za ekonomske in monetarne zadeve ter predsednik ECB pa bosta opazovalca. Države članice, ki niso v evroobmočju, lahko v okviru tega mehanizma priložnostno sodelujejo pri operacijah finančne pomoči za države članice evroobmočja.

Komisija bo imela osrednjo vlogo pri vodenju njegovih operacij, jasno opredeljena pa je tudi povezava evropskega mehanizma za stabilnost z institucijami EU.

Iz nezavezujočega dogovora je razvidno, da bo Komisija v povezavi z ECB ocenjevala, ali je ogrožena finančna stabilnost evroobmočja kot celote, ter skupaj z Mednarodnim denarnim skladom (MDS) in v povezavi z ECB izvedla analizo vzdržnosti javnega zadolževanja zadevne države članice. Nadalje bo Komisija prevzela vodilno vlogo pri ocenjevanju dejanskih potreb držav članic prejemnic po financiranju ter narave zahtevane udeležbe zasebnega sektorja.

Svet guvernerjev bo na podlagi te ocene Komisijo pooblastil, da se skupaj z MDS in v povezavi z ECB pogaja z zadevno državo članico o programu za makroekonomsko prilagoditev, kar je podrobno opisano v memorandumu o soglasju.

Sklep o odobritvi programa za makroekonomsko prilagoditev bo Svetu predlagala Komisija. Svet guvernerjev se bo odločil o dodelitvi finančne pomoči ter pogojih in določilih za njeno zagotovitev. Ko bo Svet sprejel program, bo Komisija po predhodnem medsebojnem dogovoru sveta guvernerjev v imenu držav članic evroobmočja podpisala memorandum o soglasju. Svet direktorjev bo nato odobril sporazum o finančni pomoči, v katerem bodo tehnični vidiki finančne pomoči, ki naj bi bila zagotovljena.

Komisija bo skupaj z MDS in v povezavi z ECB odgovorna za spremljanje, ali se upošteva pogojevanje politike, zahtevano v programu za makroekonomsko prilagoditev. Poročala bo Svetu in svetu direktorjev. Na podlagi tega poročila se bo svet direktorjev po medsebojnem dogovoru odločil glede izplačila novih obrokov posojila.

Po razpravi v svetu guvernerjev se lahko Svet na predlog Komisije odloči za izvajanje nadzora po izteku programa, ki lahko traja, vse dokler ni povrnjen določeni znesek finančne pomoči.

Pogojevanje politike, določeno na podlagi razširjenega nadzora ali programa za makroekonomsko prilagoditev, bo skladno z nadzornim okvirom EU ter bo moralo spoštovati postopke EU in s tem vlogo Evropskega parlamenta.

Zato namerava Komisija predlagati uredbo Evropskega parlamenta in Sveta na podlagi člena 136 Pogodbe, s katero bodo pojasnjeni potrebni postopkovni ukrepi, da se v sklepe Sveta vključi pogojevanje politike in zagotovi skladnost z večstranskim nadzornim okvirom EU. Svet in Komisija bosta redno obveščala Evropski parlament o vzpostavitvi in delovanju evropskega mehanizma za stabilnost;

Meniva, da bodo te informacije koristile Evropskemu parlamentu pri obravnavanju predloga spremembe k členu 136 PDEU v zvezi z mehanizmom za stabilnost za države članice, katerih valuta je evro.

S spoštovanjem!

(podpis)

Olli Rehn

Evropski komisar

(podpis)

Jean-Claude Juncker

Predsednik evroskupine

Priloga pismu predsednika evroskupine in komisarja, pristojnega za monetarno politiko, poročevalcema

21. marca 2011

Nezavezujoč dogovor o evropskem mehanizmu za stabilnost

Evropski svet se je dogovoril, da morajo države članice evroobmočja vzpostaviti stalni mehanizem za stabilnost, in sicer evropski mehanizem za stabilnost (EMS). EMS bo aktiviran z medsebojnim dogovorom (2), če bo to nujno zaradi zaščite finančne stabilnosti evroobmočja kot celote. Prevzel bo vlogo evropskega instrumenta za finančno stabilnost (EFSF) in evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (EFSM) in po juniju leta 2013 namesto njiju državam članicam evroobmočja zagotavljal finančno pomoč.

Dostop do finančne pomoči EMS bo zagotovljen na podlagi strogega pogojevanja politike v okviru programa za makroekonomsko prilagoditev in temeljite analize vzdržnosti javnega zadolževanja, ki jo bo izvedla Komisija skupaj z Mednarodnim denarnim skladom (MDS) in v povezavi z ECB. Država članica prejemnica bo morala poskrbeti za ustrezno obliko udeležbe zasebnega sektorja ob upoštevanju specifičnih okoliščin in na način, ki bo v celoti skladen s prakso MDS.

Dejanska posojilna sposobnost EMS bo 500 milijard EUR (3). Ustreznost posojilne sposobnosti se bo redno preverjala, in sicer najmanj vsakih pet let. EMS bo svojo posojilno sposobnost skušal dopolniti tako, da bo v operacije finančne pomoči vključil MDS; priložnostno pa bodo lahko sodelovale tudi države članice, ki niso v evroobmočju.

V nadaljevanju tega nezavezujočega dogovora so predstavljene ključne strukturne značilnosti EMS:

Institucionalna oblika

EMS bo ustanovljen s pogodbo med državami članicami evroobmočja kot medvladna organizacija po mednarodnem javnem pravu s sedežem v Luxembourgu. Statut EMS bo priložen tej pogodbi.

Funkcija in strategija financiranja

Funkcija EMS bo zbiranje finančnih sredstev in zagotavljanje finančne pomoči – ob strogem pogojevanju politike – v korist držav članic evroobmočja, ki se soočajo s hudimi finančnimi težavami ali jih tovrstne težave ogrožajo, da bi se zaščitila finančna stabilnost evroobmočja kot celote.

Države članice evroobmočja bodo na EMS prenesle finančne sankcije, ki so jim bile naložene na podlagi pakta za stabilnost in rast ter v okviru postopkov pri makroekonomskih neravnovesjih (4). Tovrstne sankcije bodo del vplačanega kapitala.

EMS bo uporabil ustrezno strategijo financiranja, da bi zagotovil dostop do raznovrstnih virov financiranja in da bi državam članicam lahko ponujal svežnje finančne pomoči ne glede na tržne pogoje. Z ustreznim upravljanjem sredstev in obveznosti bo mogoče obvladati vsakršno s tem povezano tveganje.

Vodenje

EMS bo imel svet guvernerjev, ki ga bodo sestavljali finančni ministri držav članic evroobmočja (člani z glasovalno pravico), evropski komisar za ekonomske in monetarne zadeve ter predsednik ECB pa bosta opazovalca. Svet guvernerjev bo izvolil predsednika izmed članov z glasovalno pravico.

Svet guvernerjev bo najvišji organ odločanja v okviru EMS in bo na podlagi medsebojnega dogovora sprejemal pomembne odločitve o:

| — | dodelitvi finančne pomoči; |
| --- | --- |

—

dodelitvi finančne pomoči;

| — | določilih in pogojih finančne pomoči; |
| --- | --- |

—

določilih in pogojih finančne pomoči;

| — | posojilni sposobnosti EMS; |
| --- | --- |

—

posojilni sposobnosti EMS;

| — | spremembah izbora instrumentov. |
| --- | --- |

—

spremembah izbora instrumentov.

Svet guvernerjev bo preostale odločitve sprejemal s kvalificirano večino, razen če ne bo navedeno drugače.

EMS bo imel tudi svet direktorjev; opravljal bo posebne naloge, ki mu jih bo dodelil svet guvernerjev. Vsaka država članica evroobmočja bo imenovala enega direktorja in enega njegovega namestnika. Poleg tega bosta Komisija in ECB v svet direktorjev imenovali vsaka svojega opazovalca in njegovega namestnika. Svet direktorjev bo vse odločitve sprejemal s kvalificirano večino, če ne bo navedeno drugače.

Ponderirani glasovi v svetu guvernerjev in svetu direktorjev bodo sorazmerni z vpisi kapitala v EMS posameznih držav članic. Kvalificirana večina pomeni 80 % glasov.

Svet guvernerjev bo imenoval glavnega direktorja, ki bo odgovoren za vsakodnevno upravljanje EMS. Ta bo predsedoval svetu direktorjev.

Struktura kapitala

EMS si bo prizadeval, da bi mu glavne bonitetne agencije podelile najvišjo bonitetno oceno in da bi to oceno tudi ohranil.

Celotni vpisani kapital EMS bo 700 milijard EUR. 80 milijard EUR tega zneska bo v obliki vplačanega kapitala, ki ga bodo zagotovile države članice evroobmočja, od tega bo 40 milijard EUR na voljo od julija 2013 dalje, preostali delež pa bo dotekal postopoma v naslednjih treh letih. EMS bo imel na voljo tudi mešanico dodeljenega kapitala na vpoklic in poroštev iz držav članic evroobmočja v skupnem znesku 620 milijard EUR.

Razdelitveni ključ za prispevke posameznih držav članic k celotnemu vpisanemu kapitalu EMS bo temeljil na razdelitvenem ključu za vplačani kapital ECB iz priloge. Države članice se z ratifikacijo pogodbe o ustanovitvi EMS pravno zavežejo, da bodo zagotovile svoj prispevek k celotnemu vpisanemu kapitalu.

Svet guvernerjev se bo na podlagi medsebojnega dogovora odločil, kdaj prilagoditi znesek celotnega vpisanega kapitala oziroma kdaj vpoklicati kapital, razen v spodaj opisanih posebnih primerih. Prvič: svet direktorjev lahko z navadno večino odloči, da z vpoklicem kapitala ponovno vzpostavi raven vplačanega kapitala, če bi se znesek vplačanega kapitala zmanjšal zaradi prevzetja izgub (5). Drugič: vzpostavljen bo postopek poroštva na zahtevo, ki bo po potrebi omogočil samodejen vpoklic kapitala delničarjev EMS, da se prepreči neplačilo obveznosti upnikom EMS. Odgovornost vsakega delničarja bo vedno omejena na njegov delež vpisanega kapitala.

Države članice (6), ki se bodo EMS pridružile po juliju 2013, bodo k vpisanemu kapitalu prispevale pod enakimi pogoji, kot veljajo za prvotne prispevke. O praktičnih posledicah za celotni znesek vpisanega kapitala in porazdelitev kapitala med državami članicami bo odločal svet guvernerjev na podlagi skupnega dogovora.

Dokler EMS ne bo aktiviran in dejanska posojilna sposobnost ne bo nižja od 500 milijard EUR, se bodo iztržki od naložb vplačanega kapitala EMS vrnili državam članicam po odbitku operativnih stroškov. Iztržki od naložb kapitala EMS in dejavnosti finančne pomoči bodo po prvem aktiviranju EMS ostali v mehanizmu. Če je raven vplačanega kapitala višja od ravni, ki je potrebna za ohranitev posojilne sposobnosti EMS, lahko svet direktorjev z navadno večino odloči, da med države članice evroobmočja razdeli dividende na podlagi razdelitvenega ključa.

Instrumenti

Finančna pomoč, ki jo bo zagotavljal EMS, bo strogo pogojena na podlagi programa za makroekonomsko prilagoditev in sorazmerna s tem, kako huda bodo neravnovesja v državah članicah. Pomoč bo v obliki posojil.

Izjemoma lahko EMS poseže tudi na primarnih trgih dolžniških instrumentov, in sicer na podlagi programa za makroekonomsko prilagoditev ob strogemu pogojevanju, če svet guvernerjev z medsebojnim dogovorom v to privoli.

Pomoč za stabilnost iz EMS

EMS državi članici evroobmočja, ki se sooča z resnimi finančnimi težavami, lahko dodeli kratko- ali srednjeročno pomoč za stabilnost. Za dostop do te pomoči bo potreben program za makroekonomsko prilagoditev ob ustreznem pogojevanju politike, sorazmernem s tem, kako huda bodo temeljna neravnovesja v državi članici prejemnici. Trajanje programa in zapadlost posojil bosta odvisna od narave neravnovesij in pričakovanj držav članic prejemnic glede ponovnega dostopa do finančnih trgov v času, ko bodo na voljo sredstva EMS.

Sistem pomoči na primarnem trgu

EMS lahko kupi obveznice države članice, ki se sooča z resnimi finančnimi težavami, na primarnem trgu ter tako zagotovi, da bo pomoč čim bolj stroškovno učinkovita. Pogoji in načini za nakupovanje obveznic bodo podrobno opredeljeni v sklepu o pogojih in določilih finančne pomoči.

Svet guvernerjev lahko pregleda instrumente, ki so na voljo EMS, in odloči, da bo spremenil izbor teh instrumentov.

Udeležba MDS

EMS bo pri zagotavljanju finančne pomoči zelo tesno sodeloval z Mednarodnim denarnim skladom (MDS) (7). V vsakem primeru bo zaželena dejavna udeležba MDS, in sicer v tehničnem in finančnem smislu. Komisija bo skupaj z MDS in v povezavi z ECB izvedla analizo vzdržnosti zadolževanja. Komisija se bo skupaj z MDS in v povezavi z ECB pogajala tudi o pogojih politike za skupno pomoč EMS in MDS.

Aktiviranje finančne pomoči, spremljanje programa in nadaljnje ukrepanje

Finančna pomoč iz EMS bo vsakič aktivirana na prošnjo države članice drugim državam članicam evroobmočja. Evroskupina bo Svet obvestila, da je bilo zaprošeno za aktiviranje pomoči. Ob prejemu takšne prošnje bo svet guvernerjev zahteval, naj Komisija v povezavi z ECB oceni, ali je ogrožena finančna stabilnost evroobmočja kot celote, ter skupaj z MDS in v povezavi z ECB izvede temeljito analizo vzdržnosti javnega zadolževanja zadevne države članice. Nadaljnji koraki pri aktiviranju finančne pomoči EMS bodo naslednji:

| — | Če se prosi za pomoč za stabilnost iz EMS, bo Komisija skupaj z MDS in v povezavi z ECB ocenila dejanske potrebe države članice prejemnice po financiranju in naravo zahtevane udeležbe zasebnega sektorja, ki bi morala biti skladna s prakso MDS. |
| --- | --- |

—

Če se prosi za pomoč za stabilnost iz EMS, bo Komisija skupaj z MDS in v povezavi z ECB ocenila dejanske potrebe države članice prejemnice po financiranju in naravo zahtevane udeležbe zasebnega sektorja, ki bi morala biti skladna s prakso MDS.

| — | Svet guvernerjev bo na podlagi te ocene Komisijo pooblastil, da se v okviru memoranduma o soglasju skupaj z MDS in v povezavi z ECB pogaja z zadevno državo članico o programu za makroekonomsko prilagoditev. |
| --- | --- |

—

Svet guvernerjev bo na podlagi te ocene Komisijo pooblastil, da se v okviru memoranduma o soglasju skupaj z MDS in v povezavi z ECB pogaja z zadevno državo članico o programu za makroekonomsko prilagoditev.

| — | Komisija bo Svetu predlagala odločitev o odobritvi programa za makroekonomsko prilagoditev. Svet guvernerjev se bo odločil o dodelitvi finančne pomoči ter pogojih in določilih za njeno zagotavljanje. Ko bo Svet sprejel program, bo Komisija s pridržkom predhodnega medsebojnega dogovora sveta guvernerjev v imenu držav članic evroobmočja podpisala memorandum o soglasju. Svet direktorjev bo nato odobril sporazum o finančni pomoči, v katerem bodo tehnični vidiki finančne pomoči, ki bo zagotovljena. |
| --- | --- |

—

Komisija bo Svetu predlagala odločitev o odobritvi programa za makroekonomsko prilagoditev. Svet guvernerjev se bo odločil o dodelitvi finančne pomoči ter pogojih in določilih za njeno zagotavljanje. Ko bo Svet sprejel program, bo Komisija s pridržkom predhodnega medsebojnega dogovora sveta guvernerjev v imenu držav članic evroobmočja podpisala memorandum o soglasju. Svet direktorjev bo nato odobril sporazum o finančni pomoči, v katerem bodo tehnični vidiki finančne pomoči, ki bo zagotovljena.

| — | Komisija bo skupaj z MDS in v povezavi z ECB odgovorna za spremljanje, ali se upošteva pogojevanje politike, zahtevano v programu za makroekonomsko prilagoditev. Poročala bo Svetu in svetu direktorjev. Na podlagi tega poročila se bo svet direktorjev z medsebojnim dogovorom odločil glede izplačila novih obrokov posojila. |
| --- | --- |

—

Komisija bo skupaj z MDS in v povezavi z ECB odgovorna za spremljanje, ali se upošteva pogojevanje politike, zahtevano v programu za makroekonomsko prilagoditev. Poročala bo Svetu in svetu direktorjev. Na podlagi tega poročila se bo svet direktorjev z medsebojnim dogovorom odločil glede izplačila novih obrokov posojila.

| — | Po razpravi v svetu guvernerjev se Svet na predlog Komisije lahko odloči za izvajanje nadzora po izteku programa, ki lahko traja, vse dokler ni povrnjen določeni znesek finančne pomoči. |
| --- | --- |

—

Po razpravi v svetu guvernerjev se Svet na predlog Komisije lahko odloči za izvajanje nadzora po izteku programa, ki lahko traja, vse dokler ni povrnjen določeni znesek finančne pomoči.

Skladnost z večstranskim nadzornim okvirom EU

Države članice EU bodo zaprošene za soglasje, tako da bodo lahko države članice evroobmočja Komisiji naložile, da skupaj z MDS in v povezavi z ECB analizira vzdržnost zadolževanja držav članic, ki prosijo za finančno podporo, pripravi program za prilagoditev, ki bo spremljal finančno pomoč, ter spremlja njegovo izvajanje.

Svet guvernerjev neodvisno odloča o dodelitvi finančne pomoči in pogojih zanjo v medvladnem okviru, vendar bi moralo biti pogojevanje politike, določeno na podlagi razširjenega nadzora ali programa za makroekonomsko prilagoditev, skladno z nadzornim okvirom EU in z njim je treba zagotoviti spoštovanje postopkov EU. Zato namerava Komisija predlagati uredbo, s katero bodo pojasnjeni potrebni postopkovni ukrepi na podlagi člena 136 Pogodbe, s čimer bo v sklepe Sveta vključeno pogojevanje politike in prav tako bo zagotovljena skladnost z večstranskim nadzornim okvirom EU. Svet in Komisija bosta redno obveščala Evropski parlament o vzpostavitvi in delovanju EMS.

Določanje obrestnih mer

Svet guvernerjev bo določil strukturo obrestnih mer za finančno pomoč državi članici prejemnici.

Evropski mehanizem za stabilnost bo lahko posojal po fiksni ali variabilni obrestni meri. Obrestna mera EMS bo določena v skladu z načeli MDS za določanje obrestnih mer in bo višja, kot so stroški financiranja EMS ter bo vključevala tudi ustrezni dodatek za tveganje.

Obrestne mere za posojila evropskega mehanizma za stabilizacijo bodo imele naslednjo strukturo:

| 1) | stroški financiranja evropskega mehanizma za stabilnost, |
| --- | --- |

1)

stroški financiranja evropskega mehanizma za stabilnost,

| 2) | znesek 200 osnovnih točk na celotna posojila, |
| --- | --- |

2)

znesek 200 osnovnih točk na celotna posojila,

| 3) | dodatek 100 osnovnih točk za znesek posojila, ki po treh letih še ni bil odplačan. |
| --- | --- |

3)

dodatek 100 osnovnih točk za znesek posojila, ki po treh letih še ni bil odplačan.

Za posojila s fiksno obrestno mero z več kot triletnim rokom zapadlosti bo marža ponderirano povprečje zneska 200 osnovnih točk za prva tri ter 200 osnovnih točk plus 100 osnovnih točk za naslednja leta.

Struktura obrestnih mer bo določena v politiki določanja obrestnih mer evropskega mehanizma za stabilnost, ki se bo redno pregledovala.

Udeležba zasebnega sektorja

1.   Pogoji udeležbe zasebnega sektorja

Pričakuje se, da bo vedno, kadar bo država prejemnica prejela finančno pomoč, ustrezno in sorazmerno udeležen tudi zasebni sektor. Značaj in obseg te udeležbe bosta določena za vsak primer posebej glede na rezultate analize vzdržnosti zadolževanja v skladu s prakso MDS (8) ter glede na morebitne posledice za finančno stabilnost evroobmočja.

| (a) | Če analiza vzdržnosti pokaže, da lahko program za makroekonomsko prilagoditev resnično ponovno zagotovi vzdržnost javnega zadolževanja, bo država članica prejemnica sprejela pobude, s katerimi bo glavne zasebne vlagatelje spodbudila, naj še naprej tvegajo (npr. pristop „dunajske pobude“). Komisija, MDS, ECB in Evropski bančni organ (EBA) bodo pozorno spremljali izvajanje takih pobud. |
| --- | --- |

(a)

Če analiza vzdržnosti pokaže, da lahko program za makroekonomsko prilagoditev resnično ponovno zagotovi vzdržnost javnega zadolževanja, bo država članica prejemnica sprejela pobude, s katerimi bo glavne zasebne vlagatelje spodbudila, naj še naprej tvegajo (npr. pristop „dunajske pobude“). Komisija, MDS, ECB in Evropski bančni organ (EBA) bodo pozorno spremljali izvajanje takih pobud.

| (b) | Če bo analiza vzdržnosti pokazala, da program za makroekonomsko prilagoditev ne more resnično ponovno zagotoviti vzdržnosti javnega zadolževanja, se bo morala država članica prejemnica začeti dejavno pogajati v dobri veri s posojilodajalci, da bi zagotovila njihovo neposredno udeležbo pri ponovnem zagotavljanju vzdržnosti zadolževanja. Dodelitev finančne pomoči bo pogojena z zanesljivim načrtom in zadostno zavezanostjo države članice za zagotovitev ustrezne in sorazmerne udeležbe zasebnega sektorja. Napredek pri izvajanju načrta bo spremljan po programu in bo upoštevan pri odločanju o izplačilu obrokov. |
| --- | --- |

(b)

Če bo analiza vzdržnosti pokazala, da program za makroekonomsko prilagoditev ne more resnično ponovno zagotoviti vzdržnosti javnega zadolževanja, se bo morala država članica prejemnica začeti dejavno pogajati v dobri veri s posojilodajalci, da bi zagotovila njihovo neposredno udeležbo pri ponovnem zagotavljanju vzdržnosti zadolževanja. Dodelitev finančne pomoči bo pogojena z zanesljivim načrtom in zadostno zavezanostjo države članice za zagotovitev ustrezne in sorazmerne udeležbe zasebnega sektorja. Napredek pri izvajanju načrta bo spremljan po programu in bo upoštevan pri odločanju o izplačilu obrokov.

Država članica prejemnica bo pri pogajanjih z upniki spoštovala naslednja načela:

| — | Sorazmernost: država članica bo poskušala najti rešitve, ki bodo sorazmerne s problemom vzdržnosti njenega zadolževanja. |
| --- | --- |

—

Sorazmernost: država članica bo poskušala najti rešitve, ki bodo sorazmerne s problemom vzdržnosti njenega zadolževanja.

| — | Preglednost: zadevna država članica bo z upniki imela odkrit dialog ter jim pravočasno dajala ustrezne informacije. |
| --- | --- |

—

Preglednost: zadevna država članica bo z upniki imela odkrit dialog ter jim pravočasno dajala ustrezne informacije.

| — | Poštenost: država članica se bo z upniki posvetovala o zasnovi morebitnega reprogramiranja ali prestrukturiranja javnega dolga, da bi tako v pogajanjih prišli do rešitev. Ukrepi za zmanjšanje trenutne neto vrednosti dolga bodo prišli v poštev šele, ko druge možnosti verjetno ne bodo dale pričakovanih rezultatov. |
| --- | --- |

—

Poštenost: država članica se bo z upniki posvetovala o zasnovi morebitnega reprogramiranja ali prestrukturiranja javnega dolga, da bi tako v pogajanjih prišli do rešitev. Ukrepi za zmanjšanje trenutne neto vrednosti dolga bodo prišli v poštev šele, ko druge možnosti verjetno ne bodo dale pričakovanih rezultatov.

| — | Čezmejno usklajevanje: pri zasnovi ukrepov za udeležbo zasebnega sektorja bo ustrezno upoštevana možnost okužbe in morebitnih sekundarnih učinkov za druge države članice in države nečlanice. Zadevna država članica bo ustrezno obveščala o sprejemanju ukrepov, kar bo prispevalo k ohranitvi finančne stabilnosti celotnega evroobmočja. |
| --- | --- |

—

Čezmejno usklajevanje: pri zasnovi ukrepov za udeležbo zasebnega sektorja bo ustrezno upoštevana možnost okužbe in morebitnih sekundarnih učinkov za druge države članice in države nečlanice. Zadevna država članica bo ustrezno obveščala o sprejemanju ukrepov, kar bo prispevalo k ohranitvi finančne stabilnosti celotnega evroobmočja.

2.   Klavzule o skupnem ukrepanju

Klavzule o skupnem ukrepanju bodo po juliju 2013 vključene v vse državne vrednostne papirje evroobmočja z več kot enoletnim rokom zapadlosti. S temi klavzulami naj bi olajšali dogovarjanje med vlado in upniki iz zasebnega sektorja v okviru udeležbe zasebnega sektorja. Vključitev klavzule o skupnem ukrepanju v obveznico ne bo nakazovala večje verjetnosti neplačil ali prestrukturiranja dolgov, povezanih s tako obveznico. Posledično vključitev klavzule ne bo vplivala na položaj upnika glede državnega dolga.

Glavne značilnosti klavzul o skupnem ukrepanju bodo skladne s tistimi, ki se običajno uporabljajo na trgih ZDA in Združenega kraljestva od poročila G10 o klavzulah o skupnem ukrepanju. Uvedba klavzul o skupnem ukrepanju ne bo vplivala na enake konkurenčne pogoje za države članice evroobmočja. To pomeni, da bodo v vseh državah članicah evroobmočja uporabljene identične in standardizirane klavzule, usklajene s pogoji in določili, ki veljajo za vrednostne papirje, ki jih izdajajo te države članice. Njihova osnova bo usklajena s klavzulami o enotnem ukrepanju, ki so običajne po newyorškem in angleškem pravu.

Vključevale bodo klavzulo o združevanju, ki bo kvalificirani večini imetnikov različnih izdaj obveznic, za katere veljata taka klavzula in zakonodaja ene jurisdikcije, omogočila, da vključijo klavzulo o večinskem ukrepanju, kadar potrebna večina upnikov za prestrukturiranje ne bi bila dosežena samo na podlagi ene izdaje obveznice. Uvedeno bo ustrezno zastopništvo. Za odločitve o najpomembnejših vprašanjih – vprašanjih rezerve (npr. glavni pogoji izplačila, konverzija ali medsebojna izmenjava obveznic) – bo potrebna večja večina kot za odločitve o vprašanjih, ki niso povezana z rezervo. Uporabljale se bodo ustrezne zahteve za sklepčnost. Spremembe, s katerimi bo soglašala ustrezna večina, so zavezujoče za vse imetnike obveznic.

Uporabljala se bo tudi ustrezna klavzula o odvzemu glasovalne pravice, s katero bo zagotovljen pravilni postopek glasovanja. Preučene bodo ustrezne klavzule za preprečitev zavlačevalnih pravnih postopkov.

Klavzule o skupnem ukrepanju bodo uvedene standardizirano, tako da bo pravni učinek v vseh jurisdikcijah v evroobmočju enak in bodo ohranjeni enaki konkurenčni pogoji za vse države članice evroobmočja. Države članice evroobmočja bodo sprejele potrebne ukrepe za uveljavitev klavzul o skupnem ukrepanju.

Države članice evroobmočja bodo zaradi ohranjanja potrebne likvidnosti starih obveznic lahko še naprej krile neporavnani dolg brez klavzul o skupnem ukrepanju pod vnaprej določenimi pogoji tudi po juniju 2013; tako bodo pridobile tudi dovolj časa, da urejeno izdajo nove obveznice za vse referenčne zapadlosti. Natančna pravna ureditev za vključitev klavzul o skupnem ukrepanju v državne vrednostne papirje evroobmočja bo določena na podlagi dela, ki ga bo opravil pododbor Ekonomsko-finančnega odbora za trge državnega dolga EU po ustreznem posvetovanju z udeleženci na trgu in drugimi interesnimi skupinami; to delo naj bi bilo končano do konca leta 2011.

3.   Status prednostnega upnika evropskega mehanizma za stabilnost

Evropski mehanizem za stabilnost bo podobno kot MDS nudil finančno pomoč državi članici, če bo njen redni dostop do tržnega financiranja omejen. V skladu s tem so voditelji držav ali vlad izjavili, da bo imel evropski mehanizem za stabilnost podobno kot MDS status prednostnega upnika, pri čemer pa ima status prednostnega upnika MDS še vedno prednost.

To bo začelo učinkovati s 1. julijem 2013 brez poseganja v pogoje in določila iz drugih sporazumov na podlagi evropskega instrumenta za finančno stabilnost in instrumenta za Grčijo.

Prehodna ureditev med evropskim instrumentom za finančno stabilnost in evropskim mehanizmom za stabilnost

Evropski instrument za finančno stabilnost bo, kot je bilo najprej predvideno, deloval tudi po juniju 2013, tako da bo lahko skrbel za neporavnane obveznice. Deloval bo, dokler ne bodo v celoti vrnjena sredstva, ki so bila dana državam članicam, ter plačane njegove obveznosti iz naslova izdanih finančnih instrumentov ter izpolnjene obveznosti vračila izdatkov garantov. Dele obstoječih posojilnih sredstev, ki še niso bili razdeljeni in financirani, bi bilo treba prenesti na evropski mehanizem za stabilnost (npr. obroke, ki jih bo treba izplačati in financirati šele po uveljavitvi evropskega mehanizma za stabilnost). Združena posojila evropskega instrumenta za finančno stabilnost in evropskega mehanizma za stabilnost ne presegajo 500 milijard EUR.

Direktor evropskega instrumenta za finančno stabilnost bo zadolžen za praktično pripravo vzpostavitve evropskega mehanizma za stabilnost, s čimer bo zagotovljen nemoten prehod z EFSF na EMS. O napredku bo redno poročal delovni skupini evroskupine.

Sodelovanje držav članic, ki niso v evroobmočju

Države članice, ki niso v evroobmočju, lahko priložnostno sodelujejo v operacijah finančne pomoči za države članice evroobmočja v okviru EMS. Če bodo države članice, ki niso v evroobmočju, sodelovale v teh dejavnostih, bodo imele predstavnike na ustreznih sestankih svetov evropskega mehanizma za stabilnost, na katerih bodo odločali o dodelitvi in spremljanju pomoči. Pravočasno bodo dobile vse ustrezne informacije in z njimi se bodo ustrezno posvetovali. Države članice evroobmočja bodo podprle enakovrednost položaja upnika evropskega mehanizma za stabilnost in drugih držav članic, ki bodo skupaj z evropskim mehanizmom za stabilnost dajale dvostranska posojila.

Reševanje sporov

Če pride do spora med državo članico evroobmočja in evropskim mehanizmom za stabilnost glede razlage in uporabe pogodbe o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost, o tem sporu odloča svet guvernerjev. Če država članica oporeka tej odločitvi, se spor preda Sodišču Evropske unije v skladu s členom 273 PDEU.

Glede odnosa med evropskim mehanizmom za stabilnost in tretjimi stranmi bosta veljavno pravo in jurisdikcija obravnavana v pravnih in pogodbenih dokumentih, ki bodo sprejeti med evropskim mehanizmom za stabilnost in temi tretjimi stranmi.

Priloga

Razdelitveni ključ za prispevke v evropski mehanizem za stabilnost na podlagi ključa ECB

Razdelitveni ključ za prispevke v evropski mehanizem za stabilnost

| Država | ISO | Ključ EMS |
| --- | --- | --- |
| Avstrija | AT | 2.783 |
| Belgija | BE | 3.477 |
| Ciper | CY | 0.196 |
| Estonija | EE | 0.186 |
| Finska | FI | 1.797 |
| Francija | FR | 20.386 |
| Nemčija | DE | 27.146 |
| Grčija | EL | 2.817 |
| Irska | IE | 1.592 |
| Italija | IT | 17.914 |
| Luksemburg | LU | 0.250 |
| Malta | MT | 0.073 |
| Nizozemska | NL | 5.717 |
| Portugalska | PT | 2.509 |
| Slovaška | SK | 0.824 |
| Slovenija | SI | 0.428 |
| Španija | ES | 11.904 |
| Skupaj | EA17 | 100.0 |

Država

ISO

Ključ EMS

Avstrija

AT

2.783

Belgija

BE

3.477

Ciper

CY

0.196

Estonija

EE

0.186

Finska

FI

1.797

Francija

FR

20.386

Nemčija

DE

27.146

Grčija

EL

2.817

Irska

IE

1.592

Italija

IT

17.914

Luksemburg

LU

0.250

Malta

MT

0.073

Nizozemska

NL

5.717

Portugalska

PT

2.509

Slovaška

SK

0.824

Slovenija

SI

0.428

Španija

ES

11.904

Skupaj

EA17

100.0

Opombe:

Ključ evropskega mehanizma za stabilnost temelji na kapitalskem ključu ECB.

Za države članice, katerih BDP na prebivalca je manj kot 75 % povprečja EU, bo uvedena začasna korekcija za obdobje 12 let po njihovi pridružitvi evroobmočju.

Ta začasna korekcija bodo tri četrtine razlike med BND in kapitalskimi deleži ECB (kar dejansko pomeni 75-odstotni delež BNP in 25 % kapitalskega deleža ECB): delež EMS = delež po ključu ECB – 0,75* (delež po ključu ECB – delež BND)

Kompenzacija za te države članice se porazdeli med vse druge države v skladu z njihovim deležem po ključu ECB.

BND in BDP na prebivalca leta 2010.

| Viri: | ECB, Ameco in izračuni GD ECFIN. |
| --- | --- |

Viri:

ECB, Ameco in izračuni GD ECFIN.

---

(1)  Prevod v vednost. Izvirni jezik pisma je angleščina.

1

(2)  Odločitev, sprejeta z medsebojnim dogovorom, pomeni soglasno odločitev držav članic, ki se udeležijo glasovanja, tj. vzdržani glasovi ne morejo preprečiti sprejetja odločitve.

2

(3)  Skupna posojilna sposobnost med prehodom z EFSF na ESM ne bo presegla tega zneska.

3

(4)  S pridržkom končnega soglasja na politični ravni.

4

(5)  Pri sprejemanju te odločitve država članica, ki je zaradi neizpolnitve obveznosti povzročila izgubo, ki jo je treba kriti, ne glasuje.

5

(6)  Država članica bo s pridružitvijo evroobmočju postala članica EMS z vsemi pravicami in obveznostmi.

6

(7)  Vendar se razume, da bo pri vsakršni udeležbi MDS upoštevan njegov mandat, izhajajoč iz sporazuma o tem skladu, ter veljavne odločitve in politike njegovega izvršnega odbora.

7

(8)  V skladu s prakso MDS se šteje, da je zadolževanje vzdržno, če se pričakuje, da bo lahko posojilojemalec odplačeval dolgove brez nerealno velikih popravkov prihodkov in odhodkov. Na podlagi tega se presodi razpoložljivost sredstev in ustreznost obsega financiranja.

8

---

Četrtek, 24. marec 2011

| 17.8.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 247/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 247/37

---

Četrtek, 24. marec 2011Sprememba Uredbe Sveta (ES) št. 55/2008 o uvedbi avtonomnih trgovinskih preferencialov za Republiko Moldavijo ***I

P7_TA(2011)0104

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 55/2008 o uvedbi avtonomnih trgovinskih preferencialov za Republiko Moldavijo (KOM(2010)0649 – C7-0364/2010 – 2010/0318(COD))

2012/C 247 E/09

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0649), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0649),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0364/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0364/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0041/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0041/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

Četrtek, 24. marec 2011P7_TC1-COD(2010)0318

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 24. marca 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 55/2008 o uvedbi avtonomnih trgovinskih preferencialov za Republiko Moldavijo

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 581/2011.)

---

| 17.8.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 247/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 247/38

---

Četrtek, 24. marec 2011Splošni tarifni preferenciali ***I

P7_TA(2011)0105

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011 (KOM(2010)0142 – C7-0135/2010 – 2010/0140(COD))

2012/C 247 E/10

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0142), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0142),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0135/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0135/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A7-0051/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A7-0051/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | poziva Komisijo, naj brez odlašanja predstavi predlog nove uredbe o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj brez odlašanja predstavi predlog nove uredbe o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

Četrtek, 24. marec 2011P7_TC1-COD(2010)0140

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 24. marca 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 512/2011.)

---

| 17.8.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 247/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 247/39

---

Četrtek, 24. marec 2011Sporazum o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike ***

P7_TA(2011)0106

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o osnutku sklepa Sveta in predstavnikov vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o sklenitvi Protokola o spremembi Sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani in Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi (15381/2010 – C7-0385/2010 – 2010/0112(NLE))

2012/C 247 E/11

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta in predstavnikov vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta (15381/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta in predstavnikov vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta (15381/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola, ki spreminja sporazum o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike iz leta 2007 (09913/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola, ki spreminja sporazum o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike iz leta 2007 (09913/2010),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet predložil v skladu s členom 100(2), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0385/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet predložil v skladu s členom 100(2), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0385/2010),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o sporazumu med EU in ZDA o zračnem prometu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o sporazumu med EU in ZDA o zračnem prometu (1),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A7-0046/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A7-0046/2011),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Kongresu ZDA. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Kongresu ZDA.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0239.

---

| 17.8.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 247/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 247/40

---

Četrtek, 24. marec 2011Sporazum o zračnem prometu med ES in Kanado ***

P7_TA(2011)0107

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o osnutku sklepa Sveta in predstavnikov vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o sklenitvi Sporazuma o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kanado na drugi (15380/2010 – C7-0386/2010 – 2009/0018(NLE))

2012/C 247 E/12

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta (15380/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta (15380/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kanado na drugi (08303/10/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kanado na drugi (08303/10/2009),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet predložil v skladu s členom 100(2), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0386/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet predložil v skladu s členom 100(2), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0386/2010),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A7-0045/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A7-0045/2011),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kanade. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kanade.

---

| 17.8.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 247/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 247/40

---

Četrtek, 24. marec 2011Sporazum med Evropsko unijo in Socialistično republiko Vietnam o nekaterih vidikih zračnih prevozov ***

P7_TA(2011)0108

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Vlado Socialistične republike Vietnam o nekaterih vidikih zračnih prevozov (14876/2010 – C7-0366/2010 – 2007/0082(NLE))

2012/C 247 E/13

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14876/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14876/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Vlado Socialistične republike Vietnam o nekaterih vidikih zračnih prevozov (07170/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Vlado Socialistične republike Vietnam o nekaterih vidikih zračnih prevozov (07170/2009),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet predložil v skladu s členom 100(2) in s točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0366/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet predložil v skladu s členom 100(2) in s točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0366/2010),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A7-0044/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A7-0044/2011),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Socialistične republike Vietnam. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Socialistične republike Vietnam.

---

| 17.8.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 247/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 247/41

---

Četrtek, 24. marec 2011Imenovanje člana izvršnega odbora Evropske centralne banke: Peter Praet (BE)

P7_TA(2011)0110

Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o priporočilu Sveta o imenovanju člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke (00003/2011 – C7-0058/2011 – 2011/0802(NLE))

2012/C 247 E/14

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 15. februarja 2011 (00003/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 15. februarja 2011 (00003/2011),

| — | ob upoštevanju drugega pododstavka člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0058/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega pododstavka člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0058/2011),

| — | ob upoštevanju člena 109 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 109 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0064/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0064/2011),

| A. | ker se je Evropski svet 18. februarja 2011 pismeno posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Petra Praeta za člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke za mandat osmih let z učinkom od 1. junija 2011, |
| --- | --- |

A.

ker se je Evropski svet 18. februarja 2011 pismeno posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Petra Praeta za člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke za mandat osmih let z učinkom od 1. junija 2011,

| B. | ker je odbor Parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve nato ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter potrebo po polni neodvisnosti Evropske centralne banke v skladu s členom 130 te pogodbe in ker je med ocenjevanjem odbor prejel življenjepis kandidata ter njegove odgovore na pisni vprašalnik, ki mu je bil poslan, |
| --- | --- |

B.

ker je odbor Parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve nato ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter potrebo po polni neodvisnosti Evropske centralne banke v skladu s členom 130 te pogodbe in ker je med ocenjevanjem odbor prejel življenjepis kandidata ter njegove odgovore na pisni vprašalnik, ki mu je bil poslan,

| C. | ker je imel nato kandidat 16. marca 2011 enoinpolurno predstavitev v odboru, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora, |
| --- | --- |

C.

ker je imel nato kandidat 16. marca 2011 enoinpolurno predstavitev v odboru, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora,

| 1. | odobri priporočilo Sveta za imenovanje Petra Praeta za člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke; |
| --- | --- |

1.

odobri priporočilo Sveta za imenovanje Petra Praeta za člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Evropskemu svetu in Svetu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Evropskemu svetu in Svetu.

---

| 17.8.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 247/42 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 247/42

---

Četrtek, 24. marec 2011Enoten postopek za pridobitev dovoljenja za bivanje in delo ***I

P7_TA(2011)0115

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem postopku obravnavanja vlog za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav, da lahko prebivajo in delajo na ozemlju države članice ter o skupnih pravicah za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici (KOM(2007)0638 – C6-0470/2007 – 2007/0229(COD))

2012/C 247 E/15

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0638), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0638),

| — | ob upoštevanju člena 63(3)(a) in člena 67 Pogodbe ES, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0470/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 63(3)(a) in člena 67 Pogodbe ES, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0470/2007),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 20. novembra 2008 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 20. novembra 2008 (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in točk (a) in (b) člena 79(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in točk (a) in (b) člena 79(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 9. julija 2008 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 9. julija 2008 (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 18. junija 2008 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 18. junija 2008 (3),

| — | ob upoštevanju členov 55 in 56(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 56(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0265/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0265/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 16 E, 22.1.2010, str. 240.

(2)  UL C 27, 3.2.2009, str. 114.

(3)  UL C 257, 9.10.2008, str. 20.

---

Četrtek, 24. marec 2011P7_TC1-COD(2007)0229

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 24. marca 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem postopku za vloge za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav, da lahko prebivajo in delajo v državi članici ter o skupnih pravicah za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici

[Sprememba 122, razen, če ni drugače označeno]

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti točk (a) in (b) člena 79(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

▐

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za postopno vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) določa ukrepe, ki jih je treba sprejeti na področjih azila, priseljevanja in varstva pravic državljanov tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

Za postopno vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) določa ukrepe, ki jih je treba sprejeti na področjih azila, priseljevanja in varstva pravic državljanov tretjih držav.

| (2) | Evropski svet je na posebnem sestanku v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999 potrdil potrebo po uskladitvi nacionalne zakonodaje o pogojih za dovolitev vstopa in prebivanje državljanov tretjih držav. S tem v zvezi je zlasti navedel, da bi morala Unija zagotoviti pošteno obravnavanje državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici, in da bi moral biti cilj odločnejše politike vključevanja tem ljudem zagotoviti pravice in obveznosti, ki bi bile primerljive s pravicami in obveznostmi državljanov Unije. Evropski svet je v skladu s tem zaprosil Svet, naj hitro sprejme pravne instrumente na podlagi predlogov Komisije. Potreba po doseganju ciljev, opredeljenih v Tampereju, je bila potrjena v
  stockholmskem programu, ki ga je Evropski svet sprejel dne 10. in 11. decembra 2009

   (4). |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet je na posebnem sestanku v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999 potrdil potrebo po uskladitvi nacionalne zakonodaje o pogojih za dovolitev vstopa in prebivanje državljanov tretjih držav. S tem v zvezi je zlasti navedel, da bi morala Unija zagotoviti pošteno obravnavanje državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici, in da bi moral biti cilj odločnejše politike vključevanja tem ljudem zagotoviti pravice in obveznosti, ki bi bile primerljive s pravicami in obveznostmi državljanov Unije. Evropski svet je v skladu s tem zaprosil Svet, naj hitro sprejme pravne instrumente na podlagi predlogov Komisije. Potreba po doseganju ciljev, opredeljenih v Tampereju, je bila potrjena v
  stockholmskem programu, ki ga je Evropski svet sprejel dne 10. in 11. decembra 2009

   (4).

| (3) | ▐ Določbe za enoten postopek za vloge, s katerim je mogoče pridobiti kombiniran pravni naslov, ki zajema dovoljenje za prebivanje in delo, z enim samim upravnim dejanjem, bi morale prispevati k poenostavitvi in uskladitvi ▐ pravil, ki so trenutno veljavna v državah članicah. Takšno poenostavitev postopka je
  več
  držav članic že
  uvedlo
  in prispevala je k učinkovitejšemu postopku za migrante in tudi njihove delodajalce ter omogočila lažji nadzor zakonitosti njihovega prebivanja in zaposlitve. |
| --- | --- |

(3)

▐ Določbe za enoten postopek za vloge, s katerim je mogoče pridobiti kombiniran pravni naslov, ki zajema dovoljenje za prebivanje in delo, z enim samim upravnim dejanjem, bi morale prispevati k poenostavitvi in uskladitvi ▐ pravil, ki so trenutno veljavna v državah članicah. Takšno poenostavitev postopka je
  več
  držav članic že
  uvedlo
  in prispevala je k učinkovitejšemu postopku za migrante in tudi njihove delodajalce ter omogočila lažji nadzor zakonitosti njihovega prebivanja in zaposlitve.

| (4) | Za dovolitev prvega vstopa na svoje ozemlje, bi morale države članice imeti možnost pravočasno izdati enotno dovoljenje ali, če izdajajo takšna dovoljenja izključno na svojem ozemlju, vizum. |
| --- | --- |

(4)

Za dovolitev prvega vstopa na svoje ozemlje, bi morale države članice imeti možnost pravočasno izdati enotno dovoljenje ali, če izdajajo takšna dovoljenja izključno na svojem ozemlju, vizum.

| (5) | Določiti bi bilo treba vrsto pravil, ki urejajo postopek obravnavanja vlog za enotno dovoljenje. Ti postopki bi morali biti učinkoviti in obvladljivi ob upoštevanju normalne delovne obremenitve upravnih organov držav članic kot tudi pregledni in pošteni, da lahko osebam zagotovijo ustrezno pravno varnost. |
| --- | --- |

(5)

Določiti bi bilo treba vrsto pravil, ki urejajo postopek obravnavanja vlog za enotno dovoljenje. Ti postopki bi morali biti učinkoviti in obvladljivi ob upoštevanju normalne delovne obremenitve upravnih organov držav članic kot tudi pregledni in pošteni, da lahko osebam zagotovijo ustrezno pravno varnost.

| (6) | Pogoji in merila, na podlagi katerih se lahko vloga za enotno dovoljenje zavrne,
  bi morali biti objektivni in
  določeni v nacionalnem pravu, vključno z obveznostjo spoštovanja načela prednostne obravnave v Skupnosti, kakor je navedeno zlasti v zadevnih določbah aktov o pristopu z dne 16. aprila 2003 in 25. aprila 2005.
  Vsaka odločitev o zavrnitvi bi morala biti ustrezno utemeljena. |
| --- | --- |

(6)

Pogoji in merila, na podlagi katerih se lahko vloga za enotno dovoljenje zavrne,
  bi morali biti objektivni in
  določeni v nacionalnem pravu, vključno z obveznostjo spoštovanja načela prednostne obravnave v Skupnosti, kakor je navedeno zlasti v zadevnih določbah aktov o pristopu z dne 16. aprila 2003 in 25. aprila 2005.
  Vsaka odločitev o zavrnitvi bi morala biti ustrezno utemeljena.

| (7) | Enotno dovoljenje bi moralo biti izdelano v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1030/2002 z dne 13. junija 2002 o enotni obliki dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav (5), ki državam članicam omogoča vnos
  dodatnih
  informacij, zlasti ali ima oseba dovoljenje za delo. Države članice bi morale navesti – tudi zaradi boljšega nadzora migracij – ne samo v enotnem dovoljenju, ampak tudi v vseh izdanih dovoljenjih za prebivanje informacije v zvezi z dovoljenjem za delo ne glede na vrsto dovoljenja ali pravni naslov za prebivanje, na podlagi katerega je bil državljanu tretje države dovoljen vstopna ozemlje države članice in mu je bil odobren dostop do trga dela države članice. |
| --- | --- |

(7)

Enotno dovoljenje bi moralo biti izdelano v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1030/2002 z dne 13. junija 2002 o enotni obliki dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav (5), ki državam članicam omogoča vnos
  dodatnih
  informacij, zlasti ali ima oseba dovoljenje za delo. Države članice bi morale navesti – tudi zaradi boljšega nadzora migracij – ne samo v enotnem dovoljenju, ampak tudi v vseh izdanih dovoljenjih za prebivanje informacije v zvezi z dovoljenjem za delo ne glede na vrsto dovoljenja ali pravni naslov za prebivanje, na podlagi katerega je bil državljanu tretje države dovoljen vstopna ozemlje države članice in mu je bil odobren dostop do trga dela države članice.

| (8) | Obveznost držav članic, da določijo, ali vlogo za enotno dovoljenje vloži državljan tretje države ali njegov delodajalec, ne bi smela posegati v ureditev, ki zahteva, da sta v postopek vključena oba. Države članice bi morale določiti, ali je vlogo za enotno dovoljenje treba vložiti v namembni državi članici ali iz tretje države. Kadar državljan tretje države vloge ne sme vložiti iz tretje države, bi morale države članice zagotoviti, da jo lahko vloži delodajalec v namembni državi članici. |
| --- | --- |

(8)

Obveznost držav članic, da določijo, ali vlogo za enotno dovoljenje vloži državljan tretje države ali njegov delodajalec, ne bi smela posegati v ureditev, ki zahteva, da sta v postopek vključena oba. Države članice bi morale določiti, ali je vlogo za enotno dovoljenje treba vložiti v namembni državi članici ali iz tretje države. Kadar državljan tretje države vloge ne sme vložiti iz tretje države, bi morale države članice zagotoviti, da jo lahko vloži delodajalec v namembni državi članici.

| (9) | Določbe te direktive, ki se nanašajo na dovoljenja za prebivanje, ki niso bila izdana za namene dela, bi se morale uporabljati le za obliko takšnih dovoljenj in ne bi smele posegati v nacionalna pravila ali pravila Unije glede postopkov za dovolitev vstopa in izdajo takšnih dovoljenj. |
| --- | --- |

(9)

Določbe te direktive, ki se nanašajo na dovoljenja za prebivanje, ki niso bila izdana za namene dela, bi se morale uporabljati le za obliko takšnih dovoljenj in ne bi smele posegati v nacionalna pravila ali pravila Unije glede postopkov za dovolitev vstopa in izdajo takšnih dovoljenj.

| (10) | Določbe te direktive, ki se nanašajo na enoten postopek za vloge in enotno dovoljenje, se ne bi smele uporabljati za enotne vizume in vizume za daljši čas. |
| --- | --- |

(10)

Določbe te direktive, ki se nanašajo na enoten postopek za vloge in enotno dovoljenje, se ne bi smele uporabljati za enotne vizume in vizume za daljši čas.

| (11) | Rok za sprejetje odločitve o vlogi ne bi smel zajemati časa, potrebnega za priznanje poklicnih kvalifikacij, ali časa, potrebnega za izdajo vizuma. Ta direktiva ne bi smela posegati v nacionalne postopke priznavanja diplom. |
| --- | --- |

(11)

Rok za sprejetje odločitve o vlogi ne bi smel zajemati časa, potrebnega za priznanje poklicnih kvalifikacij, ali časa, potrebnega za izdajo vizuma. Ta direktiva ne bi smela posegati v nacionalne postopke priznavanja diplom.

| (12) | Imenovanje pristojnega organa v skladu s to direktivo ne bi smelo posegati v vlogo in pristojnosti drugih organov in, kadar je ustrezno, socialnih partnerjev pri proučitvi vloge in odločitvi o njej. |
| --- | --- |

(12)

Imenovanje pristojnega organa v skladu s to direktivo ne bi smelo posegati v vlogo in pristojnosti drugih organov in, kadar je ustrezno, socialnih partnerjev pri proučitvi vloge in odločitvi o njej.

| (13) | Določbe te direktive ne posegajo v pristojnost držav članic, da odločijo o dovolitvi vstopa, vključno s številom dovoljenih vstopov za namen dela. |
| --- | --- |

(13)

Določbe te direktive ne posegajo v pristojnost držav članic, da odločijo o dovolitvi vstopa, vključno s številom dovoljenih vstopov za namen dela.

| (14) | Državljanom tretjih držav, ki imajo veljavno potno listino in enotno dovoljenje, izdano v državi članici, ki v celoti uporablja schengenski pravni red, bi morala biti omogočena vstop na ozemlje države članice, ki v celoti uporablja schengenski pravni red, in svobodno gibanje na tem ozemlju za obdobje do treh mesecev v skladu z Uredbo (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (6) in členom 21 schengenskega pravnega reda – Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (Konvencija o izvajanju schengenskega sporazuma) (7). |
| --- | --- |

(14)

Državljanom tretjih držav, ki imajo veljavno potno listino in enotno dovoljenje, izdano v državi članici, ki v celoti uporablja schengenski pravni red, bi morala biti omogočena vstop na ozemlje države članice, ki v celoti uporablja schengenski pravni red, in svobodno gibanje na tem ozemlju za obdobje do treh mesecev v skladu z Uredbo (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (6) in členom 21 schengenskega pravnega reda – Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (Konvencija o izvajanju schengenskega sporazuma) (7).

| (15) | Brez prava
  Unije
  se pravice državljanov tretjih držav razlikujejo glede na državo članico, v kateri delajo, in glede na njihovo državljanstvo. ▐ Da se zagotovi nadaljnji razvoj skladne politike na področju priseljevanja, zmanjša vrzel v pravicah med državljani
  Unije
  in državljani tretjih držav, ki zakonito delajo v državi članici, ter dopolni obstoječi pravni red na področju priseljevanja, bi bilo treba določiti vrsto pravic, zlasti z navedbo področij politike, na katerih je delavcem iz tretjih držav, ki so zakonito vstopili v državo članico, vendar še niso rezidenti za daljši čas, zagotovljeno enako obravnavanje, kot velja za lastne državljane. Takšne določbe so namenjene vzpostavitvi
  minimalnih
  enakih pogojev znotraj Unije, da se prizna, da ti državljani tretjih držav, ki zakonito delajo v državi članici, s svojim delom in plačevanjem davkov prispevajo k evropskemu gospodarstvu ter služijo kot zaščitni ukrepi za zmanjšanje nelojalne konkurence med lastnimi državljani in državljani tretjih držav, ki lahko nastane zaradi izkoriščanja slednjih.
  Opredelitev „delavec iz tretje države“ v tej direktivi, pomeni, brez poseganja v razlago pojma delovnega razmerja v drugih pravnih aktih Unije, državljana tretje države, ki mi je bil dovoljen vstop v državo članico, tam zakonito prebiva in lahko dela v skladu z nacionalnim pravom ali prakso. [Sprememba 123] |
| --- | --- |

(15)

Brez prava
  Unije
  se pravice državljanov tretjih držav razlikujejo glede na državo članico, v kateri delajo, in glede na njihovo državljanstvo. ▐ Da se zagotovi nadaljnji razvoj skladne politike na področju priseljevanja, zmanjša vrzel v pravicah med državljani
  Unije
  in državljani tretjih držav, ki zakonito delajo v državi članici, ter dopolni obstoječi pravni red na področju priseljevanja, bi bilo treba določiti vrsto pravic, zlasti z navedbo področij politike, na katerih je delavcem iz tretjih držav, ki so zakonito vstopili v državo članico, vendar še niso rezidenti za daljši čas, zagotovljeno enako obravnavanje, kot velja za lastne državljane. Takšne določbe so namenjene vzpostavitvi
  minimalnih
  enakih pogojev znotraj Unije, da se prizna, da ti državljani tretjih držav, ki zakonito delajo v državi članici, s svojim delom in plačevanjem davkov prispevajo k evropskemu gospodarstvu ter služijo kot zaščitni ukrepi za zmanjšanje nelojalne konkurence med lastnimi državljani in državljani tretjih držav, ki lahko nastane zaradi izkoriščanja slednjih.
  Opredelitev „delavec iz tretje države“ v tej direktivi, pomeni, brez poseganja v razlago pojma delovnega razmerja v drugih pravnih aktih Unije, državljana tretje države, ki mi je bil dovoljen vstop v državo članico, tam zakonito prebiva in lahko dela v skladu z nacionalnim pravom ali prakso. [Sprememba 123]

| (16) | Vsi državljani tretjih držav, ki zakonito prebivajo in delajo v državi članici, bi morali uživati najmanj enake skupne pravice v obliki enakega obravnavanja kot državljani zadevne države članice gostiteljice ne glede na prvotni namen ali podlago za dovolitev vstopa. Pravica do enakega obravnavanja na področjih, ki jih določa ta direktiva, bi morala biti priznana ne samo tistim državljanom tretjih držav, ki jim je bil dovoljen vstop v državo članico zaradi dela, ampak tudi tistim, ki jim je bil dovoljen vstop iz drugega namena ter jim je bil dovoljen dostop do trga dela te države članice v skladu z nacionalnim pravom ali pravom Unije, vključno s tistimi, ki jim je bil vstop dovoljen v skladu z Direktivo Sveta 2003/86/ES z dne 22. septembra 2003 o pravici do združitve družine (8), Direktivo Sveta 2004/114/ES z dne 13. decembra 2004 o pogojih za sprejem državljanov tretjih držav za namene študija, izmenjav učencev, neplačanega usposabljanja ali prostovoljnega dela (9) ali Direktivo Sveta 2005/71/ES z dne 12. oktobra 2005 o posebnem postopku za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja (10). |
| --- | --- |

(16)

Vsi državljani tretjih držav, ki zakonito prebivajo in delajo v državi članici, bi morali uživati najmanj enake skupne pravice v obliki enakega obravnavanja kot državljani zadevne države članice gostiteljice ne glede na prvotni namen ali podlago za dovolitev vstopa. Pravica do enakega obravnavanja na področjih, ki jih določa ta direktiva, bi morala biti priznana ne samo tistim državljanom tretjih držav, ki jim je bil dovoljen vstop v državo članico zaradi dela, ampak tudi tistim, ki jim je bil dovoljen vstop iz drugega namena ter jim je bil dovoljen dostop do trga dela te države članice v skladu z nacionalnim pravom ali pravom Unije, vključno s tistimi, ki jim je bil vstop dovoljen v skladu z Direktivo Sveta 2003/86/ES z dne 22. septembra 2003 o pravici do združitve družine (8), Direktivo Sveta 2004/114/ES z dne 13. decembra 2004 o pogojih za sprejem državljanov tretjih držav za namene študija, izmenjav učencev, neplačanega usposabljanja ali prostovoljnega dela (9) ali Direktivo Sveta 2005/71/ES z dne 12. oktobra 2005 o posebnem postopku za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja (10).

| (17) | Državljani tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas v skladu z Direktivo Sveta 2003/109/ES (11), niso zajeti s to direktivo, ker je njihov položaj ugodnejši in imajo koristi od posebne vrste dovoljenja za prebivanje: „rezident EU za daljši čas“. |
| --- | --- |

(17)

Državljani tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas v skladu z Direktivo Sveta 2003/109/ES (11), niso zajeti s to direktivo, ker je njihov položaj ugodnejši in imajo koristi od posebne vrste dovoljenja za prebivanje: „rezident EU za daljši čas“.

| (18) | Ta direktiva ne zajema državljanov
  tretjih držav, ki so napoteni na delo. To naj ne bi preprečevalo državljanom tretjih držav, ki zakonito prebivajo in delajo v državi članici ter so napoteni v drugo državo članico, da ne bi še naprej bili obravnavani enako kot državljani države članice izvora ves čas napotitve glede tistih pogojev zaposlitve, na katere ne vpliva uporaba Direktive
  96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (12). ▐ [Spremembi 122 in 124] |
| --- | --- |

(18)

Ta direktiva ne zajema državljanov
  tretjih držav, ki so napoteni na delo. To naj ne bi preprečevalo državljanom tretjih držav, ki zakonito prebivajo in delajo v državi članici ter so napoteni v drugo državo članico, da ne bi še naprej bili obravnavani enako kot državljani države članice izvora ves čas napotitve glede tistih pogojev zaposlitve, na katere ne vpliva uporaba Direktive
  96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (12). ▐ [Spremembi 122 in 124]

| (19) | Državljani tretjih držav, ki jim je bil dovoljen vstop v državo članico ▐ zaradi sezonskega dela, ne bi smeli biti zajeti z Direktivo zaradi njihovega začasnega statusa. |
| --- | --- |

(19)

Državljani tretjih držav, ki jim je bil dovoljen vstop v državo članico ▐ zaradi sezonskega dela, ne bi smeli biti zajeti z Direktivo zaradi njihovega začasnega statusa.

| (20) | Pravica do enakega obravnavanja na navedenih področjih politike bi morala biti strogo povezana z zakonitim prebivanjem državljana tretje države in odobrenim dostopom do trga dela v državi članici, kar je navedeno v enotnem dovoljenju, ki zajema dovoljenje za prebivanje in delo, ter v dovoljenjih za prebivanje, izdanih za druge namene, ki vsebujejo informacije glede dovoljenja za delo. |
| --- | --- |

(20)

Pravica do enakega obravnavanja na navedenih področjih politike bi morala biti strogo povezana z zakonitim prebivanjem državljana tretje države in odobrenim dostopom do trga dela v državi članici, kar je navedeno v enotnem dovoljenju, ki zajema dovoljenje za prebivanje in delo, ter v dovoljenjih za prebivanje, izdanih za druge namene, ki vsebujejo informacije glede dovoljenja za delo.

| (21) | V tej direktivi med delovne pogoje štejejo vsaj plača in odpustitev, zdravje in varnost pri delo, delovni čas in dopust, ob upoštevanju veljavnih kolektivnih pogodb. [Spremembi 122 in 125] |
| --- | --- |

(21)

V tej direktivi med delovne pogoje štejejo vsaj plača in odpustitev, zdravje in varnost pri delo, delovni čas in dopust, ob upoštevanju veljavnih kolektivnih pogodb. [Spremembi 122 in 125]

| (22) | Poklicne kvalifikacije, ki jih je državljan tretje države pridobil v drugi državi članici, bi morale biti priznane na enak način kot državljanom Unije, kvalifikacije, pridobljene v tretjih državi, pa bi morale biti upoštevane v skladu z določbami Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (13).
  Pravica delavcev iz tretjih držav do enakega obravnavanja kar zadeva priznavanje diplom, spričeval in drugih poklicnih kvalifikacij v skladu z ustreznimi nacionalnimi postopki ne posega v pristojnost držav članic, da te delavce iz tretjih držav sprejmejo na svoj trg dela. [Spremembi 122 in 126] |
| --- | --- |

(22)

Poklicne kvalifikacije, ki jih je državljan tretje države pridobil v drugi državi članici, bi morale biti priznane na enak način kot državljanom Unije, kvalifikacije, pridobljene v tretjih državi, pa bi morale biti upoštevane v skladu z določbami Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (13).
  Pravica delavcev iz tretjih držav do enakega obravnavanja kar zadeva priznavanje diplom, spričeval in drugih poklicnih kvalifikacij v skladu z ustreznimi nacionalnimi postopki ne posega v pristojnost držav članic, da te delavce iz tretjih držav sprejmejo na svoj trg dela. [Spremembi 122 in 126]

| (23) | Delavci iz
  tretjih držav ▐ bi morali biti upravičeni do enakega obravnavanja glede socialne varnosti. Področja socialne varnosti so opredeljena v
  Uredbi (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti

   (14). Določbe o enakem obravnavanju glede socialne varnosti v tej direktivi se uporabljajo tudi za
  delavce
  , ki pridejo v državo članico neposredno iz tretje države. Kljub temu pa ta direktiva
  delavcem iz tretjih držav
  naj ne bi podelila več pravic, kot jih že zagotavlja obstoječe pravo
  Unije
  na področju socialne varnosti za državljane tretjih držav, ki imajo čezmejne elemente med državami članicami.
  Poleg tega ta direktiva ne bi smela zagotavljati pravic v primerih, ki ne sodijo v področje uporabe prava Unije, kot so družinski člani, ki prebivajo v tretji državi. Ta direktiva priznava pravice samo tistim družinskim članom, ki se skupaj z delavcem iz tretje države nastanijo v državi članici na podlagi združitve družine ali za družinske člane, ki že zakonito prebivajo z delavcem iz tretje države v državi članici. [Spremembi 122 in 127] |
| --- | --- |

(23)

Delavci iz
  tretjih držav ▐ bi morali biti upravičeni do enakega obravnavanja glede socialne varnosti. Področja socialne varnosti so opredeljena v
  Uredbi (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti

   (14). Določbe o enakem obravnavanju glede socialne varnosti v tej direktivi se uporabljajo tudi za
  delavce
  , ki pridejo v državo članico neposredno iz tretje države. Kljub temu pa ta direktiva
  delavcem iz tretjih držav
  naj ne bi podelila več pravic, kot jih že zagotavlja obstoječe pravo
  Unije
  na področju socialne varnosti za državljane tretjih držav, ki imajo čezmejne elemente med državami članicami.
  Poleg tega ta direktiva ne bi smela zagotavljati pravic v primerih, ki ne sodijo v področje uporabe prava Unije, kot so družinski člani, ki prebivajo v tretji državi. Ta direktiva priznava pravice samo tistim družinskim članom, ki se skupaj z delavcem iz tretje države nastanijo v državi članici na podlagi združitve družine ali za družinske člane, ki že zakonito prebivajo z delavcem iz tretje države v državi članici. [Spremembi 122 in 127]

| (24) | Pravo Unije ne omejuje pristojnosti držav članic, da urejajo svoje sisteme socialne varnosti. Če ni usklajenosti na ravni Unije, vsaka država članica v svojem pravu določi pogoje za odobritev socialnovarstvenih dajatev, pa tudi višino teh dajatev in obdobje, za katero so odobrene. Vendar bi morale države članice pri izvajanju te pristojnosti ravnati v skladu s pravom Unije. [Spremembi 122 in 128] |
| --- | --- |

(24)

Pravo Unije ne omejuje pristojnosti držav članic, da urejajo svoje sisteme socialne varnosti. Če ni usklajenosti na ravni Unije, vsaka država članica v svojem pravu določi pogoje za odobritev socialnovarstvenih dajatev, pa tudi višino teh dajatev in obdobje, za katero so odobrene. Vendar bi morale države članice pri izvajanju te pristojnosti ravnati v skladu s pravom Unije. [Spremembi 122 in 128]

| (25) | Države članice bi morale vsaj enako obravnavati državljane tretjih držav, ki so zaposleni ali ki so bili po obdobju zaposlitve prijavljeni kot brezposelni. Omejitve enakega obravnavanja na področju socialne varnosti po tej direktivi ne bi smele posegati v pravice, dodeljene v skladu z Uredbo (EU) št. 1231/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o razširitvi uporabe uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 na državljane tretjih držav, za katere se navedeni uredbi ne uporabljata le na podlagi njihovega državljanstva

   (15). [Sprememba 130] |
| --- | --- |

(25)

Države članice bi morale vsaj enako obravnavati državljane tretjih držav, ki so zaposleni ali ki so bili po obdobju zaposlitve prijavljeni kot brezposelni. Omejitve enakega obravnavanja na področju socialne varnosti po tej direktivi ne bi smele posegati v pravice, dodeljene v skladu z Uredbo (EU) št. 1231/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o razširitvi uporabe uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 na državljane tretjih držav, za katere se navedeni uredbi ne uporabljata le na podlagi njihovega državljanstva

   (15). [Sprememba 130]

| (26) | Enako obravnavanje delavcev iz tretjih držav ne zajema ukrepov na področju poklicnega usposabljanja, ki se financirajo iz programov socialne pomoči. [Spremembi 122 in 129] |
| --- | --- |

(26)

Enako obravnavanje delavcev iz tretjih držav ne zajema ukrepov na področju poklicnega usposabljanja, ki se financirajo iz programov socialne pomoči. [Spremembi 122 in 129]

| (27) | Ker ciljev
  te direktive
  , in sicer določiti enoten postopek za vloge za izdajanje enotnega dovoljenja za državljane tretjih držav, da lahko delajo v državi članici, in zagotoviti pravice delavcem iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in se jih je zaradi obsega in učinkov mogoče lažje doseže na ravni
  Unije
  , lahko
  Unija
  sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe
  o Evropski uniji.
  V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(27)

Ker ciljev
  te direktive
  , in sicer določiti enoten postopek za vloge za izdajanje enotnega dovoljenja za državljane tretjih držav, da lahko delajo v državi članici, in zagotoviti pravice delavcem iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in se jih je zaradi obsega in učinkov mogoče lažje doseže na ravni
  Unije
  , lahko
  Unija
  sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe
  o Evropski uniji.
  V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev.

| (28) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah,
  v skladu s členom 6 Pogodbe o Evropski uniji ter izražena
  . |
| --- | --- |

(28)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah,
  v skladu s členom 6 Pogodbe o Evropski uniji ter izražena
  .

| (29) | To direktivo bi bilo treba izvajati brez poseganja v ugodnejše določbe zakonodaje Unije in mednarodnih instrumentov. |
| --- | --- |

(29)

To direktivo bi bilo treba izvajati brez poseganja v ugodnejše določbe zakonodaje Unije in mednarodnih instrumentov.

| (30) | Države članice bi morale uveljaviti določbe te direktive brez diskriminacije glede na spol, raso, barvo, etnično ali družbeno poreklo, genetske značilnosti, jezik, vero ali prepričanje, politično ali drugo mnenje, pripadnost narodni manjšini, lastnino, rojstvo, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost, zlasti v skladu z Direktivo Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (16) in Direktivo Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (17). |
| --- | --- |

(30)

Države članice bi morale uveljaviti določbe te direktive brez diskriminacije glede na spol, raso, barvo, etnično ali družbeno poreklo, genetske značilnosti, jezik, vero ali prepričanje, politično ali drugo mnenje, pripadnost narodni manjšini, lastnino, rojstvo, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost, zlasti v skladu z Direktivo Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (16) in Direktivo Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (17).

| (31) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola
  (št. 21)
  o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in PDEU, in brez poseganja v člen 4
  navedenega
  protokola,
  ti
  državi članici ne sodelujeta pri sprejetju te direktive, ki zato zanju ni zavezujoča niti se zanju ne uporablja. |
| --- | --- |

(31)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola
  (št. 21)
  o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in PDEU, in brez poseganja v člen 4
  navedenega
  protokola,
  ti
  državi članici ne sodelujeta pri sprejetju te direktive, ki zato zanju ni zavezujoča niti se zanju ne uporablja.

| (32) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola
  (št. 22)
  o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te direktive, ki zato zanjo ni zavezujoča niti se zanjo ne uporablja – |
| --- | --- |

(32)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola
  (št. 22)
  o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te direktive, ki zato zanjo ni zavezujoča niti se zanjo ne uporablja –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Poglavje I

Splošne določbe

Člen 1

Vsebina

Ta direktiva določa:

| (a) | enoten postopek za vloge za izdajanje enotnega dovoljenja za državljane tretjih držav, da lahko
  za namen dela
  prebivajo v državi članici,
  da bi poenostavili postopke za
  njihov sprejem in
  olajšali
  nadzor nad njihovim statusom, ter |
| --- | --- |

(a)

enoten postopek za vloge za izdajanje enotnega dovoljenja za državljane tretjih držav, da lahko
  za namen dela
  prebivajo v državi članici,
  da bi poenostavili postopke za
  njihov sprejem in
  olajšali
  nadzor nad njihovim statusom, ter

| (b) | skupne pravice za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici,
  ne glede na namen, zaradi katerega jim je bil dovoljen vstop v državo članico, na podlagi enakega obravnavanja z državljani te države članice. |
| --- | --- |

(b)

skupne pravice za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici,
  ne glede na namen, zaradi katerega jim je bil dovoljen vstop v državo članico, na podlagi enakega obravnavanja z državljani te države članice.

Ta direktiva ne posega v pristojnosti držav članic v zvezi z dovoljenjem dostopa državljanov tretjih držav na njihove trge dela.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te direktive:

| (a) | „državljan tretje države“ pomeni katero koli osebo, ki ni državljan Unije v smislu
  člena 20(1)
  PDEU; |
| --- | --- |

(a)

„državljan tretje države“ pomeni katero koli osebo, ki ni državljan Unije v smislu
  člena 20(1)
  PDEU;

| (b) | „delavec iz tretje države“ pomeni vsakega državljana tretje države, ki mu je bil dovoljen vstop v državo članico,
  v tej državi članici zakonito prebiva
  in lahko dela
  v skladu z nacionalnim pravom ali prakso
  ; [Sprememba 131] |
| --- | --- |

(b)

„delavec iz tretje države“ pomeni vsakega državljana tretje države, ki mu je bil dovoljen vstop v državo članico,
  v tej državi članici zakonito prebiva
  in lahko dela
  v skladu z nacionalnim pravom ali prakso
  ; [Sprememba 131]

| (c) | „enotno dovoljenje“ pomeni ▐ dovoljenje
  za prebivanje
  , ki ga izdajo organi države članice in državljanom tretjih držav dovoljuje zakonito prebivanje
  v tej državi članici zaradi dela; |
| --- | --- |

(c)

„enotno dovoljenje“ pomeni ▐ dovoljenje
  za prebivanje
  , ki ga izdajo organi države članice in državljanom tretjih držav dovoljuje zakonito prebivanje
  v tej državi članici zaradi dela;

| (d) | „enoten postopek za vloge“ pomeni vsak postopek, v skladu s katerim se na podlagi
  enotne
  vloge za odobritev prebivanja in dela ▐ v državi članici,
  ki jo predloži državljan tretje države ali njegov delodajalec,
  izda
  odločba o tej vlogi za
  enotno dovoljenje ▐. |
| --- | --- |

(d)

„enoten postopek za vloge“ pomeni vsak postopek, v skladu s katerim se na podlagi
  enotne
  vloge za odobritev prebivanja in dela ▐ v državi članici,
  ki jo predloži državljan tretje države ali njegov delodajalec,
  izda
  odločba o tej vlogi za
  enotno dovoljenje ▐.

Člen 3

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za:

| (a) | državljane tretjih držav, ki želijo prebivati ▐ v državi članici
  za namen dela
  ; |
| --- | --- |

(a)

državljane tretjih držav, ki želijo prebivati ▐ v državi članici
  za namen dela
  ;

| (b) | državljane
  tretjih držav,
  ki jim je bil v skladu z nacionalnim pravom ali pravom Unije dovoljen vstop v državo članico za drug namen, kot je delo, ter ki lahko delajo in jim je bilo izdano dovoljenje za prebivanje v skladu z Uredbo (ES) št. 1030/2002; ter |
| --- | --- |

(b)

državljane
  tretjih držav,
  ki jim je bil v skladu z nacionalnim pravom ali pravom Unije dovoljen vstop v državo članico za drug namen, kot je delo, ter ki lahko delajo in jim je bilo izdano dovoljenje za prebivanje v skladu z Uredbo (ES) št. 1030/2002; ter

| (c) | državljane tretjih držav, ki jim je bil v skladu z nacionalnim pravom ali pravom Unije dovoljen vstop v državo članico za namen dela. |
| --- | --- |

(c)

državljane tretjih držav, ki jim je bil v skladu z nacionalnim pravom ali pravom Unije dovoljen vstop v državo članico za namen dela.

2.   Ta direktiva se ne uporablja za državljane tretjih držav:

| (a) | ki so družinski člani državljanov Unije in so uveljavili ali uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja znotraj
  Unije v skladu z Direktivo 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic

   (18); |
| --- | --- |

(a)

ki so družinski člani državljanov Unije in so uveljavili ali uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja znotraj
  Unije v skladu z Direktivo 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic

   (18);

| (b) | ki imajo tako kot njihovi družinski člani in ne glede na svoje državljanstvo pravico do prostega gibanja, enako pravici državljanov Unije, v skladu s sporazumi bodisi med Unijo in državami članicami bodisi med Unijo in tretjo državo; |
| --- | --- |

(b)

ki imajo tako kot njihovi družinski člani in ne glede na svoje državljanstvo pravico do prostega gibanja, enako pravici državljanov Unije, v skladu s sporazumi bodisi med Unijo in državami članicami bodisi med Unijo in tretjo državo;

| (c) | ki so napoteni na delo v drugo državo članico
  ; |
| --- | --- |

(c)

ki so napoteni na delo v drugo državo članico
  ;

| (d) | ki so zaprosili za vstop ali jim je bil dovoljen vstop v državo članico za namen dela, premeščeni znotraj podjetja; |
| --- | --- |

(d)

ki so zaprosili za vstop ali jim je bil dovoljen vstop v državo članico za namen dela, premeščeni znotraj podjetja;

| (e) | ki so
  zaprosili za vstop ali jim je
  bil dovoljen vstop v državo članico
  kot sezonski delavci ali kot au-pair; |
| --- | --- |

(e)

ki so
  zaprosili za vstop ali jim je
  bil dovoljen vstop v državo članico
  kot sezonski delavci ali kot au-pair;

| (f) | ki imajo pravico prebivati v državi članici zaradi začasne zaščite ali so zaprosili za dovoljenje za prebivanje na tej podlagi in čakajo na odločitev o svojem statusu; |
| --- | --- |

(f)

ki imajo pravico prebivati v državi članici zaradi začasne zaščite ali so zaprosili za dovoljenje za prebivanje na tej podlagi in čakajo na odločitev o svojem statusu;

| (g) | ki uživajo mednarodno zaščito v skladu z Direktivo Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite

   (19)

  ali so zaprosili za mednarodno zaščito v skladu z navedeno direktivo, o njihovi vlogi pa še ni bilo dokončno odločeno; |
| --- | --- |

(g)

ki uživajo mednarodno zaščito v skladu z Direktivo Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite

   (19)

  ali so zaprosili za mednarodno zaščito v skladu z navedeno direktivo, o njihovi vlogi pa še ni bilo dokončno odločeno;

| (h) | ki uživajo zaščito v skladu z nacionalnim pravom, mednarodnimi obveznostmi ali prakso države članice ali so zaprosili za zaščito v skladu z nacionalnim pravom, mednarodnimi obveznostmi ali prakso države članice, o njihovi vlogi pa še ni bilo dokončno odločeno;


  ▐ |
| --- | --- |

(h)

ki uživajo zaščito v skladu z nacionalnim pravom, mednarodnimi obveznostmi ali prakso države članice ali so zaprosili za zaščito v skladu z nacionalnim pravom, mednarodnimi obveznostmi ali prakso države članice, o njihovi vlogi pa še ni bilo dokončno odločeno;

▐

| (i) | ki so rezidenti za daljši čas v skladu z Direktivo 2003/109/ES; |
| --- | --- |

(i)

ki so rezidenti za daljši čas v skladu z Direktivo 2003/109/ES;

| (j) | katerih
  odstranitev
  je
  bila odložena
  zaradi dejanskih ali pravnih razlogov; |
| --- | --- |

(j)

katerih
  odstranitev
  je
  bila odložena
  zaradi dejanskih ali pravnih razlogov;

| (k) | ki so zaprosili za vstop ali jim je bil dovoljen vstop v državo članico kot samozaposleni delavci; |
| --- | --- |

(k)

ki so zaprosili za vstop ali jim je bil dovoljen vstop v državo članico kot samozaposleni delavci;

| (l) | ki so zaprosili za vstop ali jim je bil dovoljen vstop kot pomorščakom zaradi zaposlitve ali dela na katerem koli delovnem mestu na krovu ladje, registrirane v državi članici ali ki pluje pod njeno zastavo ene. |
| --- | --- |

(l)

ki so zaprosili za vstop ali jim je bil dovoljen vstop kot pomorščakom zaradi zaposlitve ali dela na katerem koli delovnem mestu na krovu ladje, registrirane v državi članici ali ki pluje pod njeno zastavo ene.

3.
     
  Države članice lahko sklenejo, da se poglavje II te direktive ne uporablja za državljane tretjih držav, ki imajo dovoljenje za delo v državi članici za čas, ki ne presega šestih mesecev, ali jim je dovoljen vstop v to državo članico za namen študija.

4.
     
  Poglavje II te direktive se ne uporablja za državljane tretjih držav, ki lahko delajo na podlagi vizuma.

Poglavje II

Enoten postopek za vloge in enotno dovoljenje

Člen 4

Enoten postopek za vloge

1.   Vloga za
  enotno dovoljenje
  se predloži v enotnem postopku za vloge.
  Države članice določijo, ali mora vlogo za enotno dovoljenje predložiti državljan tretje države ali njegov delodajalec. Države članice se lahko tudi določijo, da sprejemajo vloge od obeh. Če mora vlogo predložiti državljan tretje države, države članice dovolijo, da se vloga predloži iz tretje države ali, če tako določa nacionalno pravo, v državi članici, v kateri je že zakonito sprejet.

2.   Države članice obravnavajo vlogo in sprejmejo odločitev, s katero odobrijo, spremenijo ali podaljšajo enotno dovoljenje, če prosilec izpolnjuje zahteve, določene v nacionalnem pravu
  ali pravu Unije
  . Odločitev o odobritvi, spremembi ali podaljšanju enotnega dovoljenja pomeni
  enoten upravni akt,
  ki zajema dovoljenje za prebivanje in delo ▐.

3.
     
  Enoten postopek za vloge ne posega v vizumski postopek, ki je lahko potreben za prvi vstop.

4.
     
  Države članice izdajo enotno dovoljenje, kadar so izpolnjeni predpisani pogoji, in sicer državljanom tretjih držav, ki predložijo vlogo dovolitev vstopa, in državljanom tretjih držav, ki jim je že bil dovoljen vstop in ki zaprosijo za podaljšanje ali spremembo dovoljenja za prebivanje po začetku veljavnosti nacionalnih izvedbenih predpisov.

Člen 5

Pristojni organ

1.   Države članice imenujejo organ, pristojen za sprejem vloge in izdajo enotnega dovoljenja.

2.   
  Pristojni
  organ obravnava vlogo in čim prej sprejme odločitev o vlogi, v vsakem primeru pa ne pozneje kot v treh mesecih od datuma predložitve vloge.

V izjemnih okoliščinah, povezanih s težavnostjo obravnavanja vloge, se rok, naveden v prvem pododstavku, lahko podaljša.

Posledice nesprejetja odločitve v roku iz tega člena se določijo z nacionalnim pravom zadevne države članice.

3.   
  Pristojni
  organ pisno obvesti prosilca o odločitvi v skladu s postopki uradnega obveščanja, določenimi
  z nacionalnim pravom
  .

4.   Če so informacije
  ali dokumenti, priloženi
  k vlogi,
  po merilih, določenih v nacionalnem pravu, nepopolni
  ,
  pristojni
  organ
  pisno
  obvesti prosilca o dodatnih informacijah
  ali dokumentih
  , ki jih je treba posredovati
  , in lahko zato določi rok
  . Rok iz odstavka 2 se odloži, dokler organi ne prejmejo zahtevanih dodatnih informacij.
  Če dodatne informacije ali dokumenti niso bili predloženi v roku, se lahko vloga zavrne.

Člen 6

Enotno dovoljenje

1.   Države članice pri izdaji enotnega dovoljenja uporabijo enotno obliko, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1030/2002, in navedejo informacije v zvezi z dovoljenjem za delo v skladu s točko 7.5-9 Priloge k navedeni uredbi.

2.   
  Pri izdaji enotnega dovoljenja
  države članice ne izdajo nobenih dodatnih dovoljenj ▐ kot dokaz za odobren dostop do trga dela.

Člen 7

Dovoljenja za prebivanje, ki niso izdana za namen dela

Pri izdajanju dovoljenj za prebivanje v skladu z Uredbo (ES) št. 1030/2002 države članice:

| (a) | navedejo informacije glede dovoljenja za delo ne glede na vrsto dovoljenja; in |
| --- | --- |

(a)

navedejo informacije glede dovoljenja za delo ne glede na vrsto dovoljenja; in

| (b) | ne izdajo nobenih dodatnih dovoljenj ▐ kot dokaz za odobren dostop do trga dela. |
| --- | --- |

(b)

ne izdajo nobenih dodatnih dovoljenj ▐ kot dokaz za odobren dostop do trga dela.

Člen 8

Pravna sredstva

1.   Uradno pisno obvestilo o odločitvi, s katero se zavrne vloga
  za enotno dovoljenje, zavrne
  sprememba ali obnovitev enotnega dovoljenja
  ali se
  enotno dovoljenje odvzame, na podlagi meril, določenih v nacionalnem pravu ali pravu
  Unije
  , se obrazloži.

2.   Zoper vsako odločitev, s katero se zavrne vloga za enotno dovoljenje, zavrne sprememba ali obnovitev enotnega dovoljenja ▐ ali se enotno dovoljenje odvzame, se je mogoče pritožiti
  v zadevni državi članici v skladu z nacionalnim pravom
  . V pisnem uradnem obvestilu se
  navede sodišče ali upravni organ, pri katerem lahko oseba vloži pritožbo
  , in rok
  zanjo
  .

3.
     
  Vloga se lahko razglasi za nesprejemljivo na podlagi kvote državljanov tretjih držav, ki jim je dovoljen vstop za namen dela, in je na tej podlagi ni treba obravnavati.

Člen 9

Dostop do informacij

Države članice
  državljanu
  tretje države in njegovemu bodočemu delodajalcu
  na zahtevo posreduje informacije o dokumentih, ki so potrebni za popolno vlogo
  .

Člen 10

Takse

Države članic lahko od vložnika zahtevajo plačilo takse ▐.
  Kadar je primerno države članice zahtevajo plačilo takse
  za obravnavanje vlog v skladu s to direktivo. Višina take takse
  je
  sorazmerna in lahko temelji na načelu dejansko
  zagotovljenih storitev obravnave vlog in izdaje dovoljenj
  .

Člen 11

Pravice na podlagi enotnega dovoljenja

Če je bilo enotno dovoljenje izdano v skladu z nacionalnim pravom
  , je imetnik
  v času veljavnosti dovoljenja
  upravičen najmanj do:

| (a) | vstopa ▐ in bivanja v državi članici, ki izda enotno dovoljenje,
  če izpolnjuje vse pogoje za dovolitev vstopa v skladu z nacionalno zakonodajo;


  ▐ |
| --- | --- |

(a)

vstopa ▐ in bivanja v državi članici, ki izda enotno dovoljenje,
  če izpolnjuje vse pogoje za dovolitev vstopa v skladu z nacionalno zakonodajo;

▐

| (b) | prostega dostopa do celotnega ozemlja države članice, ki izda enotno dovoljenje, v mejah, določenih v nacionalnem pravu ▐; |
| --- | --- |

(b)

prostega dostopa do celotnega ozemlja države članice, ki izda enotno dovoljenje, v mejah, določenih v nacionalnem pravu ▐;

| (c) | opravljanja
  konkretne poklicne
  dejavnosti,
  dovoljene
  v enotnem dovoljenju
  v skladu z nacionalnim pravom
  ; |
| --- | --- |

(c)

opravljanja
  konkretne poklicne
  dejavnosti,
  dovoljene
  v enotnem dovoljenju
  v skladu z nacionalnim pravom
  ;

| (d) | obveščenosti glede svojih pravic, povezanih z dovoljenjem, ki jih priznava ta direktiva
  in/
  ali nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(d)

obveščenosti glede svojih pravic, povezanih z dovoljenjem, ki jih priznava ta direktiva
  in/
  ali nacionalno pravo.

Poglavje III

Pravica do enakega obravnavanja

Člen 12

Pravice

1.   Delavci iz tretjih držav
  iz točk (b) in (c) člena 3(1)
  so
  v državi članici, v kateri prebivajo
  , upravičeni do enakega obravnavanja kot državljani te države članice glede:

| (a) | delovnih pogojev, vključno s plačo in odpovedjo, ter tudi glede zdravja in varnosti pri delu; |
| --- | --- |

(a)

delovnih pogojev, vključno s plačo in odpovedjo, ter tudi glede zdravja in varnosti pri delu;

| (b) | svobode združevanja in pripadnosti ter članstva v organizaciji, ki zastopa delavce ali delodajalce ali v kateri koli organizaciji, katere člani opravljajo poseben poklic, vključno s koristmi, ki jih zagotavljajo te organizacije, ne da bi s tem posegali v nacionalne predpise o javnem redu in javni varnosti; |
| --- | --- |

(b)

svobode združevanja in pripadnosti ter članstva v organizaciji, ki zastopa delavce ali delodajalce ali v kateri koli organizaciji, katere člani opravljajo poseben poklic, vključno s koristmi, ki jih zagotavljajo te organizacije, ne da bi s tem posegali v nacionalne predpise o javnem redu in javni varnosti;

| (c) | izobraževanja in poklicnega usposabljanja; |
| --- | --- |

(c)

izobraževanja in poklicnega usposabljanja;

| (d) | priznavanja diplom, spričeval in drugih poklicnih kvalifikacij v skladu z ustreznimi nacionalnimi postopki; |
| --- | --- |

(d)

priznavanja diplom, spričeval in drugih poklicnih kvalifikacij v skladu z ustreznimi nacionalnimi postopki;

| (e) | področij socialne varnosti, kakor so opredeljena v
  Uredbi (ES) št. 883/2004
  ; [Spremembi 122 in 132]

  ▐ |
| --- | --- |

(e)

področij socialne varnosti, kakor so opredeljena v
  Uredbi (ES) št. 883/2004
  ; [Spremembi 122 in 132]

▐

| (f) | davčnih ugodnosti,
  v kolikor delavec v zadevni državi članici šteje za rezidenta za davčne namene
  ; [Spremembi 122 in 133] |
| --- | --- |

(f)

davčnih ugodnosti,
  v kolikor delavec v zadevni državi članici šteje za rezidenta za davčne namene
  ; [Spremembi 122 in 133]

| (g) | dostopa do blaga in storitev ter dobave blaga in opravljanja storitev, ki so na voljo javnosti, vključno s postopki za pridobitev stanovanj in pomočjo
  ter svetovalnimi službami
  , ki jih nudijo službe za zaposlovanje,
  kakor to določa nacionalno pravo, brez poseganja v pogodbeno svobodo v skladu z nacionalnim pravom in pravom Unije.

  [Sprememba 134] |
| --- | --- |

(g)

dostopa do blaga in storitev ter dobave blaga in opravljanja storitev, ki so na voljo javnosti, vključno s postopki za pridobitev stanovanj in pomočjo
  ter svetovalnimi službami
  , ki jih nudijo službe za zaposlovanje,
  kakor to določa nacionalno pravo, brez poseganja v pogodbeno svobodo v skladu z nacionalnim pravom in pravom Unije.

  [Sprememba 134]

2.   Države članice lahko omejijo enako obravnavanje kot velja za državljane:

| (a) | glede točke (c) odstavka 1 z:








  — | omejevanjem njene uporabe na delavce iz tretjih držav, ki so ali so bili zaposleni; [Sprememba 135] |
| --- | --- | --- |

(a)

glede točke (c) odstavka 1 z:

—

omejevanjem njene uporabe na delavce iz tretjih držav, ki so ali so bili zaposleni; [Sprememba 135]

| — | izključitvijo delavcev iz tretjih držav, ki jim je država članica dovolila vstop v skladu z Direktivo 2004/114/ES; |
| --- | --- |

—

izključitvijo delavcev iz tretjih držav, ki jim je država članica dovolila vstop v skladu z Direktivo 2004/114/ES;

| — | izključitvijo štipendij in posojil za študij in vzdrževanje ter drugih štipendij in posojil; |
| --- | --- |

—

izključitvijo štipendij in posojil za študij in vzdrževanje ter drugih štipendij in posojil;

| — | določitvijo posebnih pogojev, vključno z znanjem
  jezika
  in plačilom šolnine, v skladu z nacionalnim pravom,
  za dostop do
  univerzitetnega in višješolskega oziroma visokošolskega
  izobraževanja
  in poklicnega usposabljanja, ki ni neposredno vezan na konkretne poklicne dejavnosti; |
| --- | --- |

—

določitvijo posebnih pogojev, vključno z znanjem
  jezika
  in plačilom šolnine, v skladu z nacionalnim pravom,
  za dostop do
  univerzitetnega in višješolskega oziroma visokošolskega
  izobraževanja
  in poklicnega usposabljanja, ki ni neposredno vezan na konkretne poklicne dejavnosti;

▐ [Spremembi 122 in 136]

| (b) | z omejevanjem pravic, priznanih v točki (e) odstavka 1,
  na delavce
  iz tretjih držav,
  vendar teh pravic ne omejijo delavcem iz tretjih držav, ki so zaposleni ali ki so bili zaposleni najmanj 6 mesecev in so prijavljeni kot brezposelni.



  Poleg tega lahko države članice sklenejo, da se točka (e) odstavka 1 glede družinskih prejemkov ne uporablja za državljane tretjih držav, ki imajo dovoljenje za delo v državi članici za čas, ki ne presega šest mesecev, za državljane tretjih držav, ki jim je bil vstop dovoljen za namen študija, ali za državljane tretjih držav, ki lahko delajo na podlagi vizuma.

  ▐ [Spremembi 122 in 137] |
| --- | --- |

(b)

z omejevanjem pravic, priznanih v točki (e) odstavka 1,
  na delavce
  iz tretjih držav,
  vendar teh pravic ne omejijo delavcem iz tretjih držav, ki so zaposleni ali ki so bili zaposleni najmanj 6 mesecev in so prijavljeni kot brezposelni.

▐ [Spremembi 122 in 137]

| (c) | v skladu z odstavkom 1(f) glede davčnih ugodnosti z omejevanjem njegove uporabe za primere, kadar je stalno ali običajno prebivališče družinskih članov delavca iz tretje države, za katere ta zahteva ugodnosti, v zadevni državi članici. [Spremembi 122 in 140] |
| --- | --- |

(c)

v skladu z odstavkom 1(f) glede davčnih ugodnosti z omejevanjem njegove uporabe za primere, kadar je stalno ali običajno prebivališče družinskih članov delavca iz tretje države, za katere ta zahteva ugodnosti, v zadevni državi članici. [Spremembi 122 in 140]

| (d) | glede točke (g) odstavka 1 z:








  — | omejevanjem njegove uporabe na delavce iz tretjih držav, ki so zaposleni; |
| --- | --- | --- |

(d)

glede točke (g) odstavka 1 z:

—

omejevanjem njegove uporabe na delavce iz tretjih držav, ki so zaposleni;

| — | omejevanjem dostopa do stanovanj; |
| --- | --- |

—

omejevanjem dostopa do stanovanj;

3.
     
  Pravica do enakega obravnavanja, kot je opredeljena v odstavku 1, ne posega v pravico države članice, da odvzame ali ne obnovi dovoljenja za prebivanje, izdanega na podlagi te direktive, dovoljenja za prebivanje, ki ni izdano zaradi dela, ali katerega koli drugega dovoljenja za delo v državi članici.

4.
     
  Delavci iz tretjih držav, ki se preselijo v tretjo državo, ali preživeli družinski člani takšnih delavcev, ki prebivajo v tretji državi, če njihove pravice izhajajo iz pravic delavca zaradi njegove starosti, invalidnosti ali smrti na podlagi njegove predhodne zaposlitve, prejemajo obvezno pokojnino, ki jo pridobijo v skladu z zakonodajo iz člena 3 Uredbe (ES) št. 883/2004, in sicer pod enakimi pogoji in po enakih stopnjah kot državljani zadevne države članice, ki se preselijo v tretjo državo. [Sprememba 141]

Člen 13

Ugodnejše določbe

1.   Ta direktiva se uporablja brez poseganja v ugodnejše določbe:

| (a) | prava
  Unije
  , vključno z dvostranskimi in večstranskimi sporazumi, sklenjenimi med
  Unijo
  ali
  Unijo
  in njenimi državami članicami na eni strani ter eno ali več tretjimi državami na drugi; |
| --- | --- |

(a)

prava
  Unije
  , vključno z dvostranskimi in večstranskimi sporazumi, sklenjenimi med
  Unijo
  ali
  Unijo
  in njenimi državami članicami na eni strani ter eno ali več tretjimi državami na drugi;

| (b) | dvostranskih ali večstranskih sporazumov med eno ali več državami članicami ter eno ali več tretjimi državami. |
| --- | --- |

(b)

dvostranskih ali večstranskih sporazumov med eno ali več državami članicami ter eno ali več tretjimi državami.

2.   Ta direktiva ne posega v pravico držav članic, da sprejmejo ali ohranijo določbe, ki so ugodnejše za osebe, za katere se uporabljajo.

Poglavje IV

Končne določbe

Člen 14

Obveščanje javnosti

Vsaka država članica
  da
  splošni javnosti na voljo redno posodobljene informacije glede pogojev za dovolitev vstopa in bivanja državljanov tretjih držav na njeno ozemlje
  za namen dela
  .

Člen 15

Poročanje

1.   Komisija v rednih časovnih presledkih in prvič do ... (20)

  predstavi poročilo
  Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te direktive v državah članicah in predlaga kakršne koli ▐ spremembe,
  ki so po njenem mnenju potrebne
  .

2.   Države članice vsako leto in prvič do 1.
  julija
  ... (21) Komisiji ▐ sporočijo statistične podatke o številu državljanov tretjih držav, ki jim je bilo v prejšnjem koledarskem letu enotno dovoljenje odobreno
  v skladu z Uredbo (ES) št. 862/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o statistikah Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti

   (22).

Člen 16

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do ... (23). Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Ko države članice sprejmejo te ukrepe, se sklicujejo na to direktivo ali pa ta sklic navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva. Začetek veljavnosti

Člen 17

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 18

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice v skladu s Pogodbama.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 27, 3.2.2009, str. 114.

1

(2)  UL C 257, 9.10.2008, str. 20.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011.

3

(4)  

  UL C 115, 4.5.2010, str. 1.

4

UL C 115, 4.5.2010, str. 1.

(5)  UL L 157, 15.6.2002, str. 1.

5

(6)  UL L 105, 13.4.2006, str. 1.

6

(7)  UL L 239, 22.9.2000, str. 19.

7

(8)  UL L 251, 3.10.2003, str. 12.

8

(9)  UL L 375, 23.12.2004, str. 12.

9

(10)  UL L 289, 3.11.2005, str. 15.

10

(11)  UL L 16, 23.1.2004, str. 44.

11

(12)  UL L 18, 21.1.1997, str. 1.

12

(13)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22.

13

(14)  

  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

14

UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

(15)  

  UL L 344, 29.12.2010, str. 1.

15

UL L 344, 29.12.2010, str. 1.

(16)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

16

(17)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

17

(18)  

  UL L 158, 30.4.2004, str. 77.

18

UL L 158, 30.4.2004, str. 77.

(19)  

  UL L 304, 30.9.2004, str. 12.

19

UL L 304, 30.9.2004, str. 12.

(20)  UL: prosimo, vstavite datum: 3 leta po datumu iz člena 16.

20

(21)  Eno leto po izteku roka za prenos te direktive.

21

(22)  

  UL L 199, 31.7.2007, str. 23.

22

UL L 199, 31.7.2007, str. 23.

(23)  UL: prosimo vstavite datum: ...

23

---

| 17.8.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 247/55 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 247/55

---

Četrtek, 24. marec 2011Pravice potrošnikov ***I

P7_TA(2011)0116

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 24. marca 2011, k predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potrošnikov (KOM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD))

2012/C 247 E/16

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Predlog je bil spremenjen kot sledi (1):

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog direktive


  Uvodna izjava 2 |
| (2) | Navedene direktive so bile pregledane ob upoštevanju izkušenj glede poenostavitve in posodobitve veljavnih pravil, odstranitve nedoslednosti in zmanjšanja nezaželenih vrzeli v pravilih. Navedeni pregled je pokazal, da je primerno navedene štiri direktive nadomestiti s to eno samo direktivo. V skladu s tem mora ta direktiva določiti standardna pravila za skupne vidike
  in se oddaljiti od pristopa minimalne uskladitve iz predhodnih direktiv
  ,
  v skladu s katerim so lahko države članice ohranile
  ali
  sprejele strožja
  nacionalna pravila. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

(2)

Navedene direktive so bile pregledane ob upoštevanju izkušenj glede poenostavitve in posodobitve veljavnih pravil, odstranitve nedoslednosti in zmanjšanja nezaželenih vrzeli v pravilih. Navedeni pregled je pokazal, da je primerno navedene štiri direktive nadomestiti s to eno samo direktivo. V skladu s tem mora ta direktiva določiti standardna pravila za skupne vidike
  in se oddaljiti od pristopa minimalne uskladitve iz predhodnih direktiv
  ,
  v skladu s katerim so lahko države članice ohranile
  ali
  sprejele strožja
  nacionalna pravila.

| (2) | Navedene direktive so bile pregledane ob upoštevanju izkušenj glede poenostavitve in posodobitve veljavnih pravil, odstranitve nedoslednosti in zmanjšanja nezaželenih vrzeli v pravilih. Navedeni pregled je pokazal, da je primerno navedene štiri direktive nadomestiti s to eno samo direktivo. V skladu s tem bi morala ta direktiva določiti standardna pravila za skupne vidike,
  državam članicam pa omogočiti, da ohranijo
  ali
  sprejmejo
  nacionalna pravila
  v zvezi z nekaterimi drugimi vidiki, ki zagotavljajo večjo stopnjo zaščite potrošnikov
  . |
| --- | --- |

(2)

Navedene direktive so bile pregledane ob upoštevanju izkušenj glede poenostavitve in posodobitve veljavnih pravil, odstranitve nedoslednosti in zmanjšanja nezaželenih vrzeli v pravilih. Navedeni pregled je pokazal, da je primerno navedene štiri direktive nadomestiti s to eno samo direktivo. V skladu s tem bi morala ta direktiva določiti standardna pravila za skupne vidike,
  državam članicam pa omogočiti, da ohranijo
  ali
  sprejmejo
  nacionalna pravila
  v zvezi z nekaterimi drugimi vidiki, ki zagotavljajo večjo stopnjo zaščite potrošnikov
  .

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 5

| (5) | Potrošniki ne izkoriščajo v celoti čezmejnih
  možnosti prodaje na daljavo, ki bi morale biti med glavnimi oprijemljivimi rezultati notranjega trga. V primerjavi z bistveno rastjo domače prodaje na daljavo v zadnjih nekaj letih je bila rast čezmejne prodaje nizka. Ta razlika je zlasti pomembna za spletno prodajo, ki ima velike možnosti za nadaljnjo rast. Možnosti čezmejnih pogodb, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov (neposredna prodaja), ovirajo številni dejavniki, vključno z različnimi nacionalnimi pravili za varstvo potrošnikov, ki jih industrija mora upoštevati. V primerjavi z rastjo neposredne prodaje na domačem trgu v zadnjih nekaj letih, zlasti v storitvenem sektorju (npr. javne službe), se število potrošnikov, ki za čezmejne nakupe uporabljajo ta kanal, ni spremenilo. Mala in srednje velika podjetja (vključno s posameznimi
  podjetniki
  ) ali zastopniki podjetij za neposredno prodajo bi morali biti v odziv na povečane poslovne priložnosti v številnih državah članicah naklonjeni iskanju poslovnih priložnosti v drugih državah članicah, zlasti na obmejnih območjih. Zato bo popolna uskladitev informiranja potrošnikov in pravice do odstopa pri pogodbah na daljavo in pogodbah, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov, prispevala k boljšemu delovanju notranjega trga za poslovanje od podjetij do potrošnikov. |
| --- | --- |

(5)

Potrošniki ne izkoriščajo v celoti čezmejnih
  možnosti prodaje na daljavo, ki bi morale biti med glavnimi oprijemljivimi rezultati notranjega trga. V primerjavi z bistveno rastjo domače prodaje na daljavo v zadnjih nekaj letih je bila rast čezmejne prodaje nizka. Ta razlika je zlasti pomembna za spletno prodajo, ki ima velike možnosti za nadaljnjo rast. Možnosti čezmejnih pogodb, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov (neposredna prodaja), ovirajo številni dejavniki, vključno z različnimi nacionalnimi pravili za varstvo potrošnikov, ki jih industrija mora upoštevati. V primerjavi z rastjo neposredne prodaje na domačem trgu v zadnjih nekaj letih, zlasti v storitvenem sektorju (npr. javne službe), se število potrošnikov, ki za čezmejne nakupe uporabljajo ta kanal, ni spremenilo. Mala in srednje velika podjetja (vključno s posameznimi
  podjetniki
  ) ali zastopniki podjetij za neposredno prodajo bi morali biti v odziv na povečane poslovne priložnosti v številnih državah članicah naklonjeni iskanju poslovnih priložnosti v drugih državah članicah, zlasti na obmejnih območjih. Zato bo popolna uskladitev informiranja potrošnikov in pravice do odstopa pri pogodbah na daljavo in pogodbah, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov, prispevala k boljšemu delovanju notranjega trga za poslovanje od podjetij do potrošnikov.

| (5) | Čezmejne
  možnosti prodaje na daljavo, ki bi morale biti med glavnimi oprijemljivimi rezultati notranjega trga
  , niso v celoti izkoriščene
  . V primerjavi z bistveno rastjo domače prodaje na daljavo v zadnjih nekaj letih je bila rast čezmejne prodaje nizka. Ta razlika je zlasti pomembna za spletno prodajo, ki ima velike možnosti za nadaljnjo rast. Možnosti čezmejnih pogodb, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov (neposredna prodaja), ovirajo številni dejavniki, vključno z različnimi nacionalnimi pravili za varstvo potrošnikov, ki jih industrija mora upoštevati. V primerjavi z rastjo neposredne prodaje na domačem trgu v zadnjih nekaj letih, zlasti v storitvenem sektorju (npr. javne službe), se število potrošnikov, ki za čezmejne nakupe uporabljajo ta kanal, ni spremenilo. Mala in srednje velika podjetja (vključno s posameznimi
  trgovci
  ) ali zastopniki podjetij za neposredno prodajo bi morali biti v odziv na povečane poslovne priložnosti v številnih državah članicah naklonjeni iskanju poslovnih priložnosti v drugih državah članicah, zlasti na obmejnih območjih. Zato bo popolna uskladitev
  določenih vidikov
  informiranja potrošnikov in pravice do odstopa pri pogodbah na daljavo in pogodbah, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov, prispevala k
  visoki ravni varstva potrošnikov in
  boljšemu delovanju notranjega trga za poslovanje med podjetji in potrošniki. |
| --- | --- |

(5)

Čezmejne
  možnosti prodaje na daljavo, ki bi morale biti med glavnimi oprijemljivimi rezultati notranjega trga
  , niso v celoti izkoriščene
  . V primerjavi z bistveno rastjo domače prodaje na daljavo v zadnjih nekaj letih je bila rast čezmejne prodaje nizka. Ta razlika je zlasti pomembna za spletno prodajo, ki ima velike možnosti za nadaljnjo rast. Možnosti čezmejnih pogodb, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov (neposredna prodaja), ovirajo številni dejavniki, vključno z različnimi nacionalnimi pravili za varstvo potrošnikov, ki jih industrija mora upoštevati. V primerjavi z rastjo neposredne prodaje na domačem trgu v zadnjih nekaj letih, zlasti v storitvenem sektorju (npr. javne službe), se število potrošnikov, ki za čezmejne nakupe uporabljajo ta kanal, ni spremenilo. Mala in srednje velika podjetja (vključno s posameznimi
  trgovci
  ) ali zastopniki podjetij za neposredno prodajo bi morali biti v odziv na povečane poslovne priložnosti v številnih državah članicah naklonjeni iskanju poslovnih priložnosti v drugih državah članicah, zlasti na obmejnih območjih. Zato bo popolna uskladitev
  določenih vidikov
  informiranja potrošnikov in pravice do odstopa pri pogodbah na daljavo in pogodbah, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov, prispevala k
  visoki ravni varstva potrošnikov in
  boljšemu delovanju notranjega trga za poslovanje med podjetji in potrošniki.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 6

| (6) | Zakoni držav članic o potrošniških pogodbah se opazno razlikujejo, kar lahko povzroči znatno izkrivljanje konkurence in ovire za nemoteno delovanje notranjega trga. Obstoječa zakonodaja Skupnosti na področju potrošniških pogodb, ki se sklepajo na daljavo ali zunaj poslovnih prostorov, pogodb o potrošniškem blagu in garancijah ter nepoštenih pogodbenih pogojev določa minimalne standarde za uskladitveno zakonodajo, ki državam članicam omogoča, da ohranijo ali uvedejo strožje ukrepe, ki zagotavljajo višjo raven varstva potrošnikov na ozemlju teh držav članic. Poleg tega direktive glede številnih vprašanj niso usklajene, ali pa so ta vprašanja še vedno odprta. Države članice so ta vprašanja različno obravnavale. Posledica tega je, da se nacionalne določbe za izvajanje direktiv o potrošniškem pogodbenem pravu bistveno razlikujejo. |
| --- | --- |

(6)

Zakoni držav članic o potrošniških pogodbah se opazno razlikujejo, kar lahko povzroči znatno izkrivljanje konkurence in ovire za nemoteno delovanje notranjega trga. Obstoječa zakonodaja Skupnosti na področju potrošniških pogodb, ki se sklepajo na daljavo ali zunaj poslovnih prostorov, pogodb o potrošniškem blagu in garancijah ter nepoštenih pogodbenih pogojev določa minimalne standarde za uskladitveno zakonodajo, ki državam članicam omogoča, da ohranijo ali uvedejo strožje ukrepe, ki zagotavljajo višjo raven varstva potrošnikov na ozemlju teh držav članic. Poleg tega direktive glede številnih vprašanj niso usklajene, ali pa so ta vprašanja še vedno odprta. Države članice so ta vprašanja različno obravnavale. Posledica tega je, da se nacionalne določbe za izvajanje direktiv o potrošniškem pogodbenem pravu bistveno razlikujejo.

črtano

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 7

| (7) | Ta
  razhajanja ustvarjajo znatne ovire na notranjem trgu, kar vpliva na
  podjetja
  in potrošnike. Zvišujejo stroške usklajevanja za
  podjetja
  , ki se želijo ukvarjati s čezmejno prodajo blaga ali izvajanjem storitev. Poleg tega razdrobljenost slabi zaupanje potrošnikov v notranji trg.
  Zaradi neenotne ravni varstva potrošnikov po vsej Skupnosti se negativni učinek na zaupanje potrošnikov še povečuje. Ta problem je zlasti resen ob upoštevanju najnovejšega razvoja trga. |
| --- | --- |

(7)

Ta
  razhajanja ustvarjajo znatne ovire na notranjem trgu, kar vpliva na
  podjetja
  in potrošnike. Zvišujejo stroške usklajevanja za
  podjetja
  , ki se želijo ukvarjati s čezmejno prodajo blaga ali izvajanjem storitev. Poleg tega razdrobljenost slabi zaupanje potrošnikov v notranji trg.
  Zaradi neenotne ravni varstva potrošnikov po vsej Skupnosti se negativni učinek na zaupanje potrošnikov še povečuje. Ta problem je zlasti resen ob upoštevanju najnovejšega razvoja trga.

| (7) | Določena
  razhajanja
  v zakonodajah držav članic na področju pogodb, sklenjene s potrošniki, zlasti sklenjenih na daljavo in zunaj poslovnih prostorov,
  ustvarjajo znatne ovire na notranjem trgu, kar vpliva na
  trgovce
  in potrošnike. Zvišujejo stroške usklajevanja za
  trgovce
  , ki se želijo ukvarjati s čezmejno prodajo blaga ali izvajanjem storitev. Poleg tega
  neustrezna
  razdrobljenost slabi zaupanje potrošnikov v notranji trg. |
| --- | --- |

(7)

Določena
  razhajanja
  v zakonodajah držav članic na področju pogodb, sklenjene s potrošniki, zlasti sklenjenih na daljavo in zunaj poslovnih prostorov,
  ustvarjajo znatne ovire na notranjem trgu, kar vpliva na
  trgovce
  in potrošnike. Zvišujejo stroške usklajevanja za
  trgovce
  , ki se želijo ukvarjati s čezmejno prodajo blaga ali izvajanjem storitev. Poleg tega
  neustrezna
  razdrobljenost slabi zaupanje potrošnikov v notranji trg.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 8

| (8) | Popolna uskladitev nekaj ključnih zakonodajnih vidikov
  bo
  znatno
  povečala
  pravno varnost potrošnikov in
  podjetij
  . Potrošniki in
  podjetja se bodo
  lahko zanesli na enotni zakonodajni okvir, temelječ na jasno opredeljenih pravnih pojmih, ki bodo urejali nekatere vidike pogodb od podjetij do potrošnikov po vsej Skupnosti.
  Tako se bodo odpravile
  ovire, ki izhajajo iz razdrobljenosti pravil, na tem področju pa se bo prav tako vzpostavil notranji trg.
  Te ovire se lahko odpravijo samo z vzpostavitvijo enotnih pravil na ravni Skupnosti. Potrošniki bodo poleg tega uživali visoko skupno raven varstva po vsej Skupnosti. |
| --- | --- |

(8)

Popolna uskladitev nekaj ključnih zakonodajnih vidikov
  bo
  znatno
  povečala
  pravno varnost potrošnikov in
  podjetij
  . Potrošniki in
  podjetja se bodo
  lahko zanesli na enotni zakonodajni okvir, temelječ na jasno opredeljenih pravnih pojmih, ki bodo urejali nekatere vidike pogodb od podjetij do potrošnikov po vsej Skupnosti.
  Tako se bodo odpravile
  ovire, ki izhajajo iz razdrobljenosti pravil, na tem področju pa se bo prav tako vzpostavil notranji trg.
  Te ovire se lahko odpravijo samo z vzpostavitvijo enotnih pravil na ravni Skupnosti. Potrošniki bodo poleg tega uživali visoko skupno raven varstva po vsej Skupnosti.

| (8) | Razen če ni določeno drugače in v skladu s členom 169 Pogodbe o delovanju Evropske unije določbe te direktive državam članicam ne bi smele preprečevati, da sprejmejo ali ohranijo strožje ukrepe nacionalnega prava, s katerimi izboljšajo varstvo potrošnikov. Vendar pa je upravičena
  popolna uskladitev nekaj ključnih zakonodajnih vidikov
  , da bi zagotovili enotni regulativni okvir za zaščito potrošnikov ter da bi
  znatno
  povečali
  pravno varnost potrošnikov in
  trgovcev pri čezmejnem poslovanju
  .
  V tem primeru se bodo
  potrošniki in
  trgovci
  lahko zanesli na enotni zakonodajni okvir, temelječ na jasno opredeljenih pravnih pojmih, ki bodo urejali nekatere vidike pogodb od podjetij do potrošnikovpo vsej Uniji.
  Tako bodo lahko uživali visoko skupno raven varstva po vsej Uniji. Z oblikovanjem enotnih pravil na ravni Unije bodo odpravljene tudi
  ovire, ki izhajajo iz
  nesorazmerne
  razdrobljenosti pravil, na tem področju pa se bo prav tako vzpostavil notranji trg. |
| --- | --- |

(8)

Razen če ni določeno drugače in v skladu s členom 169 Pogodbe o delovanju Evropske unije določbe te direktive državam članicam ne bi smele preprečevati, da sprejmejo ali ohranijo strožje ukrepe nacionalnega prava, s katerimi izboljšajo varstvo potrošnikov. Vendar pa je upravičena
  popolna uskladitev nekaj ključnih zakonodajnih vidikov
  , da bi zagotovili enotni regulativni okvir za zaščito potrošnikov ter da bi
  znatno
  povečali
  pravno varnost potrošnikov in
  trgovcev pri čezmejnem poslovanju
  .
  V tem primeru se bodo
  potrošniki in
  trgovci
  lahko zanesli na enotni zakonodajni okvir, temelječ na jasno opredeljenih pravnih pojmih, ki bodo urejali nekatere vidike pogodb od podjetij do potrošnikovpo vsej Uniji.
  Tako bodo lahko uživali visoko skupno raven varstva po vsej Uniji. Z oblikovanjem enotnih pravil na ravni Unije bodo odpravljene tudi
  ovire, ki izhajajo iz
  nesorazmerne
  razdrobljenosti pravil, na tem področju pa se bo prav tako vzpostavil notranji trg.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 10 a (novo)

| (10a) | Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za zdravstveno varstvo, to je za zdravstvene storitve, ki jih za paciente opravljajo zdravstveni delavci, da bi ocenili, ohranili ali obnovili njihovo zdravstveno stanje. |
| --- | --- |

(10a)

Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za zdravstveno varstvo, to je za zdravstvene storitve, ki jih za paciente opravljajo zdravstveni delavci, da bi ocenili, ohranili ali obnovili njihovo zdravstveno stanje.

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 10 b (novo)

| (10b) | Igre na srečo, vključno z loterijo in stavami, bi morale biti glede na zelo specifično naravo teh dejavnosti izključene iz področja uporabe te direktive, državam članicam pa bi moralo biti dovoljeno, da v zvezi s temi dejavnostmi sprejmejo druge, tudi strožje, ukrepe za varstvo potrošnikov. |
| --- | --- |

(10b)

Igre na srečo, vključno z loterijo in stavami, bi morale biti glede na zelo specifično naravo teh dejavnosti izključene iz področja uporabe te direktive, državam članicam pa bi moralo biti dovoljeno, da v zvezi s temi dejavnostmi sprejmejo druge, tudi strožje, ukrepe za varstvo potrošnikov.

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 11

| (11) | Obstoječa zakonodaja
  Skupnosti o finančnih storitvah potrošnikom
  vsebuje številna pravila o varstvu potrošnikov. Zato določbe te direktive zajemajo pogodbe v zvezi s finančnimi storitvami samo do mere
  ,
  potrebne za zmanjšanje zakonodajnih vrzeli
  . |
| --- | --- |

(11)

Obstoječa zakonodaja
  Skupnosti o finančnih storitvah potrošnikom
  vsebuje številna pravila o varstvu potrošnikov. Zato določbe te direktive zajemajo pogodbe v zvezi s finančnimi storitvami samo do mere
  ,
  potrebne za zmanjšanje zakonodajnih vrzeli
  .

| (11) | Obstoječa zakonodaja
  Unije, med drugim v zvezi s finančnimi storitvami ali paketnem potovanju,
  vsebuje številna pravila o varstvu potrošnikov. Iz tega razloga se brez poseganja v druge določbe obstoječe zakonodaje Unije členi od 5 do 19 in člen 23a te direktive ne bi smeli uporabljati za pogodbe v zvezi s finančnimi storitvami, členi od 9 do 19 pa se ne bi smeli uporabljati za pogodbe na daljavo in pogodbe
  ,
  sklenjene zunaj poslovnih prostorov, ki so povezane s paketnim potovanjem. V zvezi s finančnimi storitvami bi morali spodbujati države članice, da se pri sprejemanju zakonov na področjih, ki niso urejena na ravni Unije, zgledujejo po obstoječi zakonodaji Unije na tem področju tako, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji za vse potrošnike in vse pogodbe v zvezi s finančnimi storitvami. Komisija bi si morala prizadevati za dopolnitev zakonodaje Unije na področju finančnih storitev, da bi odpravila obstoječe vrzeli in zaščitila potrošnike v vseh vrstah pogodb
  . |
| --- | --- |

(11)

Obstoječa zakonodaja
  Unije, med drugim v zvezi s finančnimi storitvami ali paketnem potovanju,
  vsebuje številna pravila o varstvu potrošnikov. Iz tega razloga se brez poseganja v druge določbe obstoječe zakonodaje Unije členi od 5 do 19 in člen 23a te direktive ne bi smeli uporabljati za pogodbe v zvezi s finančnimi storitvami, členi od 9 do 19 pa se ne bi smeli uporabljati za pogodbe na daljavo in pogodbe
  ,
  sklenjene zunaj poslovnih prostorov, ki so povezane s paketnim potovanjem. V zvezi s finančnimi storitvami bi morali spodbujati države članice, da se pri sprejemanju zakonov na področjih, ki niso urejena na ravni Unije, zgledujejo po obstoječi zakonodaji Unije na tem področju tako, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji za vse potrošnike in vse pogodbe v zvezi s finančnimi storitvami. Komisija bi si morala prizadevati za dopolnitev zakonodaje Unije na področju finančnih storitev, da bi odpravila obstoječe vrzeli in zaščitila potrošnike v vseh vrstah pogodb
  .

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 11 a (novo)

| (11a) | Členi od 9 do 19 te direktive ne posegajo v uporabo določb držav članic v zvezi z nakupom nepremičnine in jamstev na nepremičnini ali z nastankom ali prenosom stvarnih pravic na nepremičnini. To zajema dogovore, povezane s takšnimi pravnimi akti, kot je prodaja še nezgrajene nepremičnine in nakup s posojilom. |
| --- | --- |

(11a)

Členi od 9 do 19 te direktive ne posegajo v uporabo določb držav članic v zvezi z nakupom nepremičnine in jamstev na nepremičnini ali z nastankom ali prenosom stvarnih pravic na nepremičnini. To zajema dogovore, povezane s takšnimi pravnimi akti, kot je prodaja še nezgrajene nepremičnine in nakup s posojilom.

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 11 b (novo)

| (11b) | Ker pri pogodbah, ki jih v skladu z določbami držav članic sklene javni uslužbenec, ni izjemne psihološke situacije, bi morale biti take pogodbe izvzete iz področja uporabe členov od 9 do 19 te direktive. |
| --- | --- |

(11b)

Ker pri pogodbah, ki jih v skladu z določbami držav članic sklene javni uslužbenec, ni izjemne psihološke situacije, bi morale biti take pogodbe izvzete iz področja uporabe členov od 9 do 19 te direktive.

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 11 c (novo)

| (11c) | Kadar se motorno vozilo po izteku pogodbe vrne, se za namene te direktive pogodbe o zakupu za motorna vozila obravnavajo kot storitve najema motornih vozil. |
| --- | --- |

(11c)

Kadar se motorno vozilo po izteku pogodbe vrne, se za namene te direktive pogodbe o zakupu za motorna vozila obravnavajo kot storitve najema motornih vozil.

Sprememba 12

Predlog direktive

Uvodna izjava 11 d (novo)

| (11d) | Številne države članice so se odločile, da bodo pravila za zaščito potrošnikov uporabile tudi za druge subjekte, kot so nevladne organizacije, novoustanovljena podjetja ter mala in srednje velika podjetja, druge države članice pa se še lahko odločijo za to. Treba je opomniti, da lahko države članice uporabo nacionalnih pravil, sprejetih za izvajanje te direktive, razširijo na fizične ali pravne osebe, ki niso potrošniki v smislu te direktive. |
| --- | --- |

(11d)

Številne države članice so se odločile, da bodo pravila za zaščito potrošnikov uporabile tudi za druge subjekte, kot so nevladne organizacije, novoustanovljena podjetja ter mala in srednje velika podjetja, druge države članice pa se še lahko odločijo za to. Treba je opomniti, da lahko države članice uporabo nacionalnih pravil, sprejetih za izvajanje te direktive, razširijo na fizične ali pravne osebe, ki niso potrošniki v smislu te direktive.

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 11 e (novo)

| (11e) | Digitalna vsebina, posredovana potrošniku v digitalni obliki, s čimer potrošnik pridobi pravico do trajne uporabe, ali na način, podoben fizičnemu prevzemu blaga, se za uporabo določb te direktive, ki se uporabljajo za prodajne pogodbe, obravnava kot blago. Vendar bi morala pravica do odstopa od pogodbe velja samo do trenutka, ko se potrošnik odloči za prenos digitalne vsebine. |
| --- | --- |

(11e)

Digitalna vsebina, posredovana potrošniku v digitalni obliki, s čimer potrošnik pridobi pravico do trajne uporabe, ali na način, podoben fizičnemu prevzemu blaga, se za uporabo določb te direktive, ki se uporabljajo za prodajne pogodbe, obravnava kot blago. Vendar bi morala pravica do odstopa od pogodbe velja samo do trenutka, ko se potrošnik odloči za prenos digitalne vsebine.

Sprememba 14

Predlog direktive

Uvodna izjava 12

| (12) | Nova opredelitev pogodbe na daljavo mora zajeti vse primere, v katerih se
  prodajne
  ali
  storitvene pogodbe
  sklenejo z izključno uporabo enega ali več sredstev za komuniciranje na daljavo (na primer kataloške prodaje, interneta, telefona ali telefaksa). To bi moralo vzpostaviti enake konkurenčne pogoje za vse trgovce na daljavo.
  V primerjavi s sedanjo opredelitvijo, po kateri se vse do sklenitve pogodbe zahteva prisotnost organiziranega programa prodaje na daljavo, ki ga vodi trgovec, bi se tako morala povečati tudi pravna varnost. |
| --- | --- |

(12)

Nova opredelitev pogodbe na daljavo mora zajeti vse primere, v katerih se
  prodajne
  ali
  storitvene pogodbe
  sklenejo z izključno uporabo enega ali več sredstev za komuniciranje na daljavo (na primer kataloške prodaje, interneta, telefona ali telefaksa). To bi moralo vzpostaviti enake konkurenčne pogoje za vse trgovce na daljavo.
  V primerjavi s sedanjo opredelitvijo, po kateri se vse do sklenitve pogodbe zahteva prisotnost organiziranega programa prodaje na daljavo, ki ga vodi trgovec, bi se tako morala povečati tudi pravna varnost.

| (12) | Nova opredelitev pogodbe na daljavo mora zajeti vse primere, v katerih se
  pogodbe v zvezi z dobavo blaga
  ali
  izvedbo storitve
  sklenejo
  med trgovcem in potrošnikom v okviru organizirane prodaje na daljavo ali sistema izvajanja storitev ter brez hkratne fizične prisotnosti strank in
  z izključno uporabo enega ali več sredstev za komuniciranje na daljavo (na primer kataloške prodaje, interneta, telefona ali telefaksa).
  Spletna mesta, ki ponujajo samo informacije o trgovcu, njegovem blagu in/ali storitvah, ne bi smela biti zajeta v opredelitvi takšne organizirane prodaje na daljavo ali sistema izvajanja storitev, tudi če navajajo eno ali več sredstev za komuniciranje na daljavo.
  To bi moralo vzpostaviti enake konkurenčne pogoje za vse trgovce na daljavo. |
| --- | --- |

(12)

Nova opredelitev pogodbe na daljavo mora zajeti vse primere, v katerih se
  pogodbe v zvezi z dobavo blaga
  ali
  izvedbo storitve
  sklenejo
  med trgovcem in potrošnikom v okviru organizirane prodaje na daljavo ali sistema izvajanja storitev ter brez hkratne fizične prisotnosti strank in
  z izključno uporabo enega ali več sredstev za komuniciranje na daljavo (na primer kataloške prodaje, interneta, telefona ali telefaksa).
  Spletna mesta, ki ponujajo samo informacije o trgovcu, njegovem blagu in/ali storitvah, ne bi smela biti zajeta v opredelitvi takšne organizirane prodaje na daljavo ali sistema izvajanja storitev, tudi če navajajo eno ali več sredstev za komuniciranje na daljavo.
  To bi moralo vzpostaviti enake konkurenčne pogoje za vse trgovce na daljavo.

Sprememba 15

Predlog direktive

Uvodna izjava 13

| (13) | Posebne okoliščine, v katerih je bila dana ponudba ali v katerih je bila sklenjena pogodba, ne smejo biti pomembne za opredelitev pogodbe na daljavo. Dejstvo, da trgovec
  občasno trguje
  na daljavo ali
  da uporablja
  organiziran progam, ki ga vodi tretja oseba, na primer spletna platforma, potrošnikov ne sme prikrajšati za njihovo varstvo. Podobno mora biti transakcija, o kateri se trgovec in potrošnik neposredno dogovorita zunaj poslovnih prostorov, pogodba na daljavo, če je bila pogodba sklenjena z izključno uporabo sredstev za komuniciranje na daljavo, kot sta internet ali telefon. Preprostejša opredelitev pogodbe na daljavo mora izboljšati pravno varnost trgovcev in jih zavarovati pred nelojalno konkurenco. |
| --- | --- |

(13)

Posebne okoliščine, v katerih je bila dana ponudba ali v katerih je bila sklenjena pogodba, ne smejo biti pomembne za opredelitev pogodbe na daljavo. Dejstvo, da trgovec
  občasno trguje
  na daljavo ali
  da uporablja
  organiziran progam, ki ga vodi tretja oseba, na primer spletna platforma, potrošnikov ne sme prikrajšati za njihovo varstvo. Podobno mora biti transakcija, o kateri se trgovec in potrošnik neposredno dogovorita zunaj poslovnih prostorov, pogodba na daljavo, če je bila pogodba sklenjena z izključno uporabo sredstev za komuniciranje na daljavo, kot sta internet ali telefon. Preprostejša opredelitev pogodbe na daljavo mora izboljšati pravno varnost trgovcev in jih zavarovati pred nelojalno konkurenco.

| (13) | Posebne okoliščine, v katerih je bila dana ponudba ali v katerih je bila sklenjena pogodba, ne smejo biti pomembne za opredelitev pogodbe na daljavo. Dejstvo, da trgovec
  uporablja organizirano prodajo
  na daljavo ali organiziran program, ki ga vodi tretja oseba, na primer spletna platforma, potrošnikov ne sme prikrajšati za njihovo varstvo. Podobno mora biti transakcija, o kateri se trgovec in potrošnik neposredno dogovorita zunaj poslovnih prostorov, pogodba na daljavo, če je bila pogodba sklenjena z izključno uporabo sredstev za komuniciranje na daljavo, kot sta internet ali telefon. Preprostejša opredelitev pogodbe na daljavo mora izboljšati pravno varnost trgovcev in jih zavarovati pred nelojalno konkurenco. |
| --- | --- |

(13)

Posebne okoliščine, v katerih je bila dana ponudba ali v katerih je bila sklenjena pogodba, ne smejo biti pomembne za opredelitev pogodbe na daljavo. Dejstvo, da trgovec
  uporablja organizirano prodajo
  na daljavo ali organiziran program, ki ga vodi tretja oseba, na primer spletna platforma, potrošnikov ne sme prikrajšati za njihovo varstvo. Podobno mora biti transakcija, o kateri se trgovec in potrošnik neposredno dogovorita zunaj poslovnih prostorov, pogodba na daljavo, če je bila pogodba sklenjena z izključno uporabo sredstev za komuniciranje na daljavo, kot sta internet ali telefon. Preprostejša opredelitev pogodbe na daljavo mora izboljšati pravno varnost trgovcev in jih zavarovati pred nelojalno konkurenco.

Sprememba 16

Predlog direktive

Uvodna izjava 14

| (14) | Pogodbo, sklenjeno zunaj poslovnih prostorov, je treba opredeliti kot pogodbo, ki se sklene ob hkratni fizični navzočnosti trgovca in potrošnika zunaj poslovnih prostorov, na primer na domu ali delovnem mestu potrošnika. Kadar se pogodba sklepa zunaj poslovnih prostorov, so potrošniki
  pod psihološkim pritiskom
  , ne glede na to, ali so sami dali pobudo za obisk trgovca ali ne. Kadar se stik s potrošnikom vzpostavi zunaj poslovnih prostorov, mora zaradi preprečevanja izogibanja pravilom veljati, da je pogodba, o kateri se na primer dogovori na domu potrošnika, sklene pa v trgovini, pogodba, sklenjena zunaj poslovnih prostorov. |
| --- | --- |

(14)

Pogodbo, sklenjeno zunaj poslovnih prostorov, je treba opredeliti kot pogodbo, ki se sklene ob hkratni fizični navzočnosti trgovca in potrošnika zunaj poslovnih prostorov, na primer na domu ali delovnem mestu potrošnika. Kadar se pogodba sklepa zunaj poslovnih prostorov, so potrošniki
  pod psihološkim pritiskom
  , ne glede na to, ali so sami dali pobudo za obisk trgovca ali ne. Kadar se stik s potrošnikom vzpostavi zunaj poslovnih prostorov, mora zaradi preprečevanja izogibanja pravilom veljati, da je pogodba, o kateri se na primer dogovori na domu potrošnika, sklene pa v trgovini, pogodba, sklenjena zunaj poslovnih prostorov.

| (14) | Pogodbo, sklenjeno zunaj poslovnih prostorov, je treba opredeliti kot pogodbo, ki se sklene ob hkratni fizični navzočnosti trgovca in potrošnika zunaj poslovnih prostorov, na primer na domu ali delovnem mestu potrošnika. Kadar se pogodba sklepa zunaj poslovnih prostorov, so potrošniki
  začasno v posebnem položaju, ki se razlikuje od tistega v trgovini, na primer s psihološkega vidika ter z vidika primerjave blaga ali cen
  , ne glede na to, ali so sami dali pobudo za obisk trgovca ali ne. Kadar se stik s potrošnikom vzpostavi zunaj poslovnih prostorov, mora zaradi preprečevanja izogibanja pravilom veljati, da je pogodba, o kateri se na primer dogovori na domu potrošnika, sklene pa v trgovini, pogodba, sklenjena zunaj poslovnih prostorov
  , samo, kadar so bili glavni sestavni deli pogodbe določeni med izletom, dogodkom v prostem času ali prodajno predstavitvijo
  .
  Kljub temu zahteve po informacijah, določene v tej direktivi, ne bi smele zajemati pogodb, pri katerih znesek, ki ga plača potrošnik, ne presega 40 EUR, zato da se na primer trgovca pri ulični prodaji, pri kateri je blago dobavljeno takoj, ne obremeni prekomerno z zahtevami po informacijah. V teh primerih tudi ni potrebna pravica do odstopa od pogodbe, saj so učinki takšnih pogodb razumljivi. Kljub temu bi morale biti države članice proste in jih je treba spodbujati, da določijo nižjo vrednost. |
| --- | --- |

(14)

Pogodbo, sklenjeno zunaj poslovnih prostorov, je treba opredeliti kot pogodbo, ki se sklene ob hkratni fizični navzočnosti trgovca in potrošnika zunaj poslovnih prostorov, na primer na domu ali delovnem mestu potrošnika. Kadar se pogodba sklepa zunaj poslovnih prostorov, so potrošniki
  začasno v posebnem položaju, ki se razlikuje od tistega v trgovini, na primer s psihološkega vidika ter z vidika primerjave blaga ali cen
  , ne glede na to, ali so sami dali pobudo za obisk trgovca ali ne. Kadar se stik s potrošnikom vzpostavi zunaj poslovnih prostorov, mora zaradi preprečevanja izogibanja pravilom veljati, da je pogodba, o kateri se na primer dogovori na domu potrošnika, sklene pa v trgovini, pogodba, sklenjena zunaj poslovnih prostorov
  , samo, kadar so bili glavni sestavni deli pogodbe določeni med izletom, dogodkom v prostem času ali prodajno predstavitvijo
  .
  Kljub temu zahteve po informacijah, določene v tej direktivi, ne bi smele zajemati pogodb, pri katerih znesek, ki ga plača potrošnik, ne presega 40 EUR, zato da se na primer trgovca pri ulični prodaji, pri kateri je blago dobavljeno takoj, ne obremeni prekomerno z zahtevami po informacijah. V teh primerih tudi ni potrebna pravica do odstopa od pogodbe, saj so učinki takšnih pogodb razumljivi. Kljub temu bi morale biti države članice proste in jih je treba spodbujati, da določijo nižjo vrednost.

Sprememba 17

Predlog direktive

Uvodna izjava 15

| (15) | Poslovni prostori morajo vključevati poslovne prostore v kateri koli obliki (na primer trgovine ali tovornjaki), ki jih trgovec uporablja kot stalni poslovni obrat
  . Stojnice na tržnicah
  ali sejmih
  je treba obravnavati kot poslovne prostore, čeprav jih trgovec uporablja le začasno. Drugi prostori, ki se najamejo samo za kratek čas in v katerih trgovec nima sedeža (na primer hoteli, restavracije, konferenčna središča, kinematografi, ki jih najamejo trgovci, ki tam nimajo sedeža), se ne smejo obravnavati kot poslovni prostori. Podobno se vsi javni prostori, vključno z javnim prevozom ali javnimi objekti, pa tudi zasebni domovi ali delovna mesta ne smejo obravnavati kot poslovni prostori. |
| --- | --- |

(15)

Poslovni prostori morajo vključevati poslovne prostore v kateri koli obliki (na primer trgovine ali tovornjaki), ki jih trgovec uporablja kot stalni poslovni obrat
  . Stojnice na tržnicah
  ali sejmih
  je treba obravnavati kot poslovne prostore, čeprav jih trgovec uporablja le začasno. Drugi prostori, ki se najamejo samo za kratek čas in v katerih trgovec nima sedeža (na primer hoteli, restavracije, konferenčna središča, kinematografi, ki jih najamejo trgovci, ki tam nimajo sedeža), se ne smejo obravnavati kot poslovni prostori. Podobno se vsi javni prostori, vključno z javnim prevozom ali javnimi objekti, pa tudi zasebni domovi ali delovna mesta ne smejo obravnavati kot poslovni prostori.

| (15) | Poslovni prostori morajo vključevati poslovne prostore v kateri koli obliki (na primer trgovine
  , taksije
  ali tovornjake), v katerih trgovec stalno izvaja svojo dejavnost
  . Stojnice na tržnicah je treba obravnavati kot poslovne prostore, čeprav jih trgovec uporablja le začasno
  ali redno
  . Drugi prostori, ki se najamejo samo za kratek čas in v katerih trgovec nima sedeža (na primer hoteli, restavracije, konferenčna središča, kinematografi, ki jih najamejo trgovci, ki tam nimajo sedeža), se ne smejo obravnavati kot poslovni prostori. Podobno se vsi javni prostori, vključno z javnim prevozom ali javnimi objekti, pa tudi zasebni domovi ali delovna mesta ne smejo obravnavati kot poslovni prostori. |
| --- | --- |

(15)

Poslovni prostori morajo vključevati poslovne prostore v kateri koli obliki (na primer trgovine
  , taksije
  ali tovornjake), v katerih trgovec stalno izvaja svojo dejavnost
  . Stojnice na tržnicah je treba obravnavati kot poslovne prostore, čeprav jih trgovec uporablja le začasno
  ali redno
  . Drugi prostori, ki se najamejo samo za kratek čas in v katerih trgovec nima sedeža (na primer hoteli, restavracije, konferenčna središča, kinematografi, ki jih najamejo trgovci, ki tam nimajo sedeža), se ne smejo obravnavati kot poslovni prostori. Podobno se vsi javni prostori, vključno z javnim prevozom ali javnimi objekti, pa tudi zasebni domovi ali delovna mesta ne smejo obravnavati kot poslovni prostori.

Sprememba 18

Predlog direktive

Uvodna izjava 16

| (16) | Opredelitev trajnega nosilca
  podatkov mora vključevati zlasti
  dokumente na papirju
  , ključe USB, CD-ROM, DVD, spominske kartice
  in trdi disk računalnika
  , na
  katerih je shranjena e-pošta ali datoteka v obliki pdf
  . |
| --- | --- |

(16)

Opredelitev trajnega nosilca
  podatkov mora vključevati zlasti
  dokumente na papirju
  , ključe USB, CD-ROM, DVD, spominske kartice
  in trdi disk računalnika
  , na
  katerih je shranjena e-pošta ali datoteka v obliki pdf
  .

| (16) | Trajni nosilci
  podatkov bi morali vključevati zlasti
  papir
  , ključe USB, CD-ROM-e, DVD-je, spominske kartice
  ali trde diske računalnikov. Da bi elektronsko pošto ali spletno mesto lahko šteli med trajne nosilce
  ,
  bi morala kot prvo omogočiti potrošniku, da shrani informacije za tako dolgo, kot je primerno zanj, da lahko zaščiti svoje interese, ki izhajajo iz njegovega odnosa do trgovca. Kot drugo bi morala elektronska pošta ali spletno mesto omogočati, da se informacije shranijo
  na
  tak način, da jih trgovec ne more enostransko spremeniti
  . |
| --- | --- |

(16)

Trajni nosilci
  podatkov bi morali vključevati zlasti
  papir
  , ključe USB, CD-ROM-e, DVD-je, spominske kartice
  ali trde diske računalnikov. Da bi elektronsko pošto ali spletno mesto lahko šteli med trajne nosilce
  ,
  bi morala kot prvo omogočiti potrošniku, da shrani informacije za tako dolgo, kot je primerno zanj, da lahko zaščiti svoje interese, ki izhajajo iz njegovega odnosa do trgovca. Kot drugo bi morala elektronska pošta ali spletno mesto omogočati, da se informacije shranijo
  na
  tak način, da jih trgovec ne more enostransko spremeniti
  .

Sprememba 19

Predlog direktive

Uvodna izjava 17

| (17) | Potrošniki morajo biti upravičeni do informacij pred sklenitvijo pogodbe. Vendar pa trgovcem ni treba predložiti informacij
  ,
  kadar so te že očitne iz okoliščin. Na primer
  ,
  pri transakciji
  v
  poslovnih prostorih so lahko glavne značilnosti izdelka
  ,
  identiteta trgovca in način dostave že očitni iz okoliščin. Pri transakcijah na daljavo ali zunaj poslovnih prostorov mora trgovec vedno predložiti informacije o plačilnih pogojih
  ,
  pogojih dostave
  ,
  izpolnitvi in obravnavanju pritožb
  ,
  saj ti niso nujno očitni iz okoliščin
  . |
| --- | --- |

(17)

Potrošniki morajo biti upravičeni do informacij pred sklenitvijo pogodbe. Vendar pa trgovcem ni treba predložiti informacij
  ,
  kadar so te že očitne iz okoliščin. Na primer
  ,
  pri transakciji
  v
  poslovnih prostorih so lahko glavne značilnosti izdelka
  ,
  identiteta trgovca in način dostave že očitni iz okoliščin. Pri transakcijah na daljavo ali zunaj poslovnih prostorov mora trgovec vedno predložiti informacije o plačilnih pogojih
  ,
  pogojih dostave
  ,
  izpolnitvi in obravnavanju pritožb
  ,
  saj ti niso nujno očitni iz okoliščin
  .

| (17) | Potrošnik bi moral biti natančno obveščen
  ,
  preden ga zavezuje pogodba
  ,
  sklenjena
  v poslovnih prostorih,
  pogodba
  na daljavo
  , pogodba, sklenjena
  zunaj poslovnih prostorov
  ali ustrezna ponujena pogodba.




  Pri zagotavljanju teh informacij bi moral trgovec upoštevati posebne potrebe potrošnikov
  ,
  ki so posebej ranljivi zaradi svoje duševne
  ,
  fizične ali psihološke hibe
  ,
  starosti ali lahkovernosti na način, ki ga trgovec lahko razumno predvidi
  .
  Vendar upoštevanje takih posebnih potreb ne bi smelo privesti do različnih ravni varstva potrošnikov. |
| --- | --- |

(17)

Potrošnik bi moral biti natančno obveščen
  ,
  preden ga zavezuje pogodba
  ,
  sklenjena
  v poslovnih prostorih,
  pogodba
  na daljavo
  , pogodba, sklenjena
  zunaj poslovnih prostorov
  ali ustrezna ponujena pogodba.

Pri zagotavljanju teh informacij bi moral trgovec upoštevati posebne potrebe potrošnikov
  ,
  ki so posebej ranljivi zaradi svoje duševne
  ,
  fizične ali psihološke hibe
  ,
  starosti ali lahkovernosti na način, ki ga trgovec lahko razumno predvidi
  .
  Vendar upoštevanje takih posebnih potreb ne bi smelo privesti do različnih ravni varstva potrošnikov.

Sprememba 228

Predlog direktive

Uvodna izjava 17 a (novo)

| (17a) | Ne glede na izjemo iz člena 9, da trgovcu pri sklenitvi pogodbe mešanega tipa zunaj poslovnih prostorov, pri kateri trgovec in potrošnik nemudoma izpolnita svoje pogodbene obveznosti ter plačilo, ki ga mora izvršiti potrošnik, ne presega 200 EUR, ni treba zagotoviti informacij na trajnem nosilcu podatkov, bi moral potrošnik od trgovca vseeno dobiti celovite informacije o bistvenih točkah pogodbe, zlasti v zvezi s ceno, preden se zaveže s tovrstno pogodbo. |
| --- | --- |

(17a)

Ne glede na izjemo iz člena 9, da trgovcu pri sklenitvi pogodbe mešanega tipa zunaj poslovnih prostorov, pri kateri trgovec in potrošnik nemudoma izpolnita svoje pogodbene obveznosti ter plačilo, ki ga mora izvršiti potrošnik, ne presega 200 EUR, ni treba zagotoviti informacij na trajnem nosilcu podatkov, bi moral potrošnik od trgovca vseeno dobiti celovite informacije o bistvenih točkah pogodbe, zlasti v zvezi s ceno, preden se zaveže s tovrstno pogodbo.

Sprememba 20

Predlog direktive

Uvodna izjava 20

| (20) | Potrošnik mora vedeti, ali sklepa pogodbo s trgovcem ali posrednikom, ki deluje v imenu drugega potrošnika, saj v slednjem primeru ni nujno, da potrošnik uživa zaščito v skladu s to direktivo. Zato mora posrednik navesti to dejstvo in njegove posledice. Pojem posrednika ne sme vključevati spletnih trgovskih platform, ki ne sklepajo pogodb v imenu ali po naročilu katere koli druge osebe. |
| --- | --- |

(20)

Potrošnik mora vedeti, ali sklepa pogodbo s trgovcem ali posrednikom, ki deluje v imenu drugega potrošnika, saj v slednjem primeru ni nujno, da potrošnik uživa zaščito v skladu s to direktivo. Zato mora posrednik navesti to dejstvo in njegove posledice. Pojem posrednika ne sme vključevati spletnih trgovskih platform, ki ne sklepajo pogodb v imenu ali po naročilu katere koli druge osebe.

črtano

Sprememba 21

Predlog direktive

Uvodna izjava 22

| (22) | Potrošnik pri prodaji na daljavo ne more videti blaga pred sklenitvijo pogodbe, zato mora imeti pravico do odstopa od pogodbe,
  kar mu omogoča
  ,
  da
  se prepriča o
  naravi in
  delovanju
  blaga
  . |
| --- | --- |

(22)

Potrošnik pri prodaji na daljavo ne more videti blaga pred sklenitvijo pogodbe, zato mora imeti pravico do odstopa od pogodbe,
  kar mu omogoča
  ,
  da
  se prepriča o
  naravi in
  delovanju
  blaga
  .

| (22) | Potrošnik pri prodaji na daljavo ne more videti blaga pred sklenitvijo pogodbe, zato mora imeti pravico do odstopa od pogodbe,
  da lahko še pred iztekom odstopnega roka ugotovi
  ,
  kakšna sta narava in kakovost blaga, ter
  se prepriča o
  njegovem
  delovanju.
  Taka pravica do odstopa od pogodbe bi morala veljati tudi za pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov. |
| --- | --- |

(22)

Potrošnik pri prodaji na daljavo ne more videti blaga pred sklenitvijo pogodbe, zato mora imeti pravico do odstopa od pogodbe,
  da lahko še pred iztekom odstopnega roka ugotovi
  ,
  kakšna sta narava in kakovost blaga, ter
  se prepriča o
  njegovem
  delovanju.
  Taka pravica do odstopa od pogodbe bi morala veljati tudi za pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov.

Sprememba 22

Predlog direktive

Uvodna izjava 24

| (24) Za zagotovitev pravne varnosti je primerno, da se Uredba Sveta (EGS, Euratom) | št. 1182/71 z dne 3. junija 1971 o določitvi pravil glede rokov, datumov in časovnih omejitev uporablja pri izračunu rokov iz te direktive. Zato je treba šteti, da so vsi roki v tej direktivi izraženi v koledarskih dnevih. |
| --- | --- |

(24) Za zagotovitev pravne varnosti je primerno, da se Uredba Sveta (EGS, Euratom)

št. 1182/71 z dne 3. junija 1971 o določitvi pravil glede rokov, datumov in časovnih omejitev uporablja pri izračunu rokov iz te direktive. Zato je treba šteti, da so vsi roki v tej direktivi izraženi v koledarskih dnevih.

črtano

Sprememba 23

Predlog direktive

Uvodna izjava 26

| (26) | Kadar potrošnik
  pri
  istem trgovcu naroči več kot eno vrsto
  blaga
  , mora imeti pravico do odstopa od pogodbe za vsako vrsto naročenega blaga. Če
  se
  blago dostavi ločeno, se
  odstopni rok začne, ko potrošnik pridobi
  materialno posest vsakega posameznega kosa blaga
  . Kadar se blago dostavi v več pošiljkah ali kosih, začne odstopni rok teči, ko potrošnik
  ali tretja oseba, ki jo potrošnik imenuje,
  pridobi materialno posest zadnje pošiljke ali kosa. |
| --- | --- |

(26)

Kadar potrošnik
  pri
  istem trgovcu naroči več kot eno vrsto
  blaga
  , mora imeti pravico do odstopa od pogodbe za vsako vrsto naročenega blaga. Če
  se
  blago dostavi ločeno, se
  odstopni rok začne, ko potrošnik pridobi
  materialno posest vsakega posameznega kosa blaga
  . Kadar se blago dostavi v več pošiljkah ali kosih, začne odstopni rok teči, ko potrošnik
  ali tretja oseba, ki jo potrošnik imenuje,
  pridobi materialno posest zadnje pošiljke ali kosa.

| (26) | Pri
  ponavljajočih se dobavah istovrstnega
  blaga bi moral odstopni rok
  začeti teči z dnem
  , ko potrošnik
  ali tretja oseba, ki ni prevoznik in jo imenuje potrošnik,
  pridobi
  materialne posesti prve delne dobave
  . Kadar se blago dostavi v več pošiljkah ali kosih, bi moral odstopni rok
  začeti
  teči
  z dnem
  , ko potrošnik pridobi materialno posest zadnje pošiljke ali kosa.
  Če potrošnik več kosov blaga naroči z enkratnim naročilom, vendar se blago dostavi ločeno, bi moral odstopni rok začeti teči z dnem, ko potrošnik pridobi materialno posest zadnjega kosa blaga. |
| --- | --- |

(26)

Pri
  ponavljajočih se dobavah istovrstnega
  blaga bi moral odstopni rok
  začeti teči z dnem
  , ko potrošnik
  ali tretja oseba, ki ni prevoznik in jo imenuje potrošnik,
  pridobi
  materialne posesti prve delne dobave
  . Kadar se blago dostavi v več pošiljkah ali kosih, bi moral odstopni rok
  začeti
  teči
  z dnem
  , ko potrošnik pridobi materialno posest zadnje pošiljke ali kosa.
  Če potrošnik več kosov blaga naroči z enkratnim naročilom, vendar se blago dostavi ločeno, bi moral odstopni rok začeti teči z dnem, ko potrošnik pridobi materialno posest zadnjega kosa blaga.

Sprememba 24

Predlog direktive

Uvodna izjava 27

| (27) | Če trgovec potrošnika ni obvestil o pravici do odstopa od pogodbe pred sklenitvijo pogodbe na daljavo ali pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, je treba odstopni rok podaljšati. Vendar pa je treba za trajno zagotavljanje pravne varnosti uvesti
  trimesečni
  rok
  , če
  je
  trgovec v celoti izpolnil svoje pogodbene obveznosti. Šteje se
  , da
  je trgovec v celoti izpolnil svoje obveznosti
  ,
  ko je dostavil blago ali v celoti izvedel storitve, ki jih je naročil potrošnik
  . |
| --- | --- |

(27)

Če trgovec potrošnika ni obvestil o pravici do odstopa od pogodbe pred sklenitvijo pogodbe na daljavo ali pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, je treba odstopni rok podaljšati. Vendar pa je treba za trajno zagotavljanje pravne varnosti uvesti
  trimesečni
  rok
  , če
  je
  trgovec v celoti izpolnil svoje pogodbene obveznosti. Šteje se
  , da
  je trgovec v celoti izpolnil svoje obveznosti
  ,
  ko je dostavil blago ali v celoti izvedel storitve, ki jih je naročil potrošnik
  .

| (27) | Če trgovec potrošnika ni obvestil o pravici do odstopa od pogodbe pred sklenitvijo pogodbe na daljavo ali pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, je treba odstopni rok podaljšati. Vendar pa je treba za trajno zagotavljanje pravne varnosti uvesti
  enoletni
  rok
  . Vendar bi bilo državam članicam treba dovoliti
  , da
  ohranijo obstoječo nacionalno zakonodajo
  ,
  da podaljšajo to minimalno obdobje
  . |
| --- | --- |

(27)

Če trgovec potrošnika ni obvestil o pravici do odstopa od pogodbe pred sklenitvijo pogodbe na daljavo ali pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, je treba odstopni rok podaljšati. Vendar pa je treba za trajno zagotavljanje pravne varnosti uvesti
  enoletni
  rok
  . Vendar bi bilo državam članicam treba dovoliti
  , da
  ohranijo obstoječo nacionalno zakonodajo
  ,
  da podaljšajo to minimalno obdobje
  .

Sprememba 229

Predlog direktive

Uvodna izjava 28

| (28) | Različni načini izvajanja pravice do odstopa od pogodbe v državah članicah povzročajo stroške podjetjem, ki prodajajo čez mejo.
  Uvedba
  usklajenega standardnega odstopnega obrazca, ki ga
  bo uporabljal
  potrošnik,
  mora poenostaviti
  odstopni postopek in
  zagotoviti
  pravno varnost. Zato se morajo države članice vzdržati dodajanja kakršnih koli predstavitvenih zahtev
  standardnim obrazcem Skupnosti
  , na primer glede velikosti pisave. |
| --- | --- |

(28)

Različni načini izvajanja pravice do odstopa od pogodbe v državah članicah povzročajo stroške podjetjem, ki prodajajo čez mejo.
  Uvedba
  usklajenega standardnega odstopnega obrazca, ki ga
  bo uporabljal
  potrošnik,
  mora poenostaviti
  odstopni postopek in
  zagotoviti
  pravno varnost. Zato se morajo države članice vzdržati dodajanja kakršnih koli predstavitvenih zahtev
  standardnim obrazcem Skupnosti
  , na primer glede velikosti pisave.

| (28) | Različni načini izvajanja pravice do odstopa od pogodbe v državah članicah povzročajo stroške podjetjem, ki prodajajo čez mejo.
  Z uvedbo
  usklajenega standardnega odstopnega obrazca, ki ga
  lahko uporabi
  potrošnik,
  bi poenostavili
  odstopni postopek in
  zagotovili
  pravno varnost. Zato bi se morale države članice vzdržati dodajanja kakršnih koli predstavitvenih zahtev
  standardnemu obrazcu Unije
  , na primer glede velikosti pisave.
  Vendar bi moral potrošnik imeti možnost, da odstopi od pogodbe s svojim sporočilom, pod pogojem, da je njegova izjava za trgovca jasno ubesedena. Vrnitev blaga, poslano pismo ali opravljen telefonski klic bi tudi lahko pomenili izpolnitev te zahteve, toda dokazno breme, da je bil tak odstop v roku, določenem v tej direktivi, bi nosil potrošnik. Prav zato je v interesu potrošnika, da trgovcu sporoči odpoved pogodbe na trajnem nosilcu podatkov. |
| --- | --- |

(28)

Različni načini izvajanja pravice do odstopa od pogodbe v državah članicah povzročajo stroške podjetjem, ki prodajajo čez mejo.
  Z uvedbo
  usklajenega standardnega odstopnega obrazca, ki ga
  lahko uporabi
  potrošnik,
  bi poenostavili
  odstopni postopek in
  zagotovili
  pravno varnost. Zato bi se morale države članice vzdržati dodajanja kakršnih koli predstavitvenih zahtev
  standardnemu obrazcu Unije
  , na primer glede velikosti pisave.
  Vendar bi moral potrošnik imeti možnost, da odstopi od pogodbe s svojim sporočilom, pod pogojem, da je njegova izjava za trgovca jasno ubesedena. Vrnitev blaga, poslano pismo ali opravljen telefonski klic bi tudi lahko pomenili izpolnitev te zahteve, toda dokazno breme, da je bil tak odstop v roku, določenem v tej direktivi, bi nosil potrošnik. Prav zato je v interesu potrošnika, da trgovcu sporoči odpoved pogodbe na trajnem nosilcu podatkov.

Sprememba 26

Predlog direktive

Uvodna izjava 30

| (30) | V primeru odstopa od pogodbe mora trgovec povrniti vsa plačila, ki jih je prejel od potrošnika, tudi tista za kritje izdatkov, ki jih ima trgovec v zvezi z dostavo blaga potrošniku. |
| --- | --- |

(30)

V primeru odstopa od pogodbe mora trgovec povrniti vsa plačila, ki jih je prejel od potrošnika, tudi tista za kritje izdatkov, ki jih ima trgovec v zvezi z dostavo blaga potrošniku.

| (30) | V primeru odstopa od pogodbe mora trgovec povrniti vsa plačila, ki jih je prejel od potrošnika, tudi tista za kritje izdatkov, ki jih ima trgovec v zvezi z dostavo blaga potrošniku
  , razen plačil za hitro dostavo na izrecno željo potrošnika
  .
  Povračilo bi moralo biti možno z vsakim načinom plačila, pod pogojem, da gre za zakonito plačilno sredstvo v državi članici, v kateri ga potrošnik prejme. Zaradi tega povračilo nima oblike kuponov ali dobropisov. |
| --- | --- |

(30)

V primeru odstopa od pogodbe mora trgovec povrniti vsa plačila, ki jih je prejel od potrošnika, tudi tista za kritje izdatkov, ki jih ima trgovec v zvezi z dostavo blaga potrošniku
  , razen plačil za hitro dostavo na izrecno željo potrošnika
  .
  Povračilo bi moralo biti možno z vsakim načinom plačila, pod pogojem, da gre za zakonito plačilno sredstvo v državi članici, v kateri ga potrošnik prejme. Zaradi tega povračilo nima oblike kuponov ali dobropisov.

Sprememba 230

Predlog direktive

Uvodna izjava 32

| (32) | Za preprečevanje povračila plačila potrošniku, ki blaga ni vrnil, je treba od potrošnika zahtevati, da blago vrne najpozneje v štirinajstih dneh po tem, ko je trgovca obvestil o svoji odločitvi, da odstopi od pogodbe. |
| --- | --- |

(32)

Za preprečevanje povračila plačila potrošniku, ki blaga ni vrnil, je treba od potrošnika zahtevati, da blago vrne najpozneje v štirinajstih dneh po tem, ko je trgovca obvestil o svoji odločitvi, da odstopi od pogodbe.

| (32) | Za preprečevanje povračila plačila potrošniku, ki blaga ni vrnil, je treba od potrošnika zahtevati, da blago vrne najpozneje v štirinajstih dneh po tem, ko je trgovca obvestil o svoji odločitvi, da odstopi od pogodbe.
  Podobno bi bilo treba trgovcu omogočiti, da povračilo pogoji z dokazilom, da je potrošnik blago res vrnil. |
| --- | --- |

(32)

Za preprečevanje povračila plačila potrošniku, ki blaga ni vrnil, je treba od potrošnika zahtevati, da blago vrne najpozneje v štirinajstih dneh po tem, ko je trgovca obvestil o svoji odločitvi, da odstopi od pogodbe.
  Podobno bi bilo treba trgovcu omogočiti, da povračilo pogoji z dokazilom, da je potrošnik blago res vrnil.

Sprememba 231

Predlog direktive

Uvodna izjava 33

| (33) | Obstajati morajo nekatere izjeme od pravice do odstopa od pogodbe, na primer kadar bi bila zaradi narave izdelka pravica do odstopa od pogodbe neprimerna. Uporablja se na primer za vino, dobavljeno dolgo po sklenitvi pogodbe špekulativne narave, kjer je vrednost odvisna od tržnih nihanj (vin en primeur). |
| --- | --- |

(33)

Obstajati morajo nekatere izjeme od pravice do odstopa od pogodbe, na primer kadar bi bila zaradi narave izdelka pravica do odstopa od pogodbe neprimerna. Uporablja se na primer za vino, dobavljeno dolgo po sklenitvi pogodbe špekulativne narave, kjer je vrednost odvisna od tržnih nihanj (vin en primeur).

| (33) | Obstajati morajo nekatere izjeme od pravice do odstopa od pogodbe, na primer kadar bi bila zaradi narave izdelka pravica do odstopa od pogodbe neprimerna
  in kadar bi bil trgovec zaradi uveljavljanja pravice do odstopa nepravično prikrajšan
  . Uporablja se
  zlasti za živila in za drugo higiensko občutljivo ali pokvarljivo blago,
  na primer za vino, dobavljeno dolgo po sklenitvi pogodbe špekulativne narave, kjer je vrednost odvisna od tržnih nihanj (vin en primeur).
  Tudi nekatero drugo blago ali storitve, katerih cena je odvisna od tržnih nihanj, npr. surovine, kot je kurilno olje, so izvzete iz pravice do odstopa od pogodbe. |
| --- | --- |

(33)

Obstajati morajo nekatere izjeme od pravice do odstopa od pogodbe, na primer kadar bi bila zaradi narave izdelka pravica do odstopa od pogodbe neprimerna
  in kadar bi bil trgovec zaradi uveljavljanja pravice do odstopa nepravično prikrajšan
  . Uporablja se
  zlasti za živila in za drugo higiensko občutljivo ali pokvarljivo blago,
  na primer za vino, dobavljeno dolgo po sklenitvi pogodbe špekulativne narave, kjer je vrednost odvisna od tržnih nihanj (vin en primeur).
  Tudi nekatero drugo blago ali storitve, katerih cena je odvisna od tržnih nihanj, npr. surovine, kot je kurilno olje, so izvzete iz pravice do odstopa od pogodbe.

Sprememba 28

Predlog direktive

Uvodna izjava 34

| (34) | Poleg tega bi bilo pri pogodbah na daljavo za izvajanje storitev, katerih izpolnjevanje se začne v odstopnem roku (na primer podatki, ki jih potrošnik prenese v navedenem roku), nepošteno omogočiti potrošniku, da odstopi od pogodbe po tem, ko je storitev že delno ali v celoti izkoristil. Zato mora potrošnik izgubiti pravico do odstopa od pogodbe, kadar se izvajanje začne z njegovim predhodnim izrecnim soglasjem. |
| --- | --- |

(34)

Poleg tega bi bilo pri pogodbah na daljavo za izvajanje storitev, katerih izpolnjevanje se začne v odstopnem roku (na primer podatki, ki jih potrošnik prenese v navedenem roku), nepošteno omogočiti potrošniku, da odstopi od pogodbe po tem, ko je storitev že delno ali v celoti izkoristil. Zato mora potrošnik izgubiti pravico do odstopa od pogodbe, kadar se izvajanje začne z njegovim predhodnim izrecnim soglasjem.

| (34) | Poleg tega bi bilo pri pogodbah na daljavo
  in pogodbah, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov,
  za izvajanje storitev, katerih izpolnjevanje se začne v odstopnem roku (na primer podatki, ki jih potrošnik prenese v navedenem roku), nepošteno omogočiti potrošniku, da odstopi od pogodbe po tem, ko je storitev že delno ali v celoti izkoristil. Zato bi moral potrošnik izgubiti pravico do odstopa od pogodbe, kadar se izvajanje začne z njegovim predhodnim izrecnim soglasjem
  , pod pogojem, da je tako soglasje premišljeno, kar pomeni, da je bil obveščen o tem, da s svojo odločitvijo izgubi pravico do odstopa od pogodbe
  . |
| --- | --- |

(34)

Poleg tega bi bilo pri pogodbah na daljavo
  in pogodbah, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov,
  za izvajanje storitev, katerih izpolnjevanje se začne v odstopnem roku (na primer podatki, ki jih potrošnik prenese v navedenem roku), nepošteno omogočiti potrošniku, da odstopi od pogodbe po tem, ko je storitev že delno ali v celoti izkoristil. Zato bi moral potrošnik izgubiti pravico do odstopa od pogodbe, kadar se izvajanje začne z njegovim predhodnim izrecnim soglasjem
  , pod pogojem, da je tako soglasje premišljeno, kar pomeni, da je bil obveščen o tem, da s svojo odločitvijo izgubi pravico do odstopa od pogodbe
  .

Sprememba 29

Predlog direktive

Uvodna izjava 37

| (37) | Zaradi poenostavitve in pravne varnosti se mora pravica do odstopa od pogodbe uporabljati za vse vrste pogodb, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov, razen v natančno opredeljenih okoliščinah, ki jih je preprosto dokazati.
  Zato se pravica do odstopa od pogodbe ne sme uporabiti za nujna popravila na potrošnikovem domu, pri katerih bi bila pravica do odstopa od pogodbe nezdružljiva z nujnostjo primera, in za programe dostave blaga na dom, ki potrošnikom omogočajo, da na spletni strani supermarketa izberejo hrano, pijačo in drugo blago za tekočo potrošnjo v gospodinjstvu in nato naročijo dostavo na dom. To je blago, ki je poceni in ga potrošniki redno kupujejo za dnevno potrošnjo ali vsakdanjo rabo v gospodinjstvu, zato zanj ne sme veljati pravica do odstopa od pogodbe. Glavne težave, s katerimi se srečujejo potrošniki, in glavni vir sporov s trgovci se nanašajo na dobavo blaga, vključno z blagom, ki se med prevozom izgubi ali poškoduje, ter poznimi in delnimi dobavami. Zato je primerno pojasniti in uskladiti nacionalna pravila o dobavi in prenosu tveganja. |
| --- | --- |

(37)

Zaradi poenostavitve in pravne varnosti se mora pravica do odstopa od pogodbe uporabljati za vse vrste pogodb, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov, razen v natančno opredeljenih okoliščinah, ki jih je preprosto dokazati.
  Zato se pravica do odstopa od pogodbe ne sme uporabiti za nujna popravila na potrošnikovem domu, pri katerih bi bila pravica do odstopa od pogodbe nezdružljiva z nujnostjo primera, in za programe dostave blaga na dom, ki potrošnikom omogočajo, da na spletni strani supermarketa izberejo hrano, pijačo in drugo blago za tekočo potrošnjo v gospodinjstvu in nato naročijo dostavo na dom. To je blago, ki je poceni in ga potrošniki redno kupujejo za dnevno potrošnjo ali vsakdanjo rabo v gospodinjstvu, zato zanj ne sme veljati pravica do odstopa od pogodbe. Glavne težave, s katerimi se srečujejo potrošniki, in glavni vir sporov s trgovci se nanašajo na dobavo blaga, vključno z blagom, ki se med prevozom izgubi ali poškoduje, ter poznimi in delnimi dobavami. Zato je primerno pojasniti in uskladiti nacionalna pravila o dobavi in prenosu tveganja.

| (37) | Zaradi poenostavitve in pravne varnosti mora pravica do odstopa od pogodbe veljati za vse vrste pogodb
  na daljavo in pogodb
  , sklenjenih zunaj poslovnih prostorov, razen v natančno opredeljenih okoliščinah, ki jih ni težko dokazati. |
| --- | --- |

(37)

Zaradi poenostavitve in pravne varnosti mora pravica do odstopa od pogodbe veljati za vse vrste pogodb
  na daljavo in pogodb
  , sklenjenih zunaj poslovnih prostorov, razen v natančno opredeljenih okoliščinah, ki jih ni težko dokazati.

Sprememba 30

Predlog direktive

Uvodna izjava 37 a (novo)

| (37a) | Glavne težave, s katerimi se srečujejo potrošniki, in glavni viri sporov s trgovci zadevajo dobavo blaga, vključno z blagom, ki se med prevozom izgubi ali poškoduje, ter poznimi ali delnimi dobavami. Zato je primerno uskladiti nacionalna pravila o dobavi in prenosu tveganja. |
| --- | --- |

(37a)

Glavne težave, s katerimi se srečujejo potrošniki, in glavni viri sporov s trgovci zadevajo dobavo blaga, vključno z blagom, ki se med prevozom izgubi ali poškoduje, ter poznimi ali delnimi dobavami. Zato je primerno uskladiti nacionalna pravila o dobavi in prenosu tveganja.

Sprememba 31

Predlog direktive

Uvodna izjava 37 b (novo)

| (37b) | Kadar trgovec ne izpolni svojih dobavnih obveznosti, bi ga moral potrošnik na trajnem nosilcu podatkov pozvati k dobavi v roku najmanj sedmih dni in ga obvestiti o svoji nameri, da bo preklical pogodbo, če dobava ne bo opravljena. Šteti bi moralo, da je potrošnik odstopil od pogodbe, če do izteka tega roka dobava ni opravljena. Brez poseganja v njegovo pravico do odškodnine bi moral biti potrošnik v primeru že opravljenega plačila upravičen do povračila v sedmih dneh od preklica. Da bi zagotovili višjo raven varstva potrošnikov, bi morale imeti države članice možnost, da sprejmejo ali ohranijo nacionalne predpise. |
| --- | --- |

(37b)

Kadar trgovec ne izpolni svojih dobavnih obveznosti, bi ga moral potrošnik na trajnem nosilcu podatkov pozvati k dobavi v roku najmanj sedmih dni in ga obvestiti o svoji nameri, da bo preklical pogodbo, če dobava ne bo opravljena. Šteti bi moralo, da je potrošnik odstopil od pogodbe, če do izteka tega roka dobava ni opravljena. Brez poseganja v njegovo pravico do odškodnine bi moral biti potrošnik v primeru že opravljenega plačila upravičen do povračila v sedmih dneh od preklica. Da bi zagotovili višjo raven varstva potrošnikov, bi morale imeti države članice možnost, da sprejmejo ali ohranijo nacionalne predpise.

Sprememba 32

Predlog direktive

Uvodna izjava 38

| (38) | V smislu prodaje potrošnikom se lahko blago dostavi na različne načine.
  Samo pravilo, od katerega so mogoča prosta odstopanja, bo omogočilo potrebno prožnost za upoštevanje navedenih razlik.
  Potrošnika je treba zavarovati pred vsakim tveganjem izgube ali poškodbe blaga med prevozom, ki ga organizira ali izvede trgovec. Uvedeno pravilo o prenosu tveganja se ne sme uporabljati, kadar potrošnik neupravičeno zavlačuje s prevzemom blaga (na primer, kadar potrošnik ne prevzame blaga na poštnem uradu v roku, ki ga določi urad). V navedenih okoliščinah mora potrošnik prevzeti tveganje izgube ali poslabšanja blaga po roku za dobavo, o katerem se je dogovoril s trgovcem. |
| --- | --- |

(38)

V smislu prodaje potrošnikom se lahko blago dostavi na različne načine.
  Samo pravilo, od katerega so mogoča prosta odstopanja, bo omogočilo potrebno prožnost za upoštevanje navedenih razlik.
  Potrošnika je treba zavarovati pred vsakim tveganjem izgube ali poškodbe blaga med prevozom, ki ga organizira ali izvede trgovec. Uvedeno pravilo o prenosu tveganja se ne sme uporabljati, kadar potrošnik neupravičeno zavlačuje s prevzemom blaga (na primer, kadar potrošnik ne prevzame blaga na poštnem uradu v roku, ki ga določi urad). V navedenih okoliščinah mora potrošnik prevzeti tveganje izgube ali poslabšanja blaga po roku za dobavo, o katerem se je dogovoril s trgovcem.

| (38) | V primeru prodaje potrošnikom je blago lahko dostavljeno na različne načine
  : bodisi takoj bodisi na kasnejši datum
  .
  Če se pogodbeni stranki ne dogovorita o točnem datumu dobave, bi moral trgovec dostavo opraviti čim prej, vsekakor pa najkasneje v tridesetih dneh po dnevu sklenitve pogodbe.
  Potrošnika je treba zavarovati pred vsakim tveganjem izgube ali poškodbe blaga med prevozom, ki ga organizira ali izvede trgovec. Uvedeno pravilo o prenosu tveganja se ne sme uporabljati, kadar potrošnik neupravičeno zavlačuje s prevzemom blaga (na primer, kadar potrošnik ne prevzame blaga na poštnem uradu v roku, ki ga določi urad). V navedenih okoliščinah mora potrošnik prevzeti tveganje izgube ali poslabšanja blaga po roku za dobavo, o katerem se je dogovoril s trgovcem. |
| --- | --- |

(38)

V primeru prodaje potrošnikom je blago lahko dostavljeno na različne načine
  : bodisi takoj bodisi na kasnejši datum
  .
  Če se pogodbeni stranki ne dogovorita o točnem datumu dobave, bi moral trgovec dostavo opraviti čim prej, vsekakor pa najkasneje v tridesetih dneh po dnevu sklenitve pogodbe.
  Potrošnika je treba zavarovati pred vsakim tveganjem izgube ali poškodbe blaga med prevozom, ki ga organizira ali izvede trgovec. Uvedeno pravilo o prenosu tveganja se ne sme uporabljati, kadar potrošnik neupravičeno zavlačuje s prevzemom blaga (na primer, kadar potrošnik ne prevzame blaga na poštnem uradu v roku, ki ga določi urad). V navedenih okoliščinah mora potrošnik prevzeti tveganje izgube ali poslabšanja blaga po roku za dobavo, o katerem se je dogovoril s trgovcem.

Sprememba 33

Predlog direktive

Uvodna izjava 38 a (novo)

| (38a) | Pri številnih transakcijah potrošniki nimajo na izbiro dovolj načinov plačila ali pa morajo plačati za uporabo določenega načina. To stanje bi bilo treba obravnavati z določbo, ki bi zagotovila, da bo trgovec potrošniku ponudil različne načine plačila, v primeru pogodbe na daljavo pa bi morali ti načini vključevati elektronske in neelektronske načine plačila. Za neelektronski sistem plačila gre na primer takrat, ko potrošnik s spletnega mesta trgovca natisne naročilo, ki ga poravna v gotovini v banki ali na kateri koli drugi kontaktni točki trgovca. |
| --- | --- |

(38a)

Pri številnih transakcijah potrošniki nimajo na izbiro dovolj načinov plačila ali pa morajo plačati za uporabo določenega načina. To stanje bi bilo treba obravnavati z določbo, ki bi zagotovila, da bo trgovec potrošniku ponudil različne načine plačila, v primeru pogodbe na daljavo pa bi morali ti načini vključevati elektronske in neelektronske načine plačila. Za neelektronski sistem plačila gre na primer takrat, ko potrošnik s spletnega mesta trgovca natisne naročilo, ki ga poravna v gotovini v banki ali na kateri koli drugi kontaktni točki trgovca.

Sprememba 34

Predlog direktive

Uvodna izjava 39

| (39) | Trgovec mora biti odgovoren potrošniku, če blago ni v skladu s pogodbo. Domnevati je treba, da je blago v skladu s pogodbo, če izpolnjuje več pogojev, ki v glavnem zadevajo kakovost blaga. Kakovost in delovanje, ki ju potrošniki lahko razumno pričakujejo, sta med drugim odvisna od tega, ali je blago novo ali rabljeno, pa tudi od pričakovane življenjske dobe blaga. |
| --- | --- |

(39)

Trgovec mora biti odgovoren potrošniku, če blago ni v skladu s pogodbo. Domnevati je treba, da je blago v skladu s pogodbo, če izpolnjuje več pogojev, ki v glavnem zadevajo kakovost blaga. Kakovost in delovanje, ki ju potrošniki lahko razumno pričakujejo, sta med drugim odvisna od tega, ali je blago novo ali rabljeno, pa tudi od pričakovane življenjske dobe blaga.

| (39) | Trgovec bi moral biti odgovoren potrošniku, če blago ni v skladu s pogodbo. Domnevati bi bilo treba, da je blago v skladu s pogodbo, če izpolnjuje več pogojev, ki v glavnem zadevajo kakovost
  in količino
  blaga. Kakovost in delovanje, ki ju potrošniki lahko razumno pričakujejo, sta med drugim odvisna od tega, ali je blago novo ali rabljeno, pa tudi od pričakovane življenjske dobe blaga.
  Domneva o neskladnosti blaga bi morala veljati tudi takrat, ko gre za dobavo drugega blaga ali storitev oziroma za premajhno dobavo. |
| --- | --- |

(39)

Trgovec bi moral biti odgovoren potrošniku, če blago ni v skladu s pogodbo. Domnevati bi bilo treba, da je blago v skladu s pogodbo, če izpolnjuje več pogojev, ki v glavnem zadevajo kakovost
  in količino
  blaga. Kakovost in delovanje, ki ju potrošniki lahko razumno pričakujejo, sta med drugim odvisna od tega, ali je blago novo ali rabljeno, pa tudi od pričakovane življenjske dobe blaga.
  Domneva o neskladnosti blaga bi morala veljati tudi takrat, ko gre za dobavo drugega blaga ali storitev oziroma za premajhno dobavo.

Sprememba 35

Predlog direktive

Uvodna izjava 40

| (40) | Če blago ni v skladu s pogodbo, mora potrošnik imeti možnost, da od trgovca najprej zahteva, da po lastni izbiri blago popravi ali zamenja, razen če trgovec dokaže, da so navedena pravna sredstva nezakonita, nemogoča ali od njega zahtevajo nesorazmeren trud. Trgovčev trud je treba opredeliti objektivno ob upoštevanju stroškov, ki jih ima pri odpravljanju neskladnosti, vrednosti blaga in pomembnosti neskladnosti. Pomanjkanje rezervnih delov ne more biti veljavna podlaga, da se upraviči trgovčeva nezmožnost odpraviti neskladnosti v razumnem času ali brez nesorazmernega truda. |
| --- | --- |

(40)

Če blago ni v skladu s pogodbo, mora potrošnik imeti možnost, da od trgovca najprej zahteva, da po lastni izbiri blago popravi ali zamenja, razen če trgovec dokaže, da so navedena pravna sredstva nezakonita, nemogoča ali od njega zahtevajo nesorazmeren trud. Trgovčev trud je treba opredeliti objektivno ob upoštevanju stroškov, ki jih ima pri odpravljanju neskladnosti, vrednosti blaga in pomembnosti neskladnosti. Pomanjkanje rezervnih delov ne more biti veljavna podlaga, da se upraviči trgovčeva nezmožnost odpraviti neskladnosti v razumnem času ali brez nesorazmernega truda.

| (40) | Potrošnik bi morali najprej imeti možnost, da od trgovca zahteva popravilo ali zamenjavo blaga, razen če bi bila ta sredstva nemogoča ali nesorazmerna. Treba bi bilo objektivno določiti, ali je sredstvo nesorazmerno. Sredstvo bi moralo šteti za nesorazmerno, če v primerjavi z drugim sredstvom povzroči nesprejemljive stroške; pri določitvi nesorazmernosti stroškov bi moralo biti odločilno, ali so stroški znatno višji kakor pri drugem sredstvu. |
| --- | --- |

(40)

Potrošnik bi morali najprej imeti možnost, da od trgovca zahteva popravilo ali zamenjavo blaga, razen če bi bila ta sredstva nemogoča ali nesorazmerna. Treba bi bilo objektivno določiti, ali je sredstvo nesorazmerno. Sredstvo bi moralo šteti za nesorazmerno, če v primerjavi z drugim sredstvom povzroči nesprejemljive stroške; pri določitvi nesorazmernosti stroškov bi moralo biti odločilno, ali so stroški znatno višji kakor pri drugem sredstvu.

Sprememba 36

Predlog direktive

Uvodna izjava 41

| (41) | Potrošnik ne sme imeti nobenih stroškov za odpravo neskladnosti, zlasti stroškov poštnine, dela in materialov. Poleg tega potrošnik trgovcu ne sme plačati nadomestila za uporabo blaga z napako. |
| --- | --- |

(41)

Potrošnik ne sme imeti nobenih stroškov za odpravo neskladnosti, zlasti stroškov poštnine, dela in materialov. Poleg tega potrošnik trgovcu ne sme plačati nadomestila za uporabo blaga z napako.

| (41) | Potrošnik ne bi smel imeti nobenih stroškov za odpravo neskladnosti, zlasti stroškov poštnine, dela in materialov. Poleg tega potrošnik trgovcu ne bi smel plačati nadomestila za uporabo blaga z napako.
  Potrošnik bi moral imeti pravico, da v skladu z določbami veljavnega nacionalnega prava zahteva odškodnino za kakršno koli neizpolnjevanje prodajne pogodbe, ki ga trgovec ne odpravi. Treba bi bilo omogočiti, da taka odškodnina vključuje nedenarno izgubo, če tako določa veljavno nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(41)

Potrošnik ne bi smel imeti nobenih stroškov za odpravo neskladnosti, zlasti stroškov poštnine, dela in materialov. Poleg tega potrošnik trgovcu ne bi smel plačati nadomestila za uporabo blaga z napako.
  Potrošnik bi moral imeti pravico, da v skladu z določbami veljavnega nacionalnega prava zahteva odškodnino za kakršno koli neizpolnjevanje prodajne pogodbe, ki ga trgovec ne odpravi. Treba bi bilo omogočiti, da taka odškodnina vključuje nedenarno izgubo, če tako določa veljavno nacionalno pravo.

Sprememba 37

Predlog direktive

Uvodna izjava 42

| (42) | Ko trgovec odkloni odpravo neskladnosti ali več kot enkrat ne odpravi neskladnosti, mora imeti
  potrošnik
  pravico do svobodne izbire katerega koli razpoložljivega pravnega sredstva.
  Trgovčeva zavrnitev zahteve je lahko eksplicitna ali implicitna
  ,
  kar v slednjem primeru pomeni
  ,
  da se trgovec ne odziva na zahteve potrošnika, naj neskladnost odpravi, ali pa te zahteve ignorira
  . |
| --- | --- |

(42)

Ko trgovec odkloni odpravo neskladnosti ali več kot enkrat ne odpravi neskladnosti, mora imeti
  potrošnik
  pravico do svobodne izbire katerega koli razpoložljivega pravnega sredstva.
  Trgovčeva zavrnitev zahteve je lahko eksplicitna ali implicitna
  ,
  kar v slednjem primeru pomeni
  ,
  da se trgovec ne odziva na zahteve potrošnika, naj neskladnost odpravi, ali pa te zahteve ignorira
  .

| (42) | Potrošnik bi moral imeti pravico do svobodne izbire katerega koli razpoložljivega pravnega sredstva
  , če nima pravice do popravila ali zamenjave
  .
  Da bi zagotovile višjo raven varstva potrošnikov
  ,
  bi morale imeti države članice možnost
  ,
  da sprejmejo ali ohranijo nacionalne pravne predpise o svobodni izbiri pravnih sredstev pri neskladnosti
  . |
| --- | --- |

(42)

Potrošnik bi moral imeti pravico do svobodne izbire katerega koli razpoložljivega pravnega sredstva
  , če nima pravice do popravila ali zamenjave
  .
  Da bi zagotovile višjo raven varstva potrošnikov
  ,
  bi morale imeti države članice možnost
  ,
  da sprejmejo ali ohranijo nacionalne pravne predpise o svobodni izbiri pravnih sredstev pri neskladnosti
  .

Sprememba 38

Predlog direktive

Uvodna izjava 42 a (novo)

| (42a) | Opredeliti bi bilo treba, da je lahko trgovec v nekaterih primerih odgovoren za neskladnost, ki obstaja že ob prenosu tveganja na potrošnika, čeprav postane očitna šele kasneje. |
| --- | --- |

(42a)

Opredeliti bi bilo treba, da je lahko trgovec v nekaterih primerih odgovoren za neskladnost, ki obstaja že ob prenosu tveganja na potrošnika, čeprav postane očitna šele kasneje.

Sprememba 39

Predlog direktive

Uvodna izjava 42 b (novo)

| (42b) | Če je trgovec kot končni prodajalec odgovoren potrošniku zaradi ravnanja ali opustitve dejanja proizvajalca, je bilo treba zagotoviti, da lahko trgovec kot končni prodajalec uveljavlja regresno pravico do odgovornega ali odgovornih v pogodbeni verigi. V ta namen bi morali nacionalni predpisi držav članic določiti odgovorne osebe ter dejanja in postopke. |
| --- | --- |

(42b)

Če je trgovec kot končni prodajalec odgovoren potrošniku zaradi ravnanja ali opustitve dejanja proizvajalca, je bilo treba zagotoviti, da lahko trgovec kot končni prodajalec uveljavlja regresno pravico do odgovornega ali odgovornih v pogodbeni verigi. V ta namen bi morali nacionalni predpisi držav članic določiti odgovorne osebe ter dejanja in postopke.

Sprememba 40

Predlog direktive

Uvodna izjava 42 c (novo)

| (42c) | Potrošniku bi moralo glede pogodbenih nepravilnosti pripadati obdobje odgovornosti dveh let. V njegovo korist bi bilo treba ovrgljivo domnevati, da so nepravilnosti, ki so nastopile v šestih mesecih po prenosu tveganja, obstajale že ob trenutku prenosa tveganja. Da bi zagotovile višjo raven varstva potrošnikov, bi morale imeti države članice možnost, da sprejmejo ali ohranijo nacionalne pravne predpise o obdobju odgovornosti, trajanju obrnitve dokaznega bremena aliposebnih pravilih za resnejše neskladnosti, ki se pojavijo po preteku obdobja odgovornosti. |
| --- | --- |

(42c)

Potrošniku bi moralo glede pogodbenih nepravilnosti pripadati obdobje odgovornosti dveh let. V njegovo korist bi bilo treba ovrgljivo domnevati, da so nepravilnosti, ki so nastopile v šestih mesecih po prenosu tveganja, obstajale že ob trenutku prenosa tveganja. Da bi zagotovile višjo raven varstva potrošnikov, bi morale imeti države članice možnost, da sprejmejo ali ohranijo nacionalne pravne predpise o obdobju odgovornosti, trajanju obrnitve dokaznega bremena aliposebnih pravilih za resnejše neskladnosti, ki se pojavijo po preteku obdobja odgovornosti.

Sprememba 41

Predlog direktive

Uvodna izjava 43

| (43) | Direktiva 1999/44/ES je državam članicam omogočila določitev obdobja najmanj dveh mesecev, v katerem je moral potrošnik obvestiti trgovca o morebitni neskladnosti. Različna zakonodaja o prenosu je ustvarila ovire za trgovanje. Zato je treba to zakonodajno možnost odstraniti in izboljšati pravno varnost tako, da se potrošnikom naloži obveznost, da trgovca obvestijo o neskladnosti v dveh mesecih od datuma ugotovitve neskladnosti. |
| --- | --- |

(43)

Direktiva 1999/44/ES je državam članicam omogočila določitev obdobja najmanj dveh mesecev, v katerem je moral potrošnik obvestiti trgovca o morebitni neskladnosti. Različna zakonodaja o prenosu je ustvarila ovire za trgovanje. Zato je treba to zakonodajno možnost odstraniti in izboljšati pravno varnost tako, da se potrošnikom naloži obveznost, da trgovca obvestijo o neskladnosti v dveh mesecih od datuma ugotovitve neskladnosti.

črtano

Sprememba 42

Predlog direktive

Uvodna izjava 44

| (44) | Nekateri trgovci ali proizvajalci potrošnikom ponujajo tržne garancije. Za zagotovitev, da se potrošniki ne zavajajo, morajo tržne garancije vsebovati nekatere informacije, vključno s trajanjem, področjem ozemeljske uporabe in izjavo, da tržna garancija ne vpliva na zakonske pravice potrošnika. |
| --- | --- |

(44)

Nekateri trgovci ali proizvajalci potrošnikom ponujajo tržne garancije. Za zagotovitev, da se potrošniki ne zavajajo, morajo tržne garancije vsebovati nekatere informacije, vključno s trajanjem, področjem ozemeljske uporabe in izjavo, da tržna garancija ne vpliva na zakonske pravice potrošnika.

| (44) | Nekateri trgovci ali proizvajalci potrošnikom ponujajo tržne garancije. Za zagotovitev, da se potrošniki ne zavajajo, morajo tržne garancije vsebovati nekatere informacije, vključno s trajanjem, področjem ozemeljske uporabe in izjavo, da tržna garancija ne vpliva na zakonske pravice potrošnika
  v skladu z veljavnimi nacionalnimi določbami in določbami iz te direktive
  . |
| --- | --- |

(44)

Nekateri trgovci ali proizvajalci potrošnikom ponujajo tržne garancije. Za zagotovitev, da se potrošniki ne zavajajo, morajo tržne garancije vsebovati nekatere informacije, vključno s trajanjem, področjem ozemeljske uporabe in izjavo, da tržna garancija ne vpliva na zakonske pravice potrošnika
  v skladu z veljavnimi nacionalnimi določbami in določbami iz te direktive
  .

Sprememba 43

Predlog direktive

Uvodna izjava 45 a (novo)

| (45a) | Usklajeni zakonodajni vidiki zadevajo le pogodbe med trgovci in potrošniki. Določbe o nepoštenih pogodbenih pogojih zato ne bi smele vplivati na nacionalno zakonodajo na področju pogodb o zaposlitvi, pogodb o dednih pravicah, pogodb na področju družinskega prava ter pogodb o ustanovitvi in organizaciji podjetij ali sporazumih o partnerstvu in pogodbenih pogojih. |
| --- | --- |

(45a)

Usklajeni zakonodajni vidiki zadevajo le pogodbe med trgovci in potrošniki. Določbe o nepoštenih pogodbenih pogojih zato ne bi smele vplivati na nacionalno zakonodajo na področju pogodb o zaposlitvi, pogodb o dednih pravicah, pogodb na področju družinskega prava ter pogodb o ustanovitvi in organizaciji podjetij ali sporazumih o partnerstvu in pogodbenih pogojih.

Sprememba 44

Predlog direktive

Uvodna izjava 46

| (46) | Določbe o nepoštenih pogodbenih pogojih se ne smejo uporabljati za pogodbene pogoje, ki neposredno ali posredno odražajo
  obvezne
  zakonske ali regulativne določbe držav članic, ki so v skladu z zakonodajo
  Skupnosti
  . Za Pogoje, ki izražajo načela ali določbe mednarodnih konvencij, katerih podpisnica je
  Skupnost
  ali država članica, zlasti na področju prevoza, prav tako ni treba opraviti preskusa nepoštenosti. |
| --- | --- |

(46)

Določbe o nepoštenih pogodbenih pogojih se ne smejo uporabljati za pogodbene pogoje, ki neposredno ali posredno odražajo
  obvezne
  zakonske ali regulativne določbe držav članic, ki so v skladu z zakonodajo
  Skupnosti
  . Za Pogoje, ki izražajo načela ali določbe mednarodnih konvencij, katerih podpisnica je
  Skupnost
  ali država članica, zlasti na področju prevoza, prav tako ni treba opraviti preskusa nepoštenosti.

| (46) | Določbe o nepoštenih pogodbenih pogojih se ne smejo uporabljati za pogodbene pogoje, ki neposredno ali posredno odražajo zakonske ali regulativne določbe
  ali določbe o javnem redu
  držav članic, ki so v skladu z zakonodajo
  Unije
  .
  Podobno naj bi pogodbeni pogoji odražali načela in določbe Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.
  Za pogoje, ki izražajo načela ali določbe mednarodnih konvencij, katerih podpisnica je
  Unija
  ali država članica, zlasti na področju prevoza, prav tako ni treba opraviti preskusa nepoštenosti. |
| --- | --- |

(46)

Določbe o nepoštenih pogodbenih pogojih se ne smejo uporabljati za pogodbene pogoje, ki neposredno ali posredno odražajo zakonske ali regulativne določbe
  ali določbe o javnem redu
  držav članic, ki so v skladu z zakonodajo
  Unije
  .
  Podobno naj bi pogodbeni pogoji odražali načela in določbe Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.
  Za pogoje, ki izražajo načela ali določbe mednarodnih konvencij, katerih podpisnica je
  Unija
  ali država članica, zlasti na področju prevoza, prav tako ni treba opraviti preskusa nepoštenosti.

Sprememba 45

Predlog direktive

Uvodna izjava 47

| (47) | Potrošniške pogodbe morajo biti
  čitljive ter napisane
  v preprostem in razumljivem jeziku. Trgovci morajo imeti možnost, da prosto izbirajo vrsto ali velikost pisave, v kateri so napisani pogodbeni pogoji. Pred sklenitvijo pogodbe mora biti potrošniku dana možnost, da pogoje prebere. To možnost je treba potrošniku zagotoviti tako, da se mu pogoji predložijo na zahtevo (za pogodbe, sklenjene v poslovnih prostorih) ali se mu dajo na voljo kako drugače (na primer na spletni strani trgovca za pogodbe na daljavo), ali pa se standardni pogoji priložijo naročilnici (za pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov). Trgovec mora od potrošnika pridobiti izrecno soglasje za kakršno koli plačilo poleg plačila za glavno pogodbeno obveznost trgovca. Pridobivanje privolitve z uporabo zavrnilnih sistemov, kot so vnaprej izbrana polja na spletu, je treba prepovedati. |
| --- | --- |

(47)

Potrošniške pogodbe morajo biti
  čitljive ter napisane
  v preprostem in razumljivem jeziku. Trgovci morajo imeti možnost, da prosto izbirajo vrsto ali velikost pisave, v kateri so napisani pogodbeni pogoji. Pred sklenitvijo pogodbe mora biti potrošniku dana možnost, da pogoje prebere. To možnost je treba potrošniku zagotoviti tako, da se mu pogoji predložijo na zahtevo (za pogodbe, sklenjene v poslovnih prostorih) ali se mu dajo na voljo kako drugače (na primer na spletni strani trgovca za pogodbe na daljavo), ali pa se standardni pogoji priložijo naročilnici (za pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov). Trgovec mora od potrošnika pridobiti izrecno soglasje za kakršno koli plačilo poleg plačila za glavno pogodbeno obveznost trgovca. Pridobivanje privolitve z uporabo zavrnilnih sistemov, kot so vnaprej izbrana polja na spletu, je treba prepovedati.

| (47) | Vsi pogodbeni pogoji bi morali biti
  izraženi na jasen in razumljiv način. Če je pogodbeni pogoj zapisan, bi moral biti vedno napisan
  v preprostem in razumljivem jeziku. Trgovci bi morali imeti možnost, da prosto izbirajo vrsto ali velikost pisave, v kateri so napisani pogodbeni pogoji. Pred sklenitvijo pogodbe bi morala biti potrošniku dana možnost, da pogoje prebere. To možnost je treba potrošniku zagotoviti tako, da se mu pogoji predložijo na zahtevo (za pogodbe, sklenjene v poslovnih prostorih) ali se mu dajo na voljo kako drugače (na primer na spletni strani trgovca za pogodbe na daljavo), ali pa se standardni pogoji priložijo naročilnici (za pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov). Trgovec bi moral od potrošnika pridobiti izrecno soglasje za kakršno koli plačilo poleg plačila za glavno pogodbeno obveznost trgovca. Pridobivanje privolitve z uporabo zavrnilnih sistemov, kot so vnaprej izbrana polja na spletu, bi bilo treba prepovedati. |
| --- | --- |

(47)

Vsi pogodbeni pogoji bi morali biti
  izraženi na jasen in razumljiv način. Če je pogodbeni pogoj zapisan, bi moral biti vedno napisan
  v preprostem in razumljivem jeziku. Trgovci bi morali imeti možnost, da prosto izbirajo vrsto ali velikost pisave, v kateri so napisani pogodbeni pogoji. Pred sklenitvijo pogodbe bi morala biti potrošniku dana možnost, da pogoje prebere. To možnost je treba potrošniku zagotoviti tako, da se mu pogoji predložijo na zahtevo (za pogodbe, sklenjene v poslovnih prostorih) ali se mu dajo na voljo kako drugače (na primer na spletni strani trgovca za pogodbe na daljavo), ali pa se standardni pogoji priložijo naročilnici (za pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov). Trgovec bi moral od potrošnika pridobiti izrecno soglasje za kakršno koli plačilo poleg plačila za glavno pogodbeno obveznost trgovca. Pridobivanje privolitve z uporabo zavrnilnih sistemov, kot so vnaprej izbrana polja na spletu, bi bilo treba prepovedati.

Sprememba 46

Predlog direktive

Uvodna izjava 47 a (novo)

| (47a) | Trgovci bi morali imeti prosto izbiro glede načina obveščanja o pogodbenih pogojih, na primer o vrsti in velikosti črk, s katerimi so napisani pogodbeni pogoji. Države članice bi se morale vzdržati vseh predstavitvenih zahtev, razen zahtev, povezanih z invalidi, ali kadar lahko blago ali storitve pomenijo posebno tveganje za zdravje in varnost potrošnika ali tretje osebe. Države članice lahko tudi naložijo dodatne zahteve, kadar zaradi zapletenosti pogodb za tako blago ali storitve obstaja tveganje, da bi utegnil biti potrošnik oškodovan – to zajema tudi vprašanja glede konkurence v zadevnem sektorju. To se lahko nanaša na primer na pogodbe v zvezi s finančnimi storitvami, plinom, elektriko in vodo, telekomunikacijami ter nepremičninami. Vendar to ne bi smelo veljati za oblikovne nacionalne zahteve v zvezi s sklenitvijo pogodbe ali druge oblikovne zahteve, kot je na primer jezik, v katerem so pogoji napisani, zahteve v zvezi z vsebino pogojev ali formulacijo nekaterih pogodbenih pogojev za specifične sektorje. Ta direktiva ne bi smela usklajevati jezikovnih zahtev, ki veljajo za potrošniške pogodbe. Zato bi morale države članice ohraniti ali uvesti v svoje nacionalne pravne zahteve v zvezi z jezikom, v katerem so napisani pogodbeni pogoji. |
| --- | --- |

(47a)

Trgovci bi morali imeti prosto izbiro glede načina obveščanja o pogodbenih pogojih, na primer o vrsti in velikosti črk, s katerimi so napisani pogodbeni pogoji. Države članice bi se morale vzdržati vseh predstavitvenih zahtev, razen zahtev, povezanih z invalidi, ali kadar lahko blago ali storitve pomenijo posebno tveganje za zdravje in varnost potrošnika ali tretje osebe. Države članice lahko tudi naložijo dodatne zahteve, kadar zaradi zapletenosti pogodb za tako blago ali storitve obstaja tveganje, da bi utegnil biti potrošnik oškodovan – to zajema tudi vprašanja glede konkurence v zadevnem sektorju. To se lahko nanaša na primer na pogodbe v zvezi s finančnimi storitvami, plinom, elektriko in vodo, telekomunikacijami ter nepremičninami. Vendar to ne bi smelo veljati za oblikovne nacionalne zahteve v zvezi s sklenitvijo pogodbe ali druge oblikovne zahteve, kot je na primer jezik, v katerem so pogoji napisani, zahteve v zvezi z vsebino pogojev ali formulacijo nekaterih pogodbenih pogojev za specifične sektorje. Ta direktiva ne bi smela usklajevati jezikovnih zahtev, ki veljajo za potrošniške pogodbe. Zato bi morale države članice ohraniti ali uvesti v svoje nacionalne pravne zahteve v zvezi z jezikom, v katerem so napisani pogodbeni pogoji.

Sprememba 47

Predlog direktive

Uvodna izjava 49

| (49) | Za namene te direktive se ne sme ocenjevati niti pravičnosti pogojev, ki opisujejo glavni predmet pogodbe, niti razmerja med kakovostjo in ceno dobavljenega blaga ali izvedenih storitev, razen če ti pogoji ne izpolnjujejo zahtev po preglednosti. Glavni predmet pogodbe in razmerje med kakovostjo in ceno pa je treba kljub temu upoštevati pri ocenjevanju pravičnosti drugih pogojev. Na primer, v zavarovalniških pogodbah pogoji, ki jasno opredeljujejo ali opisujejo zavarovano tveganje in obveznost zavarovalnice, ne smejo biti predmet take ocene, če se te omejitve upoštevajo pri izračunu premije, ki jo plača potrošnik. |
| --- | --- |

(49)

Za namene te direktive se ne sme ocenjevati niti pravičnosti pogojev, ki opisujejo glavni predmet pogodbe, niti razmerja med kakovostjo in ceno dobavljenega blaga ali izvedenih storitev, razen če ti pogoji ne izpolnjujejo zahtev po preglednosti. Glavni predmet pogodbe in razmerje med kakovostjo in ceno pa je treba kljub temu upoštevati pri ocenjevanju pravičnosti drugih pogojev. Na primer, v zavarovalniških pogodbah pogoji, ki jasno opredeljujejo ali opisujejo zavarovano tveganje in obveznost zavarovalnice, ne smejo biti predmet take ocene, če se te omejitve upoštevajo pri izračunu premije, ki jo plača potrošnik.

| (49) | Za namene te direktive se ne sme ocenjevati niti pravičnosti pogojev, ki opisujejo glavni predmet pogodbe, niti razmerja med kakovostjo in ceno dobavljenega blaga ali izvedenih storitev, razen če ti pogoji ne izpolnjujejo zahtev po preglednosti. Glavni predmet pogodbe in razmerje med kakovostjo in ceno pa je treba kljub temu upoštevati pri ocenjevanju pravičnosti drugih pogojev. Na primer, v zavarovalniških pogodbah pogoji, ki jasno opredeljujejo ali opisujejo zavarovano tveganje in obveznost zavarovalnice, ne smejo biti predmet take ocene, če se te omejitve upoštevajo pri izračunu premije, ki jo plača potrošnik.
  Ta izključitev ne velja za plačilo, predvideno za trgovca pri pomožnih ali kontingentnih stroških, določenih v pogodbi, vključno s provizijami ali stroški za kršitev katerega koli pogodbenega pogoja, ki bi morala biti v celoti predmet preskusa poštenosti. |
| --- | --- |

(49)

Za namene te direktive se ne sme ocenjevati niti pravičnosti pogojev, ki opisujejo glavni predmet pogodbe, niti razmerja med kakovostjo in ceno dobavljenega blaga ali izvedenih storitev, razen če ti pogoji ne izpolnjujejo zahtev po preglednosti. Glavni predmet pogodbe in razmerje med kakovostjo in ceno pa je treba kljub temu upoštevati pri ocenjevanju pravičnosti drugih pogojev. Na primer, v zavarovalniških pogodbah pogoji, ki jasno opredeljujejo ali opisujejo zavarovano tveganje in obveznost zavarovalnice, ne smejo biti predmet take ocene, če se te omejitve upoštevajo pri izračunu premije, ki jo plača potrošnik.
  Ta izključitev ne velja za plačilo, predvideno za trgovca pri pomožnih ali kontingentnih stroških, določenih v pogodbi, vključno s provizijami ali stroški za kršitev katerega koli pogodbenega pogoja, ki bi morala biti v celoti predmet preskusa poštenosti.

Sprememba 48

Predlog direktive

Uvodna izjava 50

| (50) | Direktiva za zagotovitev pravne varnosti in izboljšanja delovanja notranjega trga mora vsebovati dva seznama nepoštenih pogojev. Priloga II vsebuje seznam pogojev, ki morajo v vseh okoliščinah veljati za nepoštene. Priloga III vsebuje seznam pogojev, ki morajo veljati za nepoštene, razen če trgovec dokaže nasprotno.
  Ta seznama se morata uporabljati v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

(50)

Direktiva za zagotovitev pravne varnosti in izboljšanja delovanja notranjega trga mora vsebovati dva seznama nepoštenih pogojev. Priloga II vsebuje seznam pogojev, ki morajo v vseh okoliščinah veljati za nepoštene. Priloga III vsebuje seznam pogojev, ki morajo veljati za nepoštene, razen če trgovec dokaže nasprotno.
  Ta seznama se morata uporabljati v vseh državah članicah.

| (50) | Za zagotovitev pravne varnosti in izboljšanja delovanja notranjega trga bi morala direktiva vsebovati dva
  neizčrpna
  seznama nepoštenih pogojev. Priloga II vsebuje seznam pogojev, ki morajo v vseh okoliščinah veljati za nepoštene. Priloga III vsebuje seznam pogojev, ki morajo veljati za nepoštene, razen če trgovec dokaže nasprotno. |
| --- | --- |

(50)

Za zagotovitev pravne varnosti in izboljšanja delovanja notranjega trga bi morala direktiva vsebovati dva
  neizčrpna
  seznama nepoštenih pogojev. Priloga II vsebuje seznam pogojev, ki morajo v vseh okoliščinah veljati za nepoštene. Priloga III vsebuje seznam pogojev, ki morajo veljati za nepoštene, razen če trgovec dokaže nasprotno.

Sprememba 49

Predlog direktive

Uvodna izjava 51

| (51) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil. |
| --- | --- |

(51)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil.

črtano

Sprememba 50

Predlog direktive

Uvodna izjava 52

| (52) | Zlasti je treba Komisijo pooblastiti, da spremeni Prilogi II in III o pogodbenih pogojih, ki se obravnavajo kot nepošteni ali se zanje domneva, da so nepošteni. Ker so navedeni ukrepi splošnega področja uporabe in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, morajo biti sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(52)

Zlasti je treba Komisijo pooblastiti, da spremeni Prilogi II in III o pogodbenih pogojih, ki se obravnavajo kot nepošteni ali se zanje domneva, da so nepošteni. Ker so navedeni ukrepi splošnega področja uporabe in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, morajo biti sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

črtano

Sprememba 51

Predlog direktive

Uvodna izjava 53

| (53) | Pooblastila Komisije za spremembo prilog II in III je treba uporabljati za zagotavljanje doslednega izvajanja pravil o nepoštenih pogojih tako, da se ti prilogi dopolnita s pogodbenimi pogoji, ki veljajo za nepoštene v vseh okoliščinah ali ki veljajo za nepoštene, razen če trgovec dokaže drugače. |
| --- | --- |

(53)

Pooblastila Komisije za spremembo prilog II in III je treba uporabljati za zagotavljanje doslednega izvajanja pravil o nepoštenih pogojih tako, da se ti prilogi dopolnita s pogodbenimi pogoji, ki veljajo za nepoštene v vseh okoliščinah ali ki veljajo za nepoštene, razen če trgovec dokaže drugače.

črtano

Sprememba 52

Predlog direktive

Uvodna izjava 55 a (novo)

| (55a) | Države članice bi morale zagotoviti ustrezno stopnjo sodelovanja med njihovimi nacionalnimi organi in mrežo evropskih centrov za varstvo potrošnikov, da bi se lahko odzvali v čezmejnih primerih, posebej v nerešenih primerih evropskih centrov za varstvo potrošnikov. |
| --- | --- |

(55a)

Države članice bi morale zagotoviti ustrezno stopnjo sodelovanja med njihovimi nacionalnimi organi in mrežo evropskih centrov za varstvo potrošnikov, da bi se lahko odzvali v čezmejnih primerih, posebej v nerešenih primerih evropskih centrov za varstvo potrošnikov.

Sprememba 53

Predlog direktive

Uvodna izjava 60

| (60) | Evropska
  komisija bo preučila najprimernejši način za zagotovitev, da so vsi potrošniki seznanjeni s svojimi pravicami na prodajnem mestu. |
| --- | --- |

(60)

Evropska
  komisija bo preučila najprimernejši način za zagotovitev, da so vsi potrošniki seznanjeni s svojimi pravicami na prodajnem mestu.

| (60) | Komisija bo
  po posvetovanju z državami članicami in zainteresiranimi stranmi
  preučila najprimernejši način za zagotovitev, da so vsi potrošniki
  in trgovci
  seznanjeni s svojimi pravicami na prodajnem mestu.
  Komisija bi morala uporabiti zlasti načine, ki jih nudijo orodja informacijsko-komunikacijske tehnologije in javni mediji. |
| --- | --- |

(60)

Komisija bo
  po posvetovanju z državami članicami in zainteresiranimi stranmi
  preučila najprimernejši način za zagotovitev, da so vsi potrošniki
  in trgovci
  seznanjeni s svojimi pravicami na prodajnem mestu.
  Komisija bi morala uporabiti zlasti načine, ki jih nudijo orodja informacijsko-komunikacijske tehnologije in javni mediji.

Sprememba 54

Predlog direktive

Uvodna izjava 61 a (novo)

| (61a) | Da bi države članice zagotovile višjo raven varstva potrošnikov, bi bilo treba predvideti proces vzajemnega ocenjevanja, v okviru katerega bi morale države članice v roku za prenos te direktive najprej pregledati svoje pravne predpise, da bi ugotovile, katere strožje predpise, ki so v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije, bodo sprejele ali ohranile v svojem nacionalnem pravu. Države članice bi morale do konca obdobja prenosa te direktive pripraviti poročilo o rezultatih tega pregleda. Komisija bi morala vsako poročilo posredovati vsem ostalim državam članicam in zainteresiranim stranem. Države članice in Evropski parlament bi imele na voljo šest mesecev za predložitev pripomb v zvezi s temi poročili. Komisija bi morala najpozneje eno leto po preteku roka za prenos te direktive in potem vsaka tri leta pripraviti poročilo, ki po potrebi vsebuje zakonodajne predloge. Komisija bi lahko po potrebi podprla države članice pri pripravi skupne metodologije. |
| --- | --- |

(61a)

Da bi države članice zagotovile višjo raven varstva potrošnikov, bi bilo treba predvideti proces vzajemnega ocenjevanja, v okviru katerega bi morale države članice v roku za prenos te direktive najprej pregledati svoje pravne predpise, da bi ugotovile, katere strožje predpise, ki so v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije, bodo sprejele ali ohranile v svojem nacionalnem pravu. Države članice bi morale do konca obdobja prenosa te direktive pripraviti poročilo o rezultatih tega pregleda. Komisija bi morala vsako poročilo posredovati vsem ostalim državam članicam in zainteresiranim stranem. Države članice in Evropski parlament bi imele na voljo šest mesecev za predložitev pripomb v zvezi s temi poročili. Komisija bi morala najpozneje eno leto po preteku roka za prenos te direktive in potem vsaka tri leta pripraviti poročilo, ki po potrebi vsebuje zakonodajne predloge. Komisija bi lahko po potrebi podprla države članice pri pripravi skupne metodologije.

Sprememba 55

Predlog direktive

Uvodna izjava 61 b (novo)

| (61b) | Da bi zagotovili visoko raven varstva potrošnikov v vseh državah članicah, bi bilo treba osebe in organizacije, ki imajo upravičen interes za varstvo potrošnikov, spodbujati, da države članice in Komisijo obveščajo o svojih ocenah in pripravljajo nezavezujoča priporočila, da bi jih lahko upoštevali pri pregledu te direktive. |
| --- | --- |

(61b)

Da bi zagotovili visoko raven varstva potrošnikov v vseh državah članicah, bi bilo treba osebe in organizacije, ki imajo upravičen interes za varstvo potrošnikov, spodbujati, da države članice in Komisijo obveščajo o svojih ocenah in pripravljajo nezavezujoča priporočila, da bi jih lahko upoštevali pri pregledu te direktive.

Sprememba 56

Predlog direktive

Uvodna izjava 63

| (63) | Primerno je to direktivo pregledati, če se ugotovijo ovire za notranji trg. Pregled bi lahko privedel do predloga Komisije za spremembo te direktive, ki lahko vključuje spremembe druge zakonodaje za varstvo potrošnikov kot odraz zavezanosti strategije potrošniške politike Komisije pregledu pravnega reda Skupnosti, da se doseže visoka skupna raven varstva potrošnikov. |
| --- | --- |

(63)

Primerno je to direktivo pregledati, če se ugotovijo ovire za notranji trg. Pregled bi lahko privedel do predloga Komisije za spremembo te direktive, ki lahko vključuje spremembe druge zakonodaje za varstvo potrošnikov kot odraz zavezanosti strategije potrošniške politike Komisije pregledu pravnega reda Skupnosti, da se doseže visoka skupna raven varstva potrošnikov.

črtano

Sprememba 57

Predlog direktive

Člen 1

Namen te direktive je
  prispevati k pravilnemu delovanju notranjega trga in
  doseči visoko raven varstva potrošnikov s približevanjem nekaterih vidikov zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi s pogodbami med potrošniki in trgovci.

Namen te direktive je doseči visoko raven varstva potrošnikov
  in prispevati k pravilnemu delovanju notranjega trga
  s približevanjem nekaterih vidikov zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi s pogodbami med potrošniki in trgovci.

Sprememba 59

Predlog direktive

Člen 2 – točka 1

| (1) | „potrošnik“ je vsaka fizična oseba, ki v pogodbah, zajetih s to direktivo, deluje za namene, ki so zunaj njene trgovske, poslovne, obrtne ali poklicne dejavnosti
  ; |
| --- | --- |

(1)

„potrošnik“ je vsaka fizična oseba, ki v pogodbah, zajetih s to direktivo, deluje za namene, ki so zunaj njene trgovske, poslovne, obrtne ali poklicne dejavnosti
  ;

| (1) | „potrošnik“ je vsaka fizična oseba, ki v pogodbah, zajetih s to direktivo, deluje za namene, ki so
  primarno
  zunaj njene trgovske, poslovne, obrtne ali poklicne dejavnosti
  . |
| --- | --- |

(1)

„potrošnik“ je vsaka fizična oseba, ki v pogodbah, zajetih s to direktivo, deluje za namene, ki so
  primarno
  zunaj njene trgovske, poslovne, obrtne ali poklicne dejavnosti
  .

Države članice lahko ohranijo ali razširijo uporabo pravil te direktive na pravne ali fizične osebe, ki niso „potrošniki“ v smislu te direktive;

Sprememba 60

Predlog direktive

Člen 2 – točka 2

| (2) | „trgovec“ je vsaka fizična ali pravna oseba, ki
  v pogodbah
  ,
  zajetih s to direktivo,
  deluje za namene v zvezi s svojo trgovsko, poslovno, obrtno dejavnostjo ali poklicno dejavnostjo, in kdor koli, ki deluje
  v imenu ali
  po naročilu trgovca; |
| --- | --- |

(2)

„trgovec“ je vsaka fizična ali pravna oseba, ki
  v pogodbah
  ,
  zajetih s to direktivo,
  deluje za namene v zvezi s svojo trgovsko, poslovno, obrtno dejavnostjo ali poklicno dejavnostjo, in kdor koli, ki deluje
  v imenu ali
  po naročilu trgovca;

| (2) | „trgovec“ je vsaka fizična ali pravna oseba, ki
  ne glede na to, ali je javna ali zasebna,
  deluje za namene v zvezi s svojo trgovsko, poslovno, obrtno dejavnostjo ali poklicno dejavnostjo, in kdor koli, ki deluje po naročilu trgovca
  , v zvezi s pogodbami
  ,
  zajetimi s to direktivo
  ; |
| --- | --- |

(2)

„trgovec“ je vsaka fizična ali pravna oseba, ki
  ne glede na to, ali je javna ali zasebna,
  deluje za namene v zvezi s svojo trgovsko, poslovno, obrtno dejavnostjo ali poklicno dejavnostjo, in kdor koli, ki deluje po naročilu trgovca
  , v zvezi s pogodbami
  ,
  zajetimi s to direktivo
  ;

Sprememba 61

Predlog direktive

Člen 2 – točka 2 a (novo)

| (2a) | „blago“ so kateri koli premični materialni ali kateri koli nematerialni predmeti, ki se uporabljajo na način, enakovreden fizični posesti, z izjemo blaga, prodanega v okviru izvršbe ali drugih sodnih ukrepov. Za blago v smislu te direktive veljajo tudi voda, plin in elektrika, če se prodajajo v omejeni prostornini ali določeni količini; |
| --- | --- |

(2a)

„blago“ so kateri koli premični materialni ali kateri koli nematerialni predmeti, ki se uporabljajo na način, enakovreden fizični posesti, z izjemo blaga, prodanega v okviru izvršbe ali drugih sodnih ukrepov. Za blago v smislu te direktive veljajo tudi voda, plin in elektrika, če se prodajajo v omejeni prostornini ali določeni količini;

Sprememba 62

Predlog direktive

Člen 2 – točka 2 b (novo)

| (2b) | „blago, izdelano po podrobnem opisu potrošnika“ je vsako blago, ki ni bilo predizdelano in na katerega odločno vpliva posamezna izbira ali odločitev potrošnika; |
| --- | --- |

(2b)

„blago, izdelano po podrobnem opisu potrošnika“ je vsako blago, ki ni bilo predizdelano in na katerega odločno vpliva posamezna izbira ali odločitev potrošnika;

Sprememba 63

Predlog direktive

Člen 2 – točka 3

| (3) | „prodajna pogodba“ je katera koli pogodba, v skladu s katero trgovec proda blago potrošniku, vključno s pogodbo mešanega tipa, katere predmet so blago in storitve; |
| --- | --- |

(3)

„prodajna pogodba“ je katera koli pogodba, v skladu s katero trgovec proda blago potrošniku, vključno s pogodbo mešanega tipa, katere predmet so blago in storitve;

črtano

Sprememba 64

Predlog direktive

Člen 2 – točka 4

| (4) | „blago“ so kateri koli premični materialni predmeti, razen:










  (a) | blaga, prodanega v okviru izvršbe ali drugih sodnih ukrepov, |
| --- | --- | --- |

(4)

„blago“ so kateri koli premični materialni predmeti, razen:

(a)

blaga, prodanega v okviru izvršbe ali drugih sodnih ukrepov,

| (b) | vode in plina, če se ne prodajata v omejeni prostornini ali določeni količini, |
| --- | --- |

(b)

vode in plina, če se ne prodajata v omejeni prostornini ali določeni količini,

| (c) | elektrike; |
| --- | --- |

(c)

elektrike;

črtano

Sprememba 65

Predlog direktive

Člen 2 – točka 5

| (5) | „
  storitvena pogodba
  “ je
  katera koli pogodba razen prodajne pogodbe
  ,
  na podlagi katere
  trgovec
  izvaja storitev za
  potrošnika; |
| --- | --- |

(5)

„
  storitvena pogodba
  “ je
  katera koli pogodba razen prodajne pogodbe
  ,
  na podlagi katere
  trgovec
  izvaja storitev za
  potrošnika;

| (5) | „
  storitev
  “ je
  vsako delo ali vsaka vrsta druge storitve
  ,
  ki jo opravlja
  trgovec
  v korist
  potrošnika
  proti plačilu
  ; |
| --- | --- |

(5)

„
  storitev
  “ je
  vsako delo ali vsaka vrsta druge storitve
  ,
  ki jo opravlja
  trgovec
  v korist
  potrošnika
  proti plačilu
  ;

Sprememba 66

Predlog direktive

Člen 2 – točka 5 a (novo)

| (
  5a
  ) | „prodajna pogodba“ je katera koli pogodba, s katero trgovec v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo prenese lastništvo nad nekim blagom na potrošnika ali se obveže k temu, da bo na potrošnika prenesel lastništvo nad nekim blagom, in s katero se potrošnik obveže k plačilu dogovorjene cene.



  Za namene te direktive veljajo za prodajno pogodbo tudi pogodbe za dobavo blaga, ki ga je še treba proizvesti ali pridelati; |
| --- | --- |

(
  5a
  )

„prodajna pogodba“ je katera koli pogodba, s katero trgovec v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo prenese lastništvo nad nekim blagom na potrošnika ali se obveže k temu, da bo na potrošnika prenesel lastništvo nad nekim blagom, in s katero se potrošnik obveže k plačilu dogovorjene cene.

Sprememba 67

Predlog direktive

Člen 2 – točka 5 b (novo)

| (5b) | „pogodba mešanega tipa“ je katera koli pogodba, ki vsebuje elemente o izvajanju storitve in elemente glede dobave blaga; |
| --- | --- |

(5b)

„pogodba mešanega tipa“ je katera koli pogodba, ki vsebuje elemente o izvajanju storitve in elemente glede dobave blaga;

Sprememba 68

Predlog direktive

Člen 2 – točka 6

| (6) | „pogodba na daljavo“ je katera koli
  prodajna
  pogodba ali
  storitvena pogodba
  , pri
  kateri
  trgovec
  za sklenitev
  pogodbe
  uporabi
  izključno eno ali več sredstev za komuniciranje na daljavo; |
| --- | --- |

(6)

„pogodba na daljavo“ je katera koli
  prodajna
  pogodba ali
  storitvena pogodba
  , pri
  kateri
  trgovec
  za sklenitev
  pogodbe
  uporabi
  izključno eno ali več sredstev za komuniciranje na daljavo;

| (6) | „pogodba na daljavo“ je katera koli pogodba
  med trgovcem in potrošnikom o dobavi blaga
  ali
  izvajanju storitev
  ,
  ki je sklenjena v okviru organizirane prodaje na daljavo ali sistema izvajanja storitev,
  pri
  čemer
  trgovec
  in potrošnik pri sklenitvi
  pogodbe
  nista sočasno fizično prisotna, temveč
  izključno
  uporabita
  eno ali več sredstev za komuniciranje na daljavo; |
| --- | --- |

(6)

„pogodba na daljavo“ je katera koli pogodba
  med trgovcem in potrošnikom o dobavi blaga
  ali
  izvajanju storitev
  ,
  ki je sklenjena v okviru organizirane prodaje na daljavo ali sistema izvajanja storitev,
  pri
  čemer
  trgovec
  in potrošnik pri sklenitvi
  pogodbe
  nista sočasno fizično prisotna, temveč
  izključno
  uporabita
  eno ali več sredstev za komuniciranje na daljavo;

Sprememba 69

Predlog direktive

Člen 2 – točka 7

| (7) | „sredstva za komuniciranje na daljavo“ so katera koli sredstva, ki se lahko uporabljajo za sklenitev pogodbe med trgovcem in potrošnikom, ne da bi bila za to potrebna njuna hkratna fizična navzočnost. |
| --- | --- |

(7)

„sredstva za komuniciranje na daljavo“ so katera koli sredstva, ki se lahko uporabljajo za sklenitev pogodbe med trgovcem in potrošnikom, ne da bi bila za to potrebna njuna hkratna fizična navzočnost.

črtano

Sprememba 70

Predlog direktive

Člen 2 – točka 8

| (8) | „pogodba, sklenjena zunaj poslovnih prostorov,“ je: |
| --- | --- |

(8)

„pogodba, sklenjena zunaj poslovnih prostorov,“ je:

| (8) | „pogodba, sklenjena zunaj poslovnih prostorov,“ je
  katera koli pogodba med trgovcem in potrošnikom o dobavi blaga ali opravljanju storitve
  : |
| --- | --- |

(8)

„pogodba, sklenjena zunaj poslovnih prostorov,“ je
  katera koli pogodba med trgovcem in potrošnikom o dobavi blaga ali opravljanju storitve
  :

| (a) | katera koli prodajna pogodba ali storitvena pogodba,
  ki se sklene zunaj poslovnih prostorov ob hkratni fizični navzočnosti trgovca in potrošnika,
  ali katera koli prodajna pogodba ali storitvena pogodba, za katero je potrošnik dal ponudbo v enakih okoliščinah, ali |
| --- | --- |

(a)

katera koli prodajna pogodba ali storitvena pogodba,
  ki se sklene zunaj poslovnih prostorov ob hkratni fizični navzočnosti trgovca in potrošnika,
  ali katera koli prodajna pogodba ali storitvena pogodba, za katero je potrošnik dal ponudbo v enakih okoliščinah, ali

| (a) | ki se sklene zunaj poslovnih prostorov ob hkratni fizični navzočnosti trgovca in potrošnika, |
| --- | --- |

(a)

ki se sklene zunaj poslovnih prostorov ob hkratni fizični navzočnosti trgovca in potrošnika,

| (aa) | za katero je potrošnik ob hkratni fizični navzočnosti trgovca in potrošnika zunaj poslovnih prostorov dal ponudbo, ali |
| --- | --- |

(aa)

za katero je potrošnik ob hkratni fizični navzočnosti trgovca in potrošnika zunaj poslovnih prostorov dal ponudbo, ali

| (b) | katera koli prodajna pogodba
  ali
  storitvena pogodba
  , ki
  se sklene v poslovnih prostorih
  ,
  vendar dogovori
  zunaj poslovnih prostorov ob hkratni fizični navzočnosti trgovca in potrošnika; |
| --- | --- |

(b)

katera koli prodajna pogodba
  ali
  storitvena pogodba
  , ki
  se sklene v poslovnih prostorih
  ,
  vendar dogovori
  zunaj poslovnih prostorov ob hkratni fizični navzočnosti trgovca in potrošnika;

| (b) | katere glavni sestavni deli so bili določeni med izletom, prostočasnim dogodkom
  ali
  prodajno predstavitvijo
  , ki
  jo je organiziral trgovec
  , zunaj poslovnih prostorov ob hkratni fizični navzočnosti trgovca in potrošnika
  , pri čemer je namen takega izleta, prostočasnega dogodka ali predstavitve naknadna sklenitev pogodbe v poslovnih prostorih
  ; |
| --- | --- |

(b)

katere glavni sestavni deli so bili določeni med izletom, prostočasnim dogodkom
  ali
  prodajno predstavitvijo
  , ki
  jo je organiziral trgovec
  , zunaj poslovnih prostorov ob hkratni fizični navzočnosti trgovca in potrošnika
  , pri čemer je namen takega izleta, prostočasnega dogodka ali predstavitve naknadna sklenitev pogodbe v poslovnih prostorih
  ;

Sprememba 71

Predlog direktive

Člen 2 – točka 9 – točka b

| (b) | stojnice na tržnicah
  ali sejmih
  , na katerih trgovec redno ali začasno izvaja svojo dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

stojnice na tržnicah
  ali sejmih
  , na katerih trgovec redno ali začasno izvaja svojo dejavnost;

| (b) | stojnice na tržnicah, na katerih trgovec redno ali začasno izvaja svojo dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

stojnice na tržnicah, na katerih trgovec redno ali začasno izvaja svojo dejavnost;

Sprememba 72

Predlog direktive

Člen 2 – točka 12

| (12) | „izdelek“ je vsako blago ali storitev, vključno z nepremičninami, pravicami in obveznostmi; |
| --- | --- |

(12)

„izdelek“ je vsako blago ali storitev, vključno z nepremičninami, pravicami in obveznostmi;

črtano

Sprememba 73

Predlog direktive

Člen 2 – točka 14

| (14) | „poklicna skrbnost“ je raven strokovnega znanja in skrbnosti, za katero se razumno pričakuje, da jo trgovec upošteva v razmerju do potrošnikov, in ki je sorazmerna s pošteno tržno prakso in/ali splošnim načelom dobre vere na področju dejavnosti trgovca; |
| --- | --- |

(14)

„poklicna skrbnost“ je raven strokovnega znanja in skrbnosti, za katero se razumno pričakuje, da jo trgovec upošteva v razmerju do potrošnikov, in ki je sorazmerna s pošteno tržno prakso in/ali splošnim načelom dobre vere na področju dejavnosti trgovca;

črtano

Sprememba 74

Predlog direktive

Člen 2 – točka 15

| (15) | „dražba“ je način prodaje, pri katerem trgovec ponudi blago ali storitve po postopku konkurenčnih ponudb, ki lahko vključuje uporabo sredstev za komuniciranje na daljavo in pri katerem je najvišji ponudnik zavezan kupiti blago ali storitve. Transakcija, ki se sklene na podlagi ponujene fiksne cene, kljub možnosti potrošnika, da jo sklene po ponudbenem postopku, ni dražba; |
| --- | --- |

(15)

„dražba“ je način prodaje, pri katerem trgovec ponudi blago ali storitve po postopku konkurenčnih ponudb, ki lahko vključuje uporabo sredstev za komuniciranje na daljavo in pri katerem je najvišji ponudnik zavezan kupiti blago ali storitve. Transakcija, ki se sklene na podlagi ponujene fiksne cene, kljub možnosti potrošnika, da jo sklene po ponudbenem postopku, ni dražba;

črtano

Sprememba 75

Predlog direktive

Člen 2 – točka 16

| (16) | „javna dražba“ je način prodaje, pri katerem trgovec ponudi blago potrošnikom,
  ki so osebno navzoči ali imajo možnost, da se dražbe osebno udeležijo,
  po postopku konkurenčnih ponudb, ki ga vodi dražitelj in
  pri katerem je najvišji ponudnik zavezan kupiti
  blago; |
| --- | --- |

(16)

„javna dražba“ je način prodaje, pri katerem trgovec ponudi blago potrošnikom,
  ki so osebno navzoči ali imajo možnost, da se dražbe osebno udeležijo,
  po postopku konkurenčnih ponudb, ki ga vodi dražitelj in
  pri katerem je najvišji ponudnik zavezan kupiti
  blago;

| (16) | „javna dražba“ je način prodaje, pri katerem trgovec
  na fizično dostopni javni prireditvi
  ponudi blago
  ali storitev
  potrošnikom, po
  preglednem
  postopku konkurenčnih ponudb, ki ga vodi
  tretja oseba (
  dražitelj
  ), ki proti plačilu deluje kot zastopnik trgovca. Na naraščajoči dražbi se blago ali storitev proda tistemu potrošniku ali osebi, ki nastopa v njegovem imenu, ki da najvišjo ponudbo. Na padajoči dražbi se blago ali storitev proda tistemu potrošniku ali osebi, ki nastopa v njegovem imenu, ki takoj
  in
  prva pristane, da bo kupila
  blago
  ali storitev po ponudbeni ceni
  ; |
| --- | --- |

(16)

„javna dražba“ je način prodaje, pri katerem trgovec
  na fizično dostopni javni prireditvi
  ponudi blago
  ali storitev
  potrošnikom, po
  preglednem
  postopku konkurenčnih ponudb, ki ga vodi
  tretja oseba (
  dražitelj
  ), ki proti plačilu deluje kot zastopnik trgovca. Na naraščajoči dražbi se blago ali storitev proda tistemu potrošniku ali osebi, ki nastopa v njegovem imenu, ki da najvišjo ponudbo. Na padajoči dražbi se blago ali storitev proda tistemu potrošniku ali osebi, ki nastopa v njegovem imenu, ki takoj
  in
  prva pristane, da bo kupila
  blago
  ali storitev po ponudbeni ceni
  ;

Sprememba 76

Predlog direktive

Člen 2 – točka 17

| (17) | „proizvajalec“ je proizvajalec blaga, uvoznik blaga na območje
  Skupnosti
  ali katera koli druga oseba, ki se s svojim imenom, blagovno znamko ali drugim razlikovalnim znakom na blagu predstavlja kot proizvajalec; |
| --- | --- |

(17)

„proizvajalec“ je proizvajalec blaga, uvoznik blaga na območje
  Skupnosti
  ali katera koli druga oseba, ki se s svojim imenom, blagovno znamko ali drugim razlikovalnim znakom na blagu predstavlja kot proizvajalec;

| (17) | „proizvajalec“pomeni proizvajalca blaga, uvoznika blaga na območje
  Unije
  ali druge osebe, ki se s svojim imenom, blagovno znamko ali drugim razlikovalnim znakom na blagu predstavljajo kot proizvajalci; |
| --- | --- |

(17)

„proizvajalec“pomeni proizvajalca blaga, uvoznika blaga na območje
  Unije
  ali druge osebe, ki se s svojim imenom, blagovno znamko ali drugim razlikovalnim znakom na blagu predstavljajo kot proizvajalci;

Sprememba 77

Predlog direktive

Člen 2 – točka 18

| (18) | „tržna garancija“ je katera koli zaveza trgovca ali proizvajalca („garanta“) potrošniku, da bo na kateri koli način povrnil plačano ceno ali zamenjal, popravil ali servisiral blago, če ne izpolnjuje specifikacij iz garancijske izjave ali ustreznega oglasa, ki je na voljo ob sklenitvi pogodbe ali pred tem; |
| --- | --- |

(18)

„tržna garancija“ je katera koli zaveza trgovca ali proizvajalca („garanta“) potrošniku, da bo na kateri koli način povrnil plačano ceno ali zamenjal, popravil ali servisiral blago, če ne izpolnjuje specifikacij iz garancijske izjave ali ustreznega oglasa, ki je na voljo ob sklenitvi pogodbe ali pred tem;

| (18) | „tržna garancija“ je katera koli zaveza trgovca ali proizvajalca („garanta“) potrošniku
  – poleg njegovih zakonskih obveznosti v zvezi z zagotavljanjem skladnosti –
  , da bo na kateri koli način povrnil plačano ceno ali zamenjal, popravil ali servisiral blago, če ne izpolnjuje specifikacij
  ali katerih koli drugih zahtev, ki niso povezane s skladnostjo,
  iz garancijske izjave ali ustreznega oglasa, ki je na voljo ob sklenitvi pogodbe ali pred tem; |
| --- | --- |

(18)

„tržna garancija“ je katera koli zaveza trgovca ali proizvajalca („garanta“) potrošniku
  – poleg njegovih zakonskih obveznosti v zvezi z zagotavljanjem skladnosti –
  , da bo na kateri koli način povrnil plačano ceno ali zamenjal, popravil ali servisiral blago, če ne izpolnjuje specifikacij
  ali katerih koli drugih zahtev, ki niso povezane s skladnostjo,
  iz garancijske izjave ali ustreznega oglasa, ki je na voljo ob sklenitvi pogodbe ali pred tem;

Sprememba 78

Predlog direktive

Člen 2 – točka 19

| (19) | „posrednik“ je trgovec, ki sklene pogodbo v imenu ali po naročilu potrošnika; |
| --- | --- |

(19)

„posrednik“ je trgovec, ki sklene pogodbo v imenu ali po naročilu potrošnika;

črtano

Sprememba 79

Predlog direktive

Člen 2 – točka 20

| (20) | „
  pomožna
  pogodba“ je pogodba
  , po kateri potrošnik pridobi blago ali storitve, povezane s pogodbo na daljavo ali pogodbo, sklenjeno zunaj poslovnih prostorov, to blago ali storitve pa zagotovi trgovec ali tretja oseba na podlagi dogovora med to tretjo osebo in trgovcem. |
| --- | --- |

(20)

„
  pomožna
  pogodba“ je pogodba
  , po kateri potrošnik pridobi blago ali storitve, povezane s pogodbo na daljavo ali pogodbo, sklenjeno zunaj poslovnih prostorov, to blago ali storitve pa zagotovi trgovec ali tretja oseba na podlagi dogovora med to tretjo osebo in trgovcem.

| (20) | „
  povezana
  pogodba“ je
  katera koli
  pogodba
  za dostavo blaga ali opravljanje storitev: |
| --- | --- |

(20)

„
  povezana
  pogodba“ je
  katera koli
  pogodba
  za dostavo blaga ali opravljanje storitev:

| (a) | ki z objektivnega vidika pomeni komercialno enoto s pogodbo na daljavo ali pogodbo, sklenjeno zunaj poslovnih prostorov, in |
| --- | --- |

(a)

ki z objektivnega vidika pomeni komercialno enoto s pogodbo na daljavo ali pogodbo, sklenjeno zunaj poslovnih prostorov, in

| (b) | pri kateri trgovec ali tretja oseba na podlagi dogovora med tretjo osebo in trgovcem dostavi blago ali opravi storitve. |
| --- | --- |

(b)

pri kateri trgovec ali tretja oseba na podlagi dogovora med tretjo osebo in trgovcem dostavi blago ali opravi storitve.

Za komercialno enoto gre, kadar je blago ali storitev, zagotovljena na podlagi povezane pogodbe, povezana z izvajanjem pogodbe na daljavo ali pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, odvisno od primera, ali z uporabo blaga, ki je bilo dobavljeno, ali storitve, ki je bila opravljena v skladu s tako pogodbo na daljavo ali pogodbo, sklenjeno zunaj poslovnih prostorov.

Spremembi 80 in 232

Predlog direktive

Člen 3

1.   Ta direktiva se uporablja za
  prodajne
  pogodbe in
  storitvene
  pogodbe, sklenjene med trgovcem in potrošnikom, pod pogoji in v obsegu, določenimi v njenih določbah.

1.   Ta direktiva se uporablja za pogodbe
  o dobavi blaga ali izvajanju storitve
  in
  za
  pogodbe
  mešanega tipa
  , sklenjene med trgovcem in potrošnikom, pod pogoji in v obsegu, določenimi v njenih določbah.

2.   Ta direktiva
  se uporablja samo za finančne storitve glede nekaterih pogodb
  ,
  sklenjenih zunaj poslovnih prostorov, iz členov od 8 do 20, nepoštenih pogodbenih pogojev iz členov od 30 do 39 ter splošnih določbah iz členov od 40 do 46,
  ki
  se berejo v povezavi s členom 4 o popolni uskladitvi
  .

2.   Ta direktiva
  ne posega v sektorsko zakonodajo Unije
  , ki
  ureja pogodbe, sklenjene med trgovcem in potrošnikom
  .

2a.
     
  Ta direktiva se ne uporablja za pogodbe, ki se nanašajo na:

| (a) | socialne storitve; |
| --- | --- |

(a)

socialne storitve;

| (b) | zdravstveno varstvo, to je za zdravstvene storitve, ki jih za paciente opravljajo zdravstveni delavci, da bi ocenili, ohranili ali obnovili njihovo zdravstveno stanje; |
| --- | --- |

(b)

zdravstveno varstvo, to je za zdravstvene storitve, ki jih za paciente opravljajo zdravstveni delavci, da bi ocenili, ohranili ali obnovili njihovo zdravstveno stanje;

| (c) | dejavnosti iger na srečo, pri katerih gre za denarne vložke, vključno z loterijo, igrami v kazinojih in stavami. |
| --- | --- |

(c)

dejavnosti iger na srečo, pri katerih gre za denarne vložke, vključno z loterijo, igrami v kazinojih in stavami.

2b.
     
  Členi od 5 do 19 ter člen 23a se ne uporabljajo za pogodbe:

| (a) | v zvezi s finančnimi storitvami; |
| --- | --- |

(a)

v zvezi s finančnimi storitvami;

| (b) | s področja uporabe Direktive 2002/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo (2). |
| --- | --- |

(b)

s področja uporabe Direktive 2002/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo (2).

3.   
  Samo členi od 30 do 39 o pravicah potrošnikov v zvezi z nepoštenimi pogodbenimi pogoji, ki se berejo v povezavi s členom 4 o popolni uskladitvi, se uporabljajo za pogodbe
  ,
  ki spadajo na področje uporabe Direktive 94/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive Sveta 90/314/EGS
  .

3.   
  Ob upoštevanju odstavkov od 4 do 4c tega člena se členi od 9 do 19 uporabljajo za pogodbe na daljavo in pogodbe
  ,
  sklenjene zunaj poslovnih prostorov
  .

4.   Členi
  5
  ,
  7, 9 in 11 ne posegajo v določbe v zvezi z zahtevami informiranja iz Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta.

4.   Členi
  od 9 do 19 se ne uporabljajo za pogodbe na daljavo in pogodbe
  ,
  sklenjene zunaj poslovnih prostorov:

| (a) | v zvezi z nastankom, pridobitvijo ali prenosom stvarnih pravic na nepremičnini ali jamstev na nepremičnini ali v zvezi z gradnjo ali bistveno gradbeno spremembo stavbe ali najemom stavbe oziroma stanovanja; |
| --- | --- |

(a)

v zvezi z nastankom, pridobitvijo ali prenosom stvarnih pravic na nepremičnini ali jamstev na nepremičnini ali v zvezi z gradnjo ali bistveno gradbeno spremembo stavbe ali najemom stavbe oziroma stanovanja;

| (b) | s področja uporabe Direktive Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih (3) ali Direktive 2008/122/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o varstvu potrošnikov v zvezi z nekaterimi vidiki pogodb časovnega zakupa, dolgoročnih počitniških proizvodov, nadaljnje prodaje in zamenjave (4); |
| --- | --- |

(b)

s področja uporabe Direktive Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih (3) ali Direktive 2008/122/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o varstvu potrošnikov v zvezi z nekaterimi vidiki pogodb časovnega zakupa, dolgoročnih počitniških proizvodov, nadaljnje prodaje in zamenjave (4);

| (c) | sklenjene v skladu s predpisi držav članic v sodelovanju z javnim uslužbencem, ki ga pravo zavezuje k neodvisnosti in nepristranskosti ter ki z izčrpnimi pravnimi informacijami zagotovi, da potrošnik sklene pogodbo le na podlagi temeljitega premisleka in ob seznanjenosti z njenim pravnim obsegom. |
| --- | --- |

(c)

sklenjene v skladu s predpisi držav članic v sodelovanju z javnim uslužbencem, ki ga pravo zavezuje k neodvisnosti in nepristranskosti ter ki z izčrpnimi pravnimi informacijami zagotovi, da potrošnik sklene pogodbo le na podlagi temeljitega premisleka in ob seznanjenosti z njenim pravnim obsegom.

4a.
     
  Členi od 9 do 19 se ne uporabljajo za pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, pri katerih morata trgovec in potrošnik nemudoma izvesti pogodbene obveznosti in plačilo, ki ga mora izvesti potrošnik, ne presega zneska v višini 40 EUR, če se te pogodbe zaradi njihove narave običajno sklenejo zunaj poslovnih prostorov. Države članice lahko v nacionalni zakonodaji določijo nižjo vrednost.

4b.
     
  Členi od 9 do 19 se ne uporabljajo za pogodbe na daljavo:

| (a) | sklenjene z uporabo prodajnih avtomatov ali v trgovskih lokalih, opremljenih z avtomati; |
| --- | --- |

(a)

sklenjene z uporabo prodajnih avtomatov ali v trgovskih lokalih, opremljenih z avtomati;

| (b) | sklenjene s telekomunikacijskimi operaterji prek javnih telefonskih govornic za njihovo uporabo, ali sklenjene za uporabo posamične povezave po telefonu, internetu ali telefaksu, ki jo vzpostavi potrošnik. |
| --- | --- |

(b)

sklenjene s telekomunikacijskimi operaterji prek javnih telefonskih govornic za njihovo uporabo, ali sklenjene za uporabo posamične povezave po telefonu, internetu ali telefaksu, ki jo vzpostavi potrošnik.

4c.
     
  Člen 11(1b) in členi od 12 do 19 se ne uporabljajo za pogodbe na daljavo za izvajanje storitev na področju nastanitve, prevoza, storitev najema avtomobilov, dostave hrane in pijače ali storitev za prosti čas, če je v teh pogodbah predviden poseben datum ali časovno obdobje izvedbe.

4d.
     
  Ob upoštevanju odstavkov 4e, 4f in 4g tega člena se členi od 22 do 29 uporabljajo za prodajne pogodbe. Kadar gre za pogodbo mešanega tipa, se členi od 22 do 29 brez poseganja v člen 24(5) uporabljajo samo za blago.

4e.
     
  Člena 22a in 23a se uporabljata tudi za storitvene pogodbe in pogodbe mešanega tipa.

4f.
     
  Členi od 22 do 29 se ne uporabljajo za:

| (a) | elektriko; |
| --- | --- |

(a)

elektriko;

| (b) | vodo in plin, če se ne prodajata v omejeni prostornini ali določeni količini. |
| --- | --- |

(b)

vodo in plin, če se ne prodajata v omejeni prostornini ali določeni količini.

4g.
     
  Členi od 22 do 29 se ne uporabljajo za rabljeno blago, prodano na javni dražbi.

Sprememba 81

Predlog direktive

Člen 4 – naslov

Popolna uskladitev

Stopnja usklajevanja

Sprememba 82

Predlog direktive

Člen 4

Države članice v
  svojo nacionalno zakonodajo ne smejo ohraniti
  ali
  uvesti določb
  ,
  ki se razlikujejo od določb iz te direktive
  ,
  vključno z bolj ali manj strogimi določbami za zagotavljanje različne ravni
  varstva potrošnikov.

1.
     
  Razen kadar je tako določeno v odstavku 1a in 1b, lahko
  države članice v
  svojem nacionalnem pravu ohranijo
  ali
  uvedejo strožje določbe
  ,
  skladne s Pogodbo o delovanju Evropske unije
  ,
  da bi zagotovile višjo raven
  varstva potrošnikov
  , pod pogoji in v obsegu, določenemu v členu 5, členu 9(5) in 9(6), členih od 22 do 29, členu 31(4) ter členih 34 in 35.

2.
     
  Države članice lahko v svojem nacionalnem pravu ohranijo strožje določbe, ki so skladne s Pogodbo o delovanju Evropske unije, da bi zagotovile višjo raven varstva potrošnikov, kot je določeno v členu 12(4) in členu 13(2).

3.
     
  Države članice v svojem nacionalnem pravu ne smejo ohraniti ali uvesti določb, ki se razlikujejo od določb iz člena 2, členov od 9(1) do (4) in člena 9(8), členov 10 in 11, členov od 12(1) do (3), člena 13(1), členov od 14 od 19, členov od 30 do 33 ter členov 36, 37 in 38, vključno s strožjimi določbami za zagotavljanje drugačne ravni varstva potrošnikov.

Sprememba 83

Predlog direktive

Člen 4 a (novo)

Člen 4a

Roki, datumi in časovne omejitve

Za izračun rokov, datumov in časovnih omejitev iz te direktive je treba upoštevati Uredbo Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 z dne 3. junija 1971 o določitvi pravil glede rokov, datumov in časovnih omejitev (5).

Sprememba 84

Predlog direktive

Poglavje II – naslov

Sprememba 85

Predlog direktive

Člen 5 – naslov

Zahteve
  po splošnih informacijah

Zahteve
  za informacije za pogodbe, sklenjene v poslovnih prostorih

Sprememba 86

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1 – uvodni del

1.   
  Pred sklenitvijo katere koli prodajne
  pogodbe
  ali storitvene pogodbe
  trgovec potrošniku predloži naslednje informacije, če te niso že jasne iz okoliščin:

1.   
  Ob sklenitvi
  pogodbe
  v poslovnih prostorih
  trgovec potrošniku
  na jasen in razumljiv način
  predloži naslednje informacije, če te niso že jasne iz okoliščin:

Sprememba 87

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1 – točka a

| (a) | glavne značilnosti
  izdelka
  v obsegu, ki ustreza
  sredstvu in izdelku
  ; |
| --- | --- |

(a)

glavne značilnosti
  izdelka
  v obsegu, ki ustreza
  sredstvu in izdelku
  ;

| (a) | glavne značilnosti
  blaga ali storitve
  v obsegu, ki ustreza
  blagu ali storitvi
  ; |
| --- | --- |

(a)

glavne značilnosti
  blaga ali storitve
  v obsegu, ki ustreza
  blagu ali storitvi
  ;

Sprememba 88

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1 – točka b

| (b) | fizični naslov in
  identiteto trgovca,
  kot
  na primer njegovo poslovno ime
  in po potrebi fizični naslov in identiteto trgovca, v imenu katerega deluje
  ; |
| --- | --- |

(b)

fizični naslov in
  identiteto trgovca,
  kot
  na primer njegovo poslovno ime
  in po potrebi fizični naslov in identiteto trgovca, v imenu katerega deluje
  ;

| (b) | identiteto trgovca, na primer njegovo poslovno ime; |
| --- | --- |

(b)

identiteto trgovca, na primer njegovo poslovno ime;

Sprememba 89

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| (ba) | naslov sedeža trgovca, njegovo telefonsko številko, številko faksa in elektronski naslov, kadar so na voljo, da bi lahko potrošnik hitro stopil v stik s trgovcem in učinkovito komuniciral z njim; |
| --- | --- |

(ba)

naslov sedeža trgovca, njegovo telefonsko številko, številko faksa in elektronski naslov, kadar so na voljo, da bi lahko potrošnik hitro stopil v stik s trgovcem in učinkovito komuniciral z njim;

Sprememba 90

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1 – točka c

| (c) | ceno, vključno z davki, ali kadar je ceno zaradi narave
  izdelka
  nemogoče razumno izračunati vnaprej, način, na katerega se cena izračuna, ter po potrebi vključno z dodatnimi prevoznimi, dostavnimi ali poštnimi stroški, ali kadar teh stroškov ni mogoče razumno izračunati vnaprej, dejstvo, da bo take dodatne stroške morda treba plačati; |
| --- | --- |

(c)

ceno, vključno z davki, ali kadar je ceno zaradi narave
  izdelka
  nemogoče razumno izračunati vnaprej, način, na katerega se cena izračuna, ter po potrebi vključno z dodatnimi prevoznimi, dostavnimi ali poštnimi stroški, ali kadar teh stroškov ni mogoče razumno izračunati vnaprej, dejstvo, da bo take dodatne stroške morda treba plačati;

| (c) | celotno
  ceno, vključno z davki, ali kadar je ceno zaradi narave
  blaga ali storitve
  nemogoče razumno izračunati vnaprej, način, na katerega se cena izračuna, ter po potrebi vključno z dodatnimi prevoznimi, dostavnimi ali poštnimi stroški
  in katerimi koli drugimi stroški
  , ali kadar teh stroškov ni mogoče razumno izračunati vnaprej, dejstvo, da bo take dodatne stroške morda treba plačati
  . V primeru pogodbe za nedoločen čas celotna cena pomeni skupne mesečne stroške
  ; |
| --- | --- |

(c)

celotno
  ceno, vključno z davki, ali kadar je ceno zaradi narave
  blaga ali storitve
  nemogoče razumno izračunati vnaprej, način, na katerega se cena izračuna, ter po potrebi vključno z dodatnimi prevoznimi, dostavnimi ali poštnimi stroški
  in katerimi koli drugimi stroški
  , ali kadar teh stroškov ni mogoče razumno izračunati vnaprej, dejstvo, da bo take dodatne stroške morda treba plačati
  . V primeru pogodbe za nedoločen čas celotna cena pomeni skupne mesečne stroške
  ;

Sprememba 91

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1 – točka d

| (d) | plačilne pogoje, pogoje dostave, izpolnitve
  in
  obravnavanja pritožb
  , če ti odstopajo od zahtev poklicne skrbnosti
  ; |
| --- | --- |

(d)

plačilne pogoje, pogoje dostave, izpolnitve
  in
  obravnavanja pritožb
  , če ti odstopajo od zahtev poklicne skrbnosti
  ;

| (d) | kadar je primerno,
  plačilne pogoje, pogoje dostave, izpolnitve
  , datum, do katerega se trgovec zaveže, da bo dostavil blago ali opravil storitev ter politiko trgovca glede
  obravnavanja pritožb; |
| --- | --- |

(d)

kadar je primerno,
  plačilne pogoje, pogoje dostave, izpolnitve
  , datum, do katerega se trgovec zaveže, da bo dostavil blago ali opravil storitev ter politiko trgovca glede
  obravnavanja pritožb;

Sprememba 92

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1 – točka f (novo)

| (f) | možnost in pogoje poprodajnih storitev in tržnih garancij, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

(f)

možnost in pogoje poprodajnih storitev in tržnih garancij, kadar je to primerno;

| (f) | poleg možnosti pravne garancije o skladnosti blaga tudi
  možnost in pogoje poprodajnih storitev in tržnih garancij, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

(f)

poleg možnosti pravne garancije o skladnosti blaga tudi
  možnost in pogoje poprodajnih storitev in tržnih garancij, kadar je to primerno;

| (fa) | obstoj kodeksov ravnanja in kako jih je mogoče dobiti, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

(fa)

obstoj kodeksov ravnanja in kako jih je mogoče dobiti, kadar je to primerno;

Sprememba 93

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1 – točka g

| (g) | trajanje pogodbe, kadar je to primerno, ali če gre za pogodbo za nedoločen čas, pogoje za odpoved pogodbe; |
| --- | --- |

(g)

trajanje pogodbe, kadar je to primerno, ali če gre za pogodbo za nedoločen čas, pogoje za odpoved pogodbe;

| (g) | trajanje pogodbe, kadar je to primerno, ali če gre za pogodbo za nedoločen čas
  ali pogodbo
  ,
  ki se samodejno podaljšuje,
  pogoje za odpoved pogodbe; |
| --- | --- |

(g)

trajanje pogodbe, kadar je to primerno, ali če gre za pogodbo za nedoločen čas
  ali pogodbo
  ,
  ki se samodejno podaljšuje,
  pogoje za odpoved pogodbe;

Sprememba 94

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1 – točka i

| (i) | možnost in pogoje v zvezi s pologi ali drugimi finančnimi garancijami, ki jih plača ali zagotovi potrošnik na zahtevo trgovca. |
| --- | --- |

(i)

možnost in pogoje v zvezi s pologi ali drugimi finančnimi garancijami, ki jih plača ali zagotovi potrošnik na zahtevo trgovca.

| (i) | kadar je to primerno,
  možnost in pogoje v zvezi s pologi ali drugimi finančnimi garancijami, ki jih plača ali zagotovi potrošnik na zahtevo trgovca. |
| --- | --- |

(i)

kadar je to primerno,
  možnost in pogoje v zvezi s pologi ali drugimi finančnimi garancijami, ki jih plača ali zagotovi potrošnik na zahtevo trgovca.

Sprememba 95

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1 – točke i a, i b in i c (novo)

| (ia) | uporabo ukrepov za tehnično zaščito digitalnih vsebin, kadar je primerno; |
| --- | --- |

(ia)

uporabo ukrepov za tehnično zaščito digitalnih vsebin, kadar je primerno;

| (ib) | vsako medsebojno povezljivost digitalnih vsebin s strojno in programsko opremo, s katero je trgovec seznanjen ali bi z njo razumno moral biti seznanjen, vključno s pomanjkanjem medsebojne povezljivosti, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

(ib)

vsako medsebojno povezljivost digitalnih vsebin s strojno in programsko opremo, s katero je trgovec seznanjen ali bi z njo razumno moral biti seznanjen, vključno s pomanjkanjem medsebojne povezljivosti, kadar je to primerno;

| (ic) | možnost dostopa do izvensodnega postopka pritožbe in drugih pravnih sredstev, ki se uporabljajo za trgovce, ter pogoje za ta dostop, kadar je primerno. |
| --- | --- |

(ic)

možnost dostopa do izvensodnega postopka pritožbe in drugih pravnih sredstev, ki se uporabljajo za trgovce, ter pogoje za ta dostop, kadar je primerno.

Sprememba 96

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 2

2.   
  V primeru javne dražbe se lahko informacije iz odstavka 1(b) nadomestijo s fizičnim naslovom in identiteto dražilca
  .

2.   
  Odstavek 1 se ne uporablja za pogodbe o dostavi blaga ali opravljanju storitev, ki zajemajo enodnevne transakcije in po katerih mora trgovec dostaviti blago ali opraviti storitev takoj, ko se sklene pogodba
  .

Sprememba 97

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 3

3.   
  Informacije iz odstavka 1 so sestavni del prodajne pogodbe ali storitvene pogodbe
  .

3.   
  Države članice lahko sprejmejo ali ohranijo dodatne predpogodbene zahteve za informacije
  .

Sprememba 98

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 2

2.   Brez poseganja v
  člen 7(2) ter
  člena 13 in 42 se posledice kakršne koli kršitve člena 5 določijo v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo. Države članice v svojih nacionalnih zakonodajah določijo učinkovita pravna sredstva
  pogodbenega prava
  za kakršno koli kršitev člena 5.

2.   Brez poseganja v člena 13 in 42 se posledice kakršne koli kršitve člena 5 določijo v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo. Države članice v svojih nacionalnih zakonodajah določijo učinkovita
  in sorazmerna
  pravna sredstva za kakršno koli kršitev člena 5.

Sprememba 99

Predlog direktive

Člen 7

Člen 7

Posebne zahteve za informiranje za posrednike

1.
     
  Pred sklenitvijo pogodbe posrednik potrošniku razkrije, da deluje v imenu ali po naročilu drugega potrošnika in da se sklenjena pogodba ne šteje za pogodbo med potrošnikom in trgovcem, ampak za pogodbo med dvema potrošnikoma, in je kot taka zunaj področja uporabe te direktive.

2.
     
  Če posrednik ne izpolni obveznosti iz odstavka 1, se šteje, da je sklenil pogodbo v svojem imenu.

3.
     
  Ta člen se ne uporablja za javne dražbe.

črtano

Sprememba 100

Predlog direktive

Člen 8

Člen 8

Področje uporabe

To poglavje se uporablja za pogodbe na daljavo in pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov

črtano

Sprememba 101

Predlog direktive

Člen 9

Člen 9

Zahteve po informacijah za pogodbe na daljavo in pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov

Člen 9

Predpogodbene
  zahteve po informacijah za pogodbe na daljavo in pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov

Za pogodbe
  na daljavo ali
  pogodbe, sklenjenih
  zunaj poslovnih prostorov, trgovec zagotovi naslednje informacije
  , ki so sestavni del pogodbe:

1.
     
  Pravočasno, preden se potrošnik zaveže s pogodbo na daljavo ali pogodbo, sklenjeno zunaj poslovnih prostorov, ali ustrezno ponudbo, trgovec potrošniku zagotovi naslednje jasne in razumljive informacije:

| (a) | informacije iz členov 5 in 7 ter, z odstopanjem od člena 5(1)(d), način plačila, dostave in izpolnitve v vseh primerih; |
| --- | --- |

(a)

informacije iz členov 5 in 7 ter, z odstopanjem od člena 5(1)(d), način plačila, dostave in izpolnitve v vseh primerih;

| (a) | glavne značilnosti blaga ali storitve v obsegu, ki ustreza načinu in blagu ali storitvi; |
| --- | --- |

(a)

glavne značilnosti blaga ali storitve v obsegu, ki ustreza načinu in blagu ali storitvi;

| (b) | kadar se uporablja pravica do odstopa od pogodbe, pogoje in postopke za uveljavljanje te pravice v skladu s Prilogo I
  ; |
| --- | --- |

(b)

kadar se uporablja pravica do odstopa od pogodbe, pogoje in postopke za uveljavljanje te pravice v skladu s Prilogo I
  ;

| (b) | identiteto trgovca, na primer njegovo poslovno ime; |
| --- | --- |

(b)

identiteto trgovca, na primer njegovo poslovno ime;

| (ba) | naslov sedeža trgovca, njegovo telefonsko številko, številko faksa in elektronski naslov, kadar so na voljo, da bi lahko potrošnik hitro stopil v stik s trgovcem in učinkovito komuniciral z njim; |
| --- | --- |

(ba)

naslov sedeža trgovca, njegovo telefonsko številko, številko faksa in elektronski naslov, kadar so na voljo, da bi lahko potrošnik hitro stopil v stik s trgovcem in učinkovito komuniciral z njim;

| (c) | fizični naslov sedeža podjetja trgovca (in kadar je to primerno trgovca, v imenu katerega deluje), na katerega lahko potrošnik naslovi morebitne pritožbe, če se razlikuje od fizičnega naslova trgovca
  ; |
| --- | --- |

(c)

fizični naslov sedeža podjetja trgovca (in kadar je to primerno trgovca, v imenu katerega deluje), na katerega lahko potrošnik naslovi morebitne pritožbe, če se razlikuje od fizičnega naslova trgovca
  ;

| (c) | celotno ceno, vključno z davki, ali kadar je ceno zaradi narave blaga ali storitve nemogoče razumno izračunati vnaprej, način, na katerega se cena izračuna, ter po potrebi vključno z dodatnimi prevoznimi, dostavnimi ali poštnimi stroški in katerimi koli drugimi stroški, ali kadar teh stroškov ni mogoče razumno izračunati vnaprej, dejstvo, da bo take dodatne stroške morda treba plačati; v primeru pogodbe za nedoločen čas celotna cena pomeni skupne mesečne stroške
  ; |
| --- | --- |

(c)

celotno ceno, vključno z davki, ali kadar je ceno zaradi narave blaga ali storitve nemogoče razumno izračunati vnaprej, način, na katerega se cena izračuna, ter po potrebi vključno z dodatnimi prevoznimi, dostavnimi ali poštnimi stroški in katerimi koli drugimi stroški, ali kadar teh stroškov ni mogoče razumno izračunati vnaprej, dejstvo, da bo take dodatne stroške morda treba plačati; v primeru pogodbe za nedoločen čas celotna cena pomeni skupne mesečne stroške
  ;

| (d) | obstoj kodeksov ravnanja in kako jih je mogoče dobiti, kadar je to primerno
  ; |
| --- | --- |

(d)

obstoj kodeksov ravnanja in kako jih je mogoče dobiti, kadar je to primerno
  ;

| (d) | plačilne pogoje, pogoje dostave, izpolnitve, datum, do katerega se trgovec zaveže, da bo dostavil blago ali opravil storitev ter politiko trgovca glede obravnavanja pritožb
  ; |
| --- | --- |

(d)

plačilne pogoje, pogoje dostave, izpolnitve, datum, do katerega se trgovec zaveže, da bo dostavil blago ali opravil storitev ter politiko trgovca glede obravnavanja pritožb
  ;

| (e) | možnost uveljavljanja sporazumnega reševanja sporov, kadar je to primerno
  ; |
| --- | --- |

(e)

možnost uveljavljanja sporazumnega reševanja sporov, kadar je to primerno
  ;

| (e) | obdobje in postopek uveljavljanja te pravice, vključno z dejanskimi stroški vrnitve blaga, če obstaja pravica do odstopa od pogodbe; trgovec lahko v ta namen uporabi vzorec navodil za odstop od pogodbe iz Priloge I(A) in vzorec obrazca za odstop od pogodbe iz Priloge I(B), ali uporabi katero koli drugo jasno ubesedeno izjavo; če trgovec obvesti potrošnika z uporabo vzorca navodil za odstop od pogodbe iz Priloge I(A), se šteje, da izpolnjuje zahteve za informacije iz tega člena v zvezi s pravico do odstopa
  ; |
| --- | --- |

(e)

obdobje in postopek uveljavljanja te pravice, vključno z dejanskimi stroški vrnitve blaga, če obstaja pravica do odstopa od pogodbe; trgovec lahko v ta namen uporabi vzorec navodil za odstop od pogodbe iz Priloge I(A) in vzorec obrazca za odstop od pogodbe iz Priloge I(B), ali uporabi katero koli drugo jasno ubesedeno izjavo; če trgovec obvesti potrošnika z uporabo vzorca navodil za odstop od pogodbe iz Priloge I(A), se šteje, da izpolnjuje zahteve za informacije iz tega člena v zvezi s pravico do odstopa
  ;

| (ea) | kadar pravica do odstopa od pogodbe v skladu s členom 19(1) ne velja, informacije, da potrošnik ne more uveljavljati te pravice; |
| --- | --- |

(ea)

kadar pravica do odstopa od pogodbe v skladu s členom 19(1) ne velja, informacije, da potrošnik ne more uveljavljati te pravice;

| (f) | da bo pogodba sklenjena s trgovcem, zaradi česar bo potrošnik deležen varstva, določenega s to direktivo. |
| --- | --- |

(f)

da bo pogodba sklenjena s trgovcem, zaradi česar bo potrošnik deležen varstva, določenega s to direktivo.

| (f) | poleg možnosti pravne garancije o skladnosti blaga tudi možnost in pogoje poprodajnih storitev in tržnih garancij, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

(f)

poleg možnosti pravne garancije o skladnosti blaga tudi možnost in pogoje poprodajnih storitev in tržnih garancij, kadar je to primerno;

| (fa) | obstoj kodeksov ravnanja in kako je mogoče dobiti kopije, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

(fa)

obstoj kodeksov ravnanja in kako je mogoče dobiti kopije, kadar je to primerno;

| (fb) | trajanje pogodbe, kadar je to primerno, ali, če gre za pogodbo za nedoločen čas ali pogodbo, ki se samodejno podaljšuje, pogoje za odpoved pogodbe; |
| --- | --- |

(fb)

trajanje pogodbe, kadar je to primerno, ali, če gre za pogodbo za nedoločen čas ali pogodbo, ki se samodejno podaljšuje, pogoje za odpoved pogodbe;

| (fc) | minimalno trajanje obveznosti potrošnika na podlagi pogodbe, kadar je primerno; |
| --- | --- |

(fc)

minimalno trajanje obveznosti potrošnika na podlagi pogodbe, kadar je primerno;

| (fd) | možnost in pogoje v zvezi s pologi ali drugimi finančnimi garancijami, ki jih plača ali zagotovi potrošnik na zahtevo trgovca; |
| --- | --- |

(fd)

možnost in pogoje v zvezi s pologi ali drugimi finančnimi garancijami, ki jih plača ali zagotovi potrošnik na zahtevo trgovca;

| (fe) | uporabo ukrepov za tehnično zaščito digitalnih vsebin, kadar je primerno; |
| --- | --- |

(fe)

uporabo ukrepov za tehnično zaščito digitalnih vsebin, kadar je primerno;

| (ff) | vsako medsebojno povezljivost digitalnih vsebin s strojno in programsko opremo, s katero je trgovec seznanjen ali bi z njo razumno moral biti seznanjen, vključno s pomanjkanjem medsebojne povezljivosti, kadar je primerno; |
| --- | --- |

(ff)

vsako medsebojno povezljivost digitalnih vsebin s strojno in programsko opremo, s katero je trgovec seznanjen ali bi z njo razumno moral biti seznanjen, vključno s pomanjkanjem medsebojne povezljivosti, kadar je primerno;

| (fg) | možnost dostopa do izvensodnega postopka pritožbe in drugih pravnih sredstev, ki se uporabljajo za trgovce, ter pogoje za ta dostop, kadar je primerno. |
| --- | --- |

(fg)

možnost dostopa do izvensodnega postopka pritožbe in drugih pravnih sredstev, ki se uporabljajo za trgovce, ter pogoje za ta dostop, kadar je primerno.

2.
     
  V primeru javne dražbe se lahko informacije iz točk (b), (ba) in (c) odstavka 1 nadomestijo z enakovrednimi podatki dražilca.

3.
     
  Informacije iz odstavka 1 so sestavni del pogodbe na daljavo in pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov.

4.
     
  Države članice za vzorec navodil za odstop iz Priloge I(A) ne določijo nobenih drugih vsebinskih zahtev.

5.
     
  Za pogodbe na daljavo ter pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, ki se nanašajo na prevozne storitve ali zdravstvene in varstvene zahteve, lahko države članice sprejmejo ali ohranijo določbe v nacionalnem pravu, ki določajo dodatne predpogodbene zahteve za informacije, pod pogojem, da so skladne s Pogodbo o delovanju Evropske unije in da so take zahteve primerne za ustreznost informacij za potrošnike.

6.
     
  Države članice lahko uvedejo ali ohranijo dodatne predpogodbene zahteve po informacijah za vse pogodbe na daljavo in pogodbe o izvajanju storitev, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, za katere so v skladu s členom 22(5) Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zagotavljanju storitev na notranjem trgu (6) določene dodatne zahteve po informacijah, ki veljajo za ponudnike storitev, ustanovljene na njihovem področju.

7.
     
  Člen 5 ne posega v Direktivo 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (7).

8.
     
  Izpolnjevanje zahtev po informacijah, navedenih v tem poglavju, mora dokazati trgovec.

Sprememba 102

Predlog direktive

Člen 10 – naslov

Oblikovne zahteve za pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov

Predpogodbene
  oblikovne zahteve
  za informacije
  za pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov

Sprememba 233

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 1

1.   Pri pogodbah, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov, so informacije iz člena 9 v preprostem in razumljivem jeziku ter so čitljive.
  Naročilnica vključuje tudi standardni odstopni obrazec iz Priloge I(B).

1.   Pri pogodbah, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov, so informacije iz člena 9
  dane potrošniku na papirju ali, če se s tem strinja, na drugem trajnem nosilcu podatkov, in sicer
  v preprostem in razumljivem jeziku, ter so čitljive.

Sprememba 104

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 2

2.   Pogodba, sklenjena zunaj poslovnih prostorov,
  je
  veljavna samo, če potrošnik podpiše
  naročilnico, in v primerih, kadar naročilnica ni na papirju, prejme kopijo naročilnice na drugem trajnem nosilcu podatkov
  .

2.   Pogodba, sklenjena zunaj poslovnih prostorov,
  postane
  veljavna samo, če potrošnik
  naročilnico
  podpiše.

Sprememba 234

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Brez poseganja v odstavka 1 in 2 pri pogodbah mešanega tipa, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov, pri katerih trgovec in potrošnik nemudoma izpolnita svoje pogodbene obveznosti ter plačilo, ki ga mora izvršiti potrošnik, ne presega 200 EUR:

| (a) | trgovec ni obvezan, da na papirju ali drugem trajnem nosilcu podatkov zagotovi informacije iz člena 9, in |
| --- | --- |

(a)

trgovec ni obvezan, da na papirju ali drugem trajnem nosilcu podatkov zagotovi informacije iz člena 9, in

| (b) | podpis potrošnika na naročilnici ni obvezen za veljavnost pogodbe, |
| --- | --- |

(b)

podpis potrošnika na naročilnici ni obvezen za veljavnost pogodbe,

kadar so te pogodbe zaradi svoje narave običajno sklenjene zunaj poslovnih prostorov.

Sprememba 105

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 3

3.   Države članice ne uvedejo nobenih oblikovnih zahtev
  poleg zahteve iz odstavkov 1 in 2
  .

3.   Države članice ne uvedejo nobenih
  dodatnih
  oblikovnih
  predpogodbenih
  zahtev
  za izpolnjevanje zahtev po informacijah iz člena 9(1)
  .

Sprememba 106

Predlog direktive

Člen 11 – naslov

Oblikovne zahteve za pogodbe na daljavo

Predpogodbene
  oblikovne zahteve za
  informacije za
  pogodbe na daljavo

Spremembe 107, 235 in 236

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 1

1.   Pri pogodbah na daljavo se potrošniku
  pred sklenitvijo pogodbe
  zagotovijo ali dajo na voljo informacije iz
  člena 9(a)
  , ki so napisane v preprostem in razumljivem jeziku ter so čitljive, na način, primeren za uporabljeno sredstvo za komuniciranje na daljavo.

1.   Pri pogodbah na daljavo se potrošniku
  na trajnem nosilcu podatkov
  zagotovijo ali dajo na voljo informacije iz
  člena 9
  , ki so napisane v preprostem in razumljivem jeziku ter so čitljive, na način, primeren za uporabljeno sredstvo za komuniciranje na daljavo.

1a.
     
  Če pogodba na daljavo za dostavo blaga ali za opravljanje storitve, katere pogoji niso predmet individualnega dogovora in naj bi bila sklenjena z uporabo elektronskih sredstev, potrošnika obvezuje k plačilu, ga zavezuje samo, če:

| (a) | je trgovec potrošnika jasno in v vidni obliki opozoril na skupno ceno, vključno z vsemi ustreznimi cenovnimi elementi, in |
| --- | --- |

(a)

je trgovec potrošnika jasno in v vidni obliki opozoril na skupno ceno, vključno z vsemi ustreznimi cenovnimi elementi, in

| (b) | je potrošnik potrdil, da je seznanjen z informacijami, zahtevanimi na podlagi točke (a). Za pogodbe, sklenjene na spletnih mestih, šteje, da je ta zahteva izpolnjena, če je spletno mesto tako zasnovano, da zavezujočega naročila ni mogoče izvesti, če se potrošnik na spletnem mestu trgovca ni prijavil, da bi uporabil njegovo ponudbo. |
| --- | --- |

(b)

je potrošnik potrdil, da je seznanjen z informacijami, zahtevanimi na podlagi točke (a). Za pogodbe, sklenjene na spletnih mestih, šteje, da je ta zahteva izpolnjena, če je spletno mesto tako zasnovano, da zavezujočega naročila ni mogoče izvesti, če se potrošnik na spletnem mestu trgovca ni prijavil, da bi uporabil njegovo ponudbo.

1b.
     
  Z odstopanjem od točke (b) odstavka 1a, kadar se pogodba na daljavo iz tega odstavka sklene po telefonu, potrošnika ta pogodba zavezuje samo, če mu je trgovec na trajnem nosilcu podatkov poslal potrditev ponudbe, vključno z informacijami, zahtevanimi na podlagi točke (a) odstavka 1a.

Sprememba 108

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 2

2.   Če trgovec telefonira potrošniku, da bi sklenil pogodbo na daljavo, na začetku pogovora s potrošnikom razkrije svojo identiteto in komercialni namen klica.

2.   Če trgovec
  ali posrednik, ki nastopa v imenu trgovca,
  telefonira potrošniku, da bi sklenil pogodbo na daljavo, na začetku pogovora s potrošnikom razkrije svojo identiteto in komercialni namen klica.

2a.
     
  Spletna mesta za poslovanje že na začetni strani jasno in razločno navajajo, ali obstajajo kakršne koli omejitve za dostavo v določene države članice, vključno z omejitvami načinov plačila.

Sprememba 109

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 3

3.   Če se pogodba sklene prek medija z omejenim prostorom ali časom za prikaz informacij, trgovec pred sklenitvijo take pogodbe na tem mediju zagotovi najmanj informacije v zvezi z glavnimi značilnostmi
  izdelka in skupno
  ceno
  iz člena 5
  (1)(a) in (
  c
  ). Trgovec potrošniku zagotovi druge informacije iz
  členov 5 in 7
  na ustrezen način v skladu z odstavkom 1.

3.   Če se pogodba sklene prek medija z omejenim prostorom ali časom za prikaz informacij, trgovec pred sklenitvijo take pogodbe na tem mediju zagotovi najmanj
  predpogodbene
  informacije v zvezi z glavnimi značilnostmi
  blaga ali storitve, končno
  ceno
  , trajanjem pogodbe, v primeru pogodbe za nedoločen čas pa tudi v zvezi s pogoji za odpoved pogodbe, vse v skladu s členom 9
  (1)(a)
  , (b), (c), (e)
  in (
  g
  ). Trgovec potrošniku zagotovi druge informacije iz
  člena 9
  na ustrezen način v skladu z odstavkom 1.

Sprememba 110

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 4

4.
     
  Potrošnik prejme potrdilo vseh informacij iz člena 9(a) do (f) na trajnem nosilcu podatkov, v razumnem času po sklenitvi pogodbe na daljavo in najpozneje ob dostavi blaga ali ko se začne izvajati storitev, razen če so bile informacije potrošniku predložene na trajnem nosilcu podatkov pred sklenitvijo pogodbe na daljavo.

črtano

Sprememba 237

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 5

5.   Države članice ne uvedejo nobenih oblikovnih zahtev
  poleg
  zahtev iz
  odstavkov od 1 do 4
  .

5.   Države članice ne uvedejo nobenih
  dodatnih
  oblikovnih
  predpogodbenih
  zahtev
  za izpolnitev
  zahtev
  po informacijah
  iz
  člena 9(1)
  .

Brez poseganja v prvi pododstavek lahko države članice glede pogodb iz odstavka 1b tega člena uvedejo ali ohranijo določbe nacionalnega prava z namenom, da pogodba potrošnika zavezuje samo, če je trgovcu potrdil sklenitev pogodbe na trajnem nosilcu podatkov. O teh določbah uradno obvestijo Komisijo, ki te informacije objavi na lahko dostopnem mestu.

Sprememba 112

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  V primeru pogodbe na daljavo ali pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, se odstopno obdobje iz odstavka 1 začne z dnem sklenitve pogodbe ali na dan, ko potrošnik prejme izvod podpisanega pogodbenega dokumenta na trajnem nosilcu podatkov, če to ni dan sklenitve pogodbe.

Sprememba 113

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 2

2.   Pri pogodbi, sklenjeni zunaj poslovnih prostorov, se odstopno obdobje začne z dnem, ko potrošnik
  podpiše naročilnico
  , ali
  kadar naročilnica ni na papirju, ko potrošnik prejme kopijo naročilnice na drugem trajnem nosilcu podatkov.

2.   
  Ne glede na odstavek 1
  pri pogodbi
  na daljavo in pogodbi o dobavi blaga
  , sklenjeni zunaj poslovnih prostorov, se odstopno obdobje začne z dnem, ko potrošnik
  ali tretja oseba, ki ni prevoznik in jo imenuje potrošnik, pridobi materialne posesti vsakega naročenega kosa blaga,
  ali
  :

Pri pogodbi za prodajo blaga na daljavo se odstopno obdobje začne z dnem, ko potrošnik ali tretja oseba, ki ni prevoznik in jo imenuje potrošnik, pridobi materialne posesti vsakega naročenega kosa blaga.

Pri pogodbi na daljavo za izvajanje storitev se odstopno obdobje začne z dnem sklenitve pogodbe.

| (a) | v primeru, ko potrošnik več kosov blaga naroči z enim naročilom in se blago dostavi ločeno, z dnem dostave zadnjega kosa blaga; |
| --- | --- |

(a)

v primeru, ko potrošnik več kosov blaga naroči z enim naročilom in se blago dostavi ločeno, z dnem dostave zadnjega kosa blaga;

| (b) | v primeru blaga, ki sestoji iz več pošiljk ali delov, z dnem zadnje pošiljke ali kosa; |
| --- | --- |

(b)

v primeru blaga, ki sestoji iz več pošiljk ali delov, z dnem zadnje pošiljke ali kosa;

| (c) | v primeru ponavljajoče se dobave blaga enake vrste v določenem časovnem obdobju, z dnem, ko se dostavi prvi kos blaga. |
| --- | --- |

(c)

v primeru ponavljajoče se dobave blaga enake vrste v določenem časovnem obdobju, z dnem, ko se dostavi prvi kos blaga.

Sprememba 115

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 4

4.   Države članice pogodbenicam ne smejo prepovedati izvajanja njihovih obveznosti na podlagi pogodbe v času odstopnega obdobja.

4.   Države članice pogodbenicam ne smejo prepovedati izvajanja njihovih pogodbenih obveznosti v času odstopnega obdobja.
  Vendar lahko države članice v primeru pogodb, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov, ohranijo obstoječo nacionalno zakonodajo, ki trgovcem prepoveduje izterjavo plačila v danem obdobju po izteku pogodbe.

Sprememba 116

Predlog direktive

Člen 13

Če trgovec potrošniku ni predložil informacij o pravici do odstopa od pogodbe in je tako kršil
  člen 9
  (
  b), člen 10(
  1)
  in člen 11(4)
  , se odstopno obdobje izteče
  tri mesece po tem
  ,
  ko
  je
  trgovec
  v
  celoti izpolnil svoje druge pogodbene obveznosti
  .

1.
     Če trgovec potrošniku ni predložil informacij o pravici do odstopa od pogodbe in je tako
  kršil točko (e) člena 9(1)
  , se odstopno obdobje izteče
  eno leto po začetnem odstopnem roku
  ,
  kot
  je
  določeno
  v
  skladu s členom členu 12(1a) in (2)
  .

2.
     
  Kljub temu lahko države članice ohranijo obstoječo nacionalno zakonodajo, ki določa daljše obdobje za iztek odstopnega obdobja.

Spremembi 238 in 239

Predlog direktive

Člen 14 – odstavek 1 – pododstavek 1

1.   Potrošnik obvesti trgovca o svoji odločitvi, da odstopa
  o
  pogodbe, na trajnem nosilcu podatkov
  z izjavo, naslovljeno na trgovca in napisano z njegovimi besedami ali na standardnem odstopnem obrazcu iz Priloge I(B)
  .

1.   Potrošnik
  pred iztekom odstopnega obdobja
  obvesti trgovca o svoji odločitvi, da odstopa
  od
  pogodbe, na trajnem nosilcu podatkov.
  V ta namen lahko potrošnik bodisi:

| (a) | uporabi vzorec odstopnega obrazca iz Priloge I(B) ali drugo nedvoumno izjavo bodisi; ali |
| --- | --- |

(a)

uporabi vzorec odstopnega obrazca iz Priloge I(B) ali drugo nedvoumno izjavo bodisi; ali

| (b) | blago vrne trgovcu, skupaj z jasno napisano izjavo, v kateri navede svojo odločitev za odstop. |
| --- | --- |

(b)

blago vrne trgovcu, skupaj z jasno napisano izjavo, v kateri navede svojo odločitev za odstop.

2. Države članice ne
  uvedejo nobenih
  drugih oblikovnih zahtev,
  ki se uporabljajo za ta standardni odstopni obrazec
  .

2. Države članice ne
  določijo
  drugih oblikovnih zahtev
  za vzorec odstopnega obrazca
  ,
  kot so tisti iz Priloge I(B)
  .

Sprememba 240

Predlog direktive

Člen 14 – odstavek 2

2.   Za pogodbe na daljavo, sklenjene prek interneta, lahko trgovec poleg možnosti iz odstavka 1 potrošniku
  omogoči
  , da elektronsko izpolni in predloži
  standardni
  odstopni obrazec na spletni strani trgovca. V
  tem primeru
  trgovec potrošniku po e-pošti nemudoma pošlje potrdilo o prejemu
  takega obvestila o odstopu od pogodbe
  .

2.   Za pogodbe na daljavo, sklenjene prek interneta, lahko trgovec poleg možnosti iz odstavka 1 potrošniku
  ponudi tudi možnost
  , da elektronsko izpolni in predloži
  bodisi
  odstopni obrazec
  iz Priloge I(B) bodisi katero koli drugo jasno napisano izjavo
  na spletni strani trgovca. V
  teh primerih
  trgovec potrošniku po e-pošti
  na trajnem nosilcu podatkov
  nemudoma pošlje potrdilo o prejemu
  takšnega odstopnega obrazca
  .

Sprememba 119

Predlog direktive

Člen 15 – točki a in b

| (a) | izvajanje pogodbe na daljavo ali pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, ali |
| --- | --- |

(a)

izvajanje pogodbe na daljavo ali pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, ali

| (a) | izvajanje pogodbe na daljavo ali pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, ali |
| --- | --- |

(a)

izvajanje pogodbe na daljavo ali pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, ali

| (b) | sklenitev pogodbe zunaj poslovnih prostorov, kadar je ponudbo dal potrošnik. |
| --- | --- |

(b)

sklenitev pogodbe zunaj poslovnih prostorov, kadar je ponudbo dal potrošnik.

| (b) | sklenitev pogodbe
  na daljavo ali
  zunaj poslovnih prostorov, kadar je ponudbo dal potrošnik. |
| --- | --- |

(b)

sklenitev pogodbe
  na daljavo ali
  zunaj poslovnih prostorov, kadar je ponudbo dal potrošnik.

Sprememba 120

Predlog direktive

Člen 16 – odstavek 1

1.   Trgovec povrne vsa izplačila, ki jih je prejel od potrošnika, v
  tridesetih
  dneh od dneva, na katerega je
  prejel sporočilo
  o
  odstopu
  od pogodbe.

1.   Trgovec povrne vsa izplačila,
  po potrebi vključno s stroški dobave,
  ki jih je prejel od potrošnika,
  nemudoma in najkasneje
  v
  štirinajstih
  dneh od dneva, na katerega je
  bil obveščen
  o
  odločitvi potrošnika, da odstopa
  od pogodbe
  v skladu s členom 14
  .
  Trgovec lahko izvrši tako povračilo na kakršen koli način, ki je zakonito plačilno sredstvo v državi, v kateri ga potrošnik prejme in pod pogojem, da potrošnik zaradi povračila nima nobenih stroškov.

Sprememba 241

Predlog direktive

Člen 16 – odstavek 2

2.   Pri prodajnih pogodbah lahko trgovec
  zadrži
  povračilo,
  dokler ne prejme ali prevzame vrnjenega blaga ali dokler potrošnik ne predloži dokaza,
  da je blago
  poslal nazaj, kar od tega se zgodi prej
  .

2.   
  Ne glede na odstavek 1 se od trgovca ne sme zahtevati, da povrne dodatne stroške dostave, ki so nastali, ker se je potrošnik izrecno odločil za drugo vrsto dobave namesto standardne.
  Pri prodajnih pogodbah lahko trgovec povračilo
  pogoji z dokazilom
  , da je
  potrošnik
  blago
  vrnil
  .

Sprememba 122

Predlog direktive

Člen 17 – odstavek 1

1.   Pri
  prodajnih
  pogodbah,
  za katere se materialna posest blaga prenese na potrošnika ali
  ,
  na njegovo zahtevo, na tretjo osebo pred iztekom odstopnega obdobja,
  potrošnik blago vrne ali izroči trgovcu ali osebi, ki jo trgovec pooblasti za prevzem, v štirinajstih dneh od dneva, na katerega je trgovca obvestil o svoji odločitvi, da odstopa od pogodbe, razen če se trgovec ponudi, da bo blago prišel iskat sam.

1.   Pri pogodbah
  na daljavo ali pogodbah
  ,
  sklenjenih zunaj poslovnih prostorov
  , potrošnik blago vrne ali izroči trgovcu ali osebi, ki jo trgovec pooblasti za prevzem,
  nemudoma in vsekakor najkasneje
  v štirinajstih dneh od dneva, na katerega je trgovca
  v skladu s členom 14
  obvestil o svoji odločitvi, da odstopa od pogodbe, razen če se trgovec ponudi, da bo blago prišel iskat sam.

Potrošnik plača samo neposredne stroške vračila blaga,
  razen
  če se trgovec strinja, da bo prevzel navedeni strošek.

Potrošnik plača samo neposredne stroške vračila blaga
  . Teh stroškov se mu ne zaračuna
  , če se trgovec
  v pogodbi
  strinja, da bo prevzel navedeni strošek
  , ali če je cena blaga, ki ga je treba vrniti, višja od 40 EUR
  .

Sprememba 123

Predlog direktive

Člen 17 – odstavek 2

2.   Potrošnik je odgovoren samo za tisto kakršno koli zmanjšano vrednost blaga, ki je posledica ravnanja z blagom, ki ni nujno potrebno za
  ugotavljanje
  narave in delovanja blaga. Ni odgovoren za zmanjšano vrednost blaga, kadar trgovec ni predložil obvestila o pravici do odstopa od pogodbe v skladu s
  členom 9(b). Pri storitvenih pogodbah, za katere velja pravica do odstopa, potrošnik ne nosi nobenih stroškov za storitve, ki so delno ali v celoti izvedene v odstopnem obdobju.

2.   Potrošnik je odgovoren samo za tisto kakršno koli zmanjšano vrednost blaga, ki je posledica ravnanja z blagom, ki ni nujno potrebno za
  določanje
  narave
  , kakovosti
  in delovanja blaga.
  Potrošnik nikakor
  ni odgovoren za
  kakršno koli
  zmanjšano vrednost blaga, kadar
  mu
  trgovec ni predložil obvestila o pravici do odstopa od pogodbe v skladu s
  točko (e) člena 9(1
  ).

2a.
     
  Z izjemo tega, kar je določeno v tem členu, potrošnik z uveljavljanjem pravice do odstopa ne prevzema nobenih obveznosti.

Sprememba 125

Predlog direktive

Člen 18 – odstavek 1

1.   Brez poseganja v člen 15 Direktive 2008/48/ES, če potrošnik uveljavi svojo pravico do odstopa od pogodbe na daljavo ali pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, v skladu s členi od 12 do 17, se
  pomožne
  pogodbe samodejno prekinejo brez kakršnih koli stroškov za potrošnika.

1.   Brez poseganja v člen 15 Direktive 2008/48/ES, če potrošnik uveljavi svojo pravico do odstopa od pogodbe na daljavo ali pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, v skladu s členi od 12 do 17, se
  povezane
  pogodbe samodejno prekinejo brez kakršnih koli stroškov za potrošnika, ki niso predvideni v tej direktivi
  .

Sprememba 126

Predlog direktive

Člen 19 – odstavek 1 – uvodni del

1.   V zvezi s pogodbami na daljavo se pravica do odstopa od pogodbe ne uporablja za:

1.   V zvezi s pogodbami na daljavo
  in pogodbami, sklenjenimi zunaj poslovnih prostorov,
  se pravica do odstopa od pogodbe ne uporablja za:

Sprememba 127

Predlog direktive

Člen 19 – odstavek 1 – točka a

| (a) | storitve, katerih izvajanje se je z izrecnim predhodnim soglasjem potrošnika začelo pred iztekom štirinajstdnevnega roka iz člena 12; |
| --- | --- |

(a)

storitve, katerih izvajanje se je z izrecnim predhodnim soglasjem potrošnika začelo pred iztekom štirinajstdnevnega roka iz člena 12;

| (a) | storitve, katerih izvajanje se je z izrecnim predhodnim soglasjem potrošnika
  na trajnem nosilcu podatkov
  začelo pred iztekom štirinajstdnevnega roka iz člena 12;
  v tem primeru bi moralo soglasje zajemati tudi, da se potrošnik odpoveduje pravici do odstopa od pogodbe; |
| --- | --- |

(a)

storitve, katerih izvajanje se je z izrecnim predhodnim soglasjem potrošnika
  na trajnem nosilcu podatkov
  začelo pred iztekom štirinajstdnevnega roka iz člena 12;
  v tem primeru bi moralo soglasje zajemati tudi, da se potrošnik odpoveduje pravici do odstopa od pogodbe;

Sprememba 128

Predlog direktive

Člen 19 – odstavek 1 – točka b

| (b) | dobave blaga ali izvedbo storitev, katerih cena je odvisna od nihanj na
  finančnem
  trgu, nad katerimi trgovec nima nobenega nadzora; |
| --- | --- |

(b)

dobave blaga ali izvedbo storitev, katerih cena je odvisna od nihanj na
  finančnem
  trgu, nad katerimi trgovec nima nobenega nadzora;

| (b) | dobavo blaga ali izvedbo storitev, katerih cena je odvisna od nihanj na trgu, nad katerimi trgovec nima nobenega nadzora
  , in ki se lahko pojavijo v odstopnem obdobju
  ; |
| --- | --- |

(b)

dobavo blaga ali izvedbo storitev, katerih cena je odvisna od nihanj na trgu, nad katerimi trgovec nima nobenega nadzora
  , in ki se lahko pojavijo v odstopnem obdobju
  ;

Sprememba 129

Predlog direktive

Člen 19 – odstavek 1 – točka c

| (c) | dobave blaga,
  izdelanega
  po podrobnem opisu ali osebnih željah potrošnika, ali ki se lahko hitro pokvari ali mu poteče rok uporabe; |
| --- | --- |

(c)

dobave blaga,
  izdelanega
  po podrobnem opisu ali osebnih željah potrošnika, ali ki se lahko hitro pokvari ali mu poteče rok uporabe;

| (c) | dobavo blaga
  ali izvedbe storitev
  ,
  narejenih
  po podrobnem opisu ali osebnih željah potrošnika
  in katerih priprava od trgovca zahteva posebne ukrepe
  ,
  ki jih drugače ne more uporabiti,
  ali ki se lahko hitro pokvari ali mu poteče rok uporabe; |
| --- | --- |

(c)

dobavo blaga
  ali izvedbe storitev
  ,
  narejenih
  po podrobnem opisu ali osebnih željah potrošnika
  in katerih priprava od trgovca zahteva posebne ukrepe
  ,
  ki jih drugače ne more uporabiti,
  ali ki se lahko hitro pokvari ali mu poteče rok uporabe;

Sprememba 130

Predlog direktive

Člen 19 – odstavek 1 – točka d

| (d) | dobave vina
  ,
  za katero je bila cena dogovorjena ob sklenitvi prodajne pogodbe, ki se lahko dobavi šele po izteku roka iz člena 22(1) in katerega dejanska vrednost je odvisna od tržnih nihanj, nad katerimi trgovec nima nadzora
  ; |
| --- | --- |

(d)

dobave vina
  ,
  za katero je bila cena dogovorjena ob sklenitvi prodajne pogodbe, ki se lahko dobavi šele po izteku roka iz člena 22(1) in katerega dejanska vrednost je odvisna od tržnih nihanj, nad katerimi trgovec nima nadzora
  ;

| (d) | dobavo |
| --- | --- |

(d)

dobavo

| — | živil
  , |
| --- | --- |

—

živil
  ,

| — | pijač, |
| --- | --- |

—

pijač,

| — | farmacevtskih izdelkov ali |
| --- | --- |

—

farmacevtskih izdelkov ali

| — | drugega higiensko občutljivega blaga, katerega embalažo ali pečat je potrošnik že odprl ali odpečatil, potem ko je bil obveščen o izvzetju pravice do odstopa od pogodbe
  ; |
| --- | --- |

—

drugega higiensko občutljivega blaga, katerega embalažo ali pečat je potrošnik že odprl ali odpečatil, potem ko je bil obveščen o izvzetju pravice do odstopa od pogodbe
  ;

| (da) | pri pogodbah, za katere je potrošnik v svojem odzivu na nujne razmere od trgovca zahteval takojšnjo izvedbo pogodbe; če ob tej priložnosti trgovec za potrošnika zagotovi ali mu proda dodatne storitve ali blago poleg tistih, ki so nujno potrebni za takojšnjo rešitev potrošnikovih nujnih razmer, se pravica do odstopa od pogodbe uporablja za navedeno dodatno blago ali storitve; |
| --- | --- |

(da)

pri pogodbah, za katere je potrošnik v svojem odzivu na nujne razmere od trgovca zahteval takojšnjo izvedbo pogodbe; če ob tej priložnosti trgovec za potrošnika zagotovi ali mu proda dodatne storitve ali blago poleg tistih, ki so nujno potrebni za takojšnjo rešitev potrošnikovih nujnih razmer, se pravica do odstopa od pogodbe uporablja za navedeno dodatno blago ali storitve;

| (db) | pri pogodbah, pri katerih potrošnik od trgovca izrecno zahteval, naj ga obišče na domu zaradi popravila ali vzdrževanja; če ob priložnosti takega obiska trgovec potrošniku zagotovi dodatne storitve poleg tistih, ki jih je potrošnik izrecno zahteval, ali blago, ki niso nujno potrebni nadomestni deli za izvedbo vzdrževanja ali popravila, se pravica do odstopa od pogodbe uporablja za navedene dodatne storitve ali blago; |
| --- | --- |

(db)

pri pogodbah, pri katerih potrošnik od trgovca izrecno zahteval, naj ga obišče na domu zaradi popravila ali vzdrževanja; če ob priložnosti takega obiska trgovec potrošniku zagotovi dodatne storitve poleg tistih, ki jih je potrošnik izrecno zahteval, ali blago, ki niso nujno potrebni nadomestni deli za izvedbo vzdrževanja ali popravila, se pravica do odstopa od pogodbe uporablja za navedene dodatne storitve ali blago;

Sprememba 132

Predlog direktive

Člen 19 – odstavek 1 – točka f

| (f) | dobave časopisov, periodičnega tiska in revij; |
| --- | --- |

(f)

dobave časopisov, periodičnega tiska in revij;

| (f) | dobave časopisov, periodičnega tiska in revij
  , razen za pogodbe o naročnini za dobavo takih publikacij
  ; |
| --- | --- |

(f)

dobave časopisov, periodičnega tiska in revij
  , razen za pogodbe o naročnini za dobavo takih publikacij
  ;

Sprememba 133

Predlog direktive

Člen 19 – odstavek 1 – točka g

| (g) | igre na srečo in loterijske storitve; |
| --- | --- |

(g)

igre na srečo in loterijske storitve;

črtano

Sprememba 134

Predlog direktive

Člen 19 – odstavek 1 – točka h

| (h) | pogodbe, sklenjene na dražbi. |
| --- | --- |

(h)

pogodbe, sklenjene na dražbi.

| (h) | pogodbe, sklenjene na
  javni
  dražbi. |
| --- | --- |

(h)

pogodbe, sklenjene na
  javni
  dražbi.

| (ha) | dobavo digitalne vsebine, ko jo je potrošnik že začel prenašati. |
| --- | --- |

(ha)

dobavo digitalne vsebine, ko jo je potrošnik že začel prenašati.

Sprememba 135

Predlog direktive

Člen 19 – odstavek 2

2.
     
  V zvezi s pogodbami, sklenjenimi zunaj poslovnih prostorov, se pravica do odstopa od pogodbe ne uporablja za:

| (a) | pogodbe za dobavo živil, pijač ali drugega blaga, namenjenega za tekočo potrošnjo v gospodinjstvu, ki ga potrošnik vnaprej izbere prek sredstva za komuniciranje na daljavo in ga trgovec, ki to blago običajno prodaja v svojih poslovnih prostorih, fizično dostavi na potrošnikov dom, prebivališče ali delovno mesto; |
| --- | --- |

(a)

pogodbe za dobavo živil, pijač ali drugega blaga, namenjenega za tekočo potrošnjo v gospodinjstvu, ki ga potrošnik vnaprej izbere prek sredstva za komuniciranje na daljavo in ga trgovec, ki to blago običajno prodaja v svojih poslovnih prostorih, fizično dostavi na potrošnikov dom, prebivališče ali delovno mesto;

| (b) | pogodbe, za katere je potrošnik v svojem odzivu na nujne razmere od trgovca zahteval takojšnjo izvedbo pogodbe; če ob tej priložnosti trgovec za potrošnika zagotovi ali mu proda dodatne storitve ali blago poleg tistih, ki so nujno potrebni za takojšnjo rešitev potrošnikovih nujnih razmer, se pravica do odstopa od pogodbe uporablja za navedene dodatne storitve ali blago; |
| --- | --- |

(b)

pogodbe, za katere je potrošnik v svojem odzivu na nujne razmere od trgovca zahteval takojšnjo izvedbo pogodbe; če ob tej priložnosti trgovec za potrošnika zagotovi ali mu proda dodatne storitve ali blago poleg tistih, ki so nujno potrebni za takojšnjo rešitev potrošnikovih nujnih razmer, se pravica do odstopa od pogodbe uporablja za navedene dodatne storitve ali blago;

| (c) | pogodbe, za katere je potrošnik prek sredstva za komuniciranje na daljavo od trgovca posebej zahteval, naj ga obišče na domu zaradi izvedbe popravila ali vzdrževanja na njegovi posesti; če ob tej priložnosti trgovec potrošniku zagotovi dodatne storitve poleg tistih, ki jih je potrošnik izrecno zahteval, ali blago, ki niso nujno potrebni nadomestni deli za izvedbo vzdrževanja ali popravila, se pravica do odstopa od pogodbe uporablja za navedene dodatne storitve ali blago. |
| --- | --- |

(c)

pogodbe, za katere je potrošnik prek sredstva za komuniciranje na daljavo od trgovca posebej zahteval, naj ga obišče na domu zaradi izvedbe popravila ali vzdrževanja na njegovi posesti; če ob tej priložnosti trgovec potrošniku zagotovi dodatne storitve poleg tistih, ki jih je potrošnik izrecno zahteval, ali blago, ki niso nujno potrebni nadomestni deli za izvedbo vzdrževanja ali popravila, se pravica do odstopa od pogodbe uporablja za navedene dodatne storitve ali blago.

črtano

Sprememba 136

Predlog direktive

Člen 19 – odstavek 3

3
  .   
  Pogodbenici
  se lahko dogovorita, da
  odstavkov 1 in 2
  uporabita.

2
  .   
  Trgovec in potrošnik
  se lahko dogovorita, da
  odstavka 1 ne
  uporabita.

Sprememba 137

Predlog direktive

Člen 20

Člen 20

Izključene pogodbe na daljavo in pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov

1.
     
  Členi od 8 do 19 se ne uporabljajo za pogodbe na daljavo in pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov:

| (a) | za prodajo nepremičnin ali v zvezi z drugimi nepremičninskimi pravicami, razen za najem in dela v zvezi z nepremičninami; |
| --- | --- |

(a)

za prodajo nepremičnin ali v zvezi z drugimi nepremičninskimi pravicami, razen za najem in dela v zvezi z nepremičninami;

| (b) | sklenjene z uporabo prodajnih avtomatov ali v trgovskih lokalih, opremljenih z avtomati; |
| --- | --- |

(b)

sklenjene z uporabo prodajnih avtomatov ali v trgovskih lokalih, opremljenih z avtomati;

| (c) | sklenjene s telekomunikacijskimi operaterji prek javnih telefonskih govorilnic za njihovo uporabo; |
| --- | --- |

(c)

sklenjene s telekomunikacijskimi operaterji prek javnih telefonskih govorilnic za njihovo uporabo;

| (d) | za živila ali pijače, ki jih trgovec dobavlja na pogostih in rednih obhodih v soseski, v kateri ima poslovne prostore. |
| --- | --- |

(d)

za živila ali pijače, ki jih trgovec dobavlja na pogostih in rednih obhodih v soseski, v kateri ima poslovne prostore.

2.
     
  Členi od 8 do 19 se ne uporabljajo za pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, za:

| (a) | zavarovanje, |
| --- | --- |

(a)

zavarovanje,

| (b) | finančne storitve, katerih cena je odvisna od nihanj na finančnem trgu, nad katerimi trgovec nima nobenega nadzora, ki se lahko zgodijo v odstopnem obdobju, kakor so opredeljene v členu 6(2)(a) Direktive 2002/65/ES, in |
| --- | --- |

(b)

finančne storitve, katerih cena je odvisna od nihanj na finančnem trgu, nad katerimi trgovec nima nobenega nadzora, ki se lahko zgodijo v odstopnem obdobju, kakor so opredeljene v členu 6(2)(a) Direktive 2002/65/ES, in

| (c) | kredite, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2008/48/ES. |
| --- | --- |

(c)

kredite, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2008/48/ES.

3.
     
  Členi od 8 do 19 se ne uporabljajo za pogodbe na daljavo za zagotavljanje nastanitve, prevoza, storitev najema avtomobilov, priprave in dostave hrane ali storitev za prosti čas, kar zadeva pogodbe, v katerih je predpisan poseben datum ali čas izvedbe.

črtano

Sprememba 138

Predlog direktive

Člen 21

Člen 21

Področje uporabe

1.
     
  To poglavje se uporablja za prodajne pogodbe. Brez poseganja v člen 24(5), kadar je pogodba mešana pogodba, katere predmet so blago in storitve, se to poglavje uporablja samo za blago.

2.
     
  To poglavje se uporablja tudi za pogodbe za dobavo blaga, ki se proizvede ali pridela.

3.
     
  To poglavje se ne uporablja za rezervne dele, ki jih trgovec zamenja pri popravilih za odpravo neskladnosti blaga v skladu s členom 26.

4.
     
  Države članice se lahko odločijo, da tega poglavja ne uporabljajo za prodajo rabljenega blaga na javnih dražbah.

črtano

Sprememba 139

Predlog direktive

Člen 22 – odstavek 1

1.   
  Razen če
  se
  pogodbenici
  dogovorita
  drugače
  , trgovec dobavi blago s prenosom materialne posesti blaga na potrošnika ali tretjo osebo, ki ni prevoznik in
  jo imenuje potrošnik
  , najpozneje v tridesetih dneh
  od dneva
  sklenitve pogodbe.

1.   
  V primeru, da
  se
  pogodbeni stranki ne
  dogovorita
  o datumu dobave
  , trgovec dobavi blago s prenosom materialne posesti blaga na potrošnika ali tretjo osebo, ki
  jo navede potrošnik in
  ni prevoznik
  ,
  in
  sicer čim prej
  ,
  vsekakor pa
  najpozneje v tridesetih dneh
  po dnevu
  sklenitve pogodbe.

Sprememba 140

Predlog direktive

Člen 22 – odstavek 2

2.   Kadar trgovec ne izpolni svojih obveznosti dobave, je potrošnik upravičen do
  povračila vseh plačanih zneskov
  v sedmih
  dneh
  od
  datuma dobave iz odstavka 1
  .

2.
     
  Kadar trgovec ne izpolni svojih obveznosti dobave blaga v času, za katerega se je dogovoril s potrošnikom, ali v skladu z odstavkom 1, je potrošnik upravičen do prekinitve pogodbe, razen če je blago dostavljeno v novem roku, ki ga določi potrošnik in ni daljši od sedmih dni. V ta namen potrošnik trgovca predhodno pisno obvesti in določi nov rok dobave ter navede svoj namen, da bo prekinil pogodbo, če dostava ne bo opravljena do izteka tega novega roka dobave. Če po preteku tega roka dobava ni opravljena, se šteje, da je potrošnik odstopil od pogodbe.

Ne glede na prvi pododstavek je potrošnik upravičen, da nemudoma prekine pogodbo, če je trgovec implicitno ali eksplicitno zavrnil dobavo blaga ali če se upoštevanje dogovorjenega roka dobave šteje za bistven del pogodbe, ob upoštevanju okoliščin njene sklenitve.

2a.
     
  Ob prekinitvi pogodbe trgovec nemudoma, vsekakor pa najkasneje sedem dni po prekinitvi pogodbe, povrne vse zneske, plačane v skladu s pogodbo.

2b.
     
  Ta člen ne vpliva na pravico potrošnika, da zahteva odškodnino.

Sprememba 141

Predlog direktive

Člen 22 a (novo)

Člen 22a

Pravica do dobave blaga ali opravljanja storitev v drugi državi članici

V primeru pogodbe na daljavo ima potrošnik pravico zahtevati od trgovca, da dobavi blago ali opravi storitev v drugi državi članici. Trgovec izpolni potrošnikove zahteve, če je tehnično mogoče in če se potrošnik strinja, da prevzame vse povezane stroške. V vsakem primeru mora trgovec te stroške določiti vnaprej.

Sprememba 142

Predlog direktive

Člen 22 b (novo)

Člen 22b

Način plačila

1.
     
  Trgovec in potrošnik se lahko dogovorita o predhodnem plačilu ali pologu ob dostavi.

2.
     
  V skladu s členom 52(3) Direktive 2007/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o plačilnih storitvah na notranjem trgu (8) lahko države članice ob upoštevanju potrebe po spodbujanju konkurenčnosti in uporabe učinkovitih plačilnih instrumentov trgovcem prepovedo ali omejijo pravico do zaračunavanja nadomestil potrošnikom.

3.
     
  Države članice trgovcem prepovedo, da bi potrošnikom v zvezi z uporabo nekega načina plačila zaračunavali nadomestila, ki presegajo stroške, ki jih trgovec nosi za uporabo takega načina.

Sprememba 143

Predlog direktive

Člen 23 – odstavek 1

1.   Tveganje izgube ali poškodovanja blaga se prenese na potrošnika, ko potrošnik ali tretja oseba, ki ni prevoznik
  in jo imenuje potrošnik
  , pridobi materialno posest blaga.

1.   Tveganje izgube ali poškodovanja blaga se prenese na potrošnika, ko potrošnik ali tretja oseba, ki
  jo imenuje potrošnik
  ni prevoznik, pridobi materialno posest blaga.
  Tveganje se ob predaji blaga prevozniku prenese na potrošnika, če je potrošnik prevoznika pooblastil za prevoz in te izbire ni ponudil trgovec, brez poseganja v pravico potrošnika v zvezi s prevoznikom.

Sprememba 144

Predlog direktive

Člen 23 – odstavek 2

2.   Tveganje iz odstavka 1 se prenese na potrošnika ob dobavi, kakor je dogovorjeno med pogodbenicama, če potrošnik ali tretja oseba, ki ni prevoznik in jo imenuje potrošnik, ni ustrezno ukrepala, da bi pridobila materialno posest blaga.

2.   Tveganje iz odstavka 1 se prenese na potrošnika ob dobavi, kakor je dogovorjeno med pogodbenicama, če potrošnik ali tretja oseba, ki ni prevoznik in jo imenuje potrošnik,
  očitno
  ni ustrezno ukrepala, da bi pridobila materialno posest blaga.

Sprememba 145

Predlog direktive

Člen 23 a (novo)

Člen 23a

Trajanje pogodb

1.
     
  Brez poseganja v določbe te direktive o nepoštenih pogodbenih pogojih, sklenjene med potrošniki in trgovci, ne določajo začetnega obdobja zavezanosti, ki bi bilo daljše od 12 mesecev.

2.
     
  Ob koncu začetnega 12-mesečnega obdobja zavezanosti imajo potrošniki pravico, da kadar koli prekinejo pogodbo. Prekinitev pogodbe je lahko pogojena s predhodnim obvestilom največ dva meseca vnaprej. Potrošniki imajo pravico, da to predhodno obvestilo dajo pred zaključkom začetnega 12-mesečnega obdobja zavezanosti, da bi iztek pogodbe začel veljati z zaključkom tega obdobja.

Sprememba 146

Predlog direktive

Člen 24 – odstavek 1

1.   Trgovec dobavi blago v skladu s
  prodajno
  pogodbo.

1.   Trgovec dobavi blago v skladu s pogodbo
  , zlasti kar zadeva kakovost in količino, o katerih sta se pogodbeni stranki dogovorili sporazumno
  .

Sprememba 147

Predlog direktive

Člen 24 – odstavek 2 – točka a

| (a) | je v skladu z opisom, ki ga je dal trgovec, in ima lastnosti blaga, ki ga je trgovec predstavil potrošniku kot vzorec ali model; |
| --- | --- |

(a)

je v skladu z opisom, ki ga je dal trgovec, in ima lastnosti blaga, ki ga je trgovec predstavil potrošniku kot vzorec ali model;

| (a) | je v skladu z opisom, ki ga je dal trgovec, in ima lastnosti blaga, ki ga je trgovec predstavil potrošniku kot vzorec ali model,
  in |
| --- | --- |

(a)

je v skladu z opisom, ki ga je dal trgovec, in ima lastnosti blaga, ki ga je trgovec predstavil potrošniku kot vzorec ali model,
  in

Sprememba 148

Predlog direktive

Člen 24 – odstavek 2 – točka b

| (b) | je primerno za
  poseben
  namen,
  za katerega ga potrošnik zahteva ter s katerim je seznanil trgovca
  ob sklenitvi pogodbe
  in je trgovec s tem soglašal
  ; |
| --- | --- |

(b)

je primerno za
  poseben
  namen,
  za katerega ga potrošnik zahteva ter s katerim je seznanil trgovca
  ob sklenitvi pogodbe
  in je trgovec s tem soglašal
  ;

| (b) | je
  v primeru, ko ni dogovora o njegovi naravi,
  primerno za namen,
  o katerem sta se pogodbeni stranki dogovorili
  ob sklenitvi pogodbe;
  in |
| --- | --- |

(b)

je
  v primeru, ko ni dogovora o njegovi naravi,
  primerno za namen,
  o katerem sta se pogodbeni stranki dogovorili
  ob sklenitvi pogodbe;
  in

Sprememba 149

Predlog direktive

Člen 24 – odstavek 2 – točki c in d

| (c) | je primerno za namene, za katere se blago iste vrste običajno uporablja,
  ali |
| --- | --- |

(c)

je primerno za namene, za katere se blago iste vrste običajno uporablja,
  ali

| (c) | je primerno za namene, za katere se blago iste vrste običajno uporablja,
  in ima kakovost in lastnosti, ki so običajne za blago iste vrste, pri čemer se med drugim upošteva namen, izgled, trajnost in dodelanost, in ki jih potrošnik lahko razumno pričakuje, glede na vrsto blaga ter ob upoštevanju vsake javne izjave trgovca, proizvajalca ali njegovega zastopnika glede posebnih lastnosti blaga, zlasti v oglasu ali pri etiketiranju blaga. |
| --- | --- |

(c)

je primerno za namene, za katere se blago iste vrste običajno uporablja,
  in ima kakovost in lastnosti, ki so običajne za blago iste vrste, pri čemer se med drugim upošteva namen, izgled, trajnost in dodelanost, in ki jih potrošnik lahko razumno pričakuje, glede na vrsto blaga ter ob upoštevanju vsake javne izjave trgovca, proizvajalca ali njegovega zastopnika glede posebnih lastnosti blaga, zlasti v oglasu ali pri etiketiranju blaga.

| (d) | ima kakovost in lastnosti, ki so običajne za blago iste vrste in jih potrošnik lahko razumno pričakuje, glede na vrsto blaga ter ob upoštevanju vsake javne izjave trgovca, proizvajalca ali njegovega zastopnika glede posebnih lastnosti blaga, zlasti v oglasu ali pri etiketiranju blaga. |
| --- | --- |

(d)

ima kakovost in lastnosti, ki so običajne za blago iste vrste in jih potrošnik lahko razumno pričakuje, glede na vrsto blaga ter ob upoštevanju vsake javne izjave trgovca, proizvajalca ali njegovega zastopnika glede posebnih lastnosti blaga, zlasti v oglasu ali pri etiketiranju blaga.

Sprememba 151

Predlog direktive

Člen 24 – odstavek 4 – točka b

| (b) | da je bila do sklenitve pogodbe izjava popravljena; |
| --- | --- |

(b)

da je bila do sklenitve pogodbe izjava popravljena;

| (b) | da je bila do sklenitve pogodbe izjava popravljena
  pravočasno in na enakovreden način ali vsaj dovolj vidno v pogodbenem dokumentu
  ; |
| --- | --- |

(b)

da je bila do sklenitve pogodbe izjava popravljena
  pravočasno in na enakovreden način ali vsaj dovolj vidno v pogodbenem dokumentu
  ;

Sprememba 152

Predlog direktive

Člen 24 – odstavek 5

5.   
  Kakršna koli
  neskladnost, ki je posledica nepravilne montaže blaga,
  se šteje kot neskladnost blaga
  , kadar je montaža del prodajne pogodbe in je blago montiral trgovec ali je trgovec bil odgovoren za montiranje blaga. Enako velja, če je potrošnik blago, ki ga mora montirati potrošnik, nepravilno montiral zaradi napak v navodilih za montažo.

5.   
  Trgovec je odgovoren za vsako
  neskladnost, ki je posledica
  pakiranja ali
  nepravilne montaže blaga, kadar je montaža del prodajne pogodbe in je blago montiral trgovec ali je trgovec bil odgovoren za montiranje blaga. Enako velja, če je potrošnik blago, ki ga mora montirati potrošnik, nepravilno montiral zaradi napak v navodilih za montažo.

Sprememba 153

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 1

1.   
  V skladu z odstavki od 2 do 5,
  kadar blago ni v skladu s pogodbo, ima potrošnik pravico:

1.   Kadar blago ni v skladu s pogodbo, ima potrošnik pravico:

| (a) | do odprave neskladnosti s popravilom ali zamenjavo, |
| --- | --- |

(a)

do odprave neskladnosti s popravilom ali zamenjavo,

| (a) | do odprave neskladnosti s popravilom ali zamenjavo
  v skladu z odstavki 2
  ,
  3 in 5; ali |
| --- | --- |

(a)

do odprave neskladnosti s popravilom ali zamenjavo
  v skladu z odstavki 2
  ,
  3 in 5; ali

| (b) | do znižane
  cene
  , |
| --- | --- |

(b)

do znižane
  cene
  ,

| (b) | do
  ustrezno
  znižane
  kupnine ali do preklica prodajne pogodbe v skladu z odstavki 4
  ,
  5 in 5a. |
| --- | --- |

(b)

do
  ustrezno
  znižane
  kupnine ali do preklica prodajne pogodbe v skladu z odstavki 4
  ,
  5 in 5a.

| (c) | do preklica pogodbe. |
| --- | --- |

(c)

do preklica pogodbe.

Sprememba 154

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 2

2.   
  Trgovec odpravi neskladnosti s popravilom
  ali zamenjavo
  po lastni izbiri
  .

2.   
  Najprej lahko potrošnik od trgovca zahteva popravilo blaga
  ali zamenjavo
  , razen če je to nemogoče ali nesorazmerno
  .

Sprememba 155

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 3

3.   Kadar
  trgovec dokaže
  ,
  da je odprava neskladnosti s popravilom ali zamenjavo nezakonita, nemogoča ali bi od trgovca zahtevala nesorazmeren trud, se lahko potrošnik odloči za znižanje cene ali preklic pogodbe. Trgovčev trud je nesorazmeren, če mu v primerjavi z znižanjem cene ali preklicem pogodbe povzroči pretirane stroške ob upoštevanju vrednosti blaga, če neskladnosti ne bi bilo, in pomembnosti neskladnosti.

3.   
  Katero koli pravno sredstvo iz odstavka 2 velja za nesorazmerno,
  kadar
  trgovcu povzroči stroške
  ,
  ki bi bili nerazumni v primerjavi z drugo obliko odprave neskladnosti (popravo ali zamenjavo):

Potrošnik lahko prekliče pogodbo samo
  ,
  kadar ne gre za manjšo neskladnost.

| (a) | zaradi vrednosti
  ,
  ki bi jo imelo blago brez neskladnosti, |
| --- | --- |

(a)

zaradi vrednosti
  ,
  ki bi jo imelo blago brez neskladnosti,

| (b) | ob upoštevanju resnosti neskladnosti; in |
| --- | --- |

(b)

ob upoštevanju resnosti neskladnosti; in

| (c) | ob upoštevanju vprašanja, ali bi lahko uporabili druga pravna sredstva (popravilo ali zamenjava) brez znatnih nevšečnosti za potrošnika, nerazumni v primerjavi z alternativnim pravnim sredstvom (popravilo ali zamenjava). |
| --- | --- |

(c)

ob upoštevanju vprašanja, ali bi lahko uporabili druga pravna sredstva (popravilo ali zamenjava) brez znatnih nevšečnosti za potrošnika, nerazumni v primerjavi z alternativnim pravnim sredstvom (popravilo ali zamenjava).

Popravilo ali zamenjava se mora zgoditi v razumnem času in brez znatnih nevšečnosti za potrošnika.

Sprememba 156

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 4

4.   Potrošnik
  se lahko zateče h kateremu koli pravnemu sredstvu iz odstavka 1
  , kadar:

4.   
  Brez poseganja v odstavek 5b lahko
  potrošnik
  zahteva primerno znižano kupnino ali odstop do prodajne pogodbe
  , kadar:

| (a) | trgovec implicitno ali izrecno noče odpraviti neskladnosti
  ; |
| --- | --- |

(a)

trgovec implicitno ali izrecno noče odpraviti neskladnosti
  ;

| (a) | potrošnik nima pravice niti do popravila niti do zamenjave
  ; |
| --- | --- |

(a)

potrošnik nima pravice niti do popravila niti do zamenjave
  ;

| (aa) | trgovec izrecno ali z odločnim vedenjem pokaže nepripravljenost za odpravo neskladnosti; |
| --- | --- |

(aa)

trgovec izrecno ali z odločnim vedenjem pokaže nepripravljenost za odpravo neskladnosti;

| (b) | trgovec ne odpravi neskladnosti v razumnem času; |
| --- | --- |

(b)

trgovec ne odpravi neskladnosti v razumnem času;

| (b) | trgovec ne odpravi neskladnosti v razumnem času; |
| --- | --- |

(b)

trgovec ne odpravi neskladnosti v razumnem času;

| (c) | trgovec
  poskuša odpraviti
  neskladnost, s čimer potrošniku povzroči znatne nevšečnosti; |
| --- | --- |

(c)

trgovec
  poskuša odpraviti
  neskladnost, s čimer potrošniku povzroči znatne nevšečnosti;

| (c) | je
  trgovec
  odpravil
  neskladnost, s čimer potrošniku povzroči znatne nevšečnosti. |
| --- | --- |

(c)

je
  trgovec
  odpravil
  neskladnost, s čimer potrošniku povzroči znatne nevšečnosti.

| (d) | se ista napaka v kratkem času ponovi več kot enkrat
  . |
| --- | --- |

(d)

se ista napaka v kratkem času ponovi več kot enkrat
  .

Sprememba 158

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 5 a (novo)

5a.
     
  Pri manjši neskladnosti potrošnik nima pravice, da odstopi od pogodbe.

Sprememba 159

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 5 b (novo)

5b.
     
  Da bi zagotovile višjo raven varstva potrošnikov, lahko države članice sprejmejo ali ohranijo nacionalne pravne predpise, ki potrošnikom v primeru neskladnosti omogočajo pravico do kratkega obdobja za prekinitev pogodbe in povračila zneske cene v celoti ali svobodno izbiro pravnih sredstev iz odstavka 1.

Sprememba 160

Predlog direktive

Člen 27 – odstavek 2

2.   Brez poseganja v določbe tega poglavja lahko potrošnik v skladu s členom 26 zahteva odškodnino za kakršno koli neporavnano izgubo.

2.   Brez poseganja v določbe tega poglavja
  in v skladu z veljavnim nacionalnim pravom
  lahko potrošnik v skladu s členom 26 zahteva odškodnino za kakršno koli neporavnano izgubo.

Sprememba 161

Predlog direktive

Člen 27 a (novo)

Člen 27a

Pravica do povrnitve stroškov

Če je trgovec kot končni prodajalec odgovoren potrošniku zaradi neskladnosti, ki jo je povzročilo ravnanje ali opustitev proizvajalca, prejšnjega prodajalca v isti pogodbeni verigi ali drugega posrednika, lahko trgovec kot končni prodajalec uveljavlja regresno pravico do odgovornega ali odgovornih v pogodbeni verigi. Nacionalni predpisi določajo odgovorne osebe, do katerih lahko trgovec kot končni prodajalec uveljavlja regresno pravico, ter ustrezne postopke in dejanja za njeno učinkovito uveljavljanje.

Oseba, ki je odgovorna v smislu prvega odstavka, mora dokazati, da za neskladnost ni odgovorna ali da končnemu prodajalcu dejansko ni bilo treba uveljavljati regresne pravice za potrošnika.

Sprememba 162

Predlog direktive

Člen 28 – odstavek 2

2.
     
  Kadar je trgovec odpravil neskladnost z zamenjavo, je odgovoren v skladu s členom 25, kadar neskladnost postane očitna v dveh letih od trenutka, ko potrošnik ali tretja oseba, ki jo potrošnik imenuje, pridobi materialno posest zamenjanega blaga.

črtano

Sprememba 163

Predlog direktive

Člen 28 – odstavek 4

4.
     
  Da bi potrošnik uveljavil svoje pravice v skladu s členom 25, obvesti trgovca o neskladnosti v dveh mesecih od datuma, na katerega je ugotovil neskladnost.

črtano

Sprememba 164

Predlog direktive

Člen 28 – odstavek 5 a (novo)

5a.
     
  Da bi zagotovile višjo raven varstva potrošnikov, lahko države članice sprejmejo ali ohranijo nacionalne pravne predpise, ki določajo daljše obdobje odgovornosti, daljše trajanje obrnitve dokaznega bremena v korist potrošnika ali posebna pravila za resnejše neskladnosti, ki se pojavijo po preteku obdobja odgovornosti.

Sprememba 165

Predlog direktive

Člen 28 a (novo)

Člen 28 a

Komuniciranje in dosegljivost

Trgovec mora biti med trajanjem storitvene pogodbe ali po zaključku prodajne pogodbe in dokler se ne izteče rok iz člena 28(1) po ustreznih pogojih na voljo za izjave, sporočila in vprašanja potrošnikov, povezana s pravicami in obveznostmi iz storitvene ali prodajne pogodbe. Predvsem mora poskrbeti, da so mu izjave potrošnikov, ki so pomembno povezane s pogodbami, posredovane brez zamud in da so potrošniki o tem nemudoma obveščeni. Če se izjave, sporočila in vprašanja v zvezi s storitvenimi in prodajnimi pogodbami sprejemajo telefonsko ter se nanje odgovarja po telefonu, se potrošniku ne sme nalagati stroškov za to; to ne posega v pravico ponudnika telefonskih storitev do plačila za omogočanje zveze.

Sprememba 166

Predlog direktive

Člen 29 – odstavek 2 – uvodni del

2.   Tržna izjava mora biti pripravljena v preprostem in razumljivem jeziku
  ter
  mora biti čitljiva. Vključuje:

2.   Tržna izjava mora biti pripravljena v preprostem in razumljivem jeziku
  ,
  mora biti čitljiva
  in v isti velikosti pisave
  .
  Napisana je v istem jeziku kot pogodba. Garancijska izjava
  vključuje:

Sprememba 167

Predlog direktive

Člen 29 – odstavek 2 – točke a, b in c

| (a) | zakonske pravice potrošnika
  iz člena 26
  in jasno izjavo, da tržna garancija ne vpliva na navedene pravice; |
| --- | --- |

(a)

zakonske pravice potrošnika
  iz člena 26
  in jasno izjavo, da tržna garancija ne vpliva na navedene pravice;

| (a) | zakonske pravice potrošnika
  v skladu s členoma 26 in 28 ter določbami veljavnega nacionalnega prava, pa tudi
  jasno izjavo, da tržna garancija ne vpliva na navedene pravice; |
| --- | --- |

(a)

zakonske pravice potrošnika
  v skladu s členoma 26 in 28 ter določbami veljavnega nacionalnega prava, pa tudi
  jasno izjavo, da tržna garancija ne vpliva na navedene pravice;

| (b) | vsebino tržne garancije in pogoje za uveljavljanje zahtevkov, in sicer trajanje, ozemeljski obseg ter ime in naslov garanta; |
| --- | --- |

(b)

vsebino tržne garancije in pogoje za uveljavljanje zahtevkov, in sicer trajanje, ozemeljski obseg ter ime in naslov garanta;

| (b) | vsebino tržne garancije in pogoje za uveljavljanje zahtevkov, in sicer trajanje, ozemeljski obseg ter ime in naslov garanta; |
| --- | --- |

(b)

vsebino tržne garancije in pogoje za uveljavljanje zahtevkov, in sicer trajanje, ozemeljski obseg ter ime in naslov garanta;

| (c) | brez poseganja v člena 32 in 35 ter Prilogo III(1)(j)
  ,
  navedbo, kadar je to primerno,
  da
  tržne garancije ni mogoče prenesti
  na poznejšega kupca. |
| --- | --- |

(c)

brez poseganja v člena 32 in 35 ter Prilogo III(1)(j)
  ,
  navedbo, kadar je to primerno,
  da
  tržne garancije ni mogoče prenesti
  na poznejšega kupca.

| (c) | informacijo
  , da
  se tržna garancija lahko prenese
  na poznejšega kupca. |
| --- | --- |

(c)

informacijo
  , da
  se tržna garancija lahko prenese
  na poznejšega kupca.

Sprememba 168

Predlog direktive

Člen 29 – odstavek 3

3.   Trgovec
  na zahtevo potrošnika
  predloži garancijsko izjavo na trajnem nosilcu podatkov.

3.   Trgovec predloži garancijsko izjavo na trajnem nosilcu podatkov
  , če potrošnik tako zahteva, pa tudi na papirju
  .

Sprememba 169

Predlog direktive

Člen 30 – odstavek 1

1.   To poglavje se uporablja za pogodbene pogoje, ki jih vnaprej pripravi trgovec ali tretja oseba in
  jih
  potrošnik
  sprejme
  ,
  ne da bi imel možnost vplivati na njihovo vsebino,
  zlasti kadar
  so taki pogodbeni pogoji
  del vnaprej oblikovane standardne pogodbe.

1.   To poglavje se uporablja za pogodbene pogoje, ki jih vnaprej pripravi trgovec ali tretja oseba in
  niso bili predmet individualnih dogovorov. Za pogodbeni pogoj vedno velja, da ni predmet individualnega dogovora, ko je bil oblikovan vnaprej in
  potrošnik
  zaradi tega
  , zlasti kadar
  je tak pogodbeni pogoj
  del vnaprej oblikovane standardne pogodbe
  , ni imel možnosti vplivati na njegovo vsebino
  .

Sprememba 170

Predlog direktive

Člen 30 – odstavek 2

2.   Dejstvo, da je
  imel potrošnik možnost vpliva na vsebino
  nekaterih vidikov pogodbenega pogoja ali
  enega
  posebnega pogoja, ne izključuje uporabe tega poglavja za druge pogodbene pogoje, ki so sestavni del pogodbe.

2.   Dejstvo, da je
  vsebina
  nekaterih vidikov pogodbenega pogoja ali
  kakega
  posebnega pogoja
  predmet individualnega dogovora
  , ne izključuje uporabe tega poglavja za druge pogodbene pogoje, ki so sestavni del pogodbe.

Sprememba 171

Predlog direktive

Člen 30 – odstavek 3

3.   To poglavje se ne uporablja za pogodbene pogoje, ki izražajo
  obvezne
  zakonske ali
  druge
  določbe, ki so v skladu z zakonodajo
  Skupnosti
  , in določbe ali načela mednarodnih konvencij, katerih podpisnice so
  Skupnost
  ali države članice.

3.   To poglavje se ne uporablja za pogodbene pogoje, ki izražajo zakonske ali
  regulativne
  določbe
  ali določbe o javnem miru
  , ki so v skladu z zakonodajo
  Unije
  , in določbe ali načela mednarodnih konvencij, katerih podpisnice so
  Unija
  ali države članice.

Sprememba 172

Predlog direktive

Člen 30 a (novo)

Člen 30a

Stopnja usklajevanja

Države članice v svoji nacionalni zakonodaji ne smejo ohraniti ali vanjo uvesti določb, ki se razlikujejo od določb iz tega poglavja, vključno z bolj ali manj strogimi določbami za zagotavljanje različne ravni varstva potrošnikov.

Sprememba 173

Predlog direktive

Člen 31 – odstavek 1

1.   Pogodbeni pogoji so izraženi v preprostem in razumljivem jeziku ter
  so čitljivi
  .

1.   
  Vsi
  pogodbeni pogoji so izraženi
  na jasen in razumljiv način. Če je pogodbeni pogoj zapisan, je napisan
  v preprostem in razumljivem jeziku ter
  čitljiv
  .

Sprememba 174

Predlog direktive

Člen 31 – odstavek 4

4.   Države članice se vzdržijo kakršnih koli
  predstavitvenih
  zahtev glede tega, kako so pogodbeni pogoji
  izraženi
  ali
  dani potrošniku na razpolago
  .

4.   Države članice se vzdržijo kakršnih koli zahtev glede tega, kako so pogodbeni pogoji
  predstavljeni, razen za predstavitvene zahteve v zvezi z invalidi
  ali
  če utegnejo blago ali storitve predstavljati posebno tveganje za zdravje in varnost potrošnika ali tretje osebe ali v zvezi z določenim blagom ali storitvami, kadar obstajajo dokazi, da predstavljajo škodo za potrošnika
  .

Sprememba 175

Predlog direktive

Člen 32 – odstavek 2

2.   Brez poseganja v člena 34 in 38 je treba nepoštenost pogodbenega pogoja oceniti ob upoštevanju narave izdelkov, za katere je bila sklenjena pogodba, in s sklicevanjem na vse okoliščine v času sklepanja pogodbe ter na vse druge pogoje pogodbe ali druge pogodbe, od katere so ti pogoji odvisni.
  Ob ocenjevanju poštenosti pogodbenega pogoja pristojni nacionalni organ upošteva tudi, kako je bila pogodba pripravljena in kako jo je trgovec sporočil potrošniku, v skladu s členom 31.

2.   Brez poseganja v člena 34 in 38 je treba nepoštenost pogodbenega pogoja oceniti ob upoštevanju narave izdelkov, za katere je bila sklenjena pogodba, in s sklicevanjem na vse okoliščine v času sklepanja pogodbe ter na vse druge pogoje pogodbe ali druge pogodbe, od katere so ti pogoji odvisni.

Sprememba 176

Predlog direktive

Člen 32 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Pri ocenjevanju poštenosti pogodbenega pogoja pristojni nacionalni organ upošteva tudi, kako je bila pogodba pripravljena in kako jo je trgovec sporočil potrošniku v skladu s členom 31(1) in (2). Pogodbeni pogoj, s katerim trgovec krši obveznost preglednosti iz členov 31(1) in 31(2), lahko že samo zaradi tega šteje za nepoštenega.

Sprememba 177

Predlog direktive

Člen 32 – odstavek 3

3.   
  Odstavka 1 in 2
  se ne
  uporabljata
  za ocenjevanje glavnega predmeta pogodbe ali primernosti predvidenega plačila za glavno pogodbeno obveznost trgovca, če trgovec v celoti izpolnjuje določbe
  člena 31
  .

3.   
  Odstavki 1, 2 in 2a tega člena
  se ne
  uporabljajo
  za ocenjevanje glavnega predmeta pogodbe ali primernosti predvidenega plačila za glavno pogodbeno obveznost trgovca, če trgovec v celoti izpolnjuje določbe
  člena 31(1), (2) in (3)
  .

Sprememba 178

Predlog direktive

Člen 33

Kadar trgovec trdi, da sta se
  pogodbenici
  o pogodbenem pogoju individualno dogovorili, nosi dokazno breme.

Kadar trgovec trdi, da sta se
  pogodbeni stranki
  o pogodbenem pogoju individualno dogovorili
  ali da je pogodbeni pogoj v skladu z zahtevami glede preglednosti iz členov 31(1) in 31(2)
  , nosi dokazno breme.

Sprememba 179

Predlog direktive

Člen 34

Države članice zagotovijo, da pogodbeni pogoji iz seznama v Prilogi II veljajo za nepoštene v vseh okoliščinah.
  Naveden seznam pogodbenih pogojev se uporablja v vseh državah članicah in se lahko spremeni samo v skladu s členom 39(2) in členom 40.

1
  .   Države članice zagotovijo, da pogodbeni pogoji iz seznama v Prilogi II veljajo za nepoštene v vseh okoliščinah.

2.
     
  Države članice lahko v nacionalni zakonodaji določijo dodatne pogodbene pogoje, ki v vseh okoliščinah veljajo za nepoštene. O pogodbenih pogojih, navedenih v odstavku 1, obvestijo Komisijo.

Komisija te informacije objavi na zlahka dostopnem mestu.

Sprememba 180

Predlog direktive

Člen 35

Države članice zagotovijo, da pogodbeni pogoji iz seznama v točki 1 Priloge III veljajo za nepoštene, razen če trgovec dokaže, da so
  pogoji
  pošteni, v skladu s členom 32.
  Naveden seznam pogodbenih pogojev se uporablja v vseh državah članicah in se lahko spremeni samo v skladu s členom 39(2) in členom 40.

1.
     Države članice zagotovijo, da pogodbeni pogoji iz seznama v točki 1 Priloge III veljajo za nepoštene, razen če trgovec dokaže, da so pošteni, v skladu s členom 32.

2.
     
  Države članice lahko v nacionalni zakonodaji določijo dodatne pogodbene pogoje, ki štejejo za nepoštene. O pogodbenih pogojih, navedenih v odstavku 1, obvestijo Komisijo.

Komisija te informacije objavi na zlahka dostopnem mestu.

Sprememba 181

Predlog direktive

Člen 37

Pogodbeni pogoji, ki so nepošteni, za potrošnika niso zavezujoči. Pogodba ostane zavezujoča za pogodbenici, če lahko ostane v veljavi brez nepoštenih pogojev.

Pogodbeni pogoji, ki so
  po tej direktivi
  nepošteni, za potrošnika niso zavezujoči
  v skladu z nacionalno zakonodajo
  . Pogodba ostane zavezujoča za pogodbenici, če lahko ostane v veljavi brez nepoštenih pogojev.

Sprememba 182

Predlog direktive

Člen 38 – odstavek 1

1.   Države članice zagotovijo, da v interesu potrošnikov in konkurentov obstajajo ustrezna in učinkovita sredstva za preprečevanje
  nadaljnje
  uporabe nepoštenih pogojev v pogodbah, ki jih trgovci sklepajo s potrošniki.

1.   Države članice zagotovijo, da v interesu potrošnikov in konkurentov obstajajo ustrezna in učinkovita sredstva za preprečevanje uporabe nepoštenih pogojev v pogodbah, ki jih trgovci sklepajo s potrošniki.

Sprememba 184

Predlog direktive

Člen 39

Člen 39

Pregled pogojev iz prilog 2 in 3

1.
     
  Države članice Komisijo uradno obvestijo o pogojih, za katere so pristojni nacionalni organi ugotovili, da so nepošteni, in za katere menijo, da so pomembni za spremembo te direktive, skladno z odstavkom 2.

2.
     
  Ob upoštevanju obvestil, prejetih na podlagi odstavka 1, Komisija spremeni prilogi II in III. Navedeni ukrepi, oblikovani za spreminjanje nebistvenih elementov te direktive, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 40(2).

črtano

Sprememba 185

Predlog direktive

Člen 40

Člen 40

Odbor

1.
     
  Komisiji pomaga Odbor za nepoštene pogoje v potrošniških pogodbah (v nadaljnjem besedilu „Odbor“).

2.   
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa
  .

črtano

Sprememba 186

Predlog direktive

Člen 41 – odstavek 1

1.   Države članice zagotovijo, da obstajajo ustrezna in učinkovita sredstva za zagotavljanje skladnosti s
  to direktivo
  .

1.   Države članice
  in Komisija
  zagotovijo, da obstajajo ustrezna in učinkovita sredstva za zagotavljanje skladnosti s
  pravicami potrošnikov iz te direktive
  .

Sprememba 187

Predlog direktive

Člen 44

Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za obveščanje potrošnikov o nacionalnih določbah, ki prenašajo to direktivo, in, kadar je to primerno, spodbujajo trgovce in imetnike kodeksov, da potrošnike obveščajo o svojih kodeksih ravnanja.

Države članice
  in Komisija
  sprejmejo ustrezne ukrepe za obveščanje potrošnikov
  in trgovcev, zlasti prek orodij informacijske in komunikacijske tehnologije ter javnih medijev,
  o nacionalnih določbah, ki prenašajo to direktivo, in, kadar je to primerno, spodbujajo trgovce in imetnike kodeksov, da potrošnike obveščajo o svojih kodeksih ravnanja.

Sprememba 188

Predlog direktive

Člen 45

Potrošnik je oproščen kakršnega koli plačila
  za
  nenaročene dobave blaga v skladu s
  prepovedjo iz člena
  5(5) in
  točke
  29 Priloge I k Direktivi 2005/29/ES. Če se potrošnik ne odzove
  na nenaročeno dobavo
  , to ne pomeni, da je vanjo privolil.

Potrošnik je oproščen kakršnega koli plačila
  v primeru
  nenaročene dobave blaga
  ali izvedbe storitve, prepovedane
  v skladu s
  členom
  5(5) in
  točko
  29 Priloge I k Direktivi 2005/29/ES. Če se
  v teh primerih
  potrošnik
  na takšno nenaročeno dobavo
  ne odzove, to ne pomeni, da je vanjo privolil.

Sprememba 189

Predlog direktive

Člen 46 – odstavek 2

2.
     
  Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

črtano

Sprememba 190

Predlog direktive

Člen 46 a (novo)

Člen 46a

Obveščanje in vzajemno ocenjevanje s strani držav članic

1.
     
  Države članice Komisiji [najpozneje do konca obdobja prenosa] in potem vsaka tri leta predložijo poročilo, ki vsebuje:

| (a) | besedilo dodatnih predpogodbenih zahtev po informacijah, ki jih države članice uvedejo ali ohranijo v skladu s členom 9(5) in (6); |
| --- | --- |

(a)

besedilo dodatnih predpogodbenih zahtev po informacijah, ki jih države članice uvedejo ali ohranijo v skladu s členom 9(5) in (6);

| (b) | besedilo odstopajočih nacionalnih pravnih predpisov, ki jih države članice uvedejo ali ohranijo v skladu s členom 12(4) in členom 13(2); |
| --- | --- |

(b)

besedilo odstopajočih nacionalnih pravnih predpisov, ki jih države članice uvedejo ali ohranijo v skladu s členom 12(4) in členom 13(2);

| (c) | besedilo odstopajočih nacionalnih pravnih predpisov, ki jih države članice uvedejo ali ohranijo v skladu s členom 22(2a); |
| --- | --- |

(c)

besedilo odstopajočih nacionalnih pravnih predpisov, ki jih države članice uvedejo ali ohranijo v skladu s členom 22(2a);

| (d) | besedilo odstopajočih nacionalnih pravnih predpisov, ki jih države članice uvedejo ali ohranijo v skladu s členom 26(5b) in členom 28(5a); |
| --- | --- |

(d)

besedilo odstopajočih nacionalnih pravnih predpisov, ki jih države članice uvedejo ali ohranijo v skladu s členom 26(5b) in členom 28(5a);

| (e) | besedilo dodatnih pogodbenih pogojev, ki jih države članice v skladu s členom 34(1a) razglasijo za nepoštene v vseh okoliščinah; |
| --- | --- |

(e)

besedilo dodatnih pogodbenih pogojev, ki jih države članice v skladu s členom 34(1a) razglasijo za nepoštene v vseh okoliščinah;

| (f) | besedilo dodatnih pogodbenih pogojev, ki jih države članice v skladu s členom 35(1a) razglasijo za domnevno nepoštene; |
| --- | --- |

(f)

besedilo dodatnih pogodbenih pogojev, ki jih države članice v skladu s členom 35(1a) razglasijo za domnevno nepoštene;

| (g) | besedilo odločb temeljnega pomena – skupaj z ustreznimi utemeljitvami – ki so bile sprejete na njihovih sodiščih, pri izvensodnem reševanju sporov ali v pristojnih upravnih organih na področju uporabe te direktive. |
| --- | --- |

(g)

besedilo odločb temeljnega pomena – skupaj z ustreznimi utemeljitvami – ki so bile sprejete na njihovih sodiščih, pri izvensodnem reševanju sporov ali v pristojnih upravnih organih na področju uporabe te direktive.

2.
     
  Poročilo iz odstavka 1 se predloži Komisiji. Pri navedbah iz točk od (a) do (e) odstavka 1 države članice pojasnijo, zakaj so odstopajoči nacionalni pravni predpisi primerni in sorazmerni za doseganje ciljev te direktive.

3.
     
  Komisija zagotovi, da so informacije iz točk (d) in (e) odstavka potrošnikom in trgovcem lahko dostopne, med drugim na posebnem spletnem mestu, ki ga vzpostavi in vzdržuje Komisija.

4.
     
  Komisija posreduje poročila iz odstavka 1 državam članicam in Evropskemu parlamentu, ki v šestih mesecih od prejema podajo pripombe za vsako poročilo. V tem času se Komisija o teh poročilih posvetuje z zainteresiranimi stranmi.

Sprememba 191

Predlog direktive

Člen 46 b (novo)

Člen 46b

Poročanje varuhov potrošnikov

Osebe ali organizacije, ki imajo v skladu z nacionalno zakonodajo v smislu člena 38(2) upravičen interes za varstvo potrošnikov, Komisijo obveščajo o rezultatih, do katerih so prišle pri ocenjevanju izvajanja in učinkov te direktive na pravice potrošnikov in delovanje notranjega trga.

Sprememba 192

Predlog direktive

Člen 46 c (novo)

Člen 46c

Poročanje Komisiji in pregled

Ob upoštevanju informacij, zbranih v skladu s členom 46a(4) in členom 46b, Komisija najpozneje [eno leto po preteku roka za prenos] in potem vsaka tri leta Evropskemu parlamentu in Svetu predloži celovito poročilo o izvajanju te direktive. Poročilo po potrebi vsebuje zakonodajne predloge za prilagoditev te direktive razvoju na področju pravic potrošnikov.

Sprememba 193

Predlog direktive

Člen -47 (novo)

Direktiva 2002/65/ES

Člen -47

Sprememba Direktive 2002/65/ES

Točka (a) člena 2 Direktive 2002/65/ES se nadomesti z naslednjim:

| „(a) | ‚pogodba na daljavo‘ je katera koli pogodba med trgovcem in potrošnikom o dobavi blaga ali izvajanju storitev, ki je sklenjena v okviru organizirane prodaje na daljavo ali sistema izvajanja storitev, pri čemer trgovec in potrošnik pri sklenitvi pogodbe nista sočasno fizično prisotna, temveč izključno uporabita eno ali več sredstev za komuniciranje na daljavo;“. |
| --- | --- |

„(a)

‚pogodba na daljavo‘ je katera koli pogodba med trgovcem in potrošnikom o dobavi blaga ali izvajanju storitev, ki je sklenjena v okviru organizirane prodaje na daljavo ali sistema izvajanja storitev, pri čemer trgovec in potrošnik pri sklenitvi pogodbe nista sočasno fizično prisotna, temveč izključno uporabita eno ali več sredstev za komuniciranje na daljavo;“.

Sprememba 194

Predlog direktive

Člen 47 – odstavek 1

Direktive 85/577/EGS, 93/13/EGS in 97/7/ES ter Direktiva 1999/44/ES, kakor je bila spremenjena z direktivami iz Priloge IV, se razveljavijo.

Direktive 85/577/EGS, 93/13/EGS in 97/7/ES ter Direktiva 1999/44/ES, kakor je bila spremenjena z direktivami iz Priloge IV, se razveljavijo
  z [datum prenosa]
  .

Sprememba 195

Predlog direktive

Člen 48

Člen 48

Pregled

Komisija pregleda to direktivo ter poroča Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje do [vstaviti datum iz drugega pododstavka člena 46(1) + pet let].

Po potrebi predloži nadaljnje predloge za njeno prilagoditev razvoju na področju. Komisija od držav članic lahko zahteva informacije.

črtano

Sprememba 196

Predlog direktive

Člen 48 a (novo)

Člen 48a

Komisija preuči sprejetje predloga uredbe o pogodbah na daljavo in pogodbah, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov, iz katerih bodo izvzete prevozne in zdravstvene storitve.

Sprememba 197

Predlog direktive

Priloga I – del A

1.

| 1. | Ime, fizični naslov in e-naslov trgovca, ki mu je treba poslati odstopni obrazec. |
| --- | --- |

Pravica do odstopa

| 2. | Izjava, da ima potrošnik pravico do odstopa od pogodbe in da lahko uveljavlja to pravico tako, da pošlje spodnji odstopni obrazec na trajnem nosilcu podatkov trgovcu iz odstavka 1: |
| --- | --- |

2.

Od te pogodbe lahko na podlagi trajnega nosilca podatkov odstopite v štirinajstih koledarskih dneh brez navedbe razloga [ali – če vam je blago dostavljeno pred iztekom tega roka – z vračilom blaga].

| (a) | za pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, v štirinajstih dneh od podpisa naročilnice; |
| --- | --- |

(a)

za pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, v štirinajstih dneh od podpisa naročilnice;

Obdobje se začne [s prejemom naročenega blaga] (1). Pri izračunu obdobja ni vštet dan [prejema blaga] (2). Če je zadnji dan obdobja za odstop praznik, sobota ali nedelja, se obdobje končna naslednji delovni dan.

Za spoštovanje roka za odstop zadošča, če se pravočasno pošlje odstopna izjava ali blago, preden mu poteče rok. Da je bila odstopna izjava poslana ali da je bilo poslano blago pred iztekom roka, mora biti dokazljivo (npr. v obliki poštnega potrdila).

| (b) | za prodajne pogodbe na daljavo v štirinajstih dneh od trenutka, ko potrošnik ali tretja oseba, ki ni prevoznik in jo imenuje potrošnik, pridobi materialno posest blaga; |
| --- | --- |

(b)

za prodajne pogodbe na daljavo v štirinajstih dneh od trenutka, ko potrošnik ali tretja oseba, ki ni prevoznik in jo imenuje potrošnik, pridobi materialno posest blaga;

Odstopna izjava se pošlje prek trajnega nosilca podatkov (3) (npr. pisma po pošti) za: (4). V ta namen lahko potrošnik uporabi naslednji vzorec, ni pa obvezno.

| (c) | za storitvene pogodbe na daljavo: |
| --- | --- |

(c)

za storitvene pogodbe na daljavo:

Učinki odstopa od pogodbe

| — | v štirinajstih dneh po sklenitvi pogodbe, kadar potrošnik predhodno izrecno ne privoli, da se izvajanje pogodbe začne pred iztekom tega štirinajstdnevnega obdobja; |
| --- | --- |

—

v štirinajstih dneh po sklenitvi pogodbe, kadar potrošnik predhodno izrecno ne privoli, da se izvajanje pogodbe začne pred iztekom tega štirinajstdnevnega obdobja;

Za veljaven odstop je treba prejeto blago vrniti v štirinajstih koledarskih dneh [na naše stroške] (5). Za vas rok začne teči z oddajo odstopne izjave ali vračilom blaga. Pri izračunu tega obdobja ni vštet dan prejema odstopne izjave. Če je zadnji dan roka za odstop praznik, sobota ali nedelja, se ta rok izteče naslednji delovni dan.

| — | v obdobju, ki se konča z začetkom izpolnjevanja pogodbe, kadar potrošnik predhodno izrecno privoli, da se izvajanje pogodbe začne pred iztekom tega štirinajstdnevnega obdobja; |
| --- | --- |

—

v obdobju, ki se konča z začetkom izpolnjevanja pogodbe, kadar potrošnik predhodno izrecno privoli, da se izvajanje pogodbe začne pred iztekom tega štirinajstdnevnega obdobja;

Če nam prejeto blago vrnete poškodovano, ste odgovorni za zmanjšano vrednost blaga. Ta določba velja le, ko je zmanjšana vrednost blaga nastala zaradi ravnanja z blagom, ki ni nujno potrebno za določanje narave, kakovosti in delovanja blaga. Poslabšanje lahko preprečite tako, da blaga ne uporabljate, kot bi bilo v vaši lasti, in se izogibate vsemu, kar bi zmanjšalo njegovo vrednost.

| 3. | Za vse prodajne pogodbe, izjava za potrošnika o rokih in načinih za vračilo blaga trgovcu in pogoji povračila plačila v skladu s členom 16 in členom 17(2). |
| --- | --- |

3.

Za veljaven odstop vam moramo v štirinajstih koledarskih dneh vrniti vsako plačilo, ki smo ga prejeli od vas. Obdobje se za nas začne s prejemom vaše odstopne izjave. Pri izračunu tega obdobja ni vštet dan prejema odstopne izjave. Če je zadnji dan obdobja za odstop praznik, sobota ali nedelja, se obdobje končna naslednji delovni dan.

| 4. | Za pogodbe na daljavo, sklenjene prek interneta, izjava, da lahko potrošnik elektronsko izpolni in predloži standardni odstopni obrazec na spletni strani trgovca in da bo od trgovca po e-pošti nemudoma prejel potrdilo o prejemu odstopnega obrazca. |
| --- | --- |

4.

Kot pogoj za vračilo plačila lahko postavimo prejetje blaga.

| 5. | Izjava, da lahko potrošnik uporabi odstopni obrazec iz dela B. |
| --- | --- |

5.

Nasveti za nadomestno besedilo:

| (1) | V naslednjih posebnih primerih se besedilo med oklepaji glasi: |
| --- | --- |

(1)

V naslednjih posebnih primerih se besedilo med oklepaji glasi:

pri pogodbah o izvajanju storitev, sklenjenih na daljavo in zunaj poslovnih prostorov: „z dnem sklenitve pogodbe ali ko potrošnik prejme izvod podpisanega pogodbenega dokumenta na trajnem nosilcu podatkov, če to ni dan sklenitve pogodbe“.

| (2) | V naslednjih posebnih primerih se besedilo med oklepaji glasi: |
| --- | --- |

(2)

V naslednjih posebnih primerih se besedilo med oklepaji glasi:

pri pogodbah o izvajanju storitev, sklenjenih na daljavo in zunaj poslovnih prostorov: „z dnem sklenitve pogodbe ali ko potrošnik prejme izvod podpisanega pogodbenega dokumenta na trajnem nosilcu podatkov, če to ni dan sklenitve pogodbe“.

| (3) | V pogodbah na daljavo se doda naslednje besedilo: |
| --- | --- |

(3)

V pogodbah na daljavo se doda naslednje besedilo:

| (a) | če trgovec omogoči potrošniku odstop od pogodbe prek elektronske pošte: „ali prek elektronske pošte“; |
| --- | --- |

(a)

če trgovec omogoči potrošniku odstop od pogodbe prek elektronske pošte: „ali prek elektronske pošte“;

| (b) | če trgovec omogoči, da lahko potrošnik elektronsko izpolni vzorec odstopnega obrazca na spletni strani: „ali na naši spletni strani“. |
| --- | --- |

(b)

če trgovec omogoči, da lahko potrošnik elektronsko izpolni vzorec odstopnega obrazca na spletni strani: „ali na naši spletni strani“.

| (4) | Vstavi se: Identiteta in naslov podjetja trgovca. Pri pogodbah na daljavo je nadalje treba dodati: elektronski naslov in/ali spletni naslov trgovca, ki ga lahko potrošnik uporabi za odstop od pogodbe. |
| --- | --- |

(4)

Vstavi se: Identiteta in naslov podjetja trgovca. Pri pogodbah na daljavo je nadalje treba dodati: elektronski naslov in/ali spletni naslov trgovca, ki ga lahko potrošnik uporabi za odstop od pogodbe.

| (5) | Če cena blaga, ki ga je treba vrniti, ni višja od 40 EUR, se besedilo med oklepaji glasi: „na vaše stroške“. |
| --- | --- |

(5)

Če cena blaga, ki ga je treba vrniti, ni višja od 40 EUR, se besedilo med oklepaji glasi: „na vaše stroške“.

Sprememba 198

Predlog direktive

Priloga I – del B

(ta obrazec izpolnite in pošljite samo, če želite odstopiti od pogodbe)

Za:

Za:
  (Ime, fizični naslov sedeža podjetja in po potrebi elektronski naslov trgovca)(*)

Obveščam/Obveščamo* vas, da odstopam/odstopamo* od pogodbe za prodajo naslednjega blaga*/zagotovitev naslednje storitve*

Obveščam/Obveščamo** vas, da odstopam/odstopamo** od pogodbe za prodajo naslednjega blaga**/izvedbo naslednje storitve**

Naročeno dne*
  /prejeto dne*

Naročeno dne
  (***):

Ime potrošnika(-ov)

Ime(-na) potrošnika/potrošnikov(***):

Naslov potrošnika(-ov)

Naslov(-i) potrošnika/potrošnikov(***):

Podpis potrošnika(-ov) (samo če se obrazec pošlje v pisni obliki)

Podpis(-i) potrošnika/potrošnikov (samo če se ta obrazec posreduje na papirju)(***):

Datum

Datum
  (***):

| * | Po potrebi črtajte. |
| --- | --- |

*

| (*) | Izpolni trgovec, preden obrazec predloži potrošniku. |
| --- | --- |

(*)

| (**) | Po potrebi črtajte. |
| --- | --- |

(**)

| (***) | Izpolni potrošnik. |
| --- | --- |

(***)

Sprememba 199

Predlog direktive

Priloga II – odstavek 1 – točka a a (novo)

| (aa) | izključevanje ali omejevanje odgovornosti trgovca za povzročeno škodo na potrošnikovi lastnini zaradi namernega ali malomarnega ravnanja trgovca; |
| --- | --- |

(aa)

izključevanje ali omejevanje odgovornosti trgovca za povzročeno škodo na potrošnikovi lastnini zaradi namernega ali malomarnega ravnanja trgovca;

Sprememba 201

Predlog direktive

Priloga II – odstavek 1 – točka c a (novo)

| (ca) | podelitev izključne pristojnosti za vse spore, ki izhajajo iz pogodbe, za kraj, kjer ima trgovec sedež, razen če je izbrano sodišče pristojno tudi za kraj potrošnikovega bivališča; |
| --- | --- |

(ca)

podelitev izključne pristojnosti za vse spore, ki izhajajo iz pogodbe, za kraj, kjer ima trgovec sedež, razen če je izbrano sodišče pristojno tudi za kraj potrošnikovega bivališča;

Sprememba 202

Predlog direktive

Priloga II – odstavek 1 – točka a a (novo)

| (aa) | določitev za potrošnika zavezujoče obveznosti, za katero velja pogoj, katerega izpolnitev je odvisna zgolj od namere trgovca; |
| --- | --- |

(aa)

določitev za potrošnika zavezujoče obveznosti, za katero velja pogoj, katerega izpolnitev je odvisna zgolj od namere trgovca;

Sprememba 203

Predlog direktive

Priloga III – odstavek 1 – točka c a (novo)

| (ca) | zahteva, da potrošnik kupi pomožno blago ali storitve, ki niso navedeni v ceni glavne pogodbe; |
| --- | --- |

(ca)

zahteva, da potrošnik kupi pomožno blago ali storitve, ki niso navedeni v ceni glavne pogodbe;

Sprememba 204

Predlog direktive

Priloga III – odstavek 1 – točka c b (novo)

| (cb) | uporaba naključnih stroškov, kot so kazni za kršitve pogodbenih pogojev, ki so očitno nesorazmerni glede na stroške, ki jih utrpi trgovec zaradi kršitve pogojev; |
| --- | --- |

(cb)

uporaba naključnih stroškov, kot so kazni za kršitve pogodbenih pogojev, ki so očitno nesorazmerni glede na stroške, ki jih utrpi trgovec zaradi kršitve pogojev;

Sprememba 205

Predlog direktive

Priloga III – odstavek 1 – točka d a (novo)

| (da) | izključevanje ali oviranje pravice potrošnika dati navodila tretji osebi in jo pooblastiti za sklenitev pogodbe med potrošnikom in trgovcem in/ali za sprejetje ukrepov, katerih namen je sklenitev pogodbe med potrošnikom in trgovcem ali olajšanje postopka za sklenitev take pogodbe. |
| --- | --- |

(da)

izključevanje ali oviranje pravice potrošnika dati navodila tretji osebi in jo pooblastiti za sklenitev pogodbe med potrošnikom in trgovcem in/ali za sprejetje ukrepov, katerih namen je sklenitev pogodbe med potrošnikom in trgovcem ali olajšanje postopka za sklenitev take pogodbe.

Sprememba 206

Predlog direktive

Priloga III – odstavek 1 – točka e

| (e) | pogoji, ki trgovcu omogočajo odpoved
  pogodbe
  za nedoločen čas brez razumnega odpovednega roka, razen
  kadar potrošnik resno krši pogodbo
  ; |
| --- | --- |

(e)

pogoji, ki trgovcu omogočajo odpoved
  pogodbe
  za nedoločen čas brez razumnega odpovednega roka, razen
  kadar potrošnik resno krši pogodbo
  ;

| (e) | pogoji, ki trgovcu omogočajo odpoved
  pogodbe
  za nedoločen čas brez razumnega odpovednega roka, razen
  v primeru tehtnih razlogov
  ;
  to ne vpliva na pogoje v pogodbah o finančnih storitvah, če obstaja tehten razlog, vendar pod pogojem, da je dobavitelj dolžan drugo pogodbeno stranko o tem nemudoma obvestiti; |
| --- | --- |

(e)

pogoji, ki trgovcu omogočajo odpoved
  pogodbe
  za nedoločen čas brez razumnega odpovednega roka, razen
  v primeru tehtnih razlogov
  ;
  to ne vpliva na pogoje v pogodbah o finančnih storitvah, če obstaja tehten razlog, vendar pod pogojem, da je dobavitelj dolžan drugo pogodbeno stranko o tem nemudoma obvestiti;

Sprememba 207

Predlog direktive

Priloga III – odstavek 1 – točka g

| (g) | pogoji, ki
  trgovcu
  omogočajo, da dvigne ceno, o kateri se je ob sklenitvi pogodbe dogovoril s potrošnikom, ne da bi potrošniku dal možnost, da prekliče pogodbo; |
| --- | --- |

(g)

pogoji, ki
  trgovcu
  omogočajo, da dvigne ceno, o kateri se je ob sklenitvi pogodbe dogovoril s potrošnikom, ne da bi potrošniku dal možnost, da prekliče pogodbo;

| (g) | pogoji, ki omogočajo, da
  se cena blaga ali drugih sredstev določi ob času dostave ali dobave, ali da trgovec
  dvigne ceno, o kateri se je ob sklenitvi pogodbe dogovoril s potrošnikom, ne da bi potrošniku dal možnost, da prekliče pogodbo
  , kadar je povišana cena previsoka glede na ceno, ki je bila dogovorjena ob sklenitvi pogodbe
  ;
  to ne vpliva na klavzulo o indeksiranju cen, kadar so zakonite, če je metoda, po kateri se cene spreminjajo, natančno opisana; |
| --- | --- |

(g)

pogoji, ki omogočajo, da
  se cena blaga ali drugih sredstev določi ob času dostave ali dobave, ali da trgovec
  dvigne ceno, o kateri se je ob sklenitvi pogodbe dogovoril s potrošnikom, ne da bi potrošniku dal možnost, da prekliče pogodbo
  , kadar je povišana cena previsoka glede na ceno, ki je bila dogovorjena ob sklenitvi pogodbe
  ;
  to ne vpliva na klavzulo o indeksiranju cen, kadar so zakonite, če je metoda, po kateri se cene spreminjajo, natančno opisana;

Sprememba 208

Predlog direktive

Priloga III – odstavek 1 – točka k

| (k) | pogoji, ki trgovcu omogočajo enostransko spreminjanje pogodbenih pogojev, vključno z lastnostmi izdelka ali storitve; |
| --- | --- |

(k)

pogoji, ki trgovcu omogočajo enostransko spreminjanje pogodbenih pogojev, vključno z lastnostmi izdelka ali storitve;

| (k) | pogoji, ki trgovcu omogočajo enostransko spreminjanje pogodbenih pogojev, vključno z lastnostmi izdelka ali storitve,
  brez tehtnega razloga, ki je določen v pogodbi
  ;
  to ne vpliva na pogoje, pod katerimi si ponudnik finančnih storitev pridržuje pravico do spremembe obrestne mere, ki jo plača potrošnik ali ki se izplača potrošniku, ali znesek drugih zaračunanih stroškov za finančne storitve brez predhodnega obvestila, kadar za to obstaja tehten razlog, če mora ponudnik o tem potrošnika čim prej obvestiti in če ima slednji pravico do takojšnje odpovedi pogodbenega razmerja; to prav tako ne vpliva na pogoje, pod katerimi si trgovec pridržuje pravico do enostranske spremembe pogojev pogodbe za nedoločen čas, če mora o tem v razumnem roku obvestiti potrošnika in ima ta pravico do odpovedi pogodbenega razmerja; |
| --- | --- |

(k)

pogoji, ki trgovcu omogočajo enostransko spreminjanje pogodbenih pogojev, vključno z lastnostmi izdelka ali storitve,
  brez tehtnega razloga, ki je določen v pogodbi
  ;
  to ne vpliva na pogoje, pod katerimi si ponudnik finančnih storitev pridržuje pravico do spremembe obrestne mere, ki jo plača potrošnik ali ki se izplača potrošniku, ali znesek drugih zaračunanih stroškov za finančne storitve brez predhodnega obvestila, kadar za to obstaja tehten razlog, če mora ponudnik o tem potrošnika čim prej obvestiti in če ima slednji pravico do takojšnje odpovedi pogodbenega razmerja; to prav tako ne vpliva na pogoje, pod katerimi si trgovec pridržuje pravico do enostranske spremembe pogojev pogodbe za nedoločen čas, če mora o tem v razumnem roku obvestiti potrošnika in ima ta pravico do odpovedi pogodbenega razmerja;

Sprememba 209

Predlog direktive

Priloga III – odstavek 1 – točka l a (novo)

| (la) | pogoji, ki trgovcu v primerih, ko naročeno ni na voljo, omogočajo, da priskrbi enakovreden nadomestek, pri čemer potrošnika ni izrecno obvestil o tej možnosti in o dejstvu, da mora trgovec kriti stroške vrnitve tega, kar je potrošnik prejel po pogodbi, če potrošnik uveljavi pravico od odstopa. |
| --- | --- |

(la)

pogoji, ki trgovcu v primerih, ko naročeno ni na voljo, omogočajo, da priskrbi enakovreden nadomestek, pri čemer potrošnika ni izrecno obvestil o tej možnosti in o dejstvu, da mora trgovec kriti stroške vrnitve tega, kar je potrošnik prejel po pogodbi, če potrošnik uveljavi pravico od odstopa.

Sprememba 210

Predlog direktive

Priloga III – odstavek 2

| 2. | Točka 1(e) se ne uporablja za pogoje, v skladu s katerimi si ponudnik finančnih storitev pridrži pravico, da enostransko in brez odpovednega roka odpove pogodbo za nedoločen čas, pod pogojem, da se od ponudnika zahteva, da o tem takoj obvesti drugo pogodbenico ali pogodbenice. |
| --- | --- |

2.

črtano

Sprememba 211

Predlog direktive

Priloga III – odstavek 3 – točka c a (novo)

| (ca) | pogodbe o paketnem potovanju, ki jih ureja Direktiva 90/314/EGS. |
| --- | --- |

(ca)

pogodbe o paketnem potovanju, ki jih ureja Direktiva 90/314/EGS.

Sprememba 212

Predlog direktive

Priloga III – odstavek 4 – uvodni del

| 4. | Točka 1(k)
  se ne
  uporablja
  za: |
| --- | --- |

4.

Točka 1(k)
  se ne
  uporablja
  za:

| 4. | Točke 1(e), 1(g) in 1(k)
  se ne
  uporabljajo
  za: |
| --- | --- |

4.

Točke 1(e), 1(g) in 1(k)
  se ne
  uporabljajo
  za:

Sprememba 213

Predlog direktive

Priloga III – odstavek 4 – točka a

| (a) | pogoje, pod katerimi si ponudnik finančnih storitev pridrži pravico spremeniti obrestno mero, ki jo plača potrošnik ali ki se izplača potrošniku, ali vsoto drugih zaračunanih stroškov za finančne storitve brez predhodnega obvestila, kadar za to obstaja tehten razlog, če mora ponudnik o tem čim prej obvestiti drugo pogodbenico ali pogodbenice in da imajo slednje pravico do takojšnje odpovedi pogodbe; |
| --- | --- |

(a)

pogoje, pod katerimi si ponudnik finančnih storitev pridrži pravico spremeniti obrestno mero, ki jo plača potrošnik ali ki se izplača potrošniku, ali vsoto drugih zaračunanih stroškov za finančne storitve brez predhodnega obvestila, kadar za to obstaja tehten razlog, če mora ponudnik o tem čim prej obvestiti drugo pogodbenico ali pogodbenice in da imajo slednje pravico do takojšnje odpovedi pogodbe;

črtano

Sprememba 214

Predlog direktive

Priloga III – odstavek 4 – točka b

| (b) | transakcije s prenosljivimi vrednostnimi papirji, finančnimi instrumenti in drugimi izdelki ali storitvami, če je cena vezana na nihanja v borznih tečajih ali indeksih ali v cenah na finančnem trgu, nad katerimi trgovec nima nadzora; |
| --- | --- |

(b)

transakcije s prenosljivimi vrednostnimi papirji, finančnimi instrumenti in drugimi izdelki ali storitvami, če je cena vezana na nihanja v borznih tečajih ali indeksih ali v cenah na finančnem trgu, nad katerimi trgovec nima nadzora;

črtano

Sprememba 215

Predlog direktive

Priloga III – odstavek 4 – točka d

| (d) | pogoji, pod katerimi si trgovec pridrži pravico do enostranske spremembe pogojev pogodbe za nedoločen čas, če mora o tem v razumnem roku obvestiti potrošnika in ima potrošnik pravico do odpovedi pogodbe. |
| --- | --- |

(d)

pogoji, pod katerimi si trgovec pridrži pravico do enostranske spremembe pogojev pogodbe za nedoločen čas, če mora o tem v razumnem roku obvestiti potrošnika in ima potrošnik pravico do odpovedi pogodbe.

črtano

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0038/2011).

(2)  

  UL L 271, 9.10.2002, str. 16.

(3)  

  UL L 158, 23.6.1990, str. 59.

(4)  

  UL L 33, 3.2.2009, str. 10.

(5)  

  UL L 124, 8.6.1971, str. 1.

(6)  

  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

(7)  

  UL L 178, 17.7.2000, str. 1.

(8)  

  UL L 319, 5.12.2007, str. 1.

---

| 17.8.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 247/113 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 247/113

---

Četrtek, 24. marec 2011Evropska agencija za varnost omrežij in informacij ***I

P7_TA(2011)0117

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 460/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost omrežij in informacij glede njenega trajanja (KOM(2010)0520 – C7-0297/2010 – 2010/0274(COD))

2012/C 247 E/17

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0520), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0520),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0297/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0297/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2010 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0039/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0039/2011),

| 1. | sprejme predlog Komisije kot svoje stališče v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

sprejme predlog Komisije kot svoje stališče v prvi obravnavi;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 54, 19.2.2011, str. 35.

---

Četrtek, 24. marec 2011P7_TC1-COD(2010)0274

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 24. marca 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 460/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost omrežij in informacij glede njenega trajanja

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 580/2011.)

---