# Europeiska unionens C 188E/2012

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.CE2012.188.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 188E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 55 årgången28 juni 2012 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.CE2012.188.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 188E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

55 årgången28 juni 2012

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2010–2011Sammanträdena den 15–17 februari 2011Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 164 E, 2.6.2011.ANTAGNA TEXTER |
| | Tisdagen den 15 februari 2011 |
| 2012/C 188E/01 | Genomförandet av tjänstedirektivet 2006/123/EGEuropaparlamentets resolution av den 15 februari 2011 om genomförandet av tjänstedirektivet 2006/123/EG (2010/2053(INI)) | 1 |
| | Onsdagen den 16 februari 2011 |
| 2012/C 188E/02 | Praktiska aspekter avseende översynen av EU-instrumenten för att stödja de små och medelstora företagens finansiering under nästa programperiodEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2011 om praktiska aspekter som avser översynen av EU-instrument i syfte att stödja små och medelstora företags finanser under nästa programperiod | 7 |
| 2012/C 188E/03 | Med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EUEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2011 om Med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU (2010/2239(INI)) | 9 |
| 2012/C 188E/04 | 2010 års lägesrapport om KroatienEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2011 om Kroatiens framstegsrapport 2010 | 19 |
| | Torsdagen den 17 februari 2011 |
| 2012/C 188E/05 | Situationen i EgyptenEuropaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om situationen i Egypten | 26 |
| 2012/C 188E/06 | Genomförande av EU:s strategi för DonauregionenEuropaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om genomförandet av EU-strategin för Donauregionen | 30 |
| 2012/C 188E/07 | Rättsstatsprincipen i RysslandEuropaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om rättsstatsprincipen i Ryssland | 37 |
| 2012/C 188E/08 | Världsbankens energistrategiEuropaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om Världsbankens energistrategi för utvecklingsländerna | 40 |
| 2012/C 188E/09 | Europa 2020Europaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om Europa 2020-strategin | 42 |
| 2012/C 188E/10 | Genomförande av riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitikEuropaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om genomförandet av riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik | 47 |
| 2012/C 188E/11 | Stigande livsmedelspriserEuropaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om stigande livsmedelspriser | 51 |
| 2012/C 188E/12 | Sammandrabbningar på gränsen mellan Thailand och KambodjaEuropaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om gränsstriderna mellan Thailand och Kambodja | 57 |
| 2012/C 188E/13 | Jemen: dödsstraff mot ungdomsbrottslingar, särskilt fallet Muhammed Taher Thabet SamoumEuropaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om Jemen: förföljelse av ungdomsbrottslingar, särskilt fallet Muhammed Taher Thabet Samoum | 59 |
| 2012/C 188E/14 | Uganda: mordet på David KatoEuropaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om Uganda: mordet på David Kato | 62 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

EuropaparlamentetSESSIONEN 2010–2011Sammanträdena den 15–17 februari 2011Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 164 E, 2.6.2011.ANTAGNA TEXTER

Tisdagen den 15 februari 2011

2012/C 188E/01

Genomförandet av tjänstedirektivet 2006/123/EGEuropaparlamentets resolution av den 15 februari 2011 om genomförandet av tjänstedirektivet 2006/123/EG (2010/2053(INI))

1

Onsdagen den 16 februari 2011

2012/C 188E/02

Praktiska aspekter avseende översynen av EU-instrumenten för att stödja de små och medelstora företagens finansiering under nästa programperiodEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2011 om praktiska aspekter som avser översynen av EU-instrument i syfte att stödja små och medelstora företags finanser under nästa programperiod

7

2012/C 188E/03

Med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EUEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2011 om Med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU (2010/2239(INI))

9

2012/C 188E/04

2010 års lägesrapport om KroatienEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2011 om Kroatiens framstegsrapport 2010

19

Torsdagen den 17 februari 2011

2012/C 188E/05

Situationen i EgyptenEuropaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om situationen i Egypten

26

2012/C 188E/06

Genomförande av EU:s strategi för DonauregionenEuropaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om genomförandet av EU-strategin för Donauregionen

30

2012/C 188E/07

Rättsstatsprincipen i RysslandEuropaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om rättsstatsprincipen i Ryssland

37

2012/C 188E/08

Världsbankens energistrategiEuropaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om Världsbankens energistrategi för utvecklingsländerna

40

2012/C 188E/09

Europa 2020Europaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om Europa 2020-strategin

42

2012/C 188E/10

Genomförande av riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitikEuropaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om genomförandet av riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik

47

2012/C 188E/11

Stigande livsmedelspriserEuropaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om stigande livsmedelspriser

51

2012/C 188E/12

Sammandrabbningar på gränsen mellan Thailand och KambodjaEuropaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om gränsstriderna mellan Thailand och Kambodja

57

2012/C 188E/13

Jemen: dödsstraff mot ungdomsbrottslingar, särskilt fallet Muhammed Taher Thabet SamoumEuropaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om Jemen: förföljelse av ungdomsbrottslingar, särskilt fallet Muhammed Taher Thabet Samoum

59

2012/C 188E/14

Uganda: mordet på David KatoEuropaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om Uganda: mordet på David Kato

62

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen den 16 februari 2011 |
| 2012/C 188E/15 | Förfarande med associerade utskott och återförvisning till utskott (tolkning av artiklarna 50 och 56)Europaparlamentets beslut av den 16 februari 2011 om förfarandet med associerade utskott och om återförvisande till utskott i händelse av förkastande av kommissionens förslag (tolkning av artiklarna 50 och 56 i arbetsordningen) | 65 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Onsdagen den 16 februari 2011

2012/C 188E/15

Förfarande med associerade utskott och återförvisning till utskott (tolkning av artiklarna 50 och 56)Europaparlamentets beslut av den 16 februari 2011 om förfarandet med associerade utskott och om återförvisande till utskott i händelse av förkastande av kommissionens förslag (tolkning av artiklarna 50 och 56 i arbetsordningen)

65

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 15 februari 2011 |
| 2012/C 188E/16 | Ändring av avtalet EG/Sydafrika om handel, utveckling och samarbete ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Sydafrika, å andra sidan, om ändring av avtalet om handel, utveckling och samarbete (10297/2010 – C7-0190/2010 – 2010/0119(NLE)) | 67 |
| 2012/C 188E/17 | Avtal mellan EU, Island, Liechtenstein och Norge (finansiella mekanismer för 2009–2014 och import till EU av viss fisk och vissa fiskeriprodukter för 2009–2014) ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska unionen, Island, Liechtenstein och Norge om en finansiell mekanism för EES för perioden 2009–2014, ett avtal mellan Europeiska unionen och Norge om en norsk finansiell mekanism för perioden 2009–2014, ett tilläggsprotokoll till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Island om de särskilda bestämmelser som ska tillämpas på import till Europeiska unionen av viss fisk och vissa fiskeriprodukter för perioden 2009–2014 samt ett tilläggsprotokoll till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Norge om de särskilda bestämmelser som ska tillämpas på import till Europeiska unionen av viss fisk och vissa fiskeriprodukter för perioden 2009-2014 (09902/2010 – C7-0225/2010 – 2010/0129(NLE)) | 68 |
| 2012/C 188E/18 | Avtal mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om vissa luftfartsaspekter ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om vissa luftfartsaspekter (13988/2010 – C7-0335/2010 – 2009/0115(NLE)) | 69 |
| 2012/C 188E/19 | Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island, Konungariket Norge, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om kompletterande bestämmelser om fonden för yttre gränser för perioden 2007–2013 ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om att på Europeiska unionens vägnar ingå ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island, Konungariket Norge, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om kompletterande bestämmelser om fonden för yttre gränser för perioden 2007-2013 (07853/2010 – C7-0101/2010 – 2009/0148(NLE)) | 69 |
| 2012/C 188E/20 | Liechtensteins anslutning till avtalet EU/EG/Schweiz om Schweiz associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (06077/2010 – C7-0141/2010 – 2006/0251(NLE)) | 70 |
| 2012/C 188E/21 | Liechtensteins anslutning till avtalet EG/Schweiz om att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett protokoll mellan Europeiska unionen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz (06242/2010 – C7-0140/2010 – 2006/0252(NLE)) | 71 |
| 2012/C 188E/22 | Avtal EU-Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass (16364/2010 – C7-0400/2010 – 2010/0228(NLE)) | 72 |
| 2012/C 188E/23 | Avtal EU-Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass (16362/2010 – C7-0399/2010 – 2010/0222(NLE)) | 73 |
| 2012/C 188E/24 | Passagerares rättigheter vid busstransport ***IIIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets förordning om passagerares rättigheter vid busstransport och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 (PE-CONS 00063/2010 – C7-0015/2011 – 2008/0237(COD)) | 73 |
| 2012/C 188E/25 | Utsläppsnormer för nya lätta nyttofordon ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om utsläppsnormer för nya lätta nyttofordon som ett led i gemenskapens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon (KOM(2009)0593 – C7-0271/2009 – 2009/0173(COD)) | 74 |
| P7_TC1-COD(2009)0173Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 februari 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om fastställande av utsläppsnormer för nya lätta nyttofordon som ett led i unionens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon | 75 |
| 2012/C 188E/26 | Fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om bemyndigande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd (05538/2011 – C7- 0044/2011 – 2010/0384(NLE)) | 76 |
| 2012/C 188E/27 | Gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om förslaget till rådets förordning (Euratom) om gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel och djurfoder efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation (omarbetning) (KOM(2010)0184 – C7-0137/2010 – 2010/0098(COD)) | 79 |
| P7_TC1-COD(2010)0098Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 februari 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel och djurfoder efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation (omarbetning) | 80 |
| BILAGA I | 87 |
| BILAGA II | 87 |
| BILAGA III | 89 |
| BILAGA IV | 89 |
| BILAGA V | 89 |
| | Onsdagen den 16 februari 2011 |
| 2012/C 188E/28 | Förfalskade läkemedel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 februari 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2001/83/EG för att förhindra att läkemedel som är förfalskade med avseende på identitet, historia eller ursprung kommer in i den lagliga distributionskedjan (KOM(2008)0668 – C6-0513/2008 – 2008/0261(COD)) | 91 |
| P7_TC1-COD(2008)0261Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 februari 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om ändring av direktiv 2001/83/EG om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel vad gäller att förhindra att förfalskade läkemedel kommer in i den lagliga försörjningskedjan | 92 |
| | Torsdagen den 17 februari 2011 |
| 2012/C 188E/29 | Bilateral skyddsklausul i frihandelsavtalet mellan EU och Korea ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 februari 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om införlivandet av en bilateral skyddsklausul i frihandelsavtalet mellan EU och Korea (KOM(2010)0049 – C7-0025/2010 – 2010/0032(COD)) | 93 |
| P7_TC1-COD(2010)0032Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 februari 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om införlivande av en bilateral skyddsklausul i frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan | 93 |
| BILAGA I | 94 |
| BILAGA II | 94 |
| 2012/C 188E/30 | Beviljande av en EU-garanti till EIB mot förluster vid lån till och garantier för projekt utanför EU ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 februari 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till och garantier för projekt utanför Europeiska unionen (KOM(2010)0174 – C7-0110/2010 – 2010/0101(COD)) | 95 |
| P7_TC1-COD(2010)0101Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 februari 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2011/EU om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till och garantier för projekt utanför Europeiska unionen[Ändring 1, om inget annat anges] | 96 |
| BILAGA I | 112 |
| BILAGA II | 112 |
| 2012/C 188E/31 | Frihandelsavtal mellan EU och Sydkorea ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (08505/2010 – C7-0320/2010 – 2010/0075(NLE)) | 113 |
| 2012/C 188E/32 | Riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 februari 2011 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (KOM(2011)0006 – C7-0033/2011 – 2011/0007(CNS)) | 114 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 15 februari 2011

2012/C 188E/16

Ändring av avtalet EG/Sydafrika om handel, utveckling och samarbete ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Sydafrika, å andra sidan, om ändring av avtalet om handel, utveckling och samarbete (10297/2010 – C7-0190/2010 – 2010/0119(NLE))

67

2012/C 188E/17

Avtal mellan EU, Island, Liechtenstein och Norge (finansiella mekanismer för 2009–2014 och import till EU av viss fisk och vissa fiskeriprodukter för 2009–2014) ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska unionen, Island, Liechtenstein och Norge om en finansiell mekanism för EES för perioden 2009–2014, ett avtal mellan Europeiska unionen och Norge om en norsk finansiell mekanism för perioden 2009–2014, ett tilläggsprotokoll till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Island om de särskilda bestämmelser som ska tillämpas på import till Europeiska unionen av viss fisk och vissa fiskeriprodukter för perioden 2009–2014 samt ett tilläggsprotokoll till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Norge om de särskilda bestämmelser som ska tillämpas på import till Europeiska unionen av viss fisk och vissa fiskeriprodukter för perioden 2009-2014 (09902/2010 – C7-0225/2010 – 2010/0129(NLE))

68

2012/C 188E/18

Avtal mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om vissa luftfartsaspekter ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om vissa luftfartsaspekter (13988/2010 – C7-0335/2010 – 2009/0115(NLE))

69

2012/C 188E/19

Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island, Konungariket Norge, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om kompletterande bestämmelser om fonden för yttre gränser för perioden 2007–2013 ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om att på Europeiska unionens vägnar ingå ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island, Konungariket Norge, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om kompletterande bestämmelser om fonden för yttre gränser för perioden 2007-2013 (07853/2010 – C7-0101/2010 – 2009/0148(NLE))

69

2012/C 188E/20

Liechtensteins anslutning till avtalet EU/EG/Schweiz om Schweiz associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (06077/2010 – C7-0141/2010 – 2006/0251(NLE))

70

2012/C 188E/21

Liechtensteins anslutning till avtalet EG/Schweiz om att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett protokoll mellan Europeiska unionen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz (06242/2010 – C7-0140/2010 – 2006/0252(NLE))

71

2012/C 188E/22

Avtal EU-Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass (16364/2010 – C7-0400/2010 – 2010/0228(NLE))

72

2012/C 188E/23

Avtal EU-Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass (16362/2010 – C7-0399/2010 – 2010/0222(NLE))

73

2012/C 188E/24

Passagerares rättigheter vid busstransport ***IIIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets förordning om passagerares rättigheter vid busstransport och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 (PE-CONS 00063/2010 – C7-0015/2011 – 2008/0237(COD))

73

2012/C 188E/25

Utsläppsnormer för nya lätta nyttofordon ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om utsläppsnormer för nya lätta nyttofordon som ett led i gemenskapens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon (KOM(2009)0593 – C7-0271/2009 – 2009/0173(COD))

74

P7_TC1-COD(2009)0173Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 februari 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om fastställande av utsläppsnormer för nya lätta nyttofordon som ett led i unionens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon

75

2012/C 188E/26

Fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om bemyndigande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd (05538/2011 – C7- 0044/2011 – 2010/0384(NLE))

76

2012/C 188E/27

Gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om förslaget till rådets förordning (Euratom) om gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel och djurfoder efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation (omarbetning) (KOM(2010)0184 – C7-0137/2010 – 2010/0098(COD))

79

P7_TC1-COD(2010)0098Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 februari 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel och djurfoder efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation (omarbetning)

80

BILAGA I

87

BILAGA II

87

BILAGA III

89

BILAGA IV

89

BILAGA V

89

Onsdagen den 16 februari 2011

2012/C 188E/28

Förfalskade läkemedel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 februari 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2001/83/EG för att förhindra att läkemedel som är förfalskade med avseende på identitet, historia eller ursprung kommer in i den lagliga distributionskedjan (KOM(2008)0668 – C6-0513/2008 – 2008/0261(COD))

91

P7_TC1-COD(2008)0261Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 februari 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om ändring av direktiv 2001/83/EG om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel vad gäller att förhindra att förfalskade läkemedel kommer in i den lagliga försörjningskedjan

92

Torsdagen den 17 februari 2011

2012/C 188E/29

Bilateral skyddsklausul i frihandelsavtalet mellan EU och Korea ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 februari 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om införlivandet av en bilateral skyddsklausul i frihandelsavtalet mellan EU och Korea (KOM(2010)0049 – C7-0025/2010 – 2010/0032(COD))

93

P7_TC1-COD(2010)0032Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 februari 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om införlivande av en bilateral skyddsklausul i frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan

93

BILAGA I

94

BILAGA II

94

2012/C 188E/30

Beviljande av en EU-garanti till EIB mot förluster vid lån till och garantier för projekt utanför EU ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 februari 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till och garantier för projekt utanför Europeiska unionen (KOM(2010)0174 – C7-0110/2010 – 2010/0101(COD))

95

P7_TC1-COD(2010)0101Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 februari 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2011/EU om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till och garantier för projekt utanför Europeiska unionen[Ändring 1, om inget annat anges]

96

BILAGA I

112

BILAGA II

112

2012/C 188E/31

Frihandelsavtal mellan EU och Sydkorea ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (08505/2010 – C7-0320/2010 – 2010/0075(NLE))

113

2012/C 188E/32

Riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 februari 2011 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (KOM(2011)0006 – C7-0033/2011 – 2011/0007(CNS))

114

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet SESSIONEN 2010–2011 Sammanträdena den 15–17 februari 2011 Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 164 E, 2.6.2011. ANTAGNA TEXTER

Tisdagen den 15 februari 2011

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/1

---

Tisdagen den 15 februari 2011Genomförandet av tjänstedirektivet 2006/123/EG

P7_TA(2011)0051

Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2011 om genomförandet av tjänstedirektivet 2006/123/EG (2010/2053(INI))

2012/C 188 E/01

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 9, 49 och 56 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 9, 49 och 56 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (1),

| — | med beaktande av kommissionens informationsmeddelande av den 18 maj 2010 till rådet (konkurrenskraft) om läget i fråga om genomförandet av tjänstedirektivet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens informationsmeddelande av den 18 maj 2010 till rådet (konkurrenskraft) om läget i fråga om genomförandet av tjänstedirektivet,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”På väg mot en inre marknadsakt” (KOM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”På väg mot en inre marknadsakt” (KOM(2010)0608),

| — | med beaktande av rapporten till kommissionens ordförande om en ny strategi för den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten till kommissionens ordförande om en ny strategi för den inre marknaden,

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgare (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgare (2),

| — | med beaktande av artiklarna 48 och 119.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 48 och 119.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för sysselsättning och sociala frågor samt utskottet för regional utveckling (A7-0012/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för sysselsättning och sociala frågor samt utskottet för regional utveckling (A7-0012/2011), och av följande skäl:

| A. | Tjänstedirektivets mål är att uppnå en inre marknad för tjänster, samtidigt som en hög nivå på kvalitet och social sammanhållning garanteras. |
| --- | --- |

A.

Tjänstedirektivets mål är att uppnå en inre marknad för tjänster, samtidigt som en hög nivå på kvalitet och social sammanhållning garanteras.

| B. | Tjänstedirektivet utgör ett styrmedel för tillväxt i Europeiska unionen. Genomförandet av detta direktiv bör integreras i Europa 2020-strategin och i inremarknadsakten. |
| --- | --- |

B.

Tjänstedirektivet utgör ett styrmedel för tillväxt i Europeiska unionen. Genomförandet av detta direktiv bör integreras i Europa 2020-strategin och i inremarknadsakten.

| C. | Friheten att tillhandahålla tjänster finns inskriven i fördragen. |
| --- | --- |

C.

Friheten att tillhandahålla tjänster finns inskriven i fördragen.

| D. | Införlivandet av tjänstedirektivet utgör en stor utmaning för medlemsstaterna, de offentliga förvaltningarna och de lokala myndigheterna, mot bakgrund av bestämmelserna om etableringsrätt och tillhandahållande av tjänster samt inrättandet av gemensamma kontaktpunkter för hjälp till tjänsteleverantörerna, särskilt de små och medelstora företagen. |
| --- | --- |

D.

Införlivandet av tjänstedirektivet utgör en stor utmaning för medlemsstaterna, de offentliga förvaltningarna och de lokala myndigheterna, mot bakgrund av bestämmelserna om etableringsrätt och tillhandahållande av tjänster samt inrättandet av gemensamma kontaktpunkter för hjälp till tjänsteleverantörerna, särskilt de små och medelstora företagen.

| E. | Direktivets följder för ekonomin, företagen och medborgarna kan inte utvärderas förrän direktivet har införlivats på ett fullständigt och korrekt sätt i alla medlemsstater i unionen. |
| --- | --- |

E.

Direktivets följder för ekonomin, företagen och medborgarna kan inte utvärderas förrän direktivet har införlivats på ett fullständigt och korrekt sätt i alla medlemsstater i unionen.

| F. | Kvaliteten på medlemsstaternas genomförande av direktivet är lika viktig som att dessa följer de tidsfrister som fastställts. |
| --- | --- |

F.

Kvaliteten på medlemsstaternas genomförande av direktivet är lika viktig som att dessa följer de tidsfrister som fastställts.

| G. | Tjänstedirektivet gör det betydligt lättare framför allt för egenföretagare samt små och medelstora företag att bedriva verksamhet, att skapa nya affärsmöjligheter och att även anställa ny personal i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

G.

Tjänstedirektivet gör det betydligt lättare framför allt för egenföretagare samt små och medelstora företag att bedriva verksamhet, att skapa nya affärsmöjligheter och att även anställa ny personal i andra medlemsstater.

| H. | Den verksamhet som omfattas av tjänstedirektivet står för 40 procent av EU:s BNP och arbetstillfällen, och denna sektor är därför av avgörande betydelse för den ekonomiska tillväxten och kampen mot arbetslöshet. Tjänstedirektivet syftar till att frigöra den enorma ekonomiska potentialen och sysselsättningspotentialen inom den inre marknaden för tjänster i Europa, uppskattad till 0,6–1,5 procent av EU:s BNP. Direktivet syftar vidare till att uppnå de mål som fastställs i artikel 3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

H.

Den verksamhet som omfattas av tjänstedirektivet står för 40 procent av EU:s BNP och arbetstillfällen, och denna sektor är därför av avgörande betydelse för den ekonomiska tillväxten och kampen mot arbetslöshet. Tjänstedirektivet syftar till att frigöra den enorma ekonomiska potentialen och sysselsättningspotentialen inom den inre marknaden för tjänster i Europa, uppskattad till 0,6–1,5 procent av EU:s BNP. Direktivet syftar vidare till att uppnå de mål som fastställs i artikel 3 i EUF-fördraget.

| I. | En mer dynamisk och arbetskraftsintensiv tjänstesektor kan bidra till en varaktig tillväxt. |
| --- | --- |

I.

En mer dynamisk och arbetskraftsintensiv tjänstesektor kan bidra till en varaktig tillväxt.

| 1. | Europaparlamentet påminner om den exempellösa allmänna och politiska debatten om tjänstedirektivet och om parlamentets nyckelroll i förhandlingarna. Parlamentet bör effektivt följa upp medlemsstaternas genomförande av direktivet. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet informera det om införlivandeläget. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om den exempellösa allmänna och politiska debatten om tjänstedirektivet och om parlamentets nyckelroll i förhandlingarna. Parlamentet bör effektivt följa upp medlemsstaternas genomförande av direktivet. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet informera det om införlivandeläget.

| 2. | Europaparlamentet betonar att tjänstedirektivet är ett viktigt steg mot en verklig inre marknad för tjänster, vilken bör göra det möjligt för företag, särskilt små och medelstora företag, att tillhandahålla medborgarna bättre tjänster till ett konkurrenskraftigt pris på hela den inre marknaden. Det är dock viktigt att man när tjänstedirektivet har införlivats fullt ut genomför en omfattande utvärdering av direktivets effekter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att tjänstedirektivet är ett viktigt steg mot en verklig inre marknad för tjänster, vilken bör göra det möjligt för företag, särskilt små och medelstora företag, att tillhandahålla medborgarna bättre tjänster till ett konkurrenskraftigt pris på hela den inre marknaden. Det är dock viktigt att man när tjänstedirektivet har införlivats fullt ut genomför en omfattande utvärdering av direktivets effekter.

| 3. | Europaparlamentet gläder sig åt att genomförandet av tjänstedirektivet skapar en exempellös moderniseringsdynamik i samtliga medlemsstater, vilket kommer till uttryck i nya arbets- och utvärderingsmetoder. Parlamentet understryker den nyckelroll som arbetsmarknadens parter och yrkesorganisationerna har i införlivandeprocessen. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra dessa fullt ut delaktiga i fasen för ömsesidig utvärdering. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet gläder sig åt att genomförandet av tjänstedirektivet skapar en exempellös moderniseringsdynamik i samtliga medlemsstater, vilket kommer till uttryck i nya arbets- och utvärderingsmetoder. Parlamentet understryker den nyckelroll som arbetsmarknadens parter och yrkesorganisationerna har i införlivandeprocessen. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra dessa fullt ut delaktiga i fasen för ömsesidig utvärdering.

| 4. | Flertalet medlemsstater har gett företräde åt ett införlivande med hjälp av områdesövergripande lagstiftning. Införlivandesättet är beroende av hur medlemsstaterna är organiserade internt. Europaparlamentet uppmanar följaktligen de berörda medlemsstaterna att se till att införlivandeprocessen präglas av större öppenhet, särskilt när det gäller att förbättra de nationella parlamentens delaktighet i att ta fram jämförelsetabeller. |
| --- | --- |

4.

