# Úřední věstník C 188E/2012

| | ISSN 1977-0863
  doi:10.3000/19770863.CE2012.188.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 188E |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5528. června 2012 |

ISSN 1977-0863

doi:10.3000/19770863.CE2012.188.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 188E

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5528. června 2012

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | USNESENÍ |
| | Evropský parlamentZASEDÁNÍ 2010–2011Dílčí zasedání od 15. do 17. února 2011Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 164 E, 2.6.2011
  PŘIJATÉ TEXTY |
| | Úterý, 15. února 2011 |
| 2012/C 188E/01 | Provádění směrnice o službách 2006/123/ESUsnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 o provádění směrnice o službách (2006/123/ES) (2010/2053(INI)) | 1 |
| | Středa, 16. února 2011 |
| 2012/C 188E/02 | Praktické aspekty revize nástrojů EU na podporu financování malých a středních podniků v příštím programovém obdobíUsnesení Evropského parlamentu ze dne 16. února 2011 o praktických aspektech revize nástrojů EU na podporu financování malých a středních podniků v příštím programovém období | 7 |
| 2012/C 188E/03 | Na cestě k přiměřeným, udržitelným a spolehlivým důchodovým systémům v EvropěUsnesení Evropského parlamentu ze dne 16. února 2011 na téma Na cestě k přiměřeným, udržitelným a spolehlivým důchodovým systémům v Evropě (2010/2239(INI)) | 9 |
| 2012/C 188E/04 | Zpráva o pokroku Chorvatska za rok 2010Usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. února 2011 o zprávě o pokroku Chorvatska za rok 2010 | 19 |
| | Čtvrtek, 17. února 2011 |
| 2012/C 188E/05 | Situace v EgyptěUsnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o situaci v Egyptě | 26 |
| 2012/C 188E/06 | Provádění strategie EU pro PodunajíUsnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o uplatňování strategie EU pro Podunají | 30 |
| 2012/C 188E/07 | Právní stát v RuskuUsnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o právním státě v Rusku | 37 |
| 2012/C 188E/08 | Energetická strategie Světové bankyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o energetické strategii Světové banky pro rozvojové země | 40 |
| 2012/C 188E/09 | Evropa 2020Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o strategii Evropa 2020 | 42 |
| 2012/C 188E/10 | Provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti členských státůUsnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o provádění hlavních směrů politiky zaměstnanosti členských států | 47 |
| 2012/C 188E/11 | Rostoucí ceny potravinUsnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o rostoucích cenách potravin | 51 |
| 2012/C 188E/12 | Střety na hranicích mezi Thajskem a KambodžouUsnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o střetech na hranicích mezi Thajskem a Kambodžou | 57 |
| 2012/C 188E/13 | Jemen: odsuzování nezletilých pachatelů k trestu smrti, zejména případ Muhammada Táhira Tábita SamúnaUsnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o Jemenu: pronásledování mladistvých delikventů, konkrétně případ Muhammada Táhira Thabeta Samúma | 59 |
| 2012/C 188E/14 | Uganda: vražda Davida KataUsnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o Ugandě: zavraždění Davida Kata | 62 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský parlamentZASEDÁNÍ 2010–2011Dílčí zasedání od 15. do 17. února 2011Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 164 E, 2.6.2011
  PŘIJATÉ TEXTY

Úterý, 15. února 2011

2012/C 188E/01

Provádění směrnice o službách 2006/123/ESUsnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 o provádění směrnice o službách (2006/123/ES) (2010/2053(INI))

1

Středa, 16. února 2011

2012/C 188E/02

Praktické aspekty revize nástrojů EU na podporu financování malých a středních podniků v příštím programovém obdobíUsnesení Evropského parlamentu ze dne 16. února 2011 o praktických aspektech revize nástrojů EU na podporu financování malých a středních podniků v příštím programovém období

7

2012/C 188E/03

Na cestě k přiměřeným, udržitelným a spolehlivým důchodovým systémům v EvropěUsnesení Evropského parlamentu ze dne 16. února 2011 na téma Na cestě k přiměřeným, udržitelným a spolehlivým důchodovým systémům v Evropě (2010/2239(INI))

9

2012/C 188E/04

Zpráva o pokroku Chorvatska za rok 2010Usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. února 2011 o zprávě o pokroku Chorvatska za rok 2010

19

Čtvrtek, 17. února 2011

2012/C 188E/05

Situace v EgyptěUsnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o situaci v Egyptě

26

2012/C 188E/06

Provádění strategie EU pro PodunajíUsnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o uplatňování strategie EU pro Podunají

30

2012/C 188E/07

Právní stát v RuskuUsnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o právním státě v Rusku

37

2012/C 188E/08

Energetická strategie Světové bankyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o energetické strategii Světové banky pro rozvojové země

40

2012/C 188E/09

Evropa 2020Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o strategii Evropa 2020

42

2012/C 188E/10

Provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti členských státůUsnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o provádění hlavních směrů politiky zaměstnanosti členských států

47

2012/C 188E/11

Rostoucí ceny potravinUsnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o rostoucích cenách potravin

51

2012/C 188E/12

Střety na hranicích mezi Thajskem a KambodžouUsnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o střetech na hranicích mezi Thajskem a Kambodžou

57

2012/C 188E/13

Jemen: odsuzování nezletilých pachatelů k trestu smrti, zejména případ Muhammada Táhira Tábita SamúnaUsnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o Jemenu: pronásledování mladistvých delikventů, konkrétně případ Muhammada Táhira Thabeta Samúma

59

2012/C 188E/14

Uganda: vražda Davida KataUsnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o Ugandě: zavraždění Davida Kata

62

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropský parlament |
| | Středa, 16. února 2011 |
| 2012/C 188E/15 | Postup s přidruženými výbory a vrácení věci výboru (výklad článků 50 a 56)Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 16. února 2011 o postupu s přidruženými výbory a vrácení věci výboru v případě zamítnutí návrhu Komise (výklad článků 50 a 56 jednacího řádu Evropského parlamentu) | 65 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropský parlament

Středa, 16. února 2011

2012/C 188E/15

Postup s přidruženými výbory a vrácení věci výboru (výklad článků 50 a 56)Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 16. února 2011 o postupu s přidruženými výbory a vrácení věci výboru v případě zamítnutí návrhu Komise (výklad článků 50 a 56 jednacího řádu Evropského parlamentu)

65

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | EVROPSKÝ PARLAMENT |
| | Úterý, 15. února 2011 |
| 2012/C 188E/16 | Změna dohody mezi ES a Jihoafrickou republikou o obchodu, rozvoji a spolupráci ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Jihoafrickou republikou na straně druhé, kterou se mění dohoda o obchodu, rozvoji a spolupráci (10297/2010 – C7–0190/2010 – 2010/0119(NLE)) | 67 |
| 2012/C 188E/17 | Dohody mezi EU, Islandem, Lichtenštejnskem a Norskem (finanční mechanismy na období 2009–2014 a dovoz některých ryb a produktů rybolovu do EU na období 2009–2014) ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Islandem, Lichtenštejnskem a Norskem o finančním mechanismu EHP na období 2009–2014, Dohody mezi Evropskou unií a Norskem o norském finančním mechanismu na období 2009–2014, dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandem o zvláštních ustanoveních pro dovoz některých ryb a produktů rybolovu do Evropské unie na období 2009–2014 a dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norskem o zvláštních ustanoveních pro dovoz některých ryb a produktů rybolovu do Evropské unie na období 2009–2014 (09902/2010 – C7-0225/2010 – 2010/0129(NLE)) | 68 |
| 2012/C 188E/18 | Dohoda mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o některých aspektech leteckých služeb ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o některých aspektech leteckých služeb (13988/2010 – C7-0335/2010 – 2009/0115(NLE)) | 69 |
| 2012/C 188E/19 | Dohoda mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou, Norským královstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o doplňkových pravidlech v souvislosti s Fondem pro vnější hranice na období 2007 až 2013 ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou, Norským královstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o doplňkových pravidlech v souvislosti s Fondem pro vnější hranice na období 2007 až 2013 jménem Evropské unie (07853/2010 – C7-0101/2010 – 2009/0148(NLE)) | 69 |
| 2012/C 188E/20 | Přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi EU, ES a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 k návrhům rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropské unie (06077/2010 – C7-0141/2010 – 2006/0251(NLE)) | 70 |
| 2012/C 188E/21 | Přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi ES a Švýcarskou konfederací o určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo ve Švýcarsku ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření protokolu mezi Evropskou unií, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo ve Švýcarsku (06242/2010 – C7-0140/2010 – 2006/0252(NLE)) | 71 |
| 2012/C 188E/22 | Dohoda mezi EU a Brazílií o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele běžných cestovních pasů ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele běžných cestovních pasů (16364/2010 – C7-0400/2010 – 2010/0228(NLE)) | 72 |
| 2012/C 188E/23 | Dohoda mezi EU a Brazílií o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele diplomatických, služebních či úředních cestovních pasů ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele diplomatických, služebních či úředních cestovních pasů (16362/2010 – C7-0399/2010 – 2010/0222(NLE)) | 73 |
| 2012/C 188E/24 | Práva cestujících v autobusové a autokarové dopravě ***IIILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 o společném znění nařízení Evropského parlamentu a Rady o právech cestujících v autobusové a autokarové dopravě a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004, které schválil dohodovací výbor (PE-CONS 00063/2010 – C7-0015/2011 – 2008/0237(COD)) | 73 |
| 2012/C 188E/25 | Výkonnostní emisní normy pro nová lehká užitková vozidla ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví výkonnostní emisní normy pro nová lehká užitková vozidla v rámci integrovaného přístupu Společenství ke snižování emisí CO2 z lehkých užitkových vozidel (KOM(2009)0593 – C7-0271/2009 – 2009/0173(COD)) | 74 |
| P7_TC1-COD(2009)0173Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 15. února 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011, kterým se stanoví výkonnostní emisní normy pro nová lehká užitková vozidla v rámci integrovaného přístupu Unie ke snižování emisí CO2 z lehkých vozidel | 75 |
| 2012/C 188E/26 | Posílená spolupráce v oblasti vytvoření jednotné patentové ochrany ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 o návrhu rozhodnutí Rady, kterým se povoluje posílená spolupráce v oblasti vytvoření jednotné patentové ochrany (05538/2011 – C7-0044/2011 – 2010/0384(NLE)) | 76 |
| 2012/C 188E/27 | Radioaktivní kontaminace potravin a krmiv ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 o návrhu nařízení Rady (Euratom), kterým se stanoví nejvyšší přípustné úrovně radioaktivní kontaminace potravin a krmiv po jaderné havárii nebo jiném případu radiační mimořádné situace (přepracované znění) (KOM(2010)0184 – C7-0137/2010 – 2010/0098(COD)) | 79 |
| P7_TC1-COD(2010)0098Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 15. února 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011, kterým se stanoví nejvyšší přípustné úrovně radioaktivní kontaminace potravin a krmiv po jaderné havárii nebo jiném případu radiační mimořádné situace (přepracované znění) | 80 |
| PŘÍLOHA I | 87 |
| PŘÍLOHA II | 87 |
| PŘÍLOHA III | 89 |
| PŘÍLOHA IV | 89 |
| PŘÍLOHA V | 89 |
| | Středa, 16. února 2011 |
| 2012/C 188E/28 | Padělání léčivých přípravků ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. února 2011 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2001/83/ES, pokud jde o zabránění vstupu léčivých přípravků, které jsou padělané, pokud jde o identifikační údaje a údaje o jejich historii či původu, do legálního dodavatelského řetězce (KOM(2008)0668 – C6-0513/2008 – 2008/0261(COD)) | 91 |
| P7_TC1-COD(2008)0261Postoj Evropského Parlamentu přijatý v prvním čtení dne 16. února 2011 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/.../EU, kterou se mění směrnice 2001/83/ES o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků, pokud jde o zabránění vstupu padělaných léčivých přípravků do legálního dodavatelského řetězce | 92 |
| | Čtvrtek, 17. února 2011 |
| 2012/C 188E/29 | Dvoustranná ochranná doložka Dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se provádí dvoustranná ochranná doložka Dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou (KOM(2010)0049 – C7-0025/2010 – 2010/0032(COD)) | 93 |
| P7_TC1-COD(2010)0032Postoj Evropského Parlamentu přijatý v prvním čtení dne 17. února 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011, kterým se provádí dvoustranná ochranná doložka Dohody o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a Korejskou republikou | 93 |
| PŘÍLOHA I | 94 |
| PŘÍLOHA II | 94 |
| 2012/C 188E/30 | Poskytnutí záruky Unie na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a záruk na projekty mimo Evropskou unii ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí záruky EU na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a záruk na projekty mimo Evropskou unii (KOM(2010)0174 – C7-0110/2010 – 2010/0101(COD)) | 95 |
| P7_TC1-COD(2010)0101Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 17. února 2011 k přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011 o poskytnutí záruky EU na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a záruk na projekty mimo Evropskou unii[Pozměňovací návrh 1, pokud není určeno jinak] | 96 |
| PŘÍLOHA I | 112 |
| PŘÍLOHA II | 112 |
| 2012/C 188E/31 | Dohoda o volném obchodu mezi EU a Koreou ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na straně jedné a Korejskou republikou na straně druhé (08505/2010 – C7-0320/2010 – 2010/0075(NLE)) | 113 |
| 2012/C 188E/32 | Hlavní směry politik zaměstnanosti členských států *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o návrhu rozhodnutí Rady o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (KOM(2011)0006 – C7-0033/2011 – 2011/0007(CNS)) | 114 |

III   Přípravné akty

EVROPSKÝ PARLAMENT

Úterý, 15. února 2011

2012/C 188E/16

Změna dohody mezi ES a Jihoafrickou republikou o obchodu, rozvoji a spolupráci ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Jihoafrickou republikou na straně druhé, kterou se mění dohoda o obchodu, rozvoji a spolupráci (10297/2010 – C7–0190/2010 – 2010/0119(NLE))

67

2012/C 188E/17

Dohody mezi EU, Islandem, Lichtenštejnskem a Norskem (finanční mechanismy na období 2009–2014 a dovoz některých ryb a produktů rybolovu do EU na období 2009–2014) ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Islandem, Lichtenštejnskem a Norskem o finančním mechanismu EHP na období 2009–2014, Dohody mezi Evropskou unií a Norskem o norském finančním mechanismu na období 2009–2014, dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandem o zvláštních ustanoveních pro dovoz některých ryb a produktů rybolovu do Evropské unie na období 2009–2014 a dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norskem o zvláštních ustanoveních pro dovoz některých ryb a produktů rybolovu do Evropské unie na období 2009–2014 (09902/2010 – C7-0225/2010 – 2010/0129(NLE))

68

2012/C 188E/18

Dohoda mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o některých aspektech leteckých služeb ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o některých aspektech leteckých služeb (13988/2010 – C7-0335/2010 – 2009/0115(NLE))

69

2012/C 188E/19

Dohoda mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou, Norským královstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o doplňkových pravidlech v souvislosti s Fondem pro vnější hranice na období 2007 až 2013 ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou, Norským královstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o doplňkových pravidlech v souvislosti s Fondem pro vnější hranice na období 2007 až 2013 jménem Evropské unie (07853/2010 – C7-0101/2010 – 2009/0148(NLE))

69

2012/C 188E/20

Přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi EU, ES a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 k návrhům rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropské unie (06077/2010 – C7-0141/2010 – 2006/0251(NLE))

acquis

70

2012/C 188E/21

Přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi ES a Švýcarskou konfederací o určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo ve Švýcarsku ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření protokolu mezi Evropskou unií, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo ve Švýcarsku (06242/2010 – C7-0140/2010 – 2006/0252(NLE))

71

2012/C 188E/22

Dohoda mezi EU a Brazílií o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele běžných cestovních pasů ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele běžných cestovních pasů (16364/2010 – C7-0400/2010 – 2010/0228(NLE))

72

2012/C 188E/23

Dohoda mezi EU a Brazílií o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele diplomatických, služebních či úředních cestovních pasů ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele diplomatických, služebních či úředních cestovních pasů (16362/2010 – C7-0399/2010 – 2010/0222(NLE))

73

2012/C 188E/24

Práva cestujících v autobusové a autokarové dopravě ***IIILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 o společném znění nařízení Evropského parlamentu a Rady o právech cestujících v autobusové a autokarové dopravě a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004, které schválil dohodovací výbor (PE-CONS 00063/2010 – C7-0015/2011 – 2008/0237(COD))

73

2012/C 188E/25

Výkonnostní emisní normy pro nová lehká užitková vozidla ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví výkonnostní emisní normy pro nová lehká užitková vozidla v rámci integrovaného přístupu Společenství ke snižování emisí CO2 z lehkých užitkových vozidel (KOM(2009)0593 – C7-0271/2009 – 2009/0173(COD))

2

74

P7_TC1-COD(2009)0173Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 15. února 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011, kterým se stanoví výkonnostní emisní normy pro nová lehká užitková vozidla v rámci integrovaného přístupu Unie ke snižování emisí CO2 z lehkých vozidel

2

75

2012/C 188E/26

Posílená spolupráce v oblasti vytvoření jednotné patentové ochrany ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 o návrhu rozhodnutí Rady, kterým se povoluje posílená spolupráce v oblasti vytvoření jednotné patentové ochrany (05538/2011 – C7-0044/2011 – 2010/0384(NLE))

76

2012/C 188E/27

Radioaktivní kontaminace potravin a krmiv ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 o návrhu nařízení Rady (Euratom), kterým se stanoví nejvyšší přípustné úrovně radioaktivní kontaminace potravin a krmiv po jaderné havárii nebo jiném případu radiační mimořádné situace (přepracované znění) (KOM(2010)0184 – C7-0137/2010 – 2010/0098(COD))

79

P7_TC1-COD(2010)0098Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 15. února 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011, kterým se stanoví nejvyšší přípustné úrovně radioaktivní kontaminace potravin a krmiv po jaderné havárii nebo jiném případu radiační mimořádné situace (přepracované znění)

80

PŘÍLOHA I

87

PŘÍLOHA II

87

PŘÍLOHA III

89

PŘÍLOHA IV

89

PŘÍLOHA V

89

Středa, 16. února 2011

2012/C 188E/28

Padělání léčivých přípravků ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. února 2011 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2001/83/ES, pokud jde o zabránění vstupu léčivých přípravků, které jsou padělané, pokud jde o identifikační údaje a údaje o jejich historii či původu, do legálního dodavatelského řetězce (KOM(2008)0668 – C6-0513/2008 – 2008/0261(COD))

91

P7_TC1-COD(2008)0261Postoj Evropského Parlamentu přijatý v prvním čtení dne 16. února 2011 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/.../EU, kterou se mění směrnice 2001/83/ES o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků, pokud jde o zabránění vstupu padělaných léčivých přípravků do legálního dodavatelského řetězce

92

Čtvrtek, 17. února 2011

2012/C 188E/29

Dvoustranná ochranná doložka Dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se provádí dvoustranná ochranná doložka Dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou (KOM(2010)0049 – C7-0025/2010 – 2010/0032(COD))

93

P7_TC1-COD(2010)0032Postoj Evropského Parlamentu přijatý v prvním čtení dne 17. února 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011, kterým se provádí dvoustranná ochranná doložka Dohody o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a Korejskou republikou

93

PŘÍLOHA I

94

PŘÍLOHA II

94

2012/C 188E/30

Poskytnutí záruky Unie na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a záruk na projekty mimo Evropskou unii ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí záruky EU na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a záruk na projekty mimo Evropskou unii (KOM(2010)0174 – C7-0110/2010 – 2010/0101(COD))

95

P7_TC1-COD(2010)0101Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 17. února 2011 k přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011 o poskytnutí záruky EU na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a záruk na projekty mimo Evropskou unii[Pozměňovací návrh 1, pokud není určeno jinak]

96

PŘÍLOHA I

112

PŘÍLOHA II

112

2012/C 188E/31

Dohoda o volném obchodu mezi EU a Koreou ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na straně jedné a Korejskou republikou na straně druhé (08505/2010 – C7-0320/2010 – 2010/0075(NLE))

113

2012/C 188E/32

Hlavní směry politik zaměstnanosti členských států *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o návrhu rozhodnutí Rady o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (KOM(2011)0006 – C7-0033/2011 – 2011/0007(CNS))

114

| Vysvětlivky k použitým symbolům






  - | Konzultace |
| --- | --- |
| **I | Spolupráce: první čtení |
| **II | Spolupráce: druhé čtení |
| *** | Postup souhlasu |
| ***I | Spolurozhodování: první čtení |
| ***II | Spolurozhodování: druhé čtení |
| ***III | Spolurozhodování: třetí čtení |

Vysvětlivky k použitým symbolům

*

Konzultace

**I

Spolupráce: první čtení

**II

Spolupráce: druhé čtení

***

Postup souhlasu

***I

Spolurozhodování: první čtení

***II

Spolurozhodování: druhé čtení

***III

Spolurozhodování: třetí čtení

(Druh postupu se určuje právním základem navrženým Komisí)

Politické pozměňující návrhy: nový text či text nahrazující původní znění je označen tučně a kurzivou; vypuštění textu je označeno symbolem ▐.

Technické opravy a úpravy ze strany příslušných oddělení: nový text či text nahrazující původní znění je označen kurzivou; vypuštění textu je označeno symbolem ║.

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský parlament ZASEDÁNÍ 2010–2011 Dílčí zasedání od 15. do 17. února 2011 Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 164 E, 2.6.2011 PŘIJATÉ TEXTY

Úterý, 15. února 2011

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/1

---

Úterý, 15. února 2011Provádění směrnice o službách 2006/123/ES

P7_TA(2011)0051

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 o provádění směrnice o službách (2006/123/ES) (2010/2053(INI))

2012/C 188 E/01

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 3 Smlouvy o Evropské Unii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 3 Smlouvy o Evropské Unii,

| — | s ohledem na články 9, 49 a 56 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 9, 49 a 56 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie,

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu (1),

| — | s ohledem na informativní poznámku Komise ze dne 18. května 2010 pro Radu pro konkurenceschopnost o stavu provádění směrnice o službách, |
| --- | --- |

—

s ohledem na informativní poznámku Komise ze dne 18. května 2010 pro Radu pro konkurenceschopnost o stavu provádění směrnice o službách,

| — | s ohledem na sdělení Komise nazvané „Na cestě k Aktu o jednotném trhu“ (KOM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Na cestě k Aktu o jednotném trhu“ (KOM(2010)0608),

| — | s ohledem na zprávu určenou předsedovi Evropské komise nazvanou „Nová strategie pro jednotný trh“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu určenou předsedovi Evropské komise nazvanou „Nová strategie pro jednotný trh“,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 20. května 2010 o vytvoření jednotného trhu pro spotřebitele a občany (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 20. května 2010 o vytvoření jednotného trhu pro spotřebitele a občany (2),

| — | s ohledem na článek 48 a čl. 119 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 a čl. 119 odst. 2 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a stanoviska Hospodářského a měnového výboru, Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a Výboru pro regionální rozvoj (A7-0012/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a stanoviska Hospodářského a měnového výboru, Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a Výboru pro regionální rozvoj (A7-0012/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že cílem směrnice o službách je dotvoření vnitřního trhu se službami, přičemž by měla být zaručena vysoká úroveň kvality a sociální soudržnosti, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že cílem směrnice o službách je dotvoření vnitřního trhu se službami, přičemž by měla být zaručena vysoká úroveň kvality a sociální soudržnosti,

| B. | vzhledem k tomu, že směrnice o službách představuje nástroj pro růst Evropské unie a že jeho zavedení by mělo být součástí strategie Evropa 2020 a Aktu o jednotném trhu, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že směrnice o službách představuje nástroj pro růst Evropské unie a že jeho zavedení by mělo být součástí strategie Evropa 2020 a Aktu o jednotném trhu,

| C. | vzhledem k tomu, že svoboda poskytovat služby je zakotvena ve smlouvách, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že svoboda poskytovat služby je zakotvena ve smlouvách,

| D. | vzhledem k tomu, že provedení směrnice o službách je pro členské státy a orgány veřejné správy a místní samosprávy velkou výzvou, neboť obsahuje ustanovení o právu usazování a svobodném poskytování služeb a vyžaduje zřízení jednotných kontaktních míst, která budou zajišťovat podporu poskytovatelům služeb, zejména malým a středním podnikům, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že provedení směrnice o službách je pro členské státy a orgány veřejné správy a místní samosprávy velkou výzvou, neboť obsahuje ustanovení o právu usazování a svobodném poskytování služeb a vyžaduje zřízení jednotných kontaktních míst, která budou zajišťovat podporu poskytovatelům služeb, zejména malým a středním podnikům,

| E. | vzhledem k tomu, že vliv směrnice na hospodářství, podniky a občany bude možné posoudit teprve poté, co bude směrnice plně a řádně provedena v právních předpisech všech členských států EU, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že vliv směrnice na hospodářství, podniky a občany bude možné posoudit teprve poté, co bude směrnice plně a řádně provedena v právních předpisech všech členských států EU,

| F. | vzhledem k tomu, že kvalita uplatňování směrnice členskými státy je stejně významná jako dodržování lhůt stanovených pro její provedení, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že kvalita uplatňování směrnice členskými státy je stejně významná jako dodržování lhůt stanovených pro její provedení,

| G. | vzhledem k tomu, že směrnice o službách významně usnadňuje samostatně výdělečně činným osobám a zejména malým a středním podnikům provozování činnosti, rozvoj nových oblastí podnikání a také přijímání nových zaměstnanců v jiných členských státech, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že směrnice o službách významně usnadňuje samostatně výdělečně činným osobám a zejména malým a středním podnikům provozování činnosti, rozvoj nových oblastí podnikání a také přijímání nových zaměstnanců v jiných členských státech,

| H. | vzhledem k tomu, že činnosti, na něž se vztahuje směrnice o službách, představují 40 % HDP EU a pracovních míst, a jsou tudíž rozhodujícím odvětvím, pokud jde o hospodářský růst a boj proti nezaměstnanosti; vzhledem k tomu, že cílem směrnice o službách je uvolnit obrovský hospodářský potenciál a potenciál pro vytváření pracovních míst, jenž nabízí evropský vnitřní trh se službami, který se odhaduje na 0,6–1,5 % HDP EU; vzhledem k tomu, že směrnice o službách rovněž usiluje o dosažení cílů uvedených v článku 3 Smlouvy o fungování EU, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že činnosti, na něž se vztahuje směrnice o službách, představují 40 % HDP EU a pracovních míst, a jsou tudíž rozhodujícím odvětvím, pokud jde o hospodářský růst a boj proti nezaměstnanosti; vzhledem k tomu, že cílem směrnice o službách je uvolnit obrovský hospodářský potenciál a potenciál pro vytváření pracovních míst, jenž nabízí evropský vnitřní trh se službami, který se odhaduje na 0,6–1,5 % HDP EU; vzhledem k tomu, že směrnice o službách rovněž usiluje o dosažení cílů uvedených v článku 3 Smlouvy o fungování EU,

| I. | vzhledem k tomu, že dynamičtější odvětví služeb, v němž nalezne uplatnění velký počet pracovníků, by mohlo přispět k udržení hospodářského růstu, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že dynamičtější odvětví služeb, v němž nalezne uplatnění velký počet pracovníků, by mohlo přispět k udržení hospodářského růstu,

| 1. | připomíná nebývalou veřejnou a politickou diskuzi o směrnici o službách a klíčovou úlohu Evropského parlamentu v těchto jednáních; domnívá se tudíž, že by měl Parlament zajistit účinné sledování uplatňování směrnice členskými státy; vyzývá Komisi, aby Parlament pravidelně informovala o stavu provádění směrnice ve vnitrostátních právních předpisech; |
| --- | --- |

1.

připomíná nebývalou veřejnou a politickou diskuzi o směrnici o službách a klíčovou úlohu Evropského parlamentu v těchto jednáních; domnívá se tudíž, že by měl Parlament zajistit účinné sledování uplatňování směrnice členskými státy; vyzývá Komisi, aby Parlament pravidelně informovala o stavu provádění směrnice ve vnitrostátních právních předpisech;

| 2. | zdůrazňuje, že směrnice o službách představuje zásadní krok směrem ke skutečnému jednotnému trhu se službami, v rámci něhož by mohly podniky, především malé a střední, poskytovat občanům lepší služby za konkurenční ceny v rámci celého vnitřního trhu; domnívá se však, že poté, co dojde k plnému provedení této směrnice ve vnitrostátních právních předpisech, je nanejvýš důležité, aby bylo vypracováno komplexní posouzení jejího dopadu; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že směrnice o službách představuje zásadní krok směrem ke skutečnému jednotnému trhu se službami, v rámci něhož by mohly podniky, především malé a střední, poskytovat občanům lepší služby za konkurenční ceny v rámci celého vnitřního trhu; domnívá se však, že poté, co dojde k plnému provedení této směrnice ve vnitrostátních právních předpisech, je nanejvýš důležité, aby bylo vypracováno komplexní posouzení jejího dopadu;

| 3. | vítá skutečnost, že uplatňování směrnice o službách vyvolává nebývale rychlou modernizaci ve všech členských státech, která vede ke vzniku nových metod práce a hodnocení; zdůrazňuje klíčový význam sociálních partnerů a profesních organizací v procesu provádění směrnice; vyzývá Komisi, aby profesní organizace do fáze vzájemného hodnocení plně zapojila; |
| --- | --- |

3.

vítá skutečnost, že uplatňování směrnice o službách vyvolává nebývale rychlou modernizaci ve všech členských státech, která vede ke vzniku nových metod práce a hodnocení; zdůrazňuje klíčový význam sociálních partnerů a profesních organizací v procesu provádění směrnice; vyzývá Komisi, aby profesní organizace do fáze vzájemného hodnocení plně zapojila;

| 4. | konstatuje, že většina členských států upřednostňuje provádění pomocí „horizontálních právních předpisů“; nicméně poznamenává, že způsob provádění závisí na konkrétních rysech vnitřní organizace členských států; vyzývá proto dotyčné členské státy, aby zajistily větší transparentnost, zejména lepším zapojením vnitrostátních parlamentů do zpracování srovnávacích tabulek; |
| --- | --- |

4.

konstatuje, že většina členských států upřednostňuje provádění pomocí „horizontálních právních předpisů“; nicméně poznamenává, že způsob provádění závisí na konkrétních rysech vnitřní organizace členských států; vyzývá proto dotyčné členské státy, aby zajistily větší transparentnost, zejména lepším zapojením vnitrostátních parlamentů do zpracování srovnávacích tabulek;

| 5. | připomíná, že většina členských států by neměla pojmout uplatňování směrnice o službách pouze z procesního hlediska, kdy mechanicky a horizontálně zruší související pravidla a zvláštní ustanovení, ale naopak jako příležitost aktualizovat a zjednodušit právní předpisy a zásadním způsobem restrukturalizovat ekonomiku služeb s přihlédnutím k cílům zachování veřejného zájmu, jak je uvedeno v samotné směrnici; |
| --- | --- |

5.

připomíná, že většina členských států by neměla pojmout uplatňování směrnice o službách pouze z procesního hlediska, kdy mechanicky a horizontálně zruší související pravidla a zvláštní ustanovení, ale naopak jako příležitost aktualizovat a zjednodušit právní předpisy a zásadním způsobem restrukturalizovat ekonomiku služeb s přihlédnutím k cílům zachování veřejného zájmu, jak je uvedeno v samotné směrnici;

| 6. | domnívá se, že má-li směrnice o službách poskytovatelům služeb skutečně prospět, je nutné zajistit ve všech členských státech její plné a včasné uplatňování, a to jak po právní, tak po provozní stránce; |
| --- | --- |

6.

domnívá se, že má-li směrnice o službách poskytovatelům služeb skutečně prospět, je nutné zajistit ve všech členských státech její plné a včasné uplatňování, a to jak po právní, tak po provozní stránce;

| 7. | vyzývá Komisi, aby ve všech členských státech pozorně sledovala uplatňování této směrnice a aby o něm pravidelně předkládala zprávy; domnívá se, že tyto zprávy by měly zohledňovat skutečné střednědobé a dlouhodobé dopady směrnice na zaměstnanost v EU; |
| --- | --- |

7.

vyzývá Komisi, aby ve všech členských státech pozorně sledovala uplatňování této směrnice a aby o něm pravidelně předkládala zprávy; domnívá se, že tyto zprávy by měly zohledňovat skutečné střednědobé a dlouhodobé dopady směrnice na zaměstnanost v EU;

| 8. | věří, že směrnice o službách se skutečně pozitivně promítne do vytváření udržitelných a kvalitních pracovních míst s důstojnými podmínkami a do zvyšování kvality a bezpečnosti nabízených služeb; |
| --- | --- |

8.

věří, že směrnice o službách se skutečně pozitivně promítne do vytváření udržitelných a kvalitních pracovních míst s důstojnými podmínkami a do zvyšování kvality a bezpečnosti nabízených služeb;

| 9. | uznává potenciál směrnice o službách pro další integraci hospodářství EU a směřování k jednotnému trhu, neboť tato směrnice podporuje hospodářskou prosperitu a konkurenceschopnost a přispívá k zaměstnanosti a vytváření nových pracovních míst, protože služby tvoří významný podíl HDP a zaměstnanosti v EU; zastává názor, že řádné a urychlené uplatňování směrnice ve všech členských státech je důležitou podmínkou pro dosažení cílů politiky soudržnosti a regionální politiky a že může posílit vzájemně prospěšný vztah mezi vnitřním trhem a politikou soudržnosti, přispět k dosažení cílů strategie EU 2020 a zároveň odstranit stávající „zpomalení“ jednotného trhu v odvětví služeb; |
| --- | --- |

9.

uznává potenciál směrnice o službách pro další integraci hospodářství EU a směřování k jednotnému trhu, neboť tato směrnice podporuje hospodářskou prosperitu a konkurenceschopnost a přispívá k zaměstnanosti a vytváření nových pracovních míst, protože služby tvoří významný podíl HDP a zaměstnanosti v EU; zastává názor, že řádné a urychlené uplatňování směrnice ve všech členských státech je důležitou podmínkou pro dosažení cílů politiky soudržnosti a regionální politiky a že může posílit vzájemně prospěšný vztah mezi vnitřním trhem a politikou soudržnosti, přispět k dosažení cílů strategie EU 2020 a zároveň odstranit stávající „zpomalení“ jednotného trhu v odvětví služeb;

| 10. | věří, že cílů směrnice o službách bude možné postupně dosahovat již v blízké budoucnosti, což může být přínosem pro EU jako celek i pro její regiony, a uplatňování směrnice tak přispěje ke skutečné hospodářské, sociální a územní soudržnosti; |
| --- | --- |

10.

věří, že cílů směrnice o službách bude možné postupně dosahovat již v blízké budoucnosti, což může být přínosem pro EU jako celek i pro její regiony, a uplatňování směrnice tak přispěje ke skutečné hospodářské, sociální a územní soudržnosti;

| 11. | žádá Komisi, aby účinně sledovala a již od počátku vyhodnocovala dopad směrnice na regiony a aby zajistila efektivní koordinaci všech politik souvisejících s uplatňováním této směrnice; vyzývá Komisi, aby podpořila informační kampaň zaměřenou na orgány místní a regionální samosprávy týkající se uplatňování této směrnice, a podpořila tak dosažení jejích cílů; |
| --- | --- |

11.

žádá Komisi, aby účinně sledovala a již od počátku vyhodnocovala dopad směrnice na regiony a aby zajistila efektivní koordinaci všech politik souvisejících s uplatňováním této směrnice; vyzývá Komisi, aby podpořila informační kampaň zaměřenou na orgány místní a regionální samosprávy týkající se uplatňování této směrnice, a podpořila tak dosažení jejích cílů;

| 12. | očekává, že směrnice o službách může ve skutečnosti vést ke snížení administrativní zátěže a k omezení případů právní nejistoty, především pro malé a střední podniky, které v oblasti poskytování služeb převládají; domnívá se, že snížení administrativní zátěže rovněž umožní rozvoj dalších služeb ve venkovských, v odlehlých nebo v periferních oblastech; |
| --- | --- |

12.

očekává, že směrnice o službách může ve skutečnosti vést ke snížení administrativní zátěže a k omezení případů právní nejistoty, především pro malé a střední podniky, které v oblasti poskytování služeb převládají; domnívá se, že snížení administrativní zátěže rovněž umožní rozvoj dalších služeb ve venkovských, v odlehlých nebo v periferních oblastech;

| 13. | podporuje provádění vnitrostátních strategií na podporu inovativních malých a středních podniků, které jsou nejvíce postiženy dopady hospodářské a finanční krize; |
| --- | --- |

13.

podporuje provádění vnitrostátních strategií na podporu inovativních malých a středních podniků, které jsou nejvíce postiženy dopady hospodářské a finanční krize;

Postup hodnocení

| 14. | domnívá se, že postup ověřování právních předpisů jednotlivých členských států upravujících svobodu usazování a svobodné poskytování služeb představuje základ této směrnice; konstatuje, že tento postup musí v zájmu usnadnění přeshraničního poskytování služeb umožnit modernizaci systémů udělování povolení a požadavků v oblasti svobody usazování a svobodného poskytování služeb; |
| --- | --- |

14.

domnívá se, že postup ověřování právních předpisů jednotlivých členských států upravujících svobodu usazování a svobodné poskytování služeb představuje základ této směrnice; konstatuje, že tento postup musí v zájmu usnadnění přeshraničního poskytování služeb umožnit modernizaci systémů udělování povolení a požadavků v oblasti svobody usazování a svobodného poskytování služeb;

| 15. | je přesvědčen, že vzájemné hodnocení výrazně zlepší kvalitu a účinnost právních předpisů upravujících vnitřní trh, neboť systematické hodnocení provádění a s ním spojená kontrola vyžadují, aby vnitrostátní orgány věnovaly pozornost požadavkům EU a jejich uskutečňování na vnitrostátní úrovni; |
| --- | --- |

15.

je přesvědčen, že vzájemné hodnocení výrazně zlepší kvalitu a účinnost právních předpisů upravujících vnitřní trh, neboť systematické hodnocení provádění a s ním spojená kontrola vyžadují, aby vnitrostátní orgány věnovaly pozornost požadavkům EU a jejich uskutečňování na vnitrostátní úrovni;

| 16. | vyzývá Komisi a členské státy, aby na základě postupu vzájemného hodnocení stanoveného ve směrnici o službách, které je v současné době zaváděno na vnitrostátní úrovni, spolupracovaly na dalším rozvoji jednotného trhu se službami; |
| --- | --- |

16.

vyzývá Komisi a členské státy, aby na základě postupu vzájemného hodnocení stanoveného ve směrnici o službách, které je v současné době zaváděno na vnitrostátní úrovni, spolupracovaly na dalším rozvoji jednotného trhu se službami;

| 17. | připomíná, že si členské státy mohou zachovat pouze takové systémy udělování povolení a takové požadavky, u nichž je zřejmé, že jsou nezbytné a přiměřené a že nediskriminují; zdůrazňuje, že si členské státy v tomto kontextu zachovaly určité systémy udělování povolení, avšak zvýšily jejich dostupnost a transparentnost pro poskytovatele služeb; vyjadřuje politování nad tím, že některé členské státy nebyly ambicióznější a nevyužily všech možností, které směrnice o službách nabízí z hlediska administrativního a regulačního zjednodušení; |
| --- | --- |

17.

připomíná, že si členské státy mohou zachovat pouze takové systémy udělování povolení a takové požadavky, u nichž je zřejmé, že jsou nezbytné a přiměřené a že nediskriminují; zdůrazňuje, že si členské státy v tomto kontextu zachovaly určité systémy udělování povolení, avšak zvýšily jejich dostupnost a transparentnost pro poskytovatele služeb; vyjadřuje politování nad tím, že některé členské státy nebyly ambicióznější a nevyužily všech možností, které směrnice o službách nabízí z hlediska administrativního a regulačního zjednodušení;

| 18. | upozorňuje na obtíže při uznávání odborných kvalifikací, zejména pokud jde o lékařské obory; připomíná, že směrnice o službách se nevztahuje na ustanovení, která jsou již obsažena v odvětvových směrnicích; vyzývá Komisi, aby tuto situaci objasnila v rámci revize směrnice o odborných kvalifikacích; |
| --- | --- |

18.

upozorňuje na obtíže při uznávání odborných kvalifikací, zejména pokud jde o lékařské obory; připomíná, že směrnice o službách se nevztahuje na ustanovení, která jsou již obsažena v odvětvových směrnicích; vyzývá Komisi, aby tuto situaci objasnila v rámci revize směrnice o odborných kvalifikacích;

| 19. | upozorňuje na specifičnost ustanovení o právu usazování a ustanovení, která se týkají dočasného poskytování služeb v jiném členském státě; vyzývá Komisi, aby jejich specifickou povahu plně zohlednila ve svém hodnocení; |
| --- | --- |

19.

upozorňuje na specifičnost ustanovení o právu usazování a ustanovení, která se týkají dočasného poskytování služeb v jiném členském státě; vyzývá Komisi, aby jejich specifickou povahu plně zohlednila ve svém hodnocení;

| 20. | vyzývá Komisi a členské státy, aby upustily od neoprávněné diskriminace spotřebitelů na základě jejich státní příslušnosti nebo místa pobytu a zajistily účinné uplatňování čl. 20 odst. 2 směrnice o službách a řádné prosazování vnitrostátních ustanovení, jimiž se toto pravidlo namířené proti diskriminaci provádí v právních řádech členských států, ze strany vnitrostátních orgánů a soudů; připomíná, že účelem čl. 20 odst. 2 není předcházet rozdílům v zacházení v rámci obecných podmínek na základě objektivních úvah, jako je vzdálenost nebo vyšší náklady způsobené poskytováním služeb zákazníkům v jiných členských státech; |
| --- | --- |

20.

vyzývá Komisi a členské státy, aby upustily od neoprávněné diskriminace spotřebitelů na základě jejich státní příslušnosti nebo místa pobytu a zajistily účinné uplatňování čl. 20 odst. 2 směrnice o službách a řádné prosazování vnitrostátních ustanovení, jimiž se toto pravidlo namířené proti diskriminaci provádí v právních řádech členských států, ze strany vnitrostátních orgánů a soudů; připomíná, že účelem čl. 20 odst. 2 není předcházet rozdílům v zacházení v rámci obecných podmínek na základě objektivních úvah, jako je vzdálenost nebo vyšší náklady způsobené poskytováním služeb zákazníkům v jiných členských státech;

| 21. | zdůrazňuje, že postup ověřování v rámci směrnice představuje významnou pracovní zátěž pro správní orgány jednotlivých členských států, což musí být zohledněno při hodnocení provádění směrnice ve vnitrostátních předpisech; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že postup ověřování v rámci směrnice představuje významnou pracovní zátěž pro správní orgány jednotlivých členských států, což musí být zohledněno při hodnocení provádění směrnice ve vnitrostátních předpisech;

| 22. | bere na vědomí úsilí členských států o zahájení postupu vzájemného hodnocení; domnívá se, že postup hodnocení je důležitým nástrojem, který umožňuje posoudit pokrok dosažený při uplatňování směrnice v členských státech; domnívá se, že současný stav zavádění postupu hodnocení ještě neumožňuje posoudit jeho účinnost; zdůrazňuje, že tento postup musí ověřit, zda platné předpisy v jednotlivých členských státech vyhovují požadavkům vnitřního trhu a nevytváří nové překážky; přeje si, aby Komise důkladně prověřila možnosti této nové metody v rámci Aktu o jednotném trhu; |
| --- | --- |

22.

bere na vědomí úsilí členských států o zahájení postupu vzájemného hodnocení; domnívá se, že postup hodnocení je důležitým nástrojem, který umožňuje posoudit pokrok dosažený při uplatňování směrnice v členských státech; domnívá se, že současný stav zavádění postupu hodnocení ještě neumožňuje posoudit jeho účinnost; zdůrazňuje, že tento postup musí ověřit, zda platné předpisy v jednotlivých členských státech vyhovují požadavkům vnitřního trhu a nevytváří nové překážky; přeje si, aby Komise důkladně prověřila možnosti této nové metody v rámci Aktu o jednotném trhu;

| 23. | vyjadřuje politování nad skutečností, že se na postupu vzájemného hodnocení více nepodílejí Evropský parlament a vnitrostátní parlamenty; |
| --- | --- |

23.

vyjadřuje politování nad skutečností, že se na postupu vzájemného hodnocení více nepodílejí Evropský parlament a vnitrostátní parlamenty;

| 24. | vyzývá Komisi, aby označila problémové profese a problémová odvětví v oblasti přeshraničního poskytování služeb a aby důkladně posoudila platné právní předpisy a příčiny těchto problémů; |
| --- | --- |

24.

vyzývá Komisi, aby označila problémové profese a problémová odvětví v oblasti přeshraničního poskytování služeb a aby důkladně posoudila platné právní předpisy a příčiny těchto problémů;

Jednotná kontaktní místa

| 25. | domnívá se, že zřízení jednotných kontaktních míst představuje základ pro účinné uplatňování směrnice; uznává, že jejich zřízení vyžaduje výrazné úsilí ze strany členských států, pokud jde o finanční, technickou a organizační stránku; upozorňuje, že je nezbytné zapojit do něj sociální partnery a sdružení podnikatelů; |
| --- | --- |

25.

domnívá se, že zřízení jednotných kontaktních míst představuje základ pro účinné uplatňování směrnice; uznává, že jejich zřízení vyžaduje výrazné úsilí ze strany členských států, pokud jde o finanční, technickou a organizační stránku; upozorňuje, že je nezbytné zapojit do něj sociální partnery a sdružení podnikatelů;

| 26. | vyzývá členské státy, aby z jednotných kontaktních míst vytvořily ucelené portály elektronické správy, jež budou sloužit poskytovatelům služeb, kteří chtějí zahájit činnost či poskytovat přeshraniční služby; vyzývá členské státy, aby i nadále zlepšovaly přístupnost jednotných kontaktních míst, a to včetně možnosti splnit formální náležitosti a postupy prostřednictvím jednotných kontaktních míst na dálku, elektronickou cestou, a aby rovněž zlepšovaly kvalitu a přiměřenost informací a postupů zpřístupněných svým uživatelům, zejména malým a středním podnikům, včetně informací a provedení postupů v rámci pracovního a daňového práva platného v členských státech, jež se vztahuje na tyto poskytovatele, jako jsou postupy vztahující se k registraci plátců DPH do systému sociálního zabezpečení; vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily, že veškeré informace poskytované jednotnými kontaktními místy budou dostupné také v jiných jazycích než v jazycích daného členského státu, zejména v jazycích sousedních zemí; |
| --- | --- |

26.

vyzývá členské státy, aby z jednotných kontaktních míst vytvořily ucelené portály elektronické správy, jež budou sloužit poskytovatelům služeb, kteří chtějí zahájit činnost či poskytovat přeshraniční služby; vyzývá členské státy, aby i nadále zlepšovaly přístupnost jednotných kontaktních míst, a to včetně možnosti splnit formální náležitosti a postupy prostřednictvím jednotných kontaktních míst na dálku, elektronickou cestou, a aby rovněž zlepšovaly kvalitu a přiměřenost informací a postupů zpřístupněných svým uživatelům, zejména malým a středním podnikům, včetně informací a provedení postupů v rámci pracovního a daňového práva platného v členských státech, jež se vztahuje na tyto poskytovatele, jako jsou postupy vztahující se k registraci plátců DPH do systému sociálního zabezpečení; vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily, že veškeré informace poskytované jednotnými kontaktními místy budou dostupné také v jiných jazycích než v jazycích daného členského státu, zejména v jazycích sousedních zemí;

| 27. | vyzývá členské státy, aby zlepšily dostupnost elektronických postupů, včetně překladů všech příslušných formulářů; vyzývá členské státy, aby uživatelům jednotných kontaktních míst nabídly nástroje pro vyhledávání, které by jim umožnily ověřit aktuální stav probíhajících postupů; |
| --- | --- |

27.

vyzývá členské státy, aby zlepšily dostupnost elektronických postupů, včetně překladů všech příslušných formulářů; vyzývá členské státy, aby uživatelům jednotných kontaktních míst nabídly nástroje pro vyhledávání, které by jim umožnily ověřit aktuální stav probíhajících postupů;

| 28. | je si vědom problémů, které byly zaznamenány v průběhu fungování jednotných kontaktních míst a které se týkají prokazování totožnosti, používání elektronických podpisů, předávání originálů dokumentů či ověřených kopií, zejména v přeshraničním kontextu; žádá Komisi, aby navrhla opatření na řešení těchto problémů a umožnila tak malým a středním podnikům požívat výhod jednotného trhu a vyhnout se právní a technické nejistotě; |
| --- | --- |

28.

je si vědom problémů, které byly zaznamenány v průběhu fungování jednotných kontaktních míst a které se týkají prokazování totožnosti, používání elektronických podpisů, předávání originálů dokumentů či ověřených kopií, zejména v přeshraničním kontextu; žádá Komisi, aby navrhla opatření na řešení těchto problémů a umožnila tak malým a středním podnikům požívat výhod jednotného trhu a vyhnout se právní a technické nejistotě;

| 29. | zdůrazňuje, že v zájmu vytvoření podmínek příznivých pro uživatele je obzvláště důležité vyjasnit, které požadavky platí pro zahájení trvalé činnosti a které pro dočasné poskytování přeshraničních služeb; |
| --- | --- |

29.

zdůrazňuje, že v zájmu vytvoření podmínek příznivých pro uživatele je obzvláště důležité vyjasnit, které požadavky platí pro zahájení trvalé činnosti a které pro dočasné poskytování přeshraničních služeb;

| 30. | vyjadřuje politování nad tím, že poradenství poskytované jednotnými kontaktními místy dosud neoslovuje případné poskytovatele služeb a že informace o tom, jak kontaktovat jednotná kontaktní místa, nejsou všeobecně známé; vyzývá Komisi, aby v návrhu rozpočtu na rok 2012 vyčlenila dostatečné finanční prostředky na zahájení rozsáhlé celoevropské kampaně propagující jednotná kontaktní místa a informující o možnostech, které by měly poskytovatelům služeb nabízet; vyzývá Komisi a členské státy, aby ve spolupráci se všemi zainteresovanými stranami urychleně zahájily dobře cílené reklamní, informační a vzdělávací kampaně; vyzývá Komisi a členské státy, aby zlepšily viditelnost a rozpoznatelnost domény eu-go a aby na tyto stránky umístily případové studie podniků využívajících jednotná kontaktní místa a výhody, které jim z toho vznikly; |
| --- | --- |

30.

vyjadřuje politování nad tím, že poradenství poskytované jednotnými kontaktními místy dosud neoslovuje případné poskytovatele služeb a že informace o tom, jak kontaktovat jednotná kontaktní místa, nejsou všeobecně známé; vyzývá Komisi, aby v návrhu rozpočtu na rok 2012 vyčlenila dostatečné finanční prostředky na zahájení rozsáhlé celoevropské kampaně propagující jednotná kontaktní místa a informující o možnostech, které by měly poskytovatelům služeb nabízet; vyzývá Komisi a členské státy, aby ve spolupráci se všemi zainteresovanými stranami urychleně zahájily dobře cílené reklamní, informační a vzdělávací kampaně; vyzývá Komisi a členské státy, aby zlepšily viditelnost a rozpoznatelnost domény eu-go a aby na tyto stránky umístily případové studie podniků využívajících jednotná kontaktní místa a výhody, které jim z toho vznikly;

| 31. | domnívá se, že dialog a výměna osvědčených postupů mezi členskými státy jsou velmi významné pro zlepšování a rozvíjení kontaktních míst; zdůrazňuje, že ve státech, kde jednotná kontaktní místa buď ještě neexistují nebo řádně nefungují, je třeba neprodleně jednat; naléhavě vyzývá většinu členských států, aby zdvojnásobily úsilí o to, aby veškeré nezbytné postupy a formality mohly být prováděny prostřednictvím jednotných kontaktních míst; |
| --- | --- |

31.

domnívá se, že dialog a výměna osvědčených postupů mezi členskými státy jsou velmi významné pro zlepšování a rozvíjení kontaktních míst; zdůrazňuje, že ve státech, kde jednotná kontaktní místa buď ještě neexistují nebo řádně nefungují, je třeba neprodleně jednat; naléhavě vyzývá většinu členských států, aby zdvojnásobily úsilí o to, aby veškeré nezbytné postupy a formality mohly být prováděny prostřednictvím jednotných kontaktních míst;

| 32. | vyzývá členské státy, aby zajistily, že na vnitrostátních webových stránkách jednotných kontaktních míst budou dostupné údaje o nových informačních povinnostech, které musí splnit poskytovatelé služeb v zájmu spotřebitelů; |
| --- | --- |

32.

vyzývá členské státy, aby zajistily, že na vnitrostátních webových stránkách jednotných kontaktních míst budou dostupné údaje o nových informačních povinnostech, které musí splnit poskytovatelé služeb v zájmu spotřebitelů;

| 33. | vyzývá členské státy, aby Komisi pravidelně poskytovaly srovnatelné statistické údaje nezbytné pro hodnocení činnosti jednotných kontaktních míst a jejich vlivu na vnitrostátní a evropské úrovni, zejména pokud jde o přeshraniční poskytování služeb; vyzývá Komisi, aby stanovila jasná kritéria pro hodnocení jednotných kontaktních míst; domnívá se, že tato kritéria by měla vycházet jak z kvantitativních, tak kvalitativních ukazatelů; |
| --- | --- |

33.

vyzývá členské státy, aby Komisi pravidelně poskytovaly srovnatelné statistické údaje nezbytné pro hodnocení činnosti jednotných kontaktních míst a jejich vlivu na vnitrostátní a evropské úrovni, zejména pokud jde o přeshraniční poskytování služeb; vyzývá Komisi, aby stanovila jasná kritéria pro hodnocení jednotných kontaktních míst; domnívá se, že tato kritéria by měla vycházet jak z kvantitativních, tak kvalitativních ukazatelů;

| 34. | poznamenává, že některé členské státy musí vyřešit řadu právních a technických problémů, aby umožnily přeshraniční využívání jednotných kontaktních míst; vyzývá tyto členské státy, aby přijaly nezbytná opatření a zvláštní pozornost věnovaly uznávání elektronických podpisů; vyzývá Komisi, aby pokračovala ve stávajícím úsilí o zlepšení interoperability a vzájemného uznávání elektronických postupů a aby přijala nezbytná podpůrná opatření na zjednodušení přeshraničního využívání jednotných kontaktních míst; doporučuje, aby Komise vytvořila ve všech úředních jazycích EU přímé elektronické propojení, které by poskytovatelům služeb umožňovalo přístup k jednotným kontaktním místům členských států; |
| --- | --- |

34.

poznamenává, že některé členské státy musí vyřešit řadu právních a technických problémů, aby umožnily přeshraniční využívání jednotných kontaktních míst; vyzývá tyto členské státy, aby přijaly nezbytná opatření a zvláštní pozornost věnovaly uznávání elektronických podpisů; vyzývá Komisi, aby pokračovala ve stávajícím úsilí o zlepšení interoperability a vzájemného uznávání elektronických postupů a aby přijala nezbytná podpůrná opatření na zjednodušení přeshraničního využívání jednotných kontaktních míst; doporučuje, aby Komise vytvořila ve všech úředních jazycích EU přímé elektronické propojení, které by poskytovatelům služeb umožňovalo přístup k jednotným kontaktním místům členských států;

| 35. | vyzývá členské státy a Komisi, aby zvýšily úsilí a zajistily plnou elektronickou interoperabilitu jednotných kontaktních míst; zdůrazňuje spojitost s návrhem 22 Aktu o jednotném trhu týkajícím se elektronických podpisů, elektronického přihlášení a elektronické identifikace; |
| --- | --- |

35.

vyzývá členské státy a Komisi, aby zvýšily úsilí a zajistily plnou elektronickou interoperabilitu jednotných kontaktních míst; zdůrazňuje spojitost s návrhem 22 Aktu o jednotném trhu týkajícím se elektronických podpisů, elektronického přihlášení a elektronické identifikace;

| 36. | připomíná, že členské státy jsou povinny provést posouzení rizik a zajistit tak, aby podniky při provádění potřebných postupů elektronickou cestou nenarážely na zbytečné překážky; vyzývá Komisi, aby přezkoumala možnost, zda by mohly podniky využívat své vlastní vnitrostátní elektronické průkazy totožnosti / prostředky ověřování pravosti, pokud využívají jednotná kontaktní místa v jiných členských státech; |
| --- | --- |

36.

připomíná, že členské státy jsou povinny provést posouzení rizik a zajistit tak, aby podniky při provádění potřebných postupů elektronickou cestou nenarážely na zbytečné překážky; vyzývá Komisi, aby přezkoumala možnost, zda by mohly podniky využívat své vlastní vnitrostátní elektronické průkazy totožnosti / prostředky ověřování pravosti, pokud využívají jednotná kontaktní místa v jiných členských státech;

| 37. | domnívá se, že vzhledem ke složitým právním předpisům musí mít každý občan možnost konzultace s příslušnými orgány a získat tak přesné odpovědi na své otázky; je toho názoru, že v oblasti pracovního práva a práva týkajícího se sociálního zabezpečení by měl být definován pojem „předběžná správní rozhodnutí“ s cílem odstranit právní nejistotu; dále se domnívá, že v zájmu zajištění transparentnosti by měla být přijatá rozhodnutí zveřejňována; |
| --- | --- |

37.

domnívá se, že vzhledem ke složitým právním předpisům musí mít každý občan možnost konzultace s příslušnými orgány a získat tak přesné odpovědi na své otázky; je toho názoru, že v oblasti pracovního práva a práva týkajícího se sociálního zabezpečení by měl být definován pojem „předběžná správní rozhodnutí“ s cílem odstranit právní nejistotu; dále se domnívá, že v zájmu zajištění transparentnosti by měla být přijatá rozhodnutí zveřejňována;

Správní spolupráce

| 38. | upozorňuje na význam ustanovení týkajících se správní spolupráce a vzájemné pomoci; domnívá se, že provádění těchto ustanovení je nezbytné k zajištění účinné kontroly poskytovatelů služeb, vysoké úrovně kvality a bezpečnosti služeb v rámci Evropské unie; |
| --- | --- |

38.

upozorňuje na význam ustanovení týkajících se správní spolupráce a vzájemné pomoci; domnívá se, že provádění těchto ustanovení je nezbytné k zajištění účinné kontroly poskytovatelů služeb, vysoké úrovně kvality a bezpečnosti služeb v rámci Evropské unie;

| 39. | vítá rostoucí počet vnitrostátních orgánů odpovědných za kontrolu služeb zapsaných do informačního systému o vnitřním trhu IMI, který umožňuje přímou, rychlou a účinnou výměnu informací; domnívá se, že systém IMI může být využit i pro jiné příslušné směrnice; |
| --- | --- |

39.

vítá rostoucí počet vnitrostátních orgánů odpovědných za kontrolu služeb zapsaných do informačního systému o vnitřním trhu IMI, který umožňuje přímou, rychlou a účinnou výměnu informací; domnívá se, že systém IMI může být využit i pro jiné příslušné směrnice;

| 40. | domnívá se, že informační systém pro vnitřní trh a jednotná kontaktní místa mohou tím, že vyžadují značné nasazení při administrativní spolupráci všech zúčastněných orgánů, vytvořit podmínky pro další interoperabilitu a propojení na celostátní, regionální a místní úrovni v celé EU; dále se domnívá, že při stanovování pravidel a postupů, které mají zajistit jejich fungování, je nutná jistá míra flexibility v souladu s regionálními rozdíly v EU, a že veškerá opatření by proto měla být přijímána ve vzájemné spolupráci a na základě skutečné diskuse na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

40.

domnívá se, že informační systém pro vnitřní trh a jednotná kontaktní místa mohou tím, že vyžadují značné nasazení při administrativní spolupráci všech zúčastněných orgánů, vytvořit podmínky pro další interoperabilitu a propojení na celostátní, regionální a místní úrovni v celé EU; dále se domnívá, že při stanovování pravidel a postupů, které mají zajistit jejich fungování, je nutná jistá míra flexibility v souladu s regionálními rozdíly v EU, a že veškerá opatření by proto měla být přijímána ve vzájemné spolupráci a na základě skutečné diskuse na místní a regionální úrovni;

| 41. | domnívá se, že spolupráce mezi orgány veřejné správy členských států EU v rámci evropské sítě a zavedení vzájemné výměny informací o spolehlivosti poskytovatelů služeb je užitečné z hlediska odstranění dodatečných kontrol u přeshraničních činností; |
| --- | --- |

41.

domnívá se, že spolupráce mezi orgány veřejné správy členských států EU v rámci evropské sítě a zavedení vzájemné výměny informací o spolehlivosti poskytovatelů služeb je užitečné z hlediska odstranění dodatečných kontrol u přeshraničních činností;

| 42. | zdůrazňuje potřebu vytvořit výukové programy pro úředníky státních a regionálních správních orgánů, kteří jsou odpovědni za prověřování služeb; je si vědom úsilí, které členské státy již za tímto účelem vyvinuly, a vyzývá členské státy, aby dále sjednotily vnitrostátní sítě IMI tak, že budou neustále sledovat jejich praktické fungování a zajišťovat vhodnou odbornou přípravu; připomíná, že udržitelný úspěch systému IMI závisí na dostatečných investicích na úrovni Společenství; proto vyzývá Komisi, aby za tímto účelem zavedla víceletý program a aby zajistila veškeré prostředky, které jsou nezbytné pro jeho řádné uskutečňování; |
| --- | --- |

42.

zdůrazňuje potřebu vytvořit výukové programy pro úředníky státních a regionálních správních orgánů, kteří jsou odpovědni za prověřování služeb; je si vědom úsilí, které členské státy již za tímto účelem vyvinuly, a vyzývá členské státy, aby dále sjednotily vnitrostátní sítě IMI tak, že budou neustále sledovat jejich praktické fungování a zajišťovat vhodnou odbornou přípravu; připomíná, že udržitelný úspěch systému IMI závisí na dostatečných investicích na úrovni Společenství; proto vyzývá Komisi, aby za tímto účelem zavedla víceletý program a aby zajistila veškeré prostředky, které jsou nezbytné pro jeho řádné uskutečňování;

| 43. | je toho názoru, že administrativní postupy musí být efektivnější; domnívá se, že by v této souvislosti bylo prospěšné, aby spolu jednotná kontaktní místa úzce spolupracovala a vyměňovala si zkušenosti v oblasti přeshraničních služeb v různých regionech Evropy; |
| --- | --- |

43.

je toho názoru, že administrativní postupy musí být efektivnější; domnívá se, že by v této souvislosti bylo prospěšné, aby spolu jednotná kontaktní místa úzce spolupracovala a vyměňovala si zkušenosti v oblasti přeshraničních služeb v různých regionech Evropy;

Oblast působnosti

| 44. | připomíná, že z působnosti směrnice je vyňato několik oblastí, včetně služeb obecného zájmu nehospodářské povahy, zdravotnických služeb a většiny sociálních služeb; konstatuje, že směrnice se nevztahuje na oblast pracovního práva ani že nezasahuje do právních předpisů upravujících sociální zabezpečení členských států; |
| --- | --- |

44.

připomíná, že z působnosti směrnice je vyňato několik oblastí, včetně služeb obecného zájmu nehospodářské povahy, zdravotnických služeb a většiny sociálních služeb; konstatuje, že směrnice se nevztahuje na oblast pracovního práva ani že nezasahuje do právních předpisů upravujících sociální zabezpečení členských států;

| 45. | bere na vědomí, že v některých členských státech probíhají diskuse o službách, které jsou z oblasti působení směrnice vyloučeny; bere na vědomí, že co se týče oblasti působnosti, nezaznamenala většina členských států při uplatňování směrnice o službách závažné problémy; zdůrazňuje že tyto služby byly vyloučeny kvůli své specifičnosti a proto, že v některých případech mohou vyžadovat odvětvový právní rámec Společenství; konstatuje, že sdělení Komise nazvané „Na cestě k Aktu o jednotném trhu“ obsahuje závazek, že v roce 2011 bude navržen soubor opatření týkající se služeb obecného zájmu; |
| --- | --- |

45.

bere na vědomí, že v některých členských státech probíhají diskuse o službách, které jsou z oblasti působení směrnice vyloučeny; bere na vědomí, že co se týče oblasti působnosti, nezaznamenala většina členských států při uplatňování směrnice o službách závažné problémy; zdůrazňuje že tyto služby byly vyloučeny kvůli své specifičnosti a proto, že v některých případech mohou vyžadovat odvětvový právní rámec Společenství; konstatuje, že sdělení Komise nazvané „Na cestě k Aktu o jednotném trhu“ obsahuje závazek, že v roce 2011 bude navržen soubor opatření týkající se služeb obecného zájmu;

| 46. | žádá, aby se řádně a důkladně sledovalo, zda jsou uplatňována omezení stanovená směrnicí v souvislosti se službami obecného hospodářského zájmu, přičemž je nutné respektovat rozdělení pravomocí mezi Komisí a členskými státy; poukazuje na to, že touto směrnicí není dotčeno právo členských států stanovit v souladu s právními předpisy EU, které služby se považují za služby obecného hospodářského zájmu, jak by tyto služby měly být s ohledem na předpisy o státní podpoře organizovány a financovány a jaké konkrétní povinnosti by se na ně měly vztahovat; |
| --- | --- |

46.

žádá, aby se řádně a důkladně sledovalo, zda jsou uplatňována omezení stanovená směrnicí v souvislosti se službami obecného hospodářského zájmu, přičemž je nutné respektovat rozdělení pravomocí mezi Komisí a členskými státy; poukazuje na to, že touto směrnicí není dotčeno právo členských států stanovit v souladu s právními předpisy EU, které služby se považují za služby obecného hospodářského zájmu, jak by tyto služby měly být s ohledem na předpisy o státní podpoře organizovány a financovány a jaké konkrétní povinnosti by se na ně měly vztahovat;

| 47. | žádá, aby při uplatňování směrnice o službách byl ve větší míře zohledňován základní princip místní samosprávy a aby se co nejvíce omezila administrativní zátěž a odstranily překážky omezující rozhodování na místní úrovni, pokud jde o služby všeobecného hospodářského zájmu; |
| --- | --- |

47.

žádá, aby při uplatňování směrnice o službách byl ve větší míře zohledňován základní princip místní samosprávy a aby se co nejvíce omezila administrativní zátěž a odstranily překážky omezující rozhodování na místní úrovni, pokud jde o služby všeobecného hospodářského zájmu;

| 48. | domnívá se, že doplňková opatření nezbytná k dotvoření vnitřního trhu služeb musí být zcela zahrnuta do probíhající diskuse o Aktu o jednotném trhu; |
| --- | --- |

48.

domnívá se, že doplňková opatření nezbytná k dotvoření vnitřního trhu služeb musí být zcela zahrnuta do probíhající diskuse o Aktu o jednotném trhu;

*

* *

| 49. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

49.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.

---

(1)  Úř. věst. L 376, 27.12.2006, s. 36.

(2)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0186.

---

Středa, 16. února 2011

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/7

---

Středa, 16. února 2011Praktické aspekty revize nástrojů EU na podporu financování malých a středních podniků v příštím programovém období

P7_TA(2011)0057

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. února 2011 o praktických aspektech revize nástrojů EU na podporu financování malých a středních podniků v příštím programovém období

2012/C 188 E/02

Evropský parlament,

| — | s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že malé a střední podniky (MSP) v EU, jejichž počet dosahuje 23 milionů, představují přibližně 99 % všech podniků a zajišťují více než 100 milionů pracovních míst, zásadní měrou přispívají k hospodářskému růstu, sociální soudržnosti a vytváření pracovních míst, jsou významným zdrojem inovací a hrají rozhodující úlohu při udržování a zvyšování zaměstnanosti, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že malé a střední podniky (MSP) v EU, jejichž počet dosahuje 23 milionů, představují přibližně 99 % všech podniků a zajišťují více než 100 milionů pracovních míst, zásadní měrou přispívají k hospodářskému růstu, sociální soudržnosti a vytváření pracovních míst, jsou významným zdrojem inovací a hrají rozhodující úlohu při udržování a zvyšování zaměstnanosti,

| B. | vzhledem k tomu, že jednou z hlavních překážek vzniku a růstu MSP je jejich omezený přístup k finančním prostředkům, a vzhledem k tomu, že stávající finanční a hospodářská krize tento problém ještě prohloubila, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že jednou z hlavních překážek vzniku a růstu MSP je jejich omezený přístup k finančním prostředkům, a vzhledem k tomu, že stávající finanční a hospodářská krize tento problém ještě prohloubila,

| C. | vzhledem k tomu, že evropské finanční trhy v mnoha oblastech nejsou v současnosti z různých důvodů schopné zajistit MSP dostatečný objem finančních zdrojů, jakkoli tradiční formy úvěrování MSP zůstaly navzdory stávající krizi poměrně stabilní; vzhledem k tomu, že je nutné usilovat o to, aby se v budoucnu nesnižovala ochota bank financovat MSP v důsledku probíhajících reforem mezinárodních bankovních předpisů a jejich provádění v Evropě, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že evropské finanční trhy v mnoha oblastech nejsou v současnosti z různých důvodů schopné zajistit MSP dostatečný objem finančních zdrojů, jakkoli tradiční formy úvěrování MSP zůstaly navzdory stávající krizi poměrně stabilní; vzhledem k tomu, že je nutné usilovat o to, aby se v budoucnu nesnižovala ochota bank financovat MSP v důsledku probíhajících reforem mezinárodních bankovních předpisů a jejich provádění v Evropě,

| D. | vzhledem k tomu, že evropské MSP jsou velmi různorodé a značný počet z nich tvoří mikropodniky, rodinné podniky, které úspěšně fungují v tradičních odvětvích, a rostoucí počet nově založených podniků a rychle se rozvíjejících vysoce inovativních podniků v odvětví moderních technologií; vzhledem k tomu, že všechny tyto rozdílné podnikatelské modely čelí odlišným problémům, a proto má každý z nich jiné potřeby, pokud jde o přístup k financování; vzhledem k tomu, že MSP s vysokým pákovým poměrem (vysokou mírou dluhového financování) jsou mnohem ohroženější, pokud nastane krize nebo pokud se jejich rizikovější projekty dostanou do potíží, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že evropské MSP jsou velmi různorodé a značný počet z nich tvoří mikropodniky, rodinné podniky, které úspěšně fungují v tradičních odvětvích, a rostoucí počet nově založených podniků a rychle se rozvíjejících vysoce inovativních podniků v odvětví moderních technologií; vzhledem k tomu, že všechny tyto rozdílné podnikatelské modely čelí odlišným problémům, a proto má každý z nich jiné potřeby, pokud jde o přístup k financování; vzhledem k tomu, že MSP s vysokým pákovým poměrem (vysokou mírou dluhového financování) jsou mnohem ohroženější, pokud nastane krize nebo pokud se jejich rizikovější projekty dostanou do potíží,

| E. | vzhledem k tomu, že bankovnictví, které je stále obezřetnější ve vztahu ke kapitálu a k rizikům, zavádí přísnější podmínky pro financování úvěrů, včetně požadavku vyššího zajištění a vyšších rizikových prémií, a vzhledem k tomu, že banky jsou stále méně ochotné financovat rizikovější podnikatelské záměry, mezi něž patří nově založené podniky, inovativní produkty, a dokonce i převody podniků, prostřednictvím tradičních úvěrů, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že bankovnictví, které je stále obezřetnější ve vztahu ke kapitálu a k rizikům, zavádí přísnější podmínky pro financování úvěrů, včetně požadavku vyššího zajištění a vyšších rizikových prémií, a vzhledem k tomu, že banky jsou stále méně ochotné financovat rizikovější podnikatelské záměry, mezi něž patří nově založené podniky, inovativní produkty, a dokonce i převody podniků, prostřednictvím tradičních úvěrů,

| F. | vzhledem k tomu, že vysoce inovativní a rychle rostoucí firmy jsou klíčové pro budoucí konkurenceschopnost hospodářství a vytváření pracovních míst v Evropě, a to zejména na trzích, které procházejí přeměnou na hospodářství založené na účinném využívání zdrojů, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že vysoce inovativní a rychle rostoucí firmy jsou klíčové pro budoucí konkurenceschopnost hospodářství a vytváření pracovních míst v Evropě, a to zejména na trzích, které procházejí přeměnou na hospodářství založené na účinném využívání zdrojů,

| G. | vzhledem k tomu, že podle statistik je u evropských MSP méně pravděpodobné než např. u jejich protějšků z USA, že budou zvažovat možnost financování prostřednictvím zvýšení základního kapitálu, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že podle statistik je u evropských MSP méně pravděpodobné než např. u jejich protějšků z USA, že budou zvažovat možnost financování prostřednictvím zvýšení základního kapitálu,

| H. | vzhledem k tomu, že mnohé finanční zprostředkovatele na evropské a vnitrostátní úrovni odrazují administrativní překážky, jež vytvářejí složité evropské finanční předpisy a strategické a provozní pokyny pro evropské programy financování, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že mnohé finanční zprostředkovatele na evropské a vnitrostátní úrovni odrazují administrativní překážky, jež vytvářejí složité evropské finanční předpisy a strategické a provozní pokyny pro evropské programy financování,

| I. | vzhledem k tomu, že evropské orgány nyní musí vyhodnotit a přezkoumat stávající nástroje na podporu financování MSP s ohledem na příští programové období v kontextu příštího víceletého finančního rámce, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že evropské orgány nyní musí vyhodnotit a přezkoumat stávající nástroje na podporu financování MSP s ohledem na příští programové období v kontextu příštího víceletého finančního rámce,

Posílení fungování programů financování MSP

| 1. | konstatuje, že velký počet MSP bude, pokud jde o vnější financování, i nadále záviset zejména na úvěrech a půjčkách; vyjadřuje znepokojení nad tím, že bankovnictví, které je stále obezřetnější ve vztahu ke kapitálu a k rizikům, žádá vyšší zajištění a vyšší rizikové prémie, přičemž oba tyto požadavky vedou k nedostatečnému financování a promarnění podnikatelských a pracovních příležitostí v tomto velmi rozsáhlém hospodářském sektoru; pokládá proto za klíčové, aby byly k dispozici programy zajišťování úvěrů a půjček, má-li být využit potenciál MSP z hlediska růstu a vytváření pracovních míst; domnívá se, že je zapotřebí posílit stávající programy na úrovni členských států a EU, a uznává důležitou úlohu úvěrů EIB určených pro MSP; |
| --- | --- |

1.

konstatuje, že velký počet MSP bude, pokud jde o vnější financování, i nadále záviset zejména na úvěrech a půjčkách; vyjadřuje znepokojení nad tím, že bankovnictví, které je stále obezřetnější ve vztahu ke kapitálu a k rizikům, žádá vyšší zajištění a vyšší rizikové prémie, přičemž oba tyto požadavky vedou k nedostatečnému financování a promarnění podnikatelských a pracovních příležitostí v tomto velmi rozsáhlém hospodářském sektoru; pokládá proto za klíčové, aby byly k dispozici programy zajišťování úvěrů a půjček, má-li být využit potenciál MSP z hlediska růstu a vytváření pracovních míst; domnívá se, že je zapotřebí posílit stávající programy na úrovni členských států a EU, a uznává důležitou úlohu úvěrů EIB určených pro MSP;

| 2. | poukazuje na to, že stanovení vyšších kapitálových požadavků, pokud jde o vlastní zdroje bank, které navrhl Basilejský výbor, by mělo zohledňovat zájmy MSP; |
| --- | --- |

2.

poukazuje na to, že stanovení vyšších kapitálových požadavků, pokud jde o vlastní zdroje bank, které navrhl Basilejský výbor, by mělo zohledňovat zájmy MSP;

| 3. | vítá vytvoření nové facility mikrofinancování EU pro oblast zaměstnanosti (facilita mikrofinancování Progress), která zvyšuje příležitosti pro ty, kteří si přejí začít podnikat, a to kdekoli v EU; konstatuje, že co s týče nabídky mikroúvěrů a poptávky po nich, existuje v EU potenciální mezera na trhu; uznává potřebu financování poskytovatelů mikroúvěrů, protože finanční podpora by napomohla tomu, aby se tato činnost stala udržitelnou, a umožnila by jim reagovat na rostoucí poptávku ze strany klientů; zdůrazňuje, že Unie musí podporovat investice menšího rozsahu, dát mikropodnikům šanci růst a zejména podporovat ty skupiny, jako například mladé podnikatele, které mají potíže se získáním půjčky na financování svých podnikatelských nápadů; |
| --- | --- |

3.

vítá vytvoření nové facility mikrofinancování EU pro oblast zaměstnanosti (facilita mikrofinancování Progress), která zvyšuje příležitosti pro ty, kteří si přejí začít podnikat, a to kdekoli v EU; konstatuje, že co s týče nabídky mikroúvěrů a poptávky po nich, existuje v EU potenciální mezera na trhu; uznává potřebu financování poskytovatelů mikroúvěrů, protože finanční podpora by napomohla tomu, aby se tato činnost stala udržitelnou, a umožnila by jim reagovat na rostoucí poptávku ze strany klientů; zdůrazňuje, že Unie musí podporovat investice menšího rozsahu, dát mikropodnikům šanci růst a zejména podporovat ty skupiny, jako například mladé podnikatele, které mají potíže se získáním půjčky na financování svých podnikatelských nápadů;

| 4. | rozhodně podporuje další uplatňování nástrojů pro poskytování záruk v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace (CIP), nástroje pro sdílení rizik a financování v rámci sedmého rámcového programu a strukturálních fondů (JEREMIE) s cílem zajistit MSP větší objem úvěrových prostředků a v rámci iniciativy JASMINE s cílem zajistit podporu institucím pro mikrofinancování; upozorňuje, že jejich řádnému uplatňování v současnosti brání příliš složité administrativní postupy; žádá Komisi, aby zjednodušila využívání strukturálních fondů v souvislosti s nástroji pro financování MSP, zejména pro financování revolvingových fondů pro programy záruk, aniž by vznikly struktury duplikující stávající systémy, např. na vnitrostátní úrovni; |
| --- | --- |

4.

rozhodně podporuje další uplatňování nástrojů pro poskytování záruk v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace (CIP), nástroje pro sdílení rizik a financování v rámci sedmého rámcového programu a strukturálních fondů (JEREMIE) s cílem zajistit MSP větší objem úvěrových prostředků a v rámci iniciativy JASMINE s cílem zajistit podporu institucím pro mikrofinancování; upozorňuje, že jejich řádnému uplatňování v současnosti brání příliš složité administrativní postupy; žádá Komisi, aby zjednodušila využívání strukturálních fondů v souvislosti s nástroji pro financování MSP, zejména pro financování revolvingových fondů pro programy záruk, aniž by vznikly struktury duplikující stávající systémy, např. na vnitrostátní úrovni;

| 5. | zastává názor, že nedostatečné je zejména financování programu pro konkurenceschopnost a inovace a že by měla být této otázce věnována pozornost; vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily efektivnější financování inovativních finančních nástrojů na základě příštího víceletého finančního rámce; |
| --- | --- |

5.

zastává názor, že nedostatečné je zejména financování programu pro konkurenceschopnost a inovace a že by měla být této otázce věnována pozornost; vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily efektivnější financování inovativních finančních nástrojů na základě příštího víceletého finančního rámce;

| 6. | žádá výrazné navýšení finančních prostředků určených pro inovativní finanční nástroje v rámci rozpočtu EU s cílem uspokojit finanční potřeby MSP a s ohledem na strategii Evropa 2020 a stěžejní meziodvětvové iniciativy vybízí k uplatňování společných nástrojů se skupinou EIB, především prostřednictvím programů sdílení rizika; žádá, aby byly budoucí programy dostatečně flexibilní, a nemusela se tak uplatňovat nevhodná univerzální řešení; |
| --- | --- |

6.

žádá výrazné navýšení finančních prostředků určených pro inovativní finanční nástroje v rámci rozpočtu EU s cílem uspokojit finanční potřeby MSP a s ohledem na strategii Evropa 2020 a stěžejní meziodvětvové iniciativy vybízí k uplatňování společných nástrojů se skupinou EIB, především prostřednictvím programů sdílení rizika; žádá, aby byly budoucí programy dostatečně flexibilní, a nemusela se tak uplatňovat nevhodná univerzální řešení;

Řešení selhání trhu

| 7. | zdůrazňuje, že nově založené a inovativní podniky potřebují lepší přístup k finančním nástrojům založeným na vlastním a kvazivlastním kapitálu, které trh zatím neposkytuje v dostatečné míře; žádá Komisi, aby zajistila, že u budoucích programů bude kladen větší důraz na mezaninové finanční nástroje, a aby je podpořila prostřednictvím fondů a nástrojů pro sdílení rizik; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že nově založené a inovativní podniky potřebují lepší přístup k finančním nástrojům založeným na vlastním a kvazivlastním kapitálu, které trh zatím neposkytuje v dostatečné míře; žádá Komisi, aby zajistila, že u budoucích programů bude kladen větší důraz na mezaninové finanční nástroje, a aby je podpořila prostřednictvím fondů a nástrojů pro sdílení rizik;

| 8. | konstatuje, že vysoce inovativní a rychle rostoucí firmy potřebují přístup k větším evropským trhům rizikového kapitálu a dluhopisů, naléhavě vyzývá Komisi, aby se zasadila o odstranění překážek, které brání rozvoji těchto trhů v Evropě, aby rozšířila nástroje pro sdílení rizika pro investice do vlastního kapitálu, aby podporovala emise sdružených podnikových dluhopisů a aby podněcovala členské státy k podpoře činnosti tzv. podnikatelských andělů poskytováním daňových pobídek pro investory; |
| --- | --- |

8.

konstatuje, že vysoce inovativní a rychle rostoucí firmy potřebují přístup k větším evropským trhům rizikového kapitálu a dluhopisů, naléhavě vyzývá Komisi, aby se zasadila o odstranění překážek, které brání rozvoji těchto trhů v Evropě, aby rozšířila nástroje pro sdílení rizika pro investice do vlastního kapitálu, aby podporovala emise sdružených podnikových dluhopisů a aby podněcovala členské státy k podpoře činnosti tzv. podnikatelských andělů poskytováním daňových pobídek pro investory;

| 9. | konstatuje, že stávající struktura finančních prostředků MSP v mnoha evropských zemích je jak na straně poptávky, tak na straně nabídky značně ovlivněna systémy daní a podpory, které výrazně motivují k dluhovému financování a odrazují od financování prostřednictvím zvyšování základního kapitálu; vyzývá Komisi, aby se zasadila o zvýšení povědomí o problémech, které vytváří špatné pobídky poskytované regulačním rámcem, a vybízela členské státy k provedení nezbytných reforem; |
| --- | --- |

9.

konstatuje, že stávající struktura finančních prostředků MSP v mnoha evropských zemích je jak na straně poptávky, tak na straně nabídky značně ovlivněna systémy daní a podpory, které výrazně motivují k dluhovému financování a odrazují od financování prostřednictvím zvyšování základního kapitálu; vyzývá Komisi, aby se zasadila o zvýšení povědomí o problémech, které vytváří špatné pobídky poskytované regulačním rámcem, a vybízela členské státy k provedení nezbytných reforem;

Odstranění administrativních překážek

| 10. | vyjadřuje znepokojení nad složitostí finančních předpisů EU a pokynů pro evropské finanční nástroje, zejména jsou-li evropské fondy a programy využívány na podporu jednotlivých podniků poskytováním poměrně nízkých finančních částek; domnívá se, že časové a finanční nároky na splnění požadavků těchto předpisů jsou naprosto neúměrné přínosu, který konečný příjemce finančních prostředků získá; žádá, aby byly inovativní finanční nástroje racionálně řízeny, administrativně a nákladově efektivní a aby nekladly neúměrné požadavky, pokud jde o předkládání zpráv; trvá na tom, že banky, zprostředkovatele a příjemce nesmí od využívání programů a fondů odrazovat administrativní zátěž s nimi spojená; žádá Komisi, aby navrhla jednodušší a méně nákladné předpisy a pokyny, zejména pro programy na podporu financování MSP v malém objemu ve formě záruk a mezaninových nástrojů nebo nástrojů založených na vlastním kapitálu; |
| --- | --- |

10.

vyjadřuje znepokojení nad složitostí finančních předpisů EU a pokynů pro evropské finanční nástroje, zejména jsou-li evropské fondy a programy využívány na podporu jednotlivých podniků poskytováním poměrně nízkých finančních částek; domnívá se, že časové a finanční nároky na splnění požadavků těchto předpisů jsou naprosto neúměrné přínosu, který konečný příjemce finančních prostředků získá; žádá, aby byly inovativní finanční nástroje racionálně řízeny, administrativně a nákladově efektivní a aby nekladly neúměrné požadavky, pokud jde o předkládání zpráv; trvá na tom, že banky, zprostředkovatele a příjemce nesmí od využívání programů a fondů odrazovat administrativní zátěž s nimi spojená; žádá Komisi, aby navrhla jednodušší a méně nákladné předpisy a pokyny, zejména pro programy na podporu financování MSP v malém objemu ve formě záruk a mezaninových nástrojů nebo nástrojů založených na vlastním kapitálu;

| 11. | vítá, že bylo v roce 2010 vytvořeno finanční fórum pro malé a střední podniky, a naléhá na Komisi, aby dále zlepšila spolupráci s vnitrostátními rozvojovými bankami a komerčními bankami s cílem sdílet zkušenosti, osvědčené postupy a přínos plynoucí z vzájemné součinnosti a určit, jakým způsobem lze programy EU pro financování MSP zjednodušit a zefektivnit; |
| --- | --- |

11.

vítá, že bylo v roce 2010 vytvořeno finanční fórum pro malé a střední podniky, a naléhá na Komisi, aby dále zlepšila spolupráci s vnitrostátními rozvojovými bankami a komerčními bankami s cílem sdílet zkušenosti, osvědčené postupy a přínos plynoucí z vzájemné součinnosti a určit, jakým způsobem lze programy EU pro financování MSP zjednodušit a zefektivnit;

| 12. | poukazuje na to, že stávající opatření na podporu financování MSP tvoří součást mnoha různých programů EU, např. programu CIP, strukturálních fondů (JEREMIE), sedmého rámcového programu a dalších, a podotýká, že tyto programy nejsou soudržné; vyzývá Komisi, aby zajistila větší provázanost jednotlivých programů, v jejichž rámci jsou poskytovány záruky, a náležitou rovnováhu mezi programy na podporu financování inovace či poskytování rizikového kapitálu MSP v členských státech a na úrovni EU; naléhavě vyzývá Komisi, aby pro různé nástroje EU pro financování MSP vytvořila jednotné kontaktní místo; |
| --- | --- |

12.

poukazuje na to, že stávající opatření na podporu financování MSP tvoří součást mnoha různých programů EU, např. programu CIP, strukturálních fondů (JEREMIE), sedmého rámcového programu a dalších, a podotýká, že tyto programy nejsou soudržné; vyzývá Komisi, aby zajistila větší provázanost jednotlivých programů, v jejichž rámci jsou poskytovány záruky, a náležitou rovnováhu mezi programy na podporu financování inovace či poskytování rizikového kapitálu MSP v členských státech a na úrovni EU; naléhavě vyzývá Komisi, aby pro různé nástroje EU pro financování MSP vytvořila jednotné kontaktní místo;

*

* *

| 13. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

13.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/9

---

Středa, 16. února 2011Na cestě k přiměřeným, udržitelným a spolehlivým důchodovým systémům v Evropě

P7_TA(2011)0058

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. února 2011 na téma „Na cestě k přiměřeným, udržitelným a spolehlivým důchodovým systémům v Evropě“ (2010/2239(INI))

2012/C 188 E/03

Evropský parlament,

| — | s ohledem na horizontální sociální doložku obsaženou v článku 9 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na horizontální sociální doložku obsaženou v článku 9 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 7. července 2010„Zelená kniha – na cestě k přiměřeným, udržitelným a spolehlivým důchodovým systémům v Evropě“ (KOM(2010)0365), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 7. července 2010„Zelená kniha – na cestě k přiměřeným, udržitelným a spolehlivým důchodovým systémům v Evropě“ (KOM(2010)0365),

| — | s ohledem na své usnesení o demografických výzvách a mezigenerační solidaritě ze dne 11. listopadu 2010 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení o demografických výzvách a mezigenerační solidaritě ze dne 11. listopadu 2010 (1),

| — | s ohledem na zprávu Evropského hospodářského a sociálního výboru o sdělení Komise ze dne 7. července 2010„Zelená kniha – na cestě k přiměřeným, udržitelným a spolehlivým důchodovým systémům v Evropě“ (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Evropského hospodářského a sociálního výboru o sdělení Komise ze dne 7. července 2010„Zelená kniha – na cestě k přiměřeným, udržitelným a spolehlivým důchodovým systémům v Evropě“ (2),

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady o hlavních zásadách politiky zaměstnanosti členských států: část II integrovaných hlavních směrů strategie Evropa 2020, který předložila Komise (KOM(2010)0193), a na svůj postoj k tomuto tématu ze dne 8. září 2010 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady o hlavních zásadách politiky zaměstnanosti členských států: část II integrovaných hlavních směrů strategie Evropa 2020, který předložila Komise (KOM(2010)0193), a na svůj postoj k tomuto tématu ze dne 8. září 2010 (3),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 29. dubna 2009 nazvané „Řešení dopadu stárnutí populace v EU (Zpráva o stárnutí populace za rok 2009)“ (KOM(2009)0180) a na své usnesení ze dne 7. září 2010 (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 29. dubna 2009 nazvané „Řešení dopadu stárnutí populace v EU (Zpráva o stárnutí populace za rok 2009)“ (KOM(2009)0180) a na své usnesení ze dne 7. září 2010 (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 6. května 2009 o aktivním začleňování lidí vyloučených z trhu práce (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 6. května 2009 o aktivním začleňování lidí vyloučených z trhu práce (5),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 6. května 2009 o obnovené sociální agendě (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 6. května 2009 o obnovené sociální agendě (6),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 20. listopadu 2008 o budoucnosti systémů sociálního zabezpečení a důchodů: jejich financování a tendenci k individualizaci (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 20. listopadu 2008 o budoucnosti systémů sociálního zabezpečení a důchodů: jejich financování a tendenci k individualizaci (7),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 9. října 2008 o podpoře sociálního začlenění a boji proti chudobě v EU, včetně dětské chudoby (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 9. října 2008 o podpoře sociálního začlenění a boji proti chudobě v EU, včetně dětské chudoby (8),

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2005)0507) a na svůj postoj ze dne 20. června 2007 (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2005)0507) a na svůj postoj ze dne 20. června 2007 (9),

| — | s ohledem na stockholmskou strategii Evropské rady z roku 2001 spočívající v reformě důchodových systémů v Evropě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stockholmskou strategii Evropské rady z roku 2001 spočívající v reformě důchodových systémů v Evropě,

| — | s ohledem na to, že v roce 2001 přijala Evropská rada v Laekenu rozhodnutí o společných cílech, pokud jde o důchody, v němž zdůraznila nutnost zajistit, aby důchody byly přiměřené, udržitelné a adaptabilní, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že v roce 2001 přijala Evropská rada v Laekenu rozhodnutí o společných cílech, pokud jde o důchody, v němž zdůraznila nutnost zajistit, aby důchody byly přiměřené, udržitelné a adaptabilní,

| — | s ohledem na Listinu základních práv, a zejména na článek 23 této listiny, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Listinu základních práv, a zejména na článek 23 této listiny,

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a na stanoviska Hospodářského a měnového výboru, Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A7-0025/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a na stanoviska Hospodářského a měnového výboru, Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A7-0025/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že lidé dnes vstupují na trh práce v pozdějším věku z důvodu vysoké míry nezaměstnanosti, jež má dopad zejména na mladé lidi s nízkým vzděláním, či z důvodu delšího studia a v některých případech z důvodu vyššího vzdělání a že lidé opouštějí v průměru trh práce dříve, než je zákonný věk pro odchod do důchodu, že jejich aktivní život je přerušován obdobími nečinnosti a že se prodlužuje délka života, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že lidé dnes vstupují na trh práce v pozdějším věku z důvodu vysoké míry nezaměstnanosti, jež má dopad zejména na mladé lidi s nízkým vzděláním, či z důvodu delšího studia a v některých případech z důvodu vyššího vzdělání a že lidé opouštějí v průměru trh práce dříve, než je zákonný věk pro odchod do důchodu, že jejich aktivní život je přerušován obdobími nečinnosti a že se prodlužuje délka života,

| B. | vzhledem k tomu, že finanční a hospodářská krize výrazně zhoršila zásadní demografické problémy, kterým EU čelí, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že finanční a hospodářská krize výrazně zhoršila zásadní demografické problémy, kterým EU čelí,

| C. | vzhledem k tomu, že podle aktuálních údajů počet osob vstupujících na trh práce klesá (populace EU v produktivním věku se od roku 2012 začne zmenšovat) a počet důchodců stoupá (zatímco v roce 2008 připadali čtyři občané EU v produktivním věku na jednoho důchodce ve věku 65 let a více, v roce 2020 bude tento poměr pět ku jedné a v roce 2060 dva ku jedné); vzhledem k tomu, že tento vývoj se v závislosti na nejrůznějších demografických tendencích v jednotlivých členských státech různí, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že podle aktuálních údajů počet osob vstupujících na trh práce klesá (populace EU v produktivním věku se od roku 2012 začne zmenšovat) a počet důchodců stoupá (zatímco v roce 2008 připadali čtyři občané EU v produktivním věku na jednoho důchodce ve věku 65 let a více, v roce 2020 bude tento poměr pět ku jedné a v roce 2060 dva ku jedné); vzhledem k tomu, že tento vývoj se v závislosti na nejrůznějších demografických tendencích v jednotlivých členských státech různí,

| D. | vzhledem k tomu, že poskytování přiměřených, udržitelných a bezpečných důchodů nedílně souvisí s vyšší mírou zaměstnanosti, větší produktivitou a s hospodářským růstem, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že poskytování přiměřených, udržitelných a bezpečných důchodů nedílně souvisí s vyšší mírou zaměstnanosti, větší produktivitou a s hospodářským růstem,

| E. | vzhledem k tomu, že správa ekonomických záležitostí Evropské unie by měla zohlednit holistický přístup obsažený v zelené knize, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že správa ekonomických záležitostí Evropské unie by měla zohlednit holistický přístup obsažený v zelené knize,

| F. | vzhledem k tomu, že finanční krize vedla k růstu nezaměstnanosti, chudoby a sociálního vyloučení, ke zvýšení schodků rozpočtu v mnoha členských státech a k problémům s financováním důchodů (z daní či jinak) a že poukázala na křehkost některých systémů penzijních fondů, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že finanční krize vedla k růstu nezaměstnanosti, chudoby a sociálního vyloučení, ke zvýšení schodků rozpočtu v mnoha členských státech a k problémům s financováním důchodů (z daní či jinak) a že poukázala na křehkost některých systémů penzijních fondů,

| G. | vzhledem k tomu, že cíl 75 % míry zaměstnanosti stanovený ve strategii EU 2020 by měl přispět k udržitelnosti důchodových systémů, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že cíl 75 % míry zaměstnanosti stanovený ve strategii EU 2020 by měl přispět k udržitelnosti důchodových systémů,

| H. | vzhledem k tomu, že rostoucí výskyt dočasných či nejistých pracovních míst snižuje příspěvky do důchodových systémů a ohrožuje stabilitu těchto systémů a dostatečnou výši budoucích důchodů, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že rostoucí výskyt dočasných či nejistých pracovních míst snižuje příspěvky do důchodových systémů a ohrožuje stabilitu těchto systémů a dostatečnou výši budoucích důchodů,

| I. | vzhledem k tomu, že při vytváření důchodových fondů je třeba zohlednit způsoby snižování rizik a zvládání otřesů, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že při vytváření důchodových fondů je třeba zohlednit způsoby snižování rizik a zvládání otřesů,

| J. | vzhledem k tomu, že lidé, kteří věnují svůj čas a úsilí výchově dětí nebo péči o starší osoby, by měli získat uznání společnosti, a vzhledem k tomu, že toho je možné dosáhnout tím, že těmto osobám budou přiznána individuální práva, zejména práva týkající se důchodů, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že lidé, kteří věnují svůj čas a úsilí výchově dětí nebo péči o starší osoby, by měli získat uznání společnosti, a vzhledem k tomu, že toho je možné dosáhnout tím, že těmto osobám budou přiznána individuální práva, zejména práva týkající se důchodů,

| K. | vzhledem k tomu, že rovnost mezi ženami a muži v Unii představuje hodnotu, cíl a základní právo a orgány EU mají povinnost začleňovat rovnost mezi ženami a muži do veškerých svých opatření, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že rovnost mezi ženami a muži v Unii představuje hodnotu, cíl a základní právo a orgány EU mají povinnost začleňovat rovnost mezi ženami a muži do veškerých svých opatření,

| L. | vzhledem k tomu, že ženy se v Evropské unii potýkají v různých aspektech souvisejících s důchody s přímou i nepřímou diskriminací, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že ženy se v Evropské unii potýkají v různých aspektech souvisejících s důchody s přímou i nepřímou diskriminací,

| M. | vzhledem k tomu, že odhadovaný dopad důchodové reformy je většinou založen na profilu muže pracujícího na plný úvazek, s nepřetržitou kariérou a průměrnými příjmy a že pojistně matematické tabulky zabývající se dožitím podle jednotlivých pohlaví mají negativní dopad na výpočty důchodů žen a stanoví u žen nižší náhradový poměr, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že odhadovaný dopad důchodové reformy je většinou založen na profilu muže pracujícího na plný úvazek, s nepřetržitou kariérou a průměrnými příjmy a že pojistně matematické tabulky zabývající se dožitím podle jednotlivých pohlaví mají negativní dopad na výpočty důchodů žen a stanoví u žen nižší náhradový poměr,

| N. | vzhledem k tomu, že starší ženy se nacházejí v obzvláště choulostivé situaci, pokud jsou jejich nároky na důchodový příspěvek odvozovány od jejich manželského stavu (vdovský nebo pozůstalostní důchod) a pokud nemají odpovídající vlastní nárok na důchod z důvodu přerušení kariéry, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že starší ženy se nacházejí v obzvláště choulostivé situaci, pokud jsou jejich nároky na důchodový příspěvek odvozovány od jejich manželského stavu (vdovský nebo pozůstalostní důchod) a pokud nemají odpovídající vlastní nárok na důchod z důvodu přerušení kariéry,

Všeobecně

EU a členské státy

| 1. | vítá holistický přístup, který byl uplatněn v zelené knize a který má vést k novým impulzům na úrovni jednotlivých států i EU s cílem zajistit spolehlivé, dlouhodobě přiměřené, udržitelné a bezpečné důchodové systémy zaručující zásadu subsidiarity; poukazuje na to, že tradice, hospodářská a demografická situace a zvláštnosti trhu práce se v jednotlivých členských státech liší a že musí být dodržována zásada subsidiarity a solidarity, podle nichž si členské státy zachovávají plnou odpovědnost za organizaci svých důchodových systémů; |
| --- | --- |

1.

vítá holistický přístup, který byl uplatněn v zelené knize a který má vést k novým impulzům na úrovni jednotlivých států i EU s cílem zajistit spolehlivé, dlouhodobě přiměřené, udržitelné a bezpečné důchodové systémy zaručující zásadu subsidiarity; poukazuje na to, že tradice, hospodářská a demografická situace a zvláštnosti trhu práce se v jednotlivých členských státech liší a že musí být dodržována zásada subsidiarity a solidarity, podle nichž si členské státy zachovávají plnou odpovědnost za organizaci svých důchodových systémů;

| 2. | zdůrazňuje, že všechny členské státy se potýkají s obrovskými problémy při zajišťování toho, aby důchody splnily očekávání občanů a byly přiměřené a udržitelné, a to v době, kdy sociální a hospodářská situace je obecně složitá a dokonce se liší v jednotlivých členských státech a právních systémech; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že všechny členské státy se potýkají s obrovskými problémy při zajišťování toho, aby důchody splnily očekávání občanů a byly přiměřené a udržitelné, a to v době, kdy sociální a hospodářská situace je obecně složitá a dokonce se liší v jednotlivých členských státech a právních systémech;

| 3. | zdůrazňuje, že malé a střední podniky jako jeden z nejvýznamnějších zaměstnavatelů a zdrojů růstu v EU bude i nadále výrazně přispívat k udržitelnosti a přiměřenosti důchodových systémů v členských státech; přeje si proto, aby byly vytvořeny odvětvové, meziodvětvové či teritoriální fondy, jež zvýší zapojení pracovníků malých a středních podniků do důchodových systémů, což by posloužilo jako příklad osvědčených postupů; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že malé a střední podniky jako jeden z nejvýznamnějších zaměstnavatelů a zdrojů růstu v EU bude i nadále výrazně přispívat k udržitelnosti a přiměřenosti důchodových systémů v členských státech; přeje si proto, aby byly vytvořeny odvětvové, meziodvětvové či teritoriální fondy, jež zvýší zapojení pracovníků malých a středních podniků do důchodových systémů, což by posloužilo jako příklad osvědčených postupů;

| 4. | poukazuje na to, že za účelem dokončení vnitřního trhu zdravá hospodářská a sociální politika zohledňující výzvy mezigenerační solidarity podstatně přispívá k udržitelným politikám zaměstnanosti, růstu a stabilitě, zejména zachováním sociální soudržnosti; připomíná, že sociální partneři při tom hrají důležitou úlohu; |
| --- | --- |

4.

poukazuje na to, že za účelem dokončení vnitřního trhu zdravá hospodářská a sociální politika zohledňující výzvy mezigenerační solidarity podstatně přispívá k udržitelným politikám zaměstnanosti, růstu a stabilitě, zejména zachováním sociální soudržnosti; připomíná, že sociální partneři při tom hrají důležitou úlohu;

| 5. | domnívá se, že dlouhodobé investice a úspory jsou pro udržitelnost důchodových systémů v budoucnosti velmi důležité a měly by být zohledněny v rámci makroekonomického dohledu; |
| --- | --- |

5.

domnívá se, že dlouhodobé investice a úspory jsou pro udržitelnost důchodových systémů v budoucnosti velmi důležité a měly by být zohledněny v rámci makroekonomického dohledu;

| 6. | konstatuje, že se jak hlavní směry hospodářských politik, tak Pakt o stabilitě a růstu zmiňují o veřejných výdajích souvisejících se stárnutím obyvatelstva; je přesvědčen, že přesné promítnutí přímých veřejných důchodových závazků do kalkulace veřejného schodku veřejných financí je jednou z mnoha podmínek pro dosažení udržitelného stavu; požaduje náležité zohlednění tohoto aspektu v reformě správy ekonomických záležitostí, aby se zajistilo odpovídající zacházení v rámci různých pilířů důchodového systému a kladl se důraz na udržitelnost důchodových systémů; |
| --- | --- |

6.

konstatuje, že se jak hlavní směry hospodářských politik, tak Pakt o stabilitě a růstu zmiňují o veřejných výdajích souvisejících se stárnutím obyvatelstva; je přesvědčen, že přesné promítnutí přímých veřejných důchodových závazků do kalkulace veřejného schodku veřejných financí je jednou z mnoha podmínek pro dosažení udržitelného stavu; požaduje náležité zohlednění tohoto aspektu v reformě správy ekonomických záležitostí, aby se zajistilo odpovídající zacházení v rámci různých pilířů důchodového systému a kladl se důraz na udržitelnost důchodových systémů;

| 7. | vzhledem k tomu, že udržitelný a dobře fungující důchodový systém je nesmírně důležitý pro občany a stabilitu veřejných financí, vyzývá Komisi a Radu, aby zajistily, že náklady spojené s reformou důchodového systému budou i nadále zohledňovány při posuzování toho, zda budou u členského státu zahájeny postupy při nadměrném schodku, a doporučuje, aby se neupřednostňovaly pouze některé typy důchodových reforem, nýbrž aby se prosazovala udržitelnost systémů financování; |
| --- | --- |

7.

vzhledem k tomu, že udržitelný a dobře fungující důchodový systém je nesmírně důležitý pro občany a stabilitu veřejných financí, vyzývá Komisi a Radu, aby zajistily, že náklady spojené s reformou důchodového systému budou i nadále zohledňovány při posuzování toho, zda budou u členského státu zahájeny postupy při nadměrném schodku, a doporučuje, aby se neupřednostňovaly pouze některé typy důchodových reforem, nýbrž aby se prosazovala udržitelnost systémů financování;

| 8. | zdůrazňuje, že má-li být veřejné financování udržitelné, je při kalkulaci nutné počítat také s celkovou zadlužeností veřejného a soukromého sektoru; upozorňuje na skutečnost, že důchodová spoření představují něco víc, než pouhé spoření vyčleněné na důchod; požaduje, aby se zajistila naprostá transparentnost nekrytých přímých důchodových závazků z veřejného sektoru a jejich úplné zveřejnění, a to v zájmu dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí; |
| --- | --- |

8.

zdůrazňuje, že má-li být veřejné financování udržitelné, je při kalkulaci nutné počítat také s celkovou zadlužeností veřejného a soukromého sektoru; upozorňuje na skutečnost, že důchodová spoření představují něco víc, než pouhé spoření vyčleněné na důchod; požaduje, aby se zajistila naprostá transparentnost nekrytých přímých důchodových závazků z veřejného sektoru a jejich úplné zveřejnění, a to v zájmu dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí;

| 9. | zdůrazňuje, že odpovědnost za důchody a důchodové systémy nesou členské státy; uznává, že ekonomiky členských států jsou na sobě navzájem závislé, a vyzývá proto EU a členské státy, aby řádně koordinovaly své odlišné důchodové politiky a použitím otevřené metody koordinace zaručily přiměřenost, spolehlivost a udržitelnost důchodových systémů; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje, že odpovědnost za důchody a důchodové systémy nesou členské státy; uznává, že ekonomiky členských států jsou na sobě navzájem závislé, a vyzývá proto EU a členské státy, aby řádně koordinovaly své odlišné důchodové politiky a použitím otevřené metody koordinace zaručily přiměřenost, spolehlivost a udržitelnost důchodových systémů;

| 10. | konstatuje, že důchodové systémy prvního, druhého a třetího pilíře se v členských státech navzájem velmi liší, že EU postrádá soubor společných kritérií, definice a hloubkovou analýzu, které by důkladně objasnily různé důchodové systémy a jejich schopnost uspokojit potřeby občanů, a že proto neexistuje ani transparentní dohled, který by se vztahoval na všechny systémy; zdůrazňuje, že EU by měla v první řadě posílit srovnatelnost důchodových systémů a podporovat výměnu osvědčených postupů; domnívá se, že Komise musí vyvinout nezbytné úsilí a předložit typologii důchodových systémů v členských státech a společný soubor definic, díky čemuž bude možno systémy srovnávat; |
| --- | --- |

10.

konstatuje, že důchodové systémy prvního, druhého a třetího pilíře se v členských státech navzájem velmi liší, že EU postrádá soubor společných kritérií, definice a hloubkovou analýzu, které by důkladně objasnily různé důchodové systémy a jejich schopnost uspokojit potřeby občanů, a že proto neexistuje ani transparentní dohled, který by se vztahoval na všechny systémy; zdůrazňuje, že EU by měla v první řadě posílit srovnatelnost důchodových systémů a podporovat výměnu osvědčených postupů; domnívá se, že Komise musí vyvinout nezbytné úsilí a předložit typologii důchodových systémů v členských státech a společný soubor definic, díky čemuž bude možno systémy srovnávat;

Genderová problematika

| 11. | vyjadřuje politování nad tím, že zelená kniha nevěnuje dostatek pozornosti genderové problematice; domnívá se, že stávající rozdíly v přiměřenosti důchodů mezi muži a ženami jsou výsledkem přetrvávajících nerovností na trhu práce, jako jsou období nezaměstnanosti, nemoci nebo péče o další osoby, rozdíly v platech mužů a žen, převaha žen v nejistých zaměstnáních či zaměstnáních na částečný úvazek a překážky při slaďování pracovního a soukromého života; vyzývá tedy Komisi a členské státy, aby i nadále vyvíjely úsilí o odstranění těchto nerovností a zaručily v dlouhodobém horizontu rovné zacházení s ženami a muži, pokud se týká důchodů, například započítáváním mateřské dovolené a péče o starší členy rodiny jako skutečné práce, která zakládá nárok na důchodové dávky mužů i žen; |
| --- | --- |

11.

vyjadřuje politování nad tím, že zelená kniha nevěnuje dostatek pozornosti genderové problematice; domnívá se, že stávající rozdíly v přiměřenosti důchodů mezi muži a ženami jsou výsledkem přetrvávajících nerovností na trhu práce, jako jsou období nezaměstnanosti, nemoci nebo péče o další osoby, rozdíly v platech mužů a žen, převaha žen v nejistých zaměstnáních či zaměstnáních na částečný úvazek a překážky při slaďování pracovního a soukromého života; vyzývá tedy Komisi a členské státy, aby i nadále vyvíjely úsilí o odstranění těchto nerovností a zaručily v dlouhodobém horizontu rovné zacházení s ženami a muži, pokud se týká důchodů, například započítáváním mateřské dovolené a péče o starší členy rodiny jako skutečné práce, která zakládá nárok na důchodové dávky mužů i žen;

| 12. | zdůrazňuje význam individualizace důchodových nároků a žádá, aby při výpočtu důchodů žen byla používána kritéria takovým způsobem, aby byla zaručena ekonomická nezávislost mužů i žen; naléhavě žádá členské státy, aby zvážily přístup k penzím, který zohlední celý život, a reagovaly tak na problémy, které s sebou nese pracovní život v moderní době; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje význam individualizace důchodových nároků a žádá, aby při výpočtu důchodů žen byla používána kritéria takovým způsobem, aby byla zaručena ekonomická nezávislost mužů i žen; naléhavě žádá členské státy, aby zvážily přístup k penzím, který zohlední celý život, a reagovaly tak na problémy, které s sebou nese pracovní život v moderní době;

| 13. | konstatuje, že mezigenerační spravedlnost a zájmy mladší generace musí být hlavními aspekty posílené metody koordinace pro další rozvoj vnitrostátních důchodových politik na základě spolupráce mezi členskými státy; |
| --- | --- |

13.

konstatuje, že mezigenerační spravedlnost a zájmy mladší generace musí být hlavními aspekty posílené metody koordinace pro další rozvoj vnitrostátních důchodových politik na základě spolupráce mezi členskými státy;

| 14. | naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby poskytovatelům zaměstnaneckého a jiného doplňkového důchodového pojištění uložily povinnost používat při výpočtech důchodových nároků tabulky úmrtnosti, které jsou neutrální z hlediska pohlaví, aby se zabránilo tomu, že ženy budou trestány za to, že mají delší střední délku života; |
| --- | --- |

14.

naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby poskytovatelům zaměstnaneckého a jiného doplňkového důchodového pojištění uložily povinnost používat při výpočtech důchodových nároků tabulky úmrtnosti, které jsou neutrální z hlediska pohlaví, aby se zabránilo tomu, že ženy budou trestány za to, že mají delší střední délku života;

Přiměřenost

| 15. | zastává názor, že EU nemůže stanovit přiměřenou výši důchodu, protože tato částka výrazně závisí na konkrétních okolnostech v jednotlivých členských státech; vyzývá nicméně Komisi, aby vypracovala obecné pokyny, které členským státům umožní stanovit kritéria minimální výše důchodů; domnívá se, že členské státy by měly definovat pojem přiměřenost jako nezbytný předpoklad, který starším osobám umožní důstojný život ve stáří; |
| --- | --- |

15.

zastává názor, že EU nemůže stanovit přiměřenou výši důchodu, protože tato částka výrazně závisí na konkrétních okolnostech v jednotlivých členských státech; vyzývá nicméně Komisi, aby vypracovala obecné pokyny, které členským státům umožní stanovit kritéria minimální výše důchodů; domnívá se, že členské státy by měly definovat pojem přiměřenost jako nezbytný předpoklad, který starším osobám umožní důstojný život ve stáří;

| 16. | je toho názoru, že členské státy nesou samy odpovědnost za stanovení přiměřeného důchodového zabezpečení pro své občany v rámci svých sociálních a hospodářských politik; vybízí je, aby zavedly systém, který bude nejvhodnější pro zaručení důstojné životní úrovně pro všechny a bude věnovat zvláštní pozornost nejzranitelnějším skupinám společnosti; |
| --- | --- |

16.

je toho názoru, že členské státy nesou samy odpovědnost za stanovení přiměřeného důchodového zabezpečení pro své občany v rámci svých sociálních a hospodářských politik; vybízí je, aby zavedly systém, který bude nejvhodnější pro zaručení důstojné životní úrovně pro všechny a bude věnovat zvláštní pozornost nejzranitelnějším skupinám společnosti;

| 17. | zdůrazňuje, že v rámci rozmanitých důchodových systémů může diverzifikace důchodového příjmu kombinací prostředků z veřejných systémů (první pilíř) a systémů souvisejících s prací (ve většině případů druhý pilíř) poskytnout záruku přiměřeného důchodového zabezpečení; |
| --- | --- |

17.

zdůrazňuje, že v rámci rozmanitých důchodových systémů může diverzifikace důchodového příjmu kombinací prostředků z veřejných systémů (první pilíř) a systémů souvisejících s prací (ve většině případů druhý pilíř) poskytnout záruku přiměřeného důchodového zabezpečení;

| 18. | konstatuje, že ve většině členských států je první pilíř nejdůležitější a je založen na principu solidarity a že financování prvního pilíře bude pod menším tlakem, pokud bude více lidí pracovat a pokud budou přijata opatření proti ilegální a nehlášené práci, zatímco členské státy by mohly v rámci otevřené metody koordinace diskutovat o dalších alternativních formách financování prvního pilíře; zdůrazňuje, že statutární průběžné důchodové systémy se osvědčily v průběhu finanční a hospodářské krize jako stabilní a spolehlivé; vyzývá členské státy, aby zajistily výši důchodů v rámci prvního pilíře nad hranicí chudoby; |
| --- | --- |

18.

konstatuje, že ve většině členských států je první pilíř nejdůležitější a je založen na principu solidarity a že financování prvního pilíře bude pod menším tlakem, pokud bude více lidí pracovat a pokud budou přijata opatření proti ilegální a nehlášené práci, zatímco členské státy by mohly v rámci otevřené metody koordinace diskutovat o dalších alternativních formách financování prvního pilíře; zdůrazňuje, že statutární průběžné důchodové systémy se osvědčily v průběhu finanční a hospodářské krize jako stabilní a spolehlivé; vyzývá členské státy, aby zajistily výši důchodů v rámci prvního pilíře nad hranicí chudoby;

| 19. | zdůrazňuje, že na udržitelnost a přiměřenost důchodových systémů v některých členských státech má vliv spoření v rámci třetího pilíře; zdůrazňuje však, že tato alternativa je dostupná pouze pro osoby s dostatečnými příjmy, které by jim umožnily do takových systémů přispívat, a proto může při poskytování důstojného příjmu hrát pouze omezenou roli; |
| --- | --- |

19.

zdůrazňuje, že na udržitelnost a přiměřenost důchodových systémů v některých členských státech má vliv spoření v rámci třetího pilíře; zdůrazňuje však, že tato alternativa je dostupná pouze pro osoby s dostatečnými příjmy, které by jim umožnily do takových systémů přispívat, a proto může při poskytování důstojného příjmu hrát pouze omezenou roli;

| 20. | domnívá se, že by bylo velmi užitečné zlepšit mezi členskými státy sdílení informací týkajících se nákladů a efektivnosti různých daňových úlev vztahujících se na soukromé důchody; |
| --- | --- |

20.

domnívá se, že by bylo velmi užitečné zlepšit mezi členskými státy sdílení informací týkajících se nákladů a efektivnosti různých daňových úlev vztahujících se na soukromé důchody;

| 21. | domnívá se, že vzhledem k rozpočtovému tlaku má efektivita sociálních výdajů klíčový význam; domnívá se, že vzhledem k současnému rozpočtovému tlaku hrály sociální výdaje po hospodářské a sociální stránce významnou úlohu tím, že zmírňovaly dopady krize; domnívá se, že průběžně financované systémy se významně osvědčily při vytváření mezigenerační solidarity; dále se domnívá, že druhý a třetí pilíř hrají při snižování tlaku doplňující úlohu; vyzývá členské státy, aby do budoucna zajistily co nejoptimálnější kombinaci forem důchodového zabezpečení; vyzývá členské státy, aby zlepšily přístup občanů k systémům soukromého spoření; poukazuje na to, že kvůli finanční krizi se několik členských států chystá změnit své důchodové systémy; naléhavě je však vyzývá, aby zajistily, že zůstane zachována stabilita, spolehlivost a udržitelnost všech důchodových systémů, a aby veškeré změny byly provedeny v návaznosti na odpovídající sociální dialog a na základě dostatečné informovanosti; zastává názor, že pokud si mohou zaměstnanci vybrat sami, mělo by jim být poskytnuto dost času na to, aby se mohli rozhodnout na základě znalosti věci a po zralém uvážení; |
| --- | --- |

21.

domnívá se, že vzhledem k rozpočtovému tlaku má efektivita sociálních výdajů klíčový význam; domnívá se, že vzhledem k současnému rozpočtovému tlaku hrály sociální výdaje po hospodářské a sociální stránce významnou úlohu tím, že zmírňovaly dopady krize; domnívá se, že průběžně financované systémy se významně osvědčily při vytváření mezigenerační solidarity; dále se domnívá, že druhý a třetí pilíř hrají při snižování tlaku doplňující úlohu; vyzývá členské státy, aby do budoucna zajistily co nejoptimálnější kombinaci forem důchodového zabezpečení; vyzývá členské státy, aby zlepšily přístup občanů k systémům soukromého spoření; poukazuje na to, že kvůli finanční krizi se několik členských států chystá změnit své důchodové systémy; naléhavě je však vyzývá, aby zajistily, že zůstane zachována stabilita, spolehlivost a udržitelnost všech důchodových systémů, a aby veškeré změny byly provedeny v návaznosti na odpovídající sociální dialog a na základě dostatečné informovanosti; zastává názor, že pokud si mohou zaměstnanci vybrat sami, mělo by jim být poskytnuto dost času na to, aby se mohli rozhodnout na základě znalosti věci a po zralém uvážení;

| 22. | zdůrazňuje, že hospodářský růst a vysoká míra zaměstnanosti zvyšují udržitelnost a přiměřenost důchodových systémů, zatímco vysoká inflace je ohrožuje; |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje, že hospodářský růst a vysoká míra zaměstnanosti zvyšují udržitelnost a přiměřenost důchodových systémů, zatímco vysoká inflace je ohrožuje;

| 23. | domnívá se, že z daňových úniků se stal znepokojivý jev, proti kterému je nutné co nejúčinněji bojovat, neboť ohrožuje budoucí přiměřenost a stabilitu důchodových systémů; |
| --- | --- |

23.

domnívá se, že z daňových úniků se stal znepokojivý jev, proti kterému je nutné co nejúčinněji bojovat, neboť ohrožuje budoucí přiměřenost a stabilitu důchodových systémů;

Věk pro odchod do důchodu

| 24. | domnívá se, že vzhledem k demografickému vývoji a nutnosti zaručit financování důchodů je nutné, aby na trhu práce bylo více aktivních osob a aby tyto osoby pracovaly déle, poznamenává však, že se prodlužuje střední délka života a předpokladem delší profesní dráhy je lepší ochrana zdraví při práci; vyzývá členské státy, aby lidé, kteří chtějí nadále pracovat, měli možnost tak učinit; vyzývá členské státy, které zvýšily nebo budou zvyšovat zákonem stanovený věk pro odchod do důchodu, aby podpořily práci seniorů prostřednictvím opatření, která by je zprostila daňových povinností a povinností v oblasti sociálního zabezpečení; vyzývá rovněž členské státy, aby pro seniory vytvořily vhodné a pružné pracovní smlouvy a systémy důchodového zabezpečení a aby podporovaly a usnadňovaly kombinování práce a důchodu; dále je vyzývá, aby zavedly odrazující opatření, na jejichž základě by pro podniky bylo obtížnější seniory propouštět; vyzývá Komisi, aby zajistila vypracování studie, která by analyzovala, jakým způsobem ovlivňuje střední délku života v členských státech rozložení bohatství; |
| --- | --- |

24.

domnívá se, že vzhledem k demografickému vývoji a nutnosti zaručit financování důchodů je nutné, aby na trhu práce bylo více aktivních osob a aby tyto osoby pracovaly déle, poznamenává však, že se prodlužuje střední délka života a předpokladem delší profesní dráhy je lepší ochrana zdraví při práci; vyzývá členské státy, aby lidé, kteří chtějí nadále pracovat, měli možnost tak učinit; vyzývá členské státy, které zvýšily nebo budou zvyšovat zákonem stanovený věk pro odchod do důchodu, aby podpořily práci seniorů prostřednictvím opatření, která by je zprostila daňových povinností a povinností v oblasti sociálního zabezpečení; vyzývá rovněž členské státy, aby pro seniory vytvořily vhodné a pružné pracovní smlouvy a systémy důchodového zabezpečení a aby podporovaly a usnadňovaly kombinování práce a důchodu; dále je vyzývá, aby zavedly odrazující opatření, na jejichž základě by pro podniky bylo obtížnější seniory propouštět; vyzývá Komisi, aby zajistila vypracování studie, která by analyzovala, jakým způsobem ovlivňuje střední délku života v členských státech rozložení bohatství;

| 25. | konstatuje, že existují velké rozdíly mezi zákonem stanoveným věkem pro odchod do důchodu a věkem, v němž starší lidé skutečně opouštějí trh práce, a doporučuje, aby bylo upřednostněno zajištění toho, že zaměstnanci budou moci pracovat až do doby, kdy zákonem stanovený věk pro odchod do důchodu dovrší; konstatuje, že tyto rozdíly jsou obzvláště patrné u zaměstnanců v těch nejnáročnějších kategoriích povolání; žádá proto členské státy a sociální partnery, aby si vyměňovali informace o osvědčených postupech; dále je vyzývá, aby uzavřeli dohody, které budou mít kladný dopad na udržitelnost důchodů a flexibilním způsobem povedou k prodloužení profesní dráhy až do doby zákonem stanoveného věku pro odchod do důchodu, a to např. tak, že budou vypracovány komplexní strategie řízení zohledňující věkovou strukturu na úrovni členských států a podniků, vytvořeny nové formy opatření pro rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem přizpůsobené specifickým potřebám starších pracovníků a odměňovány osoby, které pracují déle; |
| --- | --- |

25.

konstatuje, že existují velké rozdíly mezi zákonem stanoveným věkem pro odchod do důchodu a věkem, v němž starší lidé skutečně opouštějí trh práce, a doporučuje, aby bylo upřednostněno zajištění toho, že zaměstnanci budou moci pracovat až do doby, kdy zákonem stanovený věk pro odchod do důchodu dovrší; konstatuje, že tyto rozdíly jsou obzvláště patrné u zaměstnanců v těch nejnáročnějších kategoriích povolání; žádá proto členské státy a sociální partnery, aby si vyměňovali informace o osvědčených postupech; dále je vyzývá, aby uzavřeli dohody, které budou mít kladný dopad na udržitelnost důchodů a flexibilním způsobem povedou k prodloužení profesní dráhy až do doby zákonem stanoveného věku pro odchod do důchodu, a to např. tak, že budou vypracovány komplexní strategie řízení zohledňující věkovou strukturu na úrovni členských států a podniků, vytvořeny nové formy opatření pro rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem přizpůsobené specifickým potřebám starších pracovníků a odměňovány osoby, které pracují déle;

| 26. | zdůrazňuje, že pracovní síla ve vyšším věku a delší profesní dráha obyvatel může pozitivně přispět k oživení a budoucímu růstu; domnívá se, že (starším) zaměstnancům, kteří vykonávající fyzicky nebo duševně namáhavou práci, musí dynamický trh práce nabízet kreativní řešení, jako je větší flexibilita, pokud jde o zákonem stanovený věk pro odchod do důchodu, pobírání částečných důchodů, přizpůsobení pracovních podmínek, podpora celoživotního vzdělávání a zlepšení služeb zaměřených na vyhledávání zaměstnání či pracovní mobility s cílem dosáhnout trvalé rovnováhy mezi požadavky trhu práce a možnostmi zaměstnanců; domnívá se, že je třeba provádět aktivní politiku potírající diskriminaci na základě věku sledováním řádného provádění směrnic 2000/78/ES a 2006/54/ES a podporovat evropskou kulturu aktivního stárnutí, která starším lidem zajistí vitální a důstojný život; vyzývá členské státy, aby sankce za diskriminaci na trhu práce doplnily také pobídkami pro zaměstnavatele motivujícími k vytváření inkluzivního trhu práce; vyzývá členské státy aby v souvislosti s reformami a prodlužováním pracovního života a s pomocí Komise účinněji prováděly směrnice týkající se zdraví a bezpečnosti při práci; |
| --- | --- |

26.

zdůrazňuje, že pracovní síla ve vyšším věku a delší profesní dráha obyvatel může pozitivně přispět k oživení a budoucímu růstu; domnívá se, že (starším) zaměstnancům, kteří vykonávající fyzicky nebo duševně namáhavou práci, musí dynamický trh práce nabízet kreativní řešení, jako je větší flexibilita, pokud jde o zákonem stanovený věk pro odchod do důchodu, pobírání částečných důchodů, přizpůsobení pracovních podmínek, podpora celoživotního vzdělávání a zlepšení služeb zaměřených na vyhledávání zaměstnání či pracovní mobility s cílem dosáhnout trvalé rovnováhy mezi požadavky trhu práce a možnostmi zaměstnanců; domnívá se, že je třeba provádět aktivní politiku potírající diskriminaci na základě věku sledováním řádného provádění směrnic 2000/78/ES a 2006/54/ES a podporovat evropskou kulturu aktivního stárnutí, která starším lidem zajistí vitální a důstojný život; vyzývá členské státy, aby sankce za diskriminaci na trhu práce doplnily také pobídkami pro zaměstnavatele motivujícími k vytváření inkluzivního trhu práce; vyzývá členské státy aby v souvislosti s reformami a prodlužováním pracovního života a s pomocí Komise účinněji prováděly směrnice týkající se zdraví a bezpečnosti při práci;

Strategie EU 2020

| 27. | vítá, že se strategie 2020 zmiňuje o začlenění starších pracovníků na trh práce; vyjadřuje politování nad tím, že strategie 2020 nevěnuje výslovnou pozornost důstojným, udržitelným a přiměřeným důchodovým systémům, ačkoli dosažení některých cílů, které jsou v této strategii stanoveny, na takovýchto systémech závisí; navrhuje proto, aby byly do strategie 2020 zahrnuty cíle zelené knihy; |
| --- | --- |

27.

vítá, že se strategie 2020 zmiňuje o začlenění starších pracovníků na trh práce; vyjadřuje politování nad tím, že strategie 2020 nevěnuje výslovnou pozornost důstojným, udržitelným a přiměřeným důchodovým systémům, ačkoli dosažení některých cílů, které jsou v této strategii stanoveny, na takovýchto systémech závisí; navrhuje proto, aby byly do strategie 2020 zahrnuty cíle zelené knihy;

| 28. | domnívá se, že pokud bude strategie 2020 úspěšná, povede k vytvoření většího počtu zabezpečených a kvalitních pracovních míst a k zaměstnání více osob za odpovídajících platových a pracovních podmínek, což mimo jiné přinese větší platby povinných příspěvků na sociální zabezpečení; tato situace přispěje ke zlepšení hospodářského růstu a povede k posílení jak udržitelnosti, tak adekvátnosti důchodových systémů; |
| --- | --- |

28.

domnívá se, že pokud bude strategie 2020 úspěšná, povede k vytvoření většího počtu zabezpečených a kvalitních pracovních míst a k zaměstnání více osob za odpovídajících platových a pracovních podmínek, což mimo jiné přinese větší platby povinných příspěvků na sociální zabezpečení; tato situace přispěje ke zlepšení hospodářského růstu a povede k posílení jak udržitelnosti, tak adekvátnosti důchodových systémů;

| 29. | v souladu se strategií 2020 podporuje cílenou a aktivní politiku trhu práce, která zajistí zvýšení úrovně zaměstnanosti osob, které jsou nyní na trhu práce nedostatečně zastoupeny, zejména těch nejzranitelnějších; domnívá se, že EU by měla vypracovat nové ukazatele pro sledování dopadu důchodových reforem na zranitelné skupiny; zdůrazňuje, že v Evropské unii je stále velmi rozšířena nelegální práce, což oslabuje možnosti sociální politiky; vyzývá příslušné orgány členských států, aby podporovaly sociální začlenění a bojovaly proti nehlášené práci s cílem zlepšit rovnováhu důchodových systémů; |
| --- | --- |

29.

v souladu se strategií 2020 podporuje cílenou a aktivní politiku trhu práce, která zajistí zvýšení úrovně zaměstnanosti osob, které jsou nyní na trhu práce nedostatečně zastoupeny, zejména těch nejzranitelnějších; domnívá se, že EU by měla vypracovat nové ukazatele pro sledování dopadu důchodových reforem na zranitelné skupiny; zdůrazňuje, že v Evropské unii je stále velmi rozšířena nelegální práce, což oslabuje možnosti sociální politiky; vyzývá příslušné orgány členských států, aby podporovaly sociální začlenění a bojovaly proti nehlášené práci s cílem zlepšit rovnováhu důchodových systémů;

Směrnice o IZPP

| 30. | poznamenává, že obecně dochází k prodlevě v provádění směrnice o institucích zaměstnaneckého penzijního pojištění (IZPP) v jednotlivých členských státech; vyzývá Komisi, aby v případě nutnosti zahájila řízení proti členským státům s cílem zajistit správné a včasné provádění směrnice o IZPP; |
| --- | --- |

30.

poznamenává, že obecně dochází k prodlevě v provádění směrnice o institucích zaměstnaneckého penzijního pojištění (IZPP) v jednotlivých členských státech; vyzývá Komisi, aby v případě nutnosti zahájila řízení proti členským státům s cílem zajistit správné a včasné provádění směrnice o IZPP;

| 31. | souhlasí s tím, že by cílem měla být vysoká míra zabezpečení pro budoucí důchodce, a to s rozumnými náklady pro financující podniky a v prostředí udržitelných důchodových systémů; |
| --- | --- |

31.

souhlasí s tím, že by cílem měla být vysoká míra zabezpečení pro budoucí důchodce, a to s rozumnými náklady pro financující podniky a v prostředí udržitelných důchodových systémů;

| 32. | poznamenává, že v čl. 15 odst. 6 směrnice o IZPP se v souvislosti s výpočtem technických rezerv uvádí, že „Komise navrhne veškerá nezbytná opatření k zabránění možným narušením způsobeným různými úrovněmi úrokových sazeb a k ochraně příjemců a účastníků každého penzijního plánu“; vyzývá Komisi, aby před revizí směrnice o IZPP provedla posouzení dopadu a přihlédla k vývojovému trendu spočívajícímu v posunu k více příspěvkově definovaným systémům a méně dávkově definovaným systémům; |
| --- | --- |

32.

poznamenává, že v čl. 15 odst. 6 směrnice o IZPP se v souvislosti s výpočtem technických rezerv uvádí, že „Komise navrhne veškerá nezbytná opatření k zabránění možným narušením způsobeným různými úrovněmi úrokových sazeb a k ochraně příjemců a účastníků každého penzijního plánu“; vyzývá Komisi, aby před revizí směrnice o IZPP provedla posouzení dopadu a přihlédla k vývojovému trendu spočívajícímu v posunu k více příspěvkově definovaným systémům a méně dávkově definovaným systémům;

| 33. | připomíná, že ve směrnici o IZPP se uvádí, že „skutečný vnitřní trh s finančními službami je rozhodující pro posílení hospodářského růstu a tvorbu pracovních příležitostí ve Společenství“ a „tato směrnice tak představuje první krok na cestě ke vnitřnímu trhu s poskytováním zaměstnaneckého penzijního pojištění organizovaného v celoevropském měřítku“; |
| --- | --- |

33.

připomíná, že ve směrnici o IZPP se uvádí, že „skutečný vnitřní trh s finančními službami je rozhodující pro posílení hospodářského růstu a tvorbu pracovních příležitostí ve Společenství“ a „tato směrnice tak představuje první krok na cestě ke vnitřnímu trhu s poskytováním zaměstnaneckého penzijního pojištění organizovaného v celoevropském měřítku“;

| 34. | zdůrazňuje, že nově ustanovený evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) musí plně využívat své pravomoci a významně se podílet na přípravě revize směrnice o IZPP a na vytváření právních předpisů, jako jsou návrhy technických norem, pokyny a doporučení pro solventnostní režim; připomíná, že směrnice o IZPP by se neměla uplatňovat na žádné veřejné důchodové závazky či důchodové systémy související s výkonem pracovní činnosti zařazené do prvního pilíře; |
| --- | --- |

34.

zdůrazňuje, že nově ustanovený evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) musí plně využívat své pravomoci a významně se podílet na přípravě revize směrnice o IZPP a na vytváření právních předpisů, jako jsou návrhy technických norem, pokyny a doporučení pro solventnostní režim; připomíná, že směrnice o IZPP by se neměla uplatňovat na žádné veřejné důchodové závazky či důchodové systémy související s výkonem pracovní činnosti zařazené do prvního pilíře;

| 35. | domnívá se, že kvalitativní prvky Solventnosti II jsou cennými východisky pro posilování dohledu nad IZPP; poznamenává, že to platí zejména pro požadavky spojené s dobrým řízením rizik; |
| --- | --- |

35.

domnívá se, že kvalitativní prvky Solventnosti II jsou cennými východisky pro posilování dohledu nad IZPP; poznamenává, že to platí zejména pro požadavky spojené s dobrým řízením rizik;

Mobilita a převody

| 36. | zdůrazňuje, že mobilita na trhu práce v EU bude v příštích letech klíčová pro vytváření pracovních míst a hospodářský růst; domnívá se proto, že důvěra občanů se zlepší, jakmile budou odstraněny překážky pro vnitřní a přeshraniční mobilitu; konstatuje, že otázky jako nemožnost převodu důchodových práv, dlouhé lhůty pro nabývání nároků, zachování hotových nároků na důchod, zachování úrovně ochrany a rozdíly v daňovém zacházení a pojistně matematických zásadách musí být řešeny s ohledem na jejich důsledky pro důchodové systémy; zdůrazňuje kladný dopad, který by mohl mít dynamičtější trh práce na důchodový systém; |
| --- | --- |

36.

zdůrazňuje, že mobilita na trhu práce v EU bude v příštích letech klíčová pro vytváření pracovních míst a hospodářský růst; domnívá se proto, že důvěra občanů se zlepší, jakmile budou odstraněny překážky pro vnitřní a přeshraniční mobilitu; konstatuje, že otázky jako nemožnost převodu důchodových práv, dlouhé lhůty pro nabývání nároků, zachování hotových nároků na důchod, zachování úrovně ochrany a rozdíly v daňovém zacházení a pojistně matematických zásadách musí být řešeny s ohledem na jejich důsledky pro důchodové systémy; zdůrazňuje kladný dopad, který by mohl mít dynamičtější trh práce na důchodový systém;

| 37. | konstatuje, že důchodové nároky v rámci prvního pilíře jsou upraveny příslušným koordinujícím nařízením, ale pro ostatní pilíře je zapotřebí přijmout zjednodušená opatření; |
| --- | --- |

37.

konstatuje, že důchodové nároky v rámci prvního pilíře jsou upraveny příslušným koordinujícím nařízením, ale pro ostatní pilíře je zapotřebí přijmout zjednodušená opatření;

| 38. | konstatuje, že trend směřuje spíše k příspěvkově definovaným systémům než k dávkově definovaným systémům; konstatuje, že vzhledem k této skutečnosti přenášejí poskytovatelé důchodového pojištění riziko spojené s investováním na důchodové pojištěnce; je toho názoru, že vzhledem k rozdílům a složitosti jednotlivých zaměstnaneckých důchodových systémů založených na kapitálu je nutné stanovit podmínky přenositelnosti získaných důchodových nároků, a to v tom smyslu, že přenositelnost začíná v okamžiku uzavření nových smluv, přičemž žádost o převod může být schválena pouze v případě, že převáděná částka má být převedena do fondu, jehož účelem je důchodové zabezpečení; požaduje hloubkovou studii daňových otázek souvisejících se zaměstnaneckými důchodovými systémy založenými na kapitálu a kapitálovými systémy životního pojištění; domnívá se, že pokud jde o přeshraniční otázky, činnost EU by se měla jasně zaměřit na vypracování minimálních norem pro získání a zachování důchodových práv a na usnadnění zavedení vnitrostátních databázových systémů těchto práv; |
| --- | --- |

38.

konstatuje, že trend směřuje spíše k příspěvkově definovaným systémům než k dávkově definovaným systémům; konstatuje, že vzhledem k této skutečnosti přenášejí poskytovatelé důchodového pojištění riziko spojené s investováním na důchodové pojištěnce; je toho názoru, že vzhledem k rozdílům a složitosti jednotlivých zaměstnaneckých důchodových systémů založených na kapitálu je nutné stanovit podmínky přenositelnosti získaných důchodových nároků, a to v tom smyslu, že přenositelnost začíná v okamžiku uzavření nových smluv, přičemž žádost o převod může být schválena pouze v případě, že převáděná částka má být převedena do fondu, jehož účelem je důchodové zabezpečení; požaduje hloubkovou studii daňových otázek souvisejících se zaměstnaneckými důchodovými systémy založenými na kapitálu a kapitálovými systémy životního pojištění; domnívá se, že pokud jde o přeshraniční otázky, činnost EU by se měla jasně zaměřit na vypracování minimálních norem pro získání a zachování důchodových práv a na usnadnění zavedení vnitrostátních databázových systémů těchto práv;

| 39. | vítá vytvoření vnitrostátních databázových systémů, které lidem poskytují přehled o jejich důchodových nárocích z různých zdrojů ve všech členských státech, a vyzývá Komisi k předložení návrhů na evropskou databázi důchodových nároků; |
| --- | --- |

39.

vítá vytvoření vnitrostátních databázových systémů, které lidem poskytují přehled o jejich důchodových nárocích z různých zdrojů ve všech členských státech, a vyzývá Komisi k předložení návrhů na evropskou databázi důchodových nároků;

Revize právních předpisů EU

| 40. | konstatuje, že mnoho členských států EU již uznalo význam zaměstnaneckých důchodových systémů a že EU může být prospěšná v tom, že zajistí koordinaci mezi různými systémy a bude členské státy vybízet k zavedení rámce opodstatnitelného ze sociálního, právního a ekonomického hlediska, který poskytne účastníkům penzijních plánů přiměřenou ochranu a zaručí přístup ke srozumitelným informacím o důchodech; zdůrazňuje, že v případech, kdy členské státy mají povinné důchodové fondy, které spravují soukromé instituce, by tyto systémy měly být rovněž hodnoceny z hlediska jejich souladu s evropskými podmínkami a kritérii, pokud jde o bezpečnost, investice a klasifikaci aktiv; zdůrazňuje jako zásadu, že všechny návrhy zaměstnaneckých důchodových systémů musí být plně vyhodnoceny, co se týče jejich dopadů, zejména s cílem kvantifikovat dodatečné náklady a administrativní zátěž; |
| --- | --- |

40.

konstatuje, že mnoho členských států EU již uznalo význam zaměstnaneckých důchodových systémů a že EU může být prospěšná v tom, že zajistí koordinaci mezi různými systémy a bude členské státy vybízet k zavedení rámce opodstatnitelného ze sociálního, právního a ekonomického hlediska, který poskytne účastníkům penzijních plánů přiměřenou ochranu a zaručí přístup ke srozumitelným informacím o důchodech; zdůrazňuje, že v případech, kdy členské státy mají povinné důchodové fondy, které spravují soukromé instituce, by tyto systémy měly být rovněž hodnoceny z hlediska jejich souladu s evropskými podmínkami a kritérii, pokud jde o bezpečnost, investice a klasifikaci aktiv; zdůrazňuje jako zásadu, že všechny návrhy zaměstnaneckých důchodových systémů musí být plně vyhodnoceny, co se týče jejich dopadů, zejména s cílem kvantifikovat dodatečné náklady a administrativní zátěž;

| 41. | domnívá se, že v těch členských státech, v nichž jsou zřizovány povinné zaměstnanecké důchodové systémy, které převážně nejsou zařazovány do prvního pilíře, by tato ustanovení z druhého pilíře měla být k dispozici všem pracovníkům jako jejich právo, aniž bude docházet k diskriminaci na základě věku, pohlaví, odvětví nebo pracovní smlouvy; |
| --- | --- |

41.

domnívá se, že v těch členských státech, v nichž jsou zřizovány povinné zaměstnanecké důchodové systémy, které převážně nejsou zařazovány do prvního pilíře, by tato ustanovení z druhého pilíře měla být k dispozici všem pracovníkům jako jejich právo, aniž bude docházet k diskriminaci na základě věku, pohlaví, odvětví nebo pracovní smlouvy;

| 42. | vyzývá Komisi, aby pobídla členské státy k prověření toho, jakým způsobem by bylo možné zaměstnancům usnadnit jejich právo na účast na druhém pilíři prostřednictvím posíleného sociálního dialogu, a aby předložila návrhy na prosazení takového pilíře tam, kde ještě nebyl zaveden; vyzývá je rovněž, aby vypracovaly způsob řízení, jenž by zaručil, že tento fond bude spravován společně, zejména co se týče jeho strategie pro investici úspor; |
| --- | --- |

42.

vyzývá Komisi, aby pobídla členské státy k prověření toho, jakým způsobem by bylo možné zaměstnancům usnadnit jejich právo na účast na druhém pilíři prostřednictvím posíleného sociálního dialogu, a aby předložila návrhy na prosazení takového pilíře tam, kde ještě nebyl zaveden; vyzývá je rovněž, aby vypracovaly způsob řízení, jenž by zaručil, že tento fond bude spravován společně, zejména co se týče jeho strategie pro investici úspor;

| 43. | vyzývá členské státy, aby podpořily rozvoj sociálního a občanského dialogu v oblasti důchodového zabezpečení a aby výsledky tohoto dialogu plně zohlednily; |
| --- | --- |

43.

vyzývá členské státy, aby podpořily rozvoj sociálního a občanského dialogu v oblasti důchodového zabezpečení a aby výsledky tohoto dialogu plně zohlednily;

| 44. | domnívá se, že s ohledem na řádné fungování vnitřního trhu, zejména v souvislosti s finančními produkty, je nutné přezkoumat pravidla EU týkající se třetího pilíře a jeho bezproblémového fungování v přeshraničním kontextu, a že je zapotřebí vytvořit pro všechny rovné podmínky; zdůrazňuje, že při přezkumu předpisů je nutné zohlednit zájmy účastníků těchto systémů; |
| --- | --- |

44.

domnívá se, že s ohledem na řádné fungování vnitřního trhu, zejména v souvislosti s finančními produkty, je nutné přezkoumat pravidla EU týkající se třetího pilíře a jeho bezproblémového fungování v přeshraničním kontextu, a že je zapotřebí vytvořit pro všechny rovné podmínky; zdůrazňuje, že při přezkumu předpisů je nutné zohlednit zájmy účastníků těchto systémů;

| 45. | domnívá se, že aby byly sladěny obezřetnostní režimy jednotlivých poskytovatelů finančních služeb, musí se uplatňovat pravidlo „stejná rizika – stejná pravidla – stejný kapitál“, přičemž je třeba přihlížet k vlastnostem jednotlivých penzijních produktů nebo systémů; |
| --- | --- |

45.

domnívá se, že aby byly sladěny obezřetnostní režimy jednotlivých poskytovatelů finančních služeb, musí se uplatňovat pravidlo „stejná rizika – stejná pravidla – stejný kapitál“, přičemž je třeba přihlížet k vlastnostem jednotlivých penzijních produktů nebo systémů;

| 46. | bere na vědomí přetrvávající překážky spojené s individuálními systémy penzijního pojištění (třetí pilíř), jako je např. životní pojištění, nabízenými přeshraničně; vyzývá Komisi k předložení návrhů na jejich odstranění a vytvoření obecného rámce, který by umožnil tyto činnosti regulovat; |
| --- | --- |

46.

bere na vědomí přetrvávající překážky spojené s individuálními systémy penzijního pojištění (třetí pilíř), jako je např. životní pojištění, nabízenými přeshraničně; vyzývá Komisi k předložení návrhů na jejich odstranění a vytvoření obecného rámce, který by umožnil tyto činnosti regulovat;

| 47. | poznamenává, že tam, kde jsou pravomoci týkající se důchodů svěřeny Evropské unii, je evropské právo velmi roztříštěné; vyzývá Komisi, aby prozkoumala, zda by bylo vhodné tento předpisový rámec racionalizovat v rámci snah o zdokonalení tvorby právních předpisů; |
| --- | --- |

47.

poznamenává, že tam, kde jsou pravomoci týkající se důchodů svěřeny Evropské unii, je evropské právo velmi roztříštěné; vyzývá Komisi, aby prozkoumala, zda by bylo vhodné tento předpisový rámec racionalizovat v rámci snah o zdokonalení tvorby právních předpisů;

Evropské právní předpisy / osvědčené postupy

| 48. | upozorňuje, že již bylo přijato rozhodnutí o zřízení Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA); zdůrazňuje, že je zapotřebí vybavit tento orgán tak, aby mohl účinně plnit úkoly, které mu byly svěřeny, a aby zejména mohl brát odpovídajícím způsobem v úvahu zvláštnosti a charakteristické vlastnosti zaměstnaneckého důchodového zabezpečení; |
| --- | --- |

48.

upozorňuje, že již bylo přijato rozhodnutí o zřízení Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA); zdůrazňuje, že je zapotřebí vybavit tento orgán tak, aby mohl účinně plnit úkoly, které mu byly svěřeny, a aby zejména mohl brát odpovídajícím způsobem v úvahu zvláštnosti a charakteristické vlastnosti zaměstnaneckého důchodového zabezpečení;

| 49. | poznamenává, že penzijní fondy, včetně IZPP, jsou stále regulovány a kontrolovány jako samostatné finanční subjekty, ačkoli ve skutečnosti aktivity s nimi spojené vykonávají konglomeráty; |
| --- | --- |

49.

poznamenává, že penzijní fondy, včetně IZPP, jsou stále regulovány a kontrolovány jako samostatné finanční subjekty, ačkoli ve skutečnosti aktivity s nimi spojené vykonávají konglomeráty;

Kapitálové požadavky

| 50. | domnívá se, že návrhy solventnostního režimu pro IZPP musí respektovat specifika důchodů, avšak nelze zapomínat na skutečnost, že rizika v oblasti pojišťovnictví se liší od rizik, kterým čelí IZPP, zejména pokud jde o podmíněnost důchodových práv, délku trvání důchodového portfolia a skutečnost, že IZPP jsou nástroje zvláštního určení spravující homogenní portfolio produktů; zdůrazňuje, že tento režim by měl zejména současným a budoucím důchodcům poskytovat větší ochranu; je přesvědčen, že je třeba v plném rozsahu posoudit dopad těchto návrhů, aby byly zejména vyčísleny dodatečné náklady a administrativní zatížení; je přesvědčen, že jakákoli revize pravidel solventnosti pro IZPP by měla být provedena v rámci současné směrnice o IZPP; zdůrazňuje, že řešení otázek týkajících se režimu kapitálových požadavků pro penzijní fondy úzce souvisí s adekvátním řešením problematiky týkající se článku 8 směrnice o platební neschopnosti; |
| --- | --- |

50.

domnívá se, že návrhy solventnostního režimu pro IZPP musí respektovat specifika důchodů, avšak nelze zapomínat na skutečnost, že rizika v oblasti pojišťovnictví se liší od rizik, kterým čelí IZPP, zejména pokud jde o podmíněnost důchodových práv, délku trvání důchodového portfolia a skutečnost, že IZPP jsou nástroje zvláštního určení spravující homogenní portfolio produktů; zdůrazňuje, že tento režim by měl zejména současným a budoucím důchodcům poskytovat větší ochranu; je přesvědčen, že je třeba v plném rozsahu posoudit dopad těchto návrhů, aby byly zejména vyčísleny dodatečné náklady a administrativní zatížení; je přesvědčen, že jakákoli revize pravidel solventnosti pro IZPP by měla být provedena v rámci současné směrnice o IZPP; zdůrazňuje, že řešení otázek týkajících se režimu kapitálových požadavků pro penzijní fondy úzce souvisí s adekvátním řešením problematiky týkající se článku 8 směrnice o platební neschopnosti;

| 51. | v souladu s prohlášením Komise v její zelené knize zdůrazňuje, že směrnice o IZPP vychází z minimální harmonizace, na níž je založen model Solventnost I, přičemž v blízké budoucnosti budou pojišťovny uplatňovat režim vycházející z rizik podle Solventnosti II, a to i pro svou činnost v oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění; |
| --- | --- |

51.

v souladu s prohlášením Komise v její zelené knize zdůrazňuje, že směrnice o IZPP vychází z minimální harmonizace, na níž je založen model Solventnost I, přičemž v blízké budoucnosti budou pojišťovny uplatňovat režim vycházející z rizik podle Solventnosti II, a to i pro svou činnost v oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění;

| 52. | zdůrazňuje, že finanční trhy mohou fungovat efektivně pouze tehdy, pokud panuje důvěra a existují záruky, což podle jeho názoru vyžaduje zavedení přísných obezřetnostních pravidel pro finanční instituce, a domnívá se, že by IZPP neměly v tomto směru představovat výjimku; |
| --- | --- |

52.

zdůrazňuje, že finanční trhy mohou fungovat efektivně pouze tehdy, pokud panuje důvěra a existují záruky, což podle jeho názoru vyžaduje zavedení přísných obezřetnostních pravidel pro finanční instituce, a domnívá se, že by IZPP neměly v tomto směru představovat výjimku;

| 53. | vyzývá Komisi, aby vypracovala návrhy týkající se rozhodování o solventnostním režimu IZPP, a zejména, jak je uvedeno v zelené knize, aby co nejrychleji zahájila práci na studii dopadu týkající se uplatňování Solventnosti II jako solventnostního režimu; |
| --- | --- |

53.

vyzývá Komisi, aby vypracovala návrhy týkající se rozhodování o solventnostním režimu IZPP, a zejména, jak je uvedeno v zelené knize, aby co nejrychleji zahájila práci na studii dopadu týkající se uplatňování Solventnosti II jako solventnostního režimu;

Právní předpisy EU týkající se insolvence

| 54. | je si vědom velkých rozdílů v provádění a uplatňování směrnice o platební neschopnosti; konstatuje, že i přes značnou přiměřenost příslušných právních předpisů mohou být výsledky nedostatečné, a tedy v rozporu s cíli této směrnice; odkazuje na závěry Komise, v nichž se uvádí, že pokud jde o plnění povinností stanovených v článku 8 směrnice, mohou v určitých případech vzniknout nejasnosti ohledně míry, do jaké jsou některá z těchto opatření s to ochránit zájmy zaměstnanců a osob v důchodu v případě platební neschopnosti zaměstnavatele, a že je třeba dořešit řadu dalších záležitostí; |
| --- | --- |

54.

je si vědom velkých rozdílů v provádění a uplatňování směrnice o platební neschopnosti; konstatuje, že i přes značnou přiměřenost příslušných právních předpisů mohou být výsledky nedostatečné, a tedy v rozporu s cíli této směrnice; odkazuje na závěry Komise, v nichž se uvádí, že pokud jde o plnění povinností stanovených v článku 8 směrnice, mohou v určitých případech vzniknout nejasnosti ohledně míry, do jaké jsou některá z těchto opatření s to ochránit zájmy zaměstnanců a osob v důchodu v případě platební neschopnosti zaměstnavatele, a že je třeba dořešit řadu dalších záležitostí;

| 55. | vyzývá Komisi, aby pozorně sledovala provádění této směrnice, v odůvodněných případech zahájila kroky vůči členským státům a aby při jakékoli revizi této směrnice brala v úvahu specifickou situaci, pokud jde o finanční povinnosti zaměstnavatele vůči zaměstnanci nebo jeho penzijními fondu; |
| --- | --- |

55.

vyzývá Komisi, aby pozorně sledovala provádění této směrnice, v odůvodněných případech zahájila kroky vůči členským státům a aby při jakékoli revizi této směrnice brala v úvahu specifickou situaci, pokud jde o finanční povinnosti zaměstnavatele vůči zaměstnanci nebo jeho penzijními fondu;

| 56. | domnívá se, že je třeba zpřísnit právní předpisy EU týkající se platební neschopnosti zaměstnavatele s cílem poskytnout všem pracovníkům stejnou ochranu úspor, bez ohledu na povahu systému důchodového zabezpečení jejich zaměstnavatele; |
| --- | --- |

56.

domnívá se, že je třeba zpřísnit právní předpisy EU týkající se platební neschopnosti zaměstnavatele s cílem poskytnout všem pracovníkům stejnou ochranu úspor, bez ohledu na povahu systému důchodového zabezpečení jejich zaměstnavatele;

| 57. | žádá, aby se zkoumalo, zda je možné penzijní zajišťovací sdružení, jaká existují v Lucembursku a v Německu, určená na ochranu systémů účetní rezervy druhého pilíře doporučit i dalším členským státům za účelem ochrany bezpečnostního mechanismu; |
| --- | --- |

57.

žádá, aby se zkoumalo, zda je možné penzijní zajišťovací sdružení, jaká existují v Lucembursku a v Německu, určená na ochranu systémů účetní rezervy druhého pilíře doporučit i dalším členským státům za účelem ochrany bezpečnostního mechanismu;

Informace/účast a investice

| 58. | je znepokojen tím, že orgány státní správy a instituce spravující důchody neposkytují veřejnosti v souvislosti s důchodovým zabezpečením dostatek informací o jeho požadavcích, vzniklých nárocích, očekávaných výsledcích a skutečné situaci; zdůrazňuje, že občanům musí být při uzavírání smluv o doplňkovém důchodovém zabezpečení poskytnuty informace o skutečných nákladech a poplatcích, stejně jako optimální informace o statusu jejich důchodů; zdůrazňuje rovněž, že je důležité, aby se lidem dostávalo řádného finančního vzdělání již od raného věku; |
| --- | --- |

58.

je znepokojen tím, že orgány státní správy a instituce spravující důchody neposkytují veřejnosti v souvislosti s důchodovým zabezpečením dostatek informací o jeho požadavcích, vzniklých nárocích, očekávaných výsledcích a skutečné situaci; zdůrazňuje, že občanům musí být při uzavírání smluv o doplňkovém důchodovém zabezpečení poskytnuty informace o skutečných nákladech a poplatcích, stejně jako optimální informace o statusu jejich důchodů; zdůrazňuje rovněž, že je důležité, aby se lidem dostávalo řádného finančního vzdělání již od raného věku;

| 59. | poznamenává, že je třeba větší transparentnosti a zveřejnění poplatků, které si za správu majetku a zejména za veškeré segmenty investic účtují soukromí poskytovatelé penzijních připojištění; domnívá se, že informace poskytované občanům členskými státy a fondy, jež se týkají vzniklých nároků, by měly být začleněny do provozuschopného, transparentního a přístupného systému na evropské úrovni; |
| --- | --- |

59.

poznamenává, že je třeba větší transparentnosti a zveřejnění poplatků, které si za správu majetku a zejména za veškeré segmenty investic účtují soukromí poskytovatelé penzijních připojištění; domnívá se, že informace poskytované občanům členskými státy a fondy, jež se týkají vzniklých nároků, by měly být začleněny do provozuschopného, transparentního a přístupného systému na evropské úrovni;

| 60. | domnívá se, že v případě jakýchkoli reforem důchodového zabezpečení musí být občané vždy včas a plně informováni o dlouhodobých důsledcích takovýchto změn, zejména o výši svých důchodů a celkovém počtu ročních splátek, které budou muset odvést; konstatuje, že reformy musí zajistit efektivní a bezproblémový přechodný režim; vyzývá členské státy, aby zahájily kampaně, které občanům umožní a podnítí je k tomu, aby se informovali o dopadech svých rozhodnutí týkajících se důchodů a starali se o své vlastní přiměřené důchodové zabezpečení; |
| --- | --- |

60.

domnívá se, že v případě jakýchkoli reforem důchodového zabezpečení musí být občané vždy včas a plně informováni o dlouhodobých důsledcích takovýchto změn, zejména o výši svých důchodů a celkovém počtu ročních splátek, které budou muset odvést; konstatuje, že reformy musí zajistit efektivní a bezproblémový přechodný režim; vyzývá členské státy, aby zahájily kampaně, které občanům umožní a podnítí je k tomu, aby se informovali o dopadech svých rozhodnutí týkajících se důchodů a starali se o své vlastní přiměřené důchodové zabezpečení;

Koordinace politiky

| 61. | domnívá se, že z hlediska dalších diskusí o přiměřeném, bezpečném a udržitelném důchodovém systému by bylo užitečné založit evropskou důchodovou platformu, v níž by byly zastoupeny orgány a instituce EU, sociální partneři a příslušné zúčastněné strany a v rámci níž by si tyto subjekty vyměňovaly informace o osvědčených postupech a podílely se na přípravě politických iniciativ, vše v souladu se zásadou subsidiarity; domnívá se, že aby se v této souvislosti předešlo překrývání činnosti, měl by se brát v úvahu současný poradní výbor pro doplňkové důchodové zabezpečení (tzv. penzijní fórum); |
| --- | --- |

61.

domnívá se, že z hlediska dalších diskusí o přiměřeném, bezpečném a udržitelném důchodovém systému by bylo užitečné založit evropskou důchodovou platformu, v níž by byly zastoupeny orgány a instituce EU, sociální partneři a příslušné zúčastněné strany a v rámci níž by si tyto subjekty vyměňovaly informace o osvědčených postupech a podílely se na přípravě politických iniciativ, vše v souladu se zásadou subsidiarity; domnívá se, že aby se v této souvislosti předešlo překrývání činnosti, měl by se brát v úvahu současný poradní výbor pro doplňkové důchodové zabezpečení (tzv. penzijní fórum);

| 62. | vyzývá Komisi, aby zvážila vytvoření zvláštní pracovní skupiny pro otázky důchodů, do níž by byla zapojena všechna příslušná GŘ, do jejichž pravomocí spadají otázky důchodového systému; |
| --- | --- |

62.

vyzývá Komisi, aby zvážila vytvoření zvláštní pracovní skupiny pro otázky důchodů, do níž by byla zapojena všechna příslušná GŘ, do jejichž pravomocí spadají otázky důchodového systému;

*

* *

| 63. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

63.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0400.

(2)  EHSV/SOC/386, 20. ledna 2011.

(3)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0309.

(4)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0306.

(5)  Úř. věst. C 212 E, 5.8.2010, s. 23.

(6)  Úř. věst. C 212 E, 5.8.2010, s. 11.

(7)  Úř. věst. C 16 E, 22.1.2010, s. 35.

(8)  Úř. věst. C 9 E, 15.1.2010, s. 11.

(9)  Úř. věst. C 146 E, 12.6.2008, s. 216.

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/19

---

Středa, 16. února 2011Zpráva o pokroku Chorvatska za rok 2010

P7_TA(2011)0059

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. února 2011 o zprávě o pokroku Chorvatska za rok 2010

2012/C 188 E/04

Evropský parlament,

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 3. října 2005 o zahájení přístupových jednání s Chorvatskem, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 3. října 2005 o zahájení přístupových jednání s Chorvatskem,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 10. února 2010 o zprávě o pokroku Chorvatska za rok 2009 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 10. února 2010 o zprávě o pokroku Chorvatska za rok 2009 (1),

| — | s ohledem na zprávu o pokroku Chorvatska za rok 2010, kterou Komise zveřejnila dne 9. listopadu 2010 (SEK(2010)1326), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu o pokroku Chorvatska za rok 2010, kterou Komise zveřejnila dne 9. listopadu 2010 (SEK(2010)1326),

| — | s ohledem na doporučení 11. smíšeného parlamentního výboru EU-Chorvatsko přijaté dne 29. března 2010 v Záhřebu a na doporučení 12. smíšeného parlamentního výboru EU-Chorvatsko přijaté dne 30. listopadu 2010 v Bruselu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení 11. smíšeného parlamentního výboru EU-Chorvatsko přijaté dne 29. března 2010 v Záhřebu a na doporučení 12. smíšeného parlamentního výboru EU-Chorvatsko přijaté dne 30. listopadu 2010 v Bruselu,

| — | s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že i nadále platí v plné míře závazek Evropského parlamentu podporovat členství Chorvatska v Evropské unii a že Evropský parlament je odhodlán napomoci tomu, aby byl proces přistoupení úspěšně a urychleně dokončen, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že i nadále platí v plné míře závazek Evropského parlamentu podporovat členství Chorvatska v Evropské unii a že Evropský parlament je odhodlán napomoci tomu, aby byl proces přistoupení úspěšně a urychleně dokončen,

| B. | vzhledem k tomu, že přístupová jednání s Chorvatském výrazně pokročila a dospěla do své konečné fáze; vzhledem k tomu, že byl obecně zaznamenán podstatný pokrok, zejména při plnění kritérií stanovených ve vyjednávacích kapitolách, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že přístupová jednání s Chorvatském výrazně pokročila a dospěla do své konečné fáze; vzhledem k tomu, že byl obecně zaznamenán podstatný pokrok, zejména při plnění kritérií stanovených ve vyjednávacích kapitolách,

| C. | vzhledem k tomu, že přístupová jednání s Chorvatskem mohou být ukončena v první polovině roku 2011, pokud budou i nadále energicky prováděny nezbytné reformy, a to zejména v oblasti posílení veřejné správy a soudnictví, pokud bude pokračovat boj proti korupci, zajistí se trvalá možnost návratu uprchlíků a plná spolupráce s Mezinárodním trestnímu tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY) a pokud bude pokračovat privatizační proces a přijímání plánů pro restrukturalizaci loděnic, jež se nacházejí v obtížné situaci, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že přístupová jednání s Chorvatskem mohou být ukončena v první polovině roku 2011, pokud budou i nadále energicky prováděny nezbytné reformy, a to zejména v oblasti posílení veřejné správy a soudnictví, pokud bude pokračovat boj proti korupci, zajistí se trvalá možnost návratu uprchlíků a plná spolupráce s Mezinárodním trestnímu tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY) a pokud bude pokračovat privatizační proces a přijímání plánů pro restrukturalizaci loděnic, jež se nacházejí v obtížné situaci,

| D. | vzhledem k tomu, že mají-li země a její občané plně využít výhod, které jim nabídne členství v EU, je třeba, aby reformní úsilí pokračovalo i po ukončení přístupových jednání, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že mají-li země a její občané plně využít výhod, které jim nabídne členství v EU, je třeba, aby reformní úsilí pokračovalo i po ukončení přístupových jednání,

| E. | vzhledem k tomu, že naděje na členství v EU představuje silnou motivaci pro ostatní země západního Balkánu na cestě k evropské integraci k tomu, aby prosazovaly nezbytné politické, hospodářské a zákonodárné reformy a posilovaly mír, stabilitu a smírné soužití v tomto regionu založené na dobrých sousedských vztazích; vzhledem k tomu, že by EU měla posilovat naději na přistoupení k EU u těch sousedních zemí Chorvatska, které jsou součástí soluňského procesu, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že naděje na členství v EU představuje silnou motivaci pro ostatní země západního Balkánu na cestě k evropské integraci k tomu, aby prosazovaly nezbytné politické, hospodářské a zákonodárné reformy a posilovaly mír, stabilitu a smírné soužití v tomto regionu založené na dobrých sousedských vztazích; vzhledem k tomu, že by EU měla posilovat naději na přistoupení k EU u těch sousedních zemí Chorvatska, které jsou součástí soluňského procesu,

Obecné poznámky

| 1. | vyjadřuje Chorvatsku uznání za výrazný pokrok, kterého dosáhlo při plnění kritérií podmiňujících uzavření přístupových jednání; žádá Chorvatsko, aby i nadále rozhodně prosazovalo nezbytné reformy, a bylo tak schopno splnit poslední kritéria a jednání uzavřít; vyzývá Komisi, aby využila veškerých svých kapacit a poskytla Chorvatsku pomoc v jeho úsilí o splnění těchto kritérií; |
| --- | --- |

1.

vyjadřuje Chorvatsku uznání za výrazný pokrok, kterého dosáhlo při plnění kritérií podmiňujících uzavření přístupových jednání; žádá Chorvatsko, aby i nadále rozhodně prosazovalo nezbytné reformy, a bylo tak schopno splnit poslední kritéria a jednání uzavřít; vyzývá Komisi, aby využila veškerých svých kapacit a poskytla Chorvatsku pomoc v jeho úsilí o splnění těchto kritérií;

| 2. | vítá záměr maďarského předsednictví dovršit jednání první polovině roku 2011, a to v případě, že budou splněny veškeré podmínky a ukazatele; |
| --- | --- |

2.

vítá záměr maďarského předsednictví dovršit jednání první polovině roku 2011, a to v případě, že budou splněny veškeré podmínky a ukazatele;

| 3. | je pevně přesvědčen o tom, že rychlé přistoupení Chorvatska má jak evropskou, tak regionální dimenzi, a že by dále povzbudilo zbylé země západního Balkánu k tomu, aby energicky zahájily a prováděly reformy související s přistoupením; |
| --- | --- |

3.

je pevně přesvědčen o tom, že rychlé přistoupení Chorvatska má jak evropskou, tak regionální dimenzi, a že by dále povzbudilo zbylé země západního Balkánu k tomu, aby energicky zahájily a prováděly reformy související s přistoupením;

| 4. | i nadále vyjadřuje znepokojení nad skutečností, že podle posledního průzkumu Eurobarometru se většina chorvatských občanů domnívá, že členství Chorvatska v EU nebude pro zemi přínosem; vybízí chorvatské orgány a občanskou společnost k tomu, aby s pomocí Komise vyvinuly úsilí s cílem zajistit to, aby se Chorvaté s evropským projektem identifikovali; vyzývá chorvatskou vládu, aby v mnohem větší míře politicky podporovala organizace občanské společnosti, jejichž cílem je podpořit členství země v EU, a aby tyto aktéry z nestátní sféry více zapojila do procesu přistoupení; domnívá se, že je nesmírně důležité občanům poskytovat jasné a konkrétní informace o důsledcích přistoupení Chorvatska k EU; |
| --- | --- |

4.

i nadále vyjadřuje znepokojení nad skutečností, že podle posledního průzkumu Eurobarometru se většina chorvatských občanů domnívá, že členství Chorvatska v EU nebude pro zemi přínosem; vybízí chorvatské orgány a občanskou společnost k tomu, aby s pomocí Komise vyvinuly úsilí s cílem zajistit to, aby se Chorvaté s evropským projektem identifikovali; vyzývá chorvatskou vládu, aby v mnohem větší míře politicky podporovala organizace občanské společnosti, jejichž cílem je podpořit členství země v EU, a aby tyto aktéry z nestátní sféry více zapojila do procesu přistoupení; domnívá se, že je nesmírně důležité občanům poskytovat jasné a konkrétní informace o důsledcích přistoupení Chorvatska k EU;

Politická kritéria

| 5. | vítá skutečnost, že v červnu 2010 chorvatský parlament naprostou většinou schválil výrazné změny ústavy požadované v souvislosti s přistoupením k EU; je přesvědčen, že přijaté změny ústavy povedou k přijetí zbylých právních předpisů; vyjadřuje politování nad tím, že vláda promarnila příležitost zahrnout do ústavy lepší ochranu menšin, jako jsou lesbické ženy, homosexuálové, bisexuálové a transsexuálové (LGBT), a zásadu ekologické udržitelnosti; |
| --- | --- |

5.

vítá skutečnost, že v červnu 2010 chorvatský parlament naprostou většinou schválil výrazné změny ústavy požadované v souvislosti s přistoupením k EU; je přesvědčen, že přijaté změny ústavy povedou k přijetí zbylých právních předpisů; vyjadřuje politování nad tím, že vláda promarnila příležitost zahrnout do ústavy lepší ochranu menšin, jako jsou lesbické ženy, homosexuálové, bisexuálové a transsexuálové (LGBT), a zásadu ekologické udržitelnosti;

| 6. | podtrhuje, že přestože byla přijata významná opatření k posílení veřejné správy, přetrvávají ve správních postupech zásadní nedostatky, přičemž správní kapacity jsou stále nedostatečné zejména s ohledem na složitost reformy veřejné správy; vyzývá chorvatskou vládu, aby řešila otázku výrazných zpoždění v procesu decentralizace také vypracováním a prováděním decentralizační strategie a přijetím dalších opatření k depolitizaci veřejné správy a dalšímu posílení profesionálního chování a etiky; domnívá se, že v tomto ohledu má rozhodující význam dokončení strategie v oblasti kariérního postupu, který bude jednoznačně založen na zásluhách, a revidovaná politika odměňování; |
| --- | --- |

6.

podtrhuje, že přestože byla přijata významná opatření k posílení veřejné správy, přetrvávají ve správních postupech zásadní nedostatky, přičemž správní kapacity jsou stále nedostatečné zejména s ohledem na složitost reformy veřejné správy; vyzývá chorvatskou vládu, aby řešila otázku výrazných zpoždění v procesu decentralizace také vypracováním a prováděním decentralizační strategie a přijetím dalších opatření k depolitizaci veřejné správy a dalšímu posílení profesionálního chování a etiky; domnívá se, že v tomto ohledu má rozhodující význam dokončení strategie v oblasti kariérního postupu, který bude jednoznačně založen na zásluhách, a revidovaná politika odměňování;

| 7. | konstatuje, že korupce je v Chorvatsku zřejmě značně rozšířená a zůstává závažným obecným problémem; vítá úsilí chorvatské vlády, která zaujala vůči veškerým formám korupce rozhodný postoj; zdůrazňuje, že vláda věnovala zvláštní pozornost právnímu a institucionálnímu rámci boje proti korupci, včetně vyšetřování, stíhání a spolupráce mezi orgány a mezinárodní spolupráce; všímá si případů korupce, kterou jsou v současnosti vyšetřovány a do nichž jsou zapleteni bývalý předseda vlády, dva bývalí ministři, vysoce postavení státní úředníci a řada generálních ředitelů firem ve vlastnictví státu; očekává transparentní a spravedlivá soudní řízení a připomíná chorvatským úřadům, že je důležité, aby se zabránilo politickému vměšování do vyšetřování případů korupce; vítá vytvoření speciálních útvarů pro boj proti korupci a organizovanému zločinu v rámci čtyř největších soudů v zemi, v rámci nichž se provádí prověrky soudců a probíhá jejich další vzdělávání; žádá úřad OLAF, aby úzce spolupracoval s chorvatskými orgány s cílem objasnit potenciální sekundární korupci v rámci orgánů a institucí EU; |
| --- | --- |

7.

konstatuje, že korupce je v Chorvatsku zřejmě značně rozšířená a zůstává závažným obecným problémem; vítá úsilí chorvatské vlády, která zaujala vůči veškerým formám korupce rozhodný postoj; zdůrazňuje, že vláda věnovala zvláštní pozornost právnímu a institucionálnímu rámci boje proti korupci, včetně vyšetřování, stíhání a spolupráce mezi orgány a mezinárodní spolupráce; všímá si případů korupce, kterou jsou v současnosti vyšetřovány a do nichž jsou zapleteni bývalý předseda vlády, dva bývalí ministři, vysoce postavení státní úředníci a řada generálních ředitelů firem ve vlastnictví státu; očekává transparentní a spravedlivá soudní řízení a připomíná chorvatským úřadům, že je důležité, aby se zabránilo politickému vměšování do vyšetřování případů korupce; vítá vytvoření speciálních útvarů pro boj proti korupci a organizovanému zločinu v rámci čtyř největších soudů v zemi, v rámci nichž se provádí prověrky soudců a probíhá jejich další vzdělávání; žádá úřad OLAF, aby úzce spolupracoval s chorvatskými orgány s cílem objasnit potenciální sekundární korupci v rámci orgánů a institucí EU;

| 8. | konstatuje, že i když boj proti korupci představuje i nadále jednu z hlavních priorit vlády, k soudu se dostalo jen několik málo korupčních případů a většina zůstává ve fázi stíhání či vyšetřování; vyzývá chorvatské orgány, aby dále posílily správní kapacity subjektů zabývajících se korupcí, zejména pak Úřadu pro boj s korupcí a organizovaným zločinem (USKOK), a aby dále podporovaly kulturu politické odpovědnosti; poukazuje na úsilí chorvatských úřadů zabránit korupci tím, že poskytnou soudcům a dalším státním úředníkům pokyny a informace celé společnosti; zdůrazňuje, že je třeba v tomto ohledu vyvinout další úsilí, zejména zvýšením transparentnosti veřejných výdajů; vítá úsilí vlády o odstranění nedostatků v oblasti financování činností politických stran a volebních kampaní; |
| --- | --- |

8.

konstatuje, že i když boj proti korupci představuje i nadále jednu z hlavních priorit vlády, k soudu se dostalo jen několik málo korupčních případů a většina zůstává ve fázi stíhání či vyšetřování; vyzývá chorvatské orgány, aby dále posílily správní kapacity subjektů zabývajících se korupcí, zejména pak Úřadu pro boj s korupcí a organizovaným zločinem (USKOK), a aby dále podporovaly kulturu politické odpovědnosti; poukazuje na úsilí chorvatských úřadů zabránit korupci tím, že poskytnou soudcům a dalším státním úředníkům pokyny a informace celé společnosti; zdůrazňuje, že je třeba v tomto ohledu vyvinout další úsilí, zejména zvýšením transparentnosti veřejných výdajů; vítá úsilí vlády o odstranění nedostatků v oblasti financování činností politických stran a volebních kampaní;

| 9. | je potěšen výrazným úsilím o další reformu soudnictví, zejména pak přijetím revidovaného akčního plánu pro reformu soudnictví, neboť toto úsilí může napomoci vytvoření nezávislého a nestranného soudního systému; vítá pokrok v dalším snižování nedořešených případů, zvláště případů, u nichž řízení trvá více než 3 roky, a v racionalizaci soudního systému vytvořením větších soudů, krajských soudů a obchodních soudů a specializací soudců; všímá si pozitivních kroků k posílení nezávislosti při jmenování soudců, zlepšení profesního rozvoje a kárné odpovědnosti předsedů soudů a rovněž přijetí obecných opatření k posílení nezávislosti soudnictví, a to rovněž pokud jde o Státní soudní radu, nezávislost justiční akademie a zřízení školy pro soudní úředníky; |
| --- | --- |

9.

je potěšen výrazným úsilím o další reformu soudnictví, zejména pak přijetím revidovaného akčního plánu pro reformu soudnictví, neboť toto úsilí může napomoci vytvoření nezávislého a nestranného soudního systému; vítá pokrok v dalším snižování nedořešených případů, zvláště případů, u nichž řízení trvá více než 3 roky, a v racionalizaci soudního systému vytvořením větších soudů, krajských soudů a obchodních soudů a specializací soudců; všímá si pozitivních kroků k posílení nezávislosti při jmenování soudců, zlepšení profesního rozvoje a kárné odpovědnosti předsedů soudů a rovněž přijetí obecných opatření k posílení nezávislosti soudnictví, a to rovněž pokud jde o Státní soudní radu, nezávislost justiční akademie a zřízení školy pro soudní úředníky;

| 10. | zdůrazňuje, že přestože soudy snížily počet nevyřešených případů čekajících na soudní řízení, jsou právní stát i důvěra občanů v soudnictví nadále poškozovány velkým objemem nedořešených případů a nepřiměřenou délkou soudních řízení; s politováním konstatuje, že přestože je počet soudců vysoký, stále chybí soudní zaměstnanci na zajištění podpůrných činností, a vyzývá proto chorvatské orgány, aby tento nedostatek řešily; zdůrazňuje, že vymáhání soudních rozhodnutí představuje nadále problém; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje, že přestože soudy snížily počet nevyřešených případů čekajících na soudní řízení, jsou právní stát i důvěra občanů v soudnictví nadále poškozovány velkým objemem nedořešených případů a nepřiměřenou délkou soudních řízení; s politováním konstatuje, že přestože je počet soudců vysoký, stále chybí soudní zaměstnanci na zajištění podpůrných činností, a vyzývá proto chorvatské orgány, aby tento nedostatek řešily; zdůrazňuje, že vymáhání soudních rozhodnutí představuje nadále problém;

| 11. | poznamenává, že Komise nezaznamenala dostatečný pokrok, pokud jde o infrastrukturu a vybavení soudů, a to zejména kvůli chybějícímu řádnému financování; očekává, že tento systém bude funkční co nejdříve, aby se tak v Chorvatsku mohly vyřídit nahromaděné dosud nevyřešené případy a zajistilo se, aby nedocházelo ke zpožděním při výkonu spravedlnosti a aby tento výkon byl účinný a bez prodlev; vybízí chorvatské orgány, aby pokračovaly ve zlepšování nezávislosti a účinnosti soudní moci a navyšování prostředků na ni určených; vyzývá Komisi k zajištění toho, aby byly reformy veřejné správy a soudnictví úspěšně dokončeny před přistoupením Chorvatska k Unii; vyzývá Komisi, aby provedla hodnocení dopadu a výsledků dosažených přidělením prostředků EU na reformu soudnictví a boj proti korupci; |
| --- | --- |

11.

poznamenává, že Komise nezaznamenala dostatečný pokrok, pokud jde o infrastrukturu a vybavení soudů, a to zejména kvůli chybějícímu řádnému financování; očekává, že tento systém bude funkční co nejdříve, aby se tak v Chorvatsku mohly vyřídit nahromaděné dosud nevyřešené případy a zajistilo se, aby nedocházelo ke zpožděním při výkonu spravedlnosti a aby tento výkon byl účinný a bez prodlev; vybízí chorvatské orgány, aby pokračovaly ve zlepšování nezávislosti a účinnosti soudní moci a navyšování prostředků na ni určených; vyzývá Komisi k zajištění toho, aby byly reformy veřejné správy a soudnictví úspěšně dokončeny před přistoupením Chorvatska k Unii; vyzývá Komisi, aby provedla hodnocení dopadu a výsledků dosažených přidělením prostředků EU na reformu soudnictví a boj proti korupci;

| 12. | bere na vědomí prohlášení, které dne 6. prosince 2010 v Radě bezpečnosti OSN učinil žalobce ICTY; vítá skutečnost, že chorvatské orgány na žádosti tohoto žalobce o pomoc obvykle reagují vstřícně, řádně je řeší a poskytují přístup ke svědkům i důkazním materiálům; vyzývá však chorvatskou vládu k tomu, aby zintenzívnila správní šetření týkající se požadovaných vojenských dokumentů a objasnila nesrovnalosti ve svých zprávách pro úřad žalobce, o nichž se zmiňovalo poslední prohlášení žalobce a jež dosud nebyly vyřešeny; |
| --- | --- |

12.

bere na vědomí prohlášení, které dne 6. prosince 2010 v Radě bezpečnosti OSN učinil žalobce ICTY; vítá skutečnost, že chorvatské orgány na žádosti tohoto žalobce o pomoc obvykle reagují vstřícně, řádně je řeší a poskytují přístup ke svědkům i důkazním materiálům; vyzývá však chorvatskou vládu k tomu, aby zintenzívnila správní šetření týkající se požadovaných vojenských dokumentů a objasnila nesrovnalosti ve svých zprávách pro úřad žalobce, o nichž se zmiňovalo poslední prohlášení žalobce a jež dosud nebyly vyřešeny;

| 13. | vítá úsilí chorvatské pracovní skupiny státních orgánů o poskytování veškerých informací o tom, kde se požadované dokumenty nacházejí; na druhé straně vyzývá Radu, aby posoudila postoj soudního senátu ICTY, zejména s ohledem na to, že nebylo možno stanovit s dostatečnou jistotou, zda stále existují požadované dělostřelecké záznamy; |
| --- | --- |

13.

vítá úsilí chorvatské pracovní skupiny státních orgánů o poskytování veškerých informací o tom, kde se požadované dokumenty nacházejí; na druhé straně vyzývá Radu, aby posoudila postoj soudního senátu ICTY, zejména s ohledem na to, že nebylo možno stanovit s dostatečnou jistotou, zda stále existují požadované dělostřelecké záznamy;

| 14. | s potěšením konstatuje, že Chorvatsko je z vlastní iniciativy i nadále aktivní při soudním stíhání válečných zločinů a že žalobci nadále provádějí přezkum nepotrestaných válečných zločinů a odsouzení v nepřítomnosti a že uplatňují standardní měřítka s cílem zajistit jednotné postupy bez ohledu na to, z kterého státu obžalovaný pochází; konstatuje nicméně, že v zájmu zajištění zcela nezaujatých a nestranných soudních řízení, řešení beztrestnosti a zlepšení ochrany svědků jsou nutná další zlepšení při vedení soudních řízení týkajících se válečných zločinů; povzbuzuje chorvatské orgány k tomu, aby dále posílily dialog a spolupráci v této oblasti se sousedními zeměmi; vyslovuje chorvatské vládě uznání za její program na odstranění nášlapných min, které jsou pozůstatkem bojů z 90. let dvacátého století, a naléhavě vyzývá orgány, aby v tomto programu pokračovaly se zvláštním důrazem na nejvíce postižená místa, která se nacházejí v nejvýchodnějších částech země; |
| --- | --- |

14.

s potěšením konstatuje, že Chorvatsko je z vlastní iniciativy i nadále aktivní při soudním stíhání válečných zločinů a že žalobci nadále provádějí přezkum nepotrestaných válečných zločinů a odsouzení v nepřítomnosti a že uplatňují standardní měřítka s cílem zajistit jednotné postupy bez ohledu na to, z kterého státu obžalovaný pochází; konstatuje nicméně, že v zájmu zajištění zcela nezaujatých a nestranných soudních řízení, řešení beztrestnosti a zlepšení ochrany svědků jsou nutná další zlepšení při vedení soudních řízení týkajících se válečných zločinů; povzbuzuje chorvatské orgány k tomu, aby dále posílily dialog a spolupráci v této oblasti se sousedními zeměmi; vyslovuje chorvatské vládě uznání za její program na odstranění nášlapných min, které jsou pozůstatkem bojů z 90. let dvacátého století, a naléhavě vyzývá orgány, aby v tomto programu pokračovaly se zvláštním důrazem na nejvíce postižená místa, která se nacházejí v nejvýchodnějších částech země;

| 15. | s cílem řešit přetrvávající nedostatky, pokud jde o domácí trestní stíhání válečných zločinů, zdůrazňuje potřebu urychlit toto trestní stíhání v souladu s nejvyššími normami mezinárodního práva, zejména s ohledem na definici zločinů proti lidskosti, ustanovení o odpovědnosti velitelů a předpisy, jež vymezují zločiny spojené se sexuálním násilím, vyzývá k aktualizaci trestního zákoníku; dále vyzývá k tomu, aby byla dále zlepšována opatření na ochranu svědků; |
| --- | --- |

15.

s cílem řešit přetrvávající nedostatky, pokud jde o domácí trestní stíhání válečných zločinů, zdůrazňuje potřebu urychlit toto trestní stíhání v souladu s nejvyššími normami mezinárodního práva, zejména s ohledem na definici zločinů proti lidskosti, ustanovení o odpovědnosti velitelů a předpisy, jež vymezují zločiny spojené se sexuálním násilím, vyzývá k aktualizaci trestního zákoníku; dále vyzývá k tomu, aby byla dále zlepšována opatření na ochranu svědků;

| 16. | vítá celkový pokrok v oblasti návratu uprchlíků a s potěšením konstatuje, že se odpor veřejnosti vůči návratu Srbů na většině území zmenšil; konstatuje nicméně, že uprchlíci a vracející se osoby čelí i nadále četným problémům, a vyzývá proto chorvatské orgány, aby usnadňovaly opětovné začlenění uprchlíků tím, že budou pokračovat v odstraňování překážek bránících získat trvalý pobyt, budou patřičně financovat a urychlí programy určené k rekonstrukci domů a zahájí programy společenského a hospodářského oživení; vyzývá chorvatské orgány k tomu, aby rázně přistoupily k řešení zbývajících žádostí a učinily prioritu z přezkumu odvolání a aby usilovaly o revitalizaci hospodářství ve znevýhodněných oblastech postižených válkou, dále zlepšovaly udržitelnost návratů a podporovaly smíření mezi etnickými skupinami v atmosféře etnické tolerance a přijímání etnické a kulturní rozmanitosti; |
| --- | --- |

16.

vítá celkový pokrok v oblasti návratu uprchlíků a s potěšením konstatuje, že se odpor veřejnosti vůči návratu Srbů na většině území zmenšil; konstatuje nicméně, že uprchlíci a vracející se osoby čelí i nadále četným problémům, a vyzývá proto chorvatské orgány, aby usnadňovaly opětovné začlenění uprchlíků tím, že budou pokračovat v odstraňování překážek bránících získat trvalý pobyt, budou patřičně financovat a urychlí programy určené k rekonstrukci domů a zahájí programy společenského a hospodářského oživení; vyzývá chorvatské orgány k tomu, aby rázně přistoupily k řešení zbývajících žádostí a učinily prioritu z přezkumu odvolání a aby usilovaly o revitalizaci hospodářství ve znevýhodněných oblastech postižených válkou, dále zlepšovaly udržitelnost návratů a podporovaly smíření mezi etnickými skupinami v atmosféře etnické tolerance a přijímání etnické a kulturní rozmanitosti;

| 17. | konstatuje, že svoboda vyjadřování, včetně svobody a plurality sdělovacích prostředků, je v chorvatských právních předpisech zakotvena a v této zemi obecně dodržována; vyzývá však chorvatské orgány, aby přikročily k dalším krokům s cílem zajistit nezávislost sdělovacích prostředků a vytvořit podmínky pro jejich profesionální činnost a aby i nadále dávaly najevo svůj závazek, pokud jde o zajištění toho, aby sdělovací prostředky fungovaly bez politického vměšování a byla zaručena nezávislost regulačních subjektů; vyzývá dále chorvatské orgány, aby důkladně prošetřily případy zastrašování a politického nátlaku na novináře a rovněž obchodního vlivu a aby zlepšily práci v oblasti vyšetřování výhrůžek, kterým čelí novináři pracující na případech korupce, organizovaného zločinu a jiných nezákonných činností; v tomto ohledu vítá rozhodnutí krajského soudu v Záhřebu týkající se vraždy redaktora jednoho týdeníku; |
| --- | --- |

17.

konstatuje, že svoboda vyjadřování, včetně svobody a plurality sdělovacích prostředků, je v chorvatských právních předpisech zakotvena a v této zemi obecně dodržována; vyzývá však chorvatské orgány, aby přikročily k dalším krokům s cílem zajistit nezávislost sdělovacích prostředků a vytvořit podmínky pro jejich profesionální činnost a aby i nadále dávaly najevo svůj závazek, pokud jde o zajištění toho, aby sdělovací prostředky fungovaly bez politického vměšování a byla zaručena nezávislost regulačních subjektů; vyzývá dále chorvatské orgány, aby důkladně prošetřily případy zastrašování a politického nátlaku na novináře a rovněž obchodního vlivu a aby zlepšily práci v oblasti vyšetřování výhrůžek, kterým čelí novináři pracující na případech korupce, organizovaného zločinu a jiných nezákonných činností; v tomto ohledu vítá rozhodnutí krajského soudu v Záhřebu týkající se vraždy redaktora jednoho týdeníku;

| 18. | konstatuje dále, že veřejnoprávní vysílací společnost chorvatského rádia a televize (HRT) čelí i nadále závažným problémům oblasti řízení, a to v důsledku několika neúspěšných pokusů programové rady HRT zvolit ředitele HRT, což má vliv na provoz této společnosti; vítá nový zákon o vysílání rozhlasu a televize, který vstoupil v platnost, a očekává depolitizaci řídící struktury HRT a zajištění redakční nezávislosti; |
| --- | --- |

18.

konstatuje dále, že veřejnoprávní vysílací společnost chorvatského rádia a televize (HRT) čelí i nadále závažným problémům oblasti řízení, a to v důsledku několika neúspěšných pokusů programové rady HRT zvolit ředitele HRT, což má vliv na provoz této společnosti; vítá nový zákon o vysílání rozhlasu a televize, který vstoupil v platnost, a očekává depolitizaci řídící struktury HRT a zajištění redakční nezávislosti;

| 19. | vítá pokrok, jehož bylo dosaženo v oblasti práv žen a rovnoprávného postavení žen a mužů; konstatuje, že asi 25 % míst v parlamentu a téměř polovinu míst ve státní správě zaujímají ženy, což dokazuje pokrok směrem k dosažení rovnosti mužů a žen; zdůrazňuje, že zatímco poměr zaměstnanosti mezi muži a ženami představuje pozitivní aspekt chorvatského hospodářství, procento žen zastávajících posty ve vedení podniků zůstává nízké a rozdíly v platech mezi muži a ženami stále přetrvávají; žádá proto další aktivní podporu účasti žen v hospodářských a politických rozhodovacích orgánech a rychlé provedení zákona o rovnosti mužů a žen, včetně zásady stejného odměňování; domnívá se, že sociální ochrana žen je v současnosti v porovnání se sousedními zeměmi Chorvatska na vyšší úrovni; vyzývá chorvatské orgány, aby věnovaly větší pozornost boji proti domácímu násilí; |
| --- | --- |

19.

vítá pokrok, jehož bylo dosaženo v oblasti práv žen a rovnoprávného postavení žen a mužů; konstatuje, že asi 25 % míst v parlamentu a téměř polovinu míst ve státní správě zaujímají ženy, což dokazuje pokrok směrem k dosažení rovnosti mužů a žen; zdůrazňuje, že zatímco poměr zaměstnanosti mezi muži a ženami představuje pozitivní aspekt chorvatského hospodářství, procento žen zastávajících posty ve vedení podniků zůstává nízké a rozdíly v platech mezi muži a ženami stále přetrvávají; žádá proto další aktivní podporu účasti žen v hospodářských a politických rozhodovacích orgánech a rychlé provedení zákona o rovnosti mužů a žen, včetně zásady stejného odměňování; domnívá se, že sociální ochrana žen je v současnosti v porovnání se sousedními zeměmi Chorvatska na vyšší úrovni; vyzývá chorvatské orgány, aby věnovaly větší pozornost boji proti domácímu násilí;

| 20. | vítá skutečnost, že Chorvatsko bylo mezi prvními zeměmi, které se zavázaly dodržovat mezinárodní úmluvu o ochraně práv osob se zdravotním postižením; vybízí chorvatské orgány k tomu, aby prováděly stávající opatření a aby přijaly další konkrétní a transparentní plány na reformu institucionalizace a právní kapacity a rovněž aby řešily otázku rostoucího počtu osob s mentálním postižením, které žijí v přeplněných zařízeních namísto v komunitách, aby se tak plně zajistila práva osob s postižením; vzhledem k tomu, že úmluva výslovně uvádí základní právo osob s mentálním postižením žít v komunitě, doporučuje chorvatským orgánům, aby prováděly reformy, které budou respektovat toto ustanovení, a to tím, že nabídnou možnosti alternativní péče; vyzývá Chorvatsko, aby dále posílilo příslušná právní ustanovení o přístupu osob se zdravotním postižením do budov; |
| --- | --- |

20.

vítá skutečnost, že Chorvatsko bylo mezi prvními zeměmi, které se zavázaly dodržovat mezinárodní úmluvu o ochraně práv osob se zdravotním postižením; vybízí chorvatské orgány k tomu, aby prováděly stávající opatření a aby přijaly další konkrétní a transparentní plány na reformu institucionalizace a právní kapacity a rovněž aby řešily otázku rostoucího počtu osob s mentálním postižením, které žijí v přeplněných zařízeních namísto v komunitách, aby se tak plně zajistila práva osob s postižením; vzhledem k tomu, že úmluva výslovně uvádí základní právo osob s mentálním postižením žít v komunitě, doporučuje chorvatským orgánům, aby prováděly reformy, které budou respektovat toto ustanovení, a to tím, že nabídnou možnosti alternativní péče; vyzývá Chorvatsko, aby dále posílilo příslušná právní ustanovení o přístupu osob se zdravotním postižením do budov;

| 21. | poukazuje na výrazný pokrok, pokud jde o respektování a ochranu menšin, a to s větším důrazem na otázky menšin v souvislosti se zlepšenými vztahy v tomto regionu; vítá posílení ustanovení ústavy týkajících se menšin a skutečnost, že navzdory úsporným finančním opatřením byla úroveň financování poskytovaná organizacím sdružujícím menšiny snížena jen minimálně; zdůrazňuje však, že je třeba přijmout příslušná opatření na ochranu romské menšiny; |
| --- | --- |

21.

poukazuje na výrazný pokrok, pokud jde o respektování a ochranu menšin, a to s větším důrazem na otázky menšin v souvislosti se zlepšenými vztahy v tomto regionu; vítá posílení ustanovení ústavy týkajících se menšin a skutečnost, že navzdory úsporným finančním opatřením byla úroveň financování poskytovaná organizacím sdružujícím menšiny snížena jen minimálně; zdůrazňuje však, že je třeba přijmout příslušná opatření na ochranu romské menšiny;

| 22. | podtrhuje význam dialogu s občanskou společností a zdůrazňuje důležitou úlohu, kterou tyto organizace mají při definování politických priorit; uznává úsilí chorvatské vlády v oblasti konzultací s občanskou společností; vyzývá orgány, aby přijaly další kroky k formalizaci a zvýšení účasti subjektů občanské společnosti na procesu tvorby politiky a na kontrole činnosti orgánů; zdůrazňuje klíčovou úlohu občanské společnosti, pokud jde o její přínos k posílení regionální spolupráce v oblasti sociálních a politických záležitostí; |
| --- | --- |

22.

podtrhuje význam dialogu s občanskou společností a zdůrazňuje důležitou úlohu, kterou tyto organizace mají při definování politických priorit; uznává úsilí chorvatské vlády v oblasti konzultací s občanskou společností; vyzývá orgány, aby přijaly další kroky k formalizaci a zvýšení účasti subjektů občanské společnosti na procesu tvorby politiky a na kontrole činnosti orgánů; zdůrazňuje klíčovou úlohu občanské společnosti, pokud jde o její přínos k posílení regionální spolupráce v oblasti sociálních a politických záležitostí;

| 23. | vítá pokrok, kterého bylo dosaženo v souvislosti s vězeňským systémem, zejména pak zahájení výstavby nových vězeňských zařízení a uplatňování nového systému podmínečných trestů; konstatuje nicméně, že v důsledku přeplněných věznic nebyly dosud v plném rozsahu uspokojeny potřeby vězňů v oblasti zdravotní péče, hygieny, požadavků na prostor a přístup na čerstvý vzduch a dostupnosti pracovních příležitostí; |
| --- | --- |

23.

vítá pokrok, kterého bylo dosaženo v souvislosti s vězeňským systémem, zejména pak zahájení výstavby nových vězeňských zařízení a uplatňování nového systému podmínečných trestů; konstatuje nicméně, že v důsledku přeplněných věznic nebyly dosud v plném rozsahu uspokojeny potřeby vězňů v oblasti zdravotní péče, hygieny, požadavků na prostor a přístup na čerstvý vzduch a dostupnosti pracovních příležitostí;

| 24. | vítá skutečnost, že v oblasti stíhání trestných činů páchaných z nenávisti dosáhly příslušné orgány zlepšení; naléhavě tyto orgány vyzývá, aby pokročily ještě o krok dále a stanovily přiměřenou klasifikaci a definici trestných činů páchaných z nenávisti, zejména pokud jde o trestné činy motivované sexuální orientací oběti a jejím kulturním či etnickým původem; |
| --- | --- |

24.

vítá skutečnost, že v oblasti stíhání trestných činů páchaných z nenávisti dosáhly příslušné orgány zlepšení; naléhavě tyto orgány vyzývá, aby pokročily ještě o krok dále a stanovily přiměřenou klasifikaci a definici trestných činů páchaných z nenávisti, zejména pokud jde o trestné činy motivované sexuální orientací oběti a jejím kulturním či etnickým původem;

| 25. | vítá pokrok dosažený při provádění právních předpisů v oblasti trestných činů páchaných z nenávisti; konstatuje nicméně, že orgány musí důrazněji řešit případy rasově motivovaných hrozeb a nesnášenlivosti vůči sexuálním menšinám; |
| --- | --- |

25.

vítá pokrok dosažený při provádění právních předpisů v oblasti trestných činů páchaných z nenávisti; konstatuje nicméně, že orgány musí důrazněji řešit případy rasově motivovaných hrozeb a nesnášenlivosti vůči sexuálním menšinám;

Hospodářská kritéria

| 26. | konstatuje, že ačkoli se hospodářský pokles zpomalil, trpí chorvatské hospodářství i nadále poklesem reálného HDP; přestože vítá plány na hospodářské oživení, vyzývá vládu, aby transformovala svá doporučení do energických politik; |
| --- | --- |

26.

konstatuje, že ačkoli se hospodářský pokles zpomalil, trpí chorvatské hospodářství i nadále poklesem reálného HDP; přestože vítá plány na hospodářské oživení, vyzývá vládu, aby transformovala svá doporučení do energických politik;

| 27. | vyzývá rovněž chorvatskou vládu, aby se zabývala strukturálními nedostatky v hospodářství a oslabila svou úlohu v oblasti přerozdělování prostřednictvím strukturálních reforem s cílem povzbudit hospodářskou soutěž; zdůrazňuje, že je nezbytné racionalizovat veřejný sektor a provést další fiskální konsolidaci/reformy zaměřené na snížení veřejných výdajů; konstatuje dále, že je třeba výrazného úsilí při reformě chorvatského zdravotnictví, sociálních systémů a politik státní pomoci, aby se dosáhlo nákladové efektivnosti a vyrovnané úrovně veřejných výdajů jako součásti rámce řádné fiskální politiky; |
| --- | --- |

27.

vyzývá rovněž chorvatskou vládu, aby se zabývala strukturálními nedostatky v hospodářství a oslabila svou úlohu v oblasti přerozdělování prostřednictvím strukturálních reforem s cílem povzbudit hospodářskou soutěž; zdůrazňuje, že je nezbytné racionalizovat veřejný sektor a provést další fiskální konsolidaci/reformy zaměřené na snížení veřejných výdajů; konstatuje dále, že je třeba výrazného úsilí při reformě chorvatského zdravotnictví, sociálních systémů a politik státní pomoci, aby se dosáhlo nákladové efektivnosti a vyrovnané úrovně veřejných výdajů jako součásti rámce řádné fiskální politiky;

| 28. | vyzývá chorvatskou vládu, aby se zabývala velmi nízkou mírou zaměstnanosti a vyvíjela další úsilí s cílem zvýšit zaměstnanost, a to tím, že se bude zabývat nepružnými předpisy v oblasti pracovního trhu a překážkami pro zapojení pracovníků na pracovním trhu prostřednictvím odborného vzdělávání, školení a celoživotního učení; |
| --- | --- |

28.

vyzývá chorvatskou vládu, aby se zabývala velmi nízkou mírou zaměstnanosti a vyvíjela další úsilí s cílem zvýšit zaměstnanost, a to tím, že se bude zabývat nepružnými předpisy v oblasti pracovního trhu a překážkami pro zapojení pracovníků na pracovním trhu prostřednictvím odborného vzdělávání, školení a celoživotního učení;

Schopnost převzít závazky vyplývající z členství

| 29. | s potěšením konstatuje, že Chorvatsko zlepšilo svou schopnost převzít povinnosti spojené s členstvím v EU a ve většině oblastí dosáhlo uspokojivé míry harmonizace s acquis communautaire; vyzývá nicméně chorvatské orgány, aby věnovaly zvláštní pozornost otázce správních kapacit pro zajištění řádného provádění, aby tak mohla země po přistoupení v plné míře využívat výhody vyplývající z členství v EU; |
| --- | --- |

29.

s potěšením konstatuje, že Chorvatsko zlepšilo svou schopnost převzít povinnosti spojené s členstvím v EU a ve většině oblastí dosáhlo uspokojivé míry harmonizace s acquis communautaire; vyzývá nicméně chorvatské orgány, aby věnovaly zvláštní pozornost otázce správních kapacit pro zajištění řádného provádění, aby tak mohla země po přistoupení v plné míře využívat výhody vyplývající z členství v EU;

| 30. | bere na vědomí postup zadání veřejné zakázky v případě loděnic potýkajících se s problémy v květnu 2010; vyzývá chorvatskou vládu, aby v tomto ohledu co nejdříve uzavřela proces restrukturalizace, a splnila tak důležité kritérium přístupových jednání, což je nezbytné pro předběžné uzavření kapitoly o hospodářské soutěži; |
| --- | --- |

30.

bere na vědomí postup zadání veřejné zakázky v případě loděnic potýkajících se s problémy v květnu 2010; vyzývá chorvatskou vládu, aby v tomto ohledu co nejdříve uzavřela proces restrukturalizace, a splnila tak důležité kritérium přístupových jednání, což je nezbytné pro předběžné uzavření kapitoly o hospodářské soutěži;

| 31. | vítá výrazné úsilí o posílení administrativní a institucionální kapacity a posílení celkového systému řízení předvstupní pomoci s ohledem na náležitou přípravu na provádění politiky soudržnosti a politiky rozvoje venkova po vstupu Chorvatska do EU; |
| --- | --- |

31.

vítá výrazné úsilí o posílení administrativní a institucionální kapacity a posílení celkového systému řízení předvstupní pomoci s ohledem na náležitou přípravu na provádění politiky soudržnosti a politiky rozvoje venkova po vstupu Chorvatska do EU;

| 32. | naléhá na chorvatskou vládu, aby zlepšila koordinaci ústředních správních orgánů v oblasti životního prostředí, zejména pak v oblasti územního plánování, nakládání s odpady, vodohospodářství a kvality ovzduší, aby tak byla schopna účinně chránit unikátní životní prostředí a zachovat vysokou míru biologické rozmanitosti; především vyzývá vládu k tomu, aby v prvé řadě a bezodkladně provedla důkladné posouzení své stávající správní struktury v oblasti tvorby politiky životního prostředí a jejího řízení; |
| --- | --- |

32.

naléhá na chorvatskou vládu, aby zlepšila koordinaci ústředních správních orgánů v oblasti životního prostředí, zejména pak v oblasti územního plánování, nakládání s odpady, vodohospodářství a kvality ovzduší, aby tak byla schopna účinně chránit unikátní životní prostředí a zachovat vysokou míru biologické rozmanitosti; především vyzývá vládu k tomu, aby v prvé řadě a bezodkladně provedla důkladné posouzení své stávající správní struktury v oblasti tvorby politiky životního prostředí a jejího řízení;

| 33. | s uspokojením konstatuje, že poloha Chorvatska a tři evropské dopravní koridory, které touto zemí procházejí, zajišťují nákladově efektivní přístup na středoevropské trhy pro náklad pocházející z východu a Dálného východu a náklad směřující do těchto oblastí a zdůrazňuje, že je třeba integrovaného rozvoje přístavů a železničního a silničního propojení s evropským koridory, aby se zachovala atraktivita polohy Chorvatska z hlediska dopravních služeb; |
| --- | --- |

33.

s uspokojením konstatuje, že poloha Chorvatska a tři evropské dopravní koridory, které touto zemí procházejí, zajišťují nákladově efektivní přístup na středoevropské trhy pro náklad pocházející z východu a Dálného východu a náklad směřující do těchto oblastí a zdůrazňuje, že je třeba integrovaného rozvoje přístavů a železničního a silničního propojení s evropským koridory, aby se zachovala atraktivita polohy Chorvatska z hlediska dopravních služeb;

| 34. | konstatuje, že Chorvatsko dosáhlo výrazného pokroku při přizpůsobování svých politik a právních předpisů v oblasti elektronické komunikace a informačních technologií acquis, a vybízí chorvatské orgány, aby podporovaly co nejširší přístup k internetu; vítá skutečnost, že přechod na televizní digitální vysílání byl úspěšně zvládnut; vyjadřuje nicméně politování nad tím, že navzdory tomu, že existují patřičné předpisy, je hospodářská soutěž na trhu s pevnými širokopásovými službami nadále omezená; |
| --- | --- |

34.

konstatuje, že Chorvatsko dosáhlo výrazného pokroku při přizpůsobování svých politik a právních předpisů v oblasti elektronické komunikace a informačních technologií acquis, a vybízí chorvatské orgány, aby podporovaly co nejširší přístup k internetu; vítá skutečnost, že přechod na televizní digitální vysílání byl úspěšně zvládnut; vyjadřuje nicméně politování nad tím, že navzdory tomu, že existují patřičné předpisy, je hospodářská soutěž na trhu s pevnými širokopásovými službami nadále omezená;

| 35. | konstatuje, že v zemědělství se i nadále vyskytují strukturální problémy a že soukromé zemědělské podniky stále provozují svou činnost na malých, roztříštěných pozemcích s omezenou možností dosáhnout úspor z rozsahu; |
| --- | --- |

35.

konstatuje, že v zemědělství se i nadále vyskytují strukturální problémy a že soukromé zemědělské podniky stále provozují svou činnost na malých, roztříštěných pozemcích s omezenou možností dosáhnout úspor z rozsahu;

| 36. | vítá zapojení Chorvatska do operací a misí v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP), zejména pak pokud jde o vojenskou operaci EU NAVFOR Atalanta a civilní mise EUPOL Afghanistan a EULEX Kosovo, a příspěvek Chorvatska v bojových skupinách EU prostřednictvím aktivní účasti v severské bojové skupině a ve skupině pod německým vedením; s uspokojením dále konstatuje, že se Chorvatsko systematicky a pravidelně připojuje k prohlášením, postojům a vyjádřením v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky, kdykoli je k tomu jak v Bruselu, tak na úrovni mezinárodních organizací vyzváno; |
| --- | --- |

36.

vítá zapojení Chorvatska do operací a misí v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP), zejména pak pokud jde o vojenskou operaci EU NAVFOR Atalanta a civilní mise EUPOL Afghanistan a EULEX Kosovo, a příspěvek Chorvatska v bojových skupinách EU prostřednictvím aktivní účasti v severské bojové skupině a ve skupině pod německým vedením; s uspokojením dále konstatuje, že se Chorvatsko systematicky a pravidelně připojuje k prohlášením, postojům a vyjádřením v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky, kdykoli je k tomu jak v Bruselu, tak na úrovni mezinárodních organizací vyzváno;

Regionální spolupráce

| 37. | povzbuzuje Chorvatsko, aby nadále vyvíjelo úsilí o zachování dobrých sousedských vztahů a o jejich další rozvoj a zůstalo významným a aktivním činitelem při prosazování regionální spolupráce na všech úrovních; vyjadřuje chorvatskému prezidentovi uznání za vyjádření hluboké úcty bosenským obětem válečných zločinů, kterou vyslovil při oficiální návštěvě Sarajeva v dubnu 2010; vnímá tuto iniciativu a gesto jako závazek Chorvatska k řešení historických otázek ve vztahu ke svým sousedům ve spravedlivém, upřímném a důstojném duchu; vítá rovněž společné prohlášení prezidenta a předsedy vlády Chorvatska o podpoře územní celistvosti a svrchovanosti Bosny a Hercegoviny a přístupu této země k EU a NATO; konstatuje, že pokrok v oblasti regionální spolupráce je nerovnoměrný, a naléhá proto na chorvatskou vládu a vlády sousedních zemí, aby zintenzívnily svůj dialog zaměřený na usmíření občanů daného regionu a na dosažení konečných a vzájemně přijatelných řešení veškerých dvoustranných otázek, zejména pokud jde o konečnou dohodu o státních hranicích, pohřešované osoby, majetkové restituce, návrat uprchlíků a extradici občanů v případech válečných zločinů a zločinů proti lidskosti; |
| --- | --- |

37.

povzbuzuje Chorvatsko, aby nadále vyvíjelo úsilí o zachování dobrých sousedských vztahů a o jejich další rozvoj a zůstalo významným a aktivním činitelem při prosazování regionální spolupráce na všech úrovních; vyjadřuje chorvatskému prezidentovi uznání za vyjádření hluboké úcty bosenským obětem válečných zločinů, kterou vyslovil při oficiální návštěvě Sarajeva v dubnu 2010; vnímá tuto iniciativu a gesto jako závazek Chorvatska k řešení historických otázek ve vztahu ke svým sousedům ve spravedlivém, upřímném a důstojném duchu; vítá rovněž společné prohlášení prezidenta a předsedy vlády Chorvatska o podpoře územní celistvosti a svrchovanosti Bosny a Hercegoviny a přístupu této země k EU a NATO; konstatuje, že pokrok v oblasti regionální spolupráce je nerovnoměrný, a naléhá proto na chorvatskou vládu a vlády sousedních zemí, aby zintenzívnily svůj dialog zaměřený na usmíření občanů daného regionu a na dosažení konečných a vzájemně přijatelných řešení veškerých dvoustranných otázek, zejména pokud jde o konečnou dohodu o státních hranicích, pohřešované osoby, majetkové restituce, návrat uprchlíků a extradici občanů v případech válečných zločinů a zločinů proti lidskosti;

| 38. | vítá, že dne 29. listopadu 2010 vstoupila v platnost arbitrážní dohoda mezi Chorvatskem a Slovinskem týkající se hranic; domnívá se, že řešení dlouhotrvajícího sporu o hranice mezi sousedními zeměmi bude významným signálem pro celý region a povzbudí kulturu dialogu a kompromisu; připomíná ustanovení článku 10 arbitrážní dohody, podle něhož by se obě strany měly zdržet jakéhokoli jednání či prohlášení, které by mohlo vyostřit spor či ohrozit činnost arbitrážního soudu; |
| --- | --- |

38.

vítá, že dne 29. listopadu 2010 vstoupila v platnost arbitrážní dohoda mezi Chorvatskem a Slovinskem týkající se hranic; domnívá se, že řešení dlouhotrvajícího sporu o hranice mezi sousedními zeměmi bude významným signálem pro celý region a povzbudí kulturu dialogu a kompromisu; připomíná ustanovení článku 10 arbitrážní dohody, podle něhož by se obě strany měly zdržet jakéhokoli jednání či prohlášení, které by mohlo vyostřit spor či ohrozit činnost arbitrážního soudu;

| 39. | vyzývá k pokroku při řešení dvoustranných sporů se sousedními zeměmi, jako jsou například spory o hranice se Srbskem, Černou Horou a Bosnou a Hercegovinou, aby se předešlo tomu, že by tyto spory po vstupu Chorvatska představovaly překážku dalšího rozšíření EU; |
| --- | --- |

39.

vyzývá k pokroku při řešení dvoustranných sporů se sousedními zeměmi, jako jsou například spory o hranice se Srbskem, Černou Horou a Bosnou a Hercegovinou, aby se předešlo tomu, že by tyto spory po vstupu Chorvatska představovaly překážku dalšího rozšíření EU;

| 40. | vyjadřuje uznání Chorvatsku a Srbsku za jejich ambici a úsilí, pokud jde o posílení usmíření mezi jejich občany v atmosféře vzájemné důvěry; vítá návštěvu Vukovaru, kterou společně s prezidentem Chorvatska vykonal srbský prezident Tadić, který se při této příležitosti omluvil za zločiny spáchané v obci Ovčara nedaleko Vukovaru a vyjádřil úctu jejich obětem, a vítá dále společný závazek k vyšetření osudu pohřešovaných osob a k nalezení řešení v záležitostech uprchlíků a návratu jako významný krok k usmíření; vítá skutečnost, že chorvatský prezident Josipović vzdal poctu srbským obětem války v Chorvatsku; vítá podepsání dohody o extradici osob podezřelých či obviněných ze spáchání trestných činů týkajících se organizovaného zločinu a korupce mezi Chorvatskem a Srbskem dne 29. června 2010 a uzavření dohody o extradici mezi Chorvatskou republikou a Černou Horou dne 1. října 2010 jako významný krok při posilování účinnosti boje proti korupci a organizovanému zločinu a pro omezení beztrestnosti v tomto regionu; |
| --- | --- |

40.

vyjadřuje uznání Chorvatsku a Srbsku za jejich ambici a úsilí, pokud jde o posílení usmíření mezi jejich občany v atmosféře vzájemné důvěry; vítá návštěvu Vukovaru, kterou společně s prezidentem Chorvatska vykonal srbský prezident Tadić, který se při této příležitosti omluvil za zločiny spáchané v obci Ovčara nedaleko Vukovaru a vyjádřil úctu jejich obětem, a vítá dále společný závazek k vyšetření osudu pohřešovaných osob a k nalezení řešení v záležitostech uprchlíků a návratu jako významný krok k usmíření; vítá skutečnost, že chorvatský prezident Josipović vzdal poctu srbským obětem války v Chorvatsku; vítá podepsání dohody o extradici osob podezřelých či obviněných ze spáchání trestných činů týkajících se organizovaného zločinu a korupce mezi Chorvatskem a Srbskem dne 29. června 2010 a uzavření dohody o extradici mezi Chorvatskou republikou a Černou Horou dne 1. října 2010 jako významný krok při posilování účinnosti boje proti korupci a organizovanému zločinu a pro omezení beztrestnosti v tomto regionu;

| 41. | vítá regionální iniciativu, tzv. Brdo proces, kterou v březnu 2010 zahájily Chorvatsko a Slovinsko, především pak dohodu mezi Chorvatskem, Slovinskem a Srbskem o vytvoření společného podniku pro nákladní železniční dopravu, aby se tak zlepšila nákladní doprava směřující těmito třemi zeměmi z(e)/do západní Evropy, Turecka a Řecka; je přesvědčen o tom, že se tak prostřednictvím zjednodušených hraničních a celních kontrol nejen výrazně sníží náklady na dopravu a zkrátí doba přepravy, ale že tento počin rovněž odráží odhodlání převést úsilí o usmíření do praktických opatření, z nichž mají všichni hospodářský prospěch; |
| --- | --- |

41.

vítá regionální iniciativu, tzv. Brdo proces, kterou v březnu 2010 zahájily Chorvatsko a Slovinsko, především pak dohodu mezi Chorvatskem, Slovinskem a Srbskem o vytvoření společného podniku pro nákladní železniční dopravu, aby se tak zlepšila nákladní doprava směřující těmito třemi zeměmi z(e)/do západní Evropy, Turecka a Řecka; je přesvědčen o tom, že se tak prostřednictvím zjednodušených hraničních a celních kontrol nejen výrazně sníží náklady na dopravu a zkrátí doba přepravy, ale že tento počin rovněž odráží odhodlání převést úsilí o usmíření do praktických opatření, z nichž mají všichni hospodářský prospěch;

| 42. | domnívá se, že by hospodářský rozvoj tohoto regionu bylo možno urychlit úzkou spoluprací Chorvatska a Srbska v rámci Dunajské strategie, což by nabídlo příležitost k navázání dalšího spojení mezi těmito zeměmi a EU prostřednictvím různých forem spolupráce v oblasti dopravy, životního prostředí a hospodářského rozvoje v rámci dunajského makroregionu; |
| --- | --- |

42.

domnívá se, že by hospodářský rozvoj tohoto regionu bylo možno urychlit úzkou spoluprací Chorvatska a Srbska v rámci Dunajské strategie, což by nabídlo příležitost k navázání dalšího spojení mezi těmito zeměmi a EU prostřednictvím různých forem spolupráce v oblasti dopravy, životního prostředí a hospodářského rozvoje v rámci dunajského makroregionu;

| 43. | zdůrazňuje, že je nezbytné výstavbu elektráren i regulační opatření podél Dunaje provádět s největší pečlivostí a podle nejnovějšího stavu environmentálních technologií; požaduje, aby se při tom od samého počátku bral ohled na situaci krajiny, která je pro Evropu jedinečná, a na používání pravidel schvalování, která jsou platná v EU; domnívá se, že tyto zásady musí platit také při odpovídajících stavebních změnách na jiných říčních tocích; |
| --- | --- |

43.

zdůrazňuje, že je nezbytné výstavbu elektráren i regulační opatření podél Dunaje provádět s největší pečlivostí a podle nejnovějšího stavu environmentálních technologií; požaduje, aby se při tom od samého počátku bral ohled na situaci krajiny, která je pro Evropu jedinečná, a na používání pravidel schvalování, která jsou platná v EU; domnívá se, že tyto zásady musí platit také při odpovídajících stavebních změnách na jiných říčních tocích;

*

* *

| 44. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládě a parlamentu Chorvatska. |
| --- | --- |

44.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládě a parlamentu Chorvatska.

---

(1)  Úř. věst. C 341 E, 16.12.2010, s. 48.

---

Čtvrtek, 17. února 2011

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/26

---

Čtvrtek, 17. února 2011Situace v Egyptě

P7_TA(2011)0064

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o situaci v Egyptě

2012/C 188 E/05

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o Egyptě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o Egyptě,

| — | s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech z roku 1966, který Egypt ratifikoval v roce 1982, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech z roku 1966, který Egypt ratifikoval v roce 1982,

| — | s ohledem na prohlášení Evropské rady ze dne 4. února 2011 o Egyptě a středomořském regionu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení Evropské rady ze dne 4. února 2011 o Egyptě a středomořském regionu,

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 31. ledna 2011 o Egyptě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 31. ledna 2011 o Egyptě,

| — | s ohledem na společné prohlášení předsedy Evropské rady Hermana Van Rompuye, předsedy Evropské komise Josého Manuela Barrosa a vysoké představitelky EU Catherine Ashtonové ze dne 11. února 2011 o posledním vývoji v Egyptě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení předsedy Evropské rady Hermana Van Rompuye, předsedy Evropské komise Josého Manuela Barrosa a vysoké představitelky EU Catherine Ashtonové ze dne 11. února 2011 o posledním vývoji v Egyptě,

| — | s ohledem na prohlášení předsedy Evropského parlamentu Jerzyho Buzka ze dne 11. února 2011 o odstoupení prezidenta Husního Mubáraka z funkce, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení předsedy Evropského parlamentu Jerzyho Buzka ze dne 11. února 2011 o odstoupení prezidenta Husního Mubáraka z funkce,

| — | s ohledem na prohlášení předsedy Evropské rady Hermana Van Rompuye ze dne 29. ledna 2011 o situaci v Egyptě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení předsedy Evropské rady Hermana Van Rompuye ze dne 29. ledna 2011 o situaci v Egyptě,

| — | s ohledem na prohlášení vysoké představitelky EU Catherine Ashtonové ze dne 4. února, 3. února, 28. ledna a 27. ledna 2011 o Egyptě a ze dne 6. prosince 2010 o volbách do Lidového shromáždění Egypta, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení vysoké představitelky EU Catherine Ashtonové ze dne 4. února, 3. února, 28. ledna a 27. ledna 2011 o Egyptě a ze dne 6. prosince 2010 o volbách do Lidového shromáždění Egypta,

| — | s ohledem na páté prohlášení nejvyšší rady egyptských ozbrojených sil ze dne 13. února 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na páté prohlášení nejvyšší rady egyptských ozbrojených sil ze dne 13. února 2011,

| — | s ohledem na sdělení Komise nazvané „Hodnocení evropské politiky sousedství v roce 2009: zpráva o pokroku Egypta“ (KOM(2010)0207 – SEK(2010)0517), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Hodnocení evropské politiky sousedství v roce 2009: zpráva o pokroku Egypta“ (KOM(2010)0207 – SEK(2010)0517),

| — | s ohledem na společné rozhodnutí Egypta a EU z dubna 2009 usilovat o posílení vzájemných vztahů ve znění navržené Egyptem v roce 2008, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné rozhodnutí Egypta a EU z dubna 2009 usilovat o posílení vzájemných vztahů ve znění navržené Egyptem v roce 2008,

| — | s ohledem na dohodu o přidružení mezi EU a Egyptem z roku 2004 a na akční plán dohodnutý v roce 2007, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu o přidružení mezi EU a Egyptem z roku 2004 a na akční plán dohodnutý v roce 2007,

| — | s ohledem na vývoj evropské politiky sousedství (EPS) od roku 2004, a zejména na zprávy Komise o pokroku při uskutečňování této politiky, |
| --- | --- |

—

s ohledem na vývoj evropské politiky sousedství (EPS) od roku 2004, a zejména na zprávy Komise o pokroku při uskutečňování této politiky,

| — | s ohledem na obecné zásady EU týkající se obhájců lidských práv z června 2004, které byly aktualizovány v roce 2008, |
| --- | --- |

—

s ohledem na obecné zásady EU týkající se obhájců lidských práv z června 2004, které byly aktualizovány v roce 2008,

| — | s ohledem na čl. 110 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 110 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že při demonstracích, k nimž došlo v poslední době v několika arabských zemích v severní Africe a na Blízkém východě, byly požadovány politické, ekonomické a sociální reformy a že tyto demonstrace vyjadřovaly silnou touhu široké veřejnosti po svobodě, skutečné demokracii a lepších životních podmínkách pro občany, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že při demonstracích, k nimž došlo v poslední době v několika arabských zemích v severní Africe a na Blízkém východě, byly požadovány politické, ekonomické a sociální reformy a že tyto demonstrace vyjadřovaly silnou touhu široké veřejnosti po svobodě, skutečné demokracii a lepších životních podmínkách pro občany,

| B. | vzhledem k tomu, že egyptský prezident Husní Mubárak dne 11. února 2011 odstoupil ze své funkce; vzhledem k tomu, že jeho pravomoci převzala Nejvyšší rada ozbrojených sil; vzhledem k tomu, že Nejvyšší rada požádala vládu, kterou nedávno jmenoval prezident Mubárak, aby pokračovala ve výkonu svých funkcí až do vytvoření nové vlády, slíbila předat moc do rukou civilní vlády vzešlé z voleb a přijala důležitá rozhodnutí, jak uvádí ve svém pátém prohlášení ze dne 13. února 2011, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že egyptský prezident Husní Mubárak dne 11. února 2011 odstoupil ze své funkce; vzhledem k tomu, že jeho pravomoci převzala Nejvyšší rada ozbrojených sil; vzhledem k tomu, že Nejvyšší rada požádala vládu, kterou nedávno jmenoval prezident Mubárak, aby pokračovala ve výkonu svých funkcí až do vytvoření nové vlády, slíbila předat moc do rukou civilní vlády vzešlé z voleb a přijala důležitá rozhodnutí, jak uvádí ve svém pátém prohlášení ze dne 13. února 2011,

| C. | vzhledem k tomu, že na všeobecné volání po svobodě, skutečné demokracii a sociální spravedlnosti v Egyptě lze reagovat jen okamžitým zahájením vážného a otevřeného dialogu za účasti všech politických a společenských sil, které vyznávají demokracii, obhajují právní stát a dodržují lidská práva a základní svobody, přičemž tento dialog by měl vyústit ve skutečné a významné reformy, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že na všeobecné volání po svobodě, skutečné demokracii a sociální spravedlnosti v Egyptě lze reagovat jen okamžitým zahájením vážného a otevřeného dialogu za účasti všech politických a společenských sil, které vyznávají demokracii, obhajují právní stát a dodržují lidská práva a základní svobody, přičemž tento dialog by měl vyústit ve skutečné a významné reformy,

| D. | vzhledem k tomu, že proti mírovým protestům proti egyptskému režimu násilně zakročila policie, která při zásahu použila slzný plyn, vodní děla, gumové projektily i ostré náboje, a že na demonstranty útočili ozbrojení jednotlivci a provládní domobrana, což vyústilo v usmrcení stovek osob; vzhledem k tomu, že byly zatčeny a zadrženy stovky lidí, včetně obhájců lidských práv, novinářů a právníků, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že proti mírovým protestům proti egyptskému režimu násilně zakročila policie, která při zásahu použila slzný plyn, vodní děla, gumové projektily i ostré náboje, a že na demonstranty útočili ozbrojení jednotlivci a provládní domobrana, což vyústilo v usmrcení stovek osob; vzhledem k tomu, že byly zatčeny a zadrženy stovky lidí, včetně obhájců lidských práv, novinářů a právníků,

| E. | vzhledem k tomu, že egyptská vláda přistoupila k nebývalému opatření, kdy zablokovala internet, aby umlčela demonstranty a omezila svobodu projevu svého lidu; vzhledem k tomu, že vojenská policie uzavřela mediální a právní centra, jako je Al-Džazíra a Právní centrum Hašíma Mubáraka, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že egyptská vláda přistoupila k nebývalému opatření, kdy zablokovala internet, aby umlčela demonstranty a omezila svobodu projevu svého lidu; vzhledem k tomu, že vojenská policie uzavřela mediální a právní centra, jako je Al-Džazíra a Právní centrum Hašíma Mubáraka,

| F. | vzhledem k tomu, že podpora dodržování demokracie, lidských práv a občanských svobod patří mezi základní zásady a cíle EU a představuje společný základ pro rozvoj evropsko-středomořské oblasti; vzhledem k tomu, že evropsko-středomořské partnerství se zaměřovalo hlavně na hospodářské reformy, a proto nebylo schopné dosáhnout nezbytných politických a institucionálních reforem; vzhledem k tomu, že Unie pro středomoří, která měla posílit politiku EU v této středomořské oblasti, se ukázala být neúčinná, pokud jde o rozptýlení rostoucí nedůvěry a uspokojení základních potřeb obyvatelstva, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že podpora dodržování demokracie, lidských práv a občanských svobod patří mezi základní zásady a cíle EU a představuje společný základ pro rozvoj evropsko-středomořské oblasti; vzhledem k tomu, že evropsko-středomořské partnerství se zaměřovalo hlavně na hospodářské reformy, a proto nebylo schopné dosáhnout nezbytných politických a institucionálních reforem; vzhledem k tomu, že Unie pro středomoří, která měla posílit politiku EU v této středomořské oblasti, se ukázala být neúčinná, pokud jde o rozptýlení rostoucí nedůvěry a uspokojení základních potřeb obyvatelstva,

| G. | vzhledem k tomu, že snaha o stabilitu ve vztazích EU a jejích členských států s jižními sousedy v uplynulých letech často zastiňovala hodnoty demokracie, sociální spravedlnosti a lidských práv; vzhledem k tomu, že doložky o lidských právech obsažené v dohodách o přidružení by se měly systematicky opírat o mechanismus, kterým by bylo zajištěno jejich provádění; přihlížeje v této souvislosti k probíhající a nezbytné revizi evropské politiky sousedství, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že snaha o stabilitu ve vztazích EU a jejích členských států s jižními sousedy v uplynulých letech často zastiňovala hodnoty demokracie, sociální spravedlnosti a lidských práv; vzhledem k tomu, že doložky o lidských právech obsažené v dohodách o přidružení by se měly systematicky opírat o mechanismus, kterým by bylo zajištěno jejich provádění; přihlížeje v této souvislosti k probíhající a nezbytné revizi evropské politiky sousedství,

| H. | vzhledem k tomu, že Evropský parlament opakovaně vyzýval ke zrušení výjimečného stavu, který trvá od roku 1981, k posílení demokracie a k respektování lidských práv a základních svobod v Egyptě, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že Evropský parlament opakovaně vyzýval ke zrušení výjimečného stavu, který trvá od roku 1981, k posílení demokracie a k respektování lidských práv a základních svobod v Egyptě,

| I. | vzhledem k tomu, že Egypt je klíčovým partnerem EU na Blízkém východě; vzhledem k tomu, že EU by měla svou podporou obnovy země přispět k vytvoření demokratického, prosperujícího a stabilního Egypta, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že Egypt je klíčovým partnerem EU na Blízkém východě; vzhledem k tomu, že EU by měla svou podporou obnovy země přispět k vytvoření demokratického, prosperujícího a stabilního Egypta,

| J. | vzhledem k tomu, že Egypt zastává aktivní a zásadní úlohu v podpoře blízkovýchodního mírového procesu a v usmíření mezi Palestinci; vzhledem k tomu, že Nejvyšší rada ozbrojených sil potvrdila, že Egypt se zavazuje provádět veškeré mezinárodní dohody a pakty, jichž je smluvní stranou, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že Egypt zastává aktivní a zásadní úlohu v podpoře blízkovýchodního mírového procesu a v usmíření mezi Palestinci; vzhledem k tomu, že Nejvyšší rada ozbrojených sil potvrdila, že Egypt se zavazuje provádět veškeré mezinárodní dohody a pakty, jichž je smluvní stranou,

| 1. | vyjadřuje svoji solidaritu s egyptským lidem, vyjadřuje uznání jeho odvaze a odhodlání, přičemž si obzvláště cení úlohy mladé generace, a silně podporuje jeho legitimní snahy o demokratizaci; |
| --- | --- |

1.

vyjadřuje svoji solidaritu s egyptským lidem, vyjadřuje uznání jeho odvaze a odhodlání, přičemž si obzvláště cení úlohy mladé generace, a silně podporuje jeho legitimní snahy o demokratizaci;

| 2. | důrazně odsuzuje násilí a nepřiměřené použití síly proti protestujícím a vyjadřuje hluboké politování nad tím, že došlo ke značným ztrátám na životech a že velké množství lidí bylo zraněno; vyjadřuje soustrast rodinám obětí; požaduje, aby byly události, které vedly k úmrtí, zranění a uvěznění osob, nezávisle prošetřeny a aby byly osoby, které jsou za ně zodpovědné, předány spravedlnosti; |
| --- | --- |

2.

důrazně odsuzuje násilí a nepřiměřené použití síly proti protestujícím a vyjadřuje hluboké politování nad tím, že došlo ke značným ztrátám na životech a že velké množství lidí bylo zraněno; vyjadřuje soustrast rodinám obětí; požaduje, aby byly události, které vedly k úmrtí, zranění a uvěznění osob, nezávisle prošetřeny a aby byly osoby, které jsou za ně zodpovědné, předány spravedlnosti;

| 3. | vyzývá k okamžitému a bezpodmínečnému propuštění všech účastníků pokojných protestů, vězňů svědomí, egyptských i mezinárodních obhájců lidských práv, novinářů a právníků; v této souvislosti naléhavě žádá egyptské orgány, aby okamžitě sdělily místo pobytu těchto zadržených a zajistily, že budou chráněni před všemi formami mučení či před jiným špatným zacházením; |
| --- | --- |

3.

vyzývá k okamžitému a bezpodmínečnému propuštění všech účastníků pokojných protestů, vězňů svědomí, egyptských i mezinárodních obhájců lidských práv, novinářů a právníků; v této souvislosti naléhavě žádá egyptské orgány, aby okamžitě sdělily místo pobytu těchto zadržených a zajistily, že budou chráněni před všemi formami mučení či před jiným špatným zacházením;

| 4. | domnívá se, že odstoupením prezidenta Husního Mubáraka začala nová fáze politické transformace Egypta; žádá, aby byl bezodkladně zahájen skutečný a otevřený celostátní politický dialog, do něhož se zapojí všichni klíčoví političtí činitelé a zástupci občanské společnosti a který připraví půdu pro zrušení výjimečného stavu, přezkum ústavy a volebního zákona, svobodné a spravedlivé volby, jmenování demokraticky zvolené civilní vlády a ustavení skutečné demokracie v Egyptě; |
| --- | --- |

4.

domnívá se, že odstoupením prezidenta Husního Mubáraka začala nová fáze politické transformace Egypta; žádá, aby byl bezodkladně zahájen skutečný a otevřený celostátní politický dialog, do něhož se zapojí všichni klíčoví političtí činitelé a zástupci občanské společnosti a který připraví půdu pro zrušení výjimečného stavu, přezkum ústavy a volebního zákona, svobodné a spravedlivé volby, jmenování demokraticky zvolené civilní vlády a ustavení skutečné demokracie v Egyptě;

| 5. | vyzývá egyptské ozbrojené síly, aby konstruktivně přispěly k tomu, že nedojde k dalšímu násilí, a aby usnadnily proces politické transformace; bere na vědomí rozhodnutí Nejvyšší rady ozbrojených sil pozastavit platnost ústavy, rozpustit parlament, ustavit výbor pro změnu článků ústavy, jenž má mít i nezávislé členy, uspořádat o těchto změnách všeobecné referendum a uspořádat parlamentní a prezidentské volby; žádá opětovně demokratický proces, do něhož by se zapojili všichni političtí činitelé a zástupci občanské společnosti s cílem dosáhnout celonárodního konsenzu; |
| --- | --- |

5.

vyzývá egyptské ozbrojené síly, aby konstruktivně přispěly k tomu, že nedojde k dalšímu násilí, a aby usnadnily proces politické transformace; bere na vědomí rozhodnutí Nejvyšší rady ozbrojených sil pozastavit platnost ústavy, rozpustit parlament, ustavit výbor pro změnu článků ústavy, jenž má mít i nezávislé členy, uspořádat o těchto změnách všeobecné referendum a uspořádat parlamentní a prezidentské volby; žádá opětovně demokratický proces, do něhož by se zapojili všichni političtí činitelé a zástupci občanské společnosti s cílem dosáhnout celonárodního konsenzu;

| 6. | zdůrazňuje, že je důležité obnovit bezodkladně chod všech komunikačních sítí včetně internetu a plně dodržovat svobodu informací, projevu a sdružování v Egyptě; |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje, že je důležité obnovit bezodkladně chod všech komunikačních sítí včetně internetu a plně dodržovat svobodu informací, projevu a sdružování v Egyptě;

| 7. | vyjadřuje silnou podporu reformám, které povedou k zavedení demokracie, právního státu a sociální spravedlnosti v Egyptě; znovu vyzývá ke zrušení výjimečného stavu; opětovně zdůrazňuje význam řádné veřejné správy, boje proti korupci a dodržování lidských práv a základních svobod v Egyptě, se zvláštním důrazem na svobodu svědomí, náboženského vyznání a myšlení, svobodu projevu, svobodu tisku a sdělovacích prostředků, svobodu sdružování, práva žen a rovnost pohlaví, ochranu menšin a boj proti diskriminaci na základě sexuální orientace; |
| --- | --- |

7.

vyjadřuje silnou podporu reformám, které povedou k zavedení demokracie, právního státu a sociální spravedlnosti v Egyptě; znovu vyzývá ke zrušení výjimečného stavu; opětovně zdůrazňuje význam řádné veřejné správy, boje proti korupci a dodržování lidských práv a základních svobod v Egyptě, se zvláštním důrazem na svobodu svědomí, náboženského vyznání a myšlení, svobodu projevu, svobodu tisku a sdělovacích prostředků, svobodu sdružování, práva žen a rovnost pohlaví, ochranu menšin a boj proti diskriminaci na základě sexuální orientace;

| 8. | zdůrazňuje, že je důležité podstatně urychlit hospodářské a sociální reformy v Egyptě, neboť svoboda, hospodářský rozvoj a vyšší životní úroveň jsou nezbytnými předpoklady pro politickou a sociální stabilitu v zemi; |
| --- | --- |

8.

zdůrazňuje, že je důležité podstatně urychlit hospodářské a sociální reformy v Egyptě, neboť svoboda, hospodářský rozvoj a vyšší životní úroveň jsou nezbytnými předpoklady pro politickou a sociální stabilitu v zemi;

| 9. | vyzývá EU a její členské státy, aby aktivně podporovaly rychlý přechod Egypta k mírové, pluralitní a spravedlivé společnosti; sdílí v širším kontextu názor Evropské rady, že EU by měla plně podporovat transformační procesy v tomto regionu vedoucí k demokratické správě, pluralismu, zlepšení příležitostí pro hospodářskou prosperitu a sociální začleňování a k posílení regionální stability; |
| --- | --- |

9.

vyzývá EU a její členské státy, aby aktivně podporovaly rychlý přechod Egypta k mírové, pluralitní a spravedlivé společnosti; sdílí v širším kontextu názor Evropské rady, že EU by měla plně podporovat transformační procesy v tomto regionu vedoucí k demokratické správě, pluralismu, zlepšení příležitostí pro hospodářskou prosperitu a sociální začleňování a k posílení regionální stability;

| 10. | vyzývá EU, členské státy, politické strany a nadace, aby demokratickým politickým silám a organizacím občanské společnosti v Egyptě pomáhaly se zorganizovat, aby se mohly plně zapojit do demokratizačního procesu; vyzývá egyptské orgány, aby zabránily tomu, aby se koptské křesťanské komunity staly obětí současných událostí, a aby všem náboženským komunitám zajistily život v míru a možnost vyznávat svou víru v celé zemi; |
| --- | --- |

10.

vyzývá EU, členské státy, politické strany a nadace, aby demokratickým politickým silám a organizacím občanské společnosti v Egyptě pomáhaly se zorganizovat, aby se mohly plně zapojit do demokratizačního procesu; vyzývá egyptské orgány, aby zabránily tomu, aby se koptské křesťanské komunity staly obětí současných událostí, a aby všem náboženským komunitám zajistily život v míru a možnost vyznávat svou víru v celé zemi;

| 11. | vyzývá vysokou představitelku, aby podpořila zřízení pracovní skupiny za účasti Evropského parlamentu, která by naplňovala potřebu podpořit proces přechodu k demokracii, kterou vyjádřili aktivisté usilující o demokratickou změnu, zejména pokud jde o svobodné a demokratické volby a vytváření institucí, včetně vybudování nezávislého soudnictví; žádá vysokou představitelku, aby přechod k demokracii podpořila i vysláním mise pro sledování průběhu nadcházejících voleb; |
| --- | --- |

11.

vyzývá vysokou představitelku, aby podpořila zřízení pracovní skupiny za účasti Evropského parlamentu, která by naplňovala potřebu podpořit proces přechodu k demokracii, kterou vyjádřili aktivisté usilující o demokratickou změnu, zejména pokud jde o svobodné a demokratické volby a vytváření institucí, včetně vybudování nezávislého soudnictví; žádá vysokou představitelku, aby přechod k demokracii podpořila i vysláním mise pro sledování průběhu nadcházejících voleb;

| 12. | vítá prováděcí rozhodnutí Rady 2011/79/SZBP a její nařízení (EU) č. 101/2011 ze dne 4. února 2011 (1), kterými se zmrazují aktiva vlastněná nebo kontrolovaná osobami, u nichž existuje podezření, že zpronevěřily státní finanční prostředky v Tunisku, a osobami s nimi spojenými, a vyzývá Radu, aby stejná opatření přijala také pro všechny odpovědné osoby v Egyptě; |
| --- | --- |

12.

vítá prováděcí rozhodnutí Rady 2011/79/SZBP a její nařízení (EU) č. 101/2011 ze dne 4. února 2011 (1), kterými se zmrazují aktiva vlastněná nebo kontrolovaná osobami, u nichž existuje podezření, že zpronevěřily státní finanční prostředky v Tunisku, a osobami s nimi spojenými, a vyzývá Radu, aby stejná opatření přijala také pro všechny odpovědné osoby v Egyptě;

| 13. | zdůrazňuje, že události v Egyptě a v jiných zemích tohoto regionu znovu ukazují na naléhavou potřebu vypracovat ambicióznější a účinnější politiky a nástroje a posílit jejich rozpočtové prostředky, s cílem povzbudit a podpořit politické, hospodářské a sociální reformy v jižním sousedství EU; zdůrazňuje, že probíhající strategický přezkum evropské politiky sousedství musí odrážet současný vývoj v regionu a musí předložit nové, zdokonalené metody vedoucí ke splnění potřeb a tužeb daných národů; požaduje její lepší koordinaci s ostatními politikami EU uplatňovanými vůči těmto zemím; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje, že události v Egyptě a v jiných zemích tohoto regionu znovu ukazují na naléhavou potřebu vypracovat ambicióznější a účinnější politiky a nástroje a posílit jejich rozpočtové prostředky, s cílem povzbudit a podpořit politické, hospodářské a sociální reformy v jižním sousedství EU; zdůrazňuje, že probíhající strategický přezkum evropské politiky sousedství musí odrážet současný vývoj v regionu a musí předložit nové, zdokonalené metody vedoucí ke splnění potřeb a tužeb daných národů; požaduje její lepší koordinaci s ostatními politikami EU uplatňovanými vůči těmto zemím;

| 14. | opakuje svůj požadavek, aby EU přezkoumala svou politiku v oblasti podpory demokracie a lidských práv s cílem vytvořit pro všechny dohody se třetími zeměmi prováděcí mechanismus k doložce o lidských právech; trvá na tom, že přezkum evropské politiky sousedství musí upřednostnit kritéria týkající se nezávislosti soudů, dodržování základních svobod, plurality a svobody tisku a boje proti korupci; poukazuje v této souvislosti na to, že současné akční plány musí být důkladně přezkoumány a musí zahrnovat jasně vymezené priority doprovázené pobídkami motivujícími k politickým reformám; vyzývá Radu, aby definovala soubor politických kritérií, které musí země v rámci evropské politiky sousedství splnit, aby získaly tzv. rozšířený status; |
| --- | --- |

14.

opakuje svůj požadavek, aby EU přezkoumala svou politiku v oblasti podpory demokracie a lidských práv s cílem vytvořit pro všechny dohody se třetími zeměmi prováděcí mechanismus k doložce o lidských právech; trvá na tom, že přezkum evropské politiky sousedství musí upřednostnit kritéria týkající se nezávislosti soudů, dodržování základních svobod, plurality a svobody tisku a boje proti korupci; poukazuje v této souvislosti na to, že současné akční plány musí být důkladně přezkoumány a musí zahrnovat jasně vymezené priority doprovázené pobídkami motivujícími k politickým reformám; vyzývá Radu, aby definovala soubor politických kritérií, které musí země v rámci evropské politiky sousedství splnit, aby získaly tzv. rozšířený status;

| 15. | domnívá se, že úloha, kterou mohou v tomto ohledu sehrát finanční nástroje EU pro vnější činnost v tomto regionu, zejména evropský nástroj sousedství a partnerství (ENPI), evropský nástroj pro demokracii a lidská práva (EIDHR) a také nástroj stability, je klíčová, a vyzývá k jejich posílení s cílem umožnit, aby byly za těchto výjimečných okolností efektivně a soudržně využity; žádá vysokou představitelku, aby plně využívala veškeré finanční nástroje EU pro vnější činnost, včetně evropského nástroje pro demokracii a lidská práva; zdůrazňuje, že musí být zajištěna demokratická kontrola těchto finančních nástrojů ze strany Evropského parlamentu; zdůrazňuje rovněž, že je důležité neodkladně řešit otázku růstu cen potravin a v obecné rovině také potravinové zabezpečení a rozvoj venkova; |
| --- | --- |

15.

domnívá se, že úloha, kterou mohou v tomto ohledu sehrát finanční nástroje EU pro vnější činnost v tomto regionu, zejména evropský nástroj sousedství a partnerství (ENPI), evropský nástroj pro demokracii a lidská práva (EIDHR) a také nástroj stability, je klíčová, a vyzývá k jejich posílení s cílem umožnit, aby byly za těchto výjimečných okolností efektivně a soudržně využity; žádá vysokou představitelku, aby plně využívala veškeré finanční nástroje EU pro vnější činnost, včetně evropského nástroje pro demokracii a lidská práva; zdůrazňuje, že musí být zajištěna demokratická kontrola těchto finančních nástrojů ze strany Evropského parlamentu; zdůrazňuje rovněž, že je důležité neodkladně řešit otázku růstu cen potravin a v obecné rovině také potravinové zabezpečení a rozvoj venkova;

| 16. | vyzývá Unii pro Středomoří, aby urychleně projednala současné události a aby v reakci na ně předložila návrhy týkající se nejlepších způsobů podpory demokracie a lidských práv v jejích členských státech a ve středomořském regionu a případných reforem, které by posílily její vlastní úlohu a učinily by její činnost efektivnější; vyzývá Evropsko-středomořskou nadaci Anny Lindhové, aby v zájmu podpory občanství a participace bezodkladně a aktivně zapojila do mobilizace občanské společnosti v evropsko-středomořské oblasti; |
| --- | --- |

16.

vyzývá Unii pro Středomoří, aby urychleně projednala současné události a aby v reakci na ně předložila návrhy týkající se nejlepších způsobů podpory demokracie a lidských práv v jejích členských státech a ve středomořském regionu a případných reforem, které by posílily její vlastní úlohu a učinily by její činnost efektivnější; vyzývá Evropsko-středomořskou nadaci Anny Lindhové, aby v zájmu podpory občanství a participace bezodkladně a aktivně zapojila do mobilizace občanské společnosti v evropsko-středomořské oblasti;

| 17. | bere na vědomí, že Egypt má v arabském světě a v rámci blízkovýchodního mírového procesu klíčové postavení, a uznává důležitost mírové dohody s Izraelem; vyzývá Egypt, aby i nadále plnil aktivní a konstruktivní úlohu v úsilí o dosažení trvalého míru na Blízkém východě, se zvláštním zřetelem k izraelsko-palestinskému konfliktu a palestinskému usmíření, a žádá, aby zůstala zachována egyptsko-izraelská mírová dohoda; vítá prohlášení Nejvyšší rady ozbrojených sil, která potvrdila, že Egypt hodlá provádět veškeré mezinárodní dohody a pakty, jichž je smluvní stranou; |
| --- | --- |

17.

bere na vědomí, že Egypt má v arabském světě a v rámci blízkovýchodního mírového procesu klíčové postavení, a uznává důležitost mírové dohody s Izraelem; vyzývá Egypt, aby i nadále plnil aktivní a konstruktivní úlohu v úsilí o dosažení trvalého míru na Blízkém východě, se zvláštním zřetelem k izraelsko-palestinskému konfliktu a palestinskému usmíření, a žádá, aby zůstala zachována egyptsko-izraelská mírová dohoda; vítá prohlášení Nejvyšší rady ozbrojených sil, která potvrdila, že Egypt hodlá provádět veškeré mezinárodní dohody a pakty, jichž je smluvní stranou;

| 18. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, parlamentům a vládám členských států a egyptským orgánům. |
| --- | --- |

18.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, parlamentům a vládám členských států a egyptským orgánům.

---

(1)  Úř. věst. L 31, 5.2.2011, s. 40 a 1.

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/30

---

Čtvrtek, 17. února 2011Provádění strategie EU pro Podunají

P7_TA(2011)0065

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o uplatňování strategie EU pro Podunají

2012/C 188 E/06

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 192 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 192 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na otázky k ústnímu zodpovězení položené Komisi o provádění strategie EU pro Podunají (O-00014/2011 - B7-0011/2011 a O-00029/2011 - B7-0013/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na otázky k ústnímu zodpovězení položené Komisi o provádění strategie EU pro Podunají (O-00014/2011 - B7-0011/2011 a O-00029/2011 - B7-0013/2011),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 21. ledna 2010 o evropské strategii pro Podunají (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 21. ledna 2010 o evropské strategii pro Podunají (1),

| — | s ohledem na sdělení Komisi ze dne 8. prosince 2010 o strategii Evropské unie pro Podunají (KOM(2010)0715) a její akční plán (SEC(2010)1489), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komisi ze dne 8. prosince 2010 o strategii Evropské unie pro Podunají (KOM(2010)0715) a její akční plán (SEC(2010)1489),

| — | s ohledem na strategii EU pro region Baltského moře (KOM(2009)0248), |
| --- | --- |

—

s ohledem na strategii EU pro region Baltského moře (KOM(2009)0248),

| — | s ohledem na zasedání Evropské rady ve dnech 18.–19. června 2009, na němž Rada vyzvala Komisi, aby do roku 2010 vypracovala evropskou strategii pro Podunají (dále jen „EUSDR“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zasedání Evropské rady ve dnech 18.–19. června 2009, na němž Rada vyzvala Komisi, aby do roku 2010 vypracovala evropskou strategii pro Podunají (dále jen „EUSDR“),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 24. března 2009 o zelené knize o územní soudržnosti a stavu jednání o budoucí reformě politiky soudržnosti (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 24. března 2009 o zelené knize o územní soudržnosti a stavu jednání o budoucí reformě politiky soudržnosti (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 26. října 2006 o podpoře vnitrozemské vodní dopravy: NAIADES, integrovaný evropský akční program pro vnitrozemskou vodní dopravu (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 26. října 2006 o podpoře vnitrozemské vodní dopravy: NAIADES, integrovaný evropský akční program pro vnitrozemskou vodní dopravu (3),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů nazvané „Strategie EU pro Podunají“, které bylo předloženo v říjnu 2009, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů nazvané „Strategie EU pro Podunají“, které bylo předloženo v říjnu 2009,

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů nazvané „Bílá kniha Výboru regionů o víceúrovňové správě věcí veřejných“ (CdR 89/2009), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů nazvané „Bílá kniha Výboru regionů o víceúrovňové správě věcí veřejných“ (CdR 89/2009),

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení nazvanému „Spolupráce makroregionů. Rozšíření strategie pro oblast Baltského moře na další makroregiony v Evropě“ (ECO/251), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení nazvanému „Spolupráce makroregionů. Rozšíření strategie pro oblast Baltského moře na další makroregiony v Evropě“ (ECO/251),

| — | s ohledem na pracovní program Rady, který připravilo španělské, belgické a maďarské předsednictví, |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní program Rady, který připravilo španělské, belgické a maďarské předsednictví,

| — | s ohledem na úmluvy o ochraně životního prostředí uzavřené v Espoo, Aarhusu a Bernu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na úmluvy o ochraně životního prostředí uzavřené v Espoo, Aarhusu a Bernu,

| — | s ohledem na rámcovou směrnici o vodě a na Helsinskou úmluvu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rámcovou směrnici o vodě a na Helsinskou úmluvu,

| — | s ohledem na bělehradskou úmluvu o režimu plavby na Dunaji, |
| --- | --- |

—

s ohledem na bělehradskou úmluvu o režimu plavby na Dunaji,

| — | s ohledem na čl. 115 odst. 5, a čl. 110 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 115 odst. 5, a čl. 110 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva uznává územní soudržnost jako cíl Evropské unie (článek 3 Smlouvy o EU); |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva uznává územní soudržnost jako cíl Evropské unie (článek 3 Smlouvy o EU);

| B. | vzhledem k tomu, že makroregionální strategie jsou zaměřeny na lepší využívání stávajících zdrojů s cílem řešit otázky územního rozvoje a nalézat společné odpovědi na společné výzvy, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že makroregionální strategie jsou zaměřeny na lepší využívání stávajících zdrojů s cílem řešit otázky územního rozvoje a nalézat společné odpovědi na společné výzvy,

| C. | vzhledem k tomu, že k větší účinnosti regionální politiky je třeba podpořit a rozvíjet myšlenku integrovaného přístupu, včetně vypracovávání strategií pro makroregiony, které budou představovat strategie na úrovni EU, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že k větší účinnosti regionální politiky je třeba podpořit a rozvíjet myšlenku integrovaného přístupu, včetně vypracovávání strategií pro makroregiony, které budou představovat strategie na úrovni EU,

| D. | vzhledem k tomu, že strategie pro oblast Baltského moře již obsahuje model pro koordinaci politik a financování EU v geopolitických územních jednotkách – makroregionech– definovaný na základě konkrétních kritérií, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že strategie pro oblast Baltského moře již obsahuje model pro koordinaci politik a financování EU v geopolitických územních jednotkách – makroregionech– definovaný na základě konkrétních kritérií,

| E. | vzhledem k tomu, že Podunají zahrnující 14 evropských zemí a 115 milionů osob, jak členských států Unie, tak nečlenů – Německo, Rakousko, Slovensko, Českou republiku, Slovinsko, Maďarsko, Rumunsko, Bulharsko, Chorvatsko, Srbsko, Bosnu a Hercegovinu, Černou Horu, Moldavsko a Ukrajinu – je oblastí, v níž lze rozvíjet posílenou součinnost mezi různými politikami EU – politikou soudržnosti, dopravní politikou, hospodářskou politikou, energetickou politikou, politikou v oblasti životního prostředí, kulturní politikou, politikou v oblasti vzdělávání, zemědělskou politikou, rybářskou politikou, politikou rozšíření a politikou sousedství, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Podunají zahrnující 14 evropských zemí a 115 milionů osob, jak členských států Unie, tak nečlenů – Německo, Rakousko, Slovensko, Českou republiku, Slovinsko, Maďarsko, Rumunsko, Bulharsko, Chorvatsko, Srbsko, Bosnu a Hercegovinu, Černou Horu, Moldavsko a Ukrajinu – je oblastí, v níž lze rozvíjet posílenou součinnost mezi různými politikami EU – politikou soudržnosti, dopravní politikou, hospodářskou politikou, energetickou politikou, politikou v oblasti životního prostředí, kulturní politikou, politikou v oblasti vzdělávání, zemědělskou politikou, rybářskou politikou, politikou rozšíření a politikou sousedství,

| F. | vzhledem k tomu, že by proto strategie EU pro Podunají měla kombinovat a koordinovat hospodářské, ekologické, sociální a kulturní prvky, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že by proto strategie EU pro Podunají měla kombinovat a koordinovat hospodářské, ekologické, sociální a kulturní prvky,

| G. | vzhledem k tomu, že tato strategie by měla významně přispět ke zlepšení víceúrovňové správy a zapojení partnerů a zástupců občanské společnosti působících v Podunají a mohla by v této oblasti zajistit prosperitu, udržitelný rozvoj, vytváření pracovních příležitostí a bezpečnost, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že tato strategie by měla významně přispět ke zlepšení víceúrovňové správy a zapojení partnerů a zástupců občanské společnosti působících v Podunají a mohla by v této oblasti zajistit prosperitu, udržitelný rozvoj, vytváření pracovních příležitostí a bezpečnost,

| H. | vzhledem k tomu, že Podunají tvoří z historického hlediska významné propojení mezi západní a východní Evropou, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že Podunají tvoří z historického hlediska významné propojení mezi západní a východní Evropou,

| I. | vzhledem k tomu, že se po postupných rozšířeních EU Dunaj téměř stal vnitřní vodní cestou Evropské unie a že Podunají může významně přispět k zohlednění změn, k nimž došlo od těchto rozšíření, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že se po postupných rozšířeních EU Dunaj téměř stal vnitřní vodní cestou Evropské unie a že Podunají může významně přispět k zohlednění změn, k nimž došlo od těchto rozšíření,

| J. | vzhledem k tomu, že Podunají tvoří vzájemně propojený makroregion s různorodými hospodářskými kapacitami, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že Podunají tvoří vzájemně propojený makroregion s různorodými hospodářskými kapacitami,

| K. | vzhledem k tomu, že hospodářský rozvoj Podunají významně zvýší hospodářské bohatství tohoto makroregionu a podpoří zaměstnanost, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že hospodářský rozvoj Podunají významně zvýší hospodářské bohatství tohoto makroregionu a podpoří zaměstnanost,

| L. | vzhledem k tomu, že kdyby se Podunají pokládalo za jediný makroregion, pomohlo by to překonat regionální rozdíly v hospodářské výkonnosti a zajistit integrovaný rozvoj, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že kdyby se Podunají pokládalo za jediný makroregion, pomohlo by to překonat regionální rozdíly v hospodářské výkonnosti a zajistit integrovaný rozvoj,

| M. | vzhledem k tomu, že dunajská delta a Budapešť, včetně břehů Dunaje, jsou od roku 1991 zapsány na seznamu světového dědictví UNESCO a v Podunají existuje několik zvláště chráněných oblastí a zvláštních oblastí ochrany v rámci sítě Natura 2000; vzhledem k tomu, že Dunaj a dunajská delta mají jedinečný a křehký ekosystém, který je domovem pro vzácné druhy rostlin ohrožené znečištěním, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že dunajská delta a Budapešť, včetně břehů Dunaje, jsou od roku 1991 zapsány na seznamu světového dědictví UNESCO a v Podunají existuje několik zvláště chráněných oblastí a zvláštních oblastí ochrany v rámci sítě Natura 2000; vzhledem k tomu, že Dunaj a dunajská delta mají jedinečný a křehký ekosystém, který je domovem pro vzácné druhy rostlin ohrožené znečištěním,

| 1. | vítá, že Evropská komise schválila strategii pro Podunají, a podporuje akční plán, který ji doprovází, je založen na čtyřech pilířích (propojení Podunají, ochrana životního prostředí, budování prosperity a posílení Podunají) a reaguje na nutnost zlepšení mobility, energetické bezpečnosti, ochrany životního prostředí, sociálního a hospodářského rozvoje, kulturních výměn, bezpečnosti a civilní ochrany v podunajské oblasti; |
| --- | --- |

1.

vítá, že Evropská komise schválila strategii pro Podunají, a podporuje akční plán, který ji doprovází, je založen na čtyřech pilířích (propojení Podunají, ochrana životního prostředí, budování prosperity a posílení Podunají) a reaguje na nutnost zlepšení mobility, energetické bezpečnosti, ochrany životního prostředí, sociálního a hospodářského rozvoje, kulturních výměn, bezpečnosti a civilní ochrany v podunajské oblasti;

| 2. | připomíná, že Evropský parlament vyzývá k přijetí této strategie již od roku 2008, a apeluje na maďarské předsednictví Rady Evropské unie a Evropskou radu, aby na červnovém zasedání Evropské rady podpořily strategii EU pro Podunají a co nejdříve zahájily její uplatňování; |
| --- | --- |

2.

připomíná, že Evropský parlament vyzývá k přijetí této strategie již od roku 2008, a apeluje na maďarské předsednictví Rady Evropské unie a Evropskou radu, aby na červnovém zasedání Evropské rady podpořily strategii EU pro Podunají a co nejdříve zahájily její uplatňování;

| 3. | vítá především skutečnost, že tato strategie je výsledkem rozsáhlých konzultací se zúčastněnými stranami, k nimž patří nejen celostátní orgány a orgány regionální a místní samosprávy, ale také akademické a obchodní komunity a nevládní organizace, a zdůrazňuje, že tyto konzultace jsou důležitým faktorem, který rozhoduje o jejím úspěchu; vyzývá v tomto ohledu k ustavení fóra občanské společnosti v tomto regionu, které by sdružovalo veřejné a soukromé účastníky a umožňovalo jim podílet se na přípravě makroregionálních strategií; |
| --- | --- |

3.

vítá především skutečnost, že tato strategie je výsledkem rozsáhlých konzultací se zúčastněnými stranami, k nimž patří nejen celostátní orgány a orgány regionální a místní samosprávy, ale také akademické a obchodní komunity a nevládní organizace, a zdůrazňuje, že tyto konzultace jsou důležitým faktorem, který rozhoduje o jejím úspěchu; vyzývá v tomto ohledu k ustavení fóra občanské společnosti v tomto regionu, které by sdružovalo veřejné a soukromé účastníky a umožňovalo jim podílet se na přípravě makroregionálních strategií;

| 4. | domnívá se, že územní rozměr strategie povede ke konkrétnímu rozvoji myšlenky územní soudržnosti, kterou Lisabonská smlouva staví na stejnou úroveň s hospodářskou a sociální soudržností, a vyzývá tudíž Komisi, aby se zapojila do aktivního dialogu o úloze a vlivu makroregionálních politik EU v období po roce 2013; |
| --- | --- |

4.

domnívá se, že územní rozměr strategie povede ke konkrétnímu rozvoji myšlenky územní soudržnosti, kterou Lisabonská smlouva staví na stejnou úroveň s hospodářskou a sociální soudržností, a vyzývá tudíž Komisi, aby se zapojila do aktivního dialogu o úloze a vlivu makroregionálních politik EU v období po roce 2013;

| 5. | zdůrazňuje, že zásadním přínosem makroregionálních strategií EU je víceúrovňová spolupráce a koordinace a zdokonalení strategického investování při využívání dostupných finančních prostředků, a nikoli dodatečně přidělených zdrojů; vyzdvihuje závěry švédského předsednictví týkající se skutečnosti, že se neplánuje zavádění nových orgánů, nových předpisů či nových rozpočtových prostředků; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že zásadním přínosem makroregionálních strategií EU je víceúrovňová spolupráce a koordinace a zdokonalení strategického investování při využívání dostupných finančních prostředků, a nikoli dodatečně přidělených zdrojů; vyzdvihuje závěry švédského předsednictví týkající se skutečnosti, že se neplánuje zavádění nových orgánů, nových předpisů či nových rozpočtových prostředků;

| 6. | vyzývá členské státy a regiony, aby k zajištění maximální podpory této strategie využívaly strukturální fondy dostupné pro období 2007–2013, a to zejména na podporu vytváření pracovních příležitostí a hospodářského růstu v oblastech, jež nejvíce zasáhla hospodářská krize, a současně doporučuje, aby byly tam, kde je to opodstatněné, provedeny změny operačních programů v současném období programování; zdůrazňuje, že využívání zvláštních charakteristických vlastností tohoto regionu by mohlo vést k mnohem efektivnějšímu využívání strukturálních fondů a vytváření přidané hodnoty na regionální úrovni; zdůrazňuje, že nevyužité finanční prostředky by mohly být také zdrojem financování projektů týkajících se makroregionů; |
| --- | --- |

6.

vyzývá členské státy a regiony, aby k zajištění maximální podpory této strategie využívaly strukturální fondy dostupné pro období 2007–2013, a to zejména na podporu vytváření pracovních příležitostí a hospodářského růstu v oblastech, jež nejvíce zasáhla hospodářská krize, a současně doporučuje, aby byly tam, kde je to opodstatněné, provedeny změny operačních programů v současném období programování; zdůrazňuje, že využívání zvláštních charakteristických vlastností tohoto regionu by mohlo vést k mnohem efektivnějšímu využívání strukturálních fondů a vytváření přidané hodnoty na regionální úrovni; zdůrazňuje, že nevyužité finanční prostředky by mohly být také zdrojem financování projektů týkajících se makroregionů;

| 7. | domnívá se, že rozšíření Evropské unie a také velké nadnárodní problémy, jako je hospodářská krize, ohrožení životního prostředí, udržitelná doprava, propojenost energetiky, udržitelnost zdrojů či ekologické využití vodních zdrojů, ukazují, že vzájemná závislost mezi jednotlivými státy roste, sektorové uvažování přestalo být vhodné a zřízení makroregionů v tomto kontextu otevírá nové, efektivnější perspektivy víceúrovňové spolupráce prostřednictvím přenesení integrovaného a koordinovaného přístupu k udržitelnému rozvoji na širší regionální úroveň a účinnějšího využívání obrovského potenciálu Podunají k rozvoji a k prevenci přírodních katastrof; |
| --- | --- |

7.

domnívá se, že rozšíření Evropské unie a také velké nadnárodní problémy, jako je hospodářská krize, ohrožení životního prostředí, udržitelná doprava, propojenost energetiky, udržitelnost zdrojů či ekologické využití vodních zdrojů, ukazují, že vzájemná závislost mezi jednotlivými státy roste, sektorové uvažování přestalo být vhodné a zřízení makroregionů v tomto kontextu otevírá nové, efektivnější perspektivy víceúrovňové spolupráce prostřednictvím přenesení integrovaného a koordinovaného přístupu k udržitelnému rozvoji na širší regionální úroveň a účinnějšího využívání obrovského potenciálu Podunají k rozvoji a k prevenci přírodních katastrof;

| 8. | zdůrazňuje tudíž, že by tato strategie měla být součástí cíle „evropská územní spolupráce“ (cíl 3) politiky soudržnosti a měla by vycházet z integrovaného, průřezového a územního přístupu zaměřeného na lepší koordinaci politik mezi různými úrovněmi správy na daném území, který by se také zaměřoval na relevantní otázky; |
| --- | --- |

8.

zdůrazňuje tudíž, že by tato strategie měla být součástí cíle „evropská územní spolupráce“ (cíl 3) politiky soudržnosti a měla by vycházet z integrovaného, průřezového a územního přístupu zaměřeného na lepší koordinaci politik mezi různými úrovněmi správy na daném území, který by se také zaměřoval na relevantní otázky;

| 9. | zdůrazňuje, že soulad EUSDR s cíli strategie Evropa 2020 zajišťuje, že odpovídá evropským trendům rozvoje a závazku EU dosáhnout inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje, že soulad EUSDR s cíli strategie Evropa 2020 zajišťuje, že odpovídá evropským trendům rozvoje a závazku EU dosáhnout inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění;

| 10. | je přesvědčen, že pokud by strategie EU pro Podunají byla zaštítěna silnou politickou vůlí členských států, mohla by významně přispět k celkovému úspěchu a účinnosti evropské strategie pro hospodářské oživení po nedávném období hospodářské a finanční krize a dát nový impuls pro udržitelný růst na regionální, celostátní a evropské úrovni, a to nejen v rámci střední a jižní Evropy, ale také v mnohem širším zeměpisném kontextu; |
| --- | --- |

10.

je přesvědčen, že pokud by strategie EU pro Podunají byla zaštítěna silnou politickou vůlí členských států, mohla by významně přispět k celkovému úspěchu a účinnosti evropské strategie pro hospodářské oživení po nedávném období hospodářské a finanční krize a dát nový impuls pro udržitelný růst na regionální, celostátní a evropské úrovni, a to nejen v rámci střední a jižní Evropy, ale také v mnohem širším zeměpisném kontextu;

| 11. | bere na vědomí značné dopady celosvětové finanční a hospodářské krize na všechny státy daného regionu, a zejména na země, jimiž Dunaj protéká; vyzývá všechny zúčastněné strany, aby navzdory krizi i nadále plně podporovaly strategii EU pro Podunají; |
| --- | --- |

11.

bere na vědomí značné dopady celosvětové finanční a hospodářské krize na všechny státy daného regionu, a zejména na země, jimiž Dunaj protéká; vyzývá všechny zúčastněné strany, aby navzdory krizi i nadále plně podporovaly strategii EU pro Podunají;

| 12. | zdůrazňuje, že Podunají je evropskou bránou na západní Balkán, a evropská strategie pro Podunají tedy nejen přispívá ke zlepšení sousedských vztahů ve střední a jihovýchodní Evropě, ale je rovněž přínosem pro politiku EU pro východní Evropu, a představuje tak skvělou příležitost pro celou Unii k upevnění její politické a hospodářské spolupráce s Balkánem, a přispívá tudíž k rozšíření a konsolidaci procesu evropské integrace v tomto regionu; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že Podunají je evropskou bránou na západní Balkán, a evropská strategie pro Podunají tedy nejen přispívá ke zlepšení sousedských vztahů ve střední a jihovýchodní Evropě, ale je rovněž přínosem pro politiku EU pro východní Evropu, a představuje tak skvělou příležitost pro celou Unii k upevnění její politické a hospodářské spolupráce s Balkánem, a přispívá tudíž k rozšíření a konsolidaci procesu evropské integrace v tomto regionu;

| 13. | zdůrazňuje, že strategie pro Podunají by se mohla společně s různými formami přeshraniční spolupráce, které zahrnuje, snadno stát podpůrným faktorem vytváření blahobytu, zlepšení životní úrovně a hospodářského, sociálního a ekologického rozvoje, podpořit místní a regionální úsilí a rozvojové potřeby a napomoci vytvoření silných přeshraničních vazeb, včetně malých projektů (programy na bázi mezilidských kontaktů) v různých oblastech, jako je kultura, vzdělávání, zaměstnanost, ochrana životního prostředí, průmyslové dodavatelské řetězce, projekty spolupráce mezi městy a nadnárodní iniciativy na modernizaci dopravy; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje, že strategie pro Podunají by se mohla společně s různými formami přeshraniční spolupráce, které zahrnuje, snadno stát podpůrným faktorem vytváření blahobytu, zlepšení životní úrovně a hospodářského, sociálního a ekologického rozvoje, podpořit místní a regionální úsilí a rozvojové potřeby a napomoci vytvoření silných přeshraničních vazeb, včetně malých projektů (programy na bázi mezilidských kontaktů) v různých oblastech, jako je kultura, vzdělávání, zaměstnanost, ochrana životního prostředí, průmyslové dodavatelské řetězce, projekty spolupráce mezi městy a nadnárodní iniciativy na modernizaci dopravy;

| 14. | domnívá se, že rozvoj rozsáhlých strategií, jako jsou strategie pro makroregiony, by měl obecně přispívat k posílení úlohy místní a regionální úrovně při provádění politiky EU; |
| --- | --- |

14.

domnívá se, že rozvoj rozsáhlých strategií, jako jsou strategie pro makroregiony, by měl obecně přispívat k posílení úlohy místní a regionální úrovně při provádění politiky EU;

| 15. | zdůrazňuje skutečnost, že nový makroregionální rámec spolupráce musí zajistit, že se přirozené znevýhodnění okrajových regionů přemění v přednosti a příležitosti a že bude vývoj těchto regionů stimulován; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje skutečnost, že nový makroregionální rámec spolupráce musí zajistit, že se přirozené znevýhodnění okrajových regionů přemění v přednosti a příležitosti a že bude vývoj těchto regionů stimulován;

| 16. | zdůrazňuje nutnost zapojit příslušné regionální a místní zúčastněné subjekty, jako je Rada dunajských měst a regionů, a občanskou společnost v Podunají do všech fází rozhodování (příprava, provádění, sledování, hodnocení) s cílem nalézt řešení pro společné výzvy, vybrat a efektivně provést konkrétní projekty a dosáhnout vytvoření mechanismu řádné správy věcí veřejných; naléhavě vyzývá příslušné vlády, aby podpořily a usnadnily opatření, jež by nevládním organizacím, obchodním sdružením a občanské společnosti umožnily aktivní účast, rovněž s ohledem na sítě žen a menšinové skupiny; |
| --- | --- |

16.

zdůrazňuje nutnost zapojit příslušné regionální a místní zúčastněné subjekty, jako je Rada dunajských měst a regionů, a občanskou společnost v Podunají do všech fází rozhodování (příprava, provádění, sledování, hodnocení) s cílem nalézt řešení pro společné výzvy, vybrat a efektivně provést konkrétní projekty a dosáhnout vytvoření mechanismu řádné správy věcí veřejných; naléhavě vyzývá příslušné vlády, aby podpořily a usnadnily opatření, jež by nevládním organizacím, obchodním sdružením a občanské společnosti umožnily aktivní účast, rovněž s ohledem na sítě žen a menšinové skupiny;

| 17. | doporučuje v této souvislosti zintenzívnit zapojení místních komunit tím, že se zavedou nástroje pro širší a cílenější komunikaci a konzultace, mimo jiné prostřednictvím místních sdělovacích prostředků (místní televizní stanice, rozhlas a tištěný a internetový denní tisk); navrhuje, aby byl vytvořen zvláštní internetový portál věnovaný strategii EU pro Podunají, který by fungoval jako fórum pro výměnu zkušeností ohledně současných a budoucích projektů realizovaných vnitrostátními a místními orgány, nevládními organizacemi a dalšími subjekty činnými v Podunají; |
| --- | --- |

17.

doporučuje v této souvislosti zintenzívnit zapojení místních komunit tím, že se zavedou nástroje pro širší a cílenější komunikaci a konzultace, mimo jiné prostřednictvím místních sdělovacích prostředků (místní televizní stanice, rozhlas a tištěný a internetový denní tisk); navrhuje, aby byl vytvořen zvláštní internetový portál věnovaný strategii EU pro Podunají, který by fungoval jako fórum pro výměnu zkušeností ohledně současných a budoucích projektů realizovaných vnitrostátními a místními orgány, nevládními organizacemi a dalšími subjekty činnými v Podunají;

| 18. | připomíná, že zkušenosti získané při provádění strategie pro region Baltského moře přinesly výsledky v podobě transparentnosti rozhodovacího procesu, a to i v rámci přidělování prostředků EU; |
| --- | --- |

18.

připomíná, že zkušenosti získané při provádění strategie pro region Baltského moře přinesly výsledky v podobě transparentnosti rozhodovacího procesu, a to i v rámci přidělování prostředků EU;

| 19. | vybízí aktéry k tomu, aby projevili politickou vůli s cílem posílit důvěru občanů a zúčastněných stran v politické a místní orgány; |
| --- | --- |

19.

vybízí aktéry k tomu, aby projevili politickou vůli s cílem posílit důvěru občanů a zúčastněných stran v politické a místní orgány;

| 20. | domnívá se, že úspěšné uplatňování strategie EU pro Podunají závisí na schopnosti, možnostech a připravenosti měst zasáhnout do regionálního pracovního trhu prostřednictvím iniciativ a projektů, které vytvoří poptávku po místní pracovní síle, vytvoří základ pro inteligentní a ekologický růst a zlepší spolupráci mezi příhraničními regiony jednotlivých členských států; upozorňuje na nevyváženost v hospodářském vývoji a v oblasti inovací, která v Podunají existuje, a na nutnost zvýšit potenciál všech oblastí, včetně těch nejrozvinutějších, neboť i ty mohou napomoci rozvoji nejvíce znevýhodněných regionů; poukazuje na to, že je třeba podporovat nové oblasti s rozvojovým a inovačním potenciálem a využívat přidanou hodnotu strategie pro Baltské moře a strategie EU pro Podunají; |
| --- | --- |

20.

domnívá se, že úspěšné uplatňování strategie EU pro Podunají závisí na schopnosti, možnostech a připravenosti měst zasáhnout do regionálního pracovního trhu prostřednictvím iniciativ a projektů, které vytvoří poptávku po místní pracovní síle, vytvoří základ pro inteligentní a ekologický růst a zlepší spolupráci mezi příhraničními regiony jednotlivých členských států; upozorňuje na nevyváženost v hospodářském vývoji a v oblasti inovací, která v Podunají existuje, a na nutnost zvýšit potenciál všech oblastí, včetně těch nejrozvinutějších, neboť i ty mohou napomoci rozvoji nejvíce znevýhodněných regionů; poukazuje na to, že je třeba podporovat nové oblasti s rozvojovým a inovačním potenciálem a využívat přidanou hodnotu strategie pro Baltské moře a strategie EU pro Podunají;

| 21. | v zájmu vytvoření integrovaného a dobře fungujícího energetického trhu vyzývá k rozvíjení energetické infrastruktury, energetické účinnosti a energií z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

21.

v zájmu vytvoření integrovaného a dobře fungujícího energetického trhu vyzývá k rozvíjení energetické infrastruktury, energetické účinnosti a energií z obnovitelných zdrojů;

| 22. | bere na vědomí střednědobé a dlouhodobé prognózy, které uvádějí, že jižní oblasti Evropy, včetně členských států v jihovýchodní Evropě, budou obzvlášť výrazně postiženy důsledky změny klimatu; je přesvědčen, že strategie pro Podunají hraje v tomto ohledu důležitou úlohu a měla by být vypracovávána také s cílem zmírnit nežádoucí následky změny klimatu v Podunají, přičemž by se měla brát v úvahu složitá úloha a rysy sítě řek (zásobování vodou, ekologické aspekty, dopravní infrastruktura, zavlažování a zemědělský rozměr, chránění živočichové a rostliny atd.); |
| --- | --- |

22.

bere na vědomí střednědobé a dlouhodobé prognózy, které uvádějí, že jižní oblasti Evropy, včetně členských států v jihovýchodní Evropě, budou obzvlášť výrazně postiženy důsledky změny klimatu; je přesvědčen, že strategie pro Podunají hraje v tomto ohledu důležitou úlohu a měla by být vypracovávána také s cílem zmírnit nežádoucí následky změny klimatu v Podunají, přičemž by se měla brát v úvahu složitá úloha a rysy sítě řek (zásobování vodou, ekologické aspekty, dopravní infrastruktura, zavlažování a zemědělský rozměr, chránění živočichové a rostliny atd.);

| 23. | poukazuje na skutečnost, že střední a jihovýchodní Evropa je z ekologického hlediska jednou z nejbohatších, ale zároveň i nejzranitelnějších oblastí Evropy s hodnotným ekosystémem vyznačujícím se velkou ekologickou rozmanitostí, a vyžaduje proto vysokou úroveň ochrany; vítá skutečnost, že cílem evropské strategie pro Podunají je vytvořit z Podunají obyvatelnou, udržitelnou a současně rozvinutou a prosperující oblast, a to řízením environmentálních rizik, jako jsou povodně a průmyslové znečištění, dohlížením na kvalitu i kvantitu vodních zdrojů a zajištěním jejich udržitelného využívání a ochranou biologické rozmanitosti, krajiny a kvality ovzduší a půdy; zdůrazňuje, že ochrana životního prostředí v Podunají je významným aspektem, který by měl stimulovat zodpovědný rozvoj zemědělství a venkova v regionu; požaduje zlepšení ekologické situace na Dunaji a zavedení opatření, která by se zaměřila na omezení znečištění a předcházení dalším únikům ropy a jiných toxických a škodlivých látek; zdůrazňuje, že dobrý ekologický stav Dunaje je podmínkou jakékoliv lidské činnosti na celé řece, a doporučuje, aby byly vzaty v potaz zejména cíle v oblasti životního prostředí; |
| --- | --- |

23.

poukazuje na skutečnost, že střední a jihovýchodní Evropa je z ekologického hlediska jednou z nejbohatších, ale zároveň i nejzranitelnějších oblastí Evropy s hodnotným ekosystémem vyznačujícím se velkou ekologickou rozmanitostí, a vyžaduje proto vysokou úroveň ochrany; vítá skutečnost, že cílem evropské strategie pro Podunají je vytvořit z Podunají obyvatelnou, udržitelnou a současně rozvinutou a prosperující oblast, a to řízením environmentálních rizik, jako jsou povodně a průmyslové znečištění, dohlížením na kvalitu i kvantitu vodních zdrojů a zajištěním jejich udržitelného využívání a ochranou biologické rozmanitosti, krajiny a kvality ovzduší a půdy; zdůrazňuje, že ochrana životního prostředí v Podunají je významným aspektem, který by měl stimulovat zodpovědný rozvoj zemědělství a venkova v regionu; požaduje zlepšení ekologické situace na Dunaji a zavedení opatření, která by se zaměřila na omezení znečištění a předcházení dalším únikům ropy a jiných toxických a škodlivých látek; zdůrazňuje, že dobrý ekologický stav Dunaje je podmínkou jakékoliv lidské činnosti na celé řece, a doporučuje, aby byly vzaty v potaz zejména cíle v oblasti životního prostředí;

| 24. | je přesvědčen, že opatření určená k zachování přirozené schopnosti povodí Dunaje zadržovat vodu při povodních a bránit opakovanému výskytu povodní jsou nejvhodnějším způsobem jak vyjít vstříc jedinečné křehkosti a zranitelnosti Podunají; vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily, že finanční prostředky EU nebudou použity na projekty, které nejsou v souladu s prováděním právních předpisů EU v oblasti životního prostředí; |
| --- | --- |

24.

je přesvědčen, že opatření určená k zachování přirozené schopnosti povodí Dunaje zadržovat vodu při povodních a bránit opakovanému výskytu povodní jsou nejvhodnějším způsobem jak vyjít vstříc jedinečné křehkosti a zranitelnosti Podunají; vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily, že finanční prostředky EU nebudou použity na projekty, které nejsou v souladu s prováděním právních předpisů EU v oblasti životního prostředí;

| 25. | poukazuje na hospodářskou provázanost států v Podunají a zdůrazňuje význam investic do informačních a komunikačních technologií a do rozvoje malých a středních podniků a jejich výzkumných oddělení a také podpory inovací, podnikání a růstu znalostní ekonomiky s cílem zajistit udržitelný a účinný rozvoj; |
| --- | --- |

25.

poukazuje na hospodářskou provázanost států v Podunají a zdůrazňuje význam investic do informačních a komunikačních technologií a do rozvoje malých a středních podniků a jejich výzkumných oddělení a také podpory inovací, podnikání a růstu znalostní ekonomiky s cílem zajistit udržitelný a účinný rozvoj;

| 26. | zdůrazňuje, že velmi slibnými oblastmi hospodářského růstu jsou rozvoj a investice do inteligentního hospodářství a že ekologicky šetrné technologie a ekologická modernizace jako například zvýšená energetická účinnost, obnovitelné zdroje energie a lepší nakládání s odpady mohou přispět k udržitelnému rozvoji tohoto regionu a ke snížení negativních environmentálních dopadů hospodářské činnosti; |
| --- | --- |

26.

zdůrazňuje, že velmi slibnými oblastmi hospodářského růstu jsou rozvoj a investice do inteligentního hospodářství a že ekologicky šetrné technologie a ekologická modernizace jako například zvýšená energetická účinnost, obnovitelné zdroje energie a lepší nakládání s odpady mohou přispět k udržitelnému rozvoji tohoto regionu a ke snížení negativních environmentálních dopadů hospodářské činnosti;

| 27. | uznává důležitou úlohu strategie pro Podunají, pokud jde o prosazování ekologické ekonomiky, ekologických inovací a obecněji výzkumu a inovací, jejichž cílem je vytvoření nové, konkurenceschopné nízkouhlíkové ekonomiky, ale i přístupů šetrnějších k životnímu prostředí při navrhování projektů přeshraniční průmyslové spolupráce; apeluje na země, přes které Dunaj protéká, aby se prioritně zaměřily na vytvoření společných hydrologických zařízení a zařízení na kontrolu kvality vody, bez nichž nemohou mnohé podniky dosáhnout úspěchu; |
| --- | --- |

27.

uznává důležitou úlohu strategie pro Podunají, pokud jde o prosazování ekologické ekonomiky, ekologických inovací a obecněji výzkumu a inovací, jejichž cílem je vytvoření nové, konkurenceschopné nízkouhlíkové ekonomiky, ale i přístupů šetrnějších k životnímu prostředí při navrhování projektů přeshraniční průmyslové spolupráce; apeluje na země, přes které Dunaj protéká, aby se prioritně zaměřily na vytvoření společných hydrologických zařízení a zařízení na kontrolu kvality vody, bez nichž nemohou mnohé podniky dosáhnout úspěchu;

| 28. | zdůrazňuje, že je důležité podporovat udržitelný cestovní ruch v tomto regionu, přičemž upozorňuje na hospodářský potenciál cyklistické stezky vedoucí podél téměř celého Dunaje, ale také vytvořit z Podunají evropskou turistickou destinaci a vyvinout pro tento region evropskou značku; |
| --- | --- |

28.

zdůrazňuje, že je důležité podporovat udržitelný cestovní ruch v tomto regionu, přičemž upozorňuje na hospodářský potenciál cyklistické stezky vedoucí podél téměř celého Dunaje, ale také vytvořit z Podunají evropskou turistickou destinaci a vyvinout pro tento region evropskou značku;

| 29. | podporuje vytvoření sítí zabývajících se rozvojem podnikání a nevládních subjektů na podporu obchodu, které by mohly koordinovat a prosazovat možnosti dalšího rozvoje a spolupráce mezi společnostmi, zejména pokud jde o malé a střední podniky, výzkumnými pracovišti, univerzitami a veřejnými orgány s cílem zvýšit potenciál znalostních regionálních uskupení zaměřených na inovaci a podpořit regionální konkurenceschopnost; |
| --- | --- |

29.

podporuje vytvoření sítí zabývajících se rozvojem podnikání a nevládních subjektů na podporu obchodu, které by mohly koordinovat a prosazovat možnosti dalšího rozvoje a spolupráce mezi společnostmi, zejména pokud jde o malé a střední podniky, výzkumnými pracovišti, univerzitami a veřejnými orgány s cílem zvýšit potenciál znalostních regionálních uskupení zaměřených na inovaci a podpořit regionální konkurenceschopnost;

| 30. | zdůrazňuje, že všechny druhy dopravy je nutné přizpůsobit standardům EU a že druhy dopravy šetrné k životnímu prostředí, jako je železniční nebo vnitrozemská vodní doprava, by při plánování dopravního systému v regionu měly být případně upřednostňovány, přičemž by se měly plně zohledňovat všechny relevantní prvky acquis EU; |
| --- | --- |

30.

zdůrazňuje, že všechny druhy dopravy je nutné přizpůsobit standardům EU a že druhy dopravy šetrné k životnímu prostředí, jako je železniční nebo vnitrozemská vodní doprava, by při plánování dopravního systému v regionu měly být případně upřednostňovány, přičemž by se měly plně zohledňovat všechny relevantní prvky acquis EU;

| 31. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zlepšily infrastrukturu a hospodářskou výkonnost Podunají a urychleně a ekologicky udržitelným způsobem dokončily realizaci prioritních projektů TEN-T, které se týkají Podunají; vyzývá Komisi a členské státy, aby v rámci přezkumu obecných zásad TEN-T zohlednily potřebu rozvoje dopravních systémů v Podunají; |
| --- | --- |

31.

vyzývá Komisi a členské státy, aby zlepšily infrastrukturu a hospodářskou výkonnost Podunají a urychleně a ekologicky udržitelným způsobem dokončily realizaci prioritních projektů TEN-T, které se týkají Podunají; vyzývá Komisi a členské státy, aby v rámci přezkumu obecných zásad TEN-T zohlednily potřebu rozvoje dopravních systémů v Podunají;

| 32. | zdůrazňuje tři důležité úrovně rozvoje infrastruktury, v jejichž rámci by koordinovaný přístup strategie pro Podunají mohl umožnit synergii: a) multimodální koridor podél Dunaje (prioritní projekt TEN-T 18), b) propojení mezi dunajským multimodálním koridorem a sousedními členskými státy (prioritní projekty TEN-T týkající se Podunají), c) přeshraniční problematická místa sítí TEN-T a vnitrostátních a regionálních sítí; |
| --- | --- |

32.

zdůrazňuje tři důležité úrovně rozvoje infrastruktury, v jejichž rámci by koordinovaný přístup strategie pro Podunají mohl umožnit synergii: a) multimodální koridor podél Dunaje (prioritní projekt TEN-T 18), b) propojení mezi dunajským multimodálním koridorem a sousedními členskými státy (prioritní projekty TEN-T týkající se Podunají), c) přeshraniční problematická místa sítí TEN-T a vnitrostátních a regionálních sítí;

| 33. | zdůrazňuje, že „společné prohlášení o rozvoji říční dopravy a ochraně životního prostředí v Podunají“ vypracovaly Mezinárodní komise pro ochranu Dunaje, Dunajská komise a Mezinárodní komise pro povodí Sávy a že poskytuje obecné rady ohledně projektů infrastruktury pro vodní dopravu určené projektantům a jiným zainteresovaným stranám, kteří se chtějí podílet na procesu plánování rozvoje vodní dopravy, a že v těchto pokynech zaznívá požadavek na jednotný plánovací tým, který by vyhodnotil potřeby a v zájmu zlepšení plavby a ekologického stavu přijímal co nejvíce všeobecně přijatelných opatření; doporučuje, aby Komise respektovala závazky učiněné v rámci tohoto společného prohlášení; |
| --- | --- |

33.

zdůrazňuje, že „společné prohlášení o rozvoji říční dopravy a ochraně životního prostředí v Podunají“ vypracovaly Mezinárodní komise pro ochranu Dunaje, Dunajská komise a Mezinárodní komise pro povodí Sávy a že poskytuje obecné rady ohledně projektů infrastruktury pro vodní dopravu určené projektantům a jiným zainteresovaným stranám, kteří se chtějí podílet na procesu plánování rozvoje vodní dopravy, a že v těchto pokynech zaznívá požadavek na jednotný plánovací tým, který by vyhodnotil potřeby a v zájmu zlepšení plavby a ekologického stavu přijímal co nejvíce všeobecně přijatelných opatření; doporučuje, aby Komise respektovala závazky učiněné v rámci tohoto společného prohlášení;

| 34. | domnívá se, že v souladu se zásadou účinné komodality a inovace má kombinace zlepšených vnitrozemských přístavů a logistiky, vnitrozemské plavby a železniční dopravy značný potenciál hospodářského rozvoje i pro země Podunají sousedící s EU a mohla by pomoci snížit počet problematických míst v dopravě; |
| --- | --- |

34.

domnívá se, že v souladu se zásadou účinné komodality a inovace má kombinace zlepšených vnitrozemských přístavů a logistiky, vnitrozemské plavby a železniční dopravy značný potenciál hospodářského rozvoje i pro země Podunají sousedící s EU a mohla by pomoci snížit počet problematických míst v dopravě;

| 35. | zdůrazňuje, že na základě sedmého rámcového programu pro výzkum a rozvoj by se měl podporovat vývoj ekologických a účinných plavidel, přičemž důraz je třeba klást na informační a komunikační technologie a na koncepci, ekologickou účinnost a vybavení plavidel; |
| --- | --- |

35.

zdůrazňuje, že na základě sedmého rámcového programu pro výzkum a rozvoj by se měl podporovat vývoj ekologických a účinných plavidel, přičemž důraz je třeba klást na informační a komunikační technologie a na koncepci, ekologickou účinnost a vybavení plavidel;

| 36. | zdůrazňuje, že vzhledem k tomu, že jsou Rýn a Dunaj propojeny kanálem Mohan-Dunaj, vytvářejí přímé spojení mezi jedenácti zeměmi od Severního moře až po Černé moře dosahující délky více než 3 500 km, a upozorňuje, že je třeba rozšířit strategii EUSDR i na region Černého moře; poukazuje na to, že trvalý rozvoj Podunají ještě zvýší geostrategický význam regionu Černého moře; |
| --- | --- |

36.

zdůrazňuje, že vzhledem k tomu, že jsou Rýn a Dunaj propojeny kanálem Mohan-Dunaj, vytvářejí přímé spojení mezi jedenácti zeměmi od Severního moře až po Černé moře dosahující délky více než 3 500 km, a upozorňuje, že je třeba rozšířit strategii EUSDR i na region Černého moře; poukazuje na to, že trvalý rozvoj Podunají ještě zvýší geostrategický význam regionu Černého moře;

| 37. | vybízí k dalšímu zlepšení kulturního prostředí v Podunají podporováním kulturního dialogu, programů univerzitních výměn a projektů zaměřených na mladé lidi, přičemž je třeba vycházet z přeshraniční spolupráce, posilovat udržitelný cestovní ruch a chránit historické a architektonické dědictví; |
| --- | --- |

37.

vybízí k dalšímu zlepšení kulturního prostředí v Podunají podporováním kulturního dialogu, programů univerzitních výměn a projektů zaměřených na mladé lidi, přičemž je třeba vycházet z přeshraniční spolupráce, posilovat udržitelný cestovní ruch a chránit historické a architektonické dědictví;

| 38. | zdůrazňuje, že je zásadní spolupracovat na kulturních projektech s cílem podpořit mezi zeměmi Podunají mezikulturní dialog a vzájemné pochopení; v tomto ohledu vyzdvihuje aktivní zapojení mladých lidí prostřednictvím kulturních a vzdělávacích projektů s cílem vytvořit mnohonárodnostní sítě; |
| --- | --- |

38.

zdůrazňuje, že je zásadní spolupracovat na kulturních projektech s cílem podpořit mezi zeměmi Podunají mezikulturní dialog a vzájemné pochopení; v tomto ohledu vyzdvihuje aktivní zapojení mladých lidí prostřednictvím kulturních a vzdělávacích projektů s cílem vytvořit mnohonárodnostní sítě;

| 39. | vybízí k tomu, aby bylo více zdrojů přidělováno na projekty a sítě projektů zaměřených na zranitelné skupiny, zejména Romy; |
| --- | --- |

39.

vybízí k tomu, aby bylo více zdrojů přidělováno na projekty a sítě projektů zaměřených na zranitelné skupiny, zejména Romy;

| 40. | zdůrazňuje nezbytnost koordinace, která by měla napomoci účinnějšímu využívání všech dostupných finančních prostředků EU ze strany zemí Podunají, aby cíle této strategie mohly být splněny v co největším rozsahu; vyzdvihuje dále, že je nezbytné uplatnit dostatečnou míru flexibility s cílem umožnit rozvoj projektů spojených se strategií pro Podunají v rámci stávajících operačních programů; |
| --- | --- |

40.

zdůrazňuje nezbytnost koordinace, která by měla napomoci účinnějšímu využívání všech dostupných finančních prostředků EU ze strany zemí Podunají, aby cíle této strategie mohly být splněny v co největším rozsahu; vyzdvihuje dále, že je nezbytné uplatnit dostatečnou míru flexibility s cílem umožnit rozvoj projektů spojených se strategií pro Podunají v rámci stávajících operačních programů;

| 41. | vybízí k tomu, aby v zájmu posílení spolupráce mezi zeměmi a regiony byla na základě ustanovení o územní spolupráci vypracována v rámci nastávajícího všeobecného nařízení o strukturálních fondech jednoznačná konkrétní ustanovení, jež budou brát v potaz odlišnosti administrativní kultury a nepovedou k dalšímu administrativnímu zatížení příjemců, a aby byly vypracovány další společné akční strategie, jež by posílily přitažlivost tohoto regionu na evropské i mezinárodní úrovni a v budoucnu mohly sloužit jako vzor pro přeshraniční spolupráci; |
| --- | --- |

41.

vybízí k tomu, aby v zájmu posílení spolupráce mezi zeměmi a regiony byla na základě ustanovení o územní spolupráci vypracována v rámci nastávajícího všeobecného nařízení o strukturálních fondech jednoznačná konkrétní ustanovení, jež budou brát v potaz odlišnosti administrativní kultury a nepovedou k dalšímu administrativnímu zatížení příjemců, a aby byly vypracovány další společné akční strategie, jež by posílily přitažlivost tohoto regionu na evropské i mezinárodní úrovni a v budoucnu mohly sloužit jako vzor pro přeshraniční spolupráci;

| 42. | upozorňuje na stávající přípravnou akci „Vymezení modelu řízení pro region EU Podunají – lepší a účinnější koordinace“ a vyzývá Komisi a členské státy, aby rozpočet náležitě využívaly k financování činností souvisejících s vymezením modelu řízení, který si žádá vývoj a realizace strategie EUSDR; zdůrazňuje, že je důležité poskytovat nezbytnou technickou podporu realizaci činností a projektů prováděných v rámci strategie EUSDR; domnívá se, že při plánování finančního rámce strategie je třeba lépe uznávat a zohledňovat náklady na technickou podporu a že částka poskytnutá na podporu by měla být partnerům k dispozici v případě, že bude využita na účely a činnosti koordinované na makroregionální úrovni; |
| --- | --- |

42.

upozorňuje na stávající přípravnou akci „Vymezení modelu řízení pro region EU Podunají – lepší a účinnější koordinace“ a vyzývá Komisi a členské státy, aby rozpočet náležitě využívaly k financování činností souvisejících s vymezením modelu řízení, který si žádá vývoj a realizace strategie EUSDR; zdůrazňuje, že je důležité poskytovat nezbytnou technickou podporu realizaci činností a projektů prováděných v rámci strategie EUSDR; domnívá se, že při plánování finančního rámce strategie je třeba lépe uznávat a zohledňovat náklady na technickou podporu a že částka poskytnutá na podporu by měla být partnerům k dispozici v případě, že bude využita na účely a činnosti koordinované na makroregionální úrovni;

| 43. | vítá oznámení o koordinátorech prioritních oblastí v rámci strategie EUSDR, které učinila Komise dne 3. února 2011; domnívá se, že od nynějška by země a regiony stojící v čele prioritních pracovních oblastí měly pokračovat v realizaci této strategie tak, že se dohodnou na pracovním programu, určí finanční zdroje, posílí spolupráci mezi zeměmi a regiony v této konkrétní oblasti a spustí nejnaléhavější akce, které Podunají pomohou plně využít jeho hospodářského potenciálu a zejména dodržet lhůtu stanovenou pro realizaci stěžejních projektů v této konkrétní oblasti; |
| --- | --- |

43.

vítá oznámení o koordinátorech prioritních oblastí v rámci strategie EUSDR, které učinila Komise dne 3. února 2011; domnívá se, že od nynějška by země a regiony stojící v čele prioritních pracovních oblastí měly pokračovat v realizaci této strategie tak, že se dohodnou na pracovním programu, určí finanční zdroje, posílí spolupráci mezi zeměmi a regiony v této konkrétní oblasti a spustí nejnaléhavější akce, které Podunají pomohou plně využít jeho hospodářského potenciálu a zejména dodržet lhůtu stanovenou pro realizaci stěžejních projektů v této konkrétní oblasti;

| 44. | vyzývá Komisi, aby v souvislosti s potřebou vyhotovení střednědobé analýzy realizace EUSDR připravila konkrétní nástroje a kritéria hodnocení projektů, které se budou opírat o ukazatele umožňující srovnání; |
| --- | --- |

44.

vyzývá Komisi, aby v souvislosti s potřebou vyhotovení střednědobé analýzy realizace EUSDR připravila konkrétní nástroje a kritéria hodnocení projektů, které se budou opírat o ukazatele umožňující srovnání;

| 45. | vyzývá Komisi, aby analyzovala první výsledky a zkušenosti spojené s realizací strategie EU pro Podunají, které společně se strategií pro region Baltského moře přispějí ke zmapování možných zdrojů a metod financování makroregionálních strategií ve stávajícím rámci; |
| --- | --- |

45.

vyzývá Komisi, aby analyzovala první výsledky a zkušenosti spojené s realizací strategie EU pro Podunají, které společně se strategií pro region Baltského moře přispějí ke zmapování možných zdrojů a metod financování makroregionálních strategií ve stávajícím rámci;

| 46. | vyzývá Komisi, aby Evropský parlament pravidelně informovala o stavu uplatňování a aktualizaci strategie EU pro Podunají a o projektech zaměřených na Podunají, které jsou financovány z prostředků EU, a konzultovala s ním situaci v této oblasti; |
| --- | --- |

46.

vyzývá Komisi, aby Evropský parlament pravidelně informovala o stavu uplatňování a aktualizaci strategie EU pro Podunají a o projektech zaměřených na Podunají, které jsou financovány z prostředků EU, a konzultovala s ním situaci v této oblasti;

| 47. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Výboru regionů, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a dalším relevantním orgánům. |
| --- | --- |

47.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Výboru regionů, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a dalším relevantním orgánům.

---

(1)  Úř. věst. C 305 E, 11.11.2010, s. 14.

(2)  Úř. věst. C 117 E, 6.5.2010, s. 65.

(3)  Úř. věst. C 313 E, 20.12.2006, s. 443.

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/37

---

Čtvrtek, 17. února 2011Právní stát v Rusku

P7_TA(2011)0066

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o právním státě v Rusku

2012/C 188 E/07

Evropský parlament,

| — | s ohledem na své předchozí usnesení o Rusku a o vztazích mezi EU a Ruskem, zejména na usnesení ze dne 17. září 2009 o vraždách obránců lidských práv v Rusku (1), usnesení ze dne 17. června 2010 o závěrech ze summitu EU-Rusko (31. května – 1. června 2010) (2) a usnesení ze dne 21. října 2010 o situaci lidských práv v Severním Kavkazu (Ruská federace) a trestním stíhání proti Olegu Orlovi (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své předchozí usnesení o Rusku a o vztazích mezi EU a Ruskem, zejména na usnesení ze dne 17. září 2009 o vraždách obránců lidských práv v Rusku (1), usnesení ze dne 17. června 2010 o závěrech ze summitu EU-Rusko (31. května – 1. června 2010) (2) a usnesení ze dne 21. října 2010 o situaci lidských práv v Severním Kavkazu (Ruská federace) a trestním stíhání proti Olegu Orlovi (3),

| — | s ohledem na stávající Dohodu o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Ruskou federací na straně druhé a na probíhající jednání o nové smlouvě mezi EU a Ruskem, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stávající Dohodu o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Ruskou federací na straně druhé a na probíhající jednání o nové smlouvě mezi EU a Ruskem,

| — | s ohledem na výroční zprávu o lidských právech ve světě v roce 2009 přijatou v prosinci 2010, se zvláštním odkazem na Magnitského případ, |
| --- | --- |

—

s ohledem na výroční zprávu o lidských právech ve světě v roce 2009 přijatou v prosinci 2010, se zvláštním odkazem na Magnitského případ,

| — | s ohledem na konzultace mezi EU a Ruskem o lidských právech, |
| --- | --- |

—

s ohledem na konzultace mezi EU a Ruskem o lidských právech,

| — | s ohledem na Úmluvu o ochraně lidských práv a základních svobod, Deklaraci OSN o zastáncích lidských práv a Deklaraci OSN o právu a povinnosti jednotlivců, skupin a společenských organizací propagovat a chránit všeobecně uznávaná lidská práva a základní svobody, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu o ochraně lidských práv a základních svobod, Deklaraci OSN o zastáncích lidských práv a Deklaraci OSN o právu a povinnosti jednotlivců, skupin a společenských organizací propagovat a chránit všeobecně uznávaná lidská práva a základní svobody,

| — | s ohledem na partnerství pro modernizaci, které bylo zahájeno na summitu EU-Rusko v květnu 2010 v Rostově na Donu, a na závazek ruského politického vedení, že se dodržování právního státu stane základem pro modernizaci Ruska, |
| --- | --- |

—

s ohledem na partnerství pro modernizaci, které bylo zahájeno na summitu EU-Rusko v květnu 2010 v Rostově na Donu, a na závazek ruského politického vedení, že se dodržování právního státu stane základem pro modernizaci Ruska,

| — | s ohledem na čl. 110 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 110 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že Evropská unie hodlá dále prohlubovat a rozvíjet vztahy mezi EU a Ruskem v souladu se zásadami zakotvenými v partnerství pro modernizaci, jež se zakládají na neochvějné věrnosti demokratickým zásadám, základním a lidským právům a na právním státu, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Evropská unie hodlá dále prohlubovat a rozvíjet vztahy mezi EU a Ruskem v souladu se zásadami zakotvenými v partnerství pro modernizaci, jež se zakládají na neochvějné věrnosti demokratickým zásadám, základním a lidským právům a na právním státu,

| B. | vzhledem k tomu, že Rusko se jako člen Rady Evropy a Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OSBE) a signatář deklarací OSN zavázalo k ochraně a podpoře lidských práv, základních svobod a právního státu, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Rusko se jako člen Rady Evropy a Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OSBE) a signatář deklarací OSN zavázalo k ochraně a podpoře lidských práv, základních svobod a právního státu,

| C. | vzhledem k tomu, že řada procesů a soudních řízení konaných v posledních letech vyvolala pochybnosti ohledně nezávislosti a nestrannosti soudních institucí Ruské federace, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že řada procesů a soudních řízení konaných v posledních letech vyvolala pochybnosti ohledně nezávislosti a nestrannosti soudních institucí Ruské federace,

| D. | vzhledem k tomu, že druhé odsouzení Michaila Chodorkovského a Platona Lebeděva dne 30. prosince 2010 v druhém soudním řízení týkajícím se majetku Jukosu zpochybnilo mezinárodní společenství včetně EU, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že druhé odsouzení Michaila Chodorkovského a Platona Lebeděva dne 30. prosince 2010 v druhém soudním řízení týkajícím se majetku Jukosu zpochybnilo mezinárodní společenství včetně EU,

| E. | vzhledem k tomu, že po demonstraci opozice byl dne 31. prosince 2010 v Moskvě zatčen Boris Němcov a přibližně dalších 70 osob, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že po demonstraci opozice byl dne 31. prosince 2010 v Moskvě zatčen Boris Němcov a přibližně dalších 70 osob,

| F. | vzhledem k tomu, že nezávislí novináři, občanští aktivisté, právníci a obhájci lidských práv často čelí výhružkám a násilí; vzhledem k tomu, že antiextremistické právní předpisy a nová ustanovení zákona o Federální bezpečnostní službě (FSB) jsou nejasné, a v důsledku toho jsou často využívány k pronásledování nevládních organizací, náboženských menšin a mediálních organizací, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že nezávislí novináři, občanští aktivisté, právníci a obhájci lidských práv často čelí výhružkám a násilí; vzhledem k tomu, že antiextremistické právní předpisy a nová ustanovení zákona o Federální bezpečnostní službě (FSB) jsou nejasné, a v důsledku toho jsou často využívány k pronásledování nevládních organizací, náboženských menšin a mediálních organizací,

| G. | vzhledem k tomu, že ruské orgány dosud nevyřešily případy novinářek Anny Politkovské, Natálie Estěmirovové a Anastázie Baburové ani smrt právníka Sergeje Magnitského, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že ruské orgány dosud nevyřešily případy novinářek Anny Politkovské, Natálie Estěmirovové a Anastázie Baburové ani smrt právníka Sergeje Magnitského,

| H. | vzhledem k tomu, že prezident Medveděv se při mnoha příležitostech zavázal k posílení právního státu a prohlásil, že jeho úkolem je vytvořit naprosto nezávislé a moderní soudy odpovídající úrovni hospodářského rozvoje Ruska, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že prezident Medveděv se při mnoha příležitostech zavázal k posílení právního státu a prohlásil, že jeho úkolem je vytvořit naprosto nezávislé a moderní soudy odpovídající úrovni hospodářského rozvoje Ruska,

| 1. | znovu potvrzuje své přesvědčení, že Rusko zůstává důležitým partnerem Evropské unie při budování udržitelné spolupráce založené na demokracii a právním státě; |
| --- | --- |

1.

znovu potvrzuje své přesvědčení, že Rusko zůstává důležitým partnerem Evropské unie při budování udržitelné spolupráce založené na demokracii a právním státě;

| 2. | ostře odsuzuje teroristický útok na moskevském letišti Domodědovo a vyjadřuje svou soustrast rodinám obětí a solidaritu těm, kteří byli při tomto útoku zraněni; zdůrazňuje, že je zapotřebí, aby ruské orgány reagovaly na tento útok zákonně a přiměřeně, neboť je třeba umožnit ruskému soudnímu systému pracovat při stíhání a odsouzení osob odpovědných za tento útok svobodně a nezávisle; |
| --- | --- |

2.

ostře odsuzuje teroristický útok na moskevském letišti Domodědovo a vyjadřuje svou soustrast rodinám obětí a solidaritu těm, kteří byli při tomto útoku zraněni; zdůrazňuje, že je zapotřebí, aby ruské orgány reagovaly na tento útok zákonně a přiměřeně, neboť je třeba umožnit ruskému soudnímu systému pracovat při stíhání a odsouzení osob odpovědných za tento útok svobodně a nezávisle;

| 3. | vyjadřuje znepokojení nad zprávami o politicky motivovaných procesech, nespravedlivých postupech a zanedbání vyšetřování závažných trestných činů, jako jsou vraždy, pronásledování a jiné násilné činy; naléhavě vyzývá ruské soudní a donucovací orgány, aby své povinnosti vykonávaly účinně, nezaujatě a nezávisle, s cílem postavit pachatele trestných činů před soud; |
| --- | --- |

3.

vyjadřuje znepokojení nad zprávami o politicky motivovaných procesech, nespravedlivých postupech a zanedbání vyšetřování závažných trestných činů, jako jsou vraždy, pronásledování a jiné násilné činy; naléhavě vyzývá ruské soudní a donucovací orgány, aby své povinnosti vykonávaly účinně, nezaujatě a nezávisle, s cílem postavit pachatele trestných činů před soud;

| 4. | je vážně znepokojen verdiktem soudu v nedávném druhém procesu s Michailem Chodorkovským a Platonem Lebeděvem; zdůrazňuje, že v souvislosti s tímto a předchozími soudními řízeními proti oběma mužům se objevily závažné justiční pochybnosti, a požaduje nezávislé soudní přezkoumání v rámci probíhajícího odvolacího řízení; naléhavě vyzývá ruské orgány, aby vynaložily veškeré úsilí na zlepšení soudnictví v souladu s deklarovaným odhodláním prezidenta Dmitrije Medveděva k posílení spravedlnosti a transparentnosti; |
| --- | --- |

4.

je vážně znepokojen verdiktem soudu v nedávném druhém procesu s Michailem Chodorkovským a Platonem Lebeděvem; zdůrazňuje, že v souvislosti s tímto a předchozími soudními řízeními proti oběma mužům se objevily závažné justiční pochybnosti, a požaduje nezávislé soudní přezkoumání v rámci probíhajícího odvolacího řízení; naléhavě vyzývá ruské orgány, aby vynaložily veškeré úsilí na zlepšení soudnictví v souladu s deklarovaným odhodláním prezidenta Dmitrije Medveděva k posílení spravedlnosti a transparentnosti;

| 5. | naléhavě vyzývá ombudsmana Ruské federace, aby nechal provést přezkoumání obvinění a pokračujícího soudního řízení vedeného proti Olegu Orlovovi, nositeli Sacharovovy ceny za svobodu myšlení udělené Evropským parlamentem za rok 2009; připomíná, že dosud neproběhlo žádné účinné vyšetřování vraždy čelné představitelky střediska Memorial v Čečensku Natálie Estěmirovové; |
| --- | --- |

5.

naléhavě vyzývá ombudsmana Ruské federace, aby nechal provést přezkoumání obvinění a pokračujícího soudního řízení vedeného proti Olegu Orlovovi, nositeli Sacharovovy ceny za svobodu myšlení udělené Evropským parlamentem za rok 2009; připomíná, že dosud neproběhlo žádné účinné vyšetřování vraždy čelné představitelky střediska Memorial v Čečensku Natálie Estěmirovové;

| 6. | lituje rozhánění poklidných shromáždění, která se konají 31. dne každého druhého měsíce v souvislosti s článkem 31 ruské ústavy, a opakovaných zatýkání příslušníků opozice, jako v případě Borise Němcova; |
| --- | --- |

6.

lituje rozhánění poklidných shromáždění, která se konají 31. dne každého druhého měsíce v souvislosti s článkem 31 ruské ústavy, a opakovaných zatýkání příslušníků opozice, jako v případě Borise Němcova;

| 7. | vybízí předsedy Rady a Komise i vysokou představitelku, aby tyto případy i nadále pečlivě sledovali a aby tuto otázku předkládali v různých podobách na jednotlivých setkáních s Ruskem, a to zejména během nadcházejícího summitu EU-Rusko; |
| --- | --- |

7.

vybízí předsedy Rady a Komise i vysokou představitelku, aby tyto případy i nadále pečlivě sledovali a aby tuto otázku předkládali v různých podobách na jednotlivých setkáních s Ruskem, a to zejména během nadcházejícího summitu EU-Rusko;

| 8. | připomíná Radě a vysoké představitelce, že v reakci na systematické porušování lidských práv a neschopnost prosazovat právní stát je možné uplatnit celou škálu vhodných opatření; |
| --- | --- |

8.

připomíná Radě a vysoké představitelce, že v reakci na systematické porušování lidských práv a neschopnost prosazovat právní stát je možné uplatnit celou škálu vhodných opatření;

| 9. | vyzývá EU a Rusko, aby zintenzívnily jednání o nové závazné a komplexní dohodě o partnerství a spolupráci, a připomíná svou rozhodnou podporu široké dohodě zahrnující otázky demokracie, právního státu a dodržování lidských a základních práv; zdůrazňuje význam zajištění účinného fungování soudnictví a posílení boje proti korupci; |
| --- | --- |

9.

vyzývá EU a Rusko, aby zintenzívnily jednání o nové závazné a komplexní dohodě o partnerství a spolupráci, a připomíná svou rozhodnou podporu široké dohodě zahrnující otázky demokracie, právního státu a dodržování lidských a základních práv; zdůrazňuje význam zajištění účinného fungování soudnictví a posílení boje proti korupci;

| 10. | vyjadřuje své znepokojení nad značným počtem hlášených případů porušování lidských práv v Rusku, včetně práva na pokojné shromažďování, a podtrhuje význam pokračujícího dialogu o lidských právech jako součásti konzultací o lidských právech mezi EU a Ruskem, se zvláštním zaměřením na opatření, která přijaly ruské orgány s cílem zajistit bezpečnost zastánců lidských práv; |
| --- | --- |

10.

vyjadřuje své znepokojení nad značným počtem hlášených případů porušování lidských práv v Rusku, včetně práva na pokojné shromažďování, a podtrhuje význam pokračujícího dialogu o lidských právech jako součásti konzultací o lidských právech mezi EU a Ruskem, se zvláštním zaměřením na opatření, která přijaly ruské orgány s cílem zajistit bezpečnost zastánců lidských práv;

| 11. | zdůrazňuje, že důsledné dodržování lidských práv a zásad právního státu zlepší obraz a důvěryhodnost Ruska ve světě, a zejména v jeho vztazích s Evropskou unií, které jsou důležité a měly by vyústit ve strategické partnerství, neboť obě strany jsou na sobě vzájemně závislé a mají řadu společných zájmů, především pokud jde o politickou spolupráci a o spolupráci v oblasti bezpečnosti, hospodářství a energetiky, ale také s ohledem na dodržování demokratických zásad a postupů, právního státu a základních lidských práv; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že důsledné dodržování lidských práv a zásad právního státu zlepší obraz a důvěryhodnost Ruska ve světě, a zejména v jeho vztazích s Evropskou unií, které jsou důležité a měly by vyústit ve strategické partnerství, neboť obě strany jsou na sobě vzájemně závislé a mají řadu společných zájmů, především pokud jde o politickou spolupráci a o spolupráci v oblasti bezpečnosti, hospodářství a energetiky, ale také s ohledem na dodržování demokratických zásad a postupů, právního státu a základních lidských práv;

| 12. | vyzývá Komisi, aby co nejrychleji předložila Parlamentu hodnocení toho, zda jsou soudní opatření přijatá proti Jukosu a jeho výkonnému vedení slučitelná s požadavky vůči Rusku, pokud jde o jeho ambici stát se plným členem WTO; |
| --- | --- |

12.

vyzývá Komisi, aby co nejrychleji předložila Parlamentu hodnocení toho, zda jsou soudní opatření přijatá proti Jukosu a jeho výkonnému vedení slučitelná s požadavky vůči Rusku, pokud jde o jeho ambici stát se plným členem WTO;

| 13. | poukazuje na to, že Rusko se jako člen Rady Evropy plně zavázalo dodržovat společné evropské normy, pokud jde o demokracii, základní a lidská práva a právní stát; vyzývá v tomto ohledu ruské orgány, aby se řídily všemi rozsudky Evropského soudu pro lidská práva a aby přijaly opatření k nápravě individuálních případů porušování lidských práv, a to včetně toho, že zajistí, aby vždy proběhlo účinné vyšetřování a pachatelé byli postaveni před soud; dále ruské orgány vyzývá, aby přijaly obecná opatření k provedení těchto rozsudků, včetně změn v politické praxi i v právním řádu, aby se podobné případy již neopakovaly; |
| --- | --- |

13.

poukazuje na to, že Rusko se jako člen Rady Evropy plně zavázalo dodržovat společné evropské normy, pokud jde o demokracii, základní a lidská práva a právní stát; vyzývá v tomto ohledu ruské orgány, aby se řídily všemi rozsudky Evropského soudu pro lidská práva a aby přijaly opatření k nápravě individuálních případů porušování lidských práv, a to včetně toho, že zajistí, aby vždy proběhlo účinné vyšetřování a pachatelé byli postaveni před soud; dále ruské orgány vyzývá, aby přijaly obecná opatření k provedení těchto rozsudků, včetně změn v politické praxi i v právním řádu, aby se podobné případy již neopakovaly;

| 14. | opětovně vyzývá k zintenzívnění konzultací v oblasti lidských práv, aby byly tyto konzultace účinnější a více se orientovaly na výsledky a aby se jich účastnila ruská ministerstva spravedlnosti, vnitra a zahraničních věcí v Bruselu i v Moskvě a aby do nich byl na všech úrovních plně zapojen Evropský parlament; připomíná vysoké představitelce rozhodnutí Evropského parlamentu vytvořit v rámci rozpočtu fórum občanské společnosti; |
| --- | --- |

14.

opětovně vyzývá k zintenzívnění konzultací v oblasti lidských práv, aby byly tyto konzultace účinnější a více se orientovaly na výsledky a aby se jich účastnila ruská ministerstva spravedlnosti, vnitra a zahraničních věcí v Bruselu i v Moskvě a aby do nich byl na všech úrovních plně zapojen Evropský parlament; připomíná vysoké představitelce rozhodnutí Evropského parlamentu vytvořit v rámci rozpočtu fórum občanské společnosti;

| 15. | vyzývá Radu a Komisi, aby nabídly Rusku praktickou pomoc a odborné znalosti s cílem posílit nezávislost soudnictví a donucovacích orgánů a zlepšit schopnost soudního systému odolávat politickému a hospodářskému tlaku; zdůrazňuje ochotu Evropské unie přispět k vytvoření takového programu na podporu soudnictví a přispět ke vzdělávání a odborné přípravě – zejména v oblasti lidských práv – zaměstnanců donucovacích orgánů, prokurátorů a soudců; |
| --- | --- |

15.

vyzývá Radu a Komisi, aby nabídly Rusku praktickou pomoc a odborné znalosti s cílem posílit nezávislost soudnictví a donucovacích orgánů a zlepšit schopnost soudního systému odolávat politickému a hospodářskému tlaku; zdůrazňuje ochotu Evropské unie přispět k vytvoření takového programu na podporu soudnictví a přispět ke vzdělávání a odborné přípravě – zejména v oblasti lidských práv – zaměstnanců donucovacích orgánů, prokurátorů a soudců;

| 16. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, vládě a parlamentu Ruské federace, Radě Evropy a Organizaci pro bezpečnost a spolupráci v Evropě. |
| --- | --- |

16.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, vládě a parlamentu Ruské federace, Radě Evropy a Organizaci pro bezpečnost a spolupráci v Evropě.

---

(1)  Úř. věst. C 224 Ε, 17.9.2009, s. 27.

(2)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0234.

(3)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0390.

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/40 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/40

---

Čtvrtek, 17. února 2011Energetická strategie Světové banky

P7_TA(2011)0067

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o energetické strategii Světové banky pro rozvojové země

2012/C 188 E/08

Evropský parlament,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 18. května 2010 o soudržnosti politik EU ve prospěch rozvoje a o koncepci „oficiální rozvojové pomoci plus“ (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 18. května 2010 o soudržnosti politik EU ve prospěch rozvoje a o koncepci „oficiální rozvojové pomoci plus“ (1),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 13. března 2008 o globálním fondu pro energetickou účinnost a obnovitelnou energii (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 13. března 2008 o globálním fondu pro energetickou účinnost a obnovitelnou energii (2),

| — | s ohledem na klimaticko-energetický balíček přijatý dne 17. prosince 2008, |
| --- | --- |

—

s ohledem na klimaticko-energetický balíček přijatý dne 17. prosince 2008,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 1. dubna 2004 o zprávě o těžebním průmyslu, kterou si vyžádala Světová banka (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 1. dubna 2004 o zprávě o těžebním průmyslu, kterou si vyžádala Světová banka (3),

| — | s ohledem na Zprávu o světovém vývoji z roku 2010: Rozvoj a změna klimatu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Zprávu o světovém vývoji z roku 2010: Rozvoj a změna klimatu,

| — | s ohledem na čl. 115 odst. 5 a čl. 110 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 115 odst. 5 a čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že přístup k moderním energetickým službám je předpokladem potřebným k odstranění chudoby a k hospodářskému rozvoji, a že z práva na energii vyplývá, že energetické služby musí být spolehlivé, cenově dostupné obzvláště pro chudší vrstvy obyvatelstva a jejich poskytování má být rovnoměrně rozloženo tak, aby byly pokryty rozdíly mezi městskými a venkovskými oblastmi, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že přístup k moderním energetickým službám je předpokladem potřebným k odstranění chudoby a k hospodářskému rozvoji, a že z práva na energii vyplývá, že energetické služby musí být spolehlivé, cenově dostupné obzvláště pro chudší vrstvy obyvatelstva a jejich poskytování má být rovnoměrně rozloženo tak, aby byly pokryty rozdíly mezi městskými a venkovskými oblastmi,

| B. | vzhledem k tomu, že téměř 1,5 miliardy lidí nemá v současnosti přístup k elektřině a z nich čtyři z pěti žijí v subsaharské Africe anebo v jižní Asii, zejména ve venkovských oblastech, a že přibližně 2,4 miliardy lidí stále využívá tradiční paliva z biomasy na vaření a topení, což je příčinou závažných zdravotních problémů a úmrtí 1,9 milionu osob ročně v důsledku znečišťování uvnitř místností a rovněž příčinou ekologických škod vyvolaných neudržitelným využíváním přírodních zdrojů (4), |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že téměř 1,5 miliardy lidí nemá v současnosti přístup k elektřině a z nich čtyři z pěti žijí v subsaharské Africe anebo v jižní Asii, zejména ve venkovských oblastech, a že přibližně 2,4 miliardy lidí stále využívá tradiční paliva z biomasy na vaření a topení, což je příčinou závažných zdravotních problémů a úmrtí 1,9 milionu osob ročně v důsledku znečišťování uvnitř místností a rovněž příčinou ekologických škod vyvolaných neudržitelným využíváním přírodních zdrojů (4),

| C. | vzhledem k tomu, že programy konvenční elektrifikace venkova financované Světovou bankou byly celosvětově neúspěšné, jelikož nemají dopad na chudé obyvatelstvo venkova, a vzhledem k tomu, že udržitelné technologie nevyžadující připojení do sítě mohou být s ohledem na jejich decentralizovaný charakter obzvláště vhodné k zajišťování dodávek elektřiny ve venkovských oblastech, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že programy konvenční elektrifikace venkova financované Světovou bankou byly celosvětově neúspěšné, jelikož nemají dopad na chudé obyvatelstvo venkova, a vzhledem k tomu, že udržitelné technologie nevyžadující připojení do sítě mohou být s ohledem na jejich decentralizovaný charakter obzvláště vhodné k zajišťování dodávek elektřiny ve venkovských oblastech,

| D. | vzhledem k tomu, že podle referenčního scénáře z dokumentu Mezinárodní agentury pro energii (IEA) „World Energy Outlook 2008“ je očekáváno, že celosvětová poptávka po primární energie vzroste o 45 % do roku 2030 a země, jež nejsou členy OECD, se budou v důsledku rychlého hospodářského rozvoje podílet na tomto růstu 87 %; vzhledem k tomu, ze se podle tohoto scénáře očekává, že rychlý nárůst poptávky po energii v zemích, jež nejsou členy OECD, přinese 97 % dodatečných emisí CO2, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že podle referenčního scénáře z dokumentu Mezinárodní agentury pro energii (IEA) „World Energy Outlook 2008“ je očekáváno, že celosvětová poptávka po primární energie vzroste o 45 % do roku 2030 a země, jež nejsou členy OECD, se budou v důsledku rychlého hospodářského rozvoje podílet na tomto růstu 87 %; vzhledem k tomu, ze se podle tohoto scénáře očekává, že rychlý nárůst poptávky po energii v zemích, jež nejsou členy OECD, přinese 97 % dodatečných emisí CO2,

| E. | vzhledem k tomu, že Světová banka v současnosti připravuje novou energetickou strategii, která by měla být dokončena v polovině roku 2011, za účelem diverzifikace zdrojů, jejímž hlavním prvkem je zajištění účinného, cenově přístupného a ekologického zásobování energií v zájmu snižování chudoby a podpory hospodářského růstu, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Světová banka v současnosti připravuje novou energetickou strategii, která by měla být dokončena v polovině roku 2011, za účelem diverzifikace zdrojů, jejímž hlavním prvkem je zajištění účinného, cenově přístupného a ekologického zásobování energií v zájmu snižování chudoby a podpory hospodářského růstu,

| F. | vzhledem k tomu, že v roce 2008 se Světová banka zavázala směrovat do roku 2011 polovinu investic do energetického odvětví na nízkouhlíkové technologie (5), |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že v roce 2008 se Světová banka zavázala směrovat do roku 2011 polovinu investic do energetického odvětví na nízkouhlíkové technologie (5),

| G. | vzhledem k tomu, že objem finančních prostředků, které soukromému sektoru poskytují multilaterální rozvojové banky (MDB), se od roku 1990 zvýšil desetinásobně; že tento nárůst je zvláště viditelný u instituce Světové banky zaměřené na soukromý sektor – Mezinárodní finanční korporace (IFR) –, jejíž celkový objem prostředků určených na půjčky a investice se v letech 2003 až 2008 víc než zdvojnásobil, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že objem finančních prostředků, které soukromému sektoru poskytují multilaterální rozvojové banky (MDB), se od roku 1990 zvýšil desetinásobně; že tento nárůst je zvláště viditelný u instituce Světové banky zaměřené na soukromý sektor – Mezinárodní finanční korporace (IFR) –, jejíž celkový objem prostředků určených na půjčky a investice se v letech 2003 až 2008 víc než zdvojnásobil,

| 1. | vítá energetickou strategii a připomíná, že by měla být zvláště zaměřená na to, jak může přístup k energetickým službám pomoci lidem vymanit se z chudoby a zároveň ulehčit přechod k výrobě energie, která bude udržitelná z hlediska životného prostředí; naléhavě vyzývá Světovou banku, aby při rozvoji soukromého sektoru uplatňovala přístup, který přinese co nejvíc prospěchu chudým občanům a zároveň bude řešit otázku změny klimatu; zdůrazňuje, že environmentální a sociální faktory na vnitrostátní i místní úrovni je třeba zohledňovat v rámci komplexní analýzy nákladů a přínosů různých energetických možností; |
| --- | --- |

1.

vítá energetickou strategii a připomíná, že by měla být zvláště zaměřená na to, jak může přístup k energetickým službám pomoci lidem vymanit se z chudoby a zároveň ulehčit přechod k výrobě energie, která bude udržitelná z hlediska životného prostředí; naléhavě vyzývá Světovou banku, aby při rozvoji soukromého sektoru uplatňovala přístup, který přinese co nejvíc prospěchu chudým občanům a zároveň bude řešit otázku změny klimatu; zdůrazňuje, že environmentální a sociální faktory na vnitrostátní i místní úrovni je třeba zohledňovat v rámci komplexní analýzy nákladů a přínosů různých energetických možností;

| 2. | konstatuje, že půjčky poskytované na projekty v oblasti fosilních paliv převládají v celkovém portfoliu energetiky Světové banky i navzdory tomu, že v poslední době vzrostl objem půjček na iniciativy v oblasti obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti; poukazuje na to, že investice v oblasti fosilních paliv jsou uskutečňovány i prostřednictvím finančních zprostředkovatelů a že tuto skutečnost banka nezahrnuje do svých výročních energetických statistik; se znepokojením též konstatuje, že banka i nadále výrazně investuje do uhelných elektráren, čímž předurčuje rozvojové krajiny k využívání uhelné energetiky i v nadcházejících desetiletích; |
| --- | --- |

2.

konstatuje, že půjčky poskytované na projekty v oblasti fosilních paliv převládají v celkovém portfoliu energetiky Světové banky i navzdory tomu, že v poslední době vzrostl objem půjček na iniciativy v oblasti obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti; poukazuje na to, že investice v oblasti fosilních paliv jsou uskutečňovány i prostřednictvím finančních zprostředkovatelů a že tuto skutečnost banka nezahrnuje do svých výročních energetických statistik; se znepokojením též konstatuje, že banka i nadále výrazně investuje do uhelných elektráren, čímž předurčuje rozvojové krajiny k využívání uhelné energetiky i v nadcházejících desetiletích;

| 3. | v souladu se závazky vedoucích představitelů skupiny G20 přijatými v Pittsburghu v září 2009, které byly obnovené v červnu 2010 v Torontu, vítá strategický cíl Světové banky postupně do roku 2015 zrušit půjčky na programy v oblasti fosilních paliv; |
| --- | --- |

3.

v souladu se závazky vedoucích představitelů skupiny G20 přijatými v Pittsburghu v září 2009, které byly obnovené v červnu 2010 v Torontu, vítá strategický cíl Světové banky postupně do roku 2015 zrušit půjčky na programy v oblasti fosilních paliv;

| 4. | vyzývá Světovou banku, aby především v nejméně rozvinutých zemích Afriky a Asie upřednostňovala malé projekty podporující přístup k energii na místní úrovni; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Světovou banku, aby především v nejméně rozvinutých zemích Afriky a Asie upřednostňovala malé projekty podporující přístup k energii na místní úrovni;

| 5. | vyjadřuje znepokojení nad tím, že Světová banka považuje energii z velkých přehrad s vodními elektrárnami a z biopaliv za čistou energii; zdůrazňuje zejména na varování Organizace OSN pro výživu a hospodářství před hrozbou, kterou pro dodávky potravin představují biopaliva; |
| --- | --- |

5.

vyjadřuje znepokojení nad tím, že Světová banka považuje energii z velkých přehrad s vodními elektrárnami a z biopaliv za čistou energii; zdůrazňuje zejména na varování Organizace OSN pro výživu a hospodářství před hrozbou, kterou pro dodávky potravin představují biopaliva;

| 6. | vyzývá Světovou banku, aby řídila vývoj a uplatňování inovativních právních předpisů a norem s cílem chránit práva společenství a zajistit, aby měla přístup k rozvoji energetického odvětví co se týče energetické účinnosti a zdrojů obnovitelné energie a aby z toho mohla v plné míře těžit; |
| --- | --- |

6.

vyzývá Světovou banku, aby řídila vývoj a uplatňování inovativních právních předpisů a norem s cílem chránit práva společenství a zajistit, aby měla přístup k rozvoji energetického odvětví co se týče energetické účinnosti a zdrojů obnovitelné energie a aby z toho mohla v plné míře těžit;

| 7. | se znepokojením konstatuje, že značný objem finančních prostředků poskytovaných finančním zprostředkovatelům z více stran je nedostatečně monitorován; zdůrazňuje, že je třeba stanovit jasné požadavky, které musí finanční zprostředkovatelé splňovat, aby byli oprávněni získat mnohostranné financování; domnívá se, že by tyto požadavky měly zahrnovat jasné rozvojové cíle (nad rámec finančních výsledků), jakož i důsledná ochranná opatření v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí, jak je stanoveno v mezinárodních protokolech a smlouvách; |
| --- | --- |

7.

se znepokojením konstatuje, že značný objem finančních prostředků poskytovaných finančním zprostředkovatelům z více stran je nedostatečně monitorován; zdůrazňuje, že je třeba stanovit jasné požadavky, které musí finanční zprostředkovatelé splňovat, aby byli oprávněni získat mnohostranné financování; domnívá se, že by tyto požadavky měly zahrnovat jasné rozvojové cíle (nad rámec finančních výsledků), jakož i důsledná ochranná opatření v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí, jak je stanoveno v mezinárodních protokolech a smlouvách;

| 8. | zdůrazňuje, že je důležitá internalizace nákladů spojených se změnou klimatu; požaduje, aby byl v účetnictví využíván přístup výpočtu nákladů po dobu životního cyklu z hlediska životního prostředí (Environmental Life Cycle Costing) s cílem účinně vyhodnocovat dostupné energetické alternativy; |
| --- | --- |

8.

zdůrazňuje, že je důležitá internalizace nákladů spojených se změnou klimatu; požaduje, aby byl v účetnictví využíván přístup výpočtu nákladů po dobu životního cyklu z hlediska životního prostředí (Environmental Life Cycle Costing) s cílem účinně vyhodnocovat dostupné energetické alternativy;

| 9. | zdůrazňuje nutnost diverzifikovat portfolio týkající se energetiky s ohledem na problémy způsobené nadměrným spoléháním na jeden zdroj energie, jako jsou dovážená fosilní paliva pro výrobu energie nebo jako je vodní energie (u níž jsou delší sucha příčinou prázdných zásobníků, a tedy výrazného snížení kapacity produkovat energii); naléhavě vyzývá Světovou banku, aby zvýšila objem investic do obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti a aby neinvestovala do rozsáhlých projektů vodních elektráren, jejichž negativní sociální a environmentální vliv vyplývající kromě jiného z emisí skleníkových plynů z vodných nádrží, je nutné řádně vyhodnotit ještě před jejich financováním; zdůrazňuje, že malé přehrady na výrobu vodní energie jsou udržitelnější a ekonomicky realizovatelnější než velké vodní elektrárny; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje nutnost diverzifikovat portfolio týkající se energetiky s ohledem na problémy způsobené nadměrným spoléháním na jeden zdroj energie, jako jsou dovážená fosilní paliva pro výrobu energie nebo jako je vodní energie (u níž jsou delší sucha příčinou prázdných zásobníků, a tedy výrazného snížení kapacity produkovat energii); naléhavě vyzývá Světovou banku, aby zvýšila objem investic do obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti a aby neinvestovala do rozsáhlých projektů vodních elektráren, jejichž negativní sociální a environmentální vliv vyplývající kromě jiného z emisí skleníkových plynů z vodných nádrží, je nutné řádně vyhodnotit ještě před jejich financováním; zdůrazňuje, že malé přehrady na výrobu vodní energie jsou udržitelnější a ekonomicky realizovatelnější než velké vodní elektrárny;

| 10. | vyjadřuje politování nad tím, že Světová banka podporuje zejména velkoplošný energetický model orientovaný na vývoz namísto toho, aby podporovala malé decentralizované energetické projekty, které jsou často vhodnější a účinnější při zabezpečování základních potřeb ve vesnických oblastech; naléhavě vyzývá Světovou banku, aby podporovala malé decentralizované energetické projekty, které zohledňují potřeby místních komunit a lišící se hospodářské podmínky jednotlivých zemí, a aby stanovila konkrétní cíle a hlavní pokyny pro monitorování a zabezpečila tak, aby poskytování úvěrů na projekty v oblasti energetiky bylo prospěšné pro chudé občany; |
| --- | --- |

10.

vyjadřuje politování nad tím, že Světová banka podporuje zejména velkoplošný energetický model orientovaný na vývoz namísto toho, aby podporovala malé decentralizované energetické projekty, které jsou často vhodnější a účinnější při zabezpečování základních potřeb ve vesnických oblastech; naléhavě vyzývá Světovou banku, aby podporovala malé decentralizované energetické projekty, které zohledňují potřeby místních komunit a lišící se hospodářské podmínky jednotlivých zemí, a aby stanovila konkrétní cíle a hlavní pokyny pro monitorování a zabezpečila tak, aby poskytování úvěrů na projekty v oblasti energetiky bylo prospěšné pro chudé občany;

| 11. | domnívá se, že nejlepším způsobem, jak vyřešit potenciální kompromisy, je posoudit bezpečnost dodávek, zdravotní, environmentální a hospodářské vlivy na místní obyvatele a vývoj a transfer technologií potřebných na vnitrostátní i místní úrovni s cílem zajistit přístup k udržitelným technologiím a zdrojům obnovitelné energie; |
| --- | --- |

11.

domnívá se, že nejlepším způsobem, jak vyřešit potenciální kompromisy, je posoudit bezpečnost dodávek, zdravotní, environmentální a hospodářské vlivy na místní obyvatele a vývoj a transfer technologií potřebných na vnitrostátní i místní úrovni s cílem zajistit přístup k udržitelným technologiím a zdrojům obnovitelné energie;

| 12. | zdůrazňuje, že je třeba vypracovat pravidla podávání zpráv a zveřejňováni informací, které umožní co největší transparentnost; trvá na tom, aby Světová banka před přislíbením financování jasně určila konkrétní přínosy z hlediska rozvoje a zveřejnila o nich informace; vyjadřuje znepokojení nad tím, že zásada svobodného, předchozího a informovaného souhlasu zakotvená v Deklaraci OSN o právech původních obyvatel není uznávána v rámci výkonnostních norem IFC; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že je třeba vypracovat pravidla podávání zpráv a zveřejňováni informací, které umožní co největší transparentnost; trvá na tom, aby Světová banka před přislíbením financování jasně určila konkrétní přínosy z hlediska rozvoje a zveřejnila o nich informace; vyjadřuje znepokojení nad tím, že zásada svobodného, předchozího a informovaného souhlasu zakotvená v Deklaraci OSN o právech původních obyvatel není uznávána v rámci výkonnostních norem IFC;

| 13. | vyzývá Světovou banku, aby svou energetickou strategii soustředila na komercializaci a zvyšování konkurenceschopnosti projektů zaměřených na udržitelné technologie prostřednictvím inovativního financování a institucionálních rozvojových programů a podpořila tím propojení energetické účinnosti a obnovitelné energie jako reálnou a atraktivní alternativu; |
| --- | --- |

13.

vyzývá Světovou banku, aby svou energetickou strategii soustředila na komercializaci a zvyšování konkurenceschopnosti projektů zaměřených na udržitelné technologie prostřednictvím inovativního financování a institucionálních rozvojových programů a podpořila tím propojení energetické účinnosti a obnovitelné energie jako reálnou a atraktivní alternativu;

| 14. | poukazuje na to, že rozvoj čistých technologií v chudých zemích souvisí s transferem technologií, jehož součástí je odhalení hlavních překážek šíření zelených technologií v rozvojových zemích, s cílem řešit změnu klimatu a zvážit nové možnosti z hlediska práv duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

14.

poukazuje na to, že rozvoj čistých technologií v chudých zemích souvisí s transferem technologií, jehož součástí je odhalení hlavních překážek šíření zelených technologií v rozvojových zemích, s cílem řešit změnu klimatu a zvážit nové možnosti z hlediska práv duševního vlastnictví;

| 15. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Světové bance, Radě a Komisi. |
| --- | --- |

15.

pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Světové bance, Radě a Komisi.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0174.

(2)  Úř. věst. C 66 E, 20.3.2009, s. 35.

(3)  Úř. věst. C 103 E, 29.4.2004, s. 819.

(4)  UNDP & WHO (2008): Přístup k energii v rozvojových zemích (The Energy Access Situation in Developing Countries), New York.

(5)  Skupina Světové banky (2008): Strategický rámec pro rozvoj a změnu klimatu.

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/42 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/42

---

Čtvrtek, 17. února 2011Evropa 2020

P7_TA(2011)0068

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o strategii Evropa 2020

2012/C 188 E/09

Evropský parlament,

| — | s ohledem na sdělení Komise nazvané „EU 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise nazvané „EU 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“,

| — | s ohledem na sdělení Komise nazvané „Roční analýza růstu: postup v rámci ucelené reakce Evropské unie na krizi“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Roční analýza růstu: postup v rámci ucelené reakce Evropské unie na krizi“,

| — | s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady ve dnech 17. a 18. června 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady ve dnech 17. a 18. června 2010,

| — | s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady v březnu 2000, 2001, 2005, 2006 a 2007 a v prosinci 2009, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady v březnu 2000, 2001, 2005, 2006 a 2007 a v prosinci 2009,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 16. června 2010 o správě ekonomických záležitostí (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 16. června 2010 o správě ekonomických záležitostí (1),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 20. října 2010 o finanční, hospodářské a sociální krizi: doporučení ohledně vhodných opatření a iniciativ (přezkum v polovině období) (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 20. října 2010 o finanční, hospodářské a sociální krizi: doporučení ohledně vhodných opatření a iniciativ (přezkum v polovině období) (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 16. prosince 2010 o zavedení stálého krizového mechanismu na ochranu finanční stability eurozóny (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 16. prosince 2010 o zavedení stálého krizového mechanismu na ochranu finanční stability eurozóny (3),

| — | s ohledem na článek 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na doporučení, která vydala Rada k hlavním směrům hospodářské politiky členských států a Unie a jež byla přijata dne 7. července 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení, která vydala Rada k hlavním směrům hospodářské politiky členských států a Unie a jež byla přijata dne 7. července 2010,

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady o hlavních směrech politiky zaměstnanosti členských států, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady o hlavních směrech politiky zaměstnanosti členských států,

| — | s ohledem na čl. 110 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 110 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že strategie Evropa 2020 by měla Evropě pomoci zotavit se z krize a vyjít z ní posílená díky vytváření nových pracovních míst a díky inteligentnímu, udržitelnému růstu, který podporuje sociální začlenění a je založen na pěti hlavních cílech EU, pokud jde o podporu zaměstnanosti, zlepšení podmínek pro inovace, výzkum a vývoj, splnění cílů v oblasti změny klimatu a energetiky, zlepšení úrovně vzdělání a podpoře sociálního začlenění, zejména pomocí zmírnění chudoby, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že strategie Evropa 2020 by měla Evropě pomoci zotavit se z krize a vyjít z ní posílená díky vytváření nových pracovních míst a díky inteligentnímu, udržitelnému růstu, který podporuje sociální začlenění a je založen na pěti hlavních cílech EU, pokud jde o podporu zaměstnanosti, zlepšení podmínek pro inovace, výzkum a vývoj, splnění cílů v oblasti změny klimatu a energetiky, zlepšení úrovně vzdělání a podpoře sociálního začlenění, zejména pomocí zmírnění chudoby,

Řízení strategie Evropa 2020 by mělo být posíleno

| 1. | zdůrazňuje, že opatření strategie Evropa 2020 mají rozhodný význam pro budoucí možnosti všech evropských občanů tím, že budou vytvářet udržitelná pracovní místa, dlouhodobý hospodářský růst a sociální pokrok; obává se, že strategie Evropa 2020 nebude vzhledem ke slabé struktuře řízení schopna dostát svým slibům, a naléhavě proto Radu vyzývá, aby metodu Společenství posílila; opět zdůrazňuje význam začlenění cílů EU 2020 do rámce správy ekonomických záležitostí a žádá, aby byl evropský semestr součástí legislativního balíčku o správě ekonomických záležitostí a aby byly zapojeny národní parlamenty a sociální partnery již v rané fázi, a posílila se tak demokratická odpovědnost a legitimita; zdůrazňuje, že dosažení cílů strategie Evropa 2020 má zásadní význam a není fakultativní; |
| --- | --- |

1.

zdůrazňuje, že opatření strategie Evropa 2020 mají rozhodný význam pro budoucí možnosti všech evropských občanů tím, že budou vytvářet udržitelná pracovní místa, dlouhodobý hospodářský růst a sociální pokrok; obává se, že strategie Evropa 2020 nebude vzhledem ke slabé struktuře řízení schopna dostát svým slibům, a naléhavě proto Radu vyzývá, aby metodu Společenství posílila; opět zdůrazňuje význam začlenění cílů EU 2020 do rámce správy ekonomických záležitostí a žádá, aby byl evropský semestr součástí legislativního balíčku o správě ekonomických záležitostí a aby byly zapojeny národní parlamenty a sociální partnery již v rané fázi, a posílila se tak demokratická odpovědnost a legitimita; zdůrazňuje, že dosažení cílů strategie Evropa 2020 má zásadní význam a není fakultativní;

| 2. | pokládá roční analýzu růstu a rámec evropského semestru za zásadní nástroje pro posílenou koordinaci hospodářských politik; zdůrazňuje však, že by neměly nahrazovat nebo snižovat význam stávajících nástrojů podle Smlouvy, zejména širších hlavních směrů hospodářské politiky a zaměstnanosti členských států, do nichž je Parlament ve velké míře zapojen a je v těchto oblastech konzultován; zdůrazňuje potřebu konzistentnosti s výsledky pěti hlavních cílů strategie Evropa 2020 schválených Evropskou radou a Komisí s cílem zajistit jejich úspěch; |
| --- | --- |

2.

pokládá roční analýzu růstu a rámec evropského semestru za zásadní nástroje pro posílenou koordinaci hospodářských politik; zdůrazňuje však, že by neměly nahrazovat nebo snižovat význam stávajících nástrojů podle Smlouvy, zejména širších hlavních směrů hospodářské politiky a zaměstnanosti členských států, do nichž je Parlament ve velké míře zapojen a je v těchto oblastech konzultován; zdůrazňuje potřebu konzistentnosti s výsledky pěti hlavních cílů strategie Evropa 2020 schválených Evropskou radou a Komisí s cílem zajistit jejich úspěch;

Rozpočet EU a vnitrostátní rozpočty by měly lépe odrážet ambice strategie Evropa 2020

| 3. | zdůrazňuje, že strategie EU 2020 musí překonat rozpor mezi proklamovanými ambiciózními cíli, dostupnými zdroji a použitými metodami; žádá, aby příští víceletý finanční rámec zohlednil ambiciózní cíle strategie Evropa 2020; vyzývá Komisi, aby vyjasnila rozpočtové aspekty stěžejních iniciativ, protože tyto prioritní akční plány jdou napříč všemi politikami financovanými z rozpočtu EU; důrazně vyzývá Komisi, aby předložila návrhy na zřízení nových vlastních zdrojů, a zajistila tak Unii skutečné samostatné finanční zdroje; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že strategie EU 2020 musí překonat rozpor mezi proklamovanými ambiciózními cíli, dostupnými zdroji a použitými metodami; žádá, aby příští víceletý finanční rámec zohlednil ambiciózní cíle strategie Evropa 2020; vyzývá Komisi, aby vyjasnila rozpočtové aspekty stěžejních iniciativ, protože tyto prioritní akční plány jdou napříč všemi politikami financovanými z rozpočtu EU; důrazně vyzývá Komisi, aby předložila návrhy na zřízení nových vlastních zdrojů, a zajistila tak Unii skutečné samostatné finanční zdroje;

| 4. | zdůrazňuje, že strategie Evropa 2020 vyžaduje reformu a velmi podstatné a rychlé veřejné i soukromé investice do celé řady projektů; bere na vědomí, že k tomu je zapotřebí mobilizace stávajících i nových inovativních nástrojů a příjmů; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že strategie Evropa 2020 vyžaduje reformu a velmi podstatné a rychlé veřejné i soukromé investice do celé řady projektů; bere na vědomí, že k tomu je zapotřebí mobilizace stávajících i nových inovativních nástrojů a příjmů;

| 5. | požaduje, aby Komise a členské státy vytvořily důvěryhodný finanční rámec a aby Evropská rada posoudila potřeby financování jako součást své revize správy ekonomických záležitostí; domnívá se, že financování strategie Evropa 2020 vyžaduje dohodnutý soubor politických iniciativ, do nichž budou zapojeny evropské orgány, jako je ECB a EBOR; zdůrazňuje kromě toho, že financování ze soukromého sektoru bude nepostradatelné a vyžaduje právní rámce, které se budou zabývat souvisejícími dlouhodobými riziky; |
| --- | --- |

5.

požaduje, aby Komise a členské státy vytvořily důvěryhodný finanční rámec a aby Evropská rada posoudila potřeby financování jako součást své revize správy ekonomických záležitostí; domnívá se, že financování strategie Evropa 2020 vyžaduje dohodnutý soubor politických iniciativ, do nichž budou zapojeny evropské orgány, jako je ECB a EBOR; zdůrazňuje kromě toho, že financování ze soukromého sektoru bude nepostradatelné a vyžaduje právní rámce, které se budou zabývat souvisejícími dlouhodobými riziky;

| 6. | je přesvědčen, že se správným politickým rámcem a odpovídajícími rozpočtovými zdroji mohou zemědělství a lesnictví hrát důležitou úlohu v celkové evropské strategii vytvořené za účelem zajištění hospodářské obnovy a zároveň přispívat k zabezpečení potravin v EU i celosvětově, uchovávat ráz venkovské krajiny, která představuje 90 % území EU, zajišťovat environmentální přínosy a významným způsobem napomáhat při hledání alternativních zdrojů energie; |
| --- | --- |

6.

je přesvědčen, že se správným politickým rámcem a odpovídajícími rozpočtovými zdroji mohou zemědělství a lesnictví hrát důležitou úlohu v celkové evropské strategii vytvořené za účelem zajištění hospodářské obnovy a zároveň přispívat k zabezpečení potravin v EU i celosvětově, uchovávat ráz venkovské krajiny, která představuje 90 % území EU, zajišťovat environmentální přínosy a významným způsobem napomáhat při hledání alternativních zdrojů energie;

| 7. | domnívá se, že klíčovým doplňujícím prvkem strategie Evropa 2020 musí být silná a dostatečně financovaná politika soudržnosti, do níž budou zahrnuty všechny evropské regiony; je toho názoru, že tato politika je se svým horizontálním přístupem předpokladem úspěšného splnění cílů strategie Evropa 2020 a rovněž dosažení sociální, hospodářské a územní soudržnosti; |
| --- | --- |

7.

domnívá se, že klíčovým doplňujícím prvkem strategie Evropa 2020 musí být silná a dostatečně financovaná politika soudržnosti, do níž budou zahrnuty všechny evropské regiony; je toho názoru, že tato politika je se svým horizontálním přístupem předpokladem úspěšného splnění cílů strategie Evropa 2020 a rovněž dosažení sociální, hospodářské a územní soudržnosti;

Silný jednotný trh a iniciativa Small Business Act při vytváření pracovních míst

| 8. | domnívá se, že členské státy by měly být podporovány k tomu, aby pro ně byl v národních programech reforem nejvyšší prioritou boj proti nezaměstnanosti a prevence dlouhodobého vyloučení z trhu práce; domnívá se, že by se to mělo kombinovat s opatřeními zaměřenými na střednědobé a dlouhodobé zajištění více pracovních míst, lepších pracovních příležitostí a vysoké úrovně vysoce kvalitní zaměstnanosti; |
| --- | --- |

8.

domnívá se, že členské státy by měly být podporovány k tomu, aby pro ně byl v národních programech reforem nejvyšší prioritou boj proti nezaměstnanosti a prevence dlouhodobého vyloučení z trhu práce; domnívá se, že by se to mělo kombinovat s opatřeními zaměřenými na střednědobé a dlouhodobé zajištění více pracovních míst, lepších pracovních příležitostí a vysoké úrovně vysoce kvalitní zaměstnanosti;

| 9. | klade důraz na zásadní úlohu celistvého přístupu k posílení jednotného trhu s cílem zajistit lepší hospodářskou výkonnost a posílený sociální aspekt a přitom obnovit důvěru tím, že centrem jednotného trhu se stanou občané; je přesvědčen, že komplexní pokyny na nejvyšší politické úrovni a podpora Evropské rady jsou klíčem k oživení jednotného trhu; |
| --- | --- |

9.

klade důraz na zásadní úlohu celistvého přístupu k posílení jednotného trhu s cílem zajistit lepší hospodářskou výkonnost a posílený sociální aspekt a přitom obnovit důvěru tím, že centrem jednotného trhu se stanou občané; je přesvědčen, že komplexní pokyny na nejvyšší politické úrovni a podpora Evropské rady jsou klíčem k oživení jednotného trhu;

| 10. | upozorňuje na úlohu, kterou může hrát inteligentní regulace při zlepšení regulačního rámce, v němž podniky fungují; domnívá se, že návrhy v něm obsažené mohou napomoci vytvořit silné podnikatelské prostředí vedoucí k růstu a inovacím, konstatuje však, že všichni partneři v legislativním procesu musí převzít odpovědnost za vytváření účinnějších a méně zatěžujících právních předpisů; |
| --- | --- |

10.

upozorňuje na úlohu, kterou může hrát inteligentní regulace při zlepšení regulačního rámce, v němž podniky fungují; domnívá se, že návrhy v něm obsažené mohou napomoci vytvořit silné podnikatelské prostředí vedoucí k růstu a inovacím, konstatuje však, že všichni partneři v legislativním procesu musí převzít odpovědnost za vytváření účinnějších a méně zatěžujících právních předpisů;

| 11. | vyjadřuje své znepokojení nad tím, že dva roky po přijetí iniciativy Small Business Act chybí konkrétní kroky a iniciativy Komise; naléhavě žádá Komisi a Radu, aby prosazovaly prostředí, které bude vstřícnější vůči malým a středním podnikům; vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly transparentní zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi pro inovační a ekologické technologie; |
| --- | --- |

11.

vyjadřuje své znepokojení nad tím, že dva roky po přijetí iniciativy Small Business Act chybí konkrétní kroky a iniciativy Komise; naléhavě žádá Komisi a Radu, aby prosazovaly prostředí, které bude vstřícnější vůči malým a středním podnikům; vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly transparentní zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi pro inovační a ekologické technologie;

| 12. | vítá návrh Komise na posílení spolupráce na zřízování evropského patentu a požaduje jeho rychlé přijetí Parlamentem a Radou; |
| --- | --- |

12.

vítá návrh Komise na posílení spolupráce na zřízování evropského patentu a požaduje jeho rychlé přijetí Parlamentem a Radou;

| 13. | trvá na tom, že rovnost pohlaví je klíčovým cílem k dosažení ambicí strategie EU 2020; vyzývá proto, aby se ženy plně účastnily pracovního trhu a aby byly pracovnice plně začleněny do odborného vzdělávání; dožaduje se rovněž programu pro odstranění stávajících rozdílů mezi mzdami žen a mužů; |
| --- | --- |

13.

trvá na tom, že rovnost pohlaví je klíčovým cílem k dosažení ambicí strategie EU 2020; vyzývá proto, aby se ženy plně účastnily pracovního trhu a aby byly pracovnice plně začleněny do odborného vzdělávání; dožaduje se rovněž programu pro odstranění stávajících rozdílů mezi mzdami žen a mužů;

Stěžejní iniciativy

Obecné připomínky

| 14. | zdůrazňuje, že současná náplň strategie EU 2020, tj. její hlavní cíle, stěžejní návrhy, problematické oblasti a ukazatele, jsou nadále velmi obecné povahy; zdůrazňuje, že soubor těchto iniciativ by bylo možné realizovat jen pomocí konkrétních závazků členských států v jejich národních programech reforem a konkrétních a soudržných legislativních návrhů; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že současná náplň strategie EU 2020, tj. její hlavní cíle, stěžejní návrhy, problematické oblasti a ukazatele, jsou nadále velmi obecné povahy; zdůrazňuje, že soubor těchto iniciativ by bylo možné realizovat jen pomocí konkrétních závazků členských států v jejich národních programech reforem a konkrétních a soudržných legislativních návrhů;

Unie inovací

| 15. | vítá stěžejní iniciativu týkající se Unie inovací jako hlavní hnací sílu pro dosažení cílů strategie Evropa 2020, která se zabývá hlavními sociálními problémy, jako je zabezpečení energie a potravin, změna klimatu, zdravotnictví a stárnoucí obyvatelstvo; připomíná, že cíl ve výši 3 % se skládá z 2 % podílu soukromých výdajů a 1 % podílu veřejných výdajů; bere na vědomí, že existují stále jisté nedostatky v oblasti soukromých výdajů na výzkum, které lze překonat pouze úpravou regulačního prostředí pro společnosti včetně malých a středních podniků; vítá proto záměry Komise zlepšit rámcové podmínky pro podniky v oblasti inovací, zejména s ohledem na práva duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

15.

vítá stěžejní iniciativu týkající se Unie inovací jako hlavní hnací sílu pro dosažení cílů strategie Evropa 2020, která se zabývá hlavními sociálními problémy, jako je zabezpečení energie a potravin, změna klimatu, zdravotnictví a stárnoucí obyvatelstvo; připomíná, že cíl ve výši 3 % se skládá z 2 % podílu soukromých výdajů a 1 % podílu veřejných výdajů; bere na vědomí, že existují stále jisté nedostatky v oblasti soukromých výdajů na výzkum, které lze překonat pouze úpravou regulačního prostředí pro společnosti včetně malých a středních podniků; vítá proto záměry Komise zlepšit rámcové podmínky pro podniky v oblasti inovací, zejména s ohledem na práva duševního vlastnictví;

| 16. | zdůrazňuje, že je třeba posílit, stimulovat a zabezpečit financování výzkumu, inovací a vývoje v EU prostřednictvím podstatného navýšení příslušných výdajů po roce 2013; poukazuje na význam přístupu malých a středních podniků k rámcovému programu a programu pro konkurenceschopnost a inovace; požaduje zrevidované finanční nařízení, které usnadní podávání žádosti malých a středních podniků; upozorňuje na nedostatek finančních prostředků na zásadní nástroje pro výzkum, inovace a využití, které již byly přijaty, jako např. strategický plán pro energetické technologie; zdůrazňuje význam přínosu, který představuje rámcový program pro výzkum v boji proti změně klimatu; upozorňuje na význam příspěvku, který mají strukturální fondy při stimulování výzkumu, vývoje a inovací na vnitrostátní a regionální úrovni; zdůrazňuje potřebu dosáhnout součinnosti mezi strukturálním financováním a financováním z rámcového programu; |
| --- | --- |

16.

zdůrazňuje, že je třeba posílit, stimulovat a zabezpečit financování výzkumu, inovací a vývoje v EU prostřednictvím podstatného navýšení příslušných výdajů po roce 2013; poukazuje na význam přístupu malých a středních podniků k rámcovému programu a programu pro konkurenceschopnost a inovace; požaduje zrevidované finanční nařízení, které usnadní podávání žádosti malých a středních podniků; upozorňuje na nedostatek finančních prostředků na zásadní nástroje pro výzkum, inovace a využití, které již byly přijaty, jako např. strategický plán pro energetické technologie; zdůrazňuje význam přínosu, který představuje rámcový program pro výzkum v boji proti změně klimatu; upozorňuje na význam příspěvku, který mají strukturální fondy při stimulování výzkumu, vývoje a inovací na vnitrostátní a regionální úrovni; zdůrazňuje potřebu dosáhnout součinnosti mezi strukturálním financováním a financováním z rámcového programu;

| 17. | je přesvědčen, že inovativní evropské společnosti nepotřebují dotace, ale větší svobodu a lepší přístup k rizikovému kapitálu; domnívá se, že Evropská unie by měla této potřebě vyhovět rozšířením stálých produktů pro sdílení rizika, které poskytuje Evropská investiční banka za pomoci finančního nástroje pro sdílení rizik (RSFF); domnívá se, že existuje značný nevyužitý potenciál na podporu inovací prostřednictvím veřejných zakázek; |
| --- | --- |

17.

je přesvědčen, že inovativní evropské společnosti nepotřebují dotace, ale větší svobodu a lepší přístup k rizikovému kapitálu; domnívá se, že Evropská unie by měla této potřebě vyhovět rozšířením stálých produktů pro sdílení rizika, které poskytuje Evropská investiční banka za pomoci finančního nástroje pro sdílení rizik (RSFF); domnívá se, že existuje značný nevyužitý potenciál na podporu inovací prostřednictvím veřejných zakázek;

Mládež v pohybu

| 18. | vítá stěžejní iniciativu „mládež v pohybu“; trvá na tom, že přístup k odpovídajícímu kvalitnímu vzdělání je neměnným předpokladem udržitelné sociální tržní ekonomiky; zdůrazňuje proto, že pokud chtějí členské státy dosáhnout společných cílů hospodářského rozvoje a cílů stanovených v oblasti vzdělávání, bude nezbytné náležitě investovat do jejich vzdělávacích systémů a systémů odborné přípravy, což zahrnuje i odborné vzdělávání a profesní přípravu; vyjadřuje však politování nad tím, že tato iniciativa opomíjí zásadní otázky, jako je zapojení do společnosti nebo chudoba mládeže; žádá, aby ve věci zapojení do společnosti byly předloženy důraznější návrhy; |
| --- | --- |

18.

vítá stěžejní iniciativu „mládež v pohybu“; trvá na tom, že přístup k odpovídajícímu kvalitnímu vzdělání je neměnným předpokladem udržitelné sociální tržní ekonomiky; zdůrazňuje proto, že pokud chtějí členské státy dosáhnout společných cílů hospodářského rozvoje a cílů stanovených v oblasti vzdělávání, bude nezbytné náležitě investovat do jejich vzdělávacích systémů a systémů odborné přípravy, což zahrnuje i odborné vzdělávání a profesní přípravu; vyjadřuje však politování nad tím, že tato iniciativa opomíjí zásadní otázky, jako je zapojení do společnosti nebo chudoba mládeže; žádá, aby ve věci zapojení do společnosti byly předloženy důraznější návrhy;

| 19. | vyzývá Komisi, aby i nadále odpovídajícím způsobem financovala stávající programy zaměření na mobilitu a na mládež, jako jsou programy celoživotního vzdělávání (Erasmus, Leonardo, Comenius, Grundtwig), Mládež v pohybu a Marie Curie; domnívá se, že by odpovídající financování bylo významným příspěvkem k boji proti nezaměstnanosti mladých, které by přispělo k dosažení 75 % zaměstnanosti; |
| --- | --- |

19.

vyzývá Komisi, aby i nadále odpovídajícím způsobem financovala stávající programy zaměření na mobilitu a na mládež, jako jsou programy celoživotního vzdělávání (Erasmus, Leonardo, Comenius, Grundtwig), Mládež v pohybu a Marie Curie; domnívá se, že by odpovídající financování bylo významným příspěvkem k boji proti nezaměstnanosti mladých, které by přispělo k dosažení 75 % zaměstnanosti;

| 20. | zdůrazňuje, že program Mládež v pohybu nemůže sama o sobě vyřešit znepokojivě vysokou nezaměstnanost mládeže v celé Evropě; žádá všechny členské státy, aby jako součást svých národních programů reforem vypracovaly národní strategie boje proti nezaměstnanosti mládeže, které mladým lidem zajistí přístup ke vzdělání a odborné přípravě; zdůrazňuje, že politiky zaměřené na mládež je nutné vidět v souvislosti s politikami v oblasti vzdělávání, zaměstnanosti a sociálního začlenění; rozhodně podporuje návrh doporučení Rady o evropské záruce pro mladé lidi a naléhá na Radu, aby jej co nejdříve přijala; |
| --- | --- |

20.

zdůrazňuje, že program Mládež v pohybu nemůže sama o sobě vyřešit znepokojivě vysokou nezaměstnanost mládeže v celé Evropě; žádá všechny členské státy, aby jako součást svých národních programů reforem vypracovaly národní strategie boje proti nezaměstnanosti mládeže, které mladým lidem zajistí přístup ke vzdělání a odborné přípravě; zdůrazňuje, že politiky zaměřené na mládež je nutné vidět v souvislosti s politikami v oblasti vzdělávání, zaměstnanosti a sociálního začlenění; rozhodně podporuje návrh doporučení Rady o evropské záruce pro mladé lidi a naléhá na Radu, aby jej co nejdříve přijala;

Digitální program pro Evropu

| 21. | vítá ambiciózní návrhy na „Digitální program“, avšak naléhavě vyzývá Komisi k rychlejšímu přijímání návrhů souvisejících s jednotným digitálním trhem, jako je elektronický obchod, duševní vlastnictví, důvěra a bezpečnost na internetu, roaming a elektronické ověřování; vyzývá všechny partnery, aby z první politiky radiového spektra učinily realitu; zdůrazňuje potřebu rozvíjet volný pohyb obsahu a znalostí, tzv. pátou svobodu; |
| --- | --- |

21.

vítá ambiciózní návrhy na „Digitální program“, avšak naléhavě vyzývá Komisi k rychlejšímu přijímání návrhů souvisejících s jednotným digitálním trhem, jako je elektronický obchod, duševní vlastnictví, důvěra a bezpečnost na internetu, roaming a elektronické ověřování; vyzývá všechny partnery, aby z první politiky radiového spektra učinily realitu; zdůrazňuje potřebu rozvíjet volný pohyb obsahu a znalostí, tzv. pátou svobodu;

| 22. | zdůrazňuje, že pluralistické a nezávislé sdělovací prostředky jsou pilířem evropské demokracie; naléhavě vyzývá Komisi, aby chránila pluralismus sdělovacích prostředků; domnívá se, že ochrana soukromí představuje základní hodnotu, a požaduje přijetí směrnice na ochranu údajů v současném digitálním prostředí s cílem zajistit, aby všichni občané měli kontrolu nad svými osobními údaji; |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje, že pluralistické a nezávislé sdělovací prostředky jsou pilířem evropské demokracie; naléhavě vyzývá Komisi, aby chránila pluralismus sdělovacích prostředků; domnívá se, že ochrana soukromí představuje základní hodnotu, a požaduje přijetí směrnice na ochranu údajů v současném digitálním prostředí s cílem zajistit, aby všichni občané měli kontrolu nad svými osobními údaji;

Evropa méně náročná na zdroje

| 23. | vítá stěžejní iniciativu strategie EU 2020 týkající se Evropy méně náročné na zdroje a naléhavě žádá Komisi, aby nadále formulovala konkrétní politiky, které povedou k přechodu na hospodářství účinněji využívající obnovitelné zdroje; vyzývá Komisi, aby vypracovala konkrétní kritéria a zajistila, že budou splněny dohodnuté cíle, a že mohou být sledovány v rámci evropského semestru pro koordinaci politik, který je součástí strategie EU 2020; zdůrazňuje, že je naléhavě nutné modernizovat a zdokonalovat evropskou energetickou infrastrukturu, rozvíjet inteligentní sítě a budovat propojení, která jsou nezbytná pro realizaci vnitřního energetického trhu a posílení bezpečnosti dodávek, a že je nutné splnit naše cíle v oblasti klimatu a energetiky a urychlit povolovací procesy; |
| --- | --- |

23.

vítá stěžejní iniciativu strategie EU 2020 týkající se Evropy méně náročné na zdroje a naléhavě žádá Komisi, aby nadále formulovala konkrétní politiky, které povedou k přechodu na hospodářství účinněji využívající obnovitelné zdroje; vyzývá Komisi, aby vypracovala konkrétní kritéria a zajistila, že budou splněny dohodnuté cíle, a že mohou být sledovány v rámci evropského semestru pro koordinaci politik, který je součástí strategie EU 2020; zdůrazňuje, že je naléhavě nutné modernizovat a zdokonalovat evropskou energetickou infrastrukturu, rozvíjet inteligentní sítě a budovat propojení, která jsou nezbytná pro realizaci vnitřního energetického trhu a posílení bezpečnosti dodávek, a že je nutné splnit naše cíle v oblasti klimatu a energetiky a urychlit povolovací procesy;

| 24. | připomíná, že energetická účinnost je z hlediska nákladů nejefektivnějším způsobem, jak snížit emise, zlepšit zabezpečení dodávek energie a konkurenceschopnost a snížit účty spotřebitelů za energie a také přispět k tvorbě pracovních míst; zdůrazňuje, že členské státy nevykazují dostatečné úsilí při dosahování cíle 2 % energetické účinnosti; vyzývá proto členské státy, aby posílily opatření a řídily se tímto významným cílem, k jehož dosažení se zavázaly v roce 2007; žádá Komisi, aby spolu s členskými státy vypracovala opatření, která zajistí, že cíle bude dosaženo tak, jak to Parlament požadoval ve svém usnesení o revizi akčního plánu pro energetickou účinnost (Bendtsenova zpráva) a v usnesení s názvem Na cestě k nové energetické strategii pro Evropu 2010–2020 (zpráva Kolarské-Bobińské); |
| --- | --- |

24.

připomíná, že energetická účinnost je z hlediska nákladů nejefektivnějším způsobem, jak snížit emise, zlepšit zabezpečení dodávek energie a konkurenceschopnost a snížit účty spotřebitelů za energie a také přispět k tvorbě pracovních míst; zdůrazňuje, že členské státy nevykazují dostatečné úsilí při dosahování cíle 2 % energetické účinnosti; vyzývá proto členské státy, aby posílily opatření a řídily se tímto významným cílem, k jehož dosažení se zavázaly v roce 2007; žádá Komisi, aby spolu s členskými státy vypracovala opatření, která zajistí, že cíle bude dosaženo tak, jak to Parlament požadoval ve svém usnesení o revizi akčního plánu pro energetickou účinnost (Bendtsenova zpráva) a v usnesení s názvem Na cestě k nové energetické strategii pro Evropu 2010–2020 (zpráva Kolarské-Bobińské);

| 25. | s politováním konstatuje, že ve sdělení o této stěžejní iniciativě není přidělen náležitý význam účinnému využívání zdrojů, jež by se mělo stát zastřešující politickou prioritou EU; trvá na tom, že EU musí zahájit přechod na recyklační hospodářství, a docílit tak nižší produkce odpadů, a na opětovné používání zdrojů; zdůrazňuje, že udržitelnost životního prostředí závisí na omezení využívaných zdrojů; vyzývá Komisi, aby za tímto účelem vypracovala soubor ukazatelů, aby mohly být sledovány v rámci národních programů reforem; |
| --- | --- |

25.

s politováním konstatuje, že ve sdělení o této stěžejní iniciativě není přidělen náležitý význam účinnému využívání zdrojů, jež by se mělo stát zastřešující politickou prioritou EU; trvá na tom, že EU musí zahájit přechod na recyklační hospodářství, a docílit tak nižší produkce odpadů, a na opětovné používání zdrojů; zdůrazňuje, že udržitelnost životního prostředí závisí na omezení využívaných zdrojů; vyzývá Komisi, aby za tímto účelem vypracovala soubor ukazatelů, aby mohly být sledovány v rámci národních programů reforem;

Průmyslová politika pro věk globalizace

| 26. | požaduje celistvý, vyvážený a předvídavý přístup k průmyslové politice EU zaměřený na rozvoj silné, konkurenceschopné, soudržné, výkonné a diversifikované průmyslové základny, v níž jsou koordinovány inovace, výzkum, hospodářská soutěž, jednotný trh a obchodní a environmentální politika; domnívá se, že hlavními cíli by měla být podpora vytváření pracovních míst a mezinárodní konkurenceschopnosti evropských podniků, inteligentní restrukturalizace a dialog se zaměstnanci, udržitelné hospodářství a svobodná volba technologických možností a mobilita výzkumných pracovníků; požaduje okamžité uplatňování zásad inteligentní regulace při nezávislém posuzování dopadů, včetně hodnocení nových právních předpisů z hlediska konkurenceschopnosti, test malých a středních podniků s cílem zajistit příznivější regulační prostředí pro malé podniky a nižší administrativní zátěž, hodnocení udržitelnosti v souladu s cíli EU v oblasti klimatu, energetiky, účinného využívání zdrojů a recyklace a dodatečné prověrky vhodnosti stávajících právních předpisů; |
| --- | --- |

26.

požaduje celistvý, vyvážený a předvídavý přístup k průmyslové politice EU zaměřený na rozvoj silné, konkurenceschopné, soudržné, výkonné a diversifikované průmyslové základny, v níž jsou koordinovány inovace, výzkum, hospodářská soutěž, jednotný trh a obchodní a environmentální politika; domnívá se, že hlavními cíli by měla být podpora vytváření pracovních míst a mezinárodní konkurenceschopnosti evropských podniků, inteligentní restrukturalizace a dialog se zaměstnanci, udržitelné hospodářství a svobodná volba technologických možností a mobilita výzkumných pracovníků; požaduje okamžité uplatňování zásad inteligentní regulace při nezávislém posuzování dopadů, včetně hodnocení nových právních předpisů z hlediska konkurenceschopnosti, test malých a středních podniků s cílem zajistit příznivější regulační prostředí pro malé podniky a nižší administrativní zátěž, hodnocení udržitelnosti v souladu s cíli EU v oblasti klimatu, energetiky, účinného využívání zdrojů a recyklace a dodatečné prověrky vhodnosti stávajících právních předpisů;

| 27. | zdůrazňuje, že infrastruktura a služby vztahující se na dopravní a energetickou politiku EU mají pro dosažení cílů strategie Evropa 2020 klíčový význam; zdůrazňuje, že odvětví dopravy zajistí, aby si trh EU udržel své postavení jako vysoce kvalitní výrobní oblast prostřednictvím dekarbonizace všech druhů dopravy, realizace jednotného evropského železničního prostoru a dokončením jednotného evropského nebe; požaduje účinnou evropskou strategii pro suroviny s cílem zlepšit dostupnost, energetickou účinnost a účinné využívání zdrojů a současně zabezpečit velmi důležité materiály pomocí rozvoje dohod o volném obchodě a strategických partnerství; požaduje značně zlepšený přístup k financování v oblasti inovací a infrastruktury, zejména pro inteligentní sítě, zelené technologie, elektronické zdravotnictví, transevropské sítě a projekty s prokazatelným přínosem, které nemůže financovat trh; požaduje v tomto ohledu přijetí opatření na prozkoumání možností, které nabízejí dluhopisy projektů; |
| --- | --- |

27.

zdůrazňuje, že infrastruktura a služby vztahující se na dopravní a energetickou politiku EU mají pro dosažení cílů strategie Evropa 2020 klíčový význam; zdůrazňuje, že odvětví dopravy zajistí, aby si trh EU udržel své postavení jako vysoce kvalitní výrobní oblast prostřednictvím dekarbonizace všech druhů dopravy, realizace jednotného evropského železničního prostoru a dokončením jednotného evropského nebe; požaduje účinnou evropskou strategii pro suroviny s cílem zlepšit dostupnost, energetickou účinnost a účinné využívání zdrojů a současně zabezpečit velmi důležité materiály pomocí rozvoje dohod o volném obchodě a strategických partnerství; požaduje značně zlepšený přístup k financování v oblasti inovací a infrastruktury, zejména pro inteligentní sítě, zelené technologie, elektronické zdravotnictví, transevropské sítě a projekty s prokazatelným přínosem, které nemůže financovat trh; požaduje v tomto ohledu přijetí opatření na prozkoumání možností, které nabízejí dluhopisy projektů;

Program pro nové dovednosti a pracovní místa

| 28. | zdůrazňuje skutečnost, že solidní systémy sociálního zabezpečení předcházejí dlouhodobému sociálnímu vyloučení; trvá na tom, že zásadní význam pro snížení nezaměstnanosti mají investice do aktivních politik v oblasti trhu práce a příležitosti ke vzdělávání a odborné přípravě pro všechny; zdůrazňuje v tomto ohledu význam malých a středních podniků a oživení jednotného trhu; podporuje zejména provádění evropského rámce kvalifikací a plánované legislativní iniciativy reformující odborné kvalifikace s cílem zajistit vzájemné uznávání odborných kvalifikací; |
| --- | --- |

28.

zdůrazňuje skutečnost, že solidní systémy sociálního zabezpečení předcházejí dlouhodobému sociálnímu vyloučení; trvá na tom, že zásadní význam pro snížení nezaměstnanosti mají investice do aktivních politik v oblasti trhu práce a příležitosti ke vzdělávání a odborné přípravě pro všechny; zdůrazňuje v tomto ohledu význam malých a středních podniků a oživení jednotného trhu; podporuje zejména provádění evropského rámce kvalifikací a plánované legislativní iniciativy reformující odborné kvalifikace s cílem zajistit vzájemné uznávání odborných kvalifikací;

| 29. | vítá Agendu pro nové dovednosti a pracovní místa; konstatuje, že flexikurita byla v některých zemích úspěšně prováděna, ale varuje před tím, že flexikurita nemůže rozvinout svůj potenciál v členských státech s malými možnostmi posílení systémů sociální ochrany z důvodu omezení rozpočtu a makroekonomické nerovnováhy, a domnívá se, že menší segmentace pracovního trhu lze dosáhnout zajištěním odpovídajícího zabezpečení pro všechny pracovníky nehledě na druh pracovní smlouvy, zejména pro zranitelné skupiny; připomíná Komisi, aby nezanedbala potřebu zajistit sociálně spravedlivý přechod na udržitelnější pracovní trh a velký potenciál udržitelných pracovních míst; zdůrazňuje, že veškeré reformy trhu práce mohou být zaváděny pouze v podmínkách, kdy bylo dosaženo vysoké míry sociálního konsenzu podloženého dohodami se sociálními partnery; |
| --- | --- |

29.

vítá Agendu pro nové dovednosti a pracovní místa; konstatuje, že flexikurita byla v některých zemích úspěšně prováděna, ale varuje před tím, že flexikurita nemůže rozvinout svůj potenciál v členských státech s malými možnostmi posílení systémů sociální ochrany z důvodu omezení rozpočtu a makroekonomické nerovnováhy, a domnívá se, že menší segmentace pracovního trhu lze dosáhnout zajištěním odpovídajícího zabezpečení pro všechny pracovníky nehledě na druh pracovní smlouvy, zejména pro zranitelné skupiny; připomíná Komisi, aby nezanedbala potřebu zajistit sociálně spravedlivý přechod na udržitelnější pracovní trh a velký potenciál udržitelných pracovních míst; zdůrazňuje, že veškeré reformy trhu práce mohou být zaváděny pouze v podmínkách, kdy bylo dosaženo vysoké míry sociálního konsenzu podloženého dohodami se sociálními partnery;

Evropská platforma pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení

| 30. | připomíná, že strategie Evropa 2020 obsahuje cíl vyvézt z chudoby alespoň 20 milionů lidí, kteří v ní žijí nebo jim chudoba a sociální vyloučení hrozí; naléhavě vyzývá Komisi a Radu, aby zajistily plný soulad s Listinou základních práv a horizontální sociální doložkou (článek 9 SFEU) s cílem zajistit, aby všechny politiky přispívaly k plnění cíle snížení chudoby, místo aby jeho dosažení bránily; |
| --- | --- |

30.

připomíná, že strategie Evropa 2020 obsahuje cíl vyvézt z chudoby alespoň 20 milionů lidí, kteří v ní žijí nebo jim chudoba a sociální vyloučení hrozí; naléhavě vyzývá Komisi a Radu, aby zajistily plný soulad s Listinou základních práv a horizontální sociální doložkou (článek 9 SFEU) s cílem zajistit, aby všechny politiky přispívaly k plnění cíle snížení chudoby, místo aby jeho dosažení bránily;

| 31. | vyzývá členské státy, aby se zavázaly bojovat proti chudobě dětí pomocí vhodných opatření, tak aby děti nebyly omezovány ve svém osobním rozvoji a aby nebyly znevýhodněny při vstupu do profesního života; |
| --- | --- |

31.

vyzývá členské státy, aby se zavázaly bojovat proti chudobě dětí pomocí vhodných opatření, tak aby děti nebyly omezovány ve svém osobním rozvoji a aby nebyly znevýhodněny při vstupu do profesního života;

| 32. | vítá návrhy Evropské platformy pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení, ale žádá konkrétnější opatření pro zajištění sociálního začlenění, zejména posílení sociální otevřené metody koordinace jakožto integrované strategie se zapojením zúčastněných stran na celostátní a místní úrovni, včetně osob, které čelí chudobě a sociálnímu vyloučení; znovu vyzývá k vypracování obsáhlejšího programu s cílem podpořit důstojnou práci, dodržování práv zaměstnanců v celé Evropě a zlepšení pracovních podmínek a boj proti nerovnému postavení, diskriminaci a chudobě pracujících; |
| --- | --- |

32.

vítá návrhy Evropské platformy pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení, ale žádá konkrétnější opatření pro zajištění sociálního začlenění, zejména posílení sociální otevřené metody koordinace jakožto integrované strategie se zapojením zúčastněných stran na celostátní a místní úrovni, včetně osob, které čelí chudobě a sociálnímu vyloučení; znovu vyzývá k vypracování obsáhlejšího programu s cílem podpořit důstojnou práci, dodržování práv zaměstnanců v celé Evropě a zlepšení pracovních podmínek a boj proti nerovnému postavení, diskriminaci a chudobě pracujících;

*

* *

| 33. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Evropské radě a Komisi. |
| --- | --- |

33.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Evropské radě a Komisi.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0224.

(2)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0376.

(3)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0491.

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/47

---

Čtvrtek, 17. února 2011Provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti členských států

P7_TA(2011)0069

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o provádění hlavních směrů politiky zaměstnanosti členských států

2012/C 188 E/10

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svůj postoj ze dne 8. září 2010 o návrhu rozhodnutí Rady o hlavních zásadách politiky zaměstnanosti členských států: Část II integrovaných hlavních směrů strategie Evropa 2020 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svůj postoj ze dne 8. září 2010 o návrhu rozhodnutí Rady o hlavních zásadách politiky zaměstnanosti členských států: Část II integrovaných hlavních směrů strategie Evropa 2020 (1),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 12. ledna 2011 nazvané Roční analýza růstu: postup v rámci ucelené reakce Evropské unie na krizi (KOM(2011)0011) a návrh společné zprávy o zaměstnanosti, který byl k tomu sdělení připojen, |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 12. ledna 2011 nazvané Roční analýza růstu: postup v rámci ucelené reakce Evropské unie na krizi (KOM(2011)0011) a návrh společné zprávy o zaměstnanosti, který byl k tomu sdělení připojen,

| — | s ohledem na návrh Komise na rozhodnutí Rady o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států ze dne 12. ledna 2011 (KOM(2011)0006), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise na rozhodnutí Rady o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států ze dne 12. ledna 2011 (KOM(2011)0006),

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady 2010/707/EU ze dne 21. října 2010 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady 2010/707/EU ze dne 21. října 2010 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2),

| — | s ohledem na článek 148 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 148 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU),

| — | s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že v návaznosti na přijetí roční analýzy růstu Komise navrhla, aby byly v roce 2011 zachovány hlavní směry politiky zaměstnanosti přijaté pro rok 2010, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v návaznosti na přijetí roční analýzy růstu Komise navrhla, aby byly v roce 2011 zachovány hlavní směry politiky zaměstnanosti přijaté pro rok 2010,

| B. | vzhledem k tomu, že stávající hospodářská situace i nadále představuje výzvu v podobě rostoucí nezaměstnanosti a sociálního vyloučení, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že stávající hospodářská situace i nadále představuje výzvu v podobě rostoucí nezaměstnanosti a sociálního vyloučení,

| C. | vzhledem k tomu, že hospodářská obnova, zaměstnanost, boj proti chudobě a sociální začlenění jsou navzájem velmi provázány, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že hospodářská obnova, zaměstnanost, boj proti chudobě a sociální začlenění jsou navzájem velmi provázány,

| D. | vzhledem k tomu, že evropská strategie zaměstnanosti a hlavní směry politik zaměstnanosti členských států jsou hlavními nástroji, jejichž účelem je směřovat úsilí EU a členských států k dosažení cílů a vytyčených úkolů strategie Evropa 2020, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že evropská strategie zaměstnanosti a hlavní směry politik zaměstnanosti členských států jsou hlavními nástroji, jejichž účelem je směřovat úsilí EU a členských států k dosažení cílů a vytyčených úkolů strategie Evropa 2020,

| E. | vzhledem k tomu, že je naléhavě nutné zvýšit úsilí na všech úrovních a začlenit do procesu sociální partnery a další zúčastěné strany, a zajistit, aby byly řádně plněny hlavní směry zaměstnanosti s cílem zvýšit zapojení do pracovního trhu, rozvíjet dovednosti pracovníků a zlepšit kvalitu a výsledky vzdělávacích systémů a systémů odborné přípravy, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že je naléhavě nutné zvýšit úsilí na všech úrovních a začlenit do procesu sociální partnery a další zúčastěné strany, a zajistit, aby byly řádně plněny hlavní směry zaměstnanosti s cílem zvýšit zapojení do pracovního trhu, rozvíjet dovednosti pracovníků a zlepšit kvalitu a výsledky vzdělávacích systémů a systémů odborné přípravy,

Posílení správy a stanovení ambicióznějších plánů při plnění cílů Evropa 2020

| 1. | domnívá se, že vzhledem k tomu, že Komise navrhla zachovat v roce 2011 hlavní směry politik zaměstnanosti, které byly přijaty pro rok 2010, se doporučení k národním programům reforem stala hlavními nástroji makroekonomického dohledu a orientace; lituje skutečnosti, že do procesu nebyl zapojen Parlament a neproběhly v tomto ohledu žádné debaty; |
| --- | --- |

1.

domnívá se, že vzhledem k tomu, že Komise navrhla zachovat v roce 2011 hlavní směry politik zaměstnanosti, které byly přijaty pro rok 2010, se doporučení k národním programům reforem stala hlavními nástroji makroekonomického dohledu a orientace; lituje skutečnosti, že do procesu nebyl zapojen Parlament a neproběhly v tomto ohledu žádné debaty;

| 2. | domnívá se, že významné problémy, se kterými se v oblasti zaměstnanosti a nezaměstnanosti potýká EU i členské státy by měly být řádně zohledněny v budoucím postupu řešení makroekonomické nerovnováhy, který tvoří součást politického rámce hlavních směrů EU v oblasti zaměstnanosti; |
| --- | --- |

2.

domnívá se, že významné problémy, se kterými se v oblasti zaměstnanosti a nezaměstnanosti potýká EU i členské státy by měly být řádně zohledněny v budoucím postupu řešení makroekonomické nerovnováhy, který tvoří součást politického rámce hlavních směrů EU v oblasti zaměstnanosti;

| 3. | domnívá se, že roční analýza růstu a rámec, který vytvořil evropský semestr, jsou klíčovým nástrojem k posílení soudržnosti hospodářských politik a tudíž také důležitou součástí opatření Unie určených na řešení krize; konstatuje nicméně, že tyto nástroje by měly být využívány v souladu s potřebami demokratického procesu a měly by podporovat stávající nástroje vycházející ze Smlouvy, zejména hlavní směry hospodářských politik a hlavní směry politik zaměstnanosti členských států, do nichž musí být Parlament úzce zapojen (v případě hlavních směrů politik zaměstnanosti musí být Parlament konzultován), a nikoli přispívat k jejich nahrazení nebo snižování jejich významu; vyzývá, aby byly tyto nástroje začleněny do rámce evropského semestru a aby se věnovala zvláštní pozornost tomu, aby se nesnižoval význam těchto nástrojů s cílem splnit závazek, který přijala Komise a Rada, k převzetí větší odpovědnosti za své politiky a zajištění větší demokratické odpovědnosti; |
| --- | --- |

3.

domnívá se, že roční analýza růstu a rámec, který vytvořil evropský semestr, jsou klíčovým nástrojem k posílení soudržnosti hospodářských politik a tudíž také důležitou součástí opatření Unie určených na řešení krize; konstatuje nicméně, že tyto nástroje by měly být využívány v souladu s potřebami demokratického procesu a měly by podporovat stávající nástroje vycházející ze Smlouvy, zejména hlavní směry hospodářských politik a hlavní směry politik zaměstnanosti členských států, do nichž musí být Parlament úzce zapojen (v případě hlavních směrů politik zaměstnanosti musí být Parlament konzultován), a nikoli přispívat k jejich nahrazení nebo snižování jejich významu; vyzývá, aby byly tyto nástroje začleněny do rámce evropského semestru a aby se věnovala zvláštní pozornost tomu, aby se nesnižoval význam těchto nástrojů s cílem splnit závazek, který přijala Komise a Rada, k převzetí větší odpovědnosti za své politiky a zajištění větší demokratické odpovědnosti;

| 4. | vyzývá Radu a Komisi, aby při poskytování politického poradenství členským státům respektovaly zásadu subsidiarity a sociální dialog v oblasti mezd a důchodů a aby v souladu s čl. 153 odst. 5 SFEU respektovaly pravomoci členských států a sociálních partnerů, tak jak to vyžaduje vnitrostátní praxe v těchto oblastech; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Radu a Komisi, aby při poskytování politického poradenství členským státům respektovaly zásadu subsidiarity a sociální dialog v oblasti mezd a důchodů a aby v souladu s čl. 153 odst. 5 SFEU respektovaly pravomoci členských států a sociálních partnerů, tak jak to vyžaduje vnitrostátní praxe v těchto oblastech;

| 5. | naléhavě žádá Evropskou Radu, Radu a Komisi, aby zajistily účinnost a demokratickou legitimitu strategie Evropa 2020 a posíleného evropského systému správy ekonomických záležitostí; zdůrazňuje, že k tomu je nezbytně nutné, aby do postupů dohledu a koordinace politiky byl řádně a včas zapojen Parlament; lituje skutečnosti, že v časovém harmonogramu, který je navržen v roční analýze růstu, není dostatečně zdůrazněna úloha Parlamentu v rámci procesu; |
| --- | --- |

5.

naléhavě žádá Evropskou Radu, Radu a Komisi, aby zajistily účinnost a demokratickou legitimitu strategie Evropa 2020 a posíleného evropského systému správy ekonomických záležitostí; zdůrazňuje, že k tomu je nezbytně nutné, aby do postupů dohledu a koordinace politiky byl řádně a včas zapojen Parlament; lituje skutečnosti, že v časovém harmonogramu, který je navržen v roční analýze růstu, není dostatečně zdůrazněna úloha Parlamentu v rámci procesu;

| 6. | vyzývá členské státy, aby intenzivněji zapojily vnitrostátní parlamenty a pravidelně konzultovaly se sociálními partnery, regionálními a místními orgány a občanskou společností; domnívá se, že by se měla řešit skutečnost, že v současné době není k dispozici dostatek informací týkajících se postupů konzultace v národních programech reforem; |
| --- | --- |

6.

vyzývá členské státy, aby intenzivněji zapojily vnitrostátní parlamenty a pravidelně konzultovaly se sociálními partnery, regionálními a místními orgány a občanskou společností; domnívá se, že by se měla řešit skutečnost, že v současné době není k dispozici dostatek informací týkajících se postupů konzultace v národních programech reforem;

| 7. | bere na vědomí předběžné údaje o vnitrostátních cílech v oblasti zaměstnanosti v jednotlivých členských státech; vyjadřuje hluboké znepokojení na nedostatečnými ambicemi v této oblasti, zejména nad tím, že v nejlepším případě by odhadovaný společný výsledek byl o 2 % nižší než hlavní cíl EU a závazek dosáhnout 75 % zaměstnanosti v roce 2020; |
| --- | --- |

7.

bere na vědomí předběžné údaje o vnitrostátních cílech v oblasti zaměstnanosti v jednotlivých členských státech; vyjadřuje hluboké znepokojení na nedostatečnými ambicemi v této oblasti, zejména nad tím, že v nejlepším případě by odhadovaný společný výsledek byl o 2 % nižší než hlavní cíl EU a závazek dosáhnout 75 % zaměstnanosti v roce 2020;

| 8. | vyzývá členské státy, aby přehodnotily své vnitrostátní cíle v oblasti zaměstnanosti, aby bylo možné dosáhnout hlavního cíle EU, a aby těmto cílům přikládaly stejnou důležitost jako svým cílům v oblasti rozpočtové konsolidace; |
| --- | --- |

8.

vyzývá členské státy, aby přehodnotily své vnitrostátní cíle v oblasti zaměstnanosti, aby bylo možné dosáhnout hlavního cíle EU, a aby těmto cílům přikládaly stejnou důležitost jako svým cílům v oblasti rozpočtové konsolidace;

| 9. | vyzývá dále členské státy, aby věnovaly zvláštní pozornost konkrétním podskupinám, jako jsou mladí lidé, ženy, osoby s postižením a starší pracovníci, a aby pro tyto skupiny stanovily vnitrostátní cíle; |
| --- | --- |

9.

vyzývá dále členské státy, aby věnovaly zvláštní pozornost konkrétním podskupinám, jako jsou mladí lidé, ženy, osoby s postižením a starší pracovníci, a aby pro tyto skupiny stanovily vnitrostátní cíle;

| 10. | vyzývá členské státy, které takto doposud neučinily, aby stanovily vnitrostátní cíle v oblasti sociálního začlenění a boje proti chudobě, a aby se dále zabývaly rostoucím problémem chudých pracujících; vyzývá členské státy, aby přitom zajistily, že bude splněn ambiciózní cíl, který schválila Evropská rada, a že bude řádně zohledněna provázanost mezi jednotlivými cíli, zejména cíli v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání a odborné přípravy a cíli v oblasti sociálního začlenění a boje proti chudobě; |
| --- | --- |

10.

vyzývá členské státy, které takto doposud neučinily, aby stanovily vnitrostátní cíle v oblasti sociálního začlenění a boje proti chudobě, a aby se dále zabývaly rostoucím problémem chudých pracujících; vyzývá členské státy, aby přitom zajistily, že bude splněn ambiciózní cíl, který schválila Evropská rada, a že bude řádně zohledněna provázanost mezi jednotlivými cíli, zejména cíli v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání a odborné přípravy a cíli v oblasti sociálního začlenění a boje proti chudobě;

Zajištění provádění hlavních směrů v oblasti zaměstnanosti

| 11. | konstatuje, že výhledově slabý hospodářský růst omezuje možnosti s ohledem na vytváření pracovních příležitostí a zaměstnanosti; |
| --- | --- |

11.

konstatuje, že výhledově slabý hospodářský růst omezuje možnosti s ohledem na vytváření pracovních příležitostí a zaměstnanosti;

| 12. | vyzývá Evropskou radu, aby k otázkám zaměstnanosti nepřistupovala jako k druhořadé problematice, až bude posuzovat doporučení Komise v roční analýze růstu vytvořit z rozpočtové konsolidace hlavní prioritu pro období 2011/2012; |
| --- | --- |

12.

vyzývá Evropskou radu, aby k otázkám zaměstnanosti nepřistupovala jako k druhořadé problematice, až bude posuzovat doporučení Komise v roční analýze růstu vytvořit z rozpočtové konsolidace hlavní prioritu pro období 2011/2012;

| 13. | zdůrazňuje, že je naléhavě nutné, aby členské státy zintenzivnily své úsilí s cílem plnit cíle ve všech prioritních oblastech, včetně zvýšení míry zaměstnanosti a snížení nezaměstnanosti, prozkoumání potenciálu pro vytváření pracovních příležitostí v nízkouhlíkovém hospodářství, vytváření kvalifikované pracovní síly, prosazování kvalitního zaměstnání a celoživotního vzdělávání a zajištění rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem; domnívá se, že toto úsilí by mělo být zohledněno v konečné podobě národních programů reforem; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje, že je naléhavě nutné, aby členské státy zintenzivnily své úsilí s cílem plnit cíle ve všech prioritních oblastech, včetně zvýšení míry zaměstnanosti a snížení nezaměstnanosti, prozkoumání potenciálu pro vytváření pracovních příležitostí v nízkouhlíkovém hospodářství, vytváření kvalifikované pracovní síly, prosazování kvalitního zaměstnání a celoživotního vzdělávání a zajištění rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem; domnívá se, že toto úsilí by mělo být zohledněno v konečné podobě národních programů reforem;

| 14. | zdůrazňuje, že v této souvislosti hrají strukturální fondy, především Evropský sociální fond, prvořadou úlohu při řešení dopadů krize na zaměstnanost; domnívá se, že využívání těchto fondů by se mělo zaměřit na podporu skupin, které se potýkají s největšími problémy při začleňování do pracovního trhu nebo setrvání na pracovním trhu; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že v této souvislosti hrají strukturální fondy, především Evropský sociální fond, prvořadou úlohu při řešení dopadů krize na zaměstnanost; domnívá se, že využívání těchto fondů by se mělo zaměřit na podporu skupin, které se potýkají s největšími problémy při začleňování do pracovního trhu nebo setrvání na pracovním trhu;

| 15. | domnívá se, že, mají-li být splněny cíle strategie Evropa 2020 je kromě provádění účinnějších opatření v rámci pracovního trhu nezbytná také užší interakce mezi politikou zaměstnanosti, sociální politikou a dalšími politickými oblastmi, zejména politikou v oblasti makroekonomiky, výzkumu, vývoje a inovací a politikou v oblasti vzdělávání a odborné přípravy; |
| --- | --- |

15.

domnívá se, že, mají-li být splněny cíle strategie Evropa 2020 je kromě provádění účinnějších opatření v rámci pracovního trhu nezbytná také užší interakce mezi politikou zaměstnanosti, sociální politikou a dalšími politickými oblastmi, zejména politikou v oblasti makroekonomiky, výzkumu, vývoje a inovací a politikou v oblasti vzdělávání a odborné přípravy;

Větší úsilí s cílem zajistit větší počet pracovních příležitostí a zajištění lepší kvality zaměstnání

| 16. | vyzývá členské státy, aby ve svých národních programech reforem kladli největší důraz na větší zapojení do pracovního trhu, řešení problému nezaměstnanosti a zabránění dlouhodobého vyloučení z pracovního trhu; |
| --- | --- |

16.

vyzývá členské státy, aby ve svých národních programech reforem kladli největší důraz na větší zapojení do pracovního trhu, řešení problému nezaměstnanosti a zabránění dlouhodobého vyloučení z pracovního trhu;

| 17. | domnívá se, že s cílem podpořit poptávku na pracovním trhu je třeba klást větší důraz na kvalitu zaměstnání a důstojné pracovní podmínky a na politiky ekonomie strany nabídky; |
| --- | --- |

17.

domnívá se, že s cílem podpořit poptávku na pracovním trhu je třeba klást větší důraz na kvalitu zaměstnání a důstojné pracovní podmínky a na politiky ekonomie strany nabídky;

| 18. | domnívá se v této souvislosti, že je nezbytné vyvinout úsilí s cílem lépe využít potenciálu mladých lidí, včetně těch, kteří předčasně opustili školu, žen, starších osob, znevýhodněných osob a osob s postižením, migrantů a členů etnických menšin, včetně Romů; vyzývá členské státy, aby přizpůsobovaly své pracovní trhy potřebám a dovednostem těchto skupin v kterémkoli stádiu jejich života; |
| --- | --- |

18.

domnívá se v této souvislosti, že je nezbytné vyvinout úsilí s cílem lépe využít potenciálu mladých lidí, včetně těch, kteří předčasně opustili školu, žen, starších osob, znevýhodněných osob a osob s postižením, migrantů a členů etnických menšin, včetně Romů; vyzývá členské státy, aby přizpůsobovaly své pracovní trhy potřebám a dovednostem těchto skupin v kterémkoli stádiu jejich života;

| 19. | zdůrazňuje význam politik, které usnadňují přechod mladých lidí ze škol do zaměstnání; zdůrazňuje, že riziko, že se osoby, které předčasně opustily školu, budou potýkat s chudobou, je podle předpokladů vysoké; zdůrazňuje, že jakékoli pružné nebo dočasné formy zaměstnání by měly v tomto ohledu zahrnovat právo na odbornou přípravu a přístup k sociálnímu zabezpečení a měly by pomáhat lidem v přechodu k bezpečnějšímu zaměstnání; |
| --- | --- |

19.

zdůrazňuje význam politik, které usnadňují přechod mladých lidí ze škol do zaměstnání; zdůrazňuje, že riziko, že se osoby, které předčasně opustily školu, budou potýkat s chudobou, je podle předpokladů vysoké; zdůrazňuje, že jakékoli pružné nebo dočasné formy zaměstnání by měly v tomto ohledu zahrnovat právo na odbornou přípravu a přístup k sociálnímu zabezpečení a měly by pomáhat lidem v přechodu k bezpečnějšímu zaměstnání;

| 20. | vyzývá členské státy, aby pokračovaly ve vytváření politik, které jsou nezbytné k začlenění většího počtu žen do pracovního trhu a jejich udržení na trhu práce, a to mimo jiné poskytováním lepších, cenově dostupných a kvalitních pečovatelských zařízení a pružných pracovních podmínek, které jim pomohou plnit jejich povinnosti v oblasti péče o rodinu; |
| --- | --- |

20.

vyzývá členské státy, aby pokračovaly ve vytváření politik, které jsou nezbytné k začlenění většího počtu žen do pracovního trhu a jejich udržení na trhu práce, a to mimo jiné poskytováním lepších, cenově dostupných a kvalitních pečovatelských zařízení a pružných pracovních podmínek, které jim pomohou plnit jejich povinnosti v oblasti péče o rodinu;

| 21. | zdůrazňuje význam cílených politik v oblasti aktivizace a rozvoje dovedností pro podporu osob s nízkou nebo nulovou kvalifikací, kteří byli nejvíce zasaženi krizí a kteří čelí nejvyššímu riziku dlouhodobé nezaměstnanosti; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje význam cílených politik v oblasti aktivizace a rozvoje dovedností pro podporu osob s nízkou nebo nulovou kvalifikací, kteří byli nejvíce zasaženi krizí a kteří čelí nejvyššímu riziku dlouhodobé nezaměstnanosti;

| 22. | naléhavě žádá členské státy, aby kladly řádný důraz na poskytování vzdělávání, odborné přípravy a celoživotního vzdělávání vysoké kvality a na uznávání kvalifikací; |
| --- | --- |

22.

naléhavě žádá členské státy, aby kladly řádný důraz na poskytování vzdělávání, odborné přípravy a celoživotního vzdělávání vysoké kvality a na uznávání kvalifikací;

| 23. | vyzývá členské státy, aby ve větší míře investovaly do profesní a geografické mobility, posílily nástroje sloužící k provádění analýzy pracovních trhů a reformovaly systémy vzdělávání a odborné přípravy, což může přispět k řešení nesouladu mezi nabízenými dovednostmi a potřebami trhu; |
| --- | --- |

23.

vyzývá členské státy, aby ve větší míře investovaly do profesní a geografické mobility, posílily nástroje sloužící k provádění analýzy pracovních trhů a reformovaly systémy vzdělávání a odborné přípravy, což může přispět k řešení nesouladu mezi nabízenými dovednostmi a potřebami trhu;

| 24. | zdůrazňuje význam politik zaměstnanosti, které přispívají k vytváření pracovních příležitostí, např. politiky podporující MSP a samostatně výdělečnou činnost a politiky prosazující podnikání; |
| --- | --- |

24.

zdůrazňuje význam politik zaměstnanosti, které přispívají k vytváření pracovních příležitostí, např. politiky podporující MSP a samostatně výdělečnou činnost a politiky prosazující podnikání;

Rozhodná opatření za účelem potírání chudoby a sociálního vyloučení

| 25. | domnívá se, že je nezbytně nutné, aby členské státy nyní přijaly opatření za účelem plnění závazků přijatých ve snaze zvýšit zaměstnanost, zlepšit dovednosti jednotlivců, vytvářet pracovní příležitosti, snížit chudobu a posílit sociální začlenění; |
| --- | --- |

25.

domnívá se, že je nezbytně nutné, aby členské státy nyní přijaly opatření za účelem plnění závazků přijatých ve snaze zvýšit zaměstnanost, zlepšit dovednosti jednotlivců, vytvářet pracovní příležitosti, snížit chudobu a posílit sociální začlenění;

| 26. | zdůrazňuje, že systémy sociální ochrany hrají potvrzenou úlohu při stabilizaci hospodářství a zmírňování sociálních dopadů krize; vyzývá proto členské státy, zejména s ohledem na rozpočtovou konsolidaci, aby zajistily, aby systémy sociální ochrany i nadále poskytovaly odpovídající podporu a hrály svou úlohu při zajišťování a zlepšování dovedností a možností získávat zaměstnaní, aby se zachoval a rozšířil lidský kapitál a využily se v plné míře přínosy obnovy; |
| --- | --- |

26.

zdůrazňuje, že systémy sociální ochrany hrají potvrzenou úlohu při stabilizaci hospodářství a zmírňování sociálních dopadů krize; vyzývá proto členské státy, zejména s ohledem na rozpočtovou konsolidaci, aby zajistily, aby systémy sociální ochrany i nadále poskytovaly odpovídající podporu a hrály svou úlohu při zajišťování a zlepšování dovedností a možností získávat zaměstnaní, aby se zachoval a rozšířil lidský kapitál a využily se v plné míře přínosy obnovy;

| 27. | zdůrazňuje, že účinnější výměna osvědčených postupů a zkušeností mezi členskými státy v oblasti boje proti sociálnímu vyloučení a snižování chudoby hraje zásadní úlohu a napomohla by k lepšímu plnění cílů strategie Evropa 2020 v oblasti snižování chudoby; |
| --- | --- |

27.

zdůrazňuje, že účinnější výměna osvědčených postupů a zkušeností mezi členskými státy v oblasti boje proti sociálnímu vyloučení a snižování chudoby hraje zásadní úlohu a napomohla by k lepšímu plnění cílů strategie Evropa 2020 v oblasti snižování chudoby;

*

* *

| 28. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

28.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0309.

(2)  Úř. věst. L 308, 24.11.2010, s. 46.

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/51 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/51

---

Čtvrtek, 17. února 2011Rostoucí ceny potravin

P7_TA(2011)0071

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o rostoucích cenách potravin

2012/C 188 E/11

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 39 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 39 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 18. ledna 2011 o uznání zemědělství jako strategického odvětví v souvislosti se zajišťováním potravin (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 18. ledna 2011 o uznání zemědělství jako strategického odvětví v souvislosti se zajišťováním potravin (1),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 7. září 2010 o spravedlivých příjmech pro zemědělce: lepší fungování potravinového řetězce v Evropě (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 7. září 2010 o spravedlivých příjmech pro zemědělce: lepší fungování potravinového řetězce v Evropě (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 8. července 2010 o budoucnosti společné zemědělské politiky po roce 2013 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 8. července 2010 o budoucnosti společné zemědělské politiky po roce 2013 (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 5. května 2010 o zemědělství EU a změně klimatu (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 5. května 2010 o zemědělství EU a změně klimatu (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 26. března 2009 o cenách potravin v Evropě (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 26. března 2009 o cenách potravin v Evropě (5),

| — | s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj rychlé reakce na rostoucí ceny potravin v rozvojových zemích (KOM(2008)0450), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj rychlé reakce na rostoucí ceny potravin v rozvojových zemích (KOM(2008)0450),

| — | s ohledem na osm doporučení skupině G20, která dne 29. ledna 2011 zveřejnil zvláštní zpravodaj OSN pro právo na potraviny, |
| --- | --- |

—

s ohledem na osm doporučení skupině G20, která dne 29. ledna 2011 zveřejnil zvláštní zpravodaj OSN pro právo na potraviny,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 2. února 2011 o řešení výzev v oblasti komoditních trhů a v oblasti surovin (KOM(2011)0025), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 2. února 2011 o řešení výzev v oblasti komoditních trhů a v oblasti surovin (KOM(2011)0025),

| — | s ohledem na Maputské prohlášení o zemědělství a zajištění potravin podepsané v roce 2003, v němž se vlády afrických zemí zavázaly, že minimálně 10 % svých ročních vnitrostátních rozpočtových prostředků věnují na zemědělství, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Maputské prohlášení o zemědělství a zajištění potravin podepsané v roce 2003, v němž se vlády afrických zemí zavázaly, že minimálně 10 % svých ročních vnitrostátních rozpočtových prostředků věnují na zemědělství,

| — | s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že ceny potravin po sedm měsíců na přelomu let 2010 a 2011 nepřetržitě rostly a dosáhly nejvyšší úrovně od roku 1990, kdy Organizace pro výživu a zemědělství (FAO) začala sledovat ceny potravin; vzhledem k tomu, že rostoucí ceny komodit se staly destabilizačním faktorem ve světovém hospodářství a vyvolaly demonstrace a nepokoje v řadě rozvojových zemí, nejaktuálněji v Alžírsku, Tunisku a Egyptě, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že ceny potravin po sedm měsíců na přelomu let 2010 a 2011 nepřetržitě rostly a dosáhly nejvyšší úrovně od roku 1990, kdy Organizace pro výživu a zemědělství (FAO) začala sledovat ceny potravin; vzhledem k tomu, že rostoucí ceny komodit se staly destabilizačním faktorem ve světovém hospodářství a vyvolaly demonstrace a nepokoje v řadě rozvojových zemí, nejaktuálněji v Alžírsku, Tunisku a Egyptě,

| B. | vzhledem k tomu, že organizace FAO odhaduje, že v roce 2010 trpělo ve světě podvýživou až 925 milionů lidí a že kvůli rostoucím cenám potravin spojeným s nepředvídatelným nedostatečným zásobováním se toto číslo může ještě zvýšit; vzhledem k tomu, že 29 zemí světa se potýká s potížemi při zajišťování potravin a potřebují vnější potravinovou pomoc, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že organizace FAO odhaduje, že v roce 2010 trpělo ve světě podvýživou až 925 milionů lidí a že kvůli rostoucím cenám potravin spojeným s nepředvídatelným nedostatečným zásobováním se toto číslo může ještě zvýšit; vzhledem k tomu, že 29 zemí světa se potýká s potížemi při zajišťování potravin a potřebují vnější potravinovou pomoc,

| C. | vzhledem k tomu, že nedávné kolísání cen potravin a komodit vyvolalo vážné obavy o fungování evropských a celosvětových dodavatelských řetězců; vzhledem k tomu, že růst cen potravin se nejcitelněji dotkl nejzranitelnějších skupin obyvatelstva a zemí, a to v rámci rozvinutých i rozvojových zemích; vzhledem k tomu, že vysoké ceny potravin uvádějí miliony lidí do potravinové nejistoty, a ohrožují dlouhodobé zabezpečení potravin na celém světě; vzhledem k tomu, že podle FAO zajištění potravin zahrnuje právo na potraviny a přístup všech lidí ke zdravé výživě, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že nedávné kolísání cen potravin a komodit vyvolalo vážné obavy o fungování evropských a celosvětových dodavatelských řetězců; vzhledem k tomu, že růst cen potravin se nejcitelněji dotkl nejzranitelnějších skupin obyvatelstva a zemí, a to v rámci rozvinutých i rozvojových zemích; vzhledem k tomu, že vysoké ceny potravin uvádějí miliony lidí do potravinové nejistoty, a ohrožují dlouhodobé zabezpečení potravin na celém světě; vzhledem k tomu, že podle FAO zajištění potravin zahrnuje právo na potraviny a přístup všech lidí ke zdravé výživě,

| D. | vzhledem k tomu, že v Evropské unii stále existuje chudoba a hlad; vzhledem k tomu, že 79 milionů lidí v EU stále žije pod hranicí chudoby (60 % průměrného příjmu v zemi, v níž daná osoba žije); vzhledem k tomu, že minulou zimu obdrželo 16 milionů občanů EU od charitativních organizací potravinovou pomoc; vzhledem k tomu, že zajišťování potravin je pro Evropu ústřední otázkou a vyžaduje koordinaci různých oblastí odvětvových politik na úrovni EU, konkrétně SZP, energetické politiky, výzkumu a rozvojové a obchodní politiky, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že v Evropské unii stále existuje chudoba a hlad; vzhledem k tomu, že 79 milionů lidí v EU stále žije pod hranicí chudoby (60 % průměrného příjmu v zemi, v níž daná osoba žije); vzhledem k tomu, že minulou zimu obdrželo 16 milionů občanů EU od charitativních organizací potravinovou pomoc; vzhledem k tomu, že zajišťování potravin je pro Evropu ústřední otázkou a vyžaduje koordinaci různých oblastí odvětvových politik na úrovni EU, konkrétně SZP, energetické politiky, výzkumu a rozvojové a obchodní politiky,

| E. | vzhledem k tomu, že celosvětový hospodářský útlum a rostoucí ceny potravin a paliv zhoršily potravinovou situaci v mnoha rozvojových zemích, zejména v těch nejméně rozvinutých, čímž byl částečně zmařen pokrok, jehož bylo v posledních deseti letech dosaženo při odstraňování chudoby, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že celosvětový hospodářský útlum a rostoucí ceny potravin a paliv zhoršily potravinovou situaci v mnoha rozvojových zemích, zejména v těch nejméně rozvinutých, čímž byl částečně zmařen pokrok, jehož bylo v posledních deseti letech dosaženo při odstraňování chudoby,

Faktory přispívající k růstu cen potravin

| F. | vzhledem k tomu, že dostatečná světová produkce potravin může být pravidelně ohrožována řadou faktorů, jako je stále častější výskyt extrémních povětrnostních jevů (např. povodně a sucha) v důsledku změny klimatu, snižování zásob přírodních zdrojů a sílící poptávka rostoucí populace po potravinách, úzké propojení zásobování energií a zajišťování potravin na pozadí velmi malých světových zásob potravin, zvyšující se produkce biopaliv a výkrm dobytka obilovinami, rostoucí spekulace s potravinovými komoditami a stále větší závislost mnoha rozvojových zemí na dovozu potravin kvůli konfliktům nebo neúspěšným politikám v oblasti zajištění potravin, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že dostatečná světová produkce potravin může být pravidelně ohrožována řadou faktorů, jako je stále častější výskyt extrémních povětrnostních jevů (např. povodně a sucha) v důsledku změny klimatu, snižování zásob přírodních zdrojů a sílící poptávka rostoucí populace po potravinách, úzké propojení zásobování energií a zajišťování potravin na pozadí velmi malých světových zásob potravin, zvyšující se produkce biopaliv a výkrm dobytka obilovinami, rostoucí spekulace s potravinovými komoditami a stále větší závislost mnoha rozvojových zemí na dovozu potravin kvůli konfliktům nebo neúspěšným politikám v oblasti zajištění potravin,

| G. | vzhledem k tomu, že dopady změny klimatu na zemědělství, zejména pak pokles výnosů ze sklizní kvůli opakovanému nedostatku vody, obdobím sucha či naopak záplavám a sesuvům, vážně ohrožují zemědělskou činnost v EU a rozvojových zemích, přičemž EU ani rozvojové země nejsou v případě mnoha zemědělských komodit zdaleka soběstačné, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že dopady změny klimatu na zemědělství, zejména pak pokles výnosů ze sklizní kvůli opakovanému nedostatku vody, obdobím sucha či naopak záplavám a sesuvům, vážně ohrožují zemědělskou činnost v EU a rozvojových zemích, přičemž EU ani rozvojové země nejsou v případě mnoha zemědělských komodit zdaleka soběstačné,

| H. | vzhledem k tomu, že kvůli tlaku na přírodní zdroje stojíme před problémem, jak produkovat více potravin z méně zdrojů, přičemž důraz je kladen na udržitelnou produkci; vzhledem k tomu, že posílení zemědělské produkce v rozvojových zemích zvýší odolnost a adaptabilitu vůči potravinovým šokům, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že kvůli tlaku na přírodní zdroje stojíme před problémem, jak produkovat více potravin z méně zdrojů, přičemž důraz je kladen na udržitelnou produkci; vzhledem k tomu, že posílení zemědělské produkce v rozvojových zemích zvýší odolnost a adaptabilitu vůči potravinovým šokům,

| I. | vzhledem k tomu, že nedávné kolísání cen vyvolalo obavy o fungování evropských a celosvětových dodavatelských řetězců potravin; vzhledem k tomu, že Komise ve svém sdělení „Lepší fungování potravinového řetězce v Evropě“ (KOM(2009)0591) odhaluje závažné problémy v dodavatelském řetězci, jako např. zneužívání rozhodující kupní síly, nekalé smluvní praktiky (včetně pozdních plateb), jednostranné změny smluvních podmínek, platby poskytované předem za přístup k jednáním, omezený přístup na trh, nedostatek informací o utváření cen a rozdělování ziskových marží v rámci potravinového řetězce, které úzce souvisí se zvýšenou koncentrací ve vstupních, velkoobchodních a maloobchodních odvětvích; vzhledem k tomu, že při analýze cen potravin a jejich vývoje je nutno vzít v potaz celý dodavatelský řetězec; vzhledem k tomu, že potravinářství je roztříštěné a dodavatelský řetězec, který zahrnuje mnoho mezičlánků, je dlouhý a velmi složitý, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že nedávné kolísání cen vyvolalo obavy o fungování evropských a celosvětových dodavatelských řetězců potravin; vzhledem k tomu, že Komise ve svém sdělení „Lepší fungování potravinového řetězce v Evropě“ (KOM(2009)0591) odhaluje závažné problémy v dodavatelském řetězci, jako např. zneužívání rozhodující kupní síly, nekalé smluvní praktiky (včetně pozdních plateb), jednostranné změny smluvních podmínek, platby poskytované předem za přístup k jednáním, omezený přístup na trh, nedostatek informací o utváření cen a rozdělování ziskových marží v rámci potravinového řetězce, které úzce souvisí se zvýšenou koncentrací ve vstupních, velkoobchodních a maloobchodních odvětvích; vzhledem k tomu, že při analýze cen potravin a jejich vývoje je nutno vzít v potaz celý dodavatelský řetězec; vzhledem k tomu, že potravinářství je roztříštěné a dodavatelský řetězec, který zahrnuje mnoho mezičlánků, je dlouhý a velmi složitý,

Kolísání cen, příjmy zemědělců a pomoc rozvojovým zemím

| J. | vzhledem k tomu, že na celosvětových trzích může docházet ještě k výraznějším a soustavnějším výkyvům cen komodit; vzhledem k tomu, že vyšší ceny potravin neznamenají automaticky vyšší příjmy zemědělců, zejména kvůli rychlému růstu jejich nákladů a zvyšujícím se rozdílům mezi cenami producentů a spotřebitelů; vzhledem k tomu, že podíl příjmů zemědělců na příjmech potravinového řetězce se značně zmenšil, zatímco zisky zpracovatelů a maloobchodníků neustále rostou; vzhledem k tomu, že spotřebitelské ceny vzrostly; vzhledem k tomu, že přinejmenším 30 % všech potravin vyprodukovaných na celém světě končí v některé z etap potravinového řetězce jako odpad, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že na celosvětových trzích může docházet ještě k výraznějším a soustavnějším výkyvům cen komodit; vzhledem k tomu, že vyšší ceny potravin neznamenají automaticky vyšší příjmy zemědělců, zejména kvůli rychlému růstu jejich nákladů a zvyšujícím se rozdílům mezi cenami producentů a spotřebitelů; vzhledem k tomu, že podíl příjmů zemědělců na příjmech potravinového řetězce se značně zmenšil, zatímco zisky zpracovatelů a maloobchodníků neustále rostou; vzhledem k tomu, že spotřebitelské ceny vzrostly; vzhledem k tomu, že přinejmenším 30 % všech potravin vyprodukovaných na celém světě končí v některé z etap potravinového řetězce jako odpad,

| K. | vzhledem k tomu, že za posledních třicet let dramaticky poklesl podíl pomoci určený na zemědělství a rozvoj venkova v rozvojových zemích; vzhledem k tomu, že investice do udržitelných systémů zabezpečování potravin v rozvojových zemích klesly, jelikož prioritou se stala výroba orientovaná na vývoz, což dále oslabuje místní možnosti produkovat a distribuovat dostatek potravin za přiměřené ceny; vzhledem k tomu, že mnoho rozvojových zemí nevyužívá potenciálu, který mají pro produkci potravin; vzhledem k tomu, že jednou ze závažných překážek pro zvýšení zemědělské produkce v rozvojových zemích je to, že drobní zemědělci často nemají přístup k mikroúvěrům na investice, což je někdy zapříčiněno skutečností, že nejsou vlastníky půdy, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že za posledních třicet let dramaticky poklesl podíl pomoci určený na zemědělství a rozvoj venkova v rozvojových zemích; vzhledem k tomu, že investice do udržitelných systémů zabezpečování potravin v rozvojových zemích klesly, jelikož prioritou se stala výroba orientovaná na vývoz, což dále oslabuje místní možnosti produkovat a distribuovat dostatek potravin za přiměřené ceny; vzhledem k tomu, že mnoho rozvojových zemí nevyužívá potenciálu, který mají pro produkci potravin; vzhledem k tomu, že jednou ze závažných překážek pro zvýšení zemědělské produkce v rozvojových zemích je to, že drobní zemědělci často nemají přístup k mikroúvěrům na investice, což je někdy zapříčiněno skutečností, že nejsou vlastníky půdy,

| L. | vzhledem k tomu, že mezinárodní společnosti skoupily hlavně v rozvojových zemích velké výměry půdy, a to často bez souhlasu jejich majitelů; vzhledem k tomu, že tato půda není vždy využívána k produkci potravin, ale lze na ní produkovat vývozní komodity, například dřevo; vzhledem k tomu, že tento vývoj ohrožuje potenciál rozvojových zemí pro produkci potravin, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že mezinárodní společnosti skoupily hlavně v rozvojových zemích velké výměry půdy, a to často bez souhlasu jejich majitelů; vzhledem k tomu, že tato půda není vždy využívána k produkci potravin, ale lze na ní produkovat vývozní komodity, například dřevo; vzhledem k tomu, že tento vývoj ohrožuje potenciál rozvojových zemí pro produkci potravin,

Nutnost zlepšit zajišťování potravin

| 1. | potvrzuje, že globální zajišťování potravin je pro EU a rozvojové země nanejvýš naléhavou otázkou, a požaduje, aby se okamžitě a soustavně začala přijímat opatření k zajištění dodávek potravin pro občany EU i na celém světě; zdůrazňuje, že potraviny by měly být spotřebitelům dostupné za rozumné ceny a zároveň by měla být zemědělcům zajištěna odpovídající životní úroveň; |
| --- | --- |

1.

potvrzuje, že globální zajišťování potravin je pro EU a rozvojové země nanejvýš naléhavou otázkou, a požaduje, aby se okamžitě a soustavně začala přijímat opatření k zajištění dodávek potravin pro občany EU i na celém světě; zdůrazňuje, že potraviny by měly být spotřebitelům dostupné za rozumné ceny a zároveň by měla být zemědělcům zajištěna odpovídající životní úroveň;

| 2. | zdůrazňuje, že právo na potraviny je základním lidským právem a že je naplněno tehdy, když jsou všem lidem za všech okolností fyzicky a ekonomicky dostupné vhodné, zdravotně nezávadné a výživné potraviny, které uspokojí jejich stravovací potřeby a preference a umožní jim vést aktivní a zdravý život; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že právo na potraviny je základním lidským právem a že je naplněno tehdy, když jsou všem lidem za všech okolností fyzicky a ekonomicky dostupné vhodné, zdravotně nezávadné a výživné potraviny, které uspokojí jejich stravovací potřeby a preference a umožní jim vést aktivní a zdravý život;

| 3. | zdůrazňuje, že silné a udržitelné zemědělství v celé EU a prosperující a udržitelné venkovské prostředí, zajišťované silnou SZP, jsou klíčovými podmínkami pro zajištění potravin; zdůrazňuje význam SZP jakožto prostředku k zajištění produkce potravin v EU; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že silné a udržitelné zemědělství v celé EU a prosperující a udržitelné venkovské prostředí, zajišťované silnou SZP, jsou klíčovými podmínkami pro zajištění potravin; zdůrazňuje význam SZP jakožto prostředku k zajištění produkce potravin v EU;

| 4. | potvrzuje, že EU je povinna zabezpečit pro své občany potraviny a že v tomto ohledu má zásadní význam zachování zemědělské činnosti v EU; upozorňuje na pokles příjmů zemědělských podniků v EU způsobený rostoucími náklady na produkci a kolísáním cen, což omezuje možnosti zemědělců na zachování produkce; upozorňuje na náklady, které musí evropští zemědělci nést, aby plnili normy v oblasti bezpečnosti potravin, životního prostředí, dobrých životních podmínek zvířat a pracovních podmínek, které patří k nejpřísnějším na světě; zdůrazňuje, že zemědělci musí za tyto dodatečné náklady a za to, že společnosti poskytují veřejné statky, obdržet kompenzace; |
| --- | --- |

4.

potvrzuje, že EU je povinna zabezpečit pro své občany potraviny a že v tomto ohledu má zásadní význam zachování zemědělské činnosti v EU; upozorňuje na pokles příjmů zemědělských podniků v EU způsobený rostoucími náklady na produkci a kolísáním cen, což omezuje možnosti zemědělců na zachování produkce; upozorňuje na náklady, které musí evropští zemědělci nést, aby plnili normy v oblasti bezpečnosti potravin, životního prostředí, dobrých životních podmínek zvířat a pracovních podmínek, které patří k nejpřísnějším na světě; zdůrazňuje, že zemědělci musí za tyto dodatečné náklady a za to, že společnosti poskytují veřejné statky, obdržet kompenzace;

Výzvy spojené se změnou klimatu

| 5. | je si vědom, jak velkou výzvu představuje pro zajištění dodávek potravin změna klimatu, především kvůli častějším a závažnějším klimatickým jevům, jako jsou sucha, záplavy, požáry a bouře, které snižují přírodní zdroje a výnosy ze zemědělské produkce; je znepokojen jednostrannými opatřeními, která přijaly země či regiony zasažené klimatickými jevy, a řetězovou reakcí, kterou tato opatření vyvolala na světových trzích; vyzývá Komisi, aby pečlivě sledovala, jak členské státy uplatňují právní předpisy související se změnou klimatu, zdůrazňuje, že musíme bezodkladně přijmout opatření na zmírnění důsledků změny klimatu a adaptační opatření s cílem zajistit udržitelnější životní prostředí a hospodářství; důrazně vyzývá členské státy, aby vypracovaly náležitá opatření v oblasti prevence a řešení rizik s cílem omezit nepříznivé důsledky přírodních katastrof pro zemědělskou produkci; |
| --- | --- |

5.

je si vědom, jak velkou výzvu představuje pro zajištění dodávek potravin změna klimatu, především kvůli častějším a závažnějším klimatickým jevům, jako jsou sucha, záplavy, požáry a bouře, které snižují přírodní zdroje a výnosy ze zemědělské produkce; je znepokojen jednostrannými opatřeními, která přijaly země či regiony zasažené klimatickými jevy, a řetězovou reakcí, kterou tato opatření vyvolala na světových trzích; vyzývá Komisi, aby pečlivě sledovala, jak členské státy uplatňují právní předpisy související se změnou klimatu, zdůrazňuje, že musíme bezodkladně přijmout opatření na zmírnění důsledků změny klimatu a adaptační opatření s cílem zajistit udržitelnější životní prostředí a hospodářství; důrazně vyzývá členské státy, aby vypracovaly náležitá opatření v oblasti prevence a řešení rizik s cílem omezit nepříznivé důsledky přírodních katastrof pro zemědělskou produkci;

| 6. | žádá, aby EU a rozvojové země koordinovaly svou činnost v souvislosti se změnou klimatu a aby lépe v této oblasti spolupracovaly, zejména při přenosu technologií a posilování akceschopnosti; zdůrazňuje, že do všech příslušných politik EU, včetně politiky rozvojové spolupráce, je třeba zapracovat boj proti změně klimatu a že by se odborná příprava měla zaměřit na přizpůsobení se změně klimatu a správné postupy při obhospodařování půdy, jako jsou správa půdy a vodních zdrojů, s cílem zabránit úbytku zemědělské půdy v důsledku eroze půdy nebo zasolování; |
| --- | --- |

6.

žádá, aby EU a rozvojové země koordinovaly svou činnost v souvislosti se změnou klimatu a aby lépe v této oblasti spolupracovaly, zejména při přenosu technologií a posilování akceschopnosti; zdůrazňuje, že do všech příslušných politik EU, včetně politiky rozvojové spolupráce, je třeba zapracovat boj proti změně klimatu a že by se odborná příprava měla zaměřit na přizpůsobení se změně klimatu a správné postupy při obhospodařování půdy, jako jsou správa půdy a vodních zdrojů, s cílem zabránit úbytku zemědělské půdy v důsledku eroze půdy nebo zasolování;

Lepší rozvojová pomoc

| 7. | poukazuje na to, že zemědělství je ve většině rozvojových zemích klíčovým odvětvím a je vysoce závislé na primárních komoditách, které jsou obzvláště citlivé na výkyvy cen; |
| --- | --- |

7.

poukazuje na to, že zemědělství je ve většině rozvojových zemích klíčovým odvětvím a je vysoce závislé na primárních komoditách, které jsou obzvláště citlivé na výkyvy cen;

| 8. | vyzývá EU, aby podpořila rozvoj venkova, zvyšování investic do zemědělské výroby a zabezpečení potravin a aby se zejména soustředila na naléhavé potřeby hladovějících, drobnou zemědělskou výrobu a programy sociální ochrany; upozorňuje na to, že je důležitě zlepšit zemědělství v rozvojových zemích a vyčlenit přiměřený podíl zahraniční rozvojové pomoci EU na zemědělskou výrobu; lituje, že od osmdesátých let minulého století dramaticky poklesla výše rozvojové pomoci určené na zemědělství, a vítá skutečnost, že se uznává, že je třeba tento trend zvrátit; |
| --- | --- |

8.

vyzývá EU, aby podpořila rozvoj venkova, zvyšování investic do zemědělské výroby a zabezpečení potravin a aby se zejména soustředila na naléhavé potřeby hladovějících, drobnou zemědělskou výrobu a programy sociální ochrany; upozorňuje na to, že je důležitě zlepšit zemědělství v rozvojových zemích a vyčlenit přiměřený podíl zahraniční rozvojové pomoci EU na zemědělskou výrobu; lituje, že od osmdesátých let minulého století dramaticky poklesla výše rozvojové pomoci určené na zemědělství, a vítá skutečnost, že se uznává, že je třeba tento trend zvrátit;

| 9. | vyzývá Komisi, aby se v rámci cílené, odpovědné, účinné a transparentně řízené rozvojové pomoci přednostně zaměřovala na zemědělství, a to včetně pomoci poskytované zemědělcům, pokud jde o přístup na trhy; vyzývá k výraznému zvýšení objemu rozvojové pomoci určené na zemědělství, k investicím do odborné přípravy, do zlepšení poskytování služeb a decentralizovaného výzkumu zemědělství v rozvojových zemích tak, aby zemědělci měli k dispozici udržitelné metody produkce, které budou účinnější a současně šetrné k životnímu prostředí a jež jim navíc díky náležité státní podpoře, například přístupu k půjčkám, mikroúvěrům a osivu, umožní dlouhodobě zabezpečovat dodávky potravin; |
| --- | --- |

9.

vyzývá Komisi, aby se v rámci cílené, odpovědné, účinné a transparentně řízené rozvojové pomoci přednostně zaměřovala na zemědělství, a to včetně pomoci poskytované zemědělcům, pokud jde o přístup na trhy; vyzývá k výraznému zvýšení objemu rozvojové pomoci určené na zemědělství, k investicím do odborné přípravy, do zlepšení poskytování služeb a decentralizovaného výzkumu zemědělství v rozvojových zemích tak, aby zemědělci měli k dispozici udržitelné metody produkce, které budou účinnější a současně šetrné k životnímu prostředí a jež jim navíc díky náležité státní podpoře, například přístupu k půjčkám, mikroúvěrům a osivu, umožní dlouhodobě zabezpečovat dodávky potravin;

| 10. | vyzývá země EU a rozvojové země, aby podporovaly vlastnictví půdy jako nástroj pro omezování chudoby a zabezpečení dodávek potravin tím, že budou posílena vlastnická práva a zemědělci, malé podniky a místní komunity budou moci snáze získávat mikroúvěry; zdůrazňuje zásadní význam nových investic do zvýšení kapacit drobných zemědělců, technologií pro úspornější hospodaření s vodou a obnovu živin v půdě; |
| --- | --- |

10.

vyzývá země EU a rozvojové země, aby podporovaly vlastnictví půdy jako nástroj pro omezování chudoby a zabezpečení dodávek potravin tím, že budou posílena vlastnická práva a zemědělci, malé podniky a místní komunity budou moci snáze získávat mikroúvěry; zdůrazňuje zásadní význam nových investic do zvýšení kapacit drobných zemědělců, technologií pro úspornější hospodaření s vodou a obnovu živin v půdě;

| 11. | poukazuje na to, že je v rozvojových zemích nutné zavést lepší metody zemědělské výroby, včetně nízkonákladových technologií, zajistit zemědělský výzkum a posílit produktivitu za účelem podpory udržitelného zemědělství i a zmírnění negativních následků nedostatečného zajištění potravin; |
| --- | --- |

11.

poukazuje na to, že je v rozvojových zemích nutné zavést lepší metody zemědělské výroby, včetně nízkonákladových technologií, zajistit zemědělský výzkum a posílit produktivitu za účelem podpory udržitelného zemědělství i a zmírnění negativních následků nedostatečného zajištění potravin;

| 12. | poukazuje na to, že humanitární potravinová pomoc by měla odpovídat potřebám, problémům a strukturálním omezením v rozvojových zemích; v tomto ohledu zdůrazňuje, že je důležité, aby potravinová pomoc zohlednila místní výrobní, distribuční, dopravní a marketingové kapacity zemí, které přispívají k vybudování základů pro jejich dlouhodobé zajištění potravinami; |
| --- | --- |

12.

poukazuje na to, že humanitární potravinová pomoc by měla odpovídat potřebám, problémům a strukturálním omezením v rozvojových zemích; v tomto ohledu zdůrazňuje, že je důležité, aby potravinová pomoc zohlednila místní výrobní, distribuční, dopravní a marketingové kapacity zemí, které přispívají k vybudování základů pro jejich dlouhodobé zajištění potravinami;

Příjmy producentů a jejich přístup ke vstupům

| 13. | konstatuje, že mezi faktory nejvíce ovlivňující mechanismus promítání cen a rozdíly mezi výrobními a spotřebitelskými cenami patří: zvyšující se koncentrace v rámci celého zásobovacího řetězce, stupeň zpracování produktu, nárůsty cen spojené s jinými vnějšími nákladovými faktory a spekulace na trhu se zemědělskými komoditami; |
| --- | --- |

13.

konstatuje, že mezi faktory nejvíce ovlivňující mechanismus promítání cen a rozdíly mezi výrobními a spotřebitelskými cenami patří: zvyšující se koncentrace v rámci celého zásobovacího řetězce, stupeň zpracování produktu, nárůsty cen spojené s jinými vnějšími nákladovými faktory a spekulace na trhu se zemědělskými komoditami;

| 14. | konstatuje, že vstupní zemědělské náklady rostou rychleji než ceny zemědělských komodit; vyjadřuje obavy na tím, že tento vývoj by mohl vést ke snížení zemědělské produkce, což by zhoršilo potravinovou krizi v EU i ve světě; zdůrazňuje, že koncentrace na trzích se vstupy velmi vážně ohrožuje udržitelnost zemědělské produkce a zvyšuje závislost na omezeném počtu společností při nákupu osiv a specializovaných hnojiv; žádá Komisi, aby s ohledem na stále častější slučování dodavatelů zajistila, aby v odvětví vstupů existoval svobodně fungující trh, což přispěje k zajištění potravin; |
| --- | --- |

14.

konstatuje, že vstupní zemědělské náklady rostou rychleji než ceny zemědělských komodit; vyjadřuje obavy na tím, že tento vývoj by mohl vést ke snížení zemědělské produkce, což by zhoršilo potravinovou krizi v EU i ve světě; zdůrazňuje, že koncentrace na trzích se vstupy velmi vážně ohrožuje udržitelnost zemědělské produkce a zvyšuje závislost na omezeném počtu společností při nákupu osiv a specializovaných hnojiv; žádá Komisi, aby s ohledem na stále častější slučování dodavatelů zajistila, aby v odvětví vstupů existoval svobodně fungující trh, což přispěje k zajištění potravin;

| 15. | vyjadřuje své znepokojení nad nízkými příjmy zemědělských podniků v EU; potvrzuje, že nižší příjmy v důsledku rostoucích výrobních nákladů a výkyvů cen omezují možnosti farmářů zachovat produkci, což vede k tomu, že zemědělci nemohou těžit ze zvýšených cen potravin; domnívá se, že pokud se tyto problémy nebudou dostatečně řešit, budou ohroženy dodávky potravin; |
| --- | --- |

15.

vyjadřuje své znepokojení nad nízkými příjmy zemědělských podniků v EU; potvrzuje, že nižší příjmy v důsledku rostoucích výrobních nákladů a výkyvů cen omezují možnosti farmářů zachovat produkci, což vede k tomu, že zemědělci nemohou těžit ze zvýšených cen potravin; domnívá se, že pokud se tyto problémy nebudou dostatečně řešit, budou ohroženy dodávky potravin;

Produkce potravin a energie

| 16. | připomíná, že zabezpečení dodávek energií a zajišťování potravin jsou velmi úzce propojeny; uznává, že energetické náklady jsou klíčovým faktorem určujícím míru ziskovosti zemědělství, jež je převážně závislé na ropě; podporuje opatření, jež zemědělce motivují k vyšší energetické účinnosti a k využívání alternativních zdrojů energie; žádá EU a vnitrostátní vlády, aby zahájily kampaně zaměřené na minimalizaci plýtvání potravinami a provedly za tímto účelem nezbytné strukturální změny; |
| --- | --- |

16.

připomíná, že zabezpečení dodávek energií a zajišťování potravin jsou velmi úzce propojeny; uznává, že energetické náklady jsou klíčovým faktorem určujícím míru ziskovosti zemědělství, jež je převážně závislé na ropě; podporuje opatření, jež zemědělce motivují k vyšší energetické účinnosti a k využívání alternativních zdrojů energie; žádá EU a vnitrostátní vlády, aby zahájily kampaně zaměřené na minimalizaci plýtvání potravinami a provedly za tímto účelem nezbytné strukturální změny;

| 17. | zastává však názor, že zvýšené úsilí o rozvoj obnovitelných zdrojů energie a o dosažení cílů pro rok 2020 musí zohledňovat dopady na produkci potravin a zásobování potravinami; zdůrazňuje křehkou rovnováhu mezi řešeními potravinového a palivového problému; |
| --- | --- |

17.

zastává však názor, že zvýšené úsilí o rozvoj obnovitelných zdrojů energie a o dosažení cílů pro rok 2020 musí zohledňovat dopady na produkci potravin a zásobování potravinami; zdůrazňuje křehkou rovnováhu mezi řešeními potravinového a palivového problému;

Výzkum

| 18. | zdůrazňuje význam výzkumu financovaného z veřejných zdrojů, který slouží k zajištění potravin; požaduje, aby se investice do výzkumu nezaměřovaly pouze na nové technologie, ale i na komplexní systémy udržitelné zemědělské produkce sloužící k dlouhodobému potravinovému zajištění; zdůrazňuje v tomto ohledu průkopnickou úlohu, kterou by na tomto poli mohla hrát například technologická platforma EU na podporu výzkumu ekologického zemědělství; |
| --- | --- |

18.

zdůrazňuje význam výzkumu financovaného z veřejných zdrojů, který slouží k zajištění potravin; požaduje, aby se investice do výzkumu nezaměřovaly pouze na nové technologie, ale i na komplexní systémy udržitelné zemědělské produkce sloužící k dlouhodobému potravinovému zajištění; zdůrazňuje v tomto ohledu průkopnickou úlohu, kterou by na tomto poli mohla hrát například technologická platforma EU na podporu výzkumu ekologického zemědělství;

Transparentnost na trzích s komoditami a opatření namířená proti spekulacím

| 19. | vítá současnou snahu o zvýšení informovanosti o mechanismu tvorby cen potravinových komodit na mezinárodní úrovni (především pak iniciativu francouzského předsednictví ve skupině G 20 a 3. summitu ministrů zemědělství, který se konal v Berlíně); žádá Komisi, aby se pokusila lépe vyjasnit povahu veškerých faktorů, které mají vliv na krátkodobé a dlouhodobé výkyvy cen potravinových komodit, zejména míru interakce mezi veškerými formami spekulací a výkyvů cen zemědělských komodit a vazbu mezi trhy s energií a cenami potravin; domnívá se, že takováto důkladná ekonomická analýza stávajícího mechanismu tvorby cen potravin by tvůrcům politik EU umožnila přijmout informovaná a vhodná opatření, jejíchž cílem by bylo zmírnit dopady výkyvů cen potravin; |
| --- | --- |

19.

vítá současnou snahu o zvýšení informovanosti o mechanismu tvorby cen potravinových komodit na mezinárodní úrovni (především pak iniciativu francouzského předsednictví ve skupině G 20 a 3. summitu ministrů zemědělství, který se konal v Berlíně); žádá Komisi, aby se pokusila lépe vyjasnit povahu veškerých faktorů, které mají vliv na krátkodobé a dlouhodobé výkyvy cen potravinových komodit, zejména míru interakce mezi veškerými formami spekulací a výkyvů cen zemědělských komodit a vazbu mezi trhy s energií a cenami potravin; domnívá se, že takováto důkladná ekonomická analýza stávajícího mechanismu tvorby cen potravin by tvůrcům politik EU umožnila přijmout informovaná a vhodná opatření, jejíchž cílem by bylo zmírnit dopady výkyvů cen potravin;

| 20. | bere na vědomí nedávné sdělení Komise o výzvách v oblasti komoditních trhů a v oblasti surovin a vítá pozornost, jakou Komise tomuto tématu doposud věnovala; vyzývá Komisi, aby zajistila lepší a včasné předávání kvalitních údajů o vývoji na trzích, které by zohledňovaly otázku narušení zásob; zdůrazňuje nicméně, že lepší informační systém sám o sobě neřeší problém kolísání na trzích; je přesvědčen, že je nezbytné k tomuto problému zaujmout rozhodnější přístup, zejména s ohledem na zvýšení transparentnosti na komoditních trzích; poukazuje na problémy, kterým čelí zemědělci v době extrémního kolísání trhu a cen; upozorňuje na obtíže, na něž narážejí zemědělci, když se snaží o plánování v době extrémního kolísání; naléhavě vyzývá Komisi, aby bezodkladně zavedla účinná a rázná opatření pro řešení kolísání na zemědělských trzích; vyjadřuje přesvědčení, že půjde o klíčový prvek k zajištění toho, aby zemědělská výroba v Evropské unii zůstala zachována; |
| --- | --- |

20.

bere na vědomí nedávné sdělení Komise o výzvách v oblasti komoditních trhů a v oblasti surovin a vítá pozornost, jakou Komise tomuto tématu doposud věnovala; vyzývá Komisi, aby zajistila lepší a včasné předávání kvalitních údajů o vývoji na trzích, které by zohledňovaly otázku narušení zásob; zdůrazňuje nicméně, že lepší informační systém sám o sobě neřeší problém kolísání na trzích; je přesvědčen, že je nezbytné k tomuto problému zaujmout rozhodnější přístup, zejména s ohledem na zvýšení transparentnosti na komoditních trzích; poukazuje na problémy, kterým čelí zemědělci v době extrémního kolísání trhu a cen; upozorňuje na obtíže, na něž narážejí zemědělci, když se snaží o plánování v době extrémního kolísání; naléhavě vyzývá Komisi, aby bezodkladně zavedla účinná a rázná opatření pro řešení kolísání na zemědělských trzích; vyjadřuje přesvědčení, že půjde o klíčový prvek k zajištění toho, aby zemědělská výroba v Evropské unii zůstala zachována;

| 21. | zdůrazňuje, že nelze přijmout účinná opatření proti velkým výkyvům cen, aniž by se vytvořily příslušné úrovně intervenčních nebo strategických zásob; domnívá se proto, že v rámci budoucí SZP musí mít klíčovou úlohu mechanismy řízení trhu; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že nelze přijmout účinná opatření proti velkým výkyvům cen, aniž by se vytvořily příslušné úrovně intervenčních nebo strategických zásob; domnívá se proto, že v rámci budoucí SZP musí mít klíčovou úlohu mechanismy řízení trhu;

| 22. | žádá větší transparentnost a rychlejší poskytování kvalitnějších informací o rezervách a zásobách potravinových komodit a tvorbě cen na mezinárodní úrovni, jak se požaduje v nedávném sdělení Komise o řešení výzev v oblasti komoditních trhů a v oblasti surovin; žádá Komisi, aby přijala nezbytná opatření s cílem bojovat proti nadměrným spekulacím na komoditních trzích; zdůrazňuje, že tyto kroky by měly být přijímány v rámci úsilí o regulaci finančních trhů na globální úrovni a na úrovni EU; |
| --- | --- |

22.

žádá větší transparentnost a rychlejší poskytování kvalitnějších informací o rezervách a zásobách potravinových komodit a tvorbě cen na mezinárodní úrovni, jak se požaduje v nedávném sdělení Komise o řešení výzev v oblasti komoditních trhů a v oblasti surovin; žádá Komisi, aby přijala nezbytná opatření s cílem bojovat proti nadměrným spekulacím na komoditních trzích; zdůrazňuje, že tyto kroky by měly být přijímány v rámci úsilí o regulaci finančních trhů na globální úrovni a na úrovni EU;

| 23. | naléhavě vyzývá země G20, aby koordinovaly vytváření preventivních mechanismů bránících nadměrným výkyvům cen a aby usilovaly o vypracování předpisů, které by byly přímo určeny na překonání potravinové a zemědělské krize; vyzývá země G20, aby zajistily soulad předpisů vztahujících se na potravinářské a zemědělské komodity a aby navázaly spolupráci se zeměmi, které nejsou členy G20; žádá, aby řešení problému extrémního kolísání cen byla koordinována na mezinárodní úrovni; požaduje, aby se boj proti nekalým praktikám a manipulacím s cenami zemědělských komodit vedl na mezinárodní úrovni, protože jsou potenciální hrozbou pro globální zajišťování potravin; odsuzuje spekulativní operace s obecně potřebnými komoditami, zemědělskými surovinami a energií, které mají podíl na větším kolísání cen potravin a prohlubují celosvětovou potravinovou krizi; |
| --- | --- |

23.

naléhavě vyzývá země G20, aby koordinovaly vytváření preventivních mechanismů bránících nadměrným výkyvům cen a aby usilovaly o vypracování předpisů, které by byly přímo určeny na překonání potravinové a zemědělské krize; vyzývá země G20, aby zajistily soulad předpisů vztahujících se na potravinářské a zemědělské komodity a aby navázaly spolupráci se zeměmi, které nejsou členy G20; žádá, aby řešení problému extrémního kolísání cen byla koordinována na mezinárodní úrovni; požaduje, aby se boj proti nekalým praktikám a manipulacím s cenami zemědělských komodit vedl na mezinárodní úrovni, protože jsou potenciální hrozbou pro globální zajišťování potravin; odsuzuje spekulativní operace s obecně potřebnými komoditami, zemědělskými surovinami a energií, které mají podíl na větším kolísání cen potravin a prohlubují celosvětovou potravinovou krizi;

| 24. | vyzývá Komisi, aby v souvislosti s připravovanou revizí směrnice o trzích finančních nástrojů a směrnice o zneužívání trhu předložila vhodné návrhy na řešení problémů na trzích s potravinovými a zemědělskými komoditami; |
| --- | --- |

24.

vyzývá Komisi, aby v souvislosti s připravovanou revizí směrnice o trzích finančních nástrojů a směrnice o zneužívání trhu předložila vhodné návrhy na řešení problémů na trzích s potravinovými a zemědělskými komoditami;

| 25. | v této souvislosti podporuje přezkum stávajících právních předpisů o finančních nástrojích, který by měl zajistit transparentnější obchodování; připomíná, že finanční nástroje by měly sloužit hospodářství a pomáhat zemědělské výrobě při překonávání krizí a klimatických událostí, přičemž by spekulace neměly ohrožovat jinak výkonné zemědělské podniky; |
| --- | --- |

25.

v této souvislosti podporuje přezkum stávajících právních předpisů o finančních nástrojích, který by měl zajistit transparentnější obchodování; připomíná, že finanční nástroje by měly sloužit hospodářství a pomáhat zemědělské výrobě při překonávání krizí a klimatických událostí, přičemž by spekulace neměly ohrožovat jinak výkonné zemědělské podniky;

| 26. | zdůrazňuje, že podle současných plánů má být Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) přisouzena významná úloha při vykonávání dohledu nad komoditními trhy; vyzývá Komisi, aby zvážila možnost udělit ESMA více pravomocí s cílem zabránit manipulacím a zneužívání komoditních trhů; |
| --- | --- |

26.

zdůrazňuje, že podle současných plánů má být Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) přisouzena významná úloha při vykonávání dohledu nad komoditními trhy; vyzývá Komisi, aby zvážila možnost udělit ESMA více pravomocí s cílem zabránit manipulacím a zneužívání komoditních trhů;

| 27. | je zastáncem odvážnější iniciativy EU zaměřené na boj proti manipulování cen, například udělením mandátu regulačním orgánům a orgánům dohledu k zabránění škodlivým spekulacím; domnívá se, že komoditní deriváty se liší od ostatních finančních derivátů; požaduje, aby Komise zajistila, aby s deriváty potravinových komodit mohli obchodovat pokud možno pouze investoři, kteří mají přímou vazbu na zemědělské trhy; |
| --- | --- |

27.

je zastáncem odvážnější iniciativy EU zaměřené na boj proti manipulování cen, například udělením mandátu regulačním orgánům a orgánům dohledu k zabránění škodlivým spekulacím; domnívá se, že komoditní deriváty se liší od ostatních finančních derivátů; požaduje, aby Komise zajistila, aby s deriváty potravinových komodit mohli obchodovat pokud možno pouze investoři, kteří mají přímou vazbu na zemědělské trhy;

| 28. | je toho názoru, že by bylo přínosné vytvořit cílený celosvětový systém decentralizovaných regionálních a místních potravinových zásob (nouzových zásob na omezení hladu a regionálních zásob určených k regulaci cen komodit a zmírnění hladovění v dobách prudkého nárůstu cen), který by v době prudkého nárůstu cen umožnil jednodušší obchodování ve světovém měřítku, zamezil stále přítomnému protekcionismu a zmírnil tlak na světové potravinové trhy; je toho názoru, že tyto zásoby by měly být spravovány na nejvhodnějších úrovních, tedy místními, regionálními a vnitrostátními orgány, a koordinačním orgánem pod záštitou Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO), přičemž by se měly plně využít zkušenosti, které byly získány prostřednictvím organizace FAO a Světového potravinového programu OSN; |
| --- | --- |

28.

je toho názoru, že by bylo přínosné vytvořit cílený celosvětový systém decentralizovaných regionálních a místních potravinových zásob (nouzových zásob na omezení hladu a regionálních zásob určených k regulaci cen komodit a zmírnění hladovění v dobách prudkého nárůstu cen), který by v době prudkého nárůstu cen umožnil jednodušší obchodování ve světovém měřítku, zamezil stále přítomnému protekcionismu a zmírnil tlak na světové potravinové trhy; je toho názoru, že tyto zásoby by měly být spravovány na nejvhodnějších úrovních, tedy místními, regionálními a vnitrostátními orgány, a koordinačním orgánem pod záštitou Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO), přičemž by se měly plně využít zkušenosti, které byly získány prostřednictvím organizace FAO a Světového potravinového programu OSN;

Obchod

| 29. | požaduje, aby vyjednavači EU začlenili do jednání v rámci organizace WTO neobchodní otázky s cílem zajistit, aby evropští spotřebitelé měli u zemědělských produktů dovážených ze třetích zemí stejné záruky, pokud jde o ochranu životního prostředí a zajištění dobrých životních podmínek zvířat, bezpečnosti a kvality potravin, jaké poskytují zemědělci z EU; znovu potvrzuje svou podporu tomu, aby byla na úrovni organizace WTO v brzké době uzavřena vyvážená dohoda, která představuje zásadní krok pro zajištění potravin v celosvětovém měřítku; připomíná v této souvislosti skutečnost, že nepřiměřené jednostranné překážky obchodu přispívají k neefektivnímu fungování celosvětových potravinových řetězců; vyzývá Komisi k zajištění toho, aby mezinárodní a dvoustranné obchodní dohody zaručily evropským zemědělcům udržitelnou budoucnost, zachování produkce potravin v EU a drobné zemědělské výroby a přístup k potravinám v celosvětovém měřítku; |
| --- | --- |

29.

požaduje, aby vyjednavači EU začlenili do jednání v rámci organizace WTO neobchodní otázky s cílem zajistit, aby evropští spotřebitelé měli u zemědělských produktů dovážených ze třetích zemí stejné záruky, pokud jde o ochranu životního prostředí a zajištění dobrých životních podmínek zvířat, bezpečnosti a kvality potravin, jaké poskytují zemědělci z EU; znovu potvrzuje svou podporu tomu, aby byla na úrovni organizace WTO v brzké době uzavřena vyvážená dohoda, která představuje zásadní krok pro zajištění potravin v celosvětovém měřítku; připomíná v této souvislosti skutečnost, že nepřiměřené jednostranné překážky obchodu přispívají k neefektivnímu fungování celosvětových potravinových řetězců; vyzývá Komisi k zajištění toho, aby mezinárodní a dvoustranné obchodní dohody zaručily evropským zemědělcům udržitelnou budoucnost, zachování produkce potravin v EU a drobné zemědělské výroby a přístup k potravinám v celosvětovém měřítku;

| 30. | vyzývá vlády členských států, aby v souladu s doporučeními organizace FAO nepřijímaly opatření omezující vývoz, protože zvyšují nejistotu na trzích a narušují fungování světových trhů, v důsledku čehož mohou způsobit další zvyšování cen v celosvětovém měřítku; |
| --- | --- |

30.

vyzývá vlády členských států, aby v souladu s doporučeními organizace FAO nepřijímaly opatření omezující vývoz, protože zvyšují nejistotu na trzích a narušují fungování světových trhů, v důsledku čehož mohou způsobit další zvyšování cen v celosvětovém měřítku;

*

* *

| 31. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

31.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2011)0006.

(2)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0302.

(3)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0286.

(4)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0131.

(5)  Úř. věst. C 117 E, 6.5.2010, s. 180.

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/57 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/57

---

Čtvrtek, 17. února 2011Střety na hranicích mezi Thajskem a Kambodžou

P7_TA(2011)0072

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o střetech na hranicích mezi Thajskem a Kambodžou

2012/C 188 E/12

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá usnesení o Kambodži přijatá dne 13. ledna 2005 (1), 10. března 2005 (2), 19. ledna 2006 (3), 15. března 2007 (4) a 21. října 2010 (5), na usnesení ze dne 20. května 2010 o Thajsku (6) a usnesení ze dne 1. prosince 2005 o situaci v oblasti lidských práv v Kambodži, Laosu a Vietnamu (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá usnesení o Kambodži přijatá dne 13. ledna 2005 (1), 10. března 2005 (2), 19. ledna 2006 (3), 15. března 2007 (4) a 21. října 2010 (5), na usnesení ze dne 20. května 2010 o Thajsku (6) a usnesení ze dne 1. prosince 2005 o situaci v oblasti lidských práv v Kambodži, Laosu a Vietnamu (7),

| — | s ohledem na rozsudek, který vydal Mezinárodní soudní dvůr dne 15. června 1962 v případu týkajícího se chrámu Preah Vihear (Kambodža vs. Thajsko), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozsudek, který vydal Mezinárodní soudní dvůr dne 15. června 1962 v případu týkajícího se chrámu Preah Vihear (Kambodža vs. Thajsko),

| — | s ohledem na Haagskou úmluvu o ochraně kulturních statků v případě ozbrojeného konfliktu, která vznikla roku 1954 a k níž přistoupily Thajsko i Kambodža, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Haagskou úmluvu o ochraně kulturních statků v případě ozbrojeného konfliktu, která vznikla roku 1954 a k níž přistoupily Thajsko i Kambodža,

| — | s ohledem na prohlášení generálního tajemníka Sdružení jihovýchodních asijských národů (ASEAN) ze dne 5. února 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení generálního tajemníka Sdružení jihovýchodních asijských národů (ASEAN) ze dne 5. února 2011,

| — | s ohledem na prohlášení vysoké představitelky EU pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Catherine Ashtonové ze dne 7. února 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení vysoké představitelky EU pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Catherine Ashtonové ze dne 7. února 2011,

| — | s ohledem na prohlášení generálního tajemníka OSN Bana Ki-moona ze dne 7. února 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení generálního tajemníka OSN Bana Ki-moona ze dne 7. února 2011,

| — | s ohledem na čl. 122 odst. 5 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 122 odst. 5 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že na kambodžsko-thajské hranici, mimo jiné i v blízkosti chrámu Preah Vihear, dochází od začátku února 2011 ke střetům ozbrojených sil Thajska a Kambodži, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že na kambodžsko-thajské hranici, mimo jiné i v blízkosti chrámu Preah Vihear, dochází od začátku února 2011 ke střetům ozbrojených sil Thajska a Kambodži,

| B. | vzhledem k tomu, že střety na hranicích vypukly poté, co kambodžský soud odsoudil dva thajské občany až k osmiletému trestu odnětí svobody za špionáž a nepovolený vstup, jelikož v prosinci 2010 vstoupili do sporné hraniční zóny, a vzhledem k tomu, že tento rozsudek následoval bezprostředně po úspěšném zakončení sedmé schůze společného výboru pro dvoustrannou spolupráci mezi Thajskem a Kambodžou, která proběhla ve dnech 3. a 4. února 2011 a na níž obě země souhlasily s rozšířením spolupráce ve všech oblastech a dohodly se, že v nejbližší době uspořádají v Thajsku schůzi společného výboru pro vymezení územních hranic, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že střety na hranicích vypukly poté, co kambodžský soud odsoudil dva thajské občany až k osmiletému trestu odnětí svobody za špionáž a nepovolený vstup, jelikož v prosinci 2010 vstoupili do sporné hraniční zóny, a vzhledem k tomu, že tento rozsudek následoval bezprostředně po úspěšném zakončení sedmé schůze společného výboru pro dvoustrannou spolupráci mezi Thajskem a Kambodžou, která proběhla ve dnech 3. a 4. února 2011 a na níž obě země souhlasily s rozšířením spolupráce ve všech oblastech a dohodly se, že v nejbližší době uspořádají v Thajsku schůzi společného výboru pro vymezení územních hranic,

| C. | vzhledem k tomu, že chrám Preah Vihear byl v posledním desetiletí místem opakovaných hraničních sporů mezi Thajskem a Kambodžou, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že chrám Preah Vihear byl v posledním desetiletí místem opakovaných hraničních sporů mezi Thajskem a Kambodžou,

| D. | vzhledem k tomu, že Mezinárodní soudní dvůr dne 15. června 1962 rozhodl, že chrám Preah Vihear se nachází na svrchovaném území Kambodže, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Mezinárodní soudní dvůr dne 15. června 1962 rozhodl, že chrám Preah Vihear se nachází na svrchovaném území Kambodže,

| E. | vzhledem k tomu, že chrám Preah Vihear, zařazený dne 7. července 2008 na seznam světového dědictví organizace UNESCO, byl údajně během nedávných hraničních střetů poškozen při ostřelování, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že chrám Preah Vihear, zařazený dne 7. července 2008 na seznam světového dědictví organizace UNESCO, byl údajně během nedávných hraničních střetů poškozen při ostřelování,

| F. | vzhledem k tomu, že mezinárodní společenství nese zvláštní odpovědnost za ochranu památek zapsaných na seznamu světového dědictví sestaveného organizací UNESCO, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že mezinárodní společenství nese zvláštní odpovědnost za ochranu památek zapsaných na seznamu světového dědictví sestaveného organizací UNESCO,

| G. | vzhledem k tomu, že podle dostupných zpráv byli na obou stranách oběti na životech, zranění vojáci i civilisté a že tisíce civilistů musely být z okolní oblasti evakuovány, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že podle dostupných zpráv byli na obou stranách oběti na životech, zranění vojáci i civilisté a že tisíce civilistů musely být z okolní oblasti evakuovány,

| H. | vzhledem k tomu, že některá zpravodajství hovoří o možném použití kazetové munice a že Thajsko ani Kambodža neratifikovaly Úmluvu o kazetové munici, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že některá zpravodajství hovoří o možném použití kazetové munice a že Thajsko ani Kambodža neratifikovaly Úmluvu o kazetové munici,

| I. | vzhledem k tomu, že vyostřování situace na hranicích mezi Thajskem a Kambodžou ohrožuje mír a stabilitu v regionu, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že vyostřování situace na hranicích mezi Thajskem a Kambodžou ohrožuje mír a stabilitu v regionu,

| J. | vzhledem k tomu, že Indonésie, která v současnosti předsedá sdružení ASEAN, zvýšila úsilí své diplomacie o pomoc oběma stranám k tomu, aby dospěly k dočasnému řešení, které by spustilo dvoustranné mechanismy k dosažení kýženého vymezení hranic a všeobecného míru v oblasti; vzhledem k tomu, že předsednická země sdružení ASEAN vybízí obě země k vedení rozhovorů v rámci stávajícího thajsko-kambodžského společného výboru pro vymezení územních hranic, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že Indonésie, která v současnosti předsedá sdružení ASEAN, zvýšila úsilí své diplomacie o pomoc oběma stranám k tomu, aby dospěly k dočasnému řešení, které by spustilo dvoustranné mechanismy k dosažení kýženého vymezení hranic a všeobecného míru v oblasti; vzhledem k tomu, že předsednická země sdružení ASEAN vybízí obě země k vedení rozhovorů v rámci stávajícího thajsko-kambodžského společného výboru pro vymezení územních hranic,

| K. | vzhledem k tomu, že charta sdružení ASEAN obsahuje ustanovení o zřízení mechanismu k řešení sporů, který by rozšířil možnosti pomoci při řešení dvoustranných sporů, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že charta sdružení ASEAN obsahuje ustanovení o zřízení mechanismu k řešení sporů, který by rozšířil možnosti pomoci při řešení dvoustranných sporů,

| L. | vzhledem k tomu, že generální ředitelka organizace UNESCO Irina Bokovová uvedla, že hodlá vyslat misi k posouzení stavu chrámu Preah Vihear, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že generální ředitelka organizace UNESCO Irina Bokovová uvedla, že hodlá vyslat misi k posouzení stavu chrámu Preah Vihear,

| 1. | odsuzuje hraniční střety mezi ozbrojenými silami Kambodžského království a Thajského království a naléhavě vyzývá všechny strany k maximální zdrženlivosti a k podniknutí kroků nutných ke zmírnění napětí a obnově dialogu s cílem vyřešit vzájemné neshody mírovým způsobem a rovněž je vyzývá k přijetí pomoci ze strany sdružení ASEAN a Organizace spojených národů; |
| --- | --- |

1.

odsuzuje hraniční střety mezi ozbrojenými silami Kambodžského království a Thajského království a naléhavě vyzývá všechny strany k maximální zdrženlivosti a k podniknutí kroků nutných ke zmírnění napětí a obnově dialogu s cílem vyřešit vzájemné neshody mírovým způsobem a rovněž je vyzývá k přijetí pomoci ze strany sdružení ASEAN a Organizace spojených národů;

| 2. | vyslovuje politování nad tím, že při nedávných střetech na hranicích došlo ke ztrátám na životech, a vyjadřuje upřímnou soustrast rodinám obětí; |
| --- | --- |

2.

vyslovuje politování nad tím, že při nedávných střetech na hranicích došlo ke ztrátám na životech, a vyjadřuje upřímnou soustrast rodinám obětí;

| 3. | naléhavě vyzývá vlády obou zemí, aby civilním občanům, kteří byli v důsledku ozbrojených střetů vysídleni, zajistily nezbytnou pomoc; |
| --- | --- |

3.

naléhavě vyzývá vlády obou zemí, aby civilním občanům, kteří byli v důsledku ozbrojených střetů vysídleni, zajistily nezbytnou pomoc;

| 4. | vyzývá obě země, aby respektovaly rozsudek Mezinárodního soudního dvora z roku 1962 a spor ohledně hraniční oblasti u chrámu Preah Vihear urovnaly mírovým způsobem; |
| --- | --- |

4.

vyzývá obě země, aby respektovaly rozsudek Mezinárodního soudního dvora z roku 1962 a spor ohledně hraniční oblasti u chrámu Preah Vihear urovnaly mírovým způsobem;

| 5. | žádá obě země, aby se ujistily, že jejich kroky neporušují čl. 4 odst. 1 Haagské úmluvy o ochraně kulturních statků v případě ozbrojeného konfliktu, která smluvním stranám zakazuje využívat kulturní statky nacházející se na jejich vlastním území, případně na území jiných vysokých smluvních stran, jakýmkoliv způsobem, který by je mohl vystavit nebezpečí zničení či poškození při ozbrojeném konfliktu, a rovněž tyto země žádá, aby se zdržely jakýchkoli útoků na tyto hmotné statky; |
| --- | --- |

5.

žádá obě země, aby se ujistily, že jejich kroky neporušují čl. 4 odst. 1 Haagské úmluvy o ochraně kulturních statků v případě ozbrojeného konfliktu, která smluvním stranám zakazuje využívat kulturní statky nacházející se na jejich vlastním území, případně na území jiných vysokých smluvních stran, jakýmkoliv způsobem, který by je mohl vystavit nebezpečí zničení či poškození při ozbrojeném konfliktu, a rovněž tyto země žádá, aby se zdržely jakýchkoli útoků na tyto hmotné statky;

| 6. | vyzývá thajské a kambodžské orgány, aby dodržovaly Smlouvu o přátelství a spolupráci v jihovýchodní Asii, obzvláště její základní principy ohledně urovnávání neshod či sporů mírovými prostředky, upuštění od vyhrožování či použití síly a ohledně účinné spolupráce mezi vysokými smluvními stranami; |
| --- | --- |

6.

vyzývá thajské a kambodžské orgány, aby dodržovaly Smlouvu o přátelství a spolupráci v jihovýchodní Asii, obzvláště její základní principy ohledně urovnávání neshod či sporů mírovými prostředky, upuštění od vyhrožování či použití síly a ohledně účinné spolupráce mezi vysokými smluvními stranami;

| 7. | vítá snahy Martyho Natalegawy, ministra zahraničí Indonésie coby předsednické země ASEAN, o umožnění dialogu mezi oběma zeměmi, který by vedl k mírovému řešení sporu; |
| --- | --- |

7.

vítá snahy Martyho Natalegawy, ministra zahraničí Indonésie coby předsednické země ASEAN, o umožnění dialogu mezi oběma zeměmi, který by vedl k mírovému řešení sporu;

| 8. | vítá skutečnost, že jak Thajsko, tak Kambodža souhlasily s účastí na naléhavém setkání jihoasijských zemí, na němž by hraniční spor projednaly; |
| --- | --- |

8.

vítá skutečnost, že jak Thajsko, tak Kambodža souhlasily s účastí na naléhavém setkání jihoasijských zemí, na němž by hraniční spor projednaly;

| 9. | vítá rozhodnutí generální ředitelky organizace UNESCO vyslat do Bangkoku a Phompenhu zvláštního vyslance v rámci zprostředkovatelské mise; naléhavě vyzývá obě strany sporu, aby s každou misí UNESCO spolupracovaly za účelem posouzení poškození chrámu Preah Vihear; |
| --- | --- |

9.

vítá rozhodnutí generální ředitelky organizace UNESCO vyslat do Bangkoku a Phompenhu zvláštního vyslance v rámci zprostředkovatelské mise; naléhavě vyzývá obě strany sporu, aby s každou misí UNESCO spolupracovaly za účelem posouzení poškození chrámu Preah Vihear;

| 10. | vyzývá obě země k nalezení řešení, které by umožnilo přímý přístup k chrámu Preah Vihear z obou jejich území a zajistilo, že občanům jedné země nebude druhá země bránit ve vstupu do chrámu ani do hraniční oblasti; |
| --- | --- |

10.

vyzývá obě země k nalezení řešení, které by umožnilo přímý přístup k chrámu Preah Vihear z obou jejich území a zajistilo, že občanům jedné země nebude druhá země bránit ve vstupu do chrámu ani do hraniční oblasti;

| 11. | vyjadřuje obavy z údajného použití kazetové munice a vyzývá obě země, aby za žádných okolností tuto munici nepoužívaly; |
| --- | --- |

11.

vyjadřuje obavy z údajného použití kazetové munice a vyzývá obě země, aby za žádných okolností tuto munici nepoužívaly;

| 12. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Evropské službě pro vnější činnost, vládám a parlamentům členských států EU, vládě Kambodžského království, vládě Thajského království, generálnímu tajemníkovi OSN, generální ředitelce UNESCO a vládám členských států sdružení ASEAN. |
| --- | --- |

12.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Evropské službě pro vnější činnost, vládám a parlamentům členských států EU, vládě Kambodžského království, vládě Thajského království, generálnímu tajemníkovi OSN, generální ředitelce UNESCO a vládám členských států sdružení ASEAN.

---

(1)  Úř. věst. C 247 E, 6.10.2005, s. 161.

(2)  Úř. věst. C 320 E, 15.12.2005, s. 280.

(3)  Úř. věst. C 287 E, 24.11.2006, s. 334.

(4)  Úř. věst. C 301 E, 13.12.2007, s. 258.

(5)  Přijaté texty P7_TA(2010)0389.

(6)  Přijaté texty P7_TA(2010)0195.

(7)  Úř. věst. C 285 E, 22.11.2006, s. 129.

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/59 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/59

---

Čtvrtek, 17. února 2011Jemen: odsuzování nezletilých pachatelů k trestu smrti, zejména případ Muhammada Táhira Tábita Samúna

P7_TA(2011)0073

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o Jemenu: pronásledování mladistvých delikventů, konkrétně případ Muhammada Táhira Thabeta Samúma

2012/C 188 E/13

Evropský parlament,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 10. února 2010 o situaci v Jemenu (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 10. února 2010 o situaci v Jemenu (1),

| — | s ohledem na Úmluvu Organizace spojených národů o právech dítěte (UNCRC) a na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech (ICCPR), jejichž je Jemen smluvní stranou, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu Organizace spojených národů o právech dítěte (UNCRC) a na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech (ICCPR), jejichž je Jemen smluvní stranou,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o zrušení trestu smrti, zejména na usnesení ze dne 7. října 2010 o Světovém dni boje proti trestu smrti (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o zrušení trestu smrti, zejména na usnesení ze dne 7. října 2010 o Světovém dni boje proti trestu smrti (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 16. prosince 2010 o výroční zprávě o stavu lidských práv ve světě v roce 2009 a o politice Evropské unie v této oblasti (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 16. prosince 2010 o výroční zprávě o stavu lidských práv ve světě v roce 2009 a o politice Evropské unie v této oblasti (3),

| — | s ohledem na strategický dokument Evropského společenství pro období 2007–2013 týkající se Jemenu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na strategický dokument Evropského společenství pro období 2007–2013 týkající se Jemenu,

| — | s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN č. 65/206 ze dne 21. prosince 2010, která vyzývá k uvalení moratoria na výkon trestu smrti, na rezoluci Valného shromáždění OSN č. 62/149 ze dne 18. prosince 2007 o moratoriu na výkon trestu smrti a na rezoluci Valného shromáždění OSN č. 63/168 ze dne 18. prosince 2008, která vyzývá k uplatňování rezoluce Valného shromáždění OSN č. 62/149, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN č. 65/206 ze dne 21. prosince 2010, která vyzývá k uvalení moratoria na výkon trestu smrti, na rezoluci Valného shromáždění OSN č. 62/149 ze dne 18. prosince 2007 o moratoriu na výkon trestu smrti a na rezoluci Valného shromáždění OSN č. 63/168 ze dne 18. prosince 2008, která vyzývá k uplatňování rezoluce Valného shromáždění OSN č. 62/149,

| — | s ohledem na Alexandrijskou deklaraci z roku 2008 vyzývající vlády blízkovýchodních a severoafrických zemí k tomu, aby přijaly moratorium na výkon trestu smrti jako první krok k jeho úplnému zrušení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Alexandrijskou deklaraci z roku 2008 vyzývající vlády blízkovýchodních a severoafrických zemí k tomu, aby přijaly moratorium na výkon trestu smrti jako první krok k jeho úplnému zrušení,

| — | s ohledem na revidované a aktualizované znění obecných zásad EU týkajících se trestu smrti přijaté Radou dne 16. června 2008, |
| --- | --- |

—

s ohledem na revidované a aktualizované znění obecných zásad EU týkajících se trestu smrti přijaté Radou dne 16. června 2008,

| — | s ohledem na čl. 122 odst. 5 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 122 odst. 5 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že v Jemenu, stejně jako v jiných arabských zemích, zejména v Tunisku a v Egyptě, vyšly v posledních týdnech do ulic davy demonstrantů požadující více demokracie a reformy způsobu vedení státu; vzhledem k tomu, že mnoho protestujících se stalo terčem útoku pořádkových sil nebo jimi bylo zadrženo; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v Jemenu, stejně jako v jiných arabských zemích, zejména v Tunisku a v Egyptě, vyšly v posledních týdnech do ulic davy demonstrantů požadující více demokracie a reformy způsobu vedení státu; vzhledem k tomu, že mnoho protestujících se stalo terčem útoku pořádkových sil nebo jimi bylo zadrženo;

| B. | vzhledem k tomu, že Muhammad Táhir Thabet Samúm byl v září 2001 trestním soudem ve městě Ibb odsouzen k smrti poté, co byl usvědčen z vraždy, kterou údajně spáchal v červnu 1999, kdy byl podle všeho ještě osobou mladší 18 let; vzhledem k tomu, že jako osobě bez rodného listu mu rozsudek smrti přiřkl i odvolací soud v květnu 2005, v dubnu 2010 jej potvrdil nejvyšší soud a poté jej podepsal prezident Jemenu; vzhledem k tomu, že Muhammad Táhir Thabet Samúm měl být původně popraven dne 12. ledna 2011, jemenský nejvyšší státní zástupce mu však povolil dočasný odklad výkonu trestu, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Muhammad Táhir Thabet Samúm byl v září 2001 trestním soudem ve městě Ibb odsouzen k smrti poté, co byl usvědčen z vraždy, kterou údajně spáchal v červnu 1999, kdy byl podle všeho ještě osobou mladší 18 let; vzhledem k tomu, že jako osobě bez rodného listu mu rozsudek smrti přiřkl i odvolací soud v květnu 2005, v dubnu 2010 jej potvrdil nejvyšší soud a poté jej podepsal prezident Jemenu; vzhledem k tomu, že Muhammad Táhir Thabet Samúm měl být původně popraven dne 12. ledna 2011, jemenský nejvyšší státní zástupce mu však povolil dočasný odklad výkonu trestu,

| C. | vzhledem k tomu, že Fuád Ahmad Alí Abdulláh byl odsouzen k trestu smrti poté, co by usvědčen z vraždy, kterou údajně spáchal ještě jako osoba mladší 18 let, i když tuto domněnku soud zamítl; vzhledem k tomu, že jeho poprava, která měla být vykonána dne 19. prosince 2010, byla odložena poté, co proti jejímu výkonu protestovalo mezinárodní společenství, zejména EU, a jeho právník, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Fuád Ahmad Alí Abdulláh byl odsouzen k trestu smrti poté, co by usvědčen z vraždy, kterou údajně spáchal ještě jako osoba mladší 18 let, i když tuto domněnku soud zamítl; vzhledem k tomu, že jeho poprava, která měla být vykonána dne 19. prosince 2010, byla odložena poté, co proti jejímu výkonu protestovalo mezinárodní společenství, zejména EU, a jeho právník,

| D. | vzhledem k tomu, že trest smrti je tím nejhorším druhem krutého, nelidského a pokořujícího trestu, jaký lze uložit – je to trest, který porušuje právo na život zakotvené ve Všeobecné deklaraci lidských práv, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že trest smrti je tím nejhorším druhem krutého, nelidského a pokořujícího trestu, jaký lze uložit – je to trest, který porušuje právo na život zakotvené ve Všeobecné deklaraci lidských práv,

| E. | vzhledem k tomu, že Jemen je jako stát smluvní stranou UNCRC a ICCPR a oba tyto mezinárodní akty výslovně zakazují výkon trestu smrti na osobách usvědčených z trestných činů, které spáchaly ještě jako mladší 18 let, a že uložení trestu smrti mladistvým delikventům také výslovně zakazuje článek 31 jemenského trestního zákoníku, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Jemen je jako stát smluvní stranou UNCRC a ICCPR a oba tyto mezinárodní akty výslovně zakazují výkon trestu smrti na osobách usvědčených z trestných činů, které spáchaly ještě jako mladší 18 let, a že uložení trestu smrti mladistvým delikventům také výslovně zakazuje článek 31 jemenského trestního zákoníku,

| F. | vzhledem k tomu, že v roce 2010 byly v Jemenu popraveny desítky lidí; vzhledem k tomu, že podle zpráv organizací pro lidská práva čekají v Jemenu na výkon trestu stovky vězňů, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že v roce 2010 byly v Jemenu popraveny desítky lidí; vzhledem k tomu, že podle zpráv organizací pro lidská práva čekají v Jemenu na výkon trestu stovky vězňů,

| G. | vzhledem k tomu, že Jemen postrádá odpovídající prostředky k tomu, aby určil věk obviněných bez rodného listu, nemá ani nezbytné odborné forenzní zázemí a pracovníky v této oblasti, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že Jemen postrádá odpovídající prostředky k tomu, aby určil věk obviněných bez rodného listu, nemá ani nezbytné odborné forenzní zázemí a pracovníky v této oblasti,

| H. | vzhledem k tomu, že jsou vážné obavy ohledně vývoje situace v Jemenu, pokud jde o demokracii, lidská práva a nezávislost soudnictví; vzhledem k tomu, že dochází k pronásledování novinářů a obhájců lidských práv; vzhledem k tomu, že obzvláště složitou situaci mají v Jemenu ženy, které mají ve stále menší míře přístup ke vzdělávání a aktivně se nezapojují do politického života, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že jsou vážné obavy ohledně vývoje situace v Jemenu, pokud jde o demokracii, lidská práva a nezávislost soudnictví; vzhledem k tomu, že dochází k pronásledování novinářů a obhájců lidských práv; vzhledem k tomu, že obzvláště složitou situaci mají v Jemenu ženy, které mají ve stále menší míře přístup ke vzdělávání a aktivně se nezapojují do politického života,

| I. | vzhledem k tomu, že Evropská unie se výrazně angažuje v boji za zrušení trestu smrti na celém světě a usiluje o všeobecné uznání této zásady, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že Evropská unie se výrazně angažuje v boji za zrušení trestu smrti na celém světě a usiluje o všeobecné uznání této zásady,

| J. | vzhledem k tomu, že v roce 2010 podle dostupných zpráv došlo k popravě mladistvého delikventa pouze v jediné zemi, přičemž v roce 2009 byly takové země tři; vzhledem k tomu, že Jemen učinil značný pokrok na cestě k úplnému zákazu používání trestu smrti v případě mladistvých delikventů; vzhledem k tomu, že to vzbuzuje velké naděje, že popravy odsouzených, kteří spáchali trestný čin ještě jako děti, budou brzy v celém světě úplně zrušeny, jak v zákoně, tak v praxi, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že v roce 2010 podle dostupných zpráv došlo k popravě mladistvého delikventa pouze v jediné zemi, přičemž v roce 2009 byly takové země tři; vzhledem k tomu, že Jemen učinil značný pokrok na cestě k úplnému zákazu používání trestu smrti v případě mladistvých delikventů; vzhledem k tomu, že to vzbuzuje velké naděje, že popravy odsouzených, kteří spáchali trestný čin ještě jako děti, budou brzy v celém světě úplně zrušeny, jak v zákoně, tak v praxi,

| 1. | vyjadřuje hluboké znepokojení nad dlouhodobými politickými a socioekonomickými problémy v Jemenu a žádá, aby mezinárodní společenství vyvinulo značné úsilí, aby předešlo eskalaci nynější krize; |
| --- | --- |

1.

vyjadřuje hluboké znepokojení nad dlouhodobými politickými a socioekonomickými problémy v Jemenu a žádá, aby mezinárodní společenství vyvinulo značné úsilí, aby předešlo eskalaci nynější krize;

| 2. | vyjadřuje solidaritu s demonstranty, kteří požadují demokratické reformy a zlepšení životních podmínek; vítá v této souvislosti vystoupení prezidenta Saleha, který oznámil, že odstoupí v roce 2013, a vyzývá úřady, aby zastavily veškeré násilí vůči poklidně protestujícím a aby propustily všechny demonstranty, kteří vyjadřovali svůj nesouhlas poklidným způsobem; |
| --- | --- |

2.

vyjadřuje solidaritu s demonstranty, kteří požadují demokratické reformy a zlepšení životních podmínek; vítá v této souvislosti vystoupení prezidenta Saleha, který oznámil, že odstoupí v roce 2013, a vyzývá úřady, aby zastavily veškeré násilí vůči poklidně protestujícím a aby propustily všechny demonstranty, kteří vyjadřovali svůj nesouhlas poklidným způsobem;

| 3. | odsuzuje veškeré popravy, kdekoli k nim dochází, a znovu zdůrazňuje, že zrušení trestu smrti přispívá k posílení lidské důstojnosti a k postupnému rozvoji lidských práv; |
| --- | --- |

3.

odsuzuje veškeré popravy, kdekoli k nim dochází, a znovu zdůrazňuje, že zrušení trestu smrti přispívá k posílení lidské důstojnosti a k postupnému rozvoji lidských práv;

| 4. | vyzývá prezidenta Jemenu a jemenské orgány, aby zrušily výkon trestu smrti na Muhammadu Táhirovi Thabetovi Samúmovi, a vyzývá jemenské orgány, aby změnily rozsudky smrti vynesené nad Muhammadem Táhirem Thabetem Samúmem a Fuádem Ahmadem Alím Abdulláhem na trest doživotního vězení; |
| --- | --- |

4.

vyzývá prezidenta Jemenu a jemenské orgány, aby zrušily výkon trestu smrti na Muhammadu Táhirovi Thabetovi Samúmovi, a vyzývá jemenské orgány, aby změnily rozsudky smrti vynesené nad Muhammadem Táhirem Thabetem Samúmem a Fuádem Ahmadem Alím Abdulláhem na trest doživotního vězení;

| 5. | vyzývá jemenskou vládu, aby přestala s popravami jedinců odsouzených za trestné činy, které údajně spáchali jako osoby mladší 18 let, protože jde o způsob trestu, který je porušením jak jemenského práva, tak závazků Jemenu v rámci mezinárodních dohod v oblasti lidských práv; |
| --- | --- |

5.

vyzývá jemenskou vládu, aby přestala s popravami jedinců odsouzených za trestné činy, které údajně spáchali jako osoby mladší 18 let, protože jde o způsob trestu, který je porušením jak jemenského práva, tak závazků Jemenu v rámci mezinárodních dohod v oblasti lidských práv;

| 6. | vyzývá jemenské orgány, aby postupovaly v souladu s článkem 31 jemenského trestního zákoníku, který stanoví, že za trestné činy spáchané osobami mladšími 18 let nelze uložit trest smrti; |
| --- | --- |

6.

vyzývá jemenské orgány, aby postupovaly v souladu s článkem 31 jemenského trestního zákoníku, který stanoví, že za trestné činy spáchané osobami mladšími 18 let nelze uložit trest smrti;

| 7. | naléhavě vyzývá jemenské orgány, aby respektovaly mezinárodně uznané nástroje právní ochrany nezletilých, jako jsou ICCPR a UNCRC; |
| --- | --- |

7.

naléhavě vyzývá jemenské orgány, aby respektovaly mezinárodně uznané nástroje právní ochrany nezletilých, jako jsou ICCPR a UNCRC;

| 8. | vyzývá jemenské orgány, aby zavedly všeobecnou registraci narozených dětí a zlepšily postupy určování věku obviněných, kteří nemají rodný list; |
| --- | --- |

8.

vyzývá jemenské orgány, aby zavedly všeobecnou registraci narozených dětí a zlepšily postupy určování věku obviněných, kteří nemají rodný list;

| 9. | zdůrazňuje potřebu reforem v Jemenu, jak po nich volají početní účastníci demonstrací v ulicích, aby se zlepšily životní podmínky obyvatel a byly zaručeny svobodné a spravedlivé volby, dodržování lidských práv, zejména svobody sdělovacích prostředků a práva na spravedlivý soudní proces a rovného zacházení pro muže i ženy; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje potřebu reforem v Jemenu, jak po nich volají početní účastníci demonstrací v ulicích, aby se zlepšily životní podmínky obyvatel a byly zaručeny svobodné a spravedlivé volby, dodržování lidských práv, zejména svobody sdělovacích prostředků a práva na spravedlivý soudní proces a rovného zacházení pro muže i ženy;

| 10. | vyzývá Radu a Komisi – zvláště po vytvoření Evropské služby pro vnější činnost –, aby urychleně začaly prakticky uplatňovat koordinovaný a komplexní přístup EU vůči Jemenu; |
| --- | --- |

10.

vyzývá Radu a Komisi – zvláště po vytvoření Evropské služby pro vnější činnost –, aby urychleně začaly prakticky uplatňovat koordinovaný a komplexní přístup EU vůči Jemenu;

| 11. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, ESVČ, vládám a parlamentům členských států EU, generálnímu tajemníkovi OSN, předsedovi Valného shromáždění OSN, vládám členských států OSN a vládě a prezidentovi Jemenské republiky. |
| --- | --- |

11.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, ESVČ, vládám a parlamentům členských států EU, generálnímu tajemníkovi OSN, předsedovi Valného shromáždění OSN, vládám členských států OSN a vládě a prezidentovi Jemenské republiky.

---

(1)  Úř. věst. C 341 E, 16.12.2010, s. 14.

(2)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0351.

(3)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0489.

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/62

---

Čtvrtek, 17. února 2011Uganda: vražda Davida Kata

P7_TA(2011)0074

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o Ugandě: zavraždění Davida Kata

2012/C 188 E/14

Evropský parlament,

| — | s ohledem na práva a nástroje v oblasti mezinárodních lidských práv, včetně těch, které jsou obsaženy v úmluvách OSN o lidských právech a v Evropské úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod a které zajišťují dodržování lidských práv a základních svobod a zakazují diskriminaci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na práva a nástroje v oblasti mezinárodních lidských práv, včetně těch, které jsou obsaženy v úmluvách OSN o lidských právech a v Evropské úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod a které zajišťují dodržování lidských práv a základních svobod a zakazují diskriminaci,

| — | s ohledem na Dohodu o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (dohoda z Cotonou) a revidovanou dne 23. června 2010 v Ouagadougou a v ní obsažené doložky o lidských právech, zejména na článek 8, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Dohodu o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (dohoda z Cotonou) a revidovanou dne 23. června 2010 v Ouagadougou a v ní obsažené doložky o lidských právech, zejména na článek 8,

| — | s ohledem na články 6, 7 a 21 Smlouvy o Evropské unii, které Evropskou unii a její členské státy zavazují k dodržování lidských práv a základních svobod a poskytují prostředky na úrovni EU k boji proti diskriminaci a porušování lidských práv, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 6, 7 a 21 Smlouvy o Evropské unii, které Evropskou unii a její členské státy zavazují k dodržování lidských práv a základních svobod a poskytují prostředky na úrovni EU k boji proti diskriminaci a porušování lidských práv,

| — | s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, zejména na článek 21, který zakazuje diskriminaci na základě sexuální orientace, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, zejména na článek 21, který zakazuje diskriminaci na základě sexuální orientace,

| — | s ohledem na veškerou činnost EU zaměřenou na boj proti homofobii a diskriminaci na základě sexuální orientace, |
| --- | --- |

—

s ohledem na veškerou činnost EU zaměřenou na boj proti homofobii a diskriminaci na základě sexuální orientace,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o homofobii, ochraně menšin a antidiskriminačních postupech, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o homofobii, ochraně menšin a antidiskriminačních postupech,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 17. prosince 2009 o Ugandě: návrhy právních předpisů zaměřených proti homosexuálům a usnesení (1) ze dne 16. prosince 2010 o Ugandě: tzv. Bahatiho zákon a diskriminace lesbických žen, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 17. prosince 2009 o Ugandě: návrhy právních předpisů zaměřených proti homosexuálům a usnesení (1) ze dne 16. prosince 2010 o Ugandě: tzv. Bahatiho zákon a diskriminace lesbických žen, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů (2),

| — | s ohledem na prohlášení místopředsedkyně Komise / vysoké představitelky pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Catherine Ashtonové a předsedy Evropského parlamentu k Mezinárodnímu dni boje proti homofobii (17. května 2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení místopředsedkyně Komise / vysoké představitelky pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Catherine Ashtonové a předsedy Evropského parlamentu k Mezinárodnímu dni boje proti homofobii (17. května 2010),

| — | s ohledem na prohlášení parlamentního shromáždění AKT ze dne 28. září 2010 o mírumilovném soužití náboženství a důležitosti, jež je přikládána fenoménu homosexuality v rámci partnerství AKT-EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení parlamentního shromáždění AKT ze dne 28. září 2010 o mírumilovném soužití náboženství a důležitosti, jež je přikládána fenoménu homosexuality v rámci partnerství AKT-EU,

| — | s ohledem na prohlášení ze dne 6. prosince 2010, jež bylo reakcí na prohlášení AKT a které učinili poslanci Evropského parlamentu, jež zastupují skupiny PPE, S&D, ALDE, Verts/ALE a GUE/NGL a jsou členy společného parlamentního shromáždění AKT-EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení ze dne 6. prosince 2010, jež bylo reakcí na prohlášení AKT a které učinili poslanci Evropského parlamentu, jež zastupují skupiny PPE, S&D, ALDE, Verts/ALE a GUE/NGL a jsou členy společného parlamentního shromáždění AKT-EU,

| — | s ohledem na usnesení Společného parlamentního shromáždění AKT-EU ze dne 3. prosince 2009 o sociální a kulturní integraci a účasti mládeže, |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Společného parlamentního shromáždění AKT-EU ze dne 3. prosince 2009 o sociální a kulturní integraci a účasti mládeže,

| — | s ohledem na čl. 122 odst. 5 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 122 odst. 5 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že dne 26. ledna 2011 byl v Ugandě brutálně zavražděn David Kato Kisule, obránce lidských práv a vedoucí postava skupiny Sexuální menšiny v Ugandě (SMUG) bojující za práva gayů a lesbiček a společenství lesbických žen, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů v Ugandě obecně, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že dne 26. ledna 2011 byl v Ugandě brutálně zavražděn David Kato Kisule, obránce lidských práv a vedoucí postava skupiny Sexuální menšiny v Ugandě (SMUG) bojující za práva gayů a lesbiček a společenství lesbických žen, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů v Ugandě obecně,

| B. | vzhledem k tomu, že David Kato vyhrál jím iniciovaný soudní spor s místním bulvárním deníkem „Rolling Stone“, který dne 9. října a 15. listopadu 2010 zveřejnil jména, osobní údaje a fotografie více než stovky osob, které měly údajně být homosexuální orientace, včetně Davida Kata, a vyzval čtenáře, aby tyto osoby napadl nebo je oběsil, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že David Kato vyhrál jím iniciovaný soudní spor s místním bulvárním deníkem „Rolling Stone“, který dne 9. října a 15. listopadu 2010 zveřejnil jména, osobní údaje a fotografie více než stovky osob, které měly údajně být homosexuální orientace, včetně Davida Kata, a vyzval čtenáře, aby tyto osoby napadl nebo je oběsil,

| C. | vzhledem k tomu, že dne 3. ledna 2011 nejvyšší ugandský soud rozhodl, že bulvární deník „Rolling Stone“ porušil základní ústavní práva všech občanů na důstojnost a soukromí, přičemž upřesnil, že ani ugandské zákony proti homosexualitě nemohou být chápany jako vybízející k násilí vůči homosexuálům nebo k jejich vraždění; vzhledem k tomu, že po vyhraném soudním sporu David Kato veřejně prohlásil, že se zvýšil výskyt hrozeb a zastrašování, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že dne 3. ledna 2011 nejvyšší ugandský soud rozhodl, že bulvární deník „Rolling Stone“ porušil základní ústavní práva všech občanů na důstojnost a soukromí, přičemž upřesnil, že ani ugandské zákony proti homosexualitě nemohou být chápany jako vybízející k násilí vůči homosexuálům nebo k jejich vraždění; vzhledem k tomu, že po vyhraném soudním sporu David Kato veřejně prohlásil, že se zvýšil výskyt hrozeb a zastrašování,

| D. | vzhledem k tomu, že místopředseda společného parlamentního shromáždění AKT-EU, předseda podvýboru Evropského parlamentu pro lidská práva, předseda Evropského parlamentu, vedoucí mise EU v Kampale, prezident a ministr zahraničních věcí Spojených států, Vysoký komisař OSN pro lidská práva a další vedoucí osobnosti mezinárodního společenství uznaly zásluhy Davida Kata jako obránce lidských práv a vyzvaly ugandské orgány, aby postavily viníky před soud, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že místopředseda společného parlamentního shromáždění AKT-EU, předseda podvýboru Evropského parlamentu pro lidská práva, předseda Evropského parlamentu, vedoucí mise EU v Kampale, prezident a ministr zahraničních věcí Spojených států, Vysoký komisař OSN pro lidská práva a další vedoucí osobnosti mezinárodního společenství uznaly zásluhy Davida Kata jako obránce lidských práv a vyzvaly ugandské orgány, aby postavily viníky před soud,

| E. | vzhledem k tomu, že Evropský parlament, mezinárodní nevládní organizace a vládní představitelé USA a EU opakovaně vyjádřili obavy s ohledem na situaci lesbických žen, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů v Ugandě, přetrvávající diskriminaci a pronásledování a nabádání veřejnosti a jednotlivců, veřejných a soukromých organizací k nenávisti vůči lesbickým ženám, homosexuálům, bisexuálům a transsexuálům v Ugandě, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Evropský parlament, mezinárodní nevládní organizace a vládní představitelé USA a EU opakovaně vyjádřili obavy s ohledem na situaci lesbických žen, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů v Ugandě, přetrvávající diskriminaci a pronásledování a nabádání veřejnosti a jednotlivců, veřejných a soukromých organizací k nenávisti vůči lesbickým ženám, homosexuálům, bisexuálům a transsexuálům v Ugandě,

| F. | vzhledem k tomu, že skupina, jejímž byl David Kato členem, veřejně odsuzovala návrh zákona proti homosexualitě, který předložil dne 25. září 2009 v ugandském parlamentu poslanec David Bahati a na jehož základě by homosexuální chování podléhalo trestu odnětí svobody od sedmi let až po doživotní vězení nebo trestu smrti; vzhledem k tomu, že tento návrh zákona stanovuje trest odnětí svobody za neohlášení homosexuality dítěte nebo pacienta až do výše tří let; vzhledem k tomu, že návrh zákona se doposud projednává, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že skupina, jejímž byl David Kato členem, veřejně odsuzovala návrh zákona proti homosexualitě, který předložil dne 25. září 2009 v ugandském parlamentu poslanec David Bahati a na jehož základě by homosexuální chování podléhalo trestu odnětí svobody od sedmi let až po doživotní vězení nebo trestu smrti; vzhledem k tomu, že tento návrh zákona stanovuje trest odnětí svobody za neohlášení homosexuality dítěte nebo pacienta až do výše tří let; vzhledem k tomu, že návrh zákona se doposud projednává,

| G. | vzhledem k tomu, že lesbické ženy, homosexuálové, bisexuálové a transsexuálové v Ugandě a také osoby, jejichž fotografie a osobní údaje se objevily v bulvárním deníku „Rolling Stone“ a následně byly veřejně oznámeny v rozhlase a televizi, nyní čelí skutečnému nebezpečí pronásledování, jsou ve většině případů nyní bez domova, bez zaměstnání a jsou nuceni vyhýbat se veřejným prostranstvím a skrývat se před veřejností, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že lesbické ženy, homosexuálové, bisexuálové a transsexuálové v Ugandě a také osoby, jejichž fotografie a osobní údaje se objevily v bulvárním deníku „Rolling Stone“ a následně byly veřejně oznámeny v rozhlase a televizi, nyní čelí skutečnému nebezpečí pronásledování, jsou ve většině případů nyní bez domova, bez zaměstnání a jsou nuceni vyhýbat se veřejným prostranstvím a skrývat se před veřejností,

| H. | vzhledem k tomu, že v Africe je homosexualita povolena zákonem pouze ve 13 zemích a ve 38 dalších zemích je trestná; vzhledem k tomu, že homosexualita podléhá trestu smrti v Mauretánii, Somálsku, Súdánu a severní Nigérii; vzhledem k tomu, že političtí představitelé a vedoucí zástupci extremistických náboženství, a nejen oni, nabádají k násilí zaměřenému proti lesbickým ženám, homosexuálům, bisexuálům a transsexuálům, zatímco veřejné orgány tolerují zločiny páchané na základě sexuální orientace a nechávají tyto zločiny nepotrestané, a vzhledem k tomu, že případů diskriminace, náhodných zadržování a špatného zacházení na základě sexuální orientace přibývá, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že v Africe je homosexualita povolena zákonem pouze ve 13 zemích a ve 38 dalších zemích je trestná; vzhledem k tomu, že homosexualita podléhá trestu smrti v Mauretánii, Somálsku, Súdánu a severní Nigérii; vzhledem k tomu, že političtí představitelé a vedoucí zástupci extremistických náboženství, a nejen oni, nabádají k násilí zaměřenému proti lesbickým ženám, homosexuálům, bisexuálům a transsexuálům, zatímco veřejné orgány tolerují zločiny páchané na základě sexuální orientace a nechávají tyto zločiny nepotrestané, a vzhledem k tomu, že případů diskriminace, náhodných zadržování a špatného zacházení na základě sexuální orientace přibývá,

| 1. | jednoznačně odsuzuje násilnou vraždu ugandského obránce lidských práv Davida Kato Kisuleho; |
| --- | --- |

1.

jednoznačně odsuzuje násilnou vraždu ugandského obránce lidských práv Davida Kato Kisuleho;

| 2. | vyzývá ugandské orgány, aby provedly důkladné a nezávislé vyšetřování této vraždy a viníky postavily před soud a aby toto vyšetřování proběhlo, aniž by přitom došlo k pronásledování nebo diskriminaci lesbických žen, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů nebo jiných menšinových skupin, nebo proti nim bylo použito násilí; vyzývá ugandské orgány, aby zahájily vyšetřování jednotlivců, kteří veřejně požadovali zavraždění Davida Kata, a organizací, k nimž patří, rovněž prošetřily jejich úlohu a financování; |
| --- | --- |

2.

vyzývá ugandské orgány, aby provedly důkladné a nezávislé vyšetřování této vraždy a viníky postavily před soud a aby toto vyšetřování proběhlo, aniž by přitom došlo k pronásledování nebo diskriminaci lesbických žen, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů nebo jiných menšinových skupin, nebo proti nim bylo použito násilí; vyzývá ugandské orgány, aby zahájily vyšetřování jednotlivců, kteří veřejně požadovali zavraždění Davida Kata, a organizací, k nimž patří, rovněž prošetřily jejich úlohu a financování;

| 3. | lituje, že ugandské orgány nemají co říct k diskriminačním postojům vyjadřovaným vůči homosexuálům, a poukazuje na jejich povinnosti vyplývající z mezinárodního práva a dohody z Cotonou, zejména povinnost zajistit ochranu všech osob bez ohledu na jejich sexuální orientaci nebo pohlavní identitu; |
| --- | --- |

3.

lituje, že ugandské orgány nemají co říct k diskriminačním postojům vyjadřovaným vůči homosexuálům, a poukazuje na jejich povinnosti vyplývající z mezinárodního práva a dohody z Cotonou, zejména povinnost zajistit ochranu všech osob bez ohledu na jejich sexuální orientaci nebo pohlavní identitu;

| 4. | znovu upozorňuje na to, že s ohledem na všeobecné a prezidentské volby plánované na 18. února 2011 je třeba veřejně vystupovat proti jakémukoli pronásledování homosexuality a přijmout odpovídající opatření, která skoncují s homofóbní kampaní ve sdělovacích prostředcích a šířením výzev k nenávisti menšinových skupin a ospravedlňování těchto činů, které jsou vyvíjeny na základě pohlavní nebo sexuální orientace; |
| --- | --- |

4.

znovu upozorňuje na to, že s ohledem na všeobecné a prezidentské volby plánované na 18. února 2011 je třeba veřejně vystupovat proti jakémukoli pronásledování homosexuality a přijmout odpovídající opatření, která skoncují s homofóbní kampaní ve sdělovacích prostředcích a šířením výzev k nenávisti menšinových skupin a ospravedlňování těchto činů, které jsou vyvíjeny na základě pohlavní nebo sexuální orientace;

| 5. | vyzývá ugandskou vládu, aby zajistila odpovídající ochranu lesbických žen, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů a dalších menšinových skupin v Ugandě před násilím a přijala okamžitá opatření proti všem hrozbám nebo projevům nenávisti, které by mohly vést k násilí, diskriminaci nebo nevraživosti vůči těmto skupinám; |
| --- | --- |

5.

vyzývá ugandskou vládu, aby zajistila odpovídající ochranu lesbických žen, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů a dalších menšinových skupin v Ugandě před násilím a přijala okamžitá opatření proti všem hrozbám nebo projevům nenávisti, které by mohly vést k násilí, diskriminaci nebo nevraživosti vůči těmto skupinám;

| 6. | v souvislosti s tímto odsuzuje znovu Bahatiho zákona proti homosexualitě a vyzývá ugandský parlament, aby zrušil trestnost homosexuality a odmítl uplatňování trestu smrti za jakýchkoli okolností; připojuje se k výzvě generálního tajemníka OSN Bana Ki-moona ze dne 10. prosince 2010 k všeobecnému zrušení trestnosti homosexuality; |
| --- | --- |

6.

v souvislosti s tímto odsuzuje znovu Bahatiho zákona proti homosexualitě a vyzývá ugandský parlament, aby zrušil trestnost homosexuality a odmítl uplatňování trestu smrti za jakýchkoli okolností; připojuje se k výzvě generálního tajemníka OSN Bana Ki-moona ze dne 10. prosince 2010 k všeobecnému zrušení trestnosti homosexuality;

| 7. | odsuzuje jakýkoli pokus o podněcování k nenávisti a obhajobu násilí vůči jakékoli menšině, a to i z důvodu pohlavní či sexuální orientace; připojuje se k výzvě organizace Davida Kata (SMUG) a dalších organizací, aby orgány, političtí a náboženští představitelé a sdělovací prostředky přestaly démonizovat sexuální menšiny a vytvářet atmosféru násilí vůči lesbickým ženám, homosexuálům, bisexuálům a transsexuálům; |
| --- | --- |

7.

odsuzuje jakýkoli pokus o podněcování k nenávisti a obhajobu násilí vůči jakékoli menšině, a to i z důvodu pohlavní či sexuální orientace; připojuje se k výzvě organizace Davida Kata (SMUG) a dalších organizací, aby orgány, političtí a náboženští představitelé a sdělovací prostředky přestaly démonizovat sexuální menšiny a vytvářet atmosféru násilí vůči lesbickým ženám, homosexuálům, bisexuálům a transsexuálům;

| 8. | naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby začlenily aktivisty z řad lesbických žen, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů do svých programů na podporu obránců lidských práv; vyzývá všechny nevládní organizace v Ugandě, aby spolupracovaly s ugandskou koalicí pro lidská práva, včetně organizací lesbických žen, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů; |
| --- | --- |

8.

naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby začlenily aktivisty z řad lesbických žen, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů do svých programů na podporu obránců lidských práv; vyzývá všechny nevládní organizace v Ugandě, aby spolupracovaly s ugandskou koalicí pro lidská práva, včetně organizací lesbických žen, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů;

| 9. | vyzývá EU a členské státy, aby zajistily, aby jejich zahraniční politika, včetně politiky spolupráce a rozvoje, uplatňovaná v třetích zemích, ať už ve vztahu k orgánům nebo nevládním organizacím, řádně zohledňovala situaci v oblasti lidských práv všech menšinových skupin, včetně lesbických žen, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů, a aby v této oblasti bylo dosaženo hmatatelných výsledků; vyzývá Komisi, Radu Evropské unie a Evropskou službu pro vnější činnost, aby při jednáních s Ugandou plně využily soubor nástrojů na prosazování a ochranu požívání všech lidských práv ze strany lesbických žen, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů, aby zajistily plnou ochranu aktivistů z řad lesbických žen, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů a aby podporovaly jejich činnost; vyzývá Komisi, aby začlenila tyto otázky do plánu EU proti homofobii, jehož navržení Evropský parlament od Komise požadoval (3); |
| --- | --- |

9.

vyzývá EU a členské státy, aby zajistily, aby jejich zahraniční politika, včetně politiky spolupráce a rozvoje, uplatňovaná v třetích zemích, ať už ve vztahu k orgánům nebo nevládním organizacím, řádně zohledňovala situaci v oblasti lidských práv všech menšinových skupin, včetně lesbických žen, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů, a aby v této oblasti bylo dosaženo hmatatelných výsledků; vyzývá Komisi, Radu Evropské unie a Evropskou službu pro vnější činnost, aby při jednáních s Ugandou plně využily soubor nástrojů na prosazování a ochranu požívání všech lidských práv ze strany lesbických žen, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů, aby zajistily plnou ochranu aktivistů z řad lesbických žen, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů a aby podporovaly jejich činnost; vyzývá Komisi, aby začlenila tyto otázky do plánu EU proti homofobii, jehož navržení Evropský parlament od Komise požadoval (3);

| 10. | je výrazně znepokojen skutečností, že mezinárodní dárci, mezinárodní organizace, nevládní organizace, humanitární organizace a lékaři by museli přehodnotit svou účast v některých oblastech nebo ukončit svou činnost, bude-li schválen zmiňovaný zákon, a konstatuje, že Německo se rozhodlo stáhnout finanční prostředky ve výši 33 milionů USD, které byly určeny na zahraniční pomoc v Malawi, v důsledku zavedení trestnosti homosexuality a omezování svobody tisku a po něm následovaly Spojené státy, které odmítly podepsat zahraniční pomoc ve výši více než 350 milionů USD pro Malawi, nebudou-li pokračovat diskuze o zákonech omezujících osobní svobody; |
| --- | --- |

10.

je výrazně znepokojen skutečností, že mezinárodní dárci, mezinárodní organizace, nevládní organizace, humanitární organizace a lékaři by museli přehodnotit svou účast v některých oblastech nebo ukončit svou činnost, bude-li schválen zmiňovaný zákon, a konstatuje, že Německo se rozhodlo stáhnout finanční prostředky ve výši 33 milionů USD, které byly určeny na zahraniční pomoc v Malawi, v důsledku zavedení trestnosti homosexuality a omezování svobody tisku a po něm následovaly Spojené státy, které odmítly podepsat zahraniční pomoc ve výši více než 350 milionů USD pro Malawi, nebudou-li pokračovat diskuze o zákonech omezujících osobní svobody;

| 11. | opakuje svou angažovanost v oblasti všeobecných lidských práv a připomíná skutečnost, že sexuální orientace je otázkou spadající do oblasti osobních práv na soukromí, které zaručují mezinárodní zákony týkající se lidských práv, podle nichž by měla být chráněna rovnoprávnost a nediskriminace a zaručena svoboda vyjadřování, a připomíná ugandským orgánům jejich povinnosti vyplývající z mezinárodních zákonů a dohody z Cotonou, které požadují respektování všeobecných lidských práv; |
| --- | --- |

11.

opakuje svou angažovanost v oblasti všeobecných lidských práv a připomíná skutečnost, že sexuální orientace je otázkou spadající do oblasti osobních práv na soukromí, které zaručují mezinárodní zákony týkající se lidských práv, podle nichž by měla být chráněna rovnoprávnost a nediskriminace a zaručena svoboda vyjadřování, a připomíná ugandským orgánům jejich povinnosti vyplývající z mezinárodních zákonů a dohody z Cotonou, které požadují respektování všeobecných lidských práv;

| 12. | vyzývá členské státy a orgány EU, aby znovu zavedly zásadu, že osoba, která je vystavena riziku pronásledování, by měla mít nárok na statut uprchlíka; |
| --- | --- |

12.

vyzývá členské státy a orgány EU, aby znovu zavedly zásadu, že osoba, která je vystavena riziku pronásledování, by měla mít nárok na statut uprchlíka;

| 13. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, prezidentovi Ugandské republiky, předsedovi ugandského parlamentu, Východoafrickému zákonodárnému shromáždění a Africké unii a jejím orgánům. |
| --- | --- |

13.

pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, prezidentovi Ugandské republiky, předsedovi ugandského parlamentu, Východoafrickému zákonodárnému shromáždění a Africké unii a jejím orgánům.

---

(1)  Úř. věst. C 286 E, 22.10.2010, s. 25.

(2)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0495.

(3)  odst. 7 usnesení P7_TA(2011)0019 ze dne 19. ledna 2011.

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropský parlament

Středa, 16. února 2011

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/65 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/65

---

Středa, 16. února 2011Postup s přidruženými výbory a vrácení věci výboru (výklad článků 50 a 56)

P7_TA(2011)0060

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 16. února 2011 o postupu s přidruženými výbory a vrácení věci výboru v případě zamítnutí návrhu Komise (výklad článků 50 a 56 jednacího řádu Evropského parlamentu)

2012/C 188 E/15

Evropský parlament,

| — | s ohledem na dopis předsedy Výboru pro ústavní záležitosti ze dne 15. února 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis předsedy Výboru pro ústavní záležitosti ze dne 15. února 2011,

| — | s ohledem na článek 211 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 211 jednacího řádu,

| 1. | rozhodl, že výklad článku 50 zní: | „Rozhodnutí Konference předsedů použít postup s přidruženými výbory se použije ve všech fázích daného postupu. |
| --- | --- | --- |

1.

rozhodl, že výklad článku 50 zní:

„Rozhodnutí Konference předsedů použít postup s přidruženými výbory se použije ve všech fázích daného postupu.

| | Práva související s postavením ‚příslušného výboru‘ jsou vykonávána příslušným parlamentním výborem. Při výkonu těchto práv musí příslušný parlamentní výbor dodržovat výsady přidruženého výboru, zejména povinnost loajální spolupráce, pokud jde o kalendář a právo přidruženého výboru stanovit pozměňovací návrhy, které se předloží Parlamentu v oblasti jeho výlučné působnosti. |
| --- | --- |

Práva související s postavením ‚příslušného výboru‘ jsou vykonávána příslušným parlamentním výborem. Při výkonu těchto práv musí příslušný parlamentní výbor dodržovat výsady přidruženého výboru, zejména povinnost loajální spolupráce, pokud jde o kalendář a právo přidruženého výboru stanovit pozměňovací návrhy, které se předloží Parlamentu v oblasti jeho výlučné působnosti.

| | V případě, že by příslušný parlamentní výbor porušil výsady přidruženého výboru, rozhodnutí přijatá příslušným parlamentním výborem zůstanou platná, ale přidružený výbor můžei předložit své pozměňovací návrhy přímo Parlamentu v mezích své výlučné působnosti.“ |
| --- | --- |

V případě, že by příslušný parlamentní výbor porušil výsady přidruženého výboru, rozhodnutí přijatá příslušným parlamentním výborem zůstanou platná, ale přidružený výbor můžei předložit své pozměňovací návrhy přímo Parlamentu v mezích své výlučné působnosti.“

| 2. | rozhodl, že výklad článku 56 zní: | „V případě vrácení věci výboru ve smyslu čl. 56 odst. 3 umožní příslušný parlamentní výbor přidruženému výboru podle článku 50 předtím, než přijme rozhodnutí o postupu, učinit volbu, pokud se jedná o pozměňovací návrhy v jeho výlučné působnosti, zejména volbu pozměňovacích návrhů, které mají být opětovně předloženy Parlamentu. |
| --- | --- | --- |

2.

rozhodl, že výklad článku 56 zní:

„V případě vrácení věci výboru ve smyslu čl. 56 odst. 3 umožní příslušný parlamentní výbor přidruženému výboru podle článku 50 předtím, než přijme rozhodnutí o postupu, učinit volbu, pokud se jedná o pozměňovací návrhy v jeho výlučné působnosti, zejména volbu pozměňovacích návrhů, které mají být opětovně předloženy Parlamentu.

| | Na podání zprávy příslušnému výboru, a to písemně nebo ústně, se použije lhůta stanovená v souladu s odstavcem 3 druhým pododstavcem. Touto lhůtou není dotčeno stanovení doby vhodné pro pokračování přezkumu daného postupu Parlamentem.“ |
| --- | --- |

Na podání zprávy příslušnému výboru, a to písemně nebo ústně, se použije lhůta stanovená v souladu s odstavcem 3 druhým pododstavcem. Touto lhůtou není dotčeno stanovení doby vhodné pro pokračování přezkumu daného postupu Parlamentem.“

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí pro informaci Radě a Komisi. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí pro informaci Radě a Komisi.

---

III Přípravné akty

EVROPSKÝ PARLAMENT

Úterý, 15. února 2011

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/67 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/67

---

Úterý, 15. února 2011Změna dohody mezi ES a Jihoafrickou republikou o obchodu, rozvoji a spolupráci ***

P7_TA(2011)0043

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Jihoafrickou republikou na straně druhé, kterou se mění dohoda o obchodu, rozvoji a spolupráci (10297/2010 – C7–0190/2010 – 2010/0119(NLE))

2012/C 188 E/16

(Souhlas)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (10297/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (10297/2010),

| — | s ohledem na návrh Dohody mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Jihoafrickou republikou na straně druhé, kterou se mění dohoda o obchodu, rozvoji a spolupráci (07437/2008), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Dohody mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Jihoafrickou republikou na straně druhé, kterou se mění dohoda o obchodu, rozvoji a spolupráci (07437/2008),

| — | s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s článkem 217 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0190/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s článkem 217 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0190/2010),

| — | s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 8 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 8 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro rozvoj a stanovisko Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0018/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro rozvoj a stanovisko Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0018/2011),

| 1. | uděluje svůj souhlas s uzavřením dohody; |
| --- | --- |

1.

uděluje svůj souhlas s uzavřením dohody;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Jihoafrické republiky. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Jihoafrické republiky.

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/68 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/68

---

Úterý, 15. února 2011Dohody mezi EU, Islandem, Lichtenštejnskem a Norskem (finanční mechanismy na období 2009–2014 a dovoz některých ryb a produktů rybolovu do EU na období 2009–2014) ***

P7_TA(2011)0044

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Islandem, Lichtenštejnskem a Norskem o finančním mechanismu EHP na období 2009–2014, Dohody mezi Evropskou unií a Norskem o norském finančním mechanismu na období 2009–2014, dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandem o zvláštních ustanoveních pro dovoz některých ryb a produktů rybolovu do Evropské unie na období 2009–2014 a dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norskem o zvláštních ustanoveních pro dovoz některých ryb a produktů rybolovu do Evropské unie na období 2009–2014 (09902/2010 – C7-0225/2010 – 2010/0129(NLE))

2012/C 188 E/17

(Souhlas)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (09902/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (09902/2010),

| — | s ohledem na Dohodu mezi Evropskou unií, Islandem, Lichtenštejnskem a Norskem o finančním mechanismu EHP na období 2009–2014, návrh dohody mezi Evropskou unií a Norskem o norském finančním mechanismu na období 2009–2014, návrh dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandem o zvláštních ustanoveních pro dovoz některých ryb a produktů rybolovu do Evropské unie na období 2009–2014 a návrh dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norskem o zvláštních ustanoveních pro dovoz některých ryb a produktů rybolovu do Evropské unie na období 2009–2014 (09899/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Dohodu mezi Evropskou unií, Islandem, Lichtenštejnskem a Norskem o finančním mechanismu EHP na období 2009–2014, návrh dohody mezi Evropskou unií a Norskem o norském finančním mechanismu na období 2009–2014, návrh dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandem o zvláštních ustanoveních pro dovoz některých ryb a produktů rybolovu do Evropské unie na období 2009–2014 a návrh dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norskem o zvláštních ustanoveních pro dovoz některých ryb a produktů rybolovu do Evropské unie na období 2009–2014 (09899/2010),

| — | s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s článkem 217 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0225/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s článkem 217 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0225/2010),

| — | s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 8 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 8 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod a stanovisko Výboru pro rybolov (A7-0372/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod a stanovisko Výboru pro rybolov (A7-0372/2010),

| 1. | souhlasí s uzavřením těchto dohod a dodatkových protokolů; |
| --- | --- |

1.

souhlasí s uzavřením těchto dohod a dodatkových protokolů;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Islandu, Lichtenštejnska a Norska. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Islandu, Lichtenštejnska a Norska.

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/69 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/69

---

Úterý, 15. února 2011Dohoda mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o některých aspektech leteckých služeb ***

P7_TA(2011)0045

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o některých aspektech leteckých služeb (13988/2010 – C7-0335/2010 – 2009/0115(NLE))

2012/C 188 E/18

(Souhlas)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (13988/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (13988/2010),

| — | s ohledem na návrh Dohody mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o některých aspektech leteckých služeb (12922/2009), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Dohody mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o některých aspektech leteckých služeb (12922/2009),

| — | s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada podle čl. 100 odst. 2, čl. 218 odst. 8 prvního pododstavce a čl. 218 odst. 6 druhého pododstavce písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0335/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada podle čl. 100 odst. 2, čl. 218 odst. 8 prvního pododstavce a čl. 218 odst. 6 druhého pododstavce písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0335/2010),

| — | s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 8 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 8 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A7-0004/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A7-0004/2011),

| 1. | uděluje svůj souhlas s uzavřením dohody; |
| --- | --- |

1.

uděluje svůj souhlas s uzavřením dohody;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Brazilské federativní republiky. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Brazilské federativní republiky.

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/69 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/69

---

Úterý, 15. února 2011Dohoda mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou, Norským královstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o doplňkových pravidlech v souvislosti s Fondem pro vnější hranice na období 2007 až 2013 ***

P7_TA(2011)0046

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou, Norským královstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o doplňkových pravidlech v souvislosti s Fondem pro vnější hranice na období 2007 až 2013 jménem Evropské unie (07853/2010 – C7-0101/2010 – 2009/0148(NLE))

2012/C 188 E/19

(Souhlas)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (07853/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (07853/2010),

| — | s ohledem na návrh Dohody mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou, Norským královstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o doplňkových pravidlech v souvislosti s Fondem pro vnější hranice na období 2007 až 2013 (15954/2009), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Dohody mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou, Norským královstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o doplňkových pravidlech v souvislosti s Fondem pro vnější hranice na období 2007 až 2013 (15954/2009),

| — | s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 77 odst. 2 písm. d) a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) bod v) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0101/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 77 odst. 2 písm. d) a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) bod v) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0101/2010),

| — | s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 8 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 8 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0007/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0007/2011),

| 1. | uděluje svůj souhlas s uzavřením dohody; |
| --- | --- |

1.

uděluje svůj souhlas s uzavřením dohody;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Islandské republiky, Norského království, Švýcarské konfederace a Lichtenštejnského knížectví. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Islandské republiky, Norského království, Švýcarské konfederace a Lichtenštejnského knížectví.

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/70

---

Úterý, 15. února 2011Přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi EU, ES a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis ***

P7_TA(2011)0047

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 k návrhům rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropské unie (06077/2010 – C7-0141/2010 – 2006/0251(NLE))

2012/C 188 E/20

(Souhlas)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrhy rozhodnutí Rady (06077/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrhy rozhodnutí Rady (06077/2010),

| — | s ohledem na návrh protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (16462/2006), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (16462/2006),

| — | s ohledem na žádost o udělení souhlasu předloženou Radou na základě článku 16. článku 74, čl. 77 odst. 2, čl. 79 odst. 2 písm. a) a c), čl. 82 odst. 1 písm. b) a d), čl. 87 odst. 2 a 3, článku 89, článku 114 a čl. 218 odst. 6 druhého pododstavce písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0141/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o udělení souhlasu předloženou Radou na základě článku 16. článku 74, čl. 77 odst. 2, čl. 79 odst. 2 písm. a) a c), čl. 82 odst. 1 písm. b) a d), čl. 87 odst. 2 a 3, článku 89, článku 114 a čl. 218 odst. 6 druhého pododstavce písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0141/2010),

| — | s ohledem na své stanovisko ze dne 8. července 2008 (1) k návrhu Komise (KOM(2006)0752), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své stanovisko ze dne 8. července 2008 (1) k návrhu Komise (KOM(2006)0752),

| — | s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 8 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 8 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0008/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0008/2011),

| 1. | souhlasí s uzavřením tohoto protokolu; |
| --- | --- |

1.

souhlasí s uzavřením tohoto protokolu;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby tento postoj předal Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a vládě a parlamentu Švýcarské konfederace a Lichtenštejnského knížectví. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby tento postoj předal Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a vládě a parlamentu Švýcarské konfederace a Lichtenštejnského knížectví.

---

(1)  Úř. věst. C 294 E, 3.12.2009, s. 99.

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/71 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/71

---

Úterý, 15. února 2011Přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi ES a Švýcarskou konfederací o určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo ve Švýcarsku ***

P7_TA(2011)0048

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření protokolu mezi Evropskou unií, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo ve Švýcarsku (06242/2010 – C7-0140/2010 – 2006/0252(NLE))

2012/C 188 E/21

(Souhlas)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (06242/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (06242/2010),

| — | s ohledem na návrh protokolu mezi Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo ve Švýcarsku (16470/2006), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh protokolu mezi Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo ve Švýcarsku (16470/2006),

| — | s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou Rada předložila v souladu s čl. 78 odst. 2 písm. e) a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0140/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou Rada předložila v souladu s čl. 78 odst. 2 písm. e) a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0140/2010),

| — | s ohledem na svůj postoj ze dne 8. července 2008 (1) k návrhu Komise (KOM(2006)0754), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svůj postoj ze dne 8. července 2008 (1) k návrhu Komise (KOM(2006)0754),

| — | s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 8 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 8 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0013/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0013/2011),

| 1. | uděluje svůj souhlas s uzavřením protokolu; |
| --- | --- |

1.

uděluje svůj souhlas s uzavřením protokolu;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států, Švýcarska a Lichtenštejnského knížectví. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států, Švýcarska a Lichtenštejnského knížectví.

---

(1)  Úř. věst. C 294 E, 3.12.2009, s. 100.

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/72 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/72

---

Úterý, 15. února 2011Dohoda mezi EU a Brazílií o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele běžných cestovních pasů ***

P7_TA(2011)0049

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele běžných cestovních pasů (16364/2010 – C7-0400/2010 – 2010/0228(NLE))

2012/C 188 E/22

(Souhlas)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (16364/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (16364/2010),

| — | s ohledem na návrh Dohody mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele běžných cestovních pasů (13712/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Dohody mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele běžných cestovních pasů (13712/2010),

| — | s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 77 odst. 2 písm. a) a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0400/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 77 odst. 2 písm. a) a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0400/2010),

| — | s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 8 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 8 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0011/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0011/2011),

| 1. | uděluje svůj souhlas s uzavřením dohody; |
| --- | --- |

1.

uděluje svůj souhlas s uzavřením dohody;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Brazilské federativní republice. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Brazilské federativní republice.

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/73

---

Úterý, 15. února 2011Dohoda mezi EU a Brazílií o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele diplomatických, služebních či úředních cestovních pasů ***

P7_TA(2011)0050

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele diplomatických, služebních či úředních cestovních pasů (16362/2010 – C7-0399/2010 – 2010/0222(NLE))

2012/C 188 E/23

(Souhlas)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (16362/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (16362/2010),

| — | s ohledem na návrh Dohody mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele diplomatických, služebních či úředních cestovních pasů (13708/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Dohody mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele diplomatických, služebních či úředních cestovních pasů (13708/2010),

| — | s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 77 odst. 2 písm. a) a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0399/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 77 odst. 2 písm. a) a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0399/2010),

| — | s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 8 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 8 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0010/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0010/2011),

| 1. | uděluje svůj souhlas s uzavřením dohody; |
| --- | --- |

1.

uděluje svůj souhlas s uzavřením dohody;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Brazilské federativní republiky. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Brazilské federativní republiky.

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/73

---

Úterý, 15. února 2011Práva cestujících v autobusové a autokarové dopravě ***III

P7_TA(2011)0052

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 o společném znění nařízení Evropského parlamentu a Rady o právech cestujících v autobusové a autokarové dopravě a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004, které schválil dohodovací výbor (PE-CONS 00063/2010 – C7-0015/2011 – 2008/0237(COD))

2012/C 188 E/24

(Řádný legislativní postup: třetí čtení)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na společný návrh, který schválil dohodovací výbor (PE-CONS 00063/2010 – C7-0015/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společný návrh, který schválil dohodovací výbor (PE-CONS 00063/2010 – C7-0015/2011),

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 16. července 2009 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 16. července 2009 (1),

| — | s ohledem na svůj postoj v prvním čtení (2) k návrhu Komise předloženému Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2008)0817), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svůj postoj v prvním čtení (2) k návrhu Komise předloženému Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2008)0817),

| — | s ohledem na svůj postoj ve druhém čtení (3) k postoji Rady v prvním čtení (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svůj postoj ve druhém čtení (3) k postoji Rady v prvním čtení (4),

| — | s ohledem na stanovisko Komise k pozměňovacím návrhům Parlamentu k postoji Rady v prvním četní (KOM(2010)0469), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Komise k pozměňovacím návrhům Parlamentu k postoji Rady v prvním četní (KOM(2010)0469),

| — | s ohledem na postoj Rady ve druhém čtení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na postoj Rady ve druhém čtení,

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 13 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 13 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 69 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 69 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu delegace v dohodovacím výboru (A7-0020/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu delegace v dohodovacím výboru (A7-0020/2011),

| 1. | schvaluje společný postoj; |
| --- | --- |

1.

schvaluje společný postoj;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby společně s předsedou Rady podepsal akt podle čl. 297 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie; |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby společně s předsedou Rady podepsal akt podle čl. 297 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie;

| 3. | pověřuje generálního tajemníka, aby akt podepsal poté, co ověří, že všechny postupy byly řádně ukončeny, a aby společně s generálním tajemníkem Rady zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

3.

pověřuje generálního tajemníka, aby akt podepsal poté, co ověří, že všechny postupy byly řádně ukončeny, a aby společně s generálním tajemníkem Rady zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 317, 23.12.2009, s. 99.

(2)  Úř. věst. C 184 E, 8.7.2010, s. 312.

(3)  Texty přijaté dne 6.7.2010, P7_TA(2010)0256.

(4)  Úř. věst. C 122 E, 11.5.2010, p. 1.

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/74 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/74

---

Úterý, 15. února 2011Výkonnostní emisní normy pro nová lehká užitková vozidla ***I

P7_TA(2011)0053

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví výkonnostní emisní normy pro nová lehká užitková vozidla v rámci integrovaného přístupu Společenství ke snižování emisí CO2 z lehkých užitkových vozidel (KOM(2009)0593 – C7-0271/2009 – 2009/0173(COD))

2012/C 188 E/25

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (KOM(2009)0593), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (KOM(2009)0593),

| — | s ohledem na čl. 251 odst. 2 a čl. 175 odst. 1 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0271/2009), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 251 odst. 2 a čl. 175 odst. 1 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0271/2009),

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 a čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 a čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 14. července 2010 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 14. července 2010 (1),

| — | po konzultaci s Výborem regionů, |
| --- | --- |

—

po konzultaci s Výborem regionů,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a stanoviska Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A7-0287/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a stanoviska Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A7-0287/2010),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.

---

Úterý, 15. února 2011P7_TC1-COD(2009)0173

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 15. února 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011, kterým se stanoví výkonnostní emisní normy pro nová lehká užitková vozidla v rámci integrovaného přístupu Unie ke snižování emisí CO2 z lehkých vozidel

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 510/2011)

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/76 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/76

---

Úterý, 15. února 2011Posílená spolupráce v oblasti vytvoření jednotné patentové ochrany ***

P7_TA(2011)0054

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 o návrhu rozhodnutí Rady, kterým se povoluje posílená spolupráce v oblasti vytvoření jednotné patentové ochrany (05538/2011 – C7-0044/2011 – 2010/0384(NLE))

2012/C 188 E/26

(Souhlas)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady, kterým se povoluje posílená spolupráce v oblasti vytvoření jednotné patentové ochrany (05538/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady, kterým se povoluje posílená spolupráce v oblasti vytvoření jednotné patentové ochrany (05538/2011),

| — | s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s čl. 329 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0044/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s čl. 329 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0044/2011),

| — | s ohledem na článek 74g a čl. 81 odst. 1 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 74g a čl. 81 odst. 1 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro právní záležitosti (A7-0021/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro právní záležitosti (A7-0021/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že Komise přijala návrh nařízení Rady o patentu Společenství (KOM(2000)0412); vzhledem k tomu, že tento návrh obsahoval šest kapitol: i) kapitolu I o obecných ustanoveních, ii) kapitolu II o patentovém právu, iii) kapitolu III o obnovení, zániku a neplatnosti patentu Společenství, iv) kapitolu IV o soudní příslušnosti a řízení u žalob týkajících se patentu Společenství, v) kapitolu V o dopadech na vnitrostátní právní předpisy a kapitolu vi) závěrečná ustanovení, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Komise přijala návrh nařízení Rady o patentu Společenství (KOM(2000)0412); vzhledem k tomu, že tento návrh obsahoval šest kapitol: i) kapitolu I o obecných ustanoveních, ii) kapitolu II o patentovém právu, iii) kapitolu III o obnovení, zániku a neplatnosti patentu Společenství, iv) kapitolu IV o soudní příslušnosti a řízení u žalob týkajících se patentu Společenství, v) kapitolu V o dopadech na vnitrostátní právní předpisy a kapitolu vi) závěrečná ustanovení,

| B. | vzhledem k tomu, že právním základem tohoto návrhu byl článek 308 Smlouvy o ES, který vyžadoval konzultaci s Parlamentem a jednomyslné rozhodnutí Rady, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že právním základem tohoto návrhu byl článek 308 Smlouvy o ES, který vyžadoval konzultaci s Parlamentem a jednomyslné rozhodnutí Rady,

| C. | vzhledem k tomu, že ve svém postoji ze dne 10. dubna 2002 o návrhu nařízení Rady o patentu Společenství (1) přijal Parlament v rámci postupu konzultace návrh Komise v pozměněném znění, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že ve svém postoji ze dne 10. dubna 2002 o návrhu nařízení Rady o patentu Společenství (1) přijal Parlament v rámci postupu konzultace návrh Komise v pozměněném znění,

| D. | vzhledem k tomu, že brzy vyšlo najevo, že některé členské státy čelí specifickým problémům, které jim znemožňují navrhované nařízení přijmout; vzhledem k tomu, že šlo zejména o to, že některé členské státy nejsou schopny přijmout ujednání o překladu pro patent Společenství, a Rada na základě tohoto zjištění dospěla k závěru, že se jí kvůli tomuto problému nepodaří dosáhnout ve věci návrhu Komise politické dohody, protože o něm neexistuje jednomyslná shoda, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že brzy vyšlo najevo, že některé členské státy čelí specifickým problémům, které jim znemožňují navrhované nařízení přijmout; vzhledem k tomu, že šlo zejména o to, že některé členské státy nejsou schopny přijmout ujednání o překladu pro patent Společenství, a Rada na základě tohoto zjištění dospěla k závěru, že se jí kvůli tomuto problému nepodaří dosáhnout ve věci návrhu Komise politické dohody, protože o něm neexistuje jednomyslná shoda,

| E. | vzhledem k tomu, že dne 9. ledna 2006 Komise zahájila konzultace o budoucí patentové politice v Evropě, na což Parlament reagoval přijetím usnesení dne 12. října 2006 (2), |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že dne 9. ledna 2006 Komise zahájila konzultace o budoucí patentové politice v Evropě, na což Parlament reagoval přijetím usnesení dne 12. října 2006 (2),

| F. | vzhledem k tomu, že poté, co bylo dne 3. dubna 2007 přijato sdělení Komise o zlepšení patentového systému v Evropě (KOM (2007)0165), byly obnoveny rozhovory s Radou, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že poté, co bylo dne 3. dubna 2007 přijato sdělení Komise o zlepšení patentového systému v Evropě (KOM (2007)0165), byly obnoveny rozhovory s Radou,

| G. | vzhledem k tomu, že dne 4. prosince 2009 přijala Rada závěry o hlavních rysech budoucího patentového systému založeného na dvou pilířích: (i) vytvoření jednotného systému pro řešení sporů týkajících se patentů a ii) vytvoření patentu EU – právního nástroje, který zajistí platnost patentů v celé EU; vzhledem k tomu, že se Rada domnívala, že tyto závěry by měly být součástí celkové konečné dohody o balíčku opatření pro zlepšení patentového systému v Evropě, který by zahrnoval vytvoření Soudu pro evropské patenty a patenty EU (EEUPC), patent EU včetně odděleného nařízení o ujednáních o překladu, posílené partnerství mezi Evropským patentovým úřadem a ústředními orgány pro průmyslové vlastnictví v členských státech a v nezbytné míře změny Evropské patentové úmluvy, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že dne 4. prosince 2009 přijala Rada závěry o hlavních rysech budoucího patentového systému založeného na dvou pilířích: (i) vytvoření jednotného systému pro řešení sporů týkajících se patentů a ii) vytvoření patentu EU – právního nástroje, který zajistí platnost patentů v celé EU; vzhledem k tomu, že se Rada domnívala, že tyto závěry by měly být součástí celkové konečné dohody o balíčku opatření pro zlepšení patentového systému v Evropě, který by zahrnoval vytvoření Soudu pro evropské patenty a patenty EU (EEUPC), patent EU včetně odděleného nařízení o ujednáních o překladu, posílené partnerství mezi Evropským patentovým úřadem a ústředními orgány pro průmyslové vlastnictví v členských státech a v nezbytné míře změny Evropské patentové úmluvy,

| H. | vzhledem k tomu, že dnem 1. prosince 2009, kdy vstoupila v platnost Lisabonská smlouva, se prostřednictvím článku 118 Smlouvy o fungování Evropské unie („dále jen Smlouvy o fungování EU“) změnil právní základ pro vytvoření patentu EU, podle něhož: „V rámci vytvoření nebo fungování vnitřního trhu přijmou Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem opatření o vytvoření evropských práv duševního vlastnictví, která zajistí jednotnou ochranu práv duševního vlastnictví v Unii, a o zavedení centralizovaného režimu pro vydávání povolení, koordinaci a kontrolu na úrovni Unie.“ |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že dnem 1. prosince 2009, kdy vstoupila v platnost Lisabonská smlouva, se prostřednictvím článku 118 Smlouvy o fungování Evropské unie („dále jen Smlouvy o fungování EU“) změnil právní základ pro vytvoření patentu EU, podle něhož: „V rámci vytvoření nebo fungování vnitřního trhu přijmou Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem opatření o vytvoření evropských práv duševního vlastnictví, která zajistí jednotnou ochranu práv duševního vlastnictví v Unii, a o zavedení centralizovaného režimu pro vydávání povolení, koordinaci a kontrolu na úrovni Unie.“

| I. | vzhledem k tomu, že v souladu s prvním odstavcem článku 118 Smlouvy o fungování EU může být patent EU, který je evropským právem duševního vlastnictví, vytvořen řádným legislativním postupem; avšak vzhledem k tomu, že v souladu s druhým odstavcem článku 118 Smlouvy o fungování EU se pravidla pro používání jazyků ve vztahu k takovým právům stanoví zvláštním legislativním postupem, který vyžaduje jednomyslné rozhodnutí Rady, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že v souladu s prvním odstavcem článku 118 Smlouvy o fungování EU může být patent EU, který je evropským právem duševního vlastnictví, vytvořen řádným legislativním postupem; avšak vzhledem k tomu, že v souladu s druhým odstavcem článku 118 Smlouvy o fungování EU se pravidla pro používání jazyků ve vztahu k takovým právům stanoví zvláštním legislativním postupem, který vyžaduje jednomyslné rozhodnutí Rady,

| J. | vzhledem k tomu, že po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost Komise svůj návrh z roku 2000 potvrdila (3); vzhledem k tomu, že v zájmu urychlení celého postupu a s cílem umožnit Radě, aby své politické závěry ze dne 4. prosince 2009 vyjádřila formálně prostřednictvím postoje Rady, který by byl dalším krokem v rámci řádného legislativního postupu, potvrdil Parlament ve svém usnesení ze dne 5. května 2010 o důsledcích vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy (KOM(2009)0665) – „omnibus“ (4) v prvním čtení svůj postoj z roku 2002; vzhledem k tomu, že Rada své závěry prostřednictvím postoje nevyjádřila, a proto nelze v přípravě patentu EU na základě návrhu Komise z roku 2000 dále pokračovat, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost Komise svůj návrh z roku 2000 potvrdila (3); vzhledem k tomu, že v zájmu urychlení celého postupu a s cílem umožnit Radě, aby své politické závěry ze dne 4. prosince 2009 vyjádřila formálně prostřednictvím postoje Rady, který by byl dalším krokem v rámci řádného legislativního postupu, potvrdil Parlament ve svém usnesení ze dne 5. května 2010 o důsledcích vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy (KOM(2009)0665) – „omnibus“ (4) v prvním čtení svůj postoj z roku 2002; vzhledem k tomu, že Rada své závěry prostřednictvím postoje nevyjádřila, a proto nelze v přípravě patentu EU na základě návrhu Komise z roku 2000 dále pokračovat,

| K. | vzhledem k tomu, že dne 30. června 2010 přijala Komise návrh nařízení Rady o ujednáních o překladu pro patent Evropské unie (KOM(2010)0350), který vycházel ze stávajícího jazykového režimu Evropského patentového úřadu, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že dne 30. června 2010 přijala Komise návrh nařízení Rady o ujednáních o překladu pro patent Evropské unie (KOM(2010)0350), který vycházel ze stávajícího jazykového režimu Evropského patentového úřadu,

| L. | vzhledem k tomu, že navzdory několika kolům jednání Rady v roce 2010 bylo na zasedání Rady pro konkurenceschopnost, které se konalo dne 10. prosince 2010, potvrzeno, že existují nepřekonatelné překážky, které brání tomu, aby bylo ohledně ujednání o překladu v této chvíli či v blízké budoucnosti přijato požadované jednomyslné rozhodnutí, a že cílů navrhovaných nařízení, tedy vytvoření jednotné patentové ochrany v celé Evropské unii, nelze v přiměřené lhůtě za použití příslušných ustanovení Smluv dosáhnout, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že navzdory několika kolům jednání Rady v roce 2010 bylo na zasedání Rady pro konkurenceschopnost, které se konalo dne 10. prosince 2010, potvrzeno, že existují nepřekonatelné překážky, které brání tomu, aby bylo ohledně ujednání o překladu v této chvíli či v blízké budoucnosti přijato požadované jednomyslné rozhodnutí, a že cílů navrhovaných nařízení, tedy vytvoření jednotné patentové ochrany v celé Evropské unii, nelze v přiměřené lhůtě za použití příslušných ustanovení Smluv dosáhnout,

| M. | vzhledem k tomu, že některé členské státy jsou podle svého vyjádření připraveny zvážit možnost vytvoření jednotného patentu v rámci posílené spolupráce, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že některé členské státy jsou podle svého vyjádření připraveny zvážit možnost vytvoření jednotného patentu v rámci posílené spolupráce,

| N. | vzhledem k tomu, že více než devět členských států uvedlo, že mezi sebou hodlá navázat posílenou spolupráci v oblasti vytvoření jednotné patentové ochrany, a zaslalo Komisi žádost v souladu s čl. 329 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, a poté Komise předložila návrh rozhodnutí Rady umožňující posílenou spolupráci v oblasti vytváření jednotné patentové ochrany, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že více než devět členských států uvedlo, že mezi sebou hodlá navázat posílenou spolupráci v oblasti vytvoření jednotné patentové ochrany, a zaslalo Komisi žádost v souladu s čl. 329 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, a poté Komise předložila návrh rozhodnutí Rady umožňující posílenou spolupráci v oblasti vytváření jednotné patentové ochrany,

| O. | vzhledem k tomu, že Parlament ověřil soulad s článkem 20 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouvy o EU“) a s články 326 až 334 Smlouvy o fungování EU, |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že Parlament ověřil soulad s článkem 20 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouvy o EU“) a s články 326 až 334 Smlouvy o fungování EU,

| P. | k tomu, že v souladu s článkem 20 Smlouvy o EU se může nejméně devět členských států, které si v rámci nevýlučné pravomoci Unie přejí mezi sebou navázat posílenou spolupráci, v mezích a za podmínek uvedených v tomto článku a v článcích 326 až 334 Smlouvy o fungování EU obracet na její orgány a vykonávat tyto pravomoci při použití příslušných ustanovení Smluv právně konzistentním způsobem, |
| --- | --- |

P.

k tomu, že v souladu s článkem 20 Smlouvy o EU se může nejméně devět členských států, které si v rámci nevýlučné pravomoci Unie přejí mezi sebou navázat posílenou spolupráci, v mezích a za podmínek uvedených v tomto článku a v článcích 326 až 334 Smlouvy o fungování EU obracet na její orgány a vykonávat tyto pravomoci při použití příslušných ustanovení Smluv právně konzistentním způsobem,

| Q. | vzhledem k tomu, že vytvoření jednotné patentové ochrany není zapsáno na seznamu oblastí, v nichž má Unie výlučnou pravomoc, uvedených v čl. 3 odst. 1 Smlouvy o fungování EU; vzhledem k tomu, že právním základem pro vytvoření evropských práv duševního vlastnictví je článek 118 Smlouvy o fungování EU, který výslovně odkazuje na vytvoření a fungování vnitřního trhu, což je podle článku 4 Smlouvy o fungování EU jednou z oblastí sdílené pravomoci Unie; vzhledem k tomu, že vytvoření jednotné patentové ochrany, včetně použitelných ujednání o překladu, proto spadá do rámce nevýlučné pravomoci Unie, |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že vytvoření jednotné patentové ochrany není zapsáno na seznamu oblastí, v nichž má Unie výlučnou pravomoc, uvedených v čl. 3 odst. 1 Smlouvy o fungování EU; vzhledem k tomu, že právním základem pro vytvoření evropských práv duševního vlastnictví je článek 118 Smlouvy o fungování EU, který výslovně odkazuje na vytvoření a fungování vnitřního trhu, což je podle článku 4 Smlouvy o fungování EU jednou z oblastí sdílené pravomoci Unie; vzhledem k tomu, že vytvoření jednotné patentové ochrany, včetně použitelných ujednání o překladu, proto spadá do rámce nevýlučné pravomoci Unie,

| R. | vzhledem k tomu, že tato posílená spolupráce může být s ohledem na posouzení dopadů, které vypracovala Komise v souvislosti se svým výše uvedeným návrhem nařízení o ujednáních o překladu pro patent Evropské unie z roku 2010 a v němž poukázala na to, že neexistence jednotného patentu, který by poskytoval ochranu v celé EU, vede k roztříštěnosti patentového systému, považována především za krok, který podporuje cíle Unie, chrání její zájmy a posiluje její proces integrace ve smyslu článku 20 Smlouvy o EvU; vzhledem k tomu, že tato roztříštěnost je způsobena vysokými náklady, které mohou dosáhnout až 40 % celkových nákladů na přihlášení patentu v Evropě, a složitostí validace evropských patentů v jednotlivých členských státech; vzhledem k tomu, že vytvoření jednotné patentové ochrany ve skupině členských států by zlepšilo úroveň patentové ochrany, neboť by bylo možné získat jednotnou patentovou ochranu na území všech zúčastněných členských států, což by na tomto území snížilo náklady a zjednodušilo celý postup, a tedy přispělo k vědeckotechnickému pokroku a fungování vnitřního trhu, |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že tato posílená spolupráce může být s ohledem na posouzení dopadů, které vypracovala Komise v souvislosti se svým výše uvedeným návrhem nařízení o ujednáních o překladu pro patent Evropské unie z roku 2010 a v němž poukázala na to, že neexistence jednotného patentu, který by poskytoval ochranu v celé EU, vede k roztříštěnosti patentového systému, považována především za krok, který podporuje cíle Unie, chrání její zájmy a posiluje její proces integrace ve smyslu článku 20 Smlouvy o EvU; vzhledem k tomu, že tato roztříštěnost je způsobena vysokými náklady, které mohou dosáhnout až 40 % celkových nákladů na přihlášení patentu v Evropě, a složitostí validace evropských patentů v jednotlivých členských státech; vzhledem k tomu, že vytvoření jednotné patentové ochrany ve skupině členských států by zlepšilo úroveň patentové ochrany, neboť by bylo možné získat jednotnou patentovou ochranu na území všech zúčastněných členských států, což by na tomto území snížilo náklady a zjednodušilo celý postup, a tedy přispělo k vědeckotechnickému pokroku a fungování vnitřního trhu,

| S. | vzhledem k tomu, že je s ohledem na pozadí této iniciativy zřejmé, že navrhované rozhodnutí je přijímáno jako poslední možnost a že se v přiměřené lhůtě Unii cílů této spolupráce nepodaří dosáhnout; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že je s ohledem na pozadí této iniciativy zřejmé, že navrhované rozhodnutí je přijímáno jako poslední možnost a že se v přiměřené lhůtě Unii cílů této spolupráce nepodaří dosáhnout;

| T. | vzhledem k tomu, že jsou splněny i požadavky článků 326 až 334 Smlouvy o fungování EU; vzhledem k tomu, že posílená spolupráce přispěje k řádnému fungování vnitřního trhu, neboť odstraní překážky, které brání volnému pohybu zboží, pomůže v boji proti porušování patentových práv, pravděpodobně povede k tomu, že o patentovou ochranu na území Unie bude usilovat větší počet vynálezců, zajistí rovný přístup k jednotné patentové ochraně pro všechny vynálezce, inovativní firmy a držitele patentů bez ohledu na to, zda pocházejí ze zúčastněných členských států, či z jiného členského státu, poskytne další nástroj, který bude k dispozici všem držitelům patentů v Unii, zlepší rámcové podmínky pro inovativní podniky v celé Unii a ve zúčastněných členských státech odstraní stávající roztříštěnost tam, kde mezi nimi leží v oblasti patentových práv „hranice“, |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že jsou splněny i požadavky článků 326 až 334 Smlouvy o fungování EU; vzhledem k tomu, že posílená spolupráce přispěje k řádnému fungování vnitřního trhu, neboť odstraní překážky, které brání volnému pohybu zboží, pomůže v boji proti porušování patentových práv, pravděpodobně povede k tomu, že o patentovou ochranu na území Unie bude usilovat větší počet vynálezců, zajistí rovný přístup k jednotné patentové ochraně pro všechny vynálezce, inovativní firmy a držitele patentů bez ohledu na to, zda pocházejí ze zúčastněných členských států, či z jiného členského státu, poskytne další nástroj, který bude k dispozici všem držitelům patentů v Unii, zlepší rámcové podmínky pro inovativní podniky v celé Unii a ve zúčastněných členských státech odstraní stávající roztříštěnost tam, kde mezi nimi leží v oblasti patentových práv „hranice“,

| U. | vzhledem k tomu, že posílená spolupráce v této oblasti je v souladu se Smlouvami a s právními předpisy Unie a neovlivní acquis, neboť do této chvíle byl přijat pouze omezený počet právních aktů Unie ve smyslu článku 288 Smlouvy o fungování EU, z nichž žádný neupravuje vytvoření evropského práva duševního vlastnictví, které by zavádělo jednotnou ochranu v celé Unii; vzhledem k tomu, že s výjimkou směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/44/ES ze dne 6. července 1998 o právní ochraně biotechnických vynálezů (5) neexistuje na úrovni Unie žádné přiblížení hmotného patentového práva, a vzhledem k tomu, že nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1610/96 ze dne 23. července 1996 o zavedení dodatkových ochranných osvědčení pro přípravky na ochranu rostlin (6) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 469/2009 ze dne 6. května 2009 o dodatkových ochranných osvědčeních pro léčivé přípravky (7) upravují prodloužení doby platnosti u zvláštních druhů předmětů patentové ochrany; vzhledem k tomu, že posílená spolupráce v oblasti patentů by nevedla k diskriminaci, neboť přístup k jednotnému patentu by byl umožněn uživatelům patentových systémů z celé Unie, |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že posílená spolupráce v této oblasti je v souladu se Smlouvami a s právními předpisy Unie a neovlivní acquis, neboť do této chvíle byl přijat pouze omezený počet právních aktů Unie ve smyslu článku 288 Smlouvy o fungování EU, z nichž žádný neupravuje vytvoření evropského práva duševního vlastnictví, které by zavádělo jednotnou ochranu v celé Unii; vzhledem k tomu, že s výjimkou směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/44/ES ze dne 6. července 1998 o právní ochraně biotechnických vynálezů (5) neexistuje na úrovni Unie žádné přiblížení hmotného patentového práva, a vzhledem k tomu, že nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1610/96 ze dne 23. července 1996 o zavedení dodatkových ochranných osvědčení pro přípravky na ochranu rostlin (6) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 469/2009 ze dne 6. května 2009 o dodatkových ochranných osvědčeních pro léčivé přípravky (7) upravují prodloužení doby platnosti u zvláštních druhů předmětů patentové ochrany; vzhledem k tomu, že posílená spolupráce v oblasti patentů by nevedla k diskriminaci, neboť přístup k jednotnému patentu by byl umožněn uživatelům patentových systémů z celé Unie,

| V. | vzhledem k tomu, že posílená spolupráce bude respektovat práva, pravomoci a povinnosti členských států, které se jí nezúčastní, neboť možnost získání jednotné patentové ochrany na území zúčastněných členských států nemá vliv na dostupnost či podmínky patentové ochrany na území ostatních členských států, |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že posílená spolupráce bude respektovat práva, pravomoci a povinnosti členských států, které se jí nezúčastní, neboť možnost získání jednotné patentové ochrany na území zúčastněných členských států nemá vliv na dostupnost či podmínky patentové ochrany na území ostatních členských států,

| W. | vzhledem k tomu, že čl. 328 odst. 1 Smlouvy o fungování EU stanoví, že posílená spolupráce je kdykoli otevřena všem členským státům, které se jí chtějí účastnit; vzhledem k tomu, že Komise a členské státy účastnící se posílené spolupráce by měly od začátku soustavně podporovat a prosazovat účast co největšího počtu členských států, |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že čl. 328 odst. 1 Smlouvy o fungování EU stanoví, že posílená spolupráce je kdykoli otevřena všem členským státům, které se jí chtějí účastnit; vzhledem k tomu, že Komise a členské státy účastnící se posílené spolupráce by měly od začátku soustavně podporovat a prosazovat účast co největšího počtu členských států,

| X. | vzhledem k tomu, že se souhlas Parlamentu týká posílené spolupráce a nepředjímá, které členské státy se do ní zapojí, |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že se souhlas Parlamentu týká posílené spolupráce a nepředjímá, které členské státy se do ní zapojí,

| Y. | vzhledem k tomu, že čl. 333 odst. 2 Smlouvy o fungování EU umožňuje Radě (či přesněji členům Rady, kteří zastupují členské státy, jež se účastní posílené spolupráce), aby přijala rozhodnutí o tom, že bude uplatňovat řádný legislativní postup, a nikoli zvláštní legislativní postup podle druhého odstavce článku 118 Smlouvy o fungování EU, v jehož rámci je s Parlamentem pouze konzultováno, |
| --- | --- |

Y.

vzhledem k tomu, že čl. 333 odst. 2 Smlouvy o fungování EU umožňuje Radě (či přesněji členům Rady, kteří zastupují členské státy, jež se účastní posílené spolupráce), aby přijala rozhodnutí o tom, že bude uplatňovat řádný legislativní postup, a nikoli zvláštní legislativní postup podle druhého odstavce článku 118 Smlouvy o fungování EU, v jehož rámci je s Parlamentem pouze konzultováno,

| 1. | uděluje souhlas s návrhem rozhodnutí Rady, bez ohledu na to, které členské státy se zúčastní; |
| --- | --- |

1.

uděluje souhlas s návrhem rozhodnutí Rady, bez ohledu na to, které členské státy se zúčastní;

| 2. | vyzývá Radu, aby přijala rozhodnutí podle čl. 333 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v němž stanoví, že ve věci návrhu nařízení Rady, kterým se zavádí posílená spolupráce v oblasti vytvoření jednotné patentové ochrany, bude ve vztahu k jazykovým ujednáním pro evropská práva duševního vlastnictví uplatňovat řádný legislativní postup v souladu s druhým odstavcem článku 118 Smlouvy o fungování Evropské unie; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Radu, aby přijala rozhodnutí podle čl. 333 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v němž stanoví, že ve věci návrhu nařízení Rady, kterým se zavádí posílená spolupráce v oblasti vytvoření jednotné patentové ochrany, bude ve vztahu k jazykovým ujednáním pro evropská práva duševního vlastnictví uplatňovat řádný legislativní postup v souladu s druhým odstavcem článku 118 Smlouvy o fungování Evropské unie;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 127 E, 29.5.2003, s. 519.

(2)  Úř. věst. C 308 E, 16.12.2006, s. 169.

(3)  KOM(2009)0665.

(4)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0126.

(5)  Úř. věst. L 213, 30.7.1998, s. 13.

(6)  Úř. věst. L 198, 8.8.1996, s. 30.

(7)  Úř. věst. L 152, 16.6.2009, s. 1.

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/79 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/79

---

Úterý, 15. února 2011Radioaktivní kontaminace potravin a krmiv ***I

P7_TA(2011)0055

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011 o návrhu nařízení Rady (Euratom), kterým se stanoví nejvyšší přípustné úrovně radioaktivní kontaminace potravin a krmiv po jaderné havárii nebo jiném případu radiační mimořádné situace (přepracované znění) (KOM(2010)0184 – C7-0137/2010 – 2010/0098(COD))

2012/C 188 E/27

(Řádný legislativní postup – první čtení – přepracované znění)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Radě (KOM(2010)0184), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (KOM(2010)0184),

| — | s ohledem na konzultaci Parlamentu Radou (C7-0137/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na konzultaci Parlamentu Radou (C7-0137/2010),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 a čl. 168 odst. 4 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 a čl. 168 odst. 4 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 15. září 2010 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 15. září 2010 (1),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 28. listopadu 2001 o systematičtějším využívání metody přepracování právních aktů (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 28. listopadu 2001 o systematičtějším využívání metody přepracování právních aktů (2),

| — | s ohledem na dopis Výboru pro právní záležitosti ze dne 29. června 2010 určený Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku v souladu s čl. 87 odst. 3 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Výboru pro právní záležitosti ze dne 29. června 2010 určený Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku v souladu s čl. 87 odst. 3 jednacího řádu,

| — | s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu,

| — | s ohledem na články 87, 55 a 37 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 87, 55 a 37 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A7-0001/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A7-0001/2011),

| A. | vzhledem k tomu, že podle poradní skupiny složené z právní služby Evropského parlamentu, Rady a Komise daný návrh neobsahuje žádné jiné věcné změny než ty, které byly jako takové v návrhu označeny, a vzhledem k tomu, že pokud jde o kodifikaci nezměněných ustanoveních dřívějších aktů, spolu s těmito změnami, je návrh prostou kodifikací stávajících znění bez jakékoli změny jejich věcného obsahu, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že podle poradní skupiny složené z právní služby Evropského parlamentu, Rady a Komise daný návrh neobsahuje žádné jiné věcné změny než ty, které byly jako takové v návrhu označeny, a vzhledem k tomu, že pokud jde o kodifikaci nezměněných ustanoveních dřívějších aktů, spolu s těmito změnami, je návrh prostou kodifikací stávajících znění bez jakékoli změny jejich věcného obsahu,

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení s ohledem na doporučení poradní skupiny složené z právní služby Evropského parlamentu, Rady a Komise; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení s ohledem na doporučení poradní skupiny složené z právní služby Evropského parlamentu, Rady a Komise;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 160.

(2)  Úř. věst. C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

Úterý, 15. února 2011P7_TC1-COD(2010)0098

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 15. února 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011, kterým se stanoví nejvyšší přípustné úrovně radioaktivní kontaminace potravin a krmiv po jaderné havárii nebo jiném případu radiační mimořádné situace (přepracované znění)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o
  fungování Evropské unie
  , a zejména na
  čl. 168 odst. 4 písm. b)
  této smlouvy,

[Pozměňovací návrh 32]

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

v souladu s řádným legislativním postupem (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (Euratom) č. 3954/87 ze dne 22. prosince 1987, kterým se stanoví nejvyšší přípustné úrovně radioaktivní kontaminace potravin a krmiv po jaderné havárii nebo jiném případu radiační mimořádné situace (4) bylo podstatně změněno (5). Jelikož dojde k dalším změnám, uvedené nařízení by mělo být z důvodu srozumitelnosti spolu s nařízením Komise (Euratom) č. 944/89 ze dne 12. dubna 1989, kterým se stanoví nejvyšší přípustné úrovně radioaktivní kontaminace potravin po jaderné havárii nebo jiném případu radiační mimořádné situace (6) a nařízením Komise (Euratom) č. 770/90 ze dne 29. března 1990, kterým se stanoví nejvyšší přípustné úrovně radioaktivní kontaminace krmiv po jaderné havárii nebo jiném případu radiační mimořádné situace (7) přepracováno.
  ▐

  [Pozměňovací návrh 2] |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (Euratom) č. 3954/87 ze dne 22. prosince 1987, kterým se stanoví nejvyšší přípustné úrovně radioaktivní kontaminace potravin a krmiv po jaderné havárii nebo jiném případu radiační mimořádné situace (4) bylo podstatně změněno (5). Jelikož dojde k dalším změnám, uvedené nařízení by mělo být z důvodu srozumitelnosti spolu s nařízením Komise (Euratom) č. 944/89 ze dne 12. dubna 1989, kterým se stanoví nejvyšší přípustné úrovně radioaktivní kontaminace potravin po jaderné havárii nebo jiném případu radiační mimořádné situace (6) a nařízením Komise (Euratom) č. 770/90 ze dne 29. března 1990, kterým se stanoví nejvyšší přípustné úrovně radioaktivní kontaminace krmiv po jaderné havárii nebo jiném případu radiační mimořádné situace (7) přepracováno.

▐

[Pozměňovací návrh 2]

| (2) | Podle článku 168 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) je při vymezování a provádění všech politik a činností Unie třeba zajistit vysoký stupeň ochrany lidského zdraví.



  [Pozměňovací návrh 3] |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 168 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) je při vymezování a provádění všech politik a činností Unie třeba zajistit vysoký stupeň ochrany lidského zdraví.

[Pozměňovací návrh 3]

| (3) | Dne 2. února 1959 přijala Rada směrnice (8), které stanoví základní bezpečnostní standardy, přičemž text těchto směrnic byl nahrazen směrnicí Rady 96/29/Euratom ze dne 13. května 1996, kterou se stanoví základní bezpečnostní standardy na ochranu zdraví pracovníků a obyvatelstva před riziky vyplývajícími z ionizujícího záření (9). Čl. 50 odst. 2 uvedené směrnice vyžaduje, aby členské státy stanovily zásahové úrovně pro případy havárií. |
| --- | --- |

(3)

Dne 2. února 1959 přijala Rada směrnice (8), které stanoví základní bezpečnostní standardy, přičemž text těchto směrnic byl nahrazen směrnicí Rady 96/29/Euratom ze dne 13. května 1996, kterou se stanoví základní bezpečnostní standardy na ochranu zdraví pracovníků a obyvatelstva před riziky vyplývajícími z ionizujícího záření (9). Čl. 50 odst. 2 uvedené směrnice vyžaduje, aby členské státy stanovily zásahové úrovně pro případy havárií.

| (4) | Po havárii jaderné elektrárny v Černobylu dne 26. dubna 1986 se uvolnilo do ovzduší značné množství radioaktivních materiálů, které kontaminovaly potraviny a krmiva v několika evropských zemích na úroveň významnou z hlediska zdraví.
  Došlo také ke kontaminaci půdy radioaktivním spadem, což zvýšilo radioaktivitu lesních plodin a zemědělských produktů v postižených regionech
  .

  [Pozměňovací návrh 4] |
| --- | --- |

(4)

Po havárii jaderné elektrárny v Černobylu dne 26. dubna 1986 se uvolnilo do ovzduší značné množství radioaktivních materiálů, které kontaminovaly potraviny a krmiva v několika evropských zemích na úroveň významnou z hlediska zdraví.
  Došlo také ke kontaminaci půdy radioaktivním spadem, což zvýšilo radioaktivitu lesních plodin a zemědělských produktů v postižených regionech
  .

[Pozměňovací návrh 4]

| (5) | Byla přijata opatření (10) k zajištění toho, aby některé zemědělské produkty byly uváděny na trh Unie pouze na základě společných opatření, jejichž cílem je ochrana zdraví obyvatelstva při zachování jednoty trhu a zabránění výchylkám v obchodu. |
| --- | --- |

(5)

Byla přijata opatření (10) k zajištění toho, aby některé zemědělské produkty byly uváděny na trh Unie pouze na základě společných opatření, jejichž cílem je ochrana zdraví obyvatelstva při zachování jednoty trhu a zabránění výchylkám v obchodu.

| (6) | Vysoká úroveň ochrany lidského zdraví je jedním z cílů, kterých má Unie dosáhnout vymezením a prováděním svých politik. Čl. 168 odst. 4 písm. b) Smlouvy o fungování EU stanoví přijetí společných opatření ve veterinární oblasti, která mají za svůj přímý cíl ochranu lidského zdraví. Členské státy odpovídají za sledování toho, jak jsou dodržovány nejvyšší přípustné úrovně radioaktivní kontaminace stanovené tímto nařízením, a to zejména formou dohledu nad bezpečnostními standardy u potravin a krmiv.



  [Pozměňovací návrh 5] |
| --- | --- |

(6)

Vysoká úroveň ochrany lidského zdraví je jedním z cílů, kterých má Unie dosáhnout vymezením a prováděním svých politik. Čl. 168 odst. 4 písm. b) Smlouvy o fungování EU stanoví přijetí společných opatření ve veterinární oblasti, která mají za svůj přímý cíl ochranu lidského zdraví. Členské státy odpovídají za sledování toho, jak jsou dodržovány nejvyšší přípustné úrovně radioaktivní kontaminace stanovené tímto nařízením, a to zejména formou dohledu nad bezpečnostními standardy u potravin a krmiv.

[Pozměňovací návrh 5]

| (7) | Vyvstává potřeba vytvořit systém, který umožní
  Unii
  zavést následně po jaderné havárii nebo jiném případu radiační mimořádné situace, v jejímž důsledku může dojít nebo došlo k významné radioaktivní kontaminaci potravin a krmiv, nejvyšší přípustné úrovně radioaktivní kontaminace za účelem
  zajištění vysokého stupně ochrany zdraví obyvatelstva
  .

  [Pozměňovací návrh 6] |
| --- | --- |

(7)

Vyvstává potřeba vytvořit systém, který umožní
  Unii
  zavést následně po jaderné havárii nebo jiném případu radiační mimořádné situace, v jejímž důsledku může dojít nebo došlo k významné radioaktivní kontaminaci potravin a krmiv, nejvyšší přípustné úrovně radioaktivní kontaminace za účelem
  zajištění vysokého stupně ochrany zdraví obyvatelstva
  .

[Pozměňovací návrh 6]

| (8) | Komise má být informována o jaderné havárii nebo o neobvykle vysoké úrovni radioaktivity v souladu s rozhodnutím Rady 87/600/Euratom ze dne 14. prosince 1987 o opatřeních Společenství pro včasnou výměnu informací v případě radiační mimořádné situace (11) nebo na základě Úmluvy MAAE ze dne 26. září 1986 o včasném oznamování jaderné nehody. |
| --- | --- |

(8)

Komise má být informována o jaderné havárii nebo o neobvykle vysoké úrovni radioaktivity v souladu s rozhodnutím Rady 87/600/Euratom ze dne 14. prosince 1987 o opatřeních Společenství pro včasnou výměnu informací v případě radiační mimořádné situace (11) nebo na základě Úmluvy MAAE ze dne 26. září 1986 o včasném oznamování jaderné nehody.

| (9) | ▐ Komise by měla
  pro konkrétní situaci po jaderné havárii nebo radiační mimořádnou situaci
  neprodleně
  použít
  předem
  stanovené nejvyšší přípustné úrovně radioaktivní kontaminace
  .

  [Pozměňovací návrh 7] |
| --- | --- |

(9)

▐ Komise by měla
  pro konkrétní situaci po jaderné havárii nebo radiační mimořádnou situaci
  neprodleně
  použít
  předem
  stanovené nejvyšší přípustné úrovně radioaktivní kontaminace
  .

[Pozměňovací návrh 7]

| (10) | Komise by měla být zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o přizpůsobení nejvyšších přípustných úrovní radioaktivní kontaminace potravin a krmiv technickému pokroku a seznam méně významných potravin. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni.



  [Pozměňovací návrh 8]

  ▐

  [Pozměňovací návrh 9] |
| --- | --- |

(10)

Komise by měla být zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o přizpůsobení nejvyšších přípustných úrovní radioaktivní kontaminace potravin a krmiv technickému pokroku a seznam méně významných potravin. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni.

[Pozměňovací návrh 8]

▐

[Pozměňovací návrh 9]

| (11) | Nejvyšší
  přípustné úrovně radioaktivní kontaminace
  by měly být pravidelně přezkoumávány, aby
  náležitě
  zohledňovaly pokrok a
  nejnovější vědecké poznatky, které jsou v současné době dostupné v mezinárodním měřítku,
  aby odrážely
  potřebu uklidnit obyvatelstvo
  , zajistit vysoký stupeň jeho ochrany
  a odstranit rozdíly v mezinárodní dozorčí činnosti.

  [Pozměňovací návrh 10] |
| --- | --- |

(11)

Nejvyšší
  přípustné úrovně radioaktivní kontaminace
  by měly být pravidelně přezkoumávány, aby
  náležitě
  zohledňovaly pokrok a
  nejnovější vědecké poznatky, které jsou v současné době dostupné v mezinárodním měřítku,
  aby odrážely
  potřebu uklidnit obyvatelstvo
  , zajistit vysoký stupeň jeho ochrany
  a odstranit rozdíly v mezinárodní dozorčí činnosti.

[Pozměňovací návrh 10]

| (12) | Úrovně radioaktivity zapříčiněné kontaminací po jaderné havárii nebo jiném případu radiační mimořádné situace by měly být posuzovány společně se stávajícími přirozenými úrovněmi radioaktivity, které mohou samy o sobě převýšit stanovené bezpečnostní limity.



  [Pozměňovací návrh 11] |
| --- | --- |

(12)

Úrovně radioaktivity zapříčiněné kontaminací po jaderné havárii nebo jiném případu radiační mimořádné situace by měly být posuzovány společně se stávajícími přirozenými úrovněmi radioaktivity, které mohou samy o sobě převýšit stanovené bezpečnostní limity.

[Pozměňovací návrh 11]

| (13) | Přílohy I, II a III by měly zohledňovat vliv poločasu rozpadu radioaktivních izotopů během přechovávání konzervovaných potravin. Radioaktivita konzervovaných potravin by měla být, v závislosti na typu kontaminace, např. kontaminace izotopy jódu, průběžně sledována.



  [Pozměňovací návrh 12]

  ▐

  [Pozměňovací návrhy 13, 14 a 15] |
| --- | --- |

(13)

Přílohy I, II a III by měly zohledňovat vliv poločasu rozpadu radioaktivních izotopů během přechovávání konzervovaných potravin. Radioaktivita konzervovaných potravin by měla být, v závislosti na typu kontaminace, např. kontaminace izotopy jódu, průběžně sledována.

[Pozměňovací návrh 12]

▐

[Pozměňovací návrhy 13, 14 a 15]

| (14) | Potraviny, které mají být z hlediska výživy považovány za méně významné potraviny, jsou potraviny, které se pouze okrajově podílejí na spotřebě potravin obyvatelstvem.▐

  [Pozměňovací návrh 16] |
| --- | --- |

(14)

Potraviny, které mají být z hlediska výživy považovány za méně významné potraviny, jsou potraviny, které se pouze okrajově podílejí na spotřebě potravin obyvatelstvem.▐

[Pozměňovací návrh 16]

| (15) | Použijí se obecné zásady potravinového práva stanovené v článcích 5 až 21 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (12).
  Dodržování nejvyšších přípustných úrovní radioaktivní kontaminace by mělo podléhat přiměřeným kontrolám
  a úředním kontrolám členských států, jak stanoví článek 17 tohoto nařízení
  .

  [Pozměňovací návrh 17] |
| --- | --- |

(15)

Použijí se obecné zásady potravinového práva stanovené v článcích 5 až 21 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (12).
  Dodržování nejvyšších přípustných úrovní radioaktivní kontaminace by mělo podléhat přiměřeným kontrolám
  a úředním kontrolám členských států, jak stanoví článek 17 tohoto nařízení
  .

[Pozměňovací návrh 17]

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Toto nařízení stanoví postupy pro určení nejvyšších přípustných úrovní radioaktivní kontaminace potravin a krmiv, které mohou být uvedeny na trh po jaderné havárii nebo jiném případu radiační mimořádné situace, v jejímž důsledku může dojít nebo došlo k jejich významné radioaktivní kontaminaci.

2.   Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| a) | „potravinami“ produkty, které jsou určeny k lidské spotřebě buď okamžité, nebo po zpracování; |
| --- | --- |

a)

„potravinami“ produkty, které jsou určeny k lidské spotřebě buď okamžité, nebo po zpracování;

| b) | „krmivem“ produkty, které jsou určeny pouze pro výživu zvířat. |
| --- | --- |

b)

„krmivem“ produkty, které jsou určeny pouze pro výživu zvířat.

Článek 2

1.   V případě, že Komise obdrží zejména v souvislosti s opatřeními Evropského společenství pro atomovou energii o včasné výměně informací v případě radiační mimořádné situace nebo na základě Úmluvy MAAE ze dne 26. září 1986 o včasném oznamování jaderné havárie — úřední informaci o jaderných haváriích nebo o jakémkoli jiném případu radiační mimořádné situace, z níž vyplývá, že bylo nebo pravděpodobně bude dosaženo nejvyšších přípustných úrovní radioaktivní kontaminace potravin stanovených v příloze I nebo nejvyšších přípustných úrovní radioaktivní kontaminace krmiv stanovených v příloze III, neprodleně přijme
  rozhodnutí o oznámení konkrétní jaderné havárie nebo radiační mimořádné situace a o
  použití těchto nejvyšších přípustných úrovní.

[Pozměňovací návrh 18]

2.   Doba platnosti
  rozhodnutí uvedeného v odstavci 1
  nesmí překročit tři měsíce ▐.

[Pozměňovací návrh 19]

3.
     
  Pro účely tohoto nařízení je Komisi nápomocen výbor nezávislých vědeckých odborníků v oblasti veřejného zdraví a bezpečnosti potravin. Členové výboru jsou vybíráni podle vědeckých kritérií. Komise zveřejní složení výboru odborníků a prohlášení o zájmech jeho členů.

[Pozměňovací návrh 20]

▐

[Pozměňovací návrhy 21 a 22]

Článek 3

Aby
  byly zohledněny
  veškeré dostupné nové vědecké informace
  nebo, je-li to nezbytné po jaderné havárii nebo jiném případu radiační mimořádné situace
  , Komise
  upraví přílohy I, II a III prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 4 a za podmínek stanovených v článcích 5 a 6
  .

▐

[Pozměňovací návrh 23]

Článek 4

Výkon přenesené pravomoci

1.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 3 je svěřena Komisi na dobu pěti let od ... (13). Komise vypracuje zprávu o výkonu přenesené pravomoci nejpozději šest měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud je Evropský parlament nebo Rada v souladu s článkem 5 nezruší.

2.
     
  Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

3.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 5 a 6.

[Pozměňovací návrh 24]

Článek 5

Zrušení přenesení pravomoci

1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 3 kdykoli zrušit.

2.
     
  Orgán, který zahájil vnitřní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, se vynasnaží uvědomit v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede přenesené pravomoci, jež by mohly být zrušeny a důvody tohoto zrušení.

3.
     
  Rozhodnutí o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm určené. Nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Zveřejňuje se v Úředním věstníku Evropské unie.

[Pozměňovací návrh 25]

Článek 6

Námitky proti aktům v přenesené pravomoci

1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení.

Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

2.
     
  Pokud Evropský parlament ani Rada ve lhůtě uvedené v odstavci 1 námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným.

Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůt, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém rozhodnutí námitky nevyslovit.

3.
     
  Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu ve lhůtě uvedené v odstavci 1 Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky. Orgán vyslovující námitky proti aktu v přenesené pravomoci je odůvodní.

[Pozměňovací návrh 26]

Článek 7

1.   Potraviny nebo krmiva, u nichž nejsou dodrženy nejvyšší přípustné úrovně radioaktivní kontaminace stanovené v příloze I a II, nesmějí být uvedeny na trh.

Toto
  nařízení
  se rovněž použije na
  potraviny a krmiva dovezené ze třetích zemí
  v tranzitním režimu nebo určené k vývozu
  .

[Pozměňovací návrh 27]

2.   Každý členský stát poskytne Komisi veškeré informace týkající se používání tohoto nařízení, zejména týkající se případů nedodržení nejvyšších přípustných úrovní radioaktivní kontaminace. Komise sdělí tyto informace ostatním členským státům.

3.
     
  Členské státy sledují dodržování nejvyšších přípustných úrovní radioaktivní kontaminace na jejich území
  .
  K tomuto účelu mají členské státy k dispozici systém úředních kontrol potravin a krmiv a provádí další činnosti vhodné podle situace, včetně informování veřejnosti o bezpečnosti a rizicích potravin a krmiv podle článku 17 nařízení (ES) č. 178/2002.

[Pozměňovací návrh 28]

4.
     
  Do března 2012 Komise předloží zprávu Evropskému parlamentu a Radě o vhodnosti mechanismu na odškodnění zemědělců, jejichž potraviny byly kontaminovány v míře, která překračuje stanovené nejvyšší přípustné úrovně radioaktivní kontaminace a nemohou být uvedeny na trh. Tento mechanismus by měl vycházet ze zásady „znečišťovatel platí“. Je-li to vhodné, bude ke zprávě připojen legislativní návrh na zřízení takového mechanismu.

[Pozměňovací návrh 33]

Článek 8

Seznam méně významných potravin je uveden v příloze II.

▐

[Pozměňovací návrh 29]

Článek 9

1.
     
  Komise do března 2012 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o vhodnosti nejvyšších přístupných úrovních radioaktivní kontaminace stanovených v přílohách I a III a o vhodnosti ponechání v platnosti seznamu méně významných potravin uvedeného v příloze II.

2.
     
  Tato zpráva zhodnotí zejména plnění nejvyšších přípustných úrovní radioaktivní kontaminace a nejvyšší efektivní dávky 1 mSv za rok pro jednotlivce zastupující veřejnost za podmínek stanovených ve směrnici 96/29/Euratom a posoudí možnosti začlenění dalších příslušných radionuklidů do přílohy I a III. Při posuzování těchto nejvyšších přípustných úrovní se zpráva zaměří na ochranu nejzranitelnější skupiny obyvatel, zejména děti, a prozkoumá, zda-li by bylo vhodné stanovit na tomto základě nejvyšší přípustné úrovně pro všechny kategorie obyvatel.

[Pozměňovací návrh 30]

Článek 10

Nařízení Rady (Euratom) č. 3954/87 a nařízení Komise (Euratom) č. 944/89 a č. 770/90 se zrušují.

Odkazy na zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze V.

Článek 11

Tato nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V ... dne ...

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

---

(1)  Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 160.

1

(2)  Úř. věst. C [...], [...], s [...].

2

(3)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 15. února 2011.

3

(4)  Úř. věst. L 371, 30.12.1987, s. 11.

4

(5)  Viz příloha IV.

5

(6)  Úř. věst. L 101, 13.4.1989, s. 17.

6

(7)  Úř. věst. L 83, 30.3.1990, s. 78.

7

(8)  Úř. věst. 11, 20.2.1959, s. 221/59.

8

(9)  Úř. věst. L 159, 29.6.1996, s. 1.

9

(10)  Nařízení Rady (EHS) č. 1707/86 (Úř. věst. L 146, 31.5.1986, s. 88), (EHS) č. 3020/86 (Úř. věst. L 280, 1.10.1986, s. 79), (EHS) č. 624/87 (Úř. věst. L 58, 28.2.1987, s. 101) a (EHS) č. 3955/87 (Úř. věst. L 371, 30.12.1987, s. 14).

10

(11)  Úř. věst. L 371, 30.12.1987, s. 76.

11

(12)  

  Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1.

12

Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1.

(13)  
  Úř. věst.: vložte prosím den vstupu tohoto nařízení v platnost.

13

Úř. věst.: vložte prosím den vstupu tohoto nařízení v platnost.

---

Úterý, 15. února 2011PŘÍLOHA I

[Pozměňovací návrh 31]

NEJVYŠŠÍ PŘÍPUSTNÉ ÚROVNĚ RADIOAKTIVNÍ KONTAMINACE POTRAVIN(bq/kg)

| | Potraviny (1) |
| --- | --- |
| Potraviny pro kojence (2) | Mléčné výrobky (3) | Jiné potraviny, s výjimkou méně významných potravin (4) | Tekuté potraviny (5) |
| Izotopy stroncia, zejména Sr-90 | 75 | 125 | 750 | 125 |
| Izotopy jódu, zejména I-131 | 150 | 500 | 2 000 | 500 |
| Izotopy plutonia a transplu-toniové prvky vysílající záření alfa, zejména Pu-239, Am-241 | 1 | 20 | 80 | 20 |
| Všechny ostatní nuklidy s poločasem přeměny překračujícím 10 dnů, zejména Cs-134, Cs-137 (6) | 400 | 1 000 | 1 250 | 1 000 |

Potraviny (1)

Potraviny pro kojence (2)

Mléčné výrobky (3)

Jiné potraviny, s výjimkou méně významných potravin (4)

Tekuté potraviny (5)

Izotopy stroncia, zejména Sr-90

75

125

750

125

Izotopy jódu, zejména I-131

150

500

2 000

500

Izotopy plutonia a transplu-toniové prvky vysílající záření alfa, zejména Pu-239, Am-241

1

20

80

20

Všechny ostatní nuklidy s poločasem přeměny překračujícím 10 dnů, zejména Cs-134, Cs-137 (6)

400

1 000

1 250

1 000

---

(1)  Nejvyšší přípustná úroveň použitelná pro koncentráty nebo dehydratované produkty je vypočtena na základě rozředěného produktu připraveného ke spotřebě. Členské státy mohou doporučit podmínky ředění tak, aby byly dodrženy nejvyšší přípustné úrovně stanovené v tomto nařízení.

(2)  Potraviny pro kojence jsou definovány jako
  kojenecká výživa, včetně kojeneckého mléka, pokračující kojenecká výživa a odpovídající
  potraviny určené pro
  kojence do dvanáctého měsíce života
  , které samy o sobě splňují nutriční požadavky pro tuto kategorii osob a do maloobchodu jsou dodávány v jednoznačně určených obalech a jsou označeny jako „přípravky pro kojence“.

(3)  Mléčné výrobky jsou definovány jako výrobky následujících kódů KN, v případě potřeby, včetně jakýchkoli úprav, které by mohly být provedeny později: 0401, 0402 (kromě 0402 29 11).

(4)  Méně významné potraviny a odpovídající nejvyšší přípustné úrovně použitelné pro tyto potraviny jsou stanoveny v příloze II.

(5)  Tekuté potraviny jsou definovány v položce 2009 a v kapitole 20 kombinované nomenklatury. Hodnoty jsou vypočteny s ohledem na spotřebu vody, přičemž stejné hodnoty by měly být použity na dodávky pitné vody podle uvážení příslušných orgánů členských států.

(6)  Uhlík 14, tritium a draslík 40 nejsou do této skupiny zahrnuty.

---

Úterý, 15. února 2011PŘÍLOHA II

Seznam méně významných potravin

Pro méně významné potraviny stanovené v této příloze jsou nejvyšší přípustné úrovně radioaktivní kontaminace, které se mají použít, desetkrát vyšší než úrovně použitelné pro „jiné potraviny, s výjimkou méně významných potravin“ stanovené v příloze I.

| Kód KN | Popis |
| --- | --- |
| 0703 20 00 | Česnek (čerstvý nebo chlazený) |
| 0709 59 50 | Lanýže (čerstvé nebo chlazené) |
| 0709 90 40 | Kapary (čerstvé nebo chlazené) |
| 0711 90 70 | Kapary (prozatímně konzervované, ale v tomto stavu nevhodné k okamžité spotřebě) |
| ex 0712 39 00 | Lanýže (sušené, rozřezané na kousky nebo plátky, rozdrcené nebo v prášku, avšak jinak neupravené) |
| 0714 | Maniokové kořeny marantové kořeny, salepové kořeny, jeruzalémské artyčoky, batáty a podobné kořeny a hlízy s vysokým obsahem škrobu nebo inulinu, čerstvé nebo sušené, ve formě plátků nebo neplátkované nebo ve formě pelet; dřeň ságovníku |
| 0814 00 00 | Slupky citrusových plodů nebo melounů (včetně vodních melounů), čerstvé, zmrazené, sušené nebo prozatímně naložené ve slané vodě, sířené vodě nebo jiných konzervačních roztocích |
| 0903 00 00 | Maté |
| 0904 | Pepř rodu Piper; sušené nebo drcené plody rodu Capsicum nebo Pimenta |
| 0905 00 00 | Vanilka |
| 0906 | Skořice a květy skořicovníku |
| 0907 00 00 | Hřebíček (plody, květy a stopky) |
| 0908 | Muškátové oříšky, muškátový květ a kardamon |
| 0909 | Semena anýzu, badyánu, fenyklu, koraindru, kmínu; nebo jalovcové bobulky |
| 0910 | Zázvor, šafrán, kukurama, tymián, bobkový list, kari a ostatní koření |
| 1106 20 | Mouka, krupice a prášek ze sága nebo z kořenů nebo hlíz čísla 0714 |
| 1108 14 00 | Maniokový škrob |
| 1210 | Chmelové šištice, čerstvé nebo sušené, v prášku nebo ve formě pelet; lupulin |
| 1211 | Rostliny a části rostlin (včetně semen a plodů) druhů používaných hlavně v parfumerii, v lékařství nebo jako insekticidy, fungicidy a podobné účely, čerstvé nebo sušené, nařezané nebo neřezané, rozdrcené nebo v prášku |
| 1301 | Šelak; přírodní gumy, pryskyřice, klejopryskyřice a např. balzámy |
| 1302 | Rostlinné šťávy a výtažky; pektinové látky, pektináty a pektany; agar-agar a ostatní slizy a zahušťovadla, upravené nebo neupravené, získané z rostlinných produktů |
| 1504 | Tuky a oleje a jejich frakce z ryb nebo mořských savců, rafinované nebo nerafinované, avšak chemicky neupravené |
| 1604 30 | Kaviár a kaviárové náhražky |
| 1801 00 00 | Kakaové boby, celé nebo ve zlomcích, surové nebo pražené |
| 1802 00 00 | Kakaové skořápky, slupky a ostatní kakaové odpady |
| 1803 | Kakaová hmota, odtučněná nebo neodtučněná |
| 2003 20 00 | Lanýže (upravené nebo konzervované jinak v octě nebo kyselině octové) |
| 2006 00 | Zelenina, ovoce, ořechy, ovocné kůry a jiné části rostlin, konzervovaní cukrem (máčením, glazováním nebo kandováním) |
| 2102 | Droždí (aktivní nebo neaktivní); jiné neživé jednobuněčné mikroorganismy, vyjma očkovací látky čísla 3002; hotové prášky do pečiva |
| 2936 | Provitaminy a vitaminy přírodní nebo reprodukované syntézou (včetně přírodních koncentrátů), jejich deriváty používané zejména jako vitaminy a jejich směsi, též v jakémkoliv rozpouštědle |
| 3301 | Vonné silice (s terpenem nebo bez něho), včetně pevných a absolutních; pryskyřice; extrahované olejové pryskyřice; koncentráty vonných silic v tucích, nevysychavých olejích, voscích nebo podobných látkách, získané enfleuráží nebo macerací; vedlejší terpenické produkty vznikající při deterpenaci vonných silic; vodné destiláty a vodné roztoky vonných silic |

Kód KN

Popis

0703 20 00

Česnek (čerstvý nebo chlazený)

0709 59 50

Lanýže (čerstvé nebo chlazené)

0709 90 40

Kapary (čerstvé nebo chlazené)

0711 90 70

Kapary (prozatímně konzervované, ale v tomto stavu nevhodné k okamžité spotřebě)

ex 0712 39 00

Lanýže (sušené, rozřezané na kousky nebo plátky, rozdrcené nebo v prášku, avšak jinak neupravené)

0714

Maniokové kořeny marantové kořeny, salepové kořeny, jeruzalémské artyčoky, batáty a podobné kořeny a hlízy s vysokým obsahem škrobu nebo inulinu, čerstvé nebo sušené, ve formě plátků nebo neplátkované nebo ve formě pelet; dřeň ságovníku

0814 00 00

Slupky citrusových plodů nebo melounů (včetně vodních melounů), čerstvé, zmrazené, sušené nebo prozatímně naložené ve slané vodě, sířené vodě nebo jiných konzervačních roztocích

0903 00 00

Maté

0904

Pepř rodu Piper; sušené nebo drcené plody rodu Capsicum nebo Pimenta

0905 00 00

Vanilka

0906

Skořice a květy skořicovníku

0907 00 00

Hřebíček (plody, květy a stopky)

0908

Muškátové oříšky, muškátový květ a kardamon

0909

Semena anýzu, badyánu, fenyklu, koraindru, kmínu; nebo jalovcové bobulky

0910

Zázvor, šafrán, kukurama, tymián, bobkový list, kari a ostatní koření

1106 20

Mouka, krupice a prášek ze sága nebo z kořenů nebo hlíz čísla 0714

1108 14 00

Maniokový škrob

1210

Chmelové šištice, čerstvé nebo sušené, v prášku nebo ve formě pelet; lupulin

1211

Rostliny a části rostlin (včetně semen a plodů) druhů používaných hlavně v parfumerii, v lékařství nebo jako insekticidy, fungicidy a podobné účely, čerstvé nebo sušené, nařezané nebo neřezané, rozdrcené nebo v prášku

1301

Šelak; přírodní gumy, pryskyřice, klejopryskyřice a např. balzámy

1302

Rostlinné šťávy a výtažky; pektinové látky, pektináty a pektany; agar-agar a ostatní slizy a zahušťovadla, upravené nebo neupravené, získané z rostlinných produktů

1504

Tuky a oleje a jejich frakce z ryb nebo mořských savců, rafinované nebo nerafinované, avšak chemicky neupravené

1604 30

Kaviár a kaviárové náhražky

1801 00 00

Kakaové boby, celé nebo ve zlomcích, surové nebo pražené

1802 00 00

Kakaové skořápky, slupky a ostatní kakaové odpady

1803

Kakaová hmota, odtučněná nebo neodtučněná

2003 20 00

Lanýže (upravené nebo konzervované jinak v octě nebo kyselině octové)

2006 00

Zelenina, ovoce, ořechy, ovocné kůry a jiné části rostlin, konzervovaní cukrem (máčením, glazováním nebo kandováním)

2102

Droždí (aktivní nebo neaktivní); jiné neživé jednobuněčné mikroorganismy, vyjma očkovací látky čísla 3002; hotové prášky do pečiva

2936

Provitaminy a vitaminy přírodní nebo reprodukované syntézou (včetně přírodních koncentrátů), jejich deriváty používané zejména jako vitaminy a jejich směsi, též v jakémkoliv rozpouštědle

3301

Vonné silice (s terpenem nebo bez něho), včetně pevných a absolutních; pryskyřice; extrahované olejové pryskyřice; koncentráty vonných silic v tucích, nevysychavých olejích, voscích nebo podobných látkách, získané enfleuráží nebo macerací; vedlejší terpenické produkty vznikající při deterpenaci vonných silic; vodné destiláty a vodné roztoky vonných silic

---

Úterý, 15. února 2011PŘÍLOHA III

Nejvyšší přípustné úrovně radioaktivní kontaminace krmiv (cesium-134 a cesium-137)

| Zvíře | Bq/kg (1)
   (2) |
| --- | --- |
| prasata | 1 250 |
| drůbež, jehňata, telata | 2 500 |
| ostatní | 5 000 |

Zvíře

Bq/kg (1)
   (2)

prasata

1 250

drůbež, jehňata, telata

2 500

ostatní

5 000

---

(1)  Tyto nejvyšší přípustné úrovně mají přispět k dodržování nevyšších úrovní radioaktivní kontaminace krmiv. Samostatně však nezaručují jejich dodržování za všech okolností a neomezují rovněž povinnost kontrolovat úrovně kontaminace ve výrobcích živočišného původu určených pro lidskou spotřebu.

(2)  Tyto nejvyšší přípustné úrovně platí pro krmiva připravená ke spotřebě.

---

Úterý, 15. února 2011PŘÍLOHA IV

Zrušená nařízení

| Nařízení Rady (Euratom) č. 3954/87 | (Úř. věst. L 371, 30.12.1987, s. 11) |
| --- | --- |
| Nařízení Rady (Euratom) č. 2218/89 | (Úř. věst. L 211, 22.7.1989, s. 1) |
| Nařízení Komise (Euratom) č. 944/89 | (Úř. věst. L 101, 13.4.1989, s. 17) |
| Nařízení Komise (Euratom) č. 770/90 | (Úř. věst. L 83, 30.3.1990, s. 78) |

Nařízení Rady (Euratom) č. 3954/87

(Úř. věst. L 371, 30.12.1987, s. 11)

Nařízení Rady (Euratom) č. 2218/89

(Úř. věst. L 211, 22.7.1989, s. 1)

Nařízení Komise (Euratom) č. 944/89

(Úř. věst. L 101, 13.4.1989, s. 17)

Nařízení Komise (Euratom) č. 770/90

(Úř. věst. L 83, 30.3.1990, s. 78)

---

Úterý, 15. února 2011PŘÍLOHA V

Srovnávací tabulka

| Nařízení (Euratom) č. 3954/87 | Nařízení (Euratom) č. 944/89 | Nařízení (Euratom) č. 770/90 | Toto nařízení |
| --- | --- | --- | --- |
| Články 1 a2 | | | Články 1 a 2 |
| Článek 5 | | | Článek 3 |
| | | | Článek 4 |
| | | | Článek 5 |
| | | | Článek 6 |
| Čl. 6 odst. 1 první a druhá věta | | | Čl. 7 odst. 1 první a druhý pododstavec |
| Čl. 6 odst. 2 | | | Čl. 7 odst. 2 |
| | Článek 1 | | Článek 8 |
| | Článek 2 | | Příloha II |
| | | Článek 1 | Čl. 2 odst. 1 |
| | | | Článek 9 |
| - | - | - | Článek 10 |
| Článek 8 | | | Článek 11 |
| Příloha | | | Příloha I |
| | Příloha | | Příloha II |
| | | Příloha | Příloha III |
| - | - | - | Příloha IV |
| - | - | - | Příloha V |

Nařízení (Euratom) č. 3954/87

Nařízení (Euratom) č. 944/89

Nařízení (Euratom) č. 770/90

Toto nařízení

Články 1 a2

Články 1 a 2

Článek 5

Článek 3

Článek 4

Článek 5

Článek 6

Čl. 6 odst. 1 první a druhá věta

Čl. 7 odst. 1 první a druhý pododstavec

Čl. 6 odst. 2

Čl. 7 odst. 2

Článek 1

Článek 8

Článek 2

Příloha II

Článek 1

Čl. 2 odst. 1

Článek 9

-

-

-

Článek 10

Článek 8

Článek 11

Příloha

Příloha I

Příloha

Příloha II

Příloha

Příloha III

-

-

-

Příloha IV

-

-

-

Příloha V

---

Středa, 16. února 2011

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/91 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/91

---

Středa, 16. února 2011Padělání léčivých přípravků ***I

P7_TA(2011)0056

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. února 2011 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2001/83/ES, pokud jde o zabránění vstupu léčivých přípravků, které jsou padělané, pokud jde o identifikační údaje a údaje o jejich historii či původu, do legálního dodavatelského řetězce (KOM(2008)0668 – C6-0513/2008 – 2008/0261(COD))

2012/C 188 E/28

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (KOM(2008)0668), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (KOM(2008)0668),

| — | s ohledem na čl. 251 odst. 2 a článek 95 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C6–0513/2008), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 251 odst. 2 a článek 95 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C6–0513/2008),

| — | s ohledem na sdělení Komise Parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665),

| — | s ohledem na čl. 293 odst. 3, článek 114 a čl. 168 odst. 4 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 293 odst. 3, článek 114 a čl. 168 odst. 4 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 15. července 2009 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 15. července 2009 (1),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 7. října 2009 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 7. října 2009 (2),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 21. prosince 2010 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 21. prosince 2010 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a stanoviska Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A7-0148/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a stanoviska Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A7-0148/2010),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 317, 23.12.2009, s. 62.

(2)  Úř. věst. C 79, 27.3.2010, s. 50.

---

Středa, 16. února 2011P7_TC1-COD(2008)0261

Postoj Evropského Parlamentu přijatý v prvním čtení dne 16. února 2011 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/.../EU, kterou se mění směrnice 2001/83/ES o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků, pokud jde o zabránění vstupu padělaných léčivých přípravků do legálního dodavatelského řetězce

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, směrnice 2011/62/EU)

---

Čtvrtek, 17. února 2011

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/93 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/93

---

Čtvrtek, 17. února 2011Dvoustranná ochranná doložka Dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou ***I

P7_TA(2011)0061

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se provádí dvoustranná ochranná doložka Dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou (KOM(2010)0049 – C7-0025/2010 – 2010/0032(COD))

2012/C 188 E/29

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0049), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0049),

| — | s ohledem na článek 294 a čl. 207 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle nichž Komise předložila návrh Parlamentu (C7-0025/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 294 a čl. 207 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle nichž Komise předložila návrh Parlamentu (C7-0025/2010),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 22. prosince 2010 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 22. prosince 2010 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0210/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0210/2010),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení (1); |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení (1);

| 2. | schvaluje společné prohlášení Evropského parlamentu a Komise, které je přílohou tohoto usnesení; |
| --- | --- |

2.

schvaluje společné prohlášení Evropského parlamentu a Komise, které je přílohou tohoto usnesení;

| 3. | bere na vědomí prohlášení Komise, které je přílohou tohoto usnesení; |
| --- | --- |

3.

bere na vědomí prohlášení Komise, které je přílohou tohoto usnesení;

| 4. | vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Tento postoj nahrazuje pozměňovací návrhy přijaté dne 7. září 2010 (Texty přijaté, P7_TA(2010)0301.

---

Čtvrtek, 17. února 2011P7_TC1-COD(2010)0032

Postoj Evropského Parlamentu přijatý v prvním čtení dne 17. února 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011, kterým se provádí dvoustranná ochranná doložka Dohody o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a Korejskou republikou

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 511/2011)

---

Čtvrtek, 17. února 2011PŘÍLOHA I

Prohlášení Komise

Komise vítá dohodu o nařízení k provádění ochranné doložky dosaženou mezi Evropským parlamentem a Radou v prvním čtení.

Jak se v nařízení uvádí, Komise bude Evropskému parlamentu a Radě každoročně předkládat zprávu o provádění Dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou a bude připravena jednat s příslušným výborem Evropského parlamentu o veškerých otázkách spojených s prováděním této dohody.

V této souvislosti by Komise ráda poznamenala:

| a) | Komise bude pečlivě sledovat, jak Korea plní své závazky týkající se regulačních otázek, zejména závazky související s technickými předpisy v automobilovém odvětví. Součástí tohoto sledování budou všechny aspekty nesazebních překážek a výsledky sledování budou zaznamenány a předloženy Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

a)

Komise bude pečlivě sledovat, jak Korea plní své závazky týkající se regulačních otázek, zejména závazky související s technickými předpisy v automobilovém odvětví. Součástí tohoto sledování budou všechny aspekty nesazebních překážek a výsledky sledování budou zaznamenány a předloženy Evropskému parlamentu a Radě.

| b) | Komise bude rovněž věnovat zvláštní pozornost účinnému plnění závazků týkajících se práce a životního prostředí podle kapitoly 13 Dohody o volném obchodu (Obchod a udržitelný rozvoj). V této souvislosti si Komise vyžádá poradenství od tuzemské poradní skupiny, která bude zahrnovat zástupce obchodních organizací, odborů a nevládních organizací. Provádění kapitoly 13 Dohody o volném obchodu bude řádně zaznamenáno a předloženo Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

b)

Komise bude rovněž věnovat zvláštní pozornost účinnému plnění závazků týkajících se práce a životního prostředí podle kapitoly 13 Dohody o volném obchodu (Obchod a udržitelný rozvoj). V této souvislosti si Komise vyžádá poradenství od tuzemské poradní skupiny, která bude zahrnovat zástupce obchodních organizací, odborů a nevládních organizací. Provádění kapitoly 13 Dohody o volném obchodu bude řádně zaznamenáno a předloženo Evropskému parlamentu a Radě.

Komise také souhlasí s tím, že je důležité poskytovat účinnou ochranu v případě náhlého prudkého nárůstu dovozu v citlivých odvětvích, včetně odvětví malých automobilů. Sledování citlivých odvětví bude zahrnovat automobily, textil a spotřební elektroniku. Komise v této souvislosti konstatuje, že odvětví malých automobilů je možné považovat pro účely šetření ohledně ochranných opatření za relevantní trh.

Komise konstatuje, že k označování oblastí za „zóny pasivního zušlechťovacího styku“ na Korejském poloostrově v souladu s článkem 12 protokolu o pravidlech původu by bylo zapotřebí mezinárodní dohody mezi stranami, s níž by musel Evropský parlament vyslovit souhlas. Komise bude Parlament o jednání výboru o zónách pasivního zušlechťovacího styku na Korejském poloostrově nadále plně informovat.

Konečně Komise konstatuje, že pokud se za mimořádných okolností rozhodne prodloužit dobu šetření podle čl. 5 odst. 3, tak zajistí, aby prodloužená doba nepřekračovala datum uplynutí jakýchkoli prozatímních opatření zavedených podle článku 7.

---

Čtvrtek, 17. února 2011PŘÍLOHA II

Společné prohlášení

Komise a Evropský parlament souhlasí s tím, že při sledování provádění Dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou a ochranné doložky je třeba úzce spolupracovat. K tomuto účelu se shodují na těchto bodech:

| — | Pokud Evropský parlament přijme doporučení k zahájení šetření ohledně ochranných opatření, Komise pečlivě přezkoumá, zda jsou podle tohoto nařízení splněny podmínky zahájení z moci úřední. Pokud se bude Komise domnívat, že podmínky splněny nejsou, předloží zprávu příslušnému výboru Evropského parlamentu, jejíž součástí bude vysvětlení všech faktorů podstatných pro zahájení šetření. |
| --- | --- |

—

Pokud Evropský parlament přijme doporučení k zahájení šetření ohledně ochranných opatření, Komise pečlivě přezkoumá, zda jsou podle tohoto nařízení splněny podmínky zahájení z moci úřední. Pokud se bude Komise domnívat, že podmínky splněny nejsou, předloží zprávu příslušnému výboru Evropského parlamentu, jejíž součástí bude vysvětlení všech faktorů podstatných pro zahájení šetření.

| — | Na žádost příslušného výboru Evropského parlamentu předloží Komise tomuto výboru zprávu o jakýchkoli konkrétních obavách spojených s plněním závazků týkajících se nesazebních opatření nebo kapitoly 13 Dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou (Obchod a udržitelný rozvoj) ze strany Koreje. |
| --- | --- |

—

Na žádost příslušného výboru Evropského parlamentu předloží Komise tomuto výboru zprávu o jakýchkoli konkrétních obavách spojených s plněním závazků týkajících se nesazebních opatření nebo kapitoly 13 Dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou (Obchod a udržitelný rozvoj) ze strany Koreje.

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/95 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/95

---

Čtvrtek, 17. února 2011Poskytnutí záruky Unie na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a záruk na projekty mimo Evropskou unii ***I

P7_TA(2011)0062

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí záruky EU na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a záruk na projekty mimo Evropskou unii (KOM(2010)0174 – C7-0110/2010 – 2010/0101(COD))

2012/C 188 E/30

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0174), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0174),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a články 209 a 212 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0110/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a články 209 a 212 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0110/2010),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru a stanoviska Výboru pro rozpočtovou kontrolu, Výboru pro rozvoj, Výboru pro zahraniční věci, Hospodářského a měnového výbor a Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0019/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru a stanoviska Výboru pro rozpočtovou kontrolu, Výboru pro rozvoj, Výboru pro zahraniční věci, Hospodářského a měnového výbor a Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0019/2011),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

Čtvrtek, 17. února 2011P7_TC1-COD(2010)0101

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 17. února 2011 k přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011 o poskytnutí záruky EU na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a záruk na projekty mimo Evropskou unii

[Pozměňovací návrh 1, pokud není určeno jinak]

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 209 a 212 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

poté, co postoupily návrh vnitrostátním parlamentům,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Kromě svého základního poslání financovat investice v Evropské unii uskutečňuje Evropská investiční banka (dále jen „EIB“) od roku 1963 finanční operace mimo Evropskou unii na podporu vnějších politik Unie. To umožňuje doplnit rozpočtové prostředky EU dostupné vnějším regionům o finanční sílu EIB ve prospěch přijímajících zemí.
  Uskutečňováním těchto finančních operací EIB přispívá k dosažení obecných zásad a politických cílů Unie, včetně rozvoje třetích zemí, a k prosperitě Unie za změněných globálních ekonomických podmínek. Činnosti EIB na podporu vnějších politik Unie musí být nadále prováděny v souladu se zásadami řádné bankovní praxe. |
| --- | --- |

(1)

Kromě svého základního poslání financovat investice v Evropské unii uskutečňuje Evropská investiční banka (dále jen „EIB“) od roku 1963 finanční operace mimo Evropskou unii na podporu vnějších politik Unie. To umožňuje doplnit rozpočtové prostředky EU dostupné vnějším regionům o finanční sílu EIB ve prospěch přijímajících zemí.
  Uskutečňováním těchto finančních operací EIB přispívá k dosažení obecných zásad a politických cílů Unie, včetně rozvoje třetích zemí, a k prosperitě Unie za změněných globálních ekonomických podmínek. Činnosti EIB na podporu vnějších politik Unie musí být nadále prováděny v souladu se zásadami řádné bankovní praxe.

| (2) | Článek 209 Smlouvy o fungování Evropské unie (Smlouva o fungování EU) ve spojení s článkem 208 Smlouvy o fungování EU stanoví, že EIB za podmínek stanovených ve svém statutu přispívá k provádění opatření nezbytných k dosahování cílů politiky Unie v oblasti rozvojové spolupráce. |
| --- | --- |

(2)

Článek 209 Smlouvy o fungování Evropské unie (Smlouva o fungování EU) ve spojení s článkem 208 Smlouvy o fungování EU stanoví, že EIB za podmínek stanovených ve svém statutu přispívá k provádění opatření nezbytných k dosahování cílů politiky Unie v oblasti rozvojové spolupráce.

| (3) | S cílem podpořit vnější činnost Unie a umožnit EIB financovat investice mimo Unii, aniž by to mělo nepříznivý dopad na úvěrovou bonitu EIB, využívala většina jejích operací ve vnějších regionech rozpočtovou záruku EU spravovanou Komisí. |
| --- | --- |

(3)

S cílem podpořit vnější činnost Unie a umožnit EIB financovat investice mimo Unii, aniž by to mělo nepříznivý dopad na úvěrovou bonitu EIB, využívala většina jejích operací ve vnějších regionech rozpočtovou záruku EU spravovanou Komisí.

| (4) | Nejnověji byla záruka EU stanovena na období 2007–2011 rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 633/2009/ES ze dne 13. července 2009 o poskytnutí záruky Společenství na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Společenství (2). |
| --- | --- |

(4)

Nejnověji byla záruka EU stanovena na období 2007–2011 rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 633/2009/ES ze dne 13. července 2009 o poskytnutí záruky Společenství na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Společenství (2).

| (5) | Záruční fond pro vnější vztahy (dále jen „záruční fond“), zřízený nařízením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 ze dne 25. května 2009, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy (kodifikované znění) (3), zajišťuje likvidní rezervu pro rozpočet EU pro případ ztrát z finančních operací EIB a jiných vnějších činností EU. |
| --- | --- |

(5)

Záruční fond pro vnější vztahy (dále jen „záruční fond“), zřízený nařízením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 ze dne 25. května 2009, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy (kodifikované znění) (3), zajišťuje likvidní rezervu pro rozpočet EU pro případ ztrát z finančních operací EIB a jiných vnějších činností EU.

| (6) | Jak požaduje rozhodnutí č. 633/2009/ES, připravila Komise a EIB přezkum financování EIB v rámci vnější pomoci v polovině období na základě nezávislého externího hodnocení, nad nímž vykonával dohled řídící výbor složený z několika odborníků, přezkumu externí poradenské firmy a zvláštních hodnocení zpracovaných EIB. Dne 12. února 2010 předložil řídící výbor Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a EIB zprávu, která obsahovala jeho závěry a doporučení. |
| --- | --- |

(6)

Jak požaduje rozhodnutí č. 633/2009/ES, připravila Komise a EIB přezkum financování EIB v rámci vnější pomoci v polovině období na základě nezávislého externího hodnocení, nad nímž vykonával dohled řídící výbor složený z několika odborníků, přezkumu externí poradenské firmy a zvláštních hodnocení zpracovaných EIB. Dne 12. února 2010 předložil řídící výbor Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a EIB zprávu, která obsahovala jeho závěry a doporučení.

| (7) | Zpráva řídícího výboru dospěla k závěru, že záruka EU pro EIB je účinný a mocný politický nástroj s velkým finančním a politickým vlivem a že by měla být zachována za účelem krytí rizik politické nebo státní povahy. Byly navrženy určité změny rozhodnutí č. 633/2009/ES, aby se zajistila maximální přidaná hodnota a účinnost vnějších operací EIB. |
| --- | --- |

(7)

Zpráva řídícího výboru dospěla k závěru, že záruka EU pro EIB je účinný a mocný politický nástroj s velkým finančním a politickým vlivem a že by měla být zachována za účelem krytí rizik politické nebo státní povahy. Byly navrženy určité změny rozhodnutí č. 633/2009/ES, aby se zajistila maximální přidaná hodnota a účinnost vnějších operací EIB.

| (8) | Při sestavování nového víceletého finančního rámce by měly být podstatně zvýšeny částky kryté zárukou Unie, a to s cílem zvýšit účinnost činnosti Unie a více ji zviditelnit za jejími hranicemi v souladu s Lisabonskou smlouvou.

  [Pozměňovací návrh 2] |
| --- | --- |

(8)

Při sestavování nového víceletého finančního rámce by měly být podstatně zvýšeny částky kryté zárukou Unie, a to s cílem zvýšit účinnost činnosti Unie a více ji zviditelnit za jejími hranicemi v souladu s Lisabonskou smlouvou.

  [Pozměňovací návrh 2]

| (9) | Seznam zemí, které jsou způsobilé nebo potenciálně způsobilé získat financování EIB v rámci záruky EU, je uveden v příloze II tohoto nařízení a oproti seznamu v příloze I rozhodnutí č. 633/2009/ES byl rozšířen. |
| --- | --- |

(9)

Seznam zemí, které jsou způsobilé nebo potenciálně způsobilé získat financování EIB v rámci záruky EU, je uveden v příloze II tohoto nařízení a oproti seznamu v příloze I rozhodnutí č. 633/2009/ES byl rozšířen.

| (10) | Částky kryté zárukou EU v každém regionu by měly nadále představovat stropy pro financování ze strany EIB v rámci záruky EU a nikoliv cíle, které má EIB splnit. |
| --- | --- |

(10)

Částky kryté zárukou EU v každém regionu by měly nadále představovat stropy pro financování ze strany EIB v rámci záruky EU a nikoliv cíle, které má EIB splnit.

| (11) | Rozšíření mandátu EIB o nové státy bez přehodnocení stropů financování EIB v rámci záruky EU by de facto snížilo částku půjček EIB, které jsou k dispozici pro jednotlivé země v rámci jejího vnějšího mandátu. Aby v žádné ze zemí, kde EIB poskytuje finance, nedošlo k oslabení činnosti EIB, měly by být tyto stropy odpovídajícím způsobem změněny. |
| --- | --- |

(11)

Rozšíření mandátu EIB o nové státy bez přehodnocení stropů financování EIB v rámci záruky EU by de facto snížilo částku půjček EIB, které jsou k dispozici pro jednotlivé země v rámci jejího vnějšího mandátu. Aby v žádné ze zemí, kde EIB poskytuje finance, nedošlo k oslabení činnosti EIB, měly by být tyto stropy odpovídajícím způsobem změněny.

| (12) | Kromě regionálních stropů by měl být aktivován doplňkový mandát („ mandát pro změnu klimatu“) ve výši 2 000 000 000 EUR, který by měl být přidělen jako částka na podporu finančních operací EIB v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobování této změně v regionech, na něž se mandát vztahuje. EIB by mohla přispívat svými odbornými znalostmi a zdroji, v úzké spolupráci s Komisí, k podpoře orgánů veřejné moci i soukromého sektoru při řešení problému změny klimatu a při nejlepším možném využívání dostupných finančních prostředků. U projektů zmírňování a přizpůsobování by zdroje EIB měly být
  co možná nejvíce
  doplněny finančními prostředky se zvýhodněním dostupnými v rámci rozpočtu EU prostřednictvím účinné a konsistentní kombinace grantů a úvěrů na financování opatření v oblasti změny klimatu v souvislosti s vnější pomocí EU.
  Z tohoto hlediska je vhodné, aby výroční zpráva Komise pro Evropský parlament a Radu obsahovala podrobnou zprávu o finančních nástrojích používaných k financování těchto projektů, v níž budou uvedeny výše financí poskytovaných EIB v rámci doplňkového mandátu a příslušná výše grantů a úvěrů. |
| --- | --- |

(12)

Kromě regionálních stropů by měl být aktivován doplňkový mandát („ mandát pro změnu klimatu“) ve výši 2 000 000 000 EUR, který by měl být přidělen jako částka na podporu finančních operací EIB v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobování této změně v regionech, na něž se mandát vztahuje. EIB by mohla přispívat svými odbornými znalostmi a zdroji, v úzké spolupráci s Komisí, k podpoře orgánů veřejné moci i soukromého sektoru při řešení problému změny klimatu a při nejlepším možném využívání dostupných finančních prostředků. U projektů zmírňování a přizpůsobování by zdroje EIB měly být
  co možná nejvíce
  doplněny finančními prostředky se zvýhodněním dostupnými v rámci rozpočtu EU prostřednictvím účinné a konsistentní kombinace grantů a úvěrů na financování opatření v oblasti změny klimatu v souvislosti s vnější pomocí EU.
  Z tohoto hlediska je vhodné, aby výroční zpráva Komise pro Evropský parlament a Radu obsahovala podrobnou zprávu o finančních nástrojích používaných k financování těchto projektů, v níž budou uvedeny výše financí poskytovaných EIB v rámci doplňkového mandátu a příslušná výše grantů a úvěrů.

| (13) | Způsobilost zemí získávat finance EIB pro účely zmírňování změny klimatu v rámci záruky EU, by se mohla omezit na země, které Rada považuje za země, které se nezavázaly plnit řádně cíle v oblasti změny klimatu. Rada může stanovit tato omezení předtím, než EIB vyčlení prostředky pro příslušné země v rámci mandátu pro změnu klimatu. Předtím, než Rada přijme rozhodnutí o takových omezeních, měla by konzultovat Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ) a Komisi. |
| --- | --- |

(13)

Způsobilost zemí získávat finance EIB pro účely zmírňování změny klimatu v rámci záruky EU, by se mohla omezit na země, které Rada považuje za země, které se nezavázaly plnit řádně cíle v oblasti změny klimatu. Rada může stanovit tato omezení předtím, než EIB vyčlení prostředky pro příslušné země v rámci mandátu pro změnu klimatu. Předtím, než Rada přijme rozhodnutí o takových omezeních, měla by konzultovat Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ) a Komisi.

| (14) | EIB by se měla připravit na potenciální financování mikroúvěrů od roku 2014, aby se zlepšil přístup nejchudších vrstev k bankovnímu financování, a to s cílem rozvíjet mikroprojekty, které napomáhají vytváření bohatství a zmírňování chudoby; [Pozměňovací návrh 3] |
| --- | --- |

(14)

EIB by se měla připravit na potenciální financování mikroúvěrů od roku 2014, aby se zlepšil přístup nejchudších vrstev k bankovnímu financování, a to s cílem rozvíjet mikroprojekty, které napomáhají vytváření bohatství a zmírňování chudoby; [Pozměňovací návrh 3]

| (15) | EIB by měla mít možnost se souhlasem Komise znovu investovat prostředky získávané zpět z dřívějších operací s rizikovým kapitálem a zvláštními půjčkami za účelem financování nových operací stejného typu na pomoc partnerským zemím, jak navrhuje Komise ve svém návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1638/2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství (4). |
| --- | --- |

(15)

EIB by měla mít možnost se souhlasem Komise znovu investovat prostředky získávané zpět z dřívějších operací s rizikovým kapitálem a zvláštními půjčkami za účelem financování nových operací stejného typu na pomoc partnerským zemím, jak navrhuje Komise ve svém návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1638/2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství (4).

| (16) | V rámci mandátu pro změnu klimatu by měla být poskytnuta určitá flexibilita ohledně regionálního rozdělení, aby se umožnil co nejrychlejší a nejúčinnější přístup k financování dostupnému během 3letého období 2011–2013, přičemž
  by se mělo usilovat o zajištění vyváženého
  rozdělení mezi regiony
  v rámci období
  na základě priorit stanovených pro vnější pomoc v rámci obecného mandátu. |
| --- | --- |

(16)

V rámci mandátu pro změnu klimatu by měla být poskytnuta určitá flexibilita ohledně regionálního rozdělení, aby se umožnil co nejrychlejší a nejúčinnější přístup k financování dostupnému během 3letého období 2011–2013, přičemž
  by se mělo usilovat o zajištění vyváženého
  rozdělení mezi regiony
  v rámci období
  na základě priorit stanovených pro vnější pomoc v rámci obecného mandátu.

| (17) | ▐ Hodnocení dále zjistilo, že ačkoliv operace EIB prováděné v období, kterým se hodnocení zabývalo (2000–2009), byly obecně v souladu s vnějšími politikami EU, mělo by být propojení mezi politickými cíli EU a jejich operativním prováděním ze strany EIB posíleno, výslovněji vyjádřeno a více strukturováno. |
| --- | --- |

(17)

▐ Hodnocení dále zjistilo, že ačkoliv operace EIB prováděné v období, kterým se hodnocení zabývalo (2000–2009), byly obecně v souladu s vnějšími politikami EU, mělo by být propojení mezi politickými cíli EU a jejich operativním prováděním ze strany EIB posíleno, výslovněji vyjádřeno a více strukturováno.

| (18) | Za účelem zlepšení koherence mandátu, posílení zaměření činnosti EIB v oblasti vnějšího financování na podporu politik EU a maximálního prospěchu příjemců by toto rozhodnutí mělo v mandátu finančních operací EIB pro všechny způsobilé země stanovit horizontální cíle na vysoké úrovni na základě komparativních silných stránek EIB v oblastech, kde má prokazatelné výsledky. Ve všech regionech, na které se toto rozhodnutí vztahuje, by EIB tedy měla financovat projekty v oblastech zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, sociální a hospodářské infrastruktury (zejména v dopravě, v energetice včetně obnovitelné energie,
  ve výzkumu a vývoji nových energetických zdrojů,
  v zabezpečení dodávek energie,
  v energetické infrastruktuře,
  v energetické infrastruktuře, v environmentální infrastruktuře včetně dodávek vody a hygieny i v informačních a komunikačních technologiích (dále jen „IKT“)) a rozvoje místního soukromého sektoru, zejména v rámci podpory malých a středních podniků.
  Je třeba připomenout, že zlepšení přístupu malých a středních podniků k finančním prostředkům může hrát zásadní úlohu při oživení hospodářského rozvoje a snižování nezaměstnanosti.
  V těchto oblastech by základním cílem finančních operací EIB měla být regionální integrace partnerských zemí, včetně hospodářské integrace zemí usilujících o přistoupení k Unii, sousedních zemí a EU.
  EIB může posílit přítomnost EU v partnerských zemích prostřednictvím přímých zahraničních investic, jimiž přispívá na podporu technologií a předávání znalostí, ať už v rámci záruky EU za investice ve výše zmíněných oblastech, nebo na vlastní riziko. |
| --- | --- |

(18)

Za účelem zlepšení koherence mandátu, posílení zaměření činnosti EIB v oblasti vnějšího financování na podporu politik EU a maximálního prospěchu příjemců by toto rozhodnutí mělo v mandátu finančních operací EIB pro všechny způsobilé země stanovit horizontální cíle na vysoké úrovni na základě komparativních silných stránek EIB v oblastech, kde má prokazatelné výsledky. Ve všech regionech, na které se toto rozhodnutí vztahuje, by EIB tedy měla financovat projekty v oblastech zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, sociální a hospodářské infrastruktury (zejména v dopravě, v energetice včetně obnovitelné energie,
  ve výzkumu a vývoji nových energetických zdrojů,
  v zabezpečení dodávek energie,
  v energetické infrastruktuře,
  v energetické infrastruktuře, v environmentální infrastruktuře včetně dodávek vody a hygieny i v informačních a komunikačních technologiích (dále jen „IKT“)) a rozvoje místního soukromého sektoru, zejména v rámci podpory malých a středních podniků.
  Je třeba připomenout, že zlepšení přístupu malých a středních podniků k finančním prostředkům může hrát zásadní úlohu při oživení hospodářského rozvoje a snižování nezaměstnanosti.
  V těchto oblastech by základním cílem finančních operací EIB měla být regionální integrace partnerských zemí, včetně hospodářské integrace zemí usilujících o přistoupení k Unii, sousedních zemí a EU.
  EIB může posílit přítomnost EU v partnerských zemích prostřednictvím přímých zahraničních investic, jimiž přispívá na podporu technologií a předávání znalostí, ať už v rámci záruky EU za investice ve výše zmíněných oblastech, nebo na vlastní riziko.

| (19) | Chce-li EIB efektivně oslovit malé a střední podniky, měla by spolupracovat s místními institucemi, které ve způsobilých zemích působí jako finanční zprostředkovatelé, zejména s cílem zajistit, aby se část finančních výhod převedla na její klienty, ověřit, zda projekty těchto klientů vyhovují požadavkům rozvojových cílů EU, a poskytnout přidanou hodnotu v porovnání s tržním financováním. Činnosti, jimiž finanční zprostředkovatelé podporují malé a střední podniky, musí být zcela transparentní a musí být o nich podávány pravidelné zprávy EIB.
  ▐ |
| --- | --- |

(19)

Chce-li EIB efektivně oslovit malé a střední podniky, měla by spolupracovat s místními institucemi, které ve způsobilých zemích působí jako finanční zprostředkovatelé, zejména s cílem zajistit, aby se část finančních výhod převedla na její klienty, ověřit, zda projekty těchto klientů vyhovují požadavkům rozvojových cílů EU, a poskytnout přidanou hodnotu v porovnání s tržním financováním. Činnosti, jimiž finanční zprostředkovatelé podporují malé a střední podniky, musí být zcela transparentní a musí být o nich podávány pravidelné zprávy EIB.
  ▐

| (20) | Zatímco silnou stránkou EIB zůstává to, že je jednoznačně investiční bankou, měla by v rámci
  tohoto rozhodnutí v úzké koordinaci s Komisí
  a pod demokratickým dohledem Evropského parlamentu posuzovat dopad svých vnějších operací na rozvoj a řídit se zásadami
  Evropského konsensu o rozvoji
  a zásadami stanovenými v článku 208 Smlouvy o fungování EU, stejně jako zásadami účinnosti pomoci uvedenými v Pařížském prohlášení z roku 2005 a v akčním programu z Akkry z roku 2008
  . To by měla provádět prostřednictvím řady konkrétních opatření, zejména posílením své schopnosti posuzovat
  aspekty týkající se životního prostředí
  , sociální a rozvojové aspekty projektů, včetně lidských práv a rizik spojených s konflikty, a podporou místních konzultací
  s orgány veřejné moci a občanskou společností
  .
  Při provádění hloubkové prověrky v souvislosti s projekty by EIB měla stanovit pro předkladatele projektu povinnost provádět konzultace na místní úrovni a zveřejňovat výsledky projektu.
  Dále by měla zvýšit své zaměření na odvětví, kde má spolehlivé odborné znalosti z finančních operací v Unii a která dále podpoří rozvoj dotyčné země,
  jako například přístup malých a středních podniků a mikropodniků k finančním službám
  , na odvětví environmentální infrastruktury včetně dodávek vody a hygieny, udržitelné přepravy a zmírňování změny klimatu, zejména v oblasti obnovitelné energie.
  Financování by mělo rovněž zahrnovat projekty na podporu zdraví a vzdělávání, zejména v oblasti infrastruktury, pokud mají jasnou přidanou hodnotu.
  EIB by také měla postupně posilovat svoji činnost na podporu přizpůsobování změně klimatu, případně ▐ ve spolupráci s mezinárodními finančními institucemi a evropskými dvoustrannými finančními institucemi. To bude vyžadovat přístup k finančním prostředkům se zvýhodněním
  a v rozumných lhůtách i specializované lidské zdroje
  , které se budou věnovat vnějším činnostem EIB. Činnost EIB by také měla doplňovat cíle a priority EU spojené s budováním institucí a odvětvovými reformami. A konečně, EIB by měla vymezit ukazatele výkonnosti spojené s rozvojovými a environmentálními aspekty projektů a jejich výsledků. |
| --- | --- |

(20)

Zatímco silnou stránkou EIB zůstává to, že je jednoznačně investiční bankou, měla by v rámci
  tohoto rozhodnutí v úzké koordinaci s Komisí
  a pod demokratickým dohledem Evropského parlamentu posuzovat dopad svých vnějších operací na rozvoj a řídit se zásadami
  Evropského konsensu o rozvoji
  a zásadami stanovenými v článku 208 Smlouvy o fungování EU, stejně jako zásadami účinnosti pomoci uvedenými v Pařížském prohlášení z roku 2005 a v akčním programu z Akkry z roku 2008
  . To by měla provádět prostřednictvím řady konkrétních opatření, zejména posílením své schopnosti posuzovat
  aspekty týkající se životního prostředí
  , sociální a rozvojové aspekty projektů, včetně lidských práv a rizik spojených s konflikty, a podporou místních konzultací
  s orgány veřejné moci a občanskou společností
  .
  Při provádění hloubkové prověrky v souvislosti s projekty by EIB měla stanovit pro předkladatele projektu povinnost provádět konzultace na místní úrovni a zveřejňovat výsledky projektu.
  Dále by měla zvýšit své zaměření na odvětví, kde má spolehlivé odborné znalosti z finančních operací v Unii a která dále podpoří rozvoj dotyčné země,
  jako například přístup malých a středních podniků a mikropodniků k finančním službám
  , na odvětví environmentální infrastruktury včetně dodávek vody a hygieny, udržitelné přepravy a zmírňování změny klimatu, zejména v oblasti obnovitelné energie.
  Financování by mělo rovněž zahrnovat projekty na podporu zdraví a vzdělávání, zejména v oblasti infrastruktury, pokud mají jasnou přidanou hodnotu.
  EIB by také měla postupně posilovat svoji činnost na podporu přizpůsobování změně klimatu, případně ▐ ve spolupráci s mezinárodními finančními institucemi a evropskými dvoustrannými finančními institucemi. To bude vyžadovat přístup k finančním prostředkům se zvýhodněním
  a v rozumných lhůtách i specializované lidské zdroje
  , které se budou věnovat vnějším činnostem EIB. Činnost EIB by také měla doplňovat cíle a priority EU spojené s budováním institucí a odvětvovými reformami. A konečně, EIB by měla vymezit ukazatele výkonnosti spojené s rozvojovými a environmentálními aspekty projektů a jejich výsledků.

| (21) | Se vstupem Lisabonské smlouvy v platnost byla s cílem zvýšit dopad a soudržnost vnějších vztahů Unie vytvořena funkce vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku/ místopředsedu Komise pro oblast vnějších vztahů (vysoký představitel). ▐ |
| --- | --- |

(21)

Se vstupem Lisabonské smlouvy v platnost byla s cílem zvýšit dopad a soudržnost vnějších vztahů Unie vytvořena funkce vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku/ místopředsedu Komise pro oblast vnějších vztahů (vysoký představitel). ▐

| (22) | V posledních letech také došlo k rozšíření a posílení politik vnějších vztahů Unie. Tyto změny byly provedeny zejména v případě předvstupní strategie, evropské politiky sousedství, strategie Unie pro střední Asii, obnovených partnerství s Latinskou Amerikou a jihovýchodní Asií, jakož i strategických partnerství Unie s Ruskem, Čínou a Indií. To platí také pro rozvojové politiky Unie, které byly nyní rozšířeny na všechny rozvojové země. Od roku 2007 jsou vnější vztahy Unie podporovány také novými finančními nástroji, totiž nástrojem předvstupní pomoci (dále jen „NPP“), evropským nástrojem sousedství a partnerství (dále jen „ENPI“), finančním nástrojem pro rozvojovou spolupráci (dále jen „DCI“), evropským nástrojem pro demokracii a lidská práva (dále jen „EIDHR“) a nástrojem stability. |
| --- | --- |

(22)

V posledních letech také došlo k rozšíření a posílení politik vnějších vztahů Unie. Tyto změny byly provedeny zejména v případě předvstupní strategie, evropské politiky sousedství, strategie Unie pro střední Asii, obnovených partnerství s Latinskou Amerikou a jihovýchodní Asií, jakož i strategických partnerství Unie s Ruskem, Čínou a Indií. To platí také pro rozvojové politiky Unie, které byly nyní rozšířeny na všechny rozvojové země. Od roku 2007 jsou vnější vztahy Unie podporovány také novými finančními nástroji, totiž nástrojem předvstupní pomoci (dále jen „NPP“), evropským nástrojem sousedství a partnerství (dále jen „ENPI“), finančním nástrojem pro rozvojovou spolupráci (dále jen „DCI“), evropským nástrojem pro demokracii a lidská práva (dále jen „EIDHR“) a nástrojem stability.

| (23) | Ve světle zřízení ESVČ a po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost by Komise a EIB měly pozměnit memorandum o porozumění týkající se spolupráce a koordinace v regionech, na něž se vztahuje rozhodnutí Rady 2006/1016/ES ze dne 19. prosince 2006 o poskytnutí záruky Společenství na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Společenství (5), a podle jednotlivých případů a se souhlasem vysoké představitelky rozšířit nové memorandum o porozumění o ESVČ, zejména pokud jde o pravidelný a systematický dialog mezi EIB a Komisí o strategických otázkách, do něhož by měla být zapojena také ESVČ, a o další aspekty, jež spadají do oblasti působnosti ESVČ. |
| --- | --- |

(23)

Ve světle zřízení ESVČ a po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost by Komise a EIB měly pozměnit memorandum o porozumění týkající se spolupráce a koordinace v regionech, na něž se vztahuje rozhodnutí Rady 2006/1016/ES ze dne 19. prosince 2006 o poskytnutí záruky Společenství na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Společenství (5), a podle jednotlivých případů a se souhlasem vysoké představitelky rozšířit nové memorandum o porozumění o ESVČ, zejména pokud jde o pravidelný a systematický dialog mezi EIB a Komisí o strategických otázkách, do něhož by měla být zapojena také ESVČ, a o další aspekty, jež spadají do oblasti působnosti ESVČ.

| (24) | Činnost EIB v zemích usilujících o přistoupení k Unii
  probíhá
  v rámci stanoveném v přístupových a evropských partnerstvích, která uvádějí priority pro každou zemi, a pokud jde o Kosovo (6) s cílem pokročit v přibližování k Unii a která stanoví rámec pomoci EU. Politickým rámcem Unii pro západní Balkán je proces stabilizace a přidružení. Vychází z progresivního partnerství, ve kterém Unii nabízí obchodní koncese, hospodářskou a finanční pomoc a smluvní vztahy prostřednictvím dohod o stabilizaci a přidružení. Předvstupní finanční pomoc poskytovaná prostřednictvím NPP pomáhá kandidátům a potenciálním kandidátům připravit se na povinnosti a úkoly, které členství v Unii přináší. Tato pomoc podporuje proces reforem, včetně příprav na eventuální členství. Zaměřuje se na budování institucí, sladění s acquis
  Unie,
  přípravu na politiky a nástroje Unii
  a podporu opatření k dosažení hospodářské konvergence
  . |
| --- | --- |

(24)

Činnost EIB v zemích usilujících o přistoupení k Unii
  probíhá
  v rámci stanoveném v přístupových a evropských partnerstvích, která uvádějí priority pro každou zemi, a pokud jde o Kosovo (6) s cílem pokročit v přibližování k Unii a která stanoví rámec pomoci EU. Politickým rámcem Unii pro západní Balkán je proces stabilizace a přidružení. Vychází z progresivního partnerství, ve kterém Unii nabízí obchodní koncese, hospodářskou a finanční pomoc a smluvní vztahy prostřednictvím dohod o stabilizaci a přidružení. Předvstupní finanční pomoc poskytovaná prostřednictvím NPP pomáhá kandidátům a potenciálním kandidátům připravit se na povinnosti a úkoly, které členství v Unii přináší. Tato pomoc podporuje proces reforem, včetně příprav na eventuální členství. Zaměřuje se na budování institucí, sladění s acquis
  Unie,
  přípravu na politiky a nástroje Unii
  a podporu opatření k dosažení hospodářské konvergence
  .

| (25) | Při plnění čl. 209 odst. 3 Smlouvy o fungování EU by EIB měla rovněž ve všech regionech, v nichž rozvíjí své aktivity, podporovat dosažení rozvojových cílů tisíciletí do roku 2015. |
| --- | --- |

(25)

Při plnění čl. 209 odst. 3 Smlouvy o fungování EU by EIB měla rovněž ve všech regionech, v nichž rozvíjí své aktivity, podporovat dosažení rozvojových cílů tisíciletí do roku 2015.

| (26) | Činnost EIB v zemích v rámci politiky sousedství by měla probíhat v rámci evropské politiky sousedství, kde je záměrem Unie rozvíjet se zeměmi v jejím sousedství zvláštní vztahy s cílem vytvořit prostor prosperity a dobrých sousedských vztahů, založený na hodnotách Unie
  , jako jsou demokracie, právní stát, řádná veřejná správa a dodržování lidských práv,
  a vyznačující se úzkými a mírovými vztahy spočívajícími na spolupráci. K dosažení těchto cílů Unie a její partneři provádějí společně dohodnuté dvoustranné akční plány, které vymezují soubor priorit včetně politických a bezpečnostních otázek, obchodních a hospodářských záležitostí, environmentálních
  a sociálních
  aspektů a integrace dopravních a energetických sítí
  , mezi něž patří například projekt plynovodu Nabucco a jiných plynovodů, na nichž má Unie zvláštní zájem
  . Evropskou politiku sousedství doplňují mnohostranné a regionální iniciativy Unie pro Středomoří,
  Strategie EU pro oblast Baltského moře,
  Východní partnerství a černomořská synergie zaměřené na podporu spolupráce mezi Evropskou Unií a příslušnou skupinou sousedních partnerských zemí, které se potýkají se společnými problémy nebo sdílejí společné zeměpisné prostředí. Unie pro Středomoří
  si klade za cíl znovu zahájit proces evropsko-středomořské integrace prostřednictvím vzájemného hospodářského, sociálního a environmentálního rozvoje na obou březích Středozemního moře a
  podporuje lepší socioekonomický rozvoj, solidaritu, regionální integraci, udržitelný rozvoj a budování znalostí, přičemž zdůrazňuje nutnost zesílit finanční spolupráci na podporu regionálních a nadnárodních projektů.
  Unie pro Středomoří podporuje zejména budování námořních a pozemních dálnic, odstranění znečištění Středozemního moře, středomořský solární program, iniciativu pro rozvoj podnikání v oblasti Středozemního moře, civilní ochranu a zřízení Evropsko-středomořské univerzity. Strategie EU pro oblast Baltského moře podporuje udržitelnost životního prostředí a optimální hospodářský a sociální rozvoj v oblasti Baltského moře.
  Cílem Východního partnerství je vytvořit nezbytné podmínky k urychlení politického přidružení a další hospodářské integrace mezi Unií a východními partnerskými zeměmi,
  čehož lze dosáhnout pouze v případě, že všechny země Východního partnerství budou důsledně ctít zásady demokracie, právního státu a dodržování lidská práva
  . Ruská federace a Unie mají rozsáhlé strategické partnerství, které je odděleno od evropské politiky sousedství a vyjádřeno společnými prostory a cestovními mapami. Na mnohostranné úrovni je doplňuje Severní dimenze, která stanoví rámec pro spolupráci mezi Unií, Ruskem, Norskem a Islandem. |
| --- | --- |

(26)

Činnost EIB v zemích v rámci politiky sousedství by měla probíhat v rámci evropské politiky sousedství, kde je záměrem Unie rozvíjet se zeměmi v jejím sousedství zvláštní vztahy s cílem vytvořit prostor prosperity a dobrých sousedských vztahů, založený na hodnotách Unie
  , jako jsou demokracie, právní stát, řádná veřejná správa a dodržování lidských práv,
  a vyznačující se úzkými a mírovými vztahy spočívajícími na spolupráci. K dosažení těchto cílů Unie a její partneři provádějí společně dohodnuté dvoustranné akční plány, které vymezují soubor priorit včetně politických a bezpečnostních otázek, obchodních a hospodářských záležitostí, environmentálních
  a sociálních
  aspektů a integrace dopravních a energetických sítí
  , mezi něž patří například projekt plynovodu Nabucco a jiných plynovodů, na nichž má Unie zvláštní zájem
  . Evropskou politiku sousedství doplňují mnohostranné a regionální iniciativy Unie pro Středomoří,
  Strategie EU pro oblast Baltského moře,
  Východní partnerství a černomořská synergie zaměřené na podporu spolupráce mezi Evropskou Unií a příslušnou skupinou sousedních partnerských zemí, které se potýkají se společnými problémy nebo sdílejí společné zeměpisné prostředí. Unie pro Středomoří
  si klade za cíl znovu zahájit proces evropsko-středomořské integrace prostřednictvím vzájemného hospodářského, sociálního a environmentálního rozvoje na obou březích Středozemního moře a
  podporuje lepší socioekonomický rozvoj, solidaritu, regionální integraci, udržitelný rozvoj a budování znalostí, přičemž zdůrazňuje nutnost zesílit finanční spolupráci na podporu regionálních a nadnárodních projektů.
  Unie pro Středomoří podporuje zejména budování námořních a pozemních dálnic, odstranění znečištění Středozemního moře, středomořský solární program, iniciativu pro rozvoj podnikání v oblasti Středozemního moře, civilní ochranu a zřízení Evropsko-středomořské univerzity. Strategie EU pro oblast Baltského moře podporuje udržitelnost životního prostředí a optimální hospodářský a sociální rozvoj v oblasti Baltského moře.
  Cílem Východního partnerství je vytvořit nezbytné podmínky k urychlení politického přidružení a další hospodářské integrace mezi Unií a východními partnerskými zeměmi,
  čehož lze dosáhnout pouze v případě, že všechny země Východního partnerství budou důsledně ctít zásady demokracie, právního státu a dodržování lidská práva
  . Ruská federace a Unie mají rozsáhlé strategické partnerství, které je odděleno od evropské politiky sousedství a vyjádřeno společnými prostory a cestovními mapami. Na mnohostranné úrovni je doplňuje Severní dimenze, která stanoví rámec pro spolupráci mezi Unií, Ruskem, Norskem a Islandem.

| (27) | Činnost EIB v Latinské Americe by měla probíhat v rámci strategického partnerství mezi Unií a zeměmi Latinské Ameriky a Karibikem. Jak je zdůrazněno ve sdělení Komise Evropská unie a Latinská Amerika: globální hráči v partnerství (7) ze září 2009, jsou prioritami EU v oblasti spolupráce s Latinskou Amerikou podpora regionální integrace a vymýcení chudoby a snížení sociální nerovnosti za účelem prosazování udržitelného hospodářského a sociálního rozvoje. Tyto politické cíle by měly být podporovány s ohledem na různou úroveň rozvoje v zemích Latinské Ameriky. V oblastech společného zájmu Unie a Latinské Ameriky, včetně životního prostředí, změny klimatu, snižování nebezpečí katastrof, energetiky, vědy, výzkumu, vyššího vzdělání, technologie a inovací, by měl být veden dvoustranný dialog. |
| --- | --- |

(27)

Činnost EIB v Latinské Americe by měla probíhat v rámci strategického partnerství mezi Unií a zeměmi Latinské Ameriky a Karibikem. Jak je zdůrazněno ve sdělení Komise Evropská unie a Latinská Amerika: globální hráči v partnerství (7) ze září 2009, jsou prioritami EU v oblasti spolupráce s Latinskou Amerikou podpora regionální integrace a vymýcení chudoby a snížení sociální nerovnosti za účelem prosazování udržitelného hospodářského a sociálního rozvoje. Tyto politické cíle by měly být podporovány s ohledem na různou úroveň rozvoje v zemích Latinské Ameriky. V oblastech společného zájmu Unie a Latinské Ameriky, včetně životního prostředí, změny klimatu, snižování nebezpečí katastrof, energetiky, vědy, výzkumu, vyššího vzdělání, technologie a inovací, by měl být veden dvoustranný dialog.

| (28) | V Asii by EIB měla působit v dynamických rozvíjejících se ekonomikách i v méně prosperujících zemích. V tomto rozmanitém regionu prohlubuje Unie svá strategická partnerství s Čínou a Indií a pokračují jednání o nových dohodách o partnerství a volném obchodu s jihovýchodoasijskými zeměmi. Zároveň zůstává na předních místech pořadu jednání Unie rozvojová spolupráce s Asií. Cílem rozvojové strategie EU pro asijský region je vymýtit chudobu podporou rozsáhlého udržitelného hospodářského růstu, prosazováním příznivého prostředí a podmínek pro obchod a integraci v rámci regionu, zlepšováním správy věcí veřejných, zvyšováním politické a sociální stability a podporou dosažení rozvojových cílů tisíciletí pro rok 2015. Společně se zavádějí politiky pro řešení společných náročných úkolů, jako je změna klimatu, udržitelný rozvoj, bezpečnost a stabilita, správa věcí veřejných a lidská práva i předcházení přírodním a lidským katastrofám a reakce na ně. |
| --- | --- |

(28)

V Asii by EIB měla působit v dynamických rozvíjejících se ekonomikách i v méně prosperujících zemích. V tomto rozmanitém regionu prohlubuje Unie svá strategická partnerství s Čínou a Indií a pokračují jednání o nových dohodách o partnerství a volném obchodu s jihovýchodoasijskými zeměmi. Zároveň zůstává na předních místech pořadu jednání Unie rozvojová spolupráce s Asií. Cílem rozvojové strategie EU pro asijský region je vymýtit chudobu podporou rozsáhlého udržitelného hospodářského růstu, prosazováním příznivého prostředí a podmínek pro obchod a integraci v rámci regionu, zlepšováním správy věcí veřejných, zvyšováním politické a sociální stability a podporou dosažení rozvojových cílů tisíciletí pro rok 2015. Společně se zavádějí politiky pro řešení společných náročných úkolů, jako je změna klimatu, udržitelný rozvoj, bezpečnost a stabilita, správa věcí veřejných a lidská práva i předcházení přírodním a lidským katastrofám a reakce na ně.

| (29) | Strategie EU pro nové partnerství se střední Asií přijatá Evropskou radou v červnu 2007 posílila regionální a dvoustranný dialog a spolupráci EU se středoasijskými zeměmi na hlavních problémech, se kterými se region potýká, jako je snižování chudoby, udržitelný rozvoj a stabilita. Provádění strategie významně pokročilo v oblastech lidských práv, právního státu, řádné správy věcí veřejných, demokracie, vzdělávání, hospodářského rozvoje, obchodu, investic, energetiky, dopravy a environmentálních politik. |
| --- | --- |

(29)

Strategie EU pro nové partnerství se střední Asií přijatá Evropskou radou v červnu 2007 posílila regionální a dvoustranný dialog a spolupráci EU se středoasijskými zeměmi na hlavních problémech, se kterými se region potýká, jako je snižování chudoby, udržitelný rozvoj a stabilita. Provádění strategie významně pokročilo v oblastech lidských práv, právního státu, řádné správy věcí veřejných, demokracie, vzdělávání, hospodářského rozvoje, obchodu, investic, energetiky, dopravy a environmentálních politik.

| (30) | Činnost EIB v Jihoafrické republice by měla probíhat v rámci strategického dokumentu týkajícího se EU a Jihoafrické republiky (EU-South Africa Country Strategy Paper). Ústředními oblastmi zájmu označenými ve strategickém dokumentu je tvorba zaměstnanosti a rozvoj kapacit pro poskytování služeb a sociální soudržnost. Činnosti EIB v Jihoafrické republice se značně doplňují s programem rozvojové spolupráce Komise, zejména tam, kde se EIB zaměřuje na podporu soukromého sektoru a na investice do rozšiřování infrastruktury a sociálních služeb (bydlení, elektrická energie
  , čističky na získávání pitné vody
  a komunální infrastruktura). Přezkum strategického dokumentu týkajícího se Jihoafrické republiky v polovině období navrhl posílit opatření v oblasti změny klimatu prostřednictvím činností na podporu tvorby „zelených“ pracovních míst. |
| --- | --- |

(30)

Činnost EIB v Jihoafrické republice by měla probíhat v rámci strategického dokumentu týkajícího se EU a Jihoafrické republiky (EU-South Africa Country Strategy Paper). Ústředními oblastmi zájmu označenými ve strategickém dokumentu je tvorba zaměstnanosti a rozvoj kapacit pro poskytování služeb a sociální soudržnost. Činnosti EIB v Jihoafrické republice se značně doplňují s programem rozvojové spolupráce Komise, zejména tam, kde se EIB zaměřuje na podporu soukromého sektoru a na investice do rozšiřování infrastruktury a sociálních služeb (bydlení, elektrická energie
  , čističky na získávání pitné vody
  a komunální infrastruktura). Přezkum strategického dokumentu týkajícího se Jihoafrické republiky v polovině období navrhl posílit opatření v oblasti změny klimatu prostřednictvím činností na podporu tvorby „zelených“ pracovních míst.

| (31) | S cílem posílit soudržnost celkové podpory EU v dotyčných regionech by měly
  být nalezeny
  možnosti případného spojení finančních prostředků EIB s rozpočtovými zdroji EU např. ve formě záruk, rizikového kapitálu, úrokových dotací a spolufinancování investic vedle technické pomoci při vypracování a provádění projektu prostřednictvím nástroje předvstupní pomoci, evropského nástroje sousedství a partnerství, nástroje stability, EIDHR a finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci.
  Kdykoli se vyskytne takové spojení finančních prostředků EIB s jinými rozpočtovými zdroji EU, měly by být v rozhodnutích o financování zřetelně identifikovány zdroje, které mají být použity. Výroční zpráva Komise pro Evropský parlament a Radu o finančních operacích EIB prováděných podle tohoto rozhodnutí by měla obsahovat podrobný rozpis rozpočtových zdrojů a finančních nástrojů použitých spolu s finančními prostředky EIB. V podmínkách příštího víceletého finančního rámce by měla být vytvořena větší synergie mezi těmito nástroji EU k financování a vnějším mandátem EIB. |
| --- | --- |

(31)

S cílem posílit soudržnost celkové podpory EU v dotyčných regionech by měly
  být nalezeny
  možnosti případného spojení finančních prostředků EIB s rozpočtovými zdroji EU např. ve formě záruk, rizikového kapitálu, úrokových dotací a spolufinancování investic vedle technické pomoci při vypracování a provádění projektu prostřednictvím nástroje předvstupní pomoci, evropského nástroje sousedství a partnerství, nástroje stability, EIDHR a finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci.
  Kdykoli se vyskytne takové spojení finančních prostředků EIB s jinými rozpočtovými zdroji EU, měly by být v rozhodnutích o financování zřetelně identifikovány zdroje, které mají být použity. Výroční zpráva Komise pro Evropský parlament a Radu o finančních operacích EIB prováděných podle tohoto rozhodnutí by měla obsahovat podrobný rozpis rozpočtových zdrojů a finančních nástrojů použitých spolu s finančními prostředky EIB. V podmínkách příštího víceletého finančního rámce by měla být vytvořena větší synergie mezi těmito nástroji EU k financování a vnějším mandátem EIB.

| (32) | Mělo by být zajištěno, aby vnější finanční operace EIB na všech úrovních, od strategického plánování na výchozí úrovni po navazující rozvoj projektů, byly v souladu s vnějšími politikami EU a s cíli na vysoké úrovni stanovenými v tomto rozhodnutí a aby je podporovaly. S cílem zvýšit koherenci vnějších činností EU by měl být dále posílen dialog o politice a strategii mezi Komisí, ESVČ a EIB. Za týmž účelem by měla existovat užší spolupráce a včasná vzájemná výměna informací mezi EIB, Komisí a ESVČ na operativní úrovni.
  Kanceláře EIB mimo území Unie by se měly tam, kde se to jeví vhodné, nacházet v delegacích Unie, aby se tak tato spolupráce zvýšila a obě instituce se podělily o provozní náklady.
  Zvláštní význam v procesu přípravy programových dokumentů s cílem maximalizovat synergii mezi činnostmi těchto tří orgánů EU pak má v případě potřeby včasná výměna názorů mezi EIB, Komisí a ESVČ. |
| --- | --- |

(32)

Mělo by být zajištěno, aby vnější finanční operace EIB na všech úrovních, od strategického plánování na výchozí úrovni po navazující rozvoj projektů, byly v souladu s vnějšími politikami EU a s cíli na vysoké úrovni stanovenými v tomto rozhodnutí a aby je podporovaly. S cílem zvýšit koherenci vnějších činností EU by měl být dále posílen dialog o politice a strategii mezi Komisí, ESVČ a EIB. Za týmž účelem by měla existovat užší spolupráce a včasná vzájemná výměna informací mezi EIB, Komisí a ESVČ na operativní úrovni.
  Kanceláře EIB mimo území Unie by se měly tam, kde se to jeví vhodné, nacházet v delegacích Unie, aby se tak tato spolupráce zvýšila a obě instituce se podělily o provozní náklady.
  Zvláštní význam v procesu přípravy programových dokumentů s cílem maximalizovat synergii mezi činnostmi těchto tří orgánů EU pak má v případě potřeby včasná výměna názorů mezi EIB, Komisí a ESVČ.

| (33) | Praktická opatření na propojení cílů obecného mandátu a jejich provádění
  by měla být
  stanovena v regionálních operativních pokynech ▐.
  Pro účely vytvoření těchto pokynů, které jsou obecně platné a doplňují toto rozhodnutí, by Komise v úzké spolupráci s EIB a v otázkách spadajících do její působnosti s ESVČ měla být podle článku 290 Smlouvy o fungování EU zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni.
  Tyto pokyny by měly vycházet ze širšího politického rámce EU pro každý region, měly by odrážet strategie EU pro jednotlivé země a jejich cílem by mělo být zajistit, aby finanční prostředky poskytované EIB doplňovaly odpovídající politiky, programy a nástroje pomoci EU v jednotlivých regionech. Pokyny by měly být poskytnuty Evropskému parlamentu a Radě v rámci podávání roční zprávy o mandátu EIB pro poskytování úvěrů třetím zemím zpracované Komisí. |
| --- | --- |

(33)

Praktická opatření na propojení cílů obecného mandátu a jejich provádění
  by měla být
  stanovena v regionálních operativních pokynech ▐.
  Pro účely vytvoření těchto pokynů, které jsou obecně platné a doplňují toto rozhodnutí, by Komise v úzké spolupráci s EIB a v otázkách spadajících do její působnosti s ESVČ měla být podle článku 290 Smlouvy o fungování EU zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni.
  Tyto pokyny by měly vycházet ze širšího politického rámce EU pro každý region, měly by odrážet strategie EU pro jednotlivé země a jejich cílem by mělo být zajistit, aby finanční prostředky poskytované EIB doplňovaly odpovídající politiky, programy a nástroje pomoci EU v jednotlivých regionech. Pokyny by měly být poskytnuty Evropskému parlamentu a Radě v rámci podávání roční zprávy o mandátu EIB pro poskytování úvěrů třetím zemím zpracované Komisí.

| (34) | EIB by měla v konzultaci s Komisí připravit orientační víceletý program plánovaného objemu podepsaných finančních operací EIB, aby bylo zajištěno odpovídající plánování rozpočtu, pokud jde o dotování záručního fondu
  , a zaručit slučitelnost předpovědí EIB ohledně financování se stropy stanovenými v tomto rozhodnutí
  . Komise by měla tento plán zohlednit ve svém pravidelném rozpočtovém plánování předávaném rozpočtovému orgánu. |
| --- | --- |

(34)

EIB by měla v konzultaci s Komisí připravit orientační víceletý program plánovaného objemu podepsaných finančních operací EIB, aby bylo zajištěno odpovídající plánování rozpočtu, pokud jde o dotování záručního fondu
  , a zaručit slučitelnost předpovědí EIB ohledně financování se stropy stanovenými v tomto rozhodnutí
  . Komise by měla tento plán zohlednit ve svém pravidelném rozpočtovém plánování předávaném rozpočtovému orgánu.

| (35) | Komise by měla
  na základě stávajících pozitivních zkušeností navrhnout, aby byla do poloviny roku 2012 vytvořena
  „
  platforma
  EU pro spolupráci a rozvoj“ s cílem optimalizovat
  a racionalizovat
  fungování mechanismů pro větší kombinování grantů a úvěrů ve vnějších regionech.
  Tento návrh by měl být založen na posouzení dopadu, které by stanovilo náklady na tuto platformu a její přínos.
  Při svých úvahách by Komise měla konzultovat s EIB,
  Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj (EBRD)
  i s jinými evropskými mnohostrannými a dvoustrannými finančními institucemi.
  Za tímto účelem by Komise měla vytvořit pracovní skupinu složenou ze zástupců členských států, poslanců Evropského parlamentu, EIB a případně dalších orgánů činných v oblasti spolupráce a rozvoje na úrovni EU.
  Tato platforma by
  měla pod vedením Evropské komise podporovat synergie, výměnu informací o zásobárnách vhodných projektů a
  mechanismy vzájemné důvěry založené na komparativní výhodě různých institucí a zároveň by respektovala úlohu a výsady orgánů EU při provádění rozpočtu EU a úvěrů
  institucí poskytujících financování
  .
  Tato platforma bude zvláště užitečná při financování projektů zaměřených na rozvoj nebo projektů proti změně klimatu. |
| --- | --- |

(35)

Komise by měla
  na základě stávajících pozitivních zkušeností navrhnout, aby byla do poloviny roku 2012 vytvořena
  „
  platforma
  EU pro spolupráci a rozvoj“ s cílem optimalizovat
  a racionalizovat
  fungování mechanismů pro větší kombinování grantů a úvěrů ve vnějších regionech.
  Tento návrh by měl být založen na posouzení dopadu, které by stanovilo náklady na tuto platformu a její přínos.
  Při svých úvahách by Komise měla konzultovat s EIB,
  Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj (EBRD)
  i s jinými evropskými mnohostrannými a dvoustrannými finančními institucemi.
  Za tímto účelem by Komise měla vytvořit pracovní skupinu složenou ze zástupců členských států, poslanců Evropského parlamentu, EIB a případně dalších orgánů činných v oblasti spolupráce a rozvoje na úrovni EU.
  Tato platforma by
  měla pod vedením Evropské komise podporovat synergie, výměnu informací o zásobárnách vhodných projektů a
  mechanismy vzájemné důvěry založené na komparativní výhodě různých institucí a zároveň by respektovala úlohu a výsady orgánů EU při provádění rozpočtu EU a úvěrů
  institucí poskytujících financování
  .
  Tato platforma bude zvláště užitečná při financování projektů zaměřených na rozvoj nebo projektů proti změně klimatu.

| (36) | EIB by měla být podněcována k provádění analýzy efektivity nákladů s cílem převést postupně veškeré své vnější činnosti na pobočky rozmístěné na geografické bázi, aby se lépe přizpůsobila specifickým podmínkám každé oblasti a lépe podporovala účast a spoluodpovědnost partnerských zemí při konkrétní správě prostředků a finanční kontrole příslušných projektů. Na základě výše uvedené analýzy by EIB měla posoudit, zda zahájí tento proces tím, že převede na úroveň pobočky veškeré své činnosti ve Středomoří, které byly dosud seskupeny v rámci Nástroje pro evropsko-středomořské partnerství (FEMIP), a to vytvořením evropsko-středomořské finanční instituce pro společnou rozvojovou činnost, v níž by EIB byla i nadále hlavním akcionářem. Ve specifickém případě Středomoří by tato institucionální transformace umožnila EIB zlepšit efektivnost své činnosti v zemích Středomoří, tuto činnost ještě více zviditelnit a poskytnout větší finanční podporu prioritním iniciativám Unie pro Středomoří. EIB by se měla rovněž opírat o program „Invest in Med“, který umožňuje plodné vytváření sítí s podniky a se subjekty občanské společnosti z partnerských zemí. |
| --- | --- |

(36)

EIB by měla být podněcována k provádění analýzy efektivity nákladů s cílem převést postupně veškeré své vnější činnosti na pobočky rozmístěné na geografické bázi, aby se lépe přizpůsobila specifickým podmínkám každé oblasti a lépe podporovala účast a spoluodpovědnost partnerských zemí při konkrétní správě prostředků a finanční kontrole příslušných projektů. Na základě výše uvedené analýzy by EIB měla posoudit, zda zahájí tento proces tím, že převede na úroveň pobočky veškeré své činnosti ve Středomoří, které byly dosud seskupeny v rámci Nástroje pro evropsko-středomořské partnerství (FEMIP), a to vytvořením evropsko-středomořské finanční instituce pro společnou rozvojovou činnost, v níž by EIB byla i nadále hlavním akcionářem. Ve specifickém případě Středomoří by tato institucionální transformace umožnila EIB zlepšit efektivnost své činnosti v zemích Středomoří, tuto činnost ještě více zviditelnit a poskytnout větší finanční podporu prioritním iniciativám Unie pro Středomoří. EIB by se měla rovněž opírat o program „Invest in Med“, který umožňuje plodné vytváření sítí s podniky a se subjekty občanské společnosti z partnerských zemí.

| (37) | EIB by měla být povzbuzována, aby zvyšovala objem svých operací
  a diverzifikovala své finanční nástroje
  mimo Unii bez využití záruky EU,
  tak aby existovaly podněty k využívání záruky v případě zemí a projektů s obtížným přístupem na trh, kde proto vzniká vyšší přidaná hodnota
  .
  EIB by proto – a také na podporu cílů vnější politiky Unie – měla zvýšit částky, které poskytuje formou půjček, na její vlastní riziko
  , a to zejména v zemích usilujících o přistoupení k EU, v zemích v rámci politiky sousedství a v zemích, které dosahují požadovaného investičního stupně v jiných regionech, ale také v zemích pod investičním stupněm, má-li EIB vhodné záruky třetích stran.
  Po dohodě
  s Komisí by EIB měla vypracovat politiku pro rozhodování o tom, zda projekty přidělí do mandátu v rámci záruky EU, nebo do financování na vlastní riziko ze strany EIB. Tato politika by zejména brala v úvahu bonitu dotčených zemí a projektů.
  U příležitosti obnovení vnějšího mandátu na období po roce 2013 by mělo být provedeno hodnocení výsledků této politiky a přezkoumán seznam zemí, které splňují podmínky pro poskytnutí záruky, s ohledem na důsledky pro financování Záručního fondu pro vnější vztahy. |
| --- | --- |

(37)

EIB by měla být povzbuzována, aby zvyšovala objem svých operací
  a diverzifikovala své finanční nástroje
  mimo Unii bez využití záruky EU,
  tak aby existovaly podněty k využívání záruky v případě zemí a projektů s obtížným přístupem na trh, kde proto vzniká vyšší přidaná hodnota
  .
  EIB by proto – a také na podporu cílů vnější politiky Unie – měla zvýšit částky, které poskytuje formou půjček, na její vlastní riziko
  , a to zejména v zemích usilujících o přistoupení k EU, v zemích v rámci politiky sousedství a v zemích, které dosahují požadovaného investičního stupně v jiných regionech, ale také v zemích pod investičním stupněm, má-li EIB vhodné záruky třetích stran.
  Po dohodě
  s Komisí by EIB měla vypracovat politiku pro rozhodování o tom, zda projekty přidělí do mandátu v rámci záruky EU, nebo do financování na vlastní riziko ze strany EIB. Tato politika by zejména brala v úvahu bonitu dotčených zemí a projektů.
  U příležitosti obnovení vnějšího mandátu na období po roce 2013 by mělo být provedeno hodnocení výsledků této politiky a přezkoumán seznam zemí, které splňují podmínky pro poskytnutí záruky, s ohledem na důsledky pro financování Záručního fondu pro vnější vztahy.

| (38) | EIB by měla být povzbuzována, aby zvyšovala objem svých operací ve prospěch státem řízených veřejných subjektů v zemích, v nichž provádí operace, má-li odpovídající záruky. |
| --- | --- |

(38)

EIB by měla být povzbuzována, aby zvyšovala objem svých operací ve prospěch státem řízených veřejných subjektů v zemích, v nichž provádí operace, má-li odpovídající záruky.

| (39) | EIB by měla rozšířit řadu nabízených nových a inovačních finančních nástrojů, včetně většího zaměření na vypracování záručních nástrojů. Dále by EIB měla být povzbuzována, aby poskytovala úvěry v místních měnách a vydávala dluhopisy na místních trzích za předpokladu, že partnerské země zavedou nezbytné strukturální reformy, zejména ve finančním sektoru, jakož i jiná opatření k usnadnění činnosti EIB. |
| --- | --- |

(39)

EIB by měla rozšířit řadu nabízených nových a inovačních finančních nástrojů, včetně většího zaměření na vypracování záručních nástrojů. Dále by EIB měla být povzbuzována, aby poskytovala úvěry v místních měnách a vydávala dluhopisy na místních trzích za předpokladu, že partnerské země zavedou nezbytné strukturální reformy, zejména ve finančním sektoru, jakož i jiná opatření k usnadnění činnosti EIB.

| (40) | Aby se zajistilo, že EIB splní požadavky mandátu ve všech regionech a subregionech,
  měly by být
  na vnější činnosti EIB
  věnovány v přiměřené době
  dostatečné lidské a finanční zdroje. To by zejména zahrnovalo dostatečnou kapacitu na podporu cílů rozvojové spolupráce EU, na větší zaměření na posouzení environmentálních, sociálních a rozvojových aspektů jejích činností ex ante a na účinné sledování projektů během provádění.
  Je třeba zachovat možnosti dalšího zvyšování účinnosti a účelnosti a aktivně usilovat o využití synergických účinků. |
| --- | --- |

(40)

Aby se zajistilo, že EIB splní požadavky mandátu ve všech regionech a subregionech,
  měly by být
  na vnější činnosti EIB
  věnovány v přiměřené době
  dostatečné lidské a finanční zdroje. To by zejména zahrnovalo dostatečnou kapacitu na podporu cílů rozvojové spolupráce EU, na větší zaměření na posouzení environmentálních, sociálních a rozvojových aspektů jejích činností ex ante a na účinné sledování projektů během provádění.
  Je třeba zachovat možnosti dalšího zvyšování účinnosti a účelnosti a aktivně usilovat o využití synergických účinků.

| (41) | Při svých finančních operacích mimo Unii, které spadají do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí, by měla EIB usilovat o další posílení koordinace a spolupráce s mezinárodními finančními institucemi a ▐ s evropskými dvoustrannými finančními institucemi, včetně případné spolupráce, pokud jde o odvětvové podmínky, vzájemné spoléhání na postupy, využívání společného spolufinancování a podílení se na celosvětových iniciativách, jako je podpora koordinace a účinnosti pomoci.
  Díky této koordinaci a spolupráci by mělo být možné se vyhnout překrývání projektů a nežádoucí konkurenci mezi projekty, které EU financuje. Toto
  úsilí má být založeno na vzájemnosti ▐.
  Financování ze strany EIB prováděné prostřednictvím dohod o spolupráci s jinými mezinárodními finančními institucemi a dvoustrannými finančními institucemi se musí řídit zásadami stanovenými v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(41)

Při svých finančních operacích mimo Unii, které spadají do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí, by měla EIB usilovat o další posílení koordinace a spolupráce s mezinárodními finančními institucemi a ▐ s evropskými dvoustrannými finančními institucemi, včetně případné spolupráce, pokud jde o odvětvové podmínky, vzájemné spoléhání na postupy, využívání společného spolufinancování a podílení se na celosvětových iniciativách, jako je podpora koordinace a účinnosti pomoci.
  Díky této koordinaci a spolupráci by mělo být možné se vyhnout překrývání projektů a nežádoucí konkurenci mezi projekty, které EU financuje. Toto
  úsilí má být založeno na vzájemnosti ▐.
  Financování ze strany EIB prováděné prostřednictvím dohod o spolupráci s jinými mezinárodními finančními institucemi a dvoustrannými finančními institucemi se musí řídit zásadami stanovenými v tomto rozhodnutí.

| (42) | EIB by měla zejména v zemích, v nichž se provádí společnou činnost s evropskými finančními institucemi a které se nachází mimo Unii, zlepšit vzájemnou spolupráci. Bylo uzavřeno trojstranné memorandum o porozumění mezi Komisí, EIB a EBRD, které se vztahuje na všechny země společného působení mimo Unii. Memorandum má zabránit tomu, aby si EIB a EBRD vzájemně konkurovaly a mělo by jim umožnit, aby se jejich činnosti vzájemně doplňovaly tím
  ,
  že bude každá z nich co nejlépe využívat svých komparativních výhod. Toto memorandum by mělo rovněž stanovit sbližování postupů obou bank v rozumném termínu. Je nutno se též zabývat úvahami o postupném vytváření užších vazeb mezi oběma bankami s majoritním evropským kapitálem ve snaze optimalizovat evropské nástroje pro financování vnější činnosti. |
| --- | --- |

(42)

EIB by měla zejména v zemích, v nichž se provádí společnou činnost s evropskými finančními institucemi a které se nachází mimo Unii, zlepšit vzájemnou spolupráci. Bylo uzavřeno trojstranné memorandum o porozumění mezi Komisí, EIB a EBRD, které se vztahuje na všechny země společného působení mimo Unii. Memorandum má zabránit tomu, aby si EIB a EBRD vzájemně konkurovaly a mělo by jim umožnit, aby se jejich činnosti vzájemně doplňovaly tím
  ,
  že bude každá z nich co nejlépe využívat svých komparativních výhod. Toto memorandum by mělo rovněž stanovit sbližování postupů obou bank v rozumném termínu. Je nutno se též zabývat úvahami o postupném vytváření užších vazeb mezi oběma bankami s majoritním evropským kapitálem ve snaze optimalizovat evropské nástroje pro financování vnější činnosti.

| (43) | Mělo by být posíleno podávání zpráv a předávání informací EIB Komisi, aby Komise mohla zlepšit svou roční zprávu pro Evropský parlament a Radu o finančních operacích EIB prováděných podle tohoto rozhodnutí. Zpráva by měla zejména zhodnotit dodržování rozhodnutí při finančních operacích EIB, přičemž by měla vzít v úvahu operativní pokyny, a měla by zahrnovat oddíly týkající se přidané hodnoty
  EIB, jako je podpora vnějších politik EU a požadavků mandátu, kvalita financovaných operací a přenesení finančních výhod na klienty,
  a oddíly týkající se spolupráce s Komisí
  , EBRD
  , jinými mezinárodními finančními institucemi a dvoustrannými dárci, včetně spolufinancování a hodnocení dostupnosti, transparentnosti a účelnosti půjček.
  Zpráva by měla rovněž zhodnotit, jak EIB při koncipování a monitorování financovaných projektů zohlednila ekonomickou, finanční, ekologickou a sociální udržitelnost. Měla by rovněž obsahovat zvláštní oddíl věnovaný podrobnému vyhodnocení opatření, která EIB přijala za účelem zajištění souladu s ustanoveními současného mandátu, jak je stanoven v rozhodnutí č. 633/2009/ES, se zvláštním zřetelem na operace EIB využívající finančních nástrojů situovaných v offshore finančních centrech. EIB by měla při svých finančních operacích zajistit, aby její politiky vůči nedostatečně regulovaným a nespolupracujícím jurisdikcím byly řádně prováděny s cílem přispět k mezinárodnímu boji proti daňovým podvodům a daňovým únikům. Zpráva by měla obsahovat vyhodnocení sociálních a rozvojových aspektů daných projektů. Zpráva by měla být zveřejněna, aby občanská společnost a přijímající země mohly vyjádřit svá stanoviska.
  V případě potřeby by zpráva měla zahrnovat odkazy na významné změny okolností, které by odůvodnily další změny mandátu před koncem období.
  Tato zpráva by měla zejména obsahovat podrobný rozpis financování EIB podle tohoto rozhodnutí spolu s veškerými finančními zdroji EU a jiných dárců, čímž podá podrobný přehled finančního zatížení operací v oblasti financování. |
| --- | --- |

(43)

Mělo by být posíleno podávání zpráv a předávání informací EIB Komisi, aby Komise mohla zlepšit svou roční zprávu pro Evropský parlament a Radu o finančních operacích EIB prováděných podle tohoto rozhodnutí. Zpráva by měla zejména zhodnotit dodržování rozhodnutí při finančních operacích EIB, přičemž by měla vzít v úvahu operativní pokyny, a měla by zahrnovat oddíly týkající se přidané hodnoty
  EIB, jako je podpora vnějších politik EU a požadavků mandátu, kvalita financovaných operací a přenesení finančních výhod na klienty,
  a oddíly týkající se spolupráce s Komisí
  , EBRD
  , jinými mezinárodními finančními institucemi a dvoustrannými dárci, včetně spolufinancování a hodnocení dostupnosti, transparentnosti a účelnosti půjček.
  Zpráva by měla rovněž zhodnotit, jak EIB při koncipování a monitorování financovaných projektů zohlednila ekonomickou, finanční, ekologickou a sociální udržitelnost. Měla by rovněž obsahovat zvláštní oddíl věnovaný podrobnému vyhodnocení opatření, která EIB přijala za účelem zajištění souladu s ustanoveními současného mandátu, jak je stanoven v rozhodnutí č. 633/2009/ES, se zvláštním zřetelem na operace EIB využívající finančních nástrojů situovaných v offshore finančních centrech. EIB by měla při svých finančních operacích zajistit, aby její politiky vůči nedostatečně regulovaným a nespolupracujícím jurisdikcím byly řádně prováděny s cílem přispět k mezinárodnímu boji proti daňovým podvodům a daňovým únikům. Zpráva by měla obsahovat vyhodnocení sociálních a rozvojových aspektů daných projektů. Zpráva by měla být zveřejněna, aby občanská společnost a přijímající země mohly vyjádřit svá stanoviska.
  V případě potřeby by zpráva měla zahrnovat odkazy na významné změny okolností, které by odůvodnily další změny mandátu před koncem období.
  Tato zpráva by měla zejména obsahovat podrobný rozpis financování EIB podle tohoto rozhodnutí spolu s veškerými finančními zdroji EU a jiných dárců, čímž podá podrobný přehled finančního zatížení operací v oblasti financování.

| (44) | Finanční operace EIB by měly být i nadále řízeny v souladu s jejími vlastními pravidly a postupy, včetně vhodných kontrolních opatření a opatření přijatých za účelem předcházení daňovým únikům, a v souladu s příslušnými pravidly a postupy ve vztahu k Účetnímu dvoru a Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), |
| --- | --- |

(44)

Finanční operace EIB by měly být i nadále řízeny v souladu s jejími vlastními pravidly a postupy, včetně vhodných kontrolních opatření a opatření přijatých za účelem předcházení daňovým únikům, a v souladu s příslušnými pravidly a postupy ve vztahu k Účetnímu dvoru a Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF),

PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Záruka EU

1.   Evropská unie poskytne Evropské investiční bance (EIB) rozpočtovou záruku EU na operace prováděné mimo území Unie (dále jen „záruka EU“). Záruka EU je poskytnuta jako paušální záruka na všechny splatné platby dosud neobdržené EIB v souvislosti s úvěry a úvěrovými zárukami na investiční projekty EIB, které jsou způsobilé podle odstavce 2.
  Poskytování financí ze strany EIB je v souladu se všeobecnými zásadami a přispívá k dosažení cílů a politik vnější činnosti Unie.

2.   K získání záruky EU jsou způsobilé úvěry a úvěrové záruky EIB na investiční projekty uskutečněné v zemích, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, poskytnuté v souladu s vlastními pravidly a postupy EIB,
  včetně prohlášení EIB o sociálních a environmentálních normách,
  a na podporu příslušných cílů vnější politiky Unie, pokud bylo financování ze strany EIB poskytnuto v souladu s podepsanou dohodou, jejíž platnost dosud neuplynula a jež ani nebyla zrušena (dále jen „finanční operace EIB“).

3.   Záruka EU je omezena na 65 % celkové částky vyplacených úvěrů a záruk poskytnutých v rámci finančních operací EIB po odečtení všech uhrazených částek a přičtení všech souvisejících částek.

4.   Záruka EU kryje finanční operace EIB podepsané během období od 1. února 2007 do 31. prosince 2013. Finanční operace EIB podepsané podle rozhodnutí 2006/1016/ES, rozhodnutí Rady 2008/847/ES ze dne 4. listopadu 2008 o způsobilosti zemí Střední Asie pro financování podle rozhodnutí 2006/1016/ES o poskytnutí záruky Společenství na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Společenství (8) a rozhodnutí č. 633/2009/ES nadále využívají záruku EU podle tohoto rozhodnutí.

5.   Pokud do uplynutí období uvedeného v odstavci 4 Evropský parlament a Rada nepřijmou rozhodnutí o poskytnutí nové záruky EU na finanční operace EIB mimo Unii na základě návrhu předloženého Komisí v souladu s článkem 19, prodlužuje se uvedené období automaticky o šest měsíců.

Článek 2

Stropy mandátu

1.   Maximální strop finančních operací EIB v rámci záruky EU nepřekročí po celé období 2007–2013 po odečtení zrušených částek
  EUR 29 567 000 000; tento maximální strop je rozdělen na dvě části:

| (a) | obecný mandát ve výši,
  EUR 27 567 000 000;” |
| --- | --- |

(a)

obecný mandát ve výši,
  EUR 27 567 000 000;”

| (b) | mandát pro změnu klimatu ve výši 2 000 000 000 EUR |
| --- | --- |

(b)

mandát pro změnu klimatu ve výši 2 000 000 000 EUR

2.   Obecný mandát je rozdělen na závazné regionální stropy a orientační podstropy, jak je uvedeno v příloze I. V rámci regionálních stropů EIB postupně zajistí vyvážené rozdělení mezi jednotlivé země v regionech, na něž se vztahuje obecný mandát.

3.   Finanční operace EIB, na něž se vztahuje obecný mandát, jsou operace sledující cíle stanovené v článku 3 tohoto rozhodnutí.

4.   Mandát pro změnu klimatu se vztahuje na finanční operace EIB ve všech zemích, jichž se týká toto rozhodnutí, pokud tyto finanční operace EIB podporují klíčový cíl politiky EU spočívající v řešení problematiky změny klimatu podporou projektů zmírňování změny klimatu a přizpůsobování této změně, které přispívají k celkovému cíli Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (dále jen „UNFCCC“) zejména tím, že potlačují nebo snižují emise skleníkových plynů v oblasti obnovitelné energie, energetické účinnosti a udržitelné dopravy nebo zvyšují odolnost vůči negativním dopadům změny klimatu na zranitelné země, odvětví a komunity. Mandát pro změnu klimatu se provádí v úzké spolupráci s Komisí, přičemž ▐ se
  v co největší míře
  kombinují příslušná financování ze strany EIB s rozpočtovými prostředky Unie.
  Způsobilost zemí, v nichž EIB financuje zmírňování změny klimatu v rámci záruky EU, by se mohla omezit, předtím než EIB přidělí finanční prostředky, na země, které Rada považuje za země, které neplní řádně cíle v oblasti změny klimatu. Před přijetím takového rozhodnutí Rada konzultuje s ESVČ a Komisí. Volitelný mandát nebude považován za příspěvek Unie a členských států na finanční prostředky, které jsou v souladu s rozhodnutím konference smluvních stran UNFCCC z prosince roku 2009 poskytovány na rychlé zahájení činnosti v oblasti klimatu.

5.
     
  Příslušná kritéria, na jejichž základě se stanoví, co se považuje za „čisté technologie“ se musí zaměřit v zásadě na energetickou účinnost a technologie na snižování emisí.

6.   V souvislosti s mandátem pro změnu klimatu se EIB nicméně snaží zajistit do konce období uvedeného v čl. 1 odst. 4 vyvážené rozdělení podepsaných finančních operací mezi regiony, na něž se vztahuje příloha II tohoto rozhodnutí. EIB zejména zajistí, aby region uvedený v příloze II písm. A nedostal více než 40 % částky přidělené na tento mandát, region uvedený v písmenu B více než 50 %, region uvedený v písmenu C více než 30 % a region uvedený v písmenu D více než 10 % této částky.
  Mandát pro změnu klimatu je využit k financování projektů, které úzce souvisí s ústředními pravomocemi EIB, mají přidanou hodnotu a maximalizují účinek na přizpůsobení se změně klimatu a její zmírňování.

7.
     
  Plnění obecného mandátu i mandátu pro změnu klimatu se řídí zásadami řádné bankovní praxe.

Článek 3

Cíle obecného mandátu

1.   Záruka Unie se poskytuje na finanční operace EIB, které podporují
  kterýkoli z těchto obecných cílů
  :

| (a) | rozvoj místního soukromého sektoru, zejména podporu malých a středních podniků
  ; |
| --- | --- |

(a)

rozvoj místního soukromého sektoru, zejména podporu malých a středních podniků
  ;

| (b) | rozvoj sociální a hospodářské infrastruktury, včetně dopravy, energetiky, environmentální infrastruktury a informačních a komunikačních technologií (IKT); |
| --- | --- |

(b)

rozvoj sociální a hospodářské infrastruktury, včetně dopravy, energetiky, environmentální infrastruktury a informačních a komunikačních technologií (IKT);

| (c) | zmírňování změny klimatu a přizpůsobování této změně, jak se uvádí v čl
  .
  2 odst. 4. |
| --- | --- |

(c)

zmírňování změny klimatu a přizpůsobování této změně, jak se uvádí v čl
  .
  2 odst. 4.

Cílem financování EIB v rozvojových zemích je nepřímo přispívat ke snižování chudoby prostřednictvím růstu podporujícího začlenění a udržitelného hospodářského a sociálního rozvoje (9). [Pozměňovací návrh 5]

2.
     
  V souladu s evropskými a mezinárodními cíli v oblasti změny klimatu předloží EIB ve spolupráci s Komisí do roku 2012 strategii, jak postupně a plynule zvýšit procentní podíl projektů na podporu snížení emisí CO2 a postupně ukončit projekty, které dosažení cílů EU v oblasti klimatu brání;

3.
     
  V obecnější rovině finanční operace EIB přispívají k dosažení obecných zásad, kterými se řídí vnější činnost Unie, tedy podle článku 21 Smlouvy o Evropské unii k upevňování a podpoře demokracie a právního státu, lidských práv a základních svobod a k provádění mezinárodních dohod v oblasti životního prostředí, jichž je Unie smluvní stranou. Zejména v případě rozvojových zemí by se pozornost měla zaměřit na udržitelné hospodaření s vodními zdroji, jejich hladké a postupné začlenění do světového hospodářství, kampaň zaměřenou na potírání chudoby a zajištění souladu s cíli schválenými Unie v návaznosti na OSN a jiné příslušné mezinárodní organizace. EIB podporuje rovný přístup k finančním službám, zejména pokud jde o znevýhodněné skupiny, jako jsou menšiny, zemědělci a ženy. Aby byly tyto požadavky adekvátně splněny, měly by řídící orgány EIB zajistit, aby byly zdroje EIB, včetně personálního zabezpečení, v přiměřené lhůtě zvýšeny.

4.   Základním cílem finančních operací EIB v oblastech, na něž se vztahuje odstavec 1, je regionální integrace partnerských zemí, včetně hospodářské integrace zemí usilujících o přistoupení k EU, sousedních zemí a EU.

5.   EIB postupně zvyšuje svoji činnost v sociálních odvětvích, jako je zdravotnictví a vzdělávání.

Článek 4

Země, na něž se vztahuje rozhodnutí

1.   Seznam zemí, které jsou způsobilé nebo potenciálně způsobilé získat financování ze strany EIB v rámci záruky EU, je uveden v příloze II.

2.   O způsobilosti zemí uvedených v příloze II a označených znakem „*“ a dalších zemí neuvedených v příloze II získat financování ze strany EIB v rámci záruky EU rozhodne případ od případu Evropský parlament a Rada v souladu s řádným legislativním postupem.

3.   Záruka EU se vztahuje pouze na finanční operace EIB uskutečňované ve způsobilých zemích, které s EIB uzavřely rámcovou dohodu zakládající právní podmínky, podle nichž mají být tyto operace prováděny.

4.   V případě vážného znepokojení v souvislosti s politickou nebo hospodářskou situací
  a s politikami
  v určité zemi může Evropský parlament a Rada rozhodnout v souladu s řádným legislativním postupem o pozastavení nového financování ze strany EIB v rámci záruky EU v uvedené zemi.

5.   Záruka EU se nevztahuje na finanční operace EIB v určité zemi, jestliže dohoda o těchto operacích byla podepsána po přistoupení uvedené země k Evropské unii.

Článek 5

Příspěvek operací EIB k politikám EU

1.   Komise
  přijme prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 6 a podmínkami stanovenými v článcích 7 a 8
  regionální operativní pokyny připravené
  v úzké spolupráci
  s EIB
  a ESVČ
  pro financování ze strany EIB podle tohoto rozhodnutí. Při vypracování těchto pokynů Komise a EIB
  spolupracují
  s ESVČ v
  politických otázkách spadajících do její působnost
  i. Operativní pokyny mají za cíl zajistit, aby financování ze strany EIB podporovalo politiky EU, a vycházejí ze širšího rámce regionální politiky EU stanovené Komisí a v případě potřeby ESVČ. Operativní pokyny
  dále
  zajistí, že financování ze strany EIB doplňuje odpovídající politiky, programy a nástroje pomoci EU v jednotlivých regionech s přihlédnutím k usnesením Evropského parlamentu a rozhodnutím a závěrům Rady
  a k Evropskému konsensu o rozvoji
  . V rámci stanoveném operativními pokyny vymezí EIB příslušné strategie financování a zajistí jejich provádění.

2.   Soulad finančních operací EIB s cíli vnější politiky Unie je sledován v souladu s článkem 13.
  S cílem usnadnit toto monitorování stanoví EIB ukazatele, jimiž bude možné určit výkonnost v oblasti jednotlivých aspektů dotovaných projektů, jako je rozvoj, životní prostředí a lidská práva, a zohlední přitom ukazatele v rámci Pařížského prohlášení o účinnosti pomoci.

3.   Záruka EU se nevztahuje na finanční operaci EIB, pokud k této operaci Komise zaujme záporné stanovisko v rámci postupu podle článku 19 statutu EIB.

4.
     
  U každého projektu, který schválí, zveřejní Komise odůvodněné stanovisko, v němž vysvětlí, jak daný projekt odpovídá jednotlivým součástem tohoto rozhodnutí, a zejména jak podporuje plnění cílů vnější činnosti Unie s výjimkou důvěrných prvků.

Článek 6

Výkon přenesené pravomoci

1.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 5 je svěřena Komisi na dobu platnosti uvedenou v čl. 1 odst. 4 tohoto rozhodnutí.

2.
     
  Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

3.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 7 a 8.

Článek 7

Zrušení přenesení pravomoci

1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou přenesenou pravomoc uvedenou v článku 5 kdykoli zrušit.

2.
     
  Orgán, který zahájil vnitřní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomocí, usiluje o to, aby v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí informoval druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno, a možné důvody tohoto zrušení.

3.
     
  Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm určené. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 8

Námitky proti aktům v přenesené pravomoci

1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení.

Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

2.
     
  Pokud Evropský parlament ani Rada ve lhůtě uvedené v odstavci 1 námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, zveřejní se akt v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným.

Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém úmyslu námitky nevyslovit.

3.
     
  Akt v v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu ve lhůtě uvedené v odstavci 1 Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky. Orgán, který vyslovuje proti aktu v přenesené pravomoci námitky, je odůvodní.

Článek 9

Hodnocení rozvojových aspektů projektů ze strany EIB

1.   EIB provede důkladnou hloubkovou prověrku rozvojových aspektů projektů, na něž se vztahuje záruka EU
  , a ověří skutečnost, zda probíhají příslušné veřejné konzultace na místní úrovni
  . EIB zahrne do vlastních pravidel a postupů nezbytná ustanovení týkající se posouzení environmentálního a sociálního dopadu projektů a aspektů spojených s lidskými právy, aby se zajistilo, že na základě tohoto rozhodnutí jsou podpořeny pouze projekty, které jsou hospodářsky, finančně, environmentálně a sociálně udržitelné.
  Komise začlení souhrnně do výroční zprávy pro Evropský parlament a Radu hodnocení rozvojového hlediska činností EIB, které bude vycházet z hloubkové prověrky prováděné u projektů na něž se vztahuje záruka EU.

Tam, kde je to vhodné, se hodnotí i možnost posílit během projektového cyklu kapacity příjemců financování ze strany EIB technickou pomocí.

2.   Kromě předběžného hodnocení rozvojových aspektů EIB požaduje po předkladatelích projektů, aby důkladně sledovali provádění a dokončení projektu, mimo jiné i dopady na rozvoj, životní prostředí a lidská práva.
  EIB ověří informace poskytnuté předkladatelem projektu. EIB monitoruje pokud možno i činnost finančních zprostředkovatelů, pokud jde o podporu malých a středních podniků. Výsledky monitorování se tam, kde je to možné, zveřejní.

3.
     
  EIB podává Komisi výroční zprávy, v nichž hodnotí očekávané dopady operací financovaných v průběhu roku na rozvoj. Tyto zprávy vycházejí z ukazatelů EIB, jimiž bude možné určit výkonnost, stanovených v čl. 5 odst. 2. Komise předkládá zprávy EIB o rozvoji Evropskému parlamentu a Radě v rámci předkládání roční zprávy podle článku 13 a zveřejňuje je, aby k věci mohly vyjádřit své stanovisko rovněž zainteresované strany, včetně občanské společnosti a přijímajících zemí. Evropský parlament projedná výroční zprávy s ohledem na stanoviska všech zainteresovaných stran.

Článek 10

Spolupráce s Komisí a s ESVČ

1.   Je posilován soulad vnějších činností EIB s cíli vnější politiky Unie se záměrem maximalizovat synergii mezi financováním ze strany EIB a rozpočtovými zdroji EU, zejména prostřednictvím vypracování operativních pokynů stanovených v článku 5 a pomocí pravidelného a systematického dialogu a včasné výměny informací týkajících se:

| (a) | strategických dokumentů vypracovaných Komisí nebo případně ESVČ, jako jsou strategické dokumenty pro jednotlivé země a regiony, orientační programy, akční plány a předvstupní dokumenty; |
| --- | --- |

(a)

strategických dokumentů vypracovaných Komisí nebo případně ESVČ, jako jsou strategické dokumenty pro jednotlivé země a regiony, orientační programy, akční plány a předvstupní dokumenty;

| (b) | strategických plánovacích dokumentů a přípravy zásobáren vhodných projektů EIB; |
| --- | --- |

(b)

strategických plánovacích dokumentů a přípravy zásobáren vhodných projektů EIB;

| (c) | ostatních politických a operativních hledisek. |
| --- | --- |

(c)

ostatních politických a operativních hledisek.

2.   Spolupráce se uskutečňuje na regionálně rozlišeném základě při zohlednění úlohy EIB i politik Unie v jednotlivých regionech.

Článek 11

Spolupráce s jinými institucemi poskytujícími
  veřejné finance

1.   Finanční operace EIB jsou stále častěji prováděny ve spolupráci s jinými mezinárodními finančními institucemi nebo evropskými dvoustrannými finančními institucemi s cílem maximalizovat synergii, spolupráci a účinnost a zajistit
  obezřetné a
  přiměřené sdílení rizik a soudržné projektové a odvětvové podmínky
  ve snaze minimalizovat potenciální zdvojování nákladů a nadbytečným činnostem
  . [Pozměňovací návrh 4]

2.   Spolupráce uvedená v odstavci 1 se usnadní prostřednictvím koordinace prováděné zejména v rámci memorand o porozumění nebo případně jiných rámců EU pro regionální spolupráci mezi Komisí, EIB,
  EBRD
  a hlavními mezinárodními finančními institucemi a evropskými dvoustrannými finančními institucemi, které působí v jednotlivých regionech
  , s přihlédnutím k pravomocím ESVČ
  .

3.
     
  Komise na základě stávajících pozitivních zkušeností navrhne do poloviny roku 2012 vytvoření „platformy EU pro spolupráci a rozvoj“ s cílem optimalizovat a racionalizovat fungování mechanismů pro větší kombinování grantů a úvěrů ve vnějších regionech. Při svých úvahách Komise konzultuje s EIB, EBRD i s jinými evropskými mnohostrannými a dvoustrannými finančními institucemi. Za tímto účelem Komise vytvoří pracovní skupinu sestavenou ze zástupců členských států, poslanců Evropského parlamentu, členů EIB a případně dalších institucí.

Článek 12

Krytí a podmínky záruky EU

1.   V případě finančních operací EIB, u nichž je jednou ze stran stát nebo za něž se stát zaručil, a jiných finančních operací EIB, u nichž jsou jednou ze stran regionální nebo místní orgány nebo státem vlastněné nebo státem kontrolované veřejné podniky nebo instituce, jestliže u těchto jiných finančních operací EIB existuje náležité hodnocení úvěrového rizika ze strany EIB zohledňující situaci dané země, pokud jde o úvěrová rizika, kryje záruka EU veškeré splatné platby dosud neobdržené EIB (dále jen „globální záruka“).

2.   Pro účely odstavce 1 zastupuje západní břeh Jordánu a pásmo Gazy palestinská samospráva; Kosovo (10) zastupuje Mise OSN v Kosovu nebo správa stanovená v regionálních operativních pokynech uvedených v článku 5 tohoto rozhodnutí.

3.   V případě finančních operací EIB jiných než uvedených v odstavci 1 kryje záruka EU veškeré splatné platby dosud neobdržené EIB, pokud bylo neobdržení způsobeno naplněním jednoho z těchto politických rizik (dále jen „záruka na politická rizika“):

| a) | neprovedení převodu měny; |
| --- | --- |

a)

neprovedení převodu měny;

| b) | vyvlastnění; |
| --- | --- |

b)

vyvlastnění;

| c) | válka nebo občanské nepokoje; |
| --- | --- |

c)

válka nebo občanské nepokoje;

| d) | odepření spravedlnosti po porušení smlouvy. |
| --- | --- |

d)

odepření spravedlnosti po porušení smlouvy.

4.   EIB po
  dohodě
  s Komisí vypracuje jasnou a transparentní politiku přidělování při rozhodování o zdrojích financování operací, které jsou způsobilé získat záruku EU i financování na vlastní riziko ze strany EIB.

5.
     
  EIB při uplatnění záruky pro konkrétní operaci postupuje Unii celou pohledávku nebo její část, která se týká splatných a dosud neobdržených plateb, a to tak, aby Unie od EIB převzala práva nad věřiteli se všemi zárukami, které s nimi souvisejí.

Článek 13

Podávání ročních zpráv a účetnictví

1.   Komise podává každý rok Evropskému parlamentu a Radě zprávu o finančních operacích EIB uskutečněných na základě tohoto rozhodnutí. Tato zpráva zahrnuje hodnocení finančních operací EIB na úrovni
  programů
  , projektů a odvětví a na celostátní a regionální úrovni, jakož i
  hodnocení
  příspěvku finančních operací EIB k naplňování cílů vnější politiky a strategických cílů Unie
  a věnuje zvláštní pozornost souvisejícím cílům strategie Evropa 2020
  .
  Zpráva obsahuje souhrn probíhajících projektů.
  Zpráva zejména zhodnotí dodržování tohoto rozhodnutí při finančních operacích EIB, přičemž vezme v úvahu regionální operativní pokyny uvedené v článku 5, a zahrne oddíly týkající se přidané hodnoty pro dosahování politických cílů EU
  , hodnocení očekávaného dopadu na rozvoj, hodnocení toho, jak EIB při koncipování a monitorování financovaných projektů zohlednila ekologickou a sociální udržitelnost, a hodnocení
  spolupráce s Komisí, jinými mezinárodními finančními institucemi a dvoustrannými institucemi, včetně spolufinancování.
  Tato zpráva zahrnuje zejména podrobný rozpis veškerých finančních zdrojů použitých spolu s finančními prostředky EIB a jiných dárců, čímž podává podrobný přehled finančního zatížení operací v oblasti financování prováděných podle tohoto rozhodnutí. Kromě toho obsahuje i zvláštní oddíl věnovaný podrobnému hodnocení opatření, která EIB přijala, aby dodržela ustanovení čl. 1 odst. 2 rozhodnutí č. 633/2009/ES. EIB Evropskému parlamentu, Radě a Komisi i nadále poskytuje všechny své nezávislé hodnotící zprávy, které posuzují praktické výsledky konkrétních činností zrealizovaných EIB v rámci jejího mandátu pro poskytování úvěrů třetím zemím.

2.   Pro účely odstavce 1 předkládá EIB Komisi roční zprávy o finančních operacích EIB uskutečněných na základě tohoto rozhodnutí na úrovni projektů a odvětví a na celostátní a regionální úrovni a o naplňování cílů vnější politiky a strategických cílů EU, včetně spolupráce s Komisí, jinými mezinárodními finančními institucemi a dvoustrannými institucemi
  a zprávu o dopadu na rozvoj uvedenou v článku 9
  .
  Jakákoli memoranda o porozumění mezi EIB a jinými mezinárodními finančními institucemi nebo dvoustrannými institucemi, které se vztahují k provádění finančních operací v rámci tohoto rozhodnutí, se zveřejňují nebo, není-li zveřejnění možné jsou memoranda oznámeny Evropskému parlamentu a Radě v rámci výroční zprávy Komise popsané v odstavci 1.

3.   EIB poskytne Komisi o každé své finanční operaci statistické, finanční, účetní údaje
  a jakékoli další doplňující informace
  nezbytné ke splnění povinnosti Komise podávat zprávy nebo požadavků Účetního dvora, a to spolu s osvědčením auditora o nesplacených částkách finančních operací EIB.

4.   Pro účely účetnictví a podávání zpráv Komise o rizicích, na která se vztahuje globální záruka, předloží EIB Komisi hodnocení rizik vypracované EIB a informace o bonitě týkající se finančních operací EIB s dlužníky nebo dlužníky krytými zárukou jinými než státy.

5.   Informace uvedené v odstavcích 2, 3 a 4 poskytuje EIB na vlastní náklady.
  EIB zveřejní také tyto informace, přičemž jako obecné pravidlo vynechá informace důvěrné povahy. Informace, zda se na projekt vztahuje tato záruka, se uvede ve shrnutí projektu, které je zveřejněno na webových stránkách EIB, poté co projekt projde schvalovací fází.

6.
     
  EIB zahrne do své výroční zprávy následné posouzení fungování memoranda o porozumění s evropským veřejným ochráncem práv.

Článek 14

Nespolupracující jurisdikce

V rámci svých finančních operací EIB netoleruje jakékoli nezákonné činnosti, včetně praní peněz, financování terorismu, daňové podvody nebo daňové úniky. EIB se zejména nepodílí na žádných operacích prováděných ve způsobilých zemích v rámci nespolupracující jurisdikce, tak jak ji definuje Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), pracovní skupina pro finanční činnost (FATF) a další příslušné mezinárodní organizace.

Článek 15

Perspektivy financování spolupráce a rozvoje

Komise společně s EIB vytvoří pracovní skupinu, která projedná perspektivy financování spolupráce a rozvoje z prostředků Unie, zhodnotí stávající postupy a navrhne změny v organizaci a koordinaci rozvojové pomoci a zvýšení její účinnosti a účelnosti. Pracovní skupina případně zahrnuje zástupce členských států, Evropského parlamentu a dalších evropských finančních institucí a ve vhodných případech konzultuje s příslušnými občanskou společností, soukromým sektorem a odborníky ze zemí s dobrými výsledky při přijímání rozvojové pomoci. Pracovní skupina předloží svou zprávu s doporučeními do 31. prosince 2012.

Článek 16

Zpětné získávání plateb provedených Komisí

1.   Tam, kde Komise provede jakoukoli platbu v rámci záruky EU, usiluje EIB jménem Komise o zpětné získání nároků z vyplacených částek.

2.   EIB a Komise uzavřou dohodu, kterou se stanoví podrobná ustanovení o zpětném získávání nároků a postupech pro vymáhání, a to nejpozději do uzavření dohody uvedené v článku 17.

3.
     
  V zájmu transparentnosti Komise na svých internetových stránkách zveřejní veškeré podrobnosti o všech případech zpětného získávání plateb podle dohody o záruce, na niž odkazuje článek 17.

4.
     
  Platby prováděné a zpětně získávané na základě dohody o záruce EU, které příslušejí do souhrnného rozpočtu Evropské unie, kontroluje Evropský účetní dvůr.

Článek 17

Dohoda o záruce

EIB a Komise uzavřou dohodu o záruce, kterou se stanoví podrobná ustanovení a postupy týkající se záruky EU
  , a náležitě o ní informují Evropský parlament
  .

Článek 18

Kontrola Účetního dvora

Záruka Unie poskytnutá EIB podléhá kontrole Účetního dvora.

Článek 19

Přezkum

Komise v případě potřeby předloží Evropskému parlamentu a Radě návrh na stanovení záruky EU v příštím finančním rámci.

Článek 20

Předložení závěrečné zprávy

Komise předloží
  Evropskému parlamentu a Radě
  závěrečnou zprávu o uplatňování tohoto rozhodnutí do 31. října 2014.

Článek 21

Zrušení

Rozhodnutí č. 633/2009/ES se tímto zrušuje.

Článek 22

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V

Za Evropský parlament

předseda/předsedkyně

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011.

1

(2)  Úř. věst. L 190, 22.7.2009, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 10.

3

(4)  
  KOM(2008)0308.

4

KOM(2008)0308.

(5)  

  Úř. věst. L 414, 30.12.2006, s. 95.

5

Úř. věst. L 414, 30.12.2006, s. 95.

(6)  
  Podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1244 (1999).

6

Podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1244 (1999).

(7)  KOM(2009)0495.

7

(8)  Úř. věst. L 301, 12.11.2008, s. 13.

8

(9)  
  Jak vymezuje seznam příjemců oficiální rozvojové pomoci OECD (mezi něž patří nejméně rozvinuté země, země s nízkými příjmy i země se středními příjmy).

9

Jak vymezuje seznam příjemců oficiální rozvojové pomoci OECD (mezi něž patří nejméně rozvinuté země, země s nízkými příjmy i země se středními příjmy).

(10)  
  Podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1244 (1999).

10

Podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1244 (1999).

---

Čtvrtek, 17. února 2011PŘÍLOHA I

REGIONÁLNÍ STROPY OBECNÉHO MANDÁTU

| A. | Země usilující o přistoupení k EU:
  9 166 000 000 EUR
  . |
| --- | --- |

A.

Země usilující o přistoupení k EU:
  9 166 000 000 EUR
  .

| B. | Země v rámci politiky sousedství a partnerství:
  EUR 13 664 000 000


  rozdělené na tyto orientační podstropy:






  (i) | země Středomoří:.EUR
  9 700 000 000 |
| --- | --- | --- |

B.

Země v rámci politiky sousedství a partnerství:
  EUR 13 664 000 000

rozdělené na tyto orientační podstropy:

(i)

země Středomoří:.EUR
  9 700 000 000

| (ii) | východní Evropa, jižní Kavkaz a Rusko:
  3 964 000 000 EUR
  . |
| --- | --- |

(ii)

východní Evropa, jižní Kavkaz a Rusko:
  3 964 000 000 EUR
  .

| C. | Asie a Latinská Amerika:
  3 837 000 000 EUR
  .
  rozdělené na tyto orientační podstropy:






  (i) | Latinská Amerika: 2 800 000 000 EUR. |
| --- | --- | --- |

C.

Asie a Latinská Amerika:
  3 837 000 000 EUR
  .

rozdělené na tyto orientační podstropy:

(i)

Latinská Amerika: 2 800 000 000 EUR.

| (ii) | Asie (včetně střední Asie):
  1 037 000 000 EUR
  . |
| --- | --- |

(ii)

Asie (včetně střední Asie):
  1 037 000 000 EUR
  .

| D. | Jihoafrická republika: EUR: 900 000 000. |
| --- | --- |

D.

Jihoafrická republika: EUR: 900 000 000.

V rámci stropu obecného mandátu mohou řídicí orgány EIB rozhodnout o přerozdělení částky ve výši až
  20 % regionálních stropů mezi regiony
  .

---

Čtvrtek, 17. února 2011PŘÍLOHA II

ZPŮSOBILÉ NEBO POTENCIÁLNĚ ZPŮSOBILÉ REGIONY A ZEMĚ

A.   Země usilující o přistoupení k EU

1.   Kandidátské země

Chorvatsko, Turecko, Bývalá jugoslávská republika Makedonie,
  Islandská republika
  .

2.   Potenciální kandidátské země

Albánie, Bosna a Hercegovina, Černá Hora, Srbsko, Kosovo podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1244 (1999) ▐.

B.   Země v rámci politiky sousedství a partnerství

1.   Země Středomoří

Alžírsko, Egypt, Izrael, Jordánsko, Libanon, Libye, Maroko, Sýrie, Tunisko, západní břeh Jordánu a pásmo Gazy.

2.   Východní Evropa, jižní Kavkaz a Rusko

Východní Evropa: Moldavská republika, Ukrajina, Bělorusko
  (*)

   (1)

Jižní Kavkaz: Arménie, Ázerbájdžán, Gruzie

Rusko

C.   Asie a Latinská Amerika

1.   Latinská Amerika

Argentina, Bolívie, Brazílie, Chile, Kolumbie, Kostarika, Kuba(*), Ekvádor, Salvador, Guatemala, Honduras, Mexiko, Nikaragua, Panama, Paraguay, Peru, Uruguay, Venezuela.

2.   Asie

Asie (bez střední Asie): Afghánistán(*), Bangladéš, Bhútán(*), Brunej, Kambodža, Čína (včetně zvláštních administrativních oblastí Hongkong a Macao), Indie, Indonésie, Irák, Jižní Korea, Laos, Malajsie, Maledivy, Mongolsko, Nepál, Pákistán, Filipíny, Singapur, Srí Lanka, Tchaj-wan(*), Thajsko, Vietnam, Jemen,.

Střední Asie: Kazachstán, Kyrgyzstán, Tádžikistán, Turkmenistán, Uzbekistán.

D.   Jižní Afrika: Jihoafrická republika.

---

(1)  
  Operace EIB v Bělorusku zůstávají nadále vázány na pokrok směrem k demokracii v souladu se závěry Rady ze dne 17.listopadu 2009 o Bělorusku a s usnesením Evropského parlamentu ze dne 10. března 2010 o situaci občanské společnosti a národnostních menšin v Bělorusku. (Úř. věst. C 349 E, 22.12.2010, s. 37) Komise oznámí EIB, zda byly tyto podmínky splněny, a současně informuje Evropský parlament a Radu.

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/113 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/113

---

Čtvrtek, 17. února 2011Dohoda o volném obchodu mezi EU a Koreou ***

P7_TA(2011)0063

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na straně jedné a Korejskou republikou na straně druhé (08505/2010 – C7-0320/2010 – 2010/0075(NLE))

2012/C 188 E/31

(Souhlas)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (08505/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (08505/2010),

| — | s ohledem na Dohodu o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na straně jedné a Korejskou republikou na straně druhé (08530/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Dohodu o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na straně jedné a Korejskou republikou na straně druhé (08530/2010),

| — | s ohledem na žádost o udělení souhlasu předloženou Radou na základě článku 91, čl. 100 odst. 2, čl. 167 odst. 3, článku 207 a čl. 218 odst. 6 druhého pododstavce písm. a) bodu v) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0320/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o udělení souhlasu předloženou Radou na základě článku 91, čl. 100 odst. 2, čl. 167 odst. 3, článku 207 a čl. 218 odst. 6 druhého pododstavce písm. a) bodu v) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0320/2010),

| — | s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 8 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 8 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod a stanovisko Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A7–0034/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod a stanovisko Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A7–0034/2011),

| 1. | souhlasí s uzavřením dohody; |
| --- | --- |

1.

souhlasí s uzavřením dohody;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Korejské republiky. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Korejské republiky.

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 188/114 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 188/114

---

Čtvrtek, 17. února 2011Hlavní směry politik zaměstnanosti členských států *

P7_TA(2011)0070

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011 o návrhu rozhodnutí Rady o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (KOM(2011)0006 – C7-0033/2011 – 2011/0007(CNS))

2012/C 188 E/32

(Zvláštní legislativní postup – konzultace)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Radě (KOM(2011)0006), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (KOM(2011)0006),

| — | s ohledem na čl. 148 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0033/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 148 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0033/2011),

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a stanovisko Hospodářského a měnového výboru (A7-0040/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a stanovisko Hospodářského a měnového výboru (A7-0040/2011),

| 1. | schvaluje návrh Komise; |
| --- | --- |

1.

schvaluje návrh Komise;

| 2. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;

| 3. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit znění schválené Parlamentem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit znění schválené Parlamentem;

| 4. | znovu opakuje svou dlouhodobou výzvu Komisi a Radě, aby zajistily, že Parlamentu bude poskytnuta dostatečně dlouhá doba, v každém případě nejméně pět měsíců, aby mohl vyjádřit své stanovisko k integrovaným hlavním směrům (hlavním směrům hospodářských politik a politik zaměstnanosti) v rámci evropského semestru a aby mohl splnit svou konzultační úlohu, jak ji stanoví čl. 148 odst. 2 Smlouvy, v rámci celkového přepracování hlavních zásad politiky zaměstnanosti členských států, které má proběhnout v roce 2014; |
| --- | --- |

4.

znovu opakuje svou dlouhodobou výzvu Komisi a Radě, aby zajistily, že Parlamentu bude poskytnuta dostatečně dlouhá doba, v každém případě nejméně pět měsíců, aby mohl vyjádřit své stanovisko k integrovaným hlavním směrům (hlavním směrům hospodářských politik a politik zaměstnanosti) v rámci evropského semestru a aby mohl splnit svou konzultační úlohu, jak ji stanoví čl. 148 odst. 2 Smlouvy, v rámci celkového přepracování hlavních zásad politiky zaměstnanosti členských států, které má proběhnout v roce 2014;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---