Flertalet medlemsstater har gett företräde åt ett införlivande med hjälp av områdesövergripande lagstiftning. Införlivandesättet är beroende av hur medlemsstaterna är organiserade internt. Europaparlamentet uppmanar följaktligen de berörda medlemsstaterna att se till att införlivandeprocessen präglas av större öppenhet, särskilt när det gäller att förbättra de nationella parlamentens delaktighet i att ta fram jämförelsetabeller.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att genomförandet av tjänstedirektivet i flertalet medlemsstater inte bör ses som ett enkelt genomförandeförfarande som innebär att man mekaniskt och områdesövergripande avskaffar regler och särskilda bestämmelser, utan tvärtom som ett tillfälle att uppdatera och förenkla lagstiftningen och avsevärt omstrukturera tjänsternas ekonomiska förhållanden. I detta sammanhang bör målen om att skydda allmänhetens intressen beaktas, vilket också anges i själva direktivet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att genomförandet av tjänstedirektivet i flertalet medlemsstater inte bör ses som ett enkelt genomförandeförfarande som innebär att man mekaniskt och områdesövergripande avskaffar regler och särskilda bestämmelser, utan tvärtom som ett tillfälle att uppdatera och förenkla lagstiftningen och avsevärt omstrukturera tjänsternas ekonomiska förhållanden. I detta sammanhang bör målen om att skydda allmänhetens intressen beaktas, vilket också anges i själva direktivet.

| 6. | Europaparlamentet anser att för att tjänsteleverantörer ska kunna dra nytta av tjänstedirektivets fördelar är det viktigt att samtliga medlemsstater ser till att genomföra direktivet till punkt och pricka och i god tid, i såväl juridisk som praktisk mening. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att för att tjänsteleverantörer ska kunna dra nytta av tjänstedirektivets fördelar är det viktigt att samtliga medlemsstater ser till att genomföra direktivet till punkt och pricka och i god tid, i såväl juridisk som praktisk mening.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka tillämpningen av direktivet i samtliga medlemsstater och att lägga fram regelbundna rapporter om genomförandet. I dessa rapporter bör man ta hänsyn till hur direktivet i praktiken påverkar sysselsättningen i EU på medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka tillämpningen av direktivet i samtliga medlemsstater och att lägga fram regelbundna rapporter om genomförandet. I dessa rapporter bör man ta hänsyn till hur direktivet i praktiken påverkar sysselsättningen i EU på medellång och lång sikt.

| 8. | Europaparlamentet hoppas att tjänstedirektivet i praktiken ska ha en positiv inverkan genom att skapa hållbara och kvalitativa arbetstillfällen med anständiga villkor och bidra till att de tjänster som erbjuds blir bättre och säkrare. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet hoppas att tjänstedirektivet i praktiken ska ha en positiv inverkan genom att skapa hållbara och kvalitativa arbetstillfällen med anständiga villkor och bidra till att de tjänster som erbjuds blir bättre och säkrare.

| 9. | Europaparlamentet är medvetet om de möjligheter som tjänstedirektivet ger till fortsatt integration av EU:s ekonomi och nystart av den inre marknaden, genom att främja ekonomiskt välstånd och konkurrenskraft och genom att bidra till att skapa sysselsättning och nya arbetstillfällen, eftersom tjänster svarar för en betydande del av EU:s BNP och sysselsättning. Parlamentet anser i detta avseende att ett snabbt och korrekt genomförande av direktivet i alla medlemsstater är en viktig förutsättning för att de sammanhållnings- och regionalpolitiska målen ska nås och att det kan förbättra det ömsesidigt förstärkande sambandet mellan den inre marknaden och sammanhållningspolitiken, bidra till uppnåendet av målen för Europa 2020-strategin och samtidigt bidra till att avskaffa den trötthet som finns inom tjänstesektorn på den inre marknaden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet är medvetet om de möjligheter som tjänstedirektivet ger till fortsatt integration av EU:s ekonomi och nystart av den inre marknaden, genom att främja ekonomiskt välstånd och konkurrenskraft och genom att bidra till att skapa sysselsättning och nya arbetstillfällen, eftersom tjänster svarar för en betydande del av EU:s BNP och sysselsättning. Parlamentet anser i detta avseende att ett snabbt och korrekt genomförande av direktivet i alla medlemsstater är en viktig förutsättning för att de sammanhållnings- och regionalpolitiska målen ska nås och att det kan förbättra det ömsesidigt förstärkande sambandet mellan den inre marknaden och sammanhållningspolitiken, bidra till uppnåendet av målen för Europa 2020-strategin och samtidigt bidra till att avskaffa den trötthet som finns inom tjänstesektorn på den inre marknaden.

| 10. | Europaparlamentet hoppas att direktivets mål kommer att börja förverkligas inom en nära framtid och att detta kommer hela EU och dess regioner till del och därigenom bidrar till verklig ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet hoppas att direktivets mål kommer att börja förverkligas inom en nära framtid och att detta kommer hela EU och dess regioner till del och därigenom bidrar till verklig ekonomisk, social och territoriell sammanhållning.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att effektivt övervaka och redan från början utvärdera vilka följder direktivet får för regionerna samt att garantera en effektiv samordning av all politik med anknytning till genomförandet av detta direktiv. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja genomförandet av en informationskampanj för lokala och regionala myndigheter om genomförandet av direktivet, så att målen i direktivet lättare kan uppnås. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att effektivt övervaka och redan från början utvärdera vilka följder direktivet får för regionerna samt att garantera en effektiv samordning av all politik med anknytning till genomförandet av detta direktiv. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja genomförandet av en informationskampanj för lokala och regionala myndigheter om genomförandet av direktivet, så att målen i direktivet lättare kan uppnås.

| 12. | Europaparlamentet tror att direktivet i själva verket kan komma att minska de administrativa bördorna och antalet fall av rättsosäkerhet, särskilt dem som drabbar små och medelstora företag, som är den vanligaste företagsformen på tjänsteområdet. En minskning av de administrativa bördorna kommer också att underlätta utvecklingen av ytterligare tjänster på landsbygden samt i avlägsna områden och de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet tror att direktivet i själva verket kan komma att minska de administrativa bördorna och antalet fall av rättsosäkerhet, särskilt dem som drabbar små och medelstora företag, som är den vanligaste företagsformen på tjänsteområdet. En minskning av de administrativa bördorna kommer också att underlätta utvecklingen av ytterligare tjänster på landsbygden samt i avlägsna områden och de yttersta randområdena.

| 13. | Europaparlamentet anser att det bör genomföras nationella strategier för att stödja innovativa små och medelstora företag, vilka drabbas hårdast av följderna av den ekonomiska och finansiella krisen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det bör genomföras nationella strategier för att stödja innovativa små och medelstora företag, vilka drabbas hårdast av följderna av den ekonomiska och finansiella krisen.

Utvärderingsprocess

| 14. | Europaparlamentet anser att processen för kontroll av den nationella lagstiftningen om fri etableringsrätt och rätten att fritt tillhandahålla tjänster utgör en hörnsten i direktivet. Processen måste göra det möjligt att modernisera tillståndssystemen och kraven i fråga om fri etableringsrätt och fritt tillhandahållande av tjänster för att underlätta tillhandahållandet av tjänster över gränserna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att processen för kontroll av den nationella lagstiftningen om fri etableringsrätt och rätten att fritt tillhandahålla tjänster utgör en hörnsten i direktivet. Processen måste göra det möjligt att modernisera tillståndssystemen och kraven i fråga om fri etableringsrätt och fritt tillhandahållande av tjänster för att underlätta tillhandahållandet av tjänster över gränserna.

| 15. | Europaparlamentet är övertygat om att den ömsesidiga utvärderingen väsentligt bidrar till ett bättre och effektivare regelverk för den inre marknaden, eftersom en systematisk utvärdering av införlivandet och den därmed sammanhängande kontrollen av införlivandet främjar de nationella myndigheternas hantering av EU:s föreskrifter och det nationella införlivandet av dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet är övertygat om att den ömsesidiga utvärderingen väsentligt bidrar till ett bättre och effektivare regelverk för den inre marknaden, eftersom en systematisk utvärdering av införlivandet och den därmed sammanhängande kontrollen av införlivandet främjar de nationella myndigheternas hantering av EU:s föreskrifter och det nationella införlivandet av dessa föreskrifter.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta för att ytterligare driva på utvecklingen på den inre marknaden för tjänster, på grundval av det förfarande för ömsesidig utvärdering som föreskrivs i tjänstedirektivet och som för närvarande införlivas i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta för att ytterligare driva på utvecklingen på den inre marknaden för tjänster, på grundval av det förfarande för ömsesidig utvärdering som föreskrivs i tjänstedirektivet och som för närvarande införlivas i medlemsstaterna.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna får behålla sina tillståndssystem och vissa krav endast om dessa uppenbart är nödvändiga, proportionella och icke-diskriminerande. I detta sammanhang har medlemsstaterna hållit fast vid ett antal tillståndssystem och gjort dem mer lättillgängliga och öppnare för tjänsteleverantörerna. Parlamentet beklagar att vissa medlemsstater inte varit mer ambitiösa och inte till fullo utnyttjat tjänstedirektivets potential för att förenkla administrativa rutiner och regelverk. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna får behålla sina tillståndssystem och vissa krav endast om dessa uppenbart är nödvändiga, proportionella och icke-diskriminerande. I detta sammanhang har medlemsstaterna hållit fast vid ett antal tillståndssystem och gjort dem mer lättillgängliga och öppnare för tjänsteleverantörerna. Parlamentet beklagar att vissa medlemsstater inte varit mer ambitiösa och inte till fullo utnyttjat tjänstedirektivets potential för att förenkla administrativa rutiner och regelverk.

| 18. | Europaparlamentet understryker de svårigheter som finns när det gäller erkännandet av yrkeskvalifikationer, inte minst för vårdyrkenas del. Tjänstedirektivet kan inte tillämpas på bestämmelser som redan omfattas av sektorsdirektiv. Parlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga denna situation inom ramen för en översyn av direktivet om yrkeskvalifikationer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker de svårigheter som finns när det gäller erkännandet av yrkeskvalifikationer, inte minst för vårdyrkenas del. Tjänstedirektivet kan inte tillämpas på bestämmelser som redan omfattas av sektorsdirektiv. Parlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga denna situation inom ramen för en översyn av direktivet om yrkeskvalifikationer.

| 19. | Bestämmelserna om etableringsrätt och om tillfälligt tillhandahållande av tjänster i en annan medlemsstat har särskilda särdrag. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut beakta dessa särskilda särdrag i sin utvärdering. |
| --- | --- |

19.

Bestämmelserna om etableringsrätt och om tillfälligt tillhandahållande av tjänster i en annan medlemsstat har särskilda särdrag. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut beakta dessa särskilda särdrag i sin utvärdering.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sätta stopp för omotiverad diskriminering av konsumenter på grundval av deras nationalitet eller bostadsadress, genom att se till att artikel 20.2 i tjänstedirektivet genomförs på ett verkningsfullt sätt och att nationella myndigheter och domstolar sörjer för att nationella bestämmelser om genomförande av denna icke-diskrimineringsregel inom ramen för medlemsstaternas rättssystem efterlevs. Parlamentet påminner om att syftet med artikel 20.2 inte är att förhindra sådan särbehandling vid tillämpningen av allmänna villkor som utgår från objektiva överväganden som avstånd eller den merkostnad som tillhandahållande av tjänster till mottagare i andra medlemsstater innebär. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sätta stopp för omotiverad diskriminering av konsumenter på grundval av deras nationalitet eller bostadsadress, genom att se till att artikel 20.2 i tjänstedirektivet genomförs på ett verkningsfullt sätt och att nationella myndigheter och domstolar sörjer för att nationella bestämmelser om genomförande av denna icke-diskrimineringsregel inom ramen för medlemsstaternas rättssystem efterlevs. Parlamentet påminner om att syftet med artikel 20.2 inte är att förhindra sådan särbehandling vid tillämpningen av allmänna villkor som utgår från objektiva överväganden som avstånd eller den merkostnad som tillhandahållande av tjänster till mottagare i andra medlemsstater innebär.

| 21. | Europaparlamentet understryker att den kontrollprocess som påbörjats inom ramen för direktivet utgör ett omfattande arbete för de nationella förvaltningarna och att denna arbetsuppgift måste beaktas när införlivandet utvärderas. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker att den kontrollprocess som påbörjats inom ramen för direktivet utgör ett omfattande arbete för de nationella förvaltningarna och att denna arbetsuppgift måste beaktas när införlivandet utvärderas.

| 22. | Medlemsstaterna har gjort insatser för att genomföra processen för ömsesidig utvärdering. Utvärderingsförfarandet utgör ett viktigt instrument för bedömning av framstegen med direktivets genomförande i medlemsstaterna. Läget för framstegen inom denna process gör det ännu inte möjligt att utvärdera dess effektivitet. Förfarandet måste bidra till granskningen av om gällande regler i medlemsstaterna motsvarar föreskrifterna för den inre marknaden och inte medverkar till att skapa nya hinder. Europaparlamentet önskar att kommissionen gör en grundlig granskning av potentialen hos denna nya metod i inremarknadsakten. |
| --- | --- |

22.

Medlemsstaterna har gjort insatser för att genomföra processen för ömsesidig utvärdering. Utvärderingsförfarandet utgör ett viktigt instrument för bedömning av framstegen med direktivets genomförande i medlemsstaterna. Läget för framstegen inom denna process gör det ännu inte möjligt att utvärdera dess effektivitet. Förfarandet måste bidra till granskningen av om gällande regler i medlemsstaterna motsvarar föreskrifterna för den inre marknaden och inte medverkar till att skapa nya hinder. Europaparlamentet önskar att kommissionen gör en grundlig granskning av potentialen hos denna nya metod i inremarknadsakten.

| 23. | Europaparlamentet beklagar att det självt och de nationella parlamenten inte är mera delaktiga i processen för ömsesidig utvärdering. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet beklagar att det självt och de nationella parlamenten inte är mera delaktiga i processen för ömsesidig utvärdering.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att identifiera vissa yrken och områden där tillhandahållandet av tjänster över gränserna är problematiskt och att genomföra en grundlig utvärdering av tillämplig lagstiftning och orsakerna till problemen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att identifiera vissa yrken och områden där tillhandahållandet av tjänster över gränserna är problematiskt och att genomföra en grundlig utvärdering av tillämplig lagstiftning och orsakerna till problemen.

Gemensamma kontaktpunkter

| 25. | Inrättandet av gemensamma kontaktpunkter är en viktig beståndsdel i ett verkningsfullt genomförande av direktivet. Europaparlamentet erkänner att detta genomförande kräver avsevärda insatser av medlemsstaterna när det gäller finansiering, teknik och organisation. Det är nödvändigt att göra också arbetsmarknadens parter liksom intresseorganisationer inom näringslivet delaktiga i detta. |
| --- | --- |

25.

Inrättandet av gemensamma kontaktpunkter är en viktig beståndsdel i ett verkningsfullt genomförande av direktivet. Europaparlamentet erkänner att detta genomförande kräver avsevärda insatser av medlemsstaterna när det gäller finansiering, teknik och organisation. Det är nödvändigt att göra också arbetsmarknadens parter liksom intresseorganisationer inom näringslivet delaktiga i detta.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla de gemensamma kontaktpunkterna till övergripande e-förvaltningsportaler för tjänsteleverantörer som vill starta ett företag eller tillhandahålla tjänster över gränserna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta förbättra de gemensamma kontaktpunkternas tillgänglighet, bland annat genom att göra det möjligt att elektroniskt fullgöra förfaranden och formalia på distans genom de gemensamma kontaktpunkterna, och kvaliteten på och relevansen hos den information och de förfaranden som användarna har tillgång till, särskilt de små och medelstora företagen. Här ingår information och fullföljandet av förfaranden som omfattas av gällande arbets- och skattelagstiftning i medlemsstaterna och är av betydelse för tjänsteleverantörer, till exempel förfaranden i samband med mervärdesskatt och registrering i socialförsäkringssystem. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att all information som lämnas av de gemensamma kontaktpunkterna också finns tillgänglig på andra språk än det egna landets, med särskild hänsyn till grannländernas språk. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla de gemensamma kontaktpunkterna till övergripande e-förvaltningsportaler för tjänsteleverantörer som vill starta ett företag eller tillhandahålla tjänster över gränserna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta förbättra de gemensamma kontaktpunkternas tillgänglighet, bland annat genom att göra det möjligt att elektroniskt fullgöra förfaranden och formalia på distans genom de gemensamma kontaktpunkterna, och kvaliteten på och relevansen hos den information och de förfaranden som användarna har tillgång till, särskilt de små och medelstora företagen. Här ingår information och fullföljandet av förfaranden som omfattas av gällande arbets- och skattelagstiftning i medlemsstaterna och är av betydelse för tjänsteleverantörer, till exempel förfaranden i samband med mervärdesskatt och registrering i socialförsäkringssystem. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att all information som lämnas av de gemensamma kontaktpunkterna också finns tillgänglig på andra språk än det egna landets, med särskild hänsyn till grannländernas språk.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra elektroniska förfaranden mer lättillgängliga, bland annat genom att tillhandahålla översättningar av alla relevanta formulär. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla tillämpningar för att spåra pågående ärenden så att de som använder de gemensamma kontaktpunkterna kan följa behandlingsgången. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra elektroniska förfaranden mer lättillgängliga, bland annat genom att tillhandahålla översättningar av alla relevanta formulär. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla tillämpningar för att spåra pågående ärenden så att de som använder de gemensamma kontaktpunkterna kan följa behandlingsgången.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar att driftrutinerna för de gemensamma kontaktpunkterna föranleder ett antal problem när det gäller att styrka användarnas identitet, använda e- signaturer och framlägga originalhandlingar eller bestyrkta kopior, särskilt i gränsöverskridande sammanhang. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå åtgärder för att lösa dessa problem och därmed ge små och medelstora företag möjlighet att dra nytta av den inre marknaden och undvika rättsliga och tekniska osäkerheter. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet konstaterar att driftrutinerna för de gemensamma kontaktpunkterna föranleder ett antal problem när det gäller att styrka användarnas identitet, använda e- signaturer och framlägga originalhandlingar eller bestyrkta kopior, särskilt i gränsöverskridande sammanhang. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå åtgärder för att lösa dessa problem och därmed ge små och medelstora företag möjlighet att dra nytta av den inre marknaden och undvika rättsliga och tekniska osäkerheter.

| 29. | Europaparlamentet understryker att det ur användarvänlighetssynvinkel är särskilt viktigt att förtydliga vilka krav som gäller vid etableringen av ett företag med ett fast driftställe, till skillnad från de krav som gäller vid tillfälligt tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet understryker att det ur användarvänlighetssynvinkel är särskilt viktigt att förtydliga vilka krav som gäller vid etableringen av ett företag med ett fast driftställe, till skillnad från de krav som gäller vid tillfälligt tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster.

| 30. | Det är beklagligt att de gemensamma kontaktpunkternas rådgivning ännu inte når potentiella tjänsteleverantörer och att det inte är vida känt hur man kontaktar de gemensamma kontaktpunkterna. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i budgetförslaget för 2012 öronmärka lämpliga medel för att starta en informationskampanj om de gemensamma kontaktpunkterna i hela Europa, så att medvetenheten om vad dessa kan erbjuda tjänsteleverantörerna ökar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samarbete med alla intressenter snarast möjligt sätta igång med välriktade kampanjer för främjande, information och utbildning. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas vidare att förbättra synligheten och igenkännligheten hos domänen eu-go och att presentera fallstudier om företag som använt sig av gemensamma kontaktpunkter och om den nytta de haft av detta. |
| --- | --- |

30.

Det är beklagligt att de gemensamma kontaktpunkternas rådgivning ännu inte når potentiella tjänsteleverantörer och att det inte är vida känt hur man kontaktar de gemensamma kontaktpunkterna. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i budgetförslaget för 2012 öronmärka lämpliga medel för att starta en informationskampanj om de gemensamma kontaktpunkterna i hela Europa, så att medvetenheten om vad dessa kan erbjuda tjänsteleverantörerna ökar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samarbete med alla intressenter snarast möjligt sätta igång med välriktade kampanjer för främjande, information och utbildning. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas vidare att förbättra synligheten och igenkännligheten hos domänen eu-go och att presentera fallstudier om företag som använt sig av gemensamma kontaktpunkter och om den nytta de haft av detta.

| 31. | Dialog och utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna är mycket viktiga för att förbättra och utveckla de gemensamma kontaktpunkterna. Det krävs brådskande åtgärder i de stater där gemensamma kontaktpunkter antingen ännu inte inrättats eller inte fungerar tillfredsställande. Europaparlamentet uppmanar flertalet medlemsstater att öka sina insatser för att alla nödvändiga åtgärder och förfaranden med avseende på de gemensamma kontaktpunkterna ska kunna genomföras. |
| --- | --- |

31.

Dialog och utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna är mycket viktiga för att förbättra och utveckla de gemensamma kontaktpunkterna. Det krävs brådskande åtgärder i de stater där gemensamma kontaktpunkter antingen ännu inte inrättats eller inte fungerar tillfredsställande. Europaparlamentet uppmanar flertalet medlemsstater att öka sina insatser för att alla nödvändiga åtgärder och förfaranden med avseende på de gemensamma kontaktpunkterna ska kunna genomföras.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de nationella gemensamma kontaktpunkterna på sina webbplatser upplyser om de nya informationsskyldigheter som åläggs tjänsteleverantörerna till förmån för konsumenterna. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de nationella gemensamma kontaktpunkterna på sina webbplatser upplyser om de nya informationsskyldigheter som åläggs tjänsteleverantörerna till förmån för konsumenterna.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att regelbundet tillhandahålla kommissionen de jämförbara statistiska uppgifter som behövs för att utvärdera hur de gemensamma kontaktpunkterna fungerar och vilken inverkan de har på nationell och europeisk nivå, särskilt i fråga om tillhandahållandet av tjänster över gränserna. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa tydliga kriterier för utvärdering av de gemensamma kontaktpunkterna. Dessa kriterier bör grundas på både kvantitativa och kvalitativa indikatorer. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att regelbundet tillhandahålla kommissionen de jämförbara statistiska uppgifter som behövs för att utvärdera hur de gemensamma kontaktpunkterna fungerar och vilken inverkan de har på nationell och europeisk nivå, särskilt i fråga om tillhandahållandet av tjänster över gränserna. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa tydliga kriterier för utvärdering av de gemensamma kontaktpunkterna. Dessa kriterier bör grundas på både kvantitativa och kvalitativa indikatorer.

| 34. | Europaparlamentet konstaterar att vissa medlemsstater behöver lösa ett antal rättsliga och tekniska frågor för att deras gemensamma kontaktpunkter ska kunna användas i gränsöverskridande sammanhang. Parlamentet uppmanar dessa medlemsstater att vidta de åtgärder som krävs, och då ge särskild vikt åt erkännande av elektroniska signaturer. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sina ansträngningar att främja driftskompatibilitet och ömsesidigt erkännande av elektroniska förfaranden samt att vidta de stödåtgärder som krävs för att göra det lättare att använda gemensamma kontaktpunkter över gränserna. Kommissionen rekommenderas att erbjuda tjänsteleverantörerna en elektronisk direktlänk till medlemsstaternas gemensamma kontaktpunkter på EU:s alla officiella språk. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet konstaterar att vissa medlemsstater behöver lösa ett antal rättsliga och tekniska frågor för att deras gemensamma kontaktpunkter ska kunna användas i gränsöverskridande sammanhang. Parlamentet uppmanar dessa medlemsstater att vidta de åtgärder som krävs, och då ge särskild vikt åt erkännande av elektroniska signaturer. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sina ansträngningar att främja driftskompatibilitet och ömsesidigt erkännande av elektroniska förfaranden samt att vidta de stödåtgärder som krävs för att göra det lättare att använda gemensamma kontaktpunkter över gränserna. Kommissionen rekommenderas att erbjuda tjänsteleverantörerna en elektronisk direktlänk till medlemsstaternas gemensamma kontaktpunkter på EU:s alla officiella språk.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att anstränga sig ytterligare för att säkerställa fullständig elektronisk driftskompatibilitet för de gemensamma kontaktpunkterna. Parlamentet understryker kopplingen till förslag nr 22 i inremarknadsakten om e-signaturer, e-autentisering och e-identifiering. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att anstränga sig ytterligare för att säkerställa fullständig elektronisk driftskompatibilitet för de gemensamma kontaktpunkterna. Parlamentet understryker kopplingen till förslag nr 22 i inremarknadsakten om e-signaturer, e-autentisering och e-identifiering.

| 36. | Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna har en skyldighet att göra en riskbedömning för att säkerställa att företag inte utsätts för orimliga bördor på grund av att de vill sköta sina förvaltningsärenden på elektronisk väg. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma möjligheterna för företag att använda sina egna nationella sätt för elektronisk identifiering/autentisering när de använder gemensamma kontaktpunkter i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna har en skyldighet att göra en riskbedömning för att säkerställa att företag inte utsätts för orimliga bördor på grund av att de vill sköta sina förvaltningsärenden på elektronisk väg. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma möjligheterna för företag att använda sina egna nationella sätt för elektronisk identifiering/autentisering när de använder gemensamma kontaktpunkter i andra medlemsstater.

| 37. | Med tanke på lagstiftningens komplexitet anser Europaparlamentet att alla medborgare bör ha möjlighet att vända sig till berörda myndigheter för att få exakta svar på sina frågor. Begreppet ”förhandsbesked” bör därför utvecklas på det arbetsrättsliga och socialförsäkringsrättsliga området för att ett otydligt rättsläge ska kunna undvikas. Dessutom bör myndigheterna för att garantera insyn offentliggöra de beslut som fattas. |
| --- | --- |

37.

Med tanke på lagstiftningens komplexitet anser Europaparlamentet att alla medborgare bör ha möjlighet att vända sig till berörda myndigheter för att få exakta svar på sina frågor. Begreppet ”förhandsbesked” bör därför utvecklas på det arbetsrättsliga och socialförsäkringsrättsliga området för att ett otydligt rättsläge ska kunna undvikas. Dessutom bör myndigheterna för att garantera insyn offentliggöra de beslut som fattas.

Administrativt samarbete

| 38. | Europaparlamentet uppmärksammar vikten av bestämmelserna om administrativt samarbete och ömsesidig hjälp. Genomförandet av dessa bestämmelser är en förutsättning för garantier för en effektiv kontroll av tjänsteleverantörerna och en hög nivå på tjänsternas kvalitet och säkerhet inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmärksammar vikten av bestämmelserna om administrativt samarbete och ömsesidig hjälp. Genomförandet av dessa bestämmelser är en förutsättning för garantier för en effektiv kontroll av tjänsteleverantörerna och en hög nivå på tjänsternas kvalitet och säkerhet inom Europeiska unionen.

| 39. | Europaparlamentet gläder sig åt att allt fler behöriga nationella myndigheter som ansvarar för kontrollen av tjänsterna ansluter sig till informationssystemet för den inre marknaden (IMI), vilket möjliggör ett direkt, snabbt och effektivt informationsutbyte. Parlamentet anser att IMI bör kunna användas för andra relevanta direktiv. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet gläder sig åt att allt fler behöriga nationella myndigheter som ansvarar för kontrollen av tjänsterna ansluter sig till informationssystemet för den inre marknaden (IMI), vilket möjliggör ett direkt, snabbt och effektivt informationsutbyte. Parlamentet anser att IMI bör kunna användas för andra relevanta direktiv.

| 40. | Europaparlamentet anser att informationssystemet för den inre marknaden och de gemensamma kontaktpunkterna, i och med att de kräver omfattande administrativt samarbete mellan samtliga berörda myndigheter, skulle kunna bana väg för ytterligare kompabilitet och nätverkssamarbete på nationell, regional och lokal nivå runtom i EU. Parlamentet konstaterar att det måste finnas viss flexibilitet när regler och förfaranden fastställs, om de ska fungera väl, för att de krav som de regionala skillnaderna inom EU innebär ska kunna beaktas samt att, med tanke på detta, eventuella åtgärder därför bör antas genom samarbete mellan parterna och på grundval av en verklig debatt på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att informationssystemet för den inre marknaden och de gemensamma kontaktpunkterna, i och med att de kräver omfattande administrativt samarbete mellan samtliga berörda myndigheter, skulle kunna bana väg för ytterligare kompabilitet och nätverkssamarbete på nationell, regional och lokal nivå runtom i EU. Parlamentet konstaterar att det måste finnas viss flexibilitet när regler och förfaranden fastställs, om de ska fungera väl, för att de krav som de regionala skillnaderna inom EU innebär ska kunna beaktas samt att, med tanke på detta, eventuella åtgärder därför bör antas genom samarbete mellan parterna och på grundval av en verklig debatt på lokal och regional nivå.

| 41. | Europaparlamentet anser att de offentliga myndigheterna i EU:s medlemsstater bör samarbeta inom ett europeiskt nätverk och ha ett ömsesidigt informationsutbyte om tjänsteleverantörernas tillförlitlighet, så att de extra kontroller som tillämpas på gränsöverskridande verksamhet kan avskaffas. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att de offentliga myndigheterna i EU:s medlemsstater bör samarbeta inom ett europeiskt nätverk och ha ett ömsesidigt informationsutbyte om tjänsteleverantörernas tillförlitlighet, så att de extra kontroller som tillämpas på gränsöverskridande verksamhet kan avskaffas.

| 42. | Det är nödvändigt att ta fram utbildningsåtgärder för de tjänstemän vid nationella och regionala förvaltningar som ansvarar för kontroll av tjänsterna. Europaparlamentet erkänner de insatser som medlemsstaterna redan gjort i detta avseende och uppmanar medlemsstaterna att befästa de nationella IMI-nätverken ytterligare genom att kontinuerligt övervaka deras praktiska verksamhet och se till att personalen får lämplig utbildning. Parlamentet påminner om att det behövs tillräckliga investeringar på gemenskapsnivå om IMI ska vara framgångsrikt och hållbart. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att inrätta ett flerårigt program i detta syfte och att uppbåda alla medel som behövs för att detta ska fungera väl. |
| --- | --- |

42.

Det är nödvändigt att ta fram utbildningsåtgärder för de tjänstemän vid nationella och regionala förvaltningar som ansvarar för kontroll av tjänsterna. Europaparlamentet erkänner de insatser som medlemsstaterna redan gjort i detta avseende och uppmanar medlemsstaterna att befästa de nationella IMI-nätverken ytterligare genom att kontinuerligt övervaka deras praktiska verksamhet och se till att personalen får lämplig utbildning. Parlamentet påminner om att det behövs tillräckliga investeringar på gemenskapsnivå om IMI ska vara framgångsrikt och hållbart. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att inrätta ett flerårigt program i detta syfte och att uppbåda alla medel som behövs för att detta ska fungera väl.

| 43. | Europaparlamentet anser att de administrativa förfarandena måste bli effektivare. Parlamentet anser i detta sammanhang att det borde finnas ett nära samarbete mellan de gemensamma kontaktpunkterna, så att erfarenheter av gränsöverskridande tjänster kan utbytas mellan de olika regionerna i Europa. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att de administrativa förfarandena måste bli effektivare. Parlamentet anser i detta sammanhang att det borde finnas ett nära samarbete mellan de gemensamma kontaktpunkterna, så att erfarenheter av gränsöverskridande tjänster kan utbytas mellan de olika regionerna i Europa.

Tillämpningsområde

| 44. | Europaparlamentet påminner om att en rad typer av tjänster har uteslutits från direktivets tillämpningsområde, däribland icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse, hälso- och sjukvårdstjänster och en huvuddel av de sociala tjänsterna. Parlamentet konstaterar att direktivet inte kan tillämpas på arbetsrätten och att det inte heller påverkar medlemsstaternas socialförsäkringslagstiftning. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påminner om att en rad typer av tjänster har uteslutits från direktivets tillämpningsområde, däribland icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse, hälso- och sjukvårdstjänster och en huvuddel av de sociala tjänsterna. Parlamentet konstaterar att direktivet inte kan tillämpas på arbetsrätten och att det inte heller påverkar medlemsstaternas socialförsäkringslagstiftning.

| 45. | Europaparlamentet tar del av den diskussion som i några medlemsstater förts om de tjänster som undantagits från direktivets tillämpningsområde. En majoritet bland medlemsstaterna stötte i samband med tjänstedirektivets genomförande inte på några allvarliga problem när det gäller direktivets tillämpningsområde. Parlamentet påminner om att sådana tjänster undantagits från tillämpningsområdet på grund av sina särskilda särdrag och att de i vissa fall kan behöva regleras genom en gemensam sektorsspecifik lagstiftningsram. Kommissionens meddelande ”På väg mot en inre marknadsakt” innehåller ett åtagande om att under 2011 lägga fram en rad åtgärder som rör tjänster av allmänt intresse. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet tar del av den diskussion som i några medlemsstater förts om de tjänster som undantagits från direktivets tillämpningsområde. En majoritet bland medlemsstaterna stötte i samband med tjänstedirektivets genomförande inte på några allvarliga problem när det gäller direktivets tillämpningsområde. Parlamentet påminner om att sådana tjänster undantagits från tillämpningsområdet på grund av sina särskilda särdrag och att de i vissa fall kan behöva regleras genom en gemensam sektorsspecifik lagstiftningsram. Kommissionens meddelande ”På väg mot en inre marknadsakt” innehåller ett åtagande om att under 2011 lägga fram en rad åtgärder som rör tjänster av allmänt intresse.

| 46. | Europaparlamentet efterlyser en lämplig och grundlig övervakning av tillämpningen av de begränsningar som fastställs i direktivet med avseende på tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, med beaktande av den behörighetsfördelning som gäller i förhållande till medlemsstaterna. Parlamentet påminner om att direktivet inte påverkar medlemsstaternas frihet att i enlighet med unionslagstiftningen definiera vad de anser vara tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, hur dessa tjänster bör organiseras och finansieras i enlighet med bestämmelserna om statligt stöd samt vilka särskilda krav de bör underställas. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet efterlyser en lämplig och grundlig övervakning av tillämpningen av de begränsningar som fastställs i direktivet med avseende på tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, med beaktande av den behörighetsfördelning som gäller i förhållande till medlemsstaterna. Parlamentet påminner om att direktivet inte påverkar medlemsstaternas frihet att i enlighet med unionslagstiftningen definiera vad de anser vara tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, hur dessa tjänster bör organiseras och finansieras i enlighet med bestämmelserna om statligt stöd samt vilka särskilda krav de bör underställas.

| 47. | Europaparlamentet anser att den grundläggande principen om kommunalt självstyre måste beaktas i högre grad även vid genomförandet av tjänstedirektivet och att byråkratiska administrativa bördor och begränsningar av beslutsbefogenheten på lokal nivå i fråga om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse måste undvikas i så stor utsträckning som möjligt. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att den grundläggande principen om kommunalt självstyre måste beaktas i högre grad även vid genomförandet av tjänstedirektivet och att byråkratiska administrativa bördor och begränsningar av beslutsbefogenheten på lokal nivå i fråga om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse måste undvikas i så stor utsträckning som möjligt.

| 48. | Europaparlamentet anser att de ytterligare åtgärder som behövs för att åstadkomma en inre marknad för tjänster fullt ut måste integreras i diskussionen om inremarknadsakten. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att de ytterligare åtgärder som behövs för att åstadkomma en inre marknad för tjänster fullt ut måste integreras i diskussionen om inremarknadsakten.

*

* *

| 49. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 36.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2010)0186.

---

Onsdagen den 16 februari 2011

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/7

---

Onsdagen den 16 februari 2011Praktiska aspekter avseende översynen av EU-instrumenten för att stödja de små och medelstora företagens finansiering under nästa programperiod

P7_TA(2011)0057

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2011 om praktiska aspekter som avser översynen av EU-instrument i syfte att stödja små och medelstora företags finanser under nästa programperiod

2012/C 188 E/02

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU:s 23 miljoner små och medelstora företag, vilka tillsammans utgör 99 procent av alla företag och tillhandahåller mer än 100 miljoner arbetstillfällen och vilka på ett avgörande sätt bidrar till den ekonomiska tillväxten och den sociala sammanhållningen samt till skapandet av nya arbetstillfällen, utgör en av de främsta källorna till innovation och har därtill en viktig roll att spela när det gäller att bibehålla och öka sysselsättningen. |
| --- | --- |

A.

EU:s 23 miljoner små och medelstora företag, vilka tillsammans utgör 99 procent av alla företag och tillhandahåller mer än 100 miljoner arbetstillfällen och vilka på ett avgörande sätt bidrar till den ekonomiska tillväxten och den sociala sammanhållningen samt till skapandet av nya arbetstillfällen, utgör en av de främsta källorna till innovation och har därtill en viktig roll att spela när det gäller att bibehålla och öka sysselsättningen.

| B. | De små och medelstora företagens begränsade möjligheter att få finansiering är ett stort hinder för nya företag och företagstillväxt, och detta problem har förvärrats av den rådande finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

De små och medelstora företagens begränsade möjligheter att få finansiering är ett stort hinder för nya företag och företagstillväxt, och detta problem har förvärrats av den rådande finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Många av de europeiska finansmarknaderna är i dagsläget av olika skäl oförmögna att ge små och medelstora företag tillgång till adekvat finansiering, även om läget för traditionella former för utlåning till små och medelstora företag har varit ganska stabilt under den nuvarande krisen. Ansträngningar måste göras för att hindra att bankernas fortsatta beredvillighet att finansiera små och medelstora företag avtar till följd av pågående reformer av bestämmelserna för internationella bankärenden och genomförandet av dessa i Europa. |
| --- | --- |

C.

Många av de europeiska finansmarknaderna är i dagsläget av olika skäl oförmögna att ge små och medelstora företag tillgång till adekvat finansiering, även om läget för traditionella former för utlåning till små och medelstora företag har varit ganska stabilt under den nuvarande krisen. Ansträngningar måste göras för att hindra att bankernas fortsatta beredvillighet att finansiera små och medelstora företag avtar till följd av pågående reformer av bestämmelserna för internationella bankärenden och genomförandet av dessa i Europa.

| D. | Den europeiska sektorn för små och medelstora företag är mycket sammansatt och inbegriper ett mycket stort antal mikroföretag, framgångsrika familjeföretag verksamma inom traditionella sektorer och ett växande antal nyetablerade och snabbväxande företag med en högteknologisk och mycket innovativ profil. Dessa olika affärsmodeller står alla inför olika problem och har därför olika behov när det gäller tillgång till finansiering. Små och medelstora företag med en hög kapitaltäckningskvot (dvs. med en hög andel skuldfinansiering) är mycket mer utsatta i krislägen eller om deras mer riskbenägna projekt drabbas av problem. |
| --- | --- |

D.

Den europeiska sektorn för små och medelstora företag är mycket sammansatt och inbegriper ett mycket stort antal mikroföretag, framgångsrika familjeföretag verksamma inom traditionella sektorer och ett växande antal nyetablerade och snabbväxande företag med en högteknologisk och mycket innovativ profil. Dessa olika affärsmodeller står alla inför olika problem och har därför olika behov när det gäller tillgång till finansiering. Små och medelstora företag med en hög kapitaltäckningskvot (dvs. med en hög andel skuldfinansiering) är mycket mer utsatta i krislägen eller om deras mer riskbenägna projekt drabbas av problem.

| E. | I takt med att banksektorns kapital- och riskkänslighet ökar tenderar bankerna att införa allt strängare villkor för lånefinansiering, härunder högre krav på säkerheter och riskpremier, och de är mindre benägna att finansiera riskfyllda affärsprojekt som att bevilja traditionella lån till nyetableringar, innovativa produkter och till och med företagsöverlåtelser. |
| --- | --- |

E.

I takt med att banksektorns kapital- och riskkänslighet ökar tenderar bankerna att införa allt strängare villkor för lånefinansiering, härunder högre krav på säkerheter och riskpremier, och de är mindre benägna att finansiera riskfyllda affärsprojekt som att bevilja traditionella lån till nyetableringar, innovativa produkter och till och med företagsöverlåtelser.

| F. | Tillgång till höginnovativa och snabbväxande företag är en förutsättning för den europeiska ekonomins fortsatta konkurrenskraft och för skapandet av arbetstillfällen, särskilt på de marknader som är pådrivande i övergången till en resurssnål ekonomi. |
| --- | --- |

F.

Tillgång till höginnovativa och snabbväxande företag är en förutsättning för den europeiska ekonomins fortsatta konkurrenskraft och för skapandet av arbetstillfällen, särskilt på de marknader som är pådrivande i övergången till en resurssnål ekonomi.

| G. | Av statistiken framgår att europeiska små och medelstora företag är mindre benägna att överväga möjligheten till finansiering med eget kapital än vad exempelvis deras motparter i Förenta staterna är. |
| --- | --- |

G.

Av statistiken framgår att europeiska små och medelstora företag är mindre benägna att överväga möjligheten till finansiering med eget kapital än vad exempelvis deras motparter i Förenta staterna är.

| H. | Många finansförmedlare på europeisk och nationell nivå avskräcks av de administrativa bördor som följer av EU:s komplicerade finanslagstiftning och av de politiska och operativa riktlinjerna för unionens finansieringsprogram. |
| --- | --- |

H.

Många finansförmedlare på europeisk och nationell nivå avskräcks av de administrativa bördor som följer av EU:s komplicerade finanslagstiftning och av de politiska och operativa riktlinjerna för unionens finansieringsprogram.

| I. | EU:s institutioner måste nu utvärdera och se över de befintliga instrumenten till stöd för finansieringen av små och medelstora företag och blicka framåt mot den kommande programperioden i ljuset av nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

I.

EU:s institutioner måste nu utvärdera och se över de befintliga instrumenten till stöd för finansieringen av små och medelstora företag och blicka framåt mot den kommande programperioden i ljuset av nästa fleråriga budgetram.

Åtgärder för att stärka fungerande program för finansiering av små och medelstora företag

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att många små och medelstora företag fortsatt till stor del kommer att vara beroende av krediter och lån för sin externa finansiering. Parlamentet oroas av att en alltmer kapital- och riskkänsliga banksektor kräver högre säkerheter och riskpremier, vilket i båda fallen resulterar i otillräcklig finansiering och missade affärs- och sysselsättningsmöjligheter för denna mycket stora ekonomisektor. Parlamentet ser därför tillgång till kredit- och lånegarantisystem som en förutsättning för att de möjligheter till tillväxt och skapande av nya arbetstillfällen som små och medelstora företag erbjuder ska kunna utnyttjas. Parlamentet anser att åtgärder måste vidtas för att se till att befintliga program på nationell nivå och EU-nivå förbättras, och stöder den viktiga roll som Europeiska investeringsbanken spelar genom sin utlåning till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att många små och medelstora företag fortsatt till stor del kommer att vara beroende av krediter och lån för sin externa finansiering. Parlamentet oroas av att en alltmer kapital- och riskkänsliga banksektor kräver högre säkerheter och riskpremier, vilket i båda fallen resulterar i otillräcklig finansiering och missade affärs- och sysselsättningsmöjligheter för denna mycket stora ekonomisektor. Parlamentet ser därför tillgång till kredit- och lånegarantisystem som en förutsättning för att de möjligheter till tillväxt och skapande av nya arbetstillfällen som små och medelstora företag erbjuder ska kunna utnyttjas. Parlamentet anser att åtgärder måste vidtas för att se till att befintliga program på nationell nivå och EU-nivå förbättras, och stöder den viktiga roll som Europeiska investeringsbanken spelar genom sin utlåning till små och medelstora företag.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att om högre krav ska ställas på bankernas egna kapital, i enlighet med Baselkommitténs förslag, bör hänsyn tas till de små och medelstora företagens intressen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påpekar att om högre krav ska ställas på bankernas egna kapital, i enlighet med Baselkommitténs förslag, bör hänsyn tas till de små och medelstora företagens intressen.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ett nytt EU-instrument för mikrokrediter för sysselsättning (Progress-instrumentet för mikrokrediter) som ökar möjligheterna för dem som önskar starta företag inom EU. Parlamentet konstaterar att det finns en potentiell marknadsklyfta när det gäller tillgång och efterfrågan på mikrokrediter inom EU. Parlamentet erkänner behovet att stödja finansieringen av mikrokreditgivare eftersom ekonomiskt stöd skulle hjälpa denna verksamhet att bli hållbar och skulle göra det möjligt för dem att tillmötesgå den allt större efterfrågan från mikrolåntagare. Parlamentet understryker att unionen måste uppmuntra småskaliga investeringar, ge mikroföretag en chans att växa och särskilt stödja de grupper – exempelvis unga företagare – som har svårigheter att finna lånemöjligheter för sina affärsidéer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ett nytt EU-instrument för mikrokrediter för sysselsättning (Progress-instrumentet för mikrokrediter) som ökar möjligheterna för dem som önskar starta företag inom EU. Parlamentet konstaterar att det finns en potentiell marknadsklyfta när det gäller tillgång och efterfrågan på mikrokrediter inom EU. Parlamentet erkänner behovet att stödja finansieringen av mikrokreditgivare eftersom ekonomiskt stöd skulle hjälpa denna verksamhet att bli hållbar och skulle göra det möjligt för dem att tillmötesgå den allt större efterfrågan från mikrolåntagare. Parlamentet understryker att unionen måste uppmuntra småskaliga investeringar, ge mikroföretag en chans att växa och särskilt stödja de grupper – exempelvis unga företagare – som har svårigheter att finna lånemöjligheter för sina affärsidéer.

| 4. | Europaparlamentet ställer sig mycket positivt till den fortsatta tillämpningen av de garantiinstrument som finns att tillgå genom programmet för konkurrenskraft och innovation liksom den riskdelnings- och finansieringsmekanism som ryms inom ramen för det sjunde ramprogrammet och strukturfonderna till stöd för utlåning till små och medelstora företag (Jeremie) och till stöd för mikrofinansieringsinstitutioner (Jasmine). Parlamentet påpekar att dagens onödigt komplicerade administrativa förfaranden reser hinder för en korrekt tillämpning av dessa instrument. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra det lättare att utnyttja de strukturfonder som avser finansieringsinstrumenten för små och medelstora företag, särskilt när det gäller att finansiera roterande fonder för garantisystem, och samtidigt bemöda sig om att inte inrätta mekanismer för funktioner som redan ingår i befintliga system, dvs. på nationell nivå. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet ställer sig mycket positivt till den fortsatta tillämpningen av de garantiinstrument som finns att tillgå genom programmet för konkurrenskraft och innovation liksom den riskdelnings- och finansieringsmekanism som ryms inom ramen för det sjunde ramprogrammet och strukturfonderna till stöd för utlåning till små och medelstora företag (Jeremie) och till stöd för mikrofinansieringsinstitutioner (Jasmine). Parlamentet påpekar att dagens onödigt komplicerade administrativa förfaranden reser hinder för en korrekt tillämpning av dessa instrument. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra det lättare att utnyttja de strukturfonder som avser finansieringsinstrumenten för små och medelstora företag, särskilt när det gäller att finansiera roterande fonder för garantisystem, och samtidigt bemöda sig om att inte inrätta mekanismer för funktioner som redan ingår i befintliga system, dvs. på nationell nivå.

| 5. | Europaparlamentet anser att finansieringen av i synnerhet programmet för konkurrenskraft och innovation är otillräcklig och att detta program bör bedömas utifrån det tänkta tillämpningsområdet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att anslagstilldelningen till innovativa finansieringsinstrument blir mer effektiv i nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att finansieringen av i synnerhet programmet för konkurrenskraft och innovation är otillräcklig och att detta program bör bedömas utifrån det tänkta tillämpningsområdet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att anslagstilldelningen till innovativa finansieringsinstrument blir mer effektiv i nästa fleråriga budgetram.

| 6. | Europaparlamentet efterlyser en avsevärt utökad anslagstilldelning ur EU:s budget till innovativa finansieringsinstrument, för att möta små och medelstora företags behov av finansiering, samt uppmuntrar – i ljuset av Europa 2020-strategin och de sektorsövergripande nyckelinitiativen – genomförandet av gemensamma instrument tillsammans med EIB-gruppen, särskilt i form av system för riskdelning. Parlamentet anser att framtida program bör ha den flexibilitet som krävs för att man ska kunna undvika att tvingas tillgripa olämpliga schablonlösningar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet efterlyser en avsevärt utökad anslagstilldelning ur EU:s budget till innovativa finansieringsinstrument, för att möta små och medelstora företags behov av finansiering, samt uppmuntrar – i ljuset av Europa 2020-strategin och de sektorsövergripande nyckelinitiativen – genomförandet av gemensamma instrument tillsammans med EIB-gruppen, särskilt i form av system för riskdelning. Parlamentet anser att framtida program bör ha den flexibilitet som krävs för att man ska kunna undvika att tvingas tillgripa olämpliga schablonlösningar.

Åtgärder för att korrigera marknadsmisslyckanden

| 7. | Europaparlamentet understryker att nyetablerade företag och innovativa företag måste ha bättre tillgång till finansieringsinstrument som utgår från eget och därmed likställt kapital. Sådana instrument finns ännu inte i tillräcklig grad att tillgå på marknaden. Parlamentet begär att kommissionen lägger större tonvikt på instrument för mezzaninfinansiering i nästa generations program och på att stödja dessa med medel och mekanismer för riskdelning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att nyetablerade företag och innovativa företag måste ha bättre tillgång till finansieringsinstrument som utgår från eget och därmed likställt kapital. Sådana instrument finns ännu inte i tillräcklig grad att tillgå på marknaden. Parlamentet begär att kommissionen lägger större tonvikt på instrument för mezzaninfinansiering i nästa generations program och på att stödja dessa med medel och mekanismer för riskdelning.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att höginnovativa och snabbväxande företag behöver tillgång till större europeiska riskkapitals- och obligationsmarknader, och uppmanar kommissionen att ta initiativ till att undanröja hinder för utvecklingen av sådana marknader, utvidga tillgängliga riskdelningsmekanismer för investeringar i eget kapital, stödja utfärdandet av gemensamma företagsobligationer samt uppmuntra medlemsstaterna att stödja företagsänglars verksamhet genom att erbjuda skatteincitament för investerare. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att höginnovativa och snabbväxande företag behöver tillgång till större europeiska riskkapitals- och obligationsmarknader, och uppmanar kommissionen att ta initiativ till att undanröja hinder för utvecklingen av sådana marknader, utvidga tillgängliga riskdelningsmekanismer för investeringar i eget kapital, stödja utfärdandet av gemensamma företagsobligationer samt uppmuntra medlemsstaterna att stödja företagsänglars verksamhet genom att erbjuda skatteincitament för investerare.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att den ordning som idag råder i många europeiska länder för finansiering av små och medelstora företag – på såväl utbuds- som efterfrågesidan – i hög grad påverkas av skatte- och stödsystem som ger kraftiga incitament för skuldfinansiering medan de reser hinder för finansiering med eget kapital. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta initiativ till att skapa större medvetenhet om de problem som uppstår till följd av de missriktade incitament som regelverket ger underlag för och att uppmuntra medlemsstaterna att genomföra de reformer som krävs för att åtgärda detta. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att den ordning som idag råder i många europeiska länder för finansiering av små och medelstora företag – på såväl utbuds- som efterfrågesidan – i hög grad påverkas av skatte- och stödsystem som ger kraftiga incitament för skuldfinansiering medan de reser hinder för finansiering med eget kapital. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta initiativ till att skapa större medvetenhet om de problem som uppstår till följd av de missriktade incitament som regelverket ger underlag för och att uppmuntra medlemsstaterna att genomföra de reformer som krävs för att åtgärda detta.

Åtgärder för att undanröja administrativa hinder

| 10. | Europaparlamentet oroas av den komplexitet som genomsyrar såväl EU:s budgetförordning som riktlinjerna för de europeiska finansieringsinstrumenten, i synnerhet då det gäller användningen av europeiska medel och program till stöd för enskilda företag genom tilldelning av förhållandevis små bidragsbelopp. Parlamentet anser att kostnaden, i såväl tid som pengar, för att efterleva dessa bestämmelser står utom all rimlig proportion till den fördel som den slutliga mottagaren har av dessa medel. Parlamentet efterlyser för dessa innovativa finansieringsinstruments vidkommande en smidigare förvaltning, kostnadseffektivitet och en mer effektiv administration och rapportering. Parlamentet insisterar på att varken banker, mellanhänder eller mottagare får avskräckas från eller hindras att utnyttja de program och medel som står till buds på grund av administrativa bördor. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå förenklade och mindre kostsamma bestämmelser och riktlinjer, särskilt för program till stöd för småskalig finansiering till små och medelstora företag i form av garantier och mezzanininstrument eller instrument för eget kapital. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet oroas av den komplexitet som genomsyrar såväl EU:s budgetförordning som riktlinjerna för de europeiska finansieringsinstrumenten, i synnerhet då det gäller användningen av europeiska medel och program till stöd för enskilda företag genom tilldelning av förhållandevis små bidragsbelopp. Parlamentet anser att kostnaden, i såväl tid som pengar, för att efterleva dessa bestämmelser står utom all rimlig proportion till den fördel som den slutliga mottagaren har av dessa medel. Parlamentet efterlyser för dessa innovativa finansieringsinstruments vidkommande en smidigare förvaltning, kostnadseffektivitet och en mer effektiv administration och rapportering. Parlamentet insisterar på att varken banker, mellanhänder eller mottagare får avskräckas från eller hindras att utnyttja de program och medel som står till buds på grund av administrativa bördor. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå förenklade och mindre kostsamma bestämmelser och riktlinjer, särskilt för program till stöd för småskalig finansiering till små och medelstora företag i form av garantier och mezzanininstrument eller instrument för eget kapital.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet 2010 av forumet för små och medelstora företag och uppmanar kommissionen att vidareutveckla samarbetet med nationella utvecklingsbanker och affärsbanker i syfte att insamla erfarenheter, utbyta bästa praxis, utveckla synergier och identifiera sätt att förenkla och underlätta för EU:s finansieringsprogram för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet 2010 av forumet för små och medelstora företag och uppmanar kommissionen att vidareutveckla samarbetet med nationella utvecklingsbanker och affärsbanker i syfte att insamla erfarenheter, utbyta bästa praxis, utveckla synergier och identifiera sätt att förenkla och underlätta för EU:s finansieringsprogram för små och medelstora företag.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att i dagsläget ingår åtgärder för att stödja finansieringen av små och medelstora företag i en rad olika EU-program, bland vilka kan nämnas programmet för konkurrenskraft och innovation, strukturfonderna (Jeremie) och det sjunde ramprogrammet, och konstaterar att det brister i samordningen av dessa program. Parlamentet uppmanar kommissionen att skapa större samstämmighet mellan de olika garantiprogrammen och en god balans mellan de nationella system och EU-system som stödjer finansieringen av innovation eller tillhandahållandet av riskkapital till små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en enda kontaktpunkt för tillgång till EU:s olika finansieringsprogram för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att i dagsläget ingår åtgärder för att stödja finansieringen av små och medelstora företag i en rad olika EU-program, bland vilka kan nämnas programmet för konkurrenskraft och innovation, strukturfonderna (Jeremie) och det sjunde ramprogrammet, och konstaterar att det brister i samordningen av dessa program. Parlamentet uppmanar kommissionen att skapa större samstämmighet mellan de olika garantiprogrammen och en god balans mellan de nationella system och EU-system som stödjer finansieringen av innovation eller tillhandahållandet av riskkapital till små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en enda kontaktpunkt för tillgång till EU:s olika finansieringsprogram för små och medelstora företag.

*

* *

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/9

---

Onsdagen den 16 februari 2011Med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU

P7_TA(2011)0058

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2011 om ”Med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU” (2010/2239(INI))

2012/C 188 E/03

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den övergripande sociala klausulen i artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den övergripande sociala klausulen i artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 juli 2010 om grönboken Med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU (KOM(2010)0365), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 juli 2010 om grönboken Med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU (KOM(2010)0365),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 november 2010 om den demografiska utmaningen och solidariteten mellan generationerna (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 november 2010 om den demografiska utmaningen och solidariteten mellan generationerna (1),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om kommissionens meddelande av den 7 juli 2010 om grönboken Med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om kommissionens meddelande av den 7 juli 2010 om grönboken Med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU (2),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik: Del II av de integrerade riktlinjerna för Europa 2020 (KOM(2010)0193) och av sin ståndpunkt av den 8 september 2010 om förslaget (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik: Del II av de integrerade riktlinjerna för Europa 2020 (KOM(2010)0193) och av sin ståndpunkt av den 8 september 2010 om förslaget (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2009 om hanteringen av effekterna av en åldrande befolkning i EU (2009 års åldranderapport) (KOM(2009)0180) och av sin resolution av den 7 september 2010 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2009 om hanteringen av effekterna av en åldrande befolkning i EU (2009 års åldranderapport) (KOM(2009)0180) och av sin resolution av den 7 september 2010 (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 maj 2009 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 maj 2009 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 maj 2009 om en förnyad social agenda (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 maj 2009 om en förnyad social agenda (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 november 2008 om framtiden för socialförsäkringssystemen och pensionerna: deras finansiering och trenden mot individualisering (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2008 om framtiden för socialförsäkringssystemen och pensionerna: deras finansiering och trenden mot individualisering (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 oktober 2008 om främjande av social integration och bekämpning av fattigdom, inbegripet barnfattigdom, inom EU (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 oktober 2008 om främjande av social integration och bekämpning av fattigdom, inbegripet barnfattigdom, inom EU (8),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0507) och av sin ståndpunkt av den 20 juni 2007 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0507) och av sin ståndpunkt av den 20 juni 2007 (9),

| — | med beaktande av den strategi som Europeiska rådet fastställde vid sitt möte i Stockholm 2001 om en reform av pensionssystemen i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den strategi som Europeiska rådet fastställde vid sitt möte i Stockholm 2001 om en reform av pensionssystemen i EU,

| — | med beaktande av beslutet från Europeiska rådets möte i Laeken 2001 om gemensamma mål för pensioner, med särskilt fokus på behovet av att göra dem väl avpassade, hållbara och anpassningsbara, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet från Europeiska rådets möte i Laeken 2001 om gemensamma mål för pensioner, med särskilt fokus på behovet av att göra dem väl avpassade, hållbara och anpassningsbara,

| — | med beaktande av EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och särskilt dess artikel 23, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och särskilt dess artikel 23,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0025/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0025/2011), och av följande skäl:

| A. | Ungdomar kommer numera ut i arbetslivet senare på grund av arbetslöshetsnivåer som särskilt drabbar lågutbildade ungdomar eller på grund av längre och i vissa fall högre utbildning, och i genomsnitt lämnar folk arbetsmarknaden tidigare än den lagstiftade pensionsåldern. Människors arbetsliv avbryts då och då av inaktiva perioder samtidigt som livslängden ökar. |
| --- | --- |

A.

Ungdomar kommer numera ut i arbetslivet senare på grund av arbetslöshetsnivåer som särskilt drabbar lågutbildade ungdomar eller på grund av längre och i vissa fall högre utbildning, och i genomsnitt lämnar folk arbetsmarknaden tidigare än den lagstiftade pensionsåldern. Människors arbetsliv avbryts då och då av inaktiva perioder samtidigt som livslängden ökar.

| B. | Den finansiella och ekonomiska krisen har allvarligt förvärrat de underliggande demografiska problem som EU står inför. |
| --- | --- |

B.

Den finansiella och ekonomiska krisen har allvarligt förvärrat de underliggande demografiska problem som EU står inför.

| C. | Enligt aktuella uppgifter minskar antalet personer som kommer ut på arbetsmarknaden (EU:s befolkning i arbetsför ålder kommer att sjunka från och med 2012) och antalet pensionärer ökar (2008 gick det fyra EU-medborgare i arbetsför ålder på varje person över 65 år, 2020 kommer denna siffra att vara fem på en och 2060 två på en). Denna utveckling varierar beroende på demografiska skillnader mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

C.

Enligt aktuella uppgifter minskar antalet personer som kommer ut på arbetsmarknaden (EU:s befolkning i arbetsför ålder kommer att sjunka från och med 2012) och antalet pensionärer ökar (2008 gick det fyra EU-medborgare i arbetsför ålder på varje person över 65 år, 2020 kommer denna siffra att vara fem på en och 2060 två på en). Denna utveckling varierar beroende på demografiska skillnader mellan medlemsstaterna.

| D. | Tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensioner är oupplösligt kopplade till högre sysselsättningsnivåer, ökad produktivitet och ökad ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

D.

Tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensioner är oupplösligt kopplade till högre sysselsättningsnivåer, ökad produktivitet och ökad ekonomisk tillväxt.

| E. | Den ekonomiska styrningen inom EU bör ta hänsyn till helhetsgreppet i grönboken. |
| --- | --- |

E.

Den ekonomiska styrningen inom EU bör ta hänsyn till helhetsgreppet i grönboken.

| F. | Finanskrisen har lett till högre arbetslöshet, ökad fattigdom och social utestängning, ökade budgetunderskott i många medlemsstater och problem för finansieringen av pensioner (vare sig de är skattefinansierade eller finansierade på annat sätt) och har visat sårbarheten hos vissa pensionsfondssystem. |
| --- | --- |

F.

Finanskrisen har lett till högre arbetslöshet, ökad fattigdom och social utestängning, ökade budgetunderskott i många medlemsstater och problem för finansieringen av pensioner (vare sig de är skattefinansierade eller finansierade på annat sätt) och har visat sårbarheten hos vissa pensionsfondssystem.

| G. | Europa 2020-strategins mål om att uppnå en sysselsättningsgrad på 75 procent bör bidra till pensionssystemens hållbarhet. |
| --- | --- |

G.

Europa 2020-strategins mål om att uppnå en sysselsättningsgrad på 75 procent bör bidra till pensionssystemens hållbarhet.

| H. | Den ökande förekomsten av tillfälliga eller otrygga arbeten minskar inbetalningarna till pensionssystemen och försvagar pensionssystemens stabilitet och de framtida pensionernas tillräcklighet. |
| --- | --- |

H.

Den ökande förekomsten av tillfälliga eller otrygga arbeten minskar inbetalningarna till pensionssystemen och försvagar pensionssystemens stabilitet och de framtida pensionernas tillräcklighet.

| I. | Riskminskning och möjligheter att klara av påfrestningar måste beaktas vid utformningen av pensionsfonder. |
| --- | --- |

I.

Riskminskning och möjligheter att klara av påfrestningar måste beaktas vid utformningen av pensionsfonder.

| J. | Personer som lägger ner tid och förmåga på att ta hand om och uppfostra barn eller på att ta hand om äldre borde få ett erkännande av samhället, och detta skulle kunna uppnås genom att dessa personer ges rättigheter, särskilt i fråga om pensioner. |
| --- | --- |

J.

Personer som lägger ner tid och förmåga på att ta hand om och uppfostra barn eller på att ta hand om äldre borde få ett erkännande av samhället, och detta skulle kunna uppnås genom att dessa personer ges rättigheter, särskilt i fråga om pensioner.

| K. | Jämställdhet mellan kvinnor och män är ett värde, ett mål och en grundläggande rättighet i unionen, och EU-institutionerna är skyldiga att integrera jämställdhetsaspekter i all sin verksamhet. |
| --- | --- |

K.

Jämställdhet mellan kvinnor och män är ett värde, ett mål och en grundläggande rättighet i unionen, och EU-institutionerna är skyldiga att integrera jämställdhetsaspekter i all sin verksamhet.

| L. | Kvinnor utsätts för både direkt och indirekt diskriminering ur olika pensionsrelaterade aspekter i EU. |
| --- | --- |

L.

Kvinnor utsätts för både direkt och indirekt diskriminering ur olika pensionsrelaterade aspekter i EU.

| M. | Beräkningarna av pensionsreformernas inverkan baseras vanligtvis på heltidsarbetande män med ett helt yrkesliv bakom sig och genomsnittlig inkomst. Försäkringstekniska livslängdstabeller som utgår från kön påverkar beräkningarna av kvinnors pensioner negativt och resulterar i lägre ersättningsnivåer för kvinnor. |
| --- | --- |

M.

Beräkningarna av pensionsreformernas inverkan baseras vanligtvis på heltidsarbetande män med ett helt yrkesliv bakom sig och genomsnittlig inkomst. Försäkringstekniska livslängdstabeller som utgår från kön påverkar beräkningarna av kvinnors pensioner negativt och resulterar i lägre ersättningsnivåer för kvinnor.

| N. | Äldre kvinnor befinner sig i en särskilt utsatt situation när deras pensionsrätt är förbunden med deras civilstånd (bidrag från make eller efterlevandeförmåner) och när de själva har otillräckliga pensionsrättigheter på grund av avbrott i yrkeskarriären. |
| --- | --- |

N.

Äldre kvinnor befinner sig i en särskilt utsatt situation när deras pensionsrätt är förbunden med deras civilstånd (bidrag från make eller efterlevandeförmåner) och när de själva har otillräckliga pensionsrättigheter på grund av avbrott i yrkeskarriären.

Allmänt

EU-nivå och medlemsstaterna

| 1. | Europaparlamentet uppskattar helhetsgreppet i grönboken, som bör leda till nya initiativ på nationell nivå och på EU-nivå och till att uppnå stabila, tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU, samtidigt som subsidiaritetsprincipen säkerställs. Parlamentet påpekar att traditionerna, den ekonomiska och demografiska situationen och arbetsmarknadens karaktär varierar från en medlemsstat till en annan och att subsidiaritetsprincipen, enligt vilken medlemsstaterna bibehåller det fulla ansvaret för organisationen av sina pensionssystem, måste respekteras. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppskattar helhetsgreppet i grönboken, som bör leda till nya initiativ på nationell nivå och på EU-nivå och till att uppnå stabila, tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU, samtidigt som subsidiaritetsprincipen säkerställs. Parlamentet påpekar att traditionerna, den ekonomiska och demografiska situationen och arbetsmarknadens karaktär varierar från en medlemsstat till en annan och att subsidiaritetsprincipen, enligt vilken medlemsstaterna bibehåller det fulla ansvaret för organisationen av sina pensionssystem, måste respekteras.

| 2. | Europaparlamentet understryker att samtliga medlemsstater står inför enorma utmaningar när det gäller att se till att medborgarnas förväntningar på tillräckliga och hållbara pensioner tillgodoses i en tid då de socioekonomiska förhållandena generellt är svåra och även varierar beroende på medlemsstat och rättssystem. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att samtliga medlemsstater står inför enorma utmaningar när det gäller att se till att medborgarnas förväntningar på tillräckliga och hållbara pensioner tillgodoses i en tid då de socioekonomiska förhållandena generellt är svåra och även varierar beroende på medlemsstat och rättssystem.

| 3. | Europaparlamentet betonar att små och medelstora företag, som erbjuder flest arbetstillfällen och står för en stor del av tillväxten i EU, fortsätter att bidra starkt till långsiktigt bärkraftiga och tillräckliga pensionssystem i medlemsstaterna. Parlamentet önskar därför se en utveckling av sektorsvisa, sektorsövergripande och/eller territoriella fonder för att fler anställda i små och medelstora företag ska kunna ta del av pensionssystemen, vilket skulle kunna tjäna som exempel på bästa praxis. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att små och medelstora företag, som erbjuder flest arbetstillfällen och står för en stor del av tillväxten i EU, fortsätter att bidra starkt till långsiktigt bärkraftiga och tillräckliga pensionssystem i medlemsstaterna. Parlamentet önskar därför se en utveckling av sektorsvisa, sektorsövergripande och/eller territoriella fonder för att fler anställda i små och medelstora företag ska kunna ta del av pensionssystemen, vilket skulle kunna tjäna som exempel på bästa praxis.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att en sund ekonomisk politik och socialpolitik, som tar hänsyn till utmaningarna när det gäller solidariteten mellan generationerna, bidrar starkt till en hållbar sysselsättningspolitik, tillväxt och stabilitet, särskilt genom att upprätthålla den sociala sammanhållningen, så att den inre marknaden kan fullbordas. Parlamentet påminner om att arbetsmarknadens parter har en avgörande roll i detta. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att en sund ekonomisk politik och socialpolitik, som tar hänsyn till utmaningarna när det gäller solidariteten mellan generationerna, bidrar starkt till en hållbar sysselsättningspolitik, tillväxt och stabilitet, särskilt genom att upprätthålla den sociala sammanhållningen, så att den inre marknaden kan fullbordas. Parlamentet påminner om att arbetsmarknadens parter har en avgörande roll i detta.

| 5. | Europaparlamentet menar att långsiktiga investeringar och besparingar för pensionssystemens framtida bärkraft är av stor vikt och bör beaktas inom den makroekonomiska övervakningen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet menar att långsiktiga investeringar och besparingar för pensionssystemens framtida bärkraft är av stor vikt och bör beaktas inom den makroekonomiska övervakningen.

| 6. | Europaparlamentet noterar att såväl riktlinjerna för den allmänna ekonomiska politiken som stabilitets- och tillväxtpakten hänvisar till åldersrelaterade offentliga utgifter. Parlamentet anser att ett riktigt införande av offentliga direkta pensionsåtaganden i beräkningarna av det offentliga underskottet är en av många förutsättningar för att skapa hållbarhet. I reformen av den ekonomiska styrningen bör vederbörlig respekt tas till denna aspekt genom att garantera en lämplig hantering av pensionssystemets olika pelare och lägga fokus på deras hållbarhet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att såväl riktlinjerna för den allmänna ekonomiska politiken som stabilitets- och tillväxtpakten hänvisar till åldersrelaterade offentliga utgifter. Parlamentet anser att ett riktigt införande av offentliga direkta pensionsåtaganden i beräkningarna av det offentliga underskottet är en av många förutsättningar för att skapa hållbarhet. I reformen av den ekonomiska styrningen bör vederbörlig respekt tas till denna aspekt genom att garantera en lämplig hantering av pensionssystemets olika pelare och lägga fokus på deras hållbarhet.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet, med tanke på hur ytterst viktigt ett hållbart och välfungerande pensionssystem är för medborgarna och för att åstadkomma stabilitet i de offentliga finanserna, att se till att kostnaderna för pensionsreformen fortsätter att beaktas när man bedömer huruvida ett förfarande vid alltför stora underskott bör inledas mot en medlemsstat. Parlamentet rekommenderar att tonvikten läggs vid hållbarheten i finansieringssystemet istället för vid en viss typ av pensionsreform. Parlamentet noterar att systemövergripande pensionsreformer medför avsevärda omställningskostnader, som måste beaktas vid beräkningen av den offentliga skulden och budgetunderskotten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet, med tanke på hur ytterst viktigt ett hållbart och välfungerande pensionssystem är för medborgarna och för att åstadkomma stabilitet i de offentliga finanserna, att se till att kostnaderna för pensionsreformen fortsätter att beaktas när man bedömer huruvida ett förfarande vid alltför stora underskott bör inledas mot en medlemsstat. Parlamentet rekommenderar att tonvikten läggs vid hållbarheten i finansieringssystemet istället för vid en viss typ av pensionsreform. Parlamentet noterar att systemövergripande pensionsreformer medför avsevärda omställningskostnader, som måste beaktas vid beräkningen av den offentliga skulden och budgetunderskotten.

| 8. | Europaparlamentet understryker att de totala offentliga och privata skulderna måste ingå i bedömningen för att skapa hållbara offentliga finanser. Parlamentet framhåller att pensionssparandet inte bara handlar om de besparingar som har öronmärkts som pensioner. Parlamentet begär att hela omfattningen av ofinansierade direkta offentliga pensionsåtaganden ska tydliggöras och öppet redovisas för att åstadkomma långsiktigt hållbara offentliga finanser. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker att de totala offentliga och privata skulderna måste ingå i bedömningen för att skapa hållbara offentliga finanser. Parlamentet framhåller att pensionssparandet inte bara handlar om de besparingar som har öronmärkts som pensioner. Parlamentet begär att hela omfattningen av ofinansierade direkta offentliga pensionsåtaganden ska tydliggöras och öppet redovisas för att åstadkomma långsiktigt hållbara offentliga finanser.

| 9. | Europaparlamentet understryker att pensioner och pensionssystem är medlemsstaternas ansvar. Parlamentet inser att medlemsstaternas ekonomier är beroende av varandra och uppmanar därför EU och medlemsstaterna att samordna sina olika pensionspolitiska åtgärder genom att använda den öppna samordningsmetoden, för att garantera tillräckliga, trygga och långsiktigt bärkraftiga pensionssystem. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att pensioner och pensionssystem är medlemsstaternas ansvar. Parlamentet inser att medlemsstaternas ekonomier är beroende av varandra och uppmanar därför EU och medlemsstaterna att samordna sina olika pensionspolitiska åtgärder genom att använda den öppna samordningsmetoden, för att garantera tillräckliga, trygga och långsiktigt bärkraftiga pensionssystem.

| 10. | Europaparlamentet framhåller att pensionssystemen som omfattas av första, andra och tredje pelaren i medlemsstaterna skiljer sig avsevärt sinsemellan, att EU saknar en uppsättning gemensamt fastställda kriterier, definitioner och en djupgående analys som ger en grundläggande förklaring av de olika pensionssystemen samt deras lämplighet när det gäller att tillgodose medborgarnas behov och att det därför inte finns någon tydlig uppföljning för varje system. Parlamentet betonar att EU främst bör förstärka möjligheterna att jämföra pensionssystemen och främja utbytet av bra metoder. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en typologi för pensionssystem i medlemsstaterna och en gemensam uppsättning definitioner för att göra systemen jämförbara. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet framhåller att pensionssystemen som omfattas av första, andra och tredje pelaren i medlemsstaterna skiljer sig avsevärt sinsemellan, att EU saknar en uppsättning gemensamt fastställda kriterier, definitioner och en djupgående analys som ger en grundläggande förklaring av de olika pensionssystemen samt deras lämplighet när det gäller att tillgodose medborgarnas behov och att det därför inte finns någon tydlig uppföljning för varje system. Parlamentet betonar att EU främst bör förstärka möjligheterna att jämföra pensionssystemen och främja utbytet av bra metoder. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en typologi för pensionssystem i medlemsstaterna och en gemensam uppsättning definitioner för att göra systemen jämförbara.

Genusperspektiv

| 11. | Europaparlamentet beklagar att grönboken inte ägnar tillräcklig uppmärksamhet åt genusfrågan. Parlamentet anser att de nuvarande pensionsskillnaderna mellan män och kvinnor beror på kvardröjande ojämlikheter på arbetsmarknaden, såsom arbetslöshetsperioder, sjukdom, omsorgsplikter, löneskillnader mellan män och kvinnor, överrepresentation av kvinnor i osäkra arbetsförhållanden och deltidsarbete samt hinder för att förena arbetsliv med privatliv. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta sina ansträngningar för att avskaffa dessa ojämlikheter och därigenom långsiktigt trygga likabehandling av män och kvinnor när det gäller pensioner, till exempel genom att betrakta mammaledighet och omhändertagande av äldre familjemedlemmar som faktiskt arbete som ger rätt till pensionsförmåner för män och kvinnor. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar att grönboken inte ägnar tillräcklig uppmärksamhet åt genusfrågan. Parlamentet anser att de nuvarande pensionsskillnaderna mellan män och kvinnor beror på kvardröjande ojämlikheter på arbetsmarknaden, såsom arbetslöshetsperioder, sjukdom, omsorgsplikter, löneskillnader mellan män och kvinnor, överrepresentation av kvinnor i osäkra arbetsförhållanden och deltidsarbete samt hinder för att förena arbetsliv med privatliv. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta sina ansträngningar för att avskaffa dessa ojämlikheter och därigenom långsiktigt trygga likabehandling av män och kvinnor när det gäller pensioner, till exempel genom att betrakta mammaledighet och omhändertagande av äldre familjemedlemmar som faktiskt arbete som ger rätt till pensionsförmåner för män och kvinnor.

| 12. | Europaparlamentet betonar vikten av att pensionsrätterna individualiseras och efterlyser kriterier som kan användas i beräkningen av kvinnors pensioner för att garantera både mäns och kvinnors oberoende. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se på pensioner ur ett livslångt perspektiv, för att kunna ge svar på de utmaningar som en modern arbetslivscykel ställer. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar vikten av att pensionsrätterna individualiseras och efterlyser kriterier som kan användas i beräkningen av kvinnors pensioner för att garantera både mäns och kvinnors oberoende. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se på pensioner ur ett livslångt perspektiv, för att kunna ge svar på de utmaningar som en modern arbetslivscykel ställer.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att rättvisa mellan generationerna och den yngre generationens intressen måste vara centrala aspekter i en förstärkt samordningsmetod för fortsatt utveckling av nationella pensionsstrategier som grundar sig på samarbete mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar att rättvisa mellan generationerna och den yngre generationens intressen måste vara centrala aspekter i en förstärkt samordningsmetod för fortsatt utveckling av nationella pensionsstrategier som grundar sig på samarbete mellan medlemsstaterna.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förpliktiga dem som tillhandahåller tjänste- och tilläggspensioner att tillämpa könsneutrala dödlighetstabeller när de beräknar pensionsförmåner, så att kvinnor inte straffas med lägre ersättningsnivåer på grund av sin högre medellivslängd. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förpliktiga dem som tillhandahåller tjänste- och tilläggspensioner att tillämpa könsneutrala dödlighetstabeller när de beräknar pensionsförmåner, så att kvinnor inte straffas med lägre ersättningsnivåer på grund av sin högre medellivslängd.

Tillräcklighet

| 15. | Europaparlamentet menar att det inte är möjligt för EU att fastställa en tillräcklig pensionsnivå eftersom det belopp som krävs beror mycket på de speciella förhållandena i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att lägga fram riktlinjer som gör det möjligt för medlemsstaterna att fastställa kriterier för en minimipension. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör fastställa tillräcklighet som det villkor som krävs för att äldre ska kunna leva ett värdigt liv. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet menar att det inte är möjligt för EU att fastställa en tillräcklig pensionsnivå eftersom det belopp som krävs beror mycket på de speciella förhållandena i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att lägga fram riktlinjer som gör det möjligt för medlemsstaterna att fastställa kriterier för en minimipension. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör fastställa tillräcklighet som det villkor som krävs för att äldre ska kunna leva ett värdigt liv.

| 16. | Europaparlamentet menar att medlemsstaterna själva är ansvariga för att fastställa en tillräcklig pension för sina medborgare inom ramen för sin ekonomiska politik och socialpolitik och uppmuntrar medlemsstaterna att införa det system som är det lämpligaste för att garantera en anständig levnadsnivå för alla med fokus på de mest sårbara personerna i samhället. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet menar att medlemsstaterna själva är ansvariga för att fastställa en tillräcklig pension för sina medborgare inom ramen för sin ekonomiska politik och socialpolitik och uppmuntrar medlemsstaterna att införa det system som är det lämpligaste för att garantera en anständig levnadsnivå för alla med fokus på de mest sårbara personerna i samhället.

| 17. | Europaparlamentet betonar att inom de olika pensionssystemen ger en diversifiering av pensionsinkomsten genom en mix av offentliga (första pelaren) och arbetsrelaterade (i de flesta fall andra pelaren) system de bästa garantierna för en tillräcklig pension. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att inom de olika pensionssystemen ger en diversifiering av pensionsinkomsten genom en mix av offentliga (första pelaren) och arbetsrelaterade (i de flesta fall andra pelaren) system de bästa garantierna för en tillräcklig pension.

| 18. | Europaparlamentet noterar att i de flesta medlemsstater är den första pelaren den största och baserad på solidaritetsprincipen och att finansieringen av första pelaren kommer att stå under mindre stark press om fler personer arbetar och om man tar itu med svartarbete och odeklarerat arbete. Andra alternativa former av finansiering av första pelaren kan också diskuteras mellan medlemsstaterna genom den öppna samordningsmetoden. Parlamentet påpekar att det hållbarhetstest som den finansiella och ekonomiska krisen har inneburit för de statliga fördelningssystemen har bevisat att dessa system är stabila och tillförlitliga. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att pensioner i första pelaren ligger över fattigdomsgränsen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar att i de flesta medlemsstater är den första pelaren den största och baserad på solidaritetsprincipen och att finansieringen av första pelaren kommer att stå under mindre stark press om fler personer arbetar och om man tar itu med svartarbete och odeklarerat arbete. Andra alternativa former av finansiering av första pelaren kan också diskuteras mellan medlemsstaterna genom den öppna samordningsmetoden. Parlamentet påpekar att det hållbarhetstest som den finansiella och ekonomiska krisen har inneburit för de statliga fördelningssystemen har bevisat att dessa system är stabila och tillförlitliga. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att pensioner i första pelaren ligger över fattigdomsgränsen.

| 19. | Europaparlamentet betonar att i vissa medlemsstater spelar bestämmelser för sparande som omfattas av den tredje pelaren en roll för att pensionssystemen ska vara långsiktigt bärkraftiga och tillräckliga. Parlamentet betonar emellertid att detta alternativ bara är tillgängligt för personer med tillräckligt stor inkomst som gör det möjligt för dem att bidra till sådana system och därför bara kan spela en begränsad roll för en skälig inkomst. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att i vissa medlemsstater spelar bestämmelser för sparande som omfattas av den tredje pelaren en roll för att pensionssystemen ska vara långsiktigt bärkraftiga och tillräckliga. Parlamentet betonar emellertid att detta alternativ bara är tillgängligt för personer med tillräckligt stor inkomst som gör det möjligt för dem att bidra till sådana system och därför bara kan spela en begränsad roll för en skälig inkomst.

| 20. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att förbättra informationsutbytet mellan medlemsstaterna om kostnaderna för och effektiviteten av olika former av skattelättnader för privata pensioner. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att förbättra informationsutbytet mellan medlemsstaterna om kostnaderna för och effektiviteten av olika former av skattelättnader för privata pensioner.

| 21. | Europaparlamentet menar att med tanke på det ansträngda budgetläget är det mycket viktigt att de sociala utgifterna är verkningsfulla. Parlamentet anser att med det rådande budgettrycket har de sociala utgifterna fungerat som en viktig ekonomisk och social stötdämpare under krisen. Enligt parlamentets mening har det statliga fördelningssystemet visat sin avgörande betydelse för solidariteten mellan generationer. För övrigt anser parlamentet att andra och tredje pelaren har en kompletterande uppgift att fylla för att minska trycket. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att garantera bästa möjliga mix av pensionstyper för att trygga framtidens pensioner och att förbättra medborgarnas möjligheter till privat sparande. Parlamentet påpekar att flera medlemsstater planerar att ändra sina pensionssystem till följd av finanskrisen. Parlamentet uppmanar emellertid dessa att se till att pensionssystemen förblir stabila, tillförlitliga och bärkraftiga. Inga ändringar bör göras utan en lämplig dialog mellan arbetsmarknadens parter och tillräcklig information. Om arbetstagarna ges olika valmöjligheter påpekar parlamentet att de måste få tillräckligt med tid på sig för att fatta välgrundade och genomtänkta beslut. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet menar att med tanke på det ansträngda budgetläget är det mycket viktigt att de sociala utgifterna är verkningsfulla. Parlamentet anser att med det rådande budgettrycket har de sociala utgifterna fungerat som en viktig ekonomisk och social stötdämpare under krisen. Enligt parlamentets mening har det statliga fördelningssystemet visat sin avgörande betydelse för solidariteten mellan generationer. För övrigt anser parlamentet att andra och tredje pelaren har en kompletterande uppgift att fylla för att minska trycket. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att garantera bästa möjliga mix av pensionstyper för att trygga framtidens pensioner och att förbättra medborgarnas möjligheter till privat sparande. Parlamentet påpekar att flera medlemsstater planerar att ändra sina pensionssystem till följd av finanskrisen. Parlamentet uppmanar emellertid dessa att se till att pensionssystemen förblir stabila, tillförlitliga och bärkraftiga. Inga ändringar bör göras utan en lämplig dialog mellan arbetsmarknadens parter och tillräcklig information. Om arbetstagarna ges olika valmöjligheter påpekar parlamentet att de måste få tillräckligt med tid på sig för att fatta välgrundade och genomtänkta beslut.

| 22. | Europaparlamentet betonar att hög inflation skadar pensionssystemen, medan god ekonomisk tillväxt och hög sysselsättning ökar pensionssystemens bärkraft och tillräcklighet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att hög inflation skadar pensionssystemen, medan god ekonomisk tillväxt och hög sysselsättning ökar pensionssystemens bärkraft och tillräcklighet.

| 23. | Europaparlamentet anser att skattefusket har ökat i en oroande omfattning och måste bekämpas så effektivt som möjligt, eftersom skattefusk undergräver pensionssystemens framtida tillräcklighet och stabilitet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att skattefusket har ökat i en oroande omfattning och måste bekämpas så effektivt som möjligt, eftersom skattefusk undergräver pensionssystemens framtida tillräcklighet och stabilitet.

Pensionsålder

| 24. | Europaparlamentet anser att på grund av den demografiska utvecklingen och för att pensionerna ska kunna finansieras, måste fler förvärvsarbeta och också under längre tid, men konstaterar också att livslängden ökar och att bättre hälsa i arbetet är en nödvändig förutsättning för ett längre yrkesliv att göra det möjligt för personer som vill fortsätta att arbeta att göra det. Parlamentet uppmanar de stater som har höjt sin lagstadgade pensionsålder eller är på väg att göra det att främja fortsatt arbete bland äldre genom skattebefrielse och befrielse från sociala avgifter. Parlamentet uppmanar även medlemsstaterna att skapa anpassade och flexibla anställningsavtal och pensionssystem för att främja och underlätta möjligheten att uppbära pension och samtidigt arbeta samt vidta avskräckande åtgärder som gör det svårare för företagen att säga upp äldre anställda. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en undersökning med en analys av hur välfärdsfördelningen påverkar den förväntade livslängden i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att på grund av den demografiska utvecklingen och för att pensionerna ska kunna finansieras, måste fler förvärvsarbeta och också under längre tid, men konstaterar också att livslängden ökar och att bättre hälsa i arbetet är en nödvändig förutsättning för ett längre yrkesliv att göra det möjligt för personer som vill fortsätta att arbeta att göra det. Parlamentet uppmanar de stater som har höjt sin lagstadgade pensionsålder eller är på väg att göra det att främja fortsatt arbete bland äldre genom skattebefrielse och befrielse från sociala avgifter. Parlamentet uppmanar även medlemsstaterna att skapa anpassade och flexibla anställningsavtal och pensionssystem för att främja och underlätta möjligheten att uppbära pension och samtidigt arbeta samt vidta avskräckande åtgärder som gör det svårare för företagen att säga upp äldre anställda. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en undersökning med en analys av hur välfärdsfördelningen påverkar den förväntade livslängden i medlemsstaterna.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att den lagstadgade pensionsåldern och den ålder då äldre lämnar arbetsmarknaden skiljer sig stort åt och rekommenderar att åtgärder för att se till att människor kan arbeta fram till den lagstadgade pensionsåldern bör prioriteras. Parlamentet konstaterar vidare att dessa skillnader är särskilt tydliga bland anställda inom de tyngsta yrkena. Medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter uppmanas därför att utbyta goda erfarenheter och att ingå avtal som har en positiv inverkan på bärkraftiga pensioner och som på ett flexibelt sätt leder till en frivillig förlängning av arbetslivet fram till den lagstadgade pensionsåldern, t.ex. genom att utforma omfattande strategier för hantering av åldersfrågor på nationell nivå och företagsnivå, och genom att ta fram nya bestämmelser om balans mellan yrkesliv och privatliv som är anpassade till de speciella behoven hos äldre arbetstagare och genom att belöna dem som arbetar längre. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar att den lagstadgade pensionsåldern och den ålder då äldre lämnar arbetsmarknaden skiljer sig stort åt och rekommenderar att åtgärder för att se till att människor kan arbeta fram till den lagstadgade pensionsåldern bör prioriteras. Parlamentet konstaterar vidare att dessa skillnader är särskilt tydliga bland anställda inom de tyngsta yrkena. Medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter uppmanas därför att utbyta goda erfarenheter och att ingå avtal som har en positiv inverkan på bärkraftiga pensioner och som på ett flexibelt sätt leder till en frivillig förlängning av arbetslivet fram till den lagstadgade pensionsåldern, t.ex. genom att utforma omfattande strategier för hantering av åldersfrågor på nationell nivå och företagsnivå, och genom att ta fram nya bestämmelser om balans mellan yrkesliv och privatliv som är anpassade till de speciella behoven hos äldre arbetstagare och genom att belöna dem som arbetar längre.

| 26. | Europaparlamentet betonar att en äldre arbetskraft och ett längre yrkesliv kan bidra på ett positivt sätt till återhämtning och framtida tillväxt. Parlamentet menar att för äldre arbetstagare som har fysiskt eller psykiskt krävande arbeten måste en dynamisk arbetsmarknad erbjuda kreativa lösningar såsom större flexibilitet när det gäller lagstiftad pensionsålder, deltidspensioner, anpassade arbetsförhållanden, uppmuntran till livslångt lärande, bättre arbetsförmedlingar och ökade möjligheter att byta jobb, för att det ska råda en hållbar balans mellan arbetets krav och arbetstagarnas kapacitet. För detta krävs en aktiv politik för att förhindra åldersdiskriminering genom att kontrollera att direktiv 2000/78/EG och direktiv 2006/54/EG genomförs korrekt samt genom främja en europeisk kultur av aktivt åldrande och ge äldre möjlighet till ett vitalt och värdigt liv. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att kombinera påföljder för diskriminering på arbetsmarknaden med incitament för arbetsgivarna att skapa en arbetsmarknad för alla samt att med hjälp av kommissionen och inom ramen för arbetslivsreformer och en förlängning av arbetslivet mer effektivt tillämpa direktiven om hälsa och säkerhet på arbetsplatserna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att en äldre arbetskraft och ett längre yrkesliv kan bidra på ett positivt sätt till återhämtning och framtida tillväxt. Parlamentet menar att för äldre arbetstagare som har fysiskt eller psykiskt krävande arbeten måste en dynamisk arbetsmarknad erbjuda kreativa lösningar såsom större flexibilitet när det gäller lagstiftad pensionsålder, deltidspensioner, anpassade arbetsförhållanden, uppmuntran till livslångt lärande, bättre arbetsförmedlingar och ökade möjligheter att byta jobb, för att det ska råda en hållbar balans mellan arbetets krav och arbetstagarnas kapacitet. För detta krävs en aktiv politik för att förhindra åldersdiskriminering genom att kontrollera att direktiv 2000/78/EG och direktiv 2006/54/EG genomförs korrekt samt genom främja en europeisk kultur av aktivt åldrande och ge äldre möjlighet till ett vitalt och värdigt liv. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att kombinera påföljder för diskriminering på arbetsmarknaden med incitament för arbetsgivarna att skapa en arbetsmarknad för alla samt att med hjälp av kommissionen och inom ramen för arbetslivsreformer och en förlängning av arbetslivet mer effektivt tillämpa direktiven om hälsa och säkerhet på arbetsplatserna.

Europa 2020-strategin

| 27. | Europaparlamentet välkomnar Europa 2020-strategins hänvisning till integration av äldre arbetstagare på arbetsmarknaden men beklagar att strategin inte uttryckligen tar upp anständiga, långsiktigt bärkraftiga och tillräckliga pensionssystem, trots att de är avgörande för uppnåendet av vissa av strategins mål. Målen i grönboken bör därför infogas i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar Europa 2020-strategins hänvisning till integration av äldre arbetstagare på arbetsmarknaden men beklagar att strategin inte uttryckligen tar upp anständiga, långsiktigt bärkraftiga och tillräckliga pensionssystem, trots att de är avgörande för uppnåendet av vissa av strategins mål. Målen i grönboken bör därför infogas i Europa 2020-strategin.

| 28. | Europaparlamentet menar att en framgångsrik Europa 2020-strategi innebär att fler trygga och kvalitativa arbetstillfällen skapas och att fler personer arbetar för tillräckliga löner och under rimliga arbetsförhållanden, vilket leder till ökade inbetalningar till socialförsäkringssystemen och att den ekonomiska tillväxten gynnas av detta samt att pensionssystemens bärkraft därmed stärks. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet menar att en framgångsrik Europa 2020-strategi innebär att fler trygga och kvalitativa arbetstillfällen skapas och att fler personer arbetar för tillräckliga löner och under rimliga arbetsförhållanden, vilket leder till ökade inbetalningar till socialförsäkringssystemen och att den ekonomiska tillväxten gynnas av detta samt att pensionssystemens bärkraft därmed stärks.

| 29. | Europaparlamentet stöder i enlighet med Europa 2020-strategin en riktad och aktiv arbetsmarknadspolitik som leder till att fler av dem som för närvarande är underrepresenterade på arbetsmarknaden, särskilt de mest sårbara, arbetar. Parlamentet anser att EU bör ta fram nya indikatorer för att övervaka pensionsreformernas följder för sårbara grupper. Parlamentet betonar att olagligt arbete fortfarande är utbrett inom EU och att sådana arbetsformer försvagar socialpolitiken. Parlamentet uppmanar de behöriga institutionerna i medlemsstaterna att främja den sociala sammanhållningen och att bekämpa odeklarerat arbete för att förbättra jämvikten i pensionssystemen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet stöder i enlighet med Europa 2020-strategin en riktad och aktiv arbetsmarknadspolitik som leder till att fler av dem som för närvarande är underrepresenterade på arbetsmarknaden, särskilt de mest sårbara, arbetar. Parlamentet anser att EU bör ta fram nya indikatorer för att övervaka pensionsreformernas följder för sårbara grupper. Parlamentet betonar att olagligt arbete fortfarande är utbrett inom EU och att sådana arbetsformer försvagar socialpolitiken. Parlamentet uppmanar de behöriga institutionerna i medlemsstaterna att främja den sociala sammanhållningen och att bekämpa odeklarerat arbete för att förbättra jämvikten i pensionssystemen.

Direktivet om tjänstepensionsinstitut

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaternas genomförande av direktivet om tjänstepensionsinstitut har blivit allmänt försenat. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid behov vidta de åtgärder mot medlemsstaterna som krävs för att se till att direktivet om tjänstepensionsinstitut genomförs på korrekt sätt och i rätt tid. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaternas genomförande av direktivet om tjänstepensionsinstitut har blivit allmänt försenat. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid behov vidta de åtgärder mot medlemsstaterna som krävs för att se till att direktivet om tjänstepensionsinstitut genomförs på korrekt sätt och i rätt tid.

| 31. | Europaparlamentet håller med om att målet bör vara en hög grad av trygghet för framtida pensionärer, till en rimlig kostnad för de uppdragsgivande företagen och inom ramen för hållbara pensionssystem. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet håller med om att målet bör vara en hög grad av trygghet för framtida pensionärer, till en rimlig kostnad för de uppdragsgivande företagen och inom ramen för hållbara pensionssystem.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att det i artikel 15.6 i direktivet om tjänstepensionsinstitut anges, när det gäller beräkningen av tekniska avsättningar, att ”kommissionen skall föreslå de åtgärder som är nödvändiga för att förebygga eventuella snedvridningar orsakade av olika räntesatser och för att i övrigt skydda förmånstagares och medlemmars intressen avseende varje plan”. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en konsekvensanalys före översynen av direktivet om tjänstepensionsinstitut och ta hänsyn till den utveckling som går från förmånsbestämda mot premiebestämda system. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet konstaterar att det i artikel 15.6 i direktivet om tjänstepensionsinstitut anges, när det gäller beräkningen av tekniska avsättningar, att ”kommissionen skall föreslå de åtgärder som är nödvändiga för att förebygga eventuella snedvridningar orsakade av olika räntesatser och för att i övrigt skydda förmånstagares och medlemmars intressen avseende varje plan”. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en konsekvensanalys före översynen av direktivet om tjänstepensionsinstitut och ta hänsyn till den utveckling som går från förmånsbestämda mot premiebestämda system.

| 33. | Europaparlamentet påminner om att det i direktivet om tjänstepensionsinstitut slås fast att ”en verklig inre marknad för finansiella tjänster är avgörande för den ekonomiska tillväxten och skapandet av nya arbetstillfällen inom gemenskapen” och att ”detta direktiv utgör ... ett första steg på vägen mot en inre marknad för tjänstepensioner som organiseras på europeisk nivå”. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påminner om att det i direktivet om tjänstepensionsinstitut slås fast att ”en verklig inre marknad för finansiella tjänster är avgörande för den ekonomiska tillväxten och skapandet av nya arbetstillfällen inom gemenskapen” och att ”detta direktiv utgör ... ett första steg på vägen mot en inre marknad för tjänstepensioner som organiseras på europeisk nivå”.

| 34. | Europaparlamentet betonar att den nyligen inrättade europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten) måste utnyttja sina befogenheter till fullo och spela en viktig roll inför en översyn av direktivet om tjänstepensionsinstitut och i utvecklingen av rättsliga bestämmelser, såsom utkast till tekniska standarder, riktlinjer och rekommendationer för ett solvenssystem. Parlamentet påminner om att direktivet om tjänstepensionsinstitut inte bör tillämpas på offentliga pensionsåtaganden eller arbetsrelaterade pensionssystem inom första pelaren. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att den nyligen inrättade europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten) måste utnyttja sina befogenheter till fullo och spela en viktig roll inför en översyn av direktivet om tjänstepensionsinstitut och i utvecklingen av rättsliga bestämmelser, såsom utkast till tekniska standarder, riktlinjer och rekommendationer för ett solvenssystem. Parlamentet påminner om att direktivet om tjänstepensionsinstitut inte bör tillämpas på offentliga pensionsåtaganden eller arbetsrelaterade pensionssystem inom första pelaren.

| 35. | Europaparlamentet anser att de kvalitativa delarna i Solvens II är värdefulla utgångspunkter när det gäller att förbättra tillsynen av tjänstepensionsinstitut och noterar att detta särskilt gäller kraven på god riskhantering. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att de kvalitativa delarna i Solvens II är värdefulla utgångspunkter när det gäller att förbättra tillsynen av tjänstepensionsinstitut och noterar att detta särskilt gäller kraven på god riskhantering.

Rörlighet och överföringar

| 36. | Europaparlamentet betonar att rörligheten på arbetsmarknaden kommer att vara avgörande under de kommande åren för skapande av arbetstillfällen och ekonomisk tillväxt. Parlamentet anser därför att medborgarnas förtroende kommer att öka när hindren för inre och gränsöverskridande rörlighet undanröjts. Parlamentet anser att frågor som bristande överförbarhet, lång förvärvandetid, bevarande av vilande pensionsrättigheter, bevarande av skyddsnivån och olikheter i fråga om skattebehandling och försäkringstekniska principer måste hanteras med tanke på deras konsekvenser för pensionssystemen. Parlamentet betonar att en mer dynamisk arbetsmarknad kan få positiva effekter för pensionssystemet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att rörligheten på arbetsmarknaden kommer att vara avgörande under de kommande åren för skapande av arbetstillfällen och ekonomisk tillväxt. Parlamentet anser därför att medborgarnas förtroende kommer att öka när hindren för inre och gränsöverskridande rörlighet undanröjts. Parlamentet anser att frågor som bristande överförbarhet, lång förvärvandetid, bevarande av vilande pensionsrättigheter, bevarande av skyddsnivån och olikheter i fråga om skattebehandling och försäkringstekniska principer måste hanteras med tanke på deras konsekvenser för pensionssystemen. Parlamentet betonar att en mer dynamisk arbetsmarknad kan få positiva effekter för pensionssystemet.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att pensionsrätterna i första pelaren regleras av den berörda samordnande förordningen, men för pensioner som omfattas av övriga pelare krävs det förenklade åtgärder. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar att pensionsrätterna i första pelaren regleras av den berörda samordnande förordningen, men för pensioner som omfattas av övriga pelare krävs det förenklade åtgärder.

| 38. | Europaparlamentet konstaterar att utvecklingen går från förmånsbestämda mot avgiftsbestämda system. Parlamentet konstaterar att pensionsinstituten därigenom lägger över investeringsrisken på pensionsspararna. Parlamentet anser att på grund av att de olika fonderade tjänstepensionssystemen är så skiftande och komplexa måste villkor fastställas för överföring av intjänade pensionsrätter. Överförbarheten inleds då nya kontrakt ingås och en ansökan om överföring ska godkännas endast om inbetalningarna placeras i en fond som har till syfte att betala ut pensioner. Parlamentet efterfrågar en ingående studie om skattefrågor i samband med fonderade tjänstepensionssystem och livförsäkringskapitalsystem. När det gäller gränsöverskridande frågor ska EU-åtgärderna tydligt inriktas på att utforma minimikrav för förvärv och bibehållande av pensionsrättigheter och på att underlätta inrättandet av nationella spårningssystem för dessa rättigheter. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet konstaterar att utvecklingen går från förmånsbestämda mot avgiftsbestämda system. Parlamentet konstaterar att pensionsinstituten därigenom lägger över investeringsrisken på pensionsspararna. Parlamentet anser att på grund av att de olika fonderade tjänstepensionssystemen är så skiftande och komplexa måste villkor fastställas för överföring av intjänade pensionsrätter. Överförbarheten inleds då nya kontrakt ingås och en ansökan om överföring ska godkännas endast om inbetalningarna placeras i en fond som har till syfte att betala ut pensioner. Parlamentet efterfrågar en ingående studie om skattefrågor i samband med fonderade tjänstepensionssystem och livförsäkringskapitalsystem. När det gäller gränsöverskridande frågor ska EU-åtgärderna tydligt inriktas på att utforma minimikrav för förvärv och bibehållande av pensionsrättigheter och på att underlätta inrättandet av nationella spårningssystem för dessa rättigheter.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av nationella system för att spåra pensionsrättigheter från olika källor i alla medlemsstater och uppmanar kommissionen att lägga fram förslag till ett europeiskt spårningssystem. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av nationella system för att spåra pensionsrättigheter från olika källor i alla medlemsstater och uppmanar kommissionen att lägga fram förslag till ett europeiskt spårningssystem.

Översyn av eu-lagstiftningen

| 40. | Europaparlamentet konstaterar att många medlemsstater har erkänt betydelsen av tjänstepensioner och att EU kan tillföra mervärde genom att samordna de olika pensionssystemen och genom att uppmuntra medlemsstaterna att inrätta en lämplig skyddsram – som är berättigad ur social, rättslig och ekonomisk synvinkel – för pensionsplansmedlemmar så att de får begriplig information om sina pensioner. Parlamentet betonar att när medlemsstaterna har lagstadgade pensionsfonder som förvaltas av privata institutioner, ska sådana system också utvärderas när det gäller efterlevnaden av EU:s villkor och kriterier för klassificering av värdepapper, investeringar och tillgångar. Parlamentet betonar att en fullständig konsekvensbedömning av princip måste genomföras av alla förslag om tjänstepensionssystem, framför allt för att beräkna merkostnaderna och den administrativa bördan. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet konstaterar att många medlemsstater har erkänt betydelsen av tjänstepensioner och att EU kan tillföra mervärde genom att samordna de olika pensionssystemen och genom att uppmuntra medlemsstaterna att inrätta en lämplig skyddsram – som är berättigad ur social, rättslig och ekonomisk synvinkel – för pensionsplansmedlemmar så att de får begriplig information om sina pensioner. Parlamentet betonar att när medlemsstaterna har lagstadgade pensionsfonder som förvaltas av privata institutioner, ska sådana system också utvärderas när det gäller efterlevnaden av EU:s villkor och kriterier för klassificering av värdepapper, investeringar och tillgångar. Parlamentet betonar att en fullständig konsekvensbedömning av princip måste genomföras av alla förslag om tjänstepensionssystem, framför allt för att beräkna merkostnaderna och den administrativa bördan.

| 41. | Europaparlamentet anser att samtliga arbetstagare bör ha rätt att få tillgång till de bestämmelser som omfattas av andra pelaren, utan någon diskriminering på grund av ålder, kön, sektor och/eller anställningsavtal, i de medlemsstater där sådana lagstadgade tjänstepensionssystem inrättats, som inte i huvudsak omfattas av första pelaren. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att samtliga arbetstagare bör ha rätt att få tillgång till de bestämmelser som omfattas av andra pelaren, utan någon diskriminering på grund av ålder, kön, sektor och/eller anställningsavtal, i de medlemsstater där sådana lagstadgade tjänstepensionssystem inrättats, som inte i huvudsak omfattas av första pelaren.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att undersöka hur arbetstagarnas rätt att delta i andra pelaren kan underlättas med hjälp av en utökad dialog mellan arbetsmarknadens parter och föreslå hur en sådan pelare kan främjas där den ännu inte finns. Parlamentet uppmanar dem också att utarbeta en styrelsemetod som garanterar gemensam förvaltning av denna fond, särskilt när det gäller investeringsstrategin för pensionsfonderna. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att undersöka hur arbetstagarnas rätt att delta i andra pelaren kan underlättas med hjälp av en utökad dialog mellan arbetsmarknadens parter och föreslå hur en sådan pelare kan främjas där den ännu inte finns. Parlamentet uppmanar dem också att utarbeta en styrelsemetod som garanterar gemensam förvaltning av denna fond, särskilt när det gäller investeringsstrategin för pensionsfonderna.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja en dialog mellan arbetsmarknadens parter och med det civila samhället om pensioner och att fullt ut beakta resultaten av denna dialog. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja en dialog mellan arbetsmarknadens parter och med det civila samhället om pensioner och att fullt ut beakta resultaten av denna dialog.

| 44. | Europaparlamentet anser att EU:s bestämmelser om den tredje pelaren och hur den utan problem ska fungera gränsöverskridande måste undersökas mot bakgrund av en väl fungerande inre marknad, särskilt för finansiella produkter, och att konkurrens på lika villkor bör skapas. Parlamentet understryker att man vid översynen av bestämmelserna bör beakta de berördas intressen. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att EU:s bestämmelser om den tredje pelaren och hur den utan problem ska fungera gränsöverskridande måste undersökas mot bakgrund av en väl fungerande inre marknad, särskilt för finansiella produkter, och att konkurrens på lika villkor bör skapas. Parlamentet understryker att man vid översynen av bestämmelserna bör beakta de berördas intressen.

| 45. | Europaparlamentet anser att det för att åstadkomma konsekvens i fråga om tillsynssystem mellan olika leverantörer av finansiella tjänster är nödvändigt att tillämpa principen ”samma risker – samma regler – samma kapital”, med beaktande av särdragen hos varje pensionsprodukt eller pensionssystem. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att det för att åstadkomma konsekvens i fråga om tillsynssystem mellan olika leverantörer av finansiella tjänster är nödvändigt att tillämpa principen ”samma risker – samma regler – samma kapital”, med beaktande av särdragen hos varje pensionsprodukt eller pensionssystem.

| 46. | Europaparlamentet konstaterar att det fortfarande finns hinder för att erbjuda enskilda pensionsförsäkringar (tredje pelaren), exempelvis livförsäkringar, över gränserna. Parlamentet begär att kommissionen lägger fram förslag till lösningar på detta problem samt ramar för hur denna verksamhet ska regleras. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet konstaterar att det fortfarande finns hinder för att erbjuda enskilda pensionsförsäkringar (tredje pelaren), exempelvis livförsäkringar, över gränserna. Parlamentet begär att kommissionen lägger fram förslag till lösningar på detta problem samt ramar för hur denna verksamhet ska regleras.

| 47. | Europaparlamentet konstaterar att även om EU har behörighet på pensionsområdet är EU:s regelverk på detta område mycket fragmenterat. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om det inom ramen för bättre lagstiftning går att rationalisera detta regelverk. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet konstaterar att även om EU har behörighet på pensionsområdet är EU:s regelverk på detta område mycket fragmenterat. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om det inom ramen för bättre lagstiftning går att rationalisera detta regelverk.

Eu-lagstiftning/bästa praxis

| 48. | Europaparlamentet erinrar om det beslut som redan finns om att inrätta en europeisk försäkrings- och tjänstepensionsmyndighet (EIOPA), och betonar att denna måste utrustas så att den effektivt kan utföra sina uppgifter och i synnerhet kan beakta tjänstepensionernas särskilda karaktär. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet erinrar om det beslut som redan finns om att inrätta en europeisk försäkrings- och tjänstepensionsmyndighet (EIOPA), och betonar att denna måste utrustas så att den effektivt kan utföra sina uppgifter och i synnerhet kan beakta tjänstepensionernas särskilda karaktär.

| 49. | Europaparlamentet konstaterar att pensionsfonder, inklusive tjänstepensionsinstitut, fortfarande är reglerade och övervakade som fristående finansiella enheter, fastän det i praktiken är konglomerat som bedriver sådan verksamhet. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet konstaterar att pensionsfonder, inklusive tjänstepensionsinstitut, fortfarande är reglerade och övervakade som fristående finansiella enheter, fastän det i praktiken är konglomerat som bedriver sådan verksamhet.

Kapitalkrav

| 50. | Europaparlamentet anser att förslagen om ett solvenssystem för tjänstepensionsinstitut måste ta hänsyn till de speciella förutsättningar som pensioner har, eftersom riskerna inom försäkringssektorn skiljer sig från riskerna för tjänstepensionsinstitut, särskilt villkoren för pensionsrättigheter, pensionsportföljernas längd och det faktum att tjänstepensionsinstitut är specialföretag med en homogen produktportfölj. Parlamentet betonar att det främsta syftet med ett sådant system skulle vara att ge dagens och framtidens pensionärer ett bättre skydd. Parlamentet menar att effekterna av sådana förslag måste utvärderas grundligt, särskilt med syftet att beräkna merkostnaderna och den administrativa bördan. Parlamentet anser att en eventuell översyn av solvenssystemet för tjänstepensionsinstitut bör genomföras inom ramen för det gällande direktivet om tjänstepensionsinstitut. Parlamentet betonar att behandlingen av de frågor som hör samman med ett kapitalkravsystem för pensionsfonder är nära kopplade till en rimlig lösning på de frågor som har med artikel 8 i insolvensdirektivet att göra. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att förslagen om ett solvenssystem för tjänstepensionsinstitut måste ta hänsyn till de speciella förutsättningar som pensioner har, eftersom riskerna inom försäkringssektorn skiljer sig från riskerna för tjänstepensionsinstitut, särskilt villkoren för pensionsrättigheter, pensionsportföljernas längd och det faktum att tjänstepensionsinstitut är specialföretag med en homogen produktportfölj. Parlamentet betonar att det främsta syftet med ett sådant system skulle vara att ge dagens och framtidens pensionärer ett bättre skydd. Parlamentet menar att effekterna av sådana förslag måste utvärderas grundligt, särskilt med syftet att beräkna merkostnaderna och den administrativa bördan. Parlamentet anser att en eventuell översyn av solvenssystemet för tjänstepensionsinstitut bör genomföras inom ramen för det gällande direktivet om tjänstepensionsinstitut. Parlamentet betonar att behandlingen av de frågor som hör samman med ett kapitalkravsystem för pensionsfonder är nära kopplade till en rimlig lösning på de frågor som har med artikel 8 i insolvensdirektivet att göra.

| 51. | Europaparlamentet betonar, i överensstämmelse med kommissionens uttalande i grönboken, att direktivet om tjänstepensionsinstitut baseras på minimiharmonisering enligt Solvens I, medan försäkringsföretag inom den närmaste framtiden kommer att tillämpa det riskbaserade Solvens II-systemet även för sin tjänstepensionsverksamhet. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar, i överensstämmelse med kommissionens uttalande i grönboken, att direktivet om tjänstepensionsinstitut baseras på minimiharmonisering enligt Solvens I, medan försäkringsföretag inom den närmaste framtiden kommer att tillämpa det riskbaserade Solvens II-systemet även för sin tjänstepensionsverksamhet.

| 52. | Europaparlamentet betonar att finansmarknaderna kan fungera effektivt endast om det finns förtroende och tillit, och anser att förtroende och tillit kräver solida tillsynsregler för finansinstitut – tjänstepensionsinstitut utgör inte något undantag. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet betonar att finansmarknaderna kan fungera effektivt endast om det finns förtroende och tillit, och anser att förtroende och tillit kräver solida tillsynsregler för finansinstitut – tjänstepensionsinstitut utgör inte något undantag.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta förslag om beslutsfattandet i fråga om tjänstepensionsinstitutens solvenssystem och att framför allt, i linje med den uttalade avsikten i grönboken, påbörja en konsekvensanalys om tillämpningen av ett solvenssystem av Solvens II-typ så snart som möjligt. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta förslag om beslutsfattandet i fråga om tjänstepensionsinstitutens solvenssystem och att framför allt, i linje med den uttalade avsikten i grönboken, påbörja en konsekvensanalys om tillämpningen av ett solvenssystem av Solvens II-typ så snart som möjligt.

Eu-lagstiftning om insolvens

| 54. | Europaparlamentet ser med glädje på de många olika möjligheterna att genomföra och tillämpa insolvensdirektivet. Parlamentet konstaterar att även om de relevanta rättsliga kraven kan vara mer eller mindre tillräckliga kan resultatet bli otillräckligt, och därför gå stick i stäv med direktivets mål. Parlamentet hänvisar till kommissionens slutsats om att man i vissa fall som rör genomförandet av skyldigheterna enligt artikel 8 i direktivet kan ta upp frågor om huruvida vissa av dessa åtgärder är tillräckliga för att tillvarata de anställdas och pensionärernas intressen om arbetsgivaren skulle bli insolvent, och att det finns många problem som behöver lösas. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet ser med glädje på de många olika möjligheterna att genomföra och tillämpa insolvensdirektivet. Parlamentet konstaterar att även om de relevanta rättsliga kraven kan vara mer eller mindre tillräckliga kan resultatet bli otillräckligt, och därför gå stick i stäv med direktivets mål. Parlamentet hänvisar till kommissionens slutsats om att man i vissa fall som rör genomförandet av skyldigheterna enligt artikel 8 i direktivet kan ta upp frågor om huruvida vissa av dessa åtgärder är tillräckliga för att tillvarata de anställdas och pensionärernas intressen om arbetsgivaren skulle bli insolvent, och att det finns många problem som behöver lösas.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa genomförandet av direktivet på nära håll och vidta åtgärder mot medlemsstater när det är befogat och att i varje översyn av detta direktiv ta hänsyn till den särskilda situationen beträffande arbetsgivarens finansieringsskyldigheter gentemot den anställda personen eller dess pensionsfond. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa genomförandet av direktivet på nära håll och vidta åtgärder mot medlemsstater när det är befogat och att i varje översyn av detta direktiv ta hänsyn till den särskilda situationen beträffande arbetsgivarens finansieringsskyldigheter gentemot den anställda personen eller dess pensionsfond.

| 56. | Europaparlamentet anser att det finns behov av att stärka EU:s lagstiftning om arbetsgivares insolvens för att alla arbetstagares besparingar ska få ett likvärdigt skydd, oavsett hur deras arbetsgivares pensionssystem ser ut. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet anser att det finns behov av att stärka EU:s lagstiftning om arbetsgivares insolvens för att alla arbetstagares besparingar ska få ett likvärdigt skydd, oavsett hur deras arbetsgivares pensionssystem ser ut.

| 57. | Europaparlamentet anser att man måste undersöka om sådana pensionskasseföreningar som exempelvis finns i Luxemburg och Tyskland, till skydd för pensionssystem grundade på bokföringsmässiga avsättningar och som omfattas av andra pelaren, skulle kunna rekommenderas övriga medlemsstater för att skydda säkerhetsmekanismen. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser att man måste undersöka om sådana pensionskasseföreningar som exempelvis finns i Luxemburg och Tyskland, till skydd för pensionssystem grundade på bokföringsmässiga avsättningar och som omfattas av andra pelaren, skulle kunna rekommenderas övriga medlemsstater för att skydda säkerhetsmekanismen.

Information/deltagande och investering

| 58. | Europaparlamentet är bekymrat över den otillräckliga information som offentliga myndigheter och pensionsorgan ger allmänheten om villkor, alternativ, möjligheter, intjänade pensionsrätter, sannolik avkastning och den faktiska situationen vad gäller pensioner. Parlamentet betonar att medborgarna måste få information om de faktiska kostnaderna och avgifterna när de ingår kontrakt om kompletterande pensionssystem, och informeras så bra som möjligt om situationen för deras pensioner. Parlamentet betonar att det är viktigt att medborgarna redan i ett tidigt skede får lämpliga kunskaper om sådana finansiella frågor. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet är bekymrat över den otillräckliga information som offentliga myndigheter och pensionsorgan ger allmänheten om villkor, alternativ, möjligheter, intjänade pensionsrätter, sannolik avkastning och den faktiska situationen vad gäller pensioner. Parlamentet betonar att medborgarna måste få information om de faktiska kostnaderna och avgifterna när de ingår kontrakt om kompletterande pensionssystem, och informeras så bra som möjligt om situationen för deras pensioner. Parlamentet betonar att det är viktigt att medborgarna redan i ett tidigt skede får lämpliga kunskaper om sådana finansiella frågor.

| 59. | Europaparlamentet noterar att det finns behov av ökad insyn och redovisning av avgifter som tas ut för kapitalförvaltning, framför allt för alla olika former av investeringar som görs av privata pensionsinstitut. Parlamentet menar att den information som medborgarna får från medlemsstaterna och fonderna om de intjänade pensionsrätterna bör kopplas samman till ett operationellt, öppet och tillgängligt system på EU-nivå. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet noterar att det finns behov av ökad insyn och redovisning av avgifter som tas ut för kapitalförvaltning, framför allt för alla olika former av investeringar som görs av privata pensionsinstitut. Parlamentet menar att den information som medborgarna får från medlemsstaterna och fonderna om de intjänade pensionsrätterna bör kopplas samman till ett operationellt, öppet och tillgängligt system på EU-nivå.

| 60. | Europaparlamentet anser att allmänheten i ett tidigt skede bli måste bli omedelbart och fullständigt informerad om de långsiktiga konsekvenserna vid alla slags reformer av pensionsbestämmelserna, särskilt om storleken på sin egen pension och hur många pensionsgrundande tjänsteår som var och en sammanlagt måste fullgöra. Parlamentet konstaterar att reformer måste möjliggöra ett effektivt och smidigt övergångssystem. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att starta upplysningskampanjer för att medborgarna själva ska få möjligheter att och uppmuntras till att informera sig om konsekvenserna av deras pensionsbeslut samt se till att de får tillräckliga pensioner. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet anser att allmänheten i ett tidigt skede bli måste bli omedelbart och fullständigt informerad om de långsiktiga konsekvenserna vid alla slags reformer av pensionsbestämmelserna, särskilt om storleken på sin egen pension och hur många pensionsgrundande tjänsteår som var och en sammanlagt måste fullgöra. Parlamentet konstaterar att reformer måste möjliggöra ett effektivt och smidigt övergångssystem. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att starta upplysningskampanjer för att medborgarna själva ska få möjligheter att och uppmuntras till att informera sig om konsekvenserna av deras pensionsbeslut samt se till att de får tillräckliga pensioner.

Samordning av politiken

| 61. | Europaparlamentet menar att i en fortsatt debatt om tillräckliga, trygga och långsiktigt bärkraftiga pensionssystem vore det bra att inrätta en europeisk pensionsplattform med företrädare för EU-institutionerna, arbetsmarknadens parter och berörda aktörer som kan ge information om bästa praxis och bidra till att förbereda politiska initiativ, helt i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen. För att undvika överlappning i detta sammanhang anser parlamentet att man bör ta hänsyn till den befintliga rådgivande kommittén för kompletterande pensioner (”pensionsforumet”). |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet menar att i en fortsatt debatt om tillräckliga, trygga och långsiktigt bärkraftiga pensionssystem vore det bra att inrätta en europeisk pensionsplattform med företrädare för EU-institutionerna, arbetsmarknadens parter och berörda aktörer som kan ge information om bästa praxis och bidra till att förbereda politiska initiativ, helt i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen. För att undvika överlappning i detta sammanhang anser parlamentet att man bör ta hänsyn till den befintliga rådgivande kommittén för kompletterande pensioner (”pensionsforumet”).

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att inrätta en särskild arbetsgrupp för pensioner, där samtliga generaldirektorat med befogenheter på pensionsområdet ska ingå. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att inrätta en särskild arbetsgrupp för pensioner, där samtliga generaldirektorat med befogenheter på pensionsområdet ska ingå.

*

* *

| 63. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2010)0400.

(2)  EESK/SOC/386, 20.1.2011.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2010)0309.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2010)0306.

(5)  EUT C 212 E, 5.8.2010, s. 23.

(6)  EUT C 212 E, 5.8.2010, s. 11.

(7)  EUT C 16 E, 22.1.2010, s. 35.

(8)  EUT C 9 E, 15.1.2010, s. 11.

(9)  EUT C 146 E, 12.6.2008, s. 216.

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/19

---

Onsdagen den 16 februari 20112010 års lägesrapport om Kroatien

P7_TA(2011)0059

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2011 om Kroatiens framstegsrapport 2010

2012/C 188 E/04

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets beslut av den 3 oktober 2005 om att inleda anslutningsförhandlingar med Kroatien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 3 oktober 2005 om att inleda anslutningsförhandlingar med Kroatien,

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2010 om Kroatiens framstegsrapport 2009 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2010 om Kroatiens framstegsrapport 2009 (1),

| — | med beaktande av Kroatiens framstegsrapport 2010, offentliggjord av kommissionen den 9 november 2010 (SEK(2010)1326), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kroatiens framstegsrapport 2010, offentliggjord av kommissionen den 9 november 2010 (SEK(2010)1326),

| — | med beaktande av rekommendationerna från det elfte mötet med den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-Kroatien, antagna den 29 mars 2010 i Zagreb, och från det tolfte mötet med den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-Kroatien, antagna den 30 november 2010 i Bryssel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från det elfte mötet med den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-Kroatien, antagna den 29 mars 2010 i Zagreb, och från det tolfte mötet med den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-Kroatien, antagna den 30 november 2010 i Bryssel,

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentet står fortfarande helhjärtat bakom Kroatiens anslutning till Europeiska unionen och är fast beslutet att hjälpa landet att snabbt slutföra avtalet. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentet står fortfarande helhjärtat bakom Kroatiens anslutning till Europeiska unionen och är fast beslutet att hjälpa landet att snabbt slutföra avtalet.

| B. | Anslutningsförhandlingarna med Kroatien har kommit mycket långt och befinner sig nu i sitt slutskede. Ett konkret och viktigt steg framåt kan i synnerhet noteras i uppfyllandet av riktmärkena i förhandlingskapitlen. |
| --- | --- |

B.

Anslutningsförhandlingarna med Kroatien har kommit mycket långt och befinner sig nu i sitt slutskede. Ett konkret och viktigt steg framåt kan i synnerhet noteras i uppfyllandet av riktmärkena i förhandlingskapitlen.

| C. | Anslutningsförhandlingarna med Kroatien kommer att kunna avslutas under första halvåret 2011 förutsatt att man fortsätter att beslutsamt fullfölja de nödvändiga reformerna, särskilt genom att stärka den offentliga förvaltningen och rättsväsendet, fortsätta att bekämpa korruptionen, garantera dels ett hållbart återvändande för flyktingar och ett oinskränkt samarbete med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY), dels en fortsatt privatiseringsprocess och antagande av omstruktureringsplaner för utsatta skeppsvarv. |
| --- | --- |

C.

Anslutningsförhandlingarna med Kroatien kommer att kunna avslutas under första halvåret 2011 förutsatt att man fortsätter att beslutsamt fullfölja de nödvändiga reformerna, särskilt genom att stärka den offentliga förvaltningen och rättsväsendet, fortsätta att bekämpa korruptionen, garantera dels ett hållbart återvändande för flyktingar och ett oinskränkt samarbete med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY), dels en fortsatt privatiseringsprocess och antagande av omstruktureringsplaner för utsatta skeppsvarv.

| D. | Reformarbetet måste fortsättas även efter det att anslutningsavtalet ingåtts för att landet och dess medborgare fullt ut ska kunna dra nytta av fördelarna med ett medlemskap i EU. |
| --- | --- |

D.

Reformarbetet måste fortsättas även efter det att anslutningsavtalet ingåtts för att landet och dess medborgare fullt ut ska kunna dra nytta av fördelarna med ett medlemskap i EU.

| E. | Utsikter till ett medlemskap i EU är ett viktigt incitament för andra länder i västra Balkanregionen som är på väg mot en integration i EU att gå vidare med nödvändiga politiska, ekonomiska och rättsliga reformer och stärka fred, stabilitet och en försonlig samexistens i regionen grundad på goda förbindelser med grannländerna. EU bör stärka det europeiska perspektivet för de av Kroatiens grannländer som ingår i Thessalonikiprocessen. |
| --- | --- |

E.

Utsikter till ett medlemskap i EU är ett viktigt incitament för andra länder i västra Balkanregionen som är på väg mot en integration i EU att gå vidare med nödvändiga politiska, ekonomiska och rättsliga reformer och stärka fred, stabilitet och en försonlig samexistens i regionen grundad på goda förbindelser med grannländerna. EU bör stärka det europeiska perspektivet för de av Kroatiens grannländer som ingår i Thessalonikiprocessen.

Allmänna kommentarer

| 1. | Europaparlamentet berömmer Kroatiens stora framsteg med att uppfylla de riktmärken som krävs för ett slutförande av anslutningsförhandlingarna. Parlamentet uppmanar Kroatien att beslutsamt fullfölja alla nödvändiga reformer så att landet kan nå de sista riktmärkena och slutföra förhandlingarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja all sin kapacitet för att stödja Kroatiens ansträngningar att nå riktmärkena. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet berömmer Kroatiens stora framsteg med att uppfylla de riktmärken som krävs för ett slutförande av anslutningsförhandlingarna. Parlamentet uppmanar Kroatien att beslutsamt fullfölja alla nödvändiga reformer så att landet kan nå de sista riktmärkena och slutföra förhandlingarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja all sin kapacitet för att stödja Kroatiens ansträngningar att nå riktmärkena.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar det ungerska ordförandeskapets avsikt att slutföra förhandlingarna under första halvåret 2011 om alla kriterier och riktmärken är uppfyllda. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar det ungerska ordförandeskapets avsikt att slutföra förhandlingarna under första halvåret 2011 om alla kriterier och riktmärken är uppfyllda.

| 3. | Europaparlamentet är övertygat om att Kroatiens snara anslutning rymmer såväl en europeisk som en regional dimension och uppmuntrar ånyo de övriga länderna på västra Balkan att beslutsamt inleda och genomföra anslutningsinriktande reformer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är övertygat om att Kroatiens snara anslutning rymmer såväl en europeisk som en regional dimension och uppmuntrar ånyo de övriga länderna på västra Balkan att beslutsamt inleda och genomföra anslutningsinriktande reformer.

| 4. | Europaparlamentet är alltjämt oroat över att majoriteten av de kroatiska medborgarna enligt den senaste Eurobarometerundersökningen anser att Kroatiens medlemskap inte kommer att gynna landet. Parlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna och det civila samhället att med hjälp av kommissionen intensifiera sina insatser med målet att få kroaterna att känna att det europeiska projektet även tillhör dem. Parlamentet uppmanar den kroatiska regeringen att ge betydligt större politiskt stöd till de organisationer i det civila samhället som försöker främja landets EU-medlemskap och att engagera dessa icke-statliga aktörer bättre i anslutningsprocessen. Parlamentet anser att det är viktigt att ge medborgarna tydlig och saklig information om konsekvenserna av Kroatiens anslutning till EU. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet är alltjämt oroat över att majoriteten av de kroatiska medborgarna enligt den senaste Eurobarometerundersökningen anser att Kroatiens medlemskap inte kommer att gynna landet. Parlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna och det civila samhället att med hjälp av kommissionen intensifiera sina insatser med målet att få kroaterna att känna att det europeiska projektet även tillhör dem. Parlamentet uppmanar den kroatiska regeringen att ge betydligt större politiskt stöd till de organisationer i det civila samhället som försöker främja landets EU-medlemskap och att engagera dessa icke-statliga aktörer bättre i anslutningsprocessen. Parlamentet anser att det är viktigt att ge medborgarna tydlig och saklig information om konsekvenserna av Kroatiens anslutning till EU.

Politiska kriterier

| 5. | Europaparlamentet välkomnar att det kroatiska parlamentet i juni 2010 med en överväldigande majoritet antog de grundläggande ändringar till författningen som krävs för en anslutning till EU. Parlamentet anser att de antagna konstitutionella förändringarna kommer att bana väg för antagandet av återstående lagstiftning, men beklagar att parlamentet och regeringen missade tillfället att stadfästa ett bättre skydd för minoritetsgrupper i författningen, exempelvis hbt-minoriteten, och även principen om ekologisk hållbarhet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar att det kroatiska parlamentet i juni 2010 med en överväldigande majoritet antog de grundläggande ändringar till författningen som krävs för en anslutning till EU. Parlamentet anser att de antagna konstitutionella förändringarna kommer att bana väg för antagandet av återstående lagstiftning, men beklagar att parlamentet och regeringen missade tillfället att stadfästa ett bättre skydd för minoritetsgrupper i författningen, exempelvis hbt-minoriteten, och även principen om ekologisk hållbarhet.

| 6. | Europaparlamentet understryker att trots att flera insatser gjorts för att förstärka den offentliga förvaltningen kvarstår brister i förvaltningsförfarandena och förvaltningskapaciteten är fortfarande otillräcklig med hänsyn till komplexiteten i de offentliga förvaltningsreformerna. Parlamentet uppmanar Kroatiens regering att komma till rätta med de avsevärda förseningarna i decentraliseringsarbetet, bland annat genom att utarbeta och genomföra en decentraliseringsstrategi och genom att vidta ytterligare åtgärder för att avpolitisera den offentliga förvaltningen och stärka dess professionalism och etik. Parlamentet anser att slutförandet av en tydlig strategi för befordran som grundas på meriter och en reviderad ersättningspolitik är viktiga i detta avseende. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att trots att flera insatser gjorts för att förstärka den offentliga förvaltningen kvarstår brister i förvaltningsförfarandena och förvaltningskapaciteten är fortfarande otillräcklig med hänsyn till komplexiteten i de offentliga förvaltningsreformerna. Parlamentet uppmanar Kroatiens regering att komma till rätta med de avsevärda förseningarna i decentraliseringsarbetet, bland annat genom att utarbeta och genomföra en decentraliseringsstrategi och genom att vidta ytterligare åtgärder för att avpolitisera den offentliga förvaltningen och stärka dess professionalism och etik. Parlamentet anser att slutförandet av en tydlig strategi för befordran som grundas på meriter och en reviderad ersättningspolitik är viktiga i detta avseende.

| 7. | Europaparlamentet menar att korruptionen förefaller ha varit utbredd i Kroatien och fortfarande tycks utgöra ett allvarligt övergripande problem. Parlamentet välkomnar att kroatiska regeringen för en hård linje mot alla former av korruption. Parlamentet betonar att regeringen särskilt lagt vikt vid bekämpningen av korruption genom rättsliga och institutionella ramar, bland annat genom utredningar och åtal samt genom samarbete mellan organ och internationellt samarbete. Parlamentet uppmärksammar att viktiga korruptionsmål där en före detta premiärminister, två före detta ministrar, topptjänstemän och en rad administrativa chefer i offentligägda företag är inblandade är under utredning. Parlamentet förväntar sig öppna och rättvisa rättegångar och påminner de kroatiska myndigheterna om vikten av att skydda korruptionsutredningen mot politisk inblandning. Parlamentet välkomnar att man inrättat specialiserade avdelningar för bekämpning av korruption och organiserad brottslighet vid de fyra största domstolarna i landet, där domare systematiskt kontrolleras och får extra utbildning. Parlamentet uppmanar Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) att samarbeta nära med de kroatiska myndigheterna för att klargöra följderna av om korruptionen förs vidare/fortsätter i nästa led/ger upphov till sekundär korruption in EU:s institutioner. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet menar att korruptionen förefaller ha varit utbredd i Kroatien och fortfarande tycks utgöra ett allvarligt övergripande problem. Parlamentet välkomnar att kroatiska regeringen för en hård linje mot alla former av korruption. Parlamentet betonar att regeringen särskilt lagt vikt vid bekämpningen av korruption genom rättsliga och institutionella ramar, bland annat genom utredningar och åtal samt genom samarbete mellan organ och internationellt samarbete. Parlamentet uppmärksammar att viktiga korruptionsmål där en före detta premiärminister, två före detta ministrar, topptjänstemän och en rad administrativa chefer i offentligägda företag är inblandade är under utredning. Parlamentet förväntar sig öppna och rättvisa rättegångar och påminner de kroatiska myndigheterna om vikten av att skydda korruptionsutredningen mot politisk inblandning. Parlamentet välkomnar att man inrättat specialiserade avdelningar för bekämpning av korruption och organiserad brottslighet vid de fyra största domstolarna i landet, där domare systematiskt kontrolleras och får extra utbildning. Parlamentet uppmanar Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) att samarbeta nära med de kroatiska myndigheterna för att klargöra följderna av om korruptionen förs vidare/fortsätter i nästa led/ger upphov till sekundär korruption in EU:s institutioner.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att fastän bekämpningen av korruption alltjämt är ett högprioriterat område för regeringen så har få korruptionsmål nått domstolarna och flertalet befinner sig ännu i åtals- eller utredningsfasen. Parlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att ytterligare stärka de korruptionsbekämpande organens förvaltningskapacitet, i synnerhet USKOK:s (myndigheten för bekämpning av korruption och organiserad brottslighet), och ännu starkare främja en kultur av politisk ansvarighet. Parlamentet uppmärksammar de kroatiska myndigheternas insatser för att förebygga korruption genom att utbilda domare och andra offentliga tjänstemän och genom att informera hela samhället om dessa frågor. Parlamentet betonar dock att mer behöver göras i detta avseende, särskilt genom att öka insynen i offentliga utgifter. Parlamentet välkomnar regeringens insatser för att åtgärda bristerna i finansieringen av politisk verksamhet och valkampanjer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att fastän bekämpningen av korruption alltjämt är ett högprioriterat område för regeringen så har få korruptionsmål nått domstolarna och flertalet befinner sig ännu i åtals- eller utredningsfasen. Parlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att ytterligare stärka de korruptionsbekämpande organens förvaltningskapacitet, i synnerhet USKOK:s (myndigheten för bekämpning av korruption och organiserad brottslighet), och ännu starkare främja en kultur av politisk ansvarighet. Parlamentet uppmärksammar de kroatiska myndigheternas insatser för att förebygga korruption genom att utbilda domare och andra offentliga tjänstemän och genom att informera hela samhället om dessa frågor. Parlamentet betonar dock att mer behöver göras i detta avseende, särskilt genom att öka insynen i offentliga utgifter. Parlamentet välkomnar regeringens insatser för att åtgärda bristerna i finansieringen av politisk verksamhet och valkampanjer.

| 9. | Europaparlamentet gläds åt de avsevärda insatser som gjorts för att reformera rättsväsendet och möjliggöra ett oberoende och opartiskt rättsväsende, särskilt antagandet av den reviderade handlingsplanen för reformer av rättsväsendet. Parlamentet välkomnar de ytterligare framsteg som gjorts för att minska anhopningen av rättsfall som väntar på avgörande, särskilt mål där förfarandet pågår längre än tre år och att domstolsväsendet rationaliserats genom att man inrättat större domstolar, lokala domstolar och handelsdomstolar samt specialutbildat domare. Parlamentet noterar de positiva åtgärder som har vidtagits, bland annat med hänsyn till det statliga rättsliga rådet, rättsakademins oberoende och inrättandet av en utbildningsinrättning för juridiska tjänstemän för att öka rättsväsendets oberoende när det gäller tillsättningen av domare, deras karriärutveckling och de högsta domarnas disciplinära ansvar, liksom antagandet av mer allmänna garantier härvidlag. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet gläds åt de avsevärda insatser som gjorts för att reformera rättsväsendet och möjliggöra ett oberoende och opartiskt rättsväsende, särskilt antagandet av den reviderade handlingsplanen för reformer av rättsväsendet. Parlamentet välkomnar de ytterligare framsteg som gjorts för att minska anhopningen av rättsfall som väntar på avgörande, särskilt mål där förfarandet pågår längre än tre år och att domstolsväsendet rationaliserats genom att man inrättat större domstolar, lokala domstolar och handelsdomstolar samt specialutbildat domare. Parlamentet noterar de positiva åtgärder som har vidtagits, bland annat med hänsyn till det statliga rättsliga rådet, rättsakademins oberoende och inrättandet av en utbildningsinrättning för juridiska tjänstemän för att öka rättsväsendets oberoende när det gäller tillsättningen av domare, deras karriärutveckling och de högsta domarnas disciplinära ansvar, liksom antagandet av mer allmänna garantier härvidlag.

| 10. | Europaparlamentet betonar att även om domstolarna har minskat antalet olösta mål som väntar på avgörande så lider rättsstatsprincipen och medborgarnas förtroende för rättsväsendet fortfarande av den stora anhopning mål och de alltför långdragna domstolsförhandlingarna. Parlamentet måste tyvärr konstatera att trots att det finns ett stort antal domare så räcker domstolspersonalen inte till, och uppmanar därför de kroatiska myndigheterna att åtgärda detta. Parlamentet framhåller i detta sammanhang att verkställandet av domar fortfarande är ett problem. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att även om domstolarna har minskat antalet olösta mål som väntar på avgörande så lider rättsstatsprincipen och medborgarnas förtroende för rättsväsendet fortfarande av den stora anhopning mål och de alltför långdragna domstolsförhandlingarna. Parlamentet måste tyvärr konstatera att trots att det finns ett stort antal domare så räcker domstolspersonalen inte till, och uppmanar därför de kroatiska myndigheterna att åtgärda detta. Parlamentet framhåller i detta sammanhang att verkställandet av domar fortfarande är ett problem.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen ännu inte har sett tillräckliga framsteg i fråga om infrastruktur och utrustning för domstolarna, främst på grund av bristande finansiering. Parlamentet förväntar sig att rättsväsendet börjar fungera snarast möjligt så att man kan komma till rätta med anhopningen av rättsfall i Kroatien och garantera att rättskipningen inte fördröjs utan fungerar effektivt och i vederbörlig tid. Parlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att fortsätta att stärka rättsväsendets oberoende, effektivitet och resurser. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att reformerna av den offentliga förvaltningen och rättsväsendet har genomförts ordentligt innan Kroatiens anslutning till EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera vilken inverkan de EU-medel som anslagits till reformen av rättsväsendet och bekämpningen av korruption har haft och vilka resultat som uppnåtts. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen ännu inte har sett tillräckliga framsteg i fråga om infrastruktur och utrustning för domstolarna, främst på grund av bristande finansiering. Parlamentet förväntar sig att rättsväsendet börjar fungera snarast möjligt så att man kan komma till rätta med anhopningen av rättsfall i Kroatien och garantera att rättskipningen inte fördröjs utan fungerar effektivt och i vederbörlig tid. Parlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att fortsätta att stärka rättsväsendets oberoende, effektivitet och resurser. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att reformerna av den offentliga förvaltningen och rättsväsendet har genomförts ordentligt innan Kroatiens anslutning till EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera vilken inverkan de EU-medel som anslagits till reformen av rättsväsendet och bekämpningen av korruption har haft och vilka resultat som uppnåtts.

| 12. | Europaparlamentet noterar uttalandet från chefsåklagaren vid Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY) inför FN:s säkerhetsråd den 6 december 2010. Parlamentet välkomnar att de kroatiska myndigheterna generellt sett är lyhörda för chefsåklagarens begäranden om bistånd, och i tillräcklig utsträckning efterkommer begäranden och ger tillgång till vittnen och bevismaterial. Parlamentet uppmanar emellertid den kroatiska regeringen att intensifiera sina administrativa utredningar om de militärdokument som begärts och att klargöra de inkonsekvenser i rapporterna till chefsåklagaren som tas upp i åklagarens senaste uttalade inför FN:s säkerhetsråd och som ännu inte har lösts. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar uttalandet från chefsåklagaren vid Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY) inför FN:s säkerhetsråd den 6 december 2010. Parlamentet välkomnar att de kroatiska myndigheterna generellt sett är lyhörda för chefsåklagarens begäranden om bistånd, och i tillräcklig utsträckning efterkommer begäranden och ger tillgång till vittnen och bevismaterial. Parlamentet uppmanar emellertid den kroatiska regeringen att intensifiera sina administrativa utredningar om de militärdokument som begärts och att klargöra de inkonsekvenser i rapporterna till chefsåklagaren som tas upp i åklagarens senaste uttalade inför FN:s säkerhetsråd och som ännu inte har lösts.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar de insatser som gjorts av den kroatiska arbetsgruppen med företrädare från olika statliga organ (Inter-Agency Task Force) för att fullständigt bringa klarhet i var de begärda dokumenten finns. Parlamentet uppmanar rådet att även tänka över ICTY:s undersökningskammares inställning, nämligen att det inte med säkerhet har kunnat fastställas huruvida de begärda skjutböckerna fortfarande existerar. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar de insatser som gjorts av den kroatiska arbetsgruppen med företrädare från olika statliga organ (Inter-Agency Task Force) för att fullständigt bringa klarhet i var de begärda dokumenten finns. Parlamentet uppmanar rådet att även tänka över ICTY:s undersökningskammares inställning, nämligen att det inte med säkerhet har kunnat fastställas huruvida de begärda skjutböckerna fortfarande existerar.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar med glädje att Kroatien fortsätter att aktivt behandla mål om krigsförbrytelser på eget initiativ och att åklagarna fortsatt att granska pågående krigsbrottsmål och utevarodomar samt tillämpar standardåtgärder för att säkerställa en enhetlig praxis utan beaktande av svarandens nationella ursprung. Parlamentet konstaterar emellertid att förfarandena i samband med rättegångarna om krigsförbrytelser måste förbättras ytterligare så att rättegångarna är helt opartiska och objektiva samt att man måste bekämpa straffrihet och öka vittnesskyddet. Parlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att ytterligare stärka dialogen och samarbetet med andra länder på detta område. Parlamentet berömmer den kroatiska regeringen för dess program för att avlägsna landminor som lämnats kvar efter striderna under 1990-talet och uppmanar myndigheterna att fullfölja programmet med särskild uppmärksamhet på landets mest drabbade områden i öster. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar med glädje att Kroatien fortsätter att aktivt behandla mål om krigsförbrytelser på eget initiativ och att åklagarna fortsatt att granska pågående krigsbrottsmål och utevarodomar samt tillämpar standardåtgärder för att säkerställa en enhetlig praxis utan beaktande av svarandens nationella ursprung. Parlamentet konstaterar emellertid att förfarandena i samband med rättegångarna om krigsförbrytelser måste förbättras ytterligare så att rättegångarna är helt opartiska och objektiva samt att man måste bekämpa straffrihet och öka vittnesskyddet. Parlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att ytterligare stärka dialogen och samarbetet med andra länder på detta område. Parlamentet berömmer den kroatiska regeringen för dess program för att avlägsna landminor som lämnats kvar efter striderna under 1990-talet och uppmanar myndigheterna att fullfölja programmet med särskild uppmärksamhet på landets mest drabbade områden i öster.

| 15. | I syfte att åtgärda de brister som fortfarande finns när det gäller inhemsk lagföring av krigsförbrytelser, understryker Europaparlamentet att sådan lagföring måste komma igång snabbt. Parlamentet efterlyser en uppdatering av straffrätten i enlighet med de högsta standarderna i internationell rätt, särskilt när det gäller definitionen av brott mot mänskligheten, bestämmelser rörande ledande militärers ansvar samt lagar som definierar sexuellt våld i samband med krigsförbrytelser. Parlamentet efterlyser dessutom ytterligare förbättringar av vittnesskyddet. |
| --- | --- |

15.

I syfte att åtgärda de brister som fortfarande finns när det gäller inhemsk lagföring av krigsförbrytelser, understryker Europaparlamentet att sådan lagföring måste komma igång snabbt. Parlamentet efterlyser en uppdatering av straffrätten i enlighet med de högsta standarderna i internationell rätt, särskilt när det gäller definitionen av brott mot mänskligheten, bestämmelser rörande ledande militärers ansvar samt lagar som definierar sexuellt våld i samband med krigsförbrytelser. Parlamentet efterlyser dessutom ytterligare förbättringar av vittnesskyddet.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts överlag för att underlätta för flyktingar att återvända och konstaterar med glädje att allmänhetens fientliga inställning till återvändande serber har minskat i större delen av landet. Parlamentet konstaterar dock att problemen kvarstår för flyktingar och återvändande och uppmanar därför de kroatiska myndigheterna att underlätta integreringen av de återvändande genom undanröja ytterligare hinder för erhållande av permanent uppehållstillstånd genom att tillhandahålla tillräcklig finansiering för och påskynda programmen för återuppbyggnad av hus och genom att inleda sociala och ekonomiska återhämtningsprojekt. Parlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att beslutsamt behandla de återstående ansökningarna och prioritera prövningen av överklaganden, att gå vidare med insatserna för att få igång ekonomin i missgynnade områden som drabbats av kriget, att ytterligare förbättra hållbarheten i återvändandet samt att fortsätta att främja försoning mellan de etniska grupperna i en anda av etnisk tolerans med respekt för etnisk och kulturell mångfald. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts överlag för att underlätta för flyktingar att återvända och konstaterar med glädje att allmänhetens fientliga inställning till återvändande serber har minskat i större delen av landet. Parlamentet konstaterar dock att problemen kvarstår för flyktingar och återvändande och uppmanar därför de kroatiska myndigheterna att underlätta integreringen av de återvändande genom undanröja ytterligare hinder för erhållande av permanent uppehållstillstånd genom att tillhandahålla tillräcklig finansiering för och påskynda programmen för återuppbyggnad av hus och genom att inleda sociala och ekonomiska återhämtningsprojekt. Parlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att beslutsamt behandla de återstående ansökningarna och prioritera prövningen av överklaganden, att gå vidare med insatserna för att få igång ekonomin i missgynnade områden som drabbats av kriget, att ytterligare förbättra hållbarheten i återvändandet samt att fortsätta att främja försoning mellan de etniska grupperna i en anda av etnisk tolerans med respekt för etnisk och kulturell mångfald.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att yttrandefriheten, inbegripet mediernas frihet och mångfald, föreskrivs i kroatisk rätt och i allmänhet respekteras i landet. De kroatiska myndigheterna uppmanas att vidta ytterligare åtgärder för att garantera mediernas oberoende och skapa förutsättningar för att dessa ska kunna arbeta professionellt samt att fortsätta att visa sitt åtagande att se till att mediesektorn verkar utan politisk inblandning och att tillsynsorganens oberoende garanteras. Parlamentet uppmanar vidare de kroatiska myndigheterna att energiskt undersöka fall av hot och politiska påtryckningar mot journalister samt kommersiellt inflytande, och att förstärka utredningarna av hot mot journalister som undersöker fall av korruption, organiserad brottslighet och annan olaglig verksamhet. I detta sammanhang välkomnar parlamentet Zagrebs förstainstansrätts dom i rättegången om mordet på redaktören för ett veckomagasin. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet konstaterar att yttrandefriheten, inbegripet mediernas frihet och mångfald, föreskrivs i kroatisk rätt och i allmänhet respekteras i landet. De kroatiska myndigheterna uppmanas att vidta ytterligare åtgärder för att garantera mediernas oberoende och skapa förutsättningar för att dessa ska kunna arbeta professionellt samt att fortsätta att visa sitt åtagande att se till att mediesektorn verkar utan politisk inblandning och att tillsynsorganens oberoende garanteras. Parlamentet uppmanar vidare de kroatiska myndigheterna att energiskt undersöka fall av hot och politiska påtryckningar mot journalister samt kommersiellt inflytande, och att förstärka utredningarna av hot mot journalister som undersöker fall av korruption, organiserad brottslighet och annan olaglig verksamhet. I detta sammanhang välkomnar parlamentet Zagrebs förstainstansrätts dom i rättegången om mordet på redaktören för ett veckomagasin.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar vidare att Kroatiens offentligägda radio och tv (HRT) fortsätter att ha svåra ledningsproblem efter flera misslyckade försök av HRT:s programråd att utse en ny direktör för HRT, vilket påverkar HRT:s verksamhet. Parlamentet välkomnar ikraftträdandet av den nya lagen om radio och tv och förväntar sig att HRT:s ledningsstruktur avpolitiseras och att det redaktionella oberoendet garanteras. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar vidare att Kroatiens offentligägda radio och tv (HRT) fortsätter att ha svåra ledningsproblem efter flera misslyckade försök av HRT:s programråd att utse en ny direktör för HRT, vilket påverkar HRT:s verksamhet. Parlamentet välkomnar ikraftträdandet av den nya lagen om radio och tv och förväntar sig att HRT:s ledningsstruktur avpolitiseras och att det redaktionella oberoendet garanteras.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar att det skett en relativ förbättring av kvinnors rättigheter och jämställdheten mellan kvinnor och män. Parlamentet konstaterar att omkring 25 procent av parlamentsplatserna samt nästan hälften av de administrativa tjänsterna inom den offentliga sektorn innehas av kvinnor, vilket visar att det har gjorts framsteg mot jämställdhet mellan kvinnor och män. Sysselsättningsgradens könsaspekt är en positiv faktor i Kroatiens ekonomi, men parlamentet framhåller samtidigt att andelen kvinnor på ledande befattningar inom företagen fortfarande är extremt låg och att löneskillnaderna mellan könen kvarstår. Parlamentet efterlyser därför ett mer aktivt främjande av kvinnors medverkan i ekonomiska och politiska beslutsfattande organ och ett snabbt genomförande av lagen om jämställdhet mellan kvinnor och män, som omfattar principen om lika lön. Parlamentet anser att det sociala skyddet för kvinnor för närvarande är avancerat jämfört med grannländerna. Parlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att lägga ökad vikt vid bekämpningen av våld i hemmet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar att det skett en relativ förbättring av kvinnors rättigheter och jämställdheten mellan kvinnor och män. Parlamentet konstaterar att omkring 25 procent av parlamentsplatserna samt nästan hälften av de administrativa tjänsterna inom den offentliga sektorn innehas av kvinnor, vilket visar att det har gjorts framsteg mot jämställdhet mellan kvinnor och män. Sysselsättningsgradens könsaspekt är en positiv faktor i Kroatiens ekonomi, men parlamentet framhåller samtidigt att andelen kvinnor på ledande befattningar inom företagen fortfarande är extremt låg och att löneskillnaderna mellan könen kvarstår. Parlamentet efterlyser därför ett mer aktivt främjande av kvinnors medverkan i ekonomiska och politiska beslutsfattande organ och ett snabbt genomförande av lagen om jämställdhet mellan kvinnor och män, som omfattar principen om lika lön. Parlamentet anser att det sociala skyddet för kvinnor för närvarande är avancerat jämfört med grannländerna. Parlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att lägga ökad vikt vid bekämpningen av våld i hemmet.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar att Kroatien var ett av de första länder som åtog sig att följa den internationella konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att genomföra befintliga åtgärder och att fastställa ytterligare konkreta och insynsvänliga planer för reformer av institutionaliseringen och rättshandlingsförmågan, liksom att ta itu med problemet med det ökande antalet personer med psykisk funktionsnedsättning som bor på överfulla institutioner i stället för ute i samhället, för att fullt ut garantera personer med funktionsnedsättning deras lagstadgade och mänskliga rättigheter. Eftersom konventionen uttryckligen erkänner rätten för personer med psykisk funktionsnedsättning att leva i samhället rekommenderar parlamentet de kroatiska myndigheterna att genomföra reformer i enlighet med denna bestämmelse genom att tillhandahålla alternativa omsorgsmöjligheter. Parlamentet uppmuntrar Kroatien att göra mer för att se till att lagstiftningen om den fysiska tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning efterlevs. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar att Kroatien var ett av de första länder som åtog sig att följa den internationella konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att genomföra befintliga åtgärder och att fastställa ytterligare konkreta och insynsvänliga planer för reformer av institutionaliseringen och rättshandlingsförmågan, liksom att ta itu med problemet med det ökande antalet personer med psykisk funktionsnedsättning som bor på överfulla institutioner i stället för ute i samhället, för att fullt ut garantera personer med funktionsnedsättning deras lagstadgade och mänskliga rättigheter. Eftersom konventionen uttryckligen erkänner rätten för personer med psykisk funktionsnedsättning att leva i samhället rekommenderar parlamentet de kroatiska myndigheterna att genomföra reformer i enlighet med denna bestämmelse genom att tillhandahålla alternativa omsorgsmöjligheter. Parlamentet uppmuntrar Kroatien att göra mer för att se till att lagstiftningen om den fysiska tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning efterlevs.

| 21. | Europaparlamentet noterar de goda framstegen i fråga om respekten och skyddet för minoriteter, med ökat fokus på minoritetsfrågor i samband med förbättrade förbindelser i regionen. Parlamentet välkomnar de förstärkta bestämmelserna om minoriteter i författningen och att de medel som är tillgängliga för minoritetsorganisationer endast har minskats marginellt trots den ekonomiska åtstramningen. Parlamentet framhåller dock behovet av att vidta lämpliga åtgärder för att skydda den romska minoriteten. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet noterar de goda framstegen i fråga om respekten och skyddet för minoriteter, med ökat fokus på minoritetsfrågor i samband med förbättrade förbindelser i regionen. Parlamentet välkomnar de förstärkta bestämmelserna om minoriteter i författningen och att de medel som är tillgängliga för minoritetsorganisationer endast har minskats marginellt trots den ekonomiska åtstramningen. Parlamentet framhåller dock behovet av att vidta lämpliga åtgärder för att skydda den romska minoriteten.

| 22. | Europaparlamentet framhåller vikten av dialog med det civila samhället och betonar den betydelsefulla roll som dessa organisationer spelar i fastställandet av politiska prioriteringar. Parlamentet uppmärksammar den kroatiska regeringens insatser för att samråda med det civila samhället. Parlamentet uppmanar myndigheterna att vidta ytterligare åtgärder för att formalisera och öka det civila samhällets medverkan i den politiska beslutsprocessen och i övervakningen av myndigheternas verksamheter. Parlamentet framhåller det civila samhällets viktiga roll när det gäller att bidra till ett förstärkt regionalt samarbete om sociala och politiska aspekter. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet framhåller vikten av dialog med det civila samhället och betonar den betydelsefulla roll som dessa organisationer spelar i fastställandet av politiska prioriteringar. Parlamentet uppmärksammar den kroatiska regeringens insatser för att samråda med det civila samhället. Parlamentet uppmanar myndigheterna att vidta ytterligare åtgärder för att formalisera och öka det civila samhällets medverkan i den politiska beslutsprocessen och i övervakningen av myndigheternas verksamheter. Parlamentet framhåller det civila samhällets viktiga roll när det gäller att bidra till ett förstärkt regionalt samarbete om sociala och politiska aspekter.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts i fråga om fängelsesystemet, särskilt att man börjat uppföra nya fängelseanstalter samt införandet av ett nytt system för villkorlig frigivning. Parlamentet konstaterar dock att på grund av överbeläggningen är fångarnas behov i fråga om hälso- och sjukvård, hygien, utrymme, frisk luft och sysselsättningsmöjligheter ännu inte helt tillgodosedda. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts i fråga om fängelsesystemet, särskilt att man börjat uppföra nya fängelseanstalter samt införandet av ett nytt system för villkorlig frigivning. Parlamentet konstaterar dock att på grund av överbeläggningen är fångarnas behov i fråga om hälso- och sjukvård, hygien, utrymme, frisk luft och sysselsättningsmöjligheter ännu inte helt tillgodosedda.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar myndigheternas förbättrade lagföring av så kallade hatbrott. Parlamentet uppmanar myndigheterna att vidta ytterligare åtgärder för att fastställa en tillfredsställande klassificering och definition av hatbrott, särskilt för brott som grundas på offrets sexuella läggning, kulturella bakgrund eller etniska tillhörighet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet välkomnar myndigheternas förbättrade lagföring av så kallade hatbrott. Parlamentet uppmanar myndigheterna att vidta ytterligare åtgärder för att fastställa en tillfredsställande klassificering och definition av hatbrott, särskilt för brott som grundas på offrets sexuella läggning, kulturella bakgrund eller etniska tillhörighet.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar framstegen i genomförandet av lagstiftningen om hatbrott. Parlamentet konstaterar dock att myndigheterna måste agera mer kraftfullt i fall som gäller rasistiska hot och intolerans mot sexuella minoriteter. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar framstegen i genomförandet av lagstiftningen om hatbrott. Parlamentet konstaterar dock att myndigheterna måste agera mer kraftfullt i fall som gäller rasistiska hot och intolerans mot sexuella minoriteter.

Ekonomiska kriterier

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att trots att den ekonomiska nedgången minskat så har den kroatiska ekonomin fortsatt att följa nedgången i real-BNP. Parlamentet välkomnar de ekonomiska återhämtningsplanerna, men uppmanar regeringen att omsätta rekommendationerna i kraftfull politik. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att trots att den ekonomiska nedgången minskat så har den kroatiska ekonomin fortsatt att följa nedgången i real-BNP. Parlamentet välkomnar de ekonomiska återhämtningsplanerna, men uppmanar regeringen att omsätta rekommendationerna i kraftfull politik.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar den kroatiska regeringen att lösa de strukturella svagheterna i ekonomin och minska sin omfördelande roll genom strukturreformer för att stimulera konkurrenskraften. Parlamentet understryker att den offentliga sektorn måste rationaliseras och att det behövs ytterligare finanspolitisk konsolidering och finanspolitiska reformer i syfte att minska de offentliga utgifterna. Parlamentet konstaterar vidare att kraftfulla insatser måste till för att reformera Kroatiens hälso- och sjukvårdssektor, socialförsäkringssystem och politik för statligt stöd så att kostnadseffektivitet och en stabil nivå av offentliga utgifter inom en sund finanspolitisk ram kan uppnås. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar den kroatiska regeringen att lösa de strukturella svagheterna i ekonomin och minska sin omfördelande roll genom strukturreformer för att stimulera konkurrenskraften. Parlamentet understryker att den offentliga sektorn måste rationaliseras och att det behövs ytterligare finanspolitisk konsolidering och finanspolitiska reformer i syfte att minska de offentliga utgifterna. Parlamentet konstaterar vidare att kraftfulla insatser måste till för att reformera Kroatiens hälso- och sjukvårdssektor, socialförsäkringssystem och politik för statligt stöd så att kostnadseffektivitet och en stabil nivå av offentliga utgifter inom en sund finanspolitisk ram kan uppnås.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar den kroatiska regeringen att åtgärda den mycket låga sysselsättningsgraden, att förstärka ansträngningarna för att öka sysselsättningen genom att åtgärda de mycket oflexibla arbetsmarknadsregleringarna och hindren mot deltagande i arbetsmarknaden genom yrkesutbildning, utbildning och livslångt lärande. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar den kroatiska regeringen att åtgärda den mycket låga sysselsättningsgraden, att förstärka ansträngningarna för att öka sysselsättningen genom att åtgärda de mycket oflexibla arbetsmarknadsregleringarna och hindren mot deltagande i arbetsmarknaden genom yrkesutbildning, utbildning och livslångt lärande.

Förmåga att åta sig de skyldigheter som följer av ett medlemskap

| 29. | Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att Kroatien har blivit bättre på att uppfylla de förpliktelser som EU-medlemskapet innebär och att man inom de flesta områden i stor utsträckning har anpassat sin lagstiftning till EU:s regelverk. Parlamentet uppmuntrar dock de kroatiska myndigheterna att ägna särskild uppmärksamhet åt den administrativa kapaciteten och säkerställa ett korrekt genomförande så att landet kan dra största möjliga nytta av EU-medlemskapet efter anslutningen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att Kroatien har blivit bättre på att uppfylla de förpliktelser som EU-medlemskapet innebär och att man inom de flesta områden i stor utsträckning har anpassat sin lagstiftning till EU:s regelverk. Parlamentet uppmuntrar dock de kroatiska myndigheterna att ägna särskild uppmärksamhet åt den administrativa kapaciteten och säkerställa ett korrekt genomförande så att landet kan dra största möjliga nytta av EU-medlemskapet efter anslutningen.

| 30. | Europaparlamentet noterar anbudsförfarandet för utsatta skeppsvarv från maj 2010. Parlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att så snabbt som möjligt slutföra denna omstruktureringsprocess så att ett viktigt riktmärke i anslutningsförhandlingarna kan uppnås, vilket är nödvändigt för att konkurrenskapitlet preliminärt ska kunna avslutas. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet noterar anbudsförfarandet för utsatta skeppsvarv från maj 2010. Parlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att så snabbt som möjligt slutföra denna omstruktureringsprocess så att ett viktigt riktmärke i anslutningsförhandlingarna kan uppnås, vilket är nödvändigt för att konkurrenskapitlet preliminärt ska kunna avslutas.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar de betydande insatserna för att förstärka den administrativa och institutionella kapaciteten samt det allmänna förvaltningssystemet för stöd inför anslutningen för att ordentligt förbereda genomförandet av sammanhållnings- och landsbygdspolitiken efter Kroatiens anslutning till EU. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar de betydande insatserna för att förstärka den administrativa och institutionella kapaciteten samt det allmänna förvaltningssystemet för stöd inför anslutningen för att ordentligt förbereda genomförandet av sammanhållnings- och landsbygdspolitiken efter Kroatiens anslutning till EU.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar den kroatiska regeringen att förbättra samordningen inom centrala regeringsorgan med ansvar för miljöförvaltning, särskilt dem som har hand om fysisk planering, avfallshantering samt vatten- och luftförvaltning för att man i tillräcklig utsträckning ska kunna bevara den unika miljön och en stor biologisk mångfald. Parlamentet uppmanar regeringen att i synnerhet som ett första angeläget steg genomföra en grundlig utvärdering av den nuvarande administrativa organisationen för miljöpolitik och miljöförvaltning. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar den kroatiska regeringen att förbättra samordningen inom centrala regeringsorgan med ansvar för miljöförvaltning, särskilt dem som har hand om fysisk planering, avfallshantering samt vatten- och luftförvaltning för att man i tillräcklig utsträckning ska kunna bevara den unika miljön och en stor biologisk mångfald. Parlamentet uppmanar regeringen att i synnerhet som ett första angeläget steg genomföra en grundlig utvärdering av den nuvarande administrativa organisationen för miljöpolitik och miljöförvaltning.

| 33. | Europaparlamentet noterar med glädje att Kroatiens geografiska läge och de tre transportkorridorer som korsar landet ger gods som ska österut eller kommer österifrån och till och från Fjärran Östern en kostnadseffektiv väg till de centraleuropeiska marknaderna. Parlamentet betonar att hamn-, järnvägs- och vägförbindelserna måste utvecklas och integreras med de europeiska korridorerna så att man fortsätter att vara en attraktiv plats för transporttjänster. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet noterar med glädje att Kroatiens geografiska läge och de tre transportkorridorer som korsar landet ger gods som ska österut eller kommer österifrån och till och från Fjärran Östern en kostnadseffektiv väg till de centraleuropeiska marknaderna. Parlamentet betonar att hamn-, järnvägs- och vägförbindelserna måste utvecklas och integreras med de europeiska korridorerna så att man fortsätter att vara en attraktiv plats för transporttjänster.

| 34. | Europaparlamentet konstaterar att Kroatien har gjort betydande framsteg med att anpassa sin politik och sina lagar och andra författningar till EU-lagstiftningen om elektronisk kommunikation och informationsteknik och uppmanar de kroatiska myndigheterna att främja en så allmänt tillgänglig Internetåtkomst som möjligt. Parlamentet välkomnar att övergången till digital tv-sändning har skötts väl, men beklagar konkurrensen på marknaden för fast bredband fortfarande är begränsad trots de bestämmelser som införts. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet konstaterar att Kroatien har gjort betydande framsteg med att anpassa sin politik och sina lagar och andra författningar till EU-lagstiftningen om elektronisk kommunikation och informationsteknik och uppmanar de kroatiska myndigheterna att främja en så allmänt tillgänglig Internetåtkomst som möjligt. Parlamentet välkomnar att övergången till digital tv-sändning har skötts väl, men beklagar konkurrensen på marknaden för fast bredband fortfarande är begränsad trots de bestämmelser som införts.

| 35. | Europaparlamentet konstaterar att det kvarstår strukturella utmaningar inom jordbruket och att privata jordbruk fortfarande bedrivs på små och uppsplittrade marker med begränsade möjligheter att uppnå stordriftsfördelar. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet konstaterar att det kvarstår strukturella utmaningar inom jordbruket och att privata jordbruk fortfarande bedrivs på små och uppsplittrade marker med begränsade möjligheter att uppnå stordriftsfördelar.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar Kroatiens deltagande i den gemensamma försvars- och säkerhetspolitiken, särskilt den militära insatsen EU Navfor Atalanta och EU:s civila uppdrag Eupol Afghanistan och Eulex Kosovo, samt Kroatiens bidrag till EU:s stridsgrupper genom att aktivt delta i den nordiska stridsgruppen och i den stridsgrupp som leds av Tyskland. Parlamentet konstaterar vidare med tillfredsställelse att Kroatien systematiskt och regelbundet ansluter sig till den gemensamma försvars- och säkerhetspolitikens förklaringar, gemensamma ståndpunkter och uttalanden när landet inbjudits att delta, både i Bryssel och inom internationella organisationer. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar Kroatiens deltagande i den gemensamma försvars- och säkerhetspolitiken, särskilt den militära insatsen EU Navfor Atalanta och EU:s civila uppdrag Eupol Afghanistan och Eulex Kosovo, samt Kroatiens bidrag till EU:s stridsgrupper genom att aktivt delta i den nordiska stridsgruppen och i den stridsgrupp som leds av Tyskland. Parlamentet konstaterar vidare med tillfredsställelse att Kroatien systematiskt och regelbundet ansluter sig till den gemensamma försvars- och säkerhetspolitikens förklaringar, gemensamma ståndpunkter och uttalanden när landet inbjudits att delta, både i Bryssel och inom internationella organisationer.

Regionalt samarbete

| 37. | Europaparlamentet uppmanar Kroatien att fortsätta sina ansträngningar för att upprätthålla och ytterligare fördjupa goda förbindelser med grannländerna och slå vakt om sin roll som en viktig och proaktiv motor för regionalt samarbete på alla nivåer. Parlamentet välkomnar att Kroatiens president uppmärksammade de bosniska krigsoffren under sitt officiella besök i Sarajevo i april 2010. Parlamentet ser sådana initiativ och gester som ett åtagande från Kroatiens sida att lösa historiska problem med sina grannar på ett rättvist, uppriktigt och värdigt sätt. Parlamentet välkomnar också det gemensamma uttalandet från Kroatiens president och premiärminister till stöd för Bosniens och Hercegovinas integritet och självständighet och landets anslutning till EU och Nato. Parlamentet konstaterar att framstegen inom det regional samarbetet har varit ojämna och uppmanar därför med kraft såväl den kroatiska regeringen som grannländernas regeringar att fördjupa sin dialog för att skapa försoning mellan medborgarna i regionen och finna bestående och ömsesidigt godtagbara lösningar på alla kvarstående bilaterala tvister, särskilt vad gäller slutliga avtal om statsgränser, saknade personer, återlämnande av egendom, flyktingars återvändande samt utlämning av medborgare som anklagas för krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar Kroatien att fortsätta sina ansträngningar för att upprätthålla och ytterligare fördjupa goda förbindelser med grannländerna och slå vakt om sin roll som en viktig och proaktiv motor för regionalt samarbete på alla nivåer. Parlamentet välkomnar att Kroatiens president uppmärksammade de bosniska krigsoffren under sitt officiella besök i Sarajevo i april 2010. Parlamentet ser sådana initiativ och gester som ett åtagande från Kroatiens sida att lösa historiska problem med sina grannar på ett rättvist, uppriktigt och värdigt sätt. Parlamentet välkomnar också det gemensamma uttalandet från Kroatiens president och premiärminister till stöd för Bosniens och Hercegovinas integritet och självständighet och landets anslutning till EU och Nato. Parlamentet konstaterar att framstegen inom det regional samarbetet har varit ojämna och uppmanar därför med kraft såväl den kroatiska regeringen som grannländernas regeringar att fördjupa sin dialog för att skapa försoning mellan medborgarna i regionen och finna bestående och ömsesidigt godtagbara lösningar på alla kvarstående bilaterala tvister, särskilt vad gäller slutliga avtal om statsgränser, saknade personer, återlämnande av egendom, flyktingars återvändande samt utlämning av medborgare som anklagas för krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar det skiljeavtal mellan Kroatien och Slovenien om gränsfrågan som trädde ikraft den 29 november 2010. Parlamentet anser att lösandet av den långvariga gränstvisten mellan grannländerna är en stark signal till hela regionen om att främja en kultur av dialog och kompromiss. Parlamentet erinrar om bestämmelserna i artikel 10 i skiljeavtalet enligt vilka båda parter ska avhålla sig från alla åtgärder och uttalanden som skulle kunna fördjupa tvisten eller äventyra skiljedomstolens arbete. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar det skiljeavtal mellan Kroatien och Slovenien om gränsfrågan som trädde ikraft den 29 november 2010. Parlamentet anser att lösandet av den långvariga gränstvisten mellan grannländerna är en stark signal till hela regionen om att främja en kultur av dialog och kompromiss. Parlamentet erinrar om bestämmelserna i artikel 10 i skiljeavtalet enligt vilka båda parter ska avhålla sig från alla åtgärder och uttalanden som skulle kunna fördjupa tvisten eller äventyra skiljedomstolens arbete.

| 39. | Europaparlamentet efterlyser framsteg i lösandet av bilaterala tvister med grannländerna, såsom gränsfrågorna med Serbien, Montenegro samt Bosnien och Hercegovina, för att förhindra att dessa tvister blir ett hinder för ytterligare utvidgningar av EU efter Kroatiens anslutning. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet efterlyser framsteg i lösandet av bilaterala tvister med grannländerna, såsom gränsfrågorna med Serbien, Montenegro samt Bosnien och Hercegovina, för att förhindra att dessa tvister blir ett hinder för ytterligare utvidgningar av EU efter Kroatiens anslutning.

| 40. | Europaparlamentet berömmer Kroatien och Serbien för deras ambitioner och ansträngningar för att stärka försoningen mellan sina medborgare i en anda av ömsesidig förståelse. Parlamentet välkomnar det besök som Serbiens president Tadić tillsammans med Kroatiens president gjorde i Vukovar, där Serbiens president uppmärksammade och framförde sina ursäkter för de brott som begicks i Ovčara nära Vukovar, och ser det gemensamma åtagandet att utreda fall av saknade personer och hitta lösningar på flyktingfrågor och frågor som rör återvändande och som ett viktigt steg i försoningsarbetet. Parlamentet välkomnar att Kroatiens president Josipovic uppmärksammade de serbiska krigsoffren i Kroatien. Parlamentet välkomnar undertecknandet av avtalet mellan Kroatien och Serbien den 29 juni 2010 om utlämning av personer som misstänks eller har dömts för brott i samband med organiserad brottslighet och korruption samt ingåendet av ett avtal om utlämning mellan Kroatien och Montenegro den 1 oktober 2010 som en viktig åtgärd för att effektivisera bekämpningen av korruption och organiserad brottslighet samt minska straffriheten inom regionen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet berömmer Kroatien och Serbien för deras ambitioner och ansträngningar för att stärka försoningen mellan sina medborgare i en anda av ömsesidig förståelse. Parlamentet välkomnar det besök som Serbiens president Tadić tillsammans med Kroatiens president gjorde i Vukovar, där Serbiens president uppmärksammade och framförde sina ursäkter för de brott som begicks i Ovčara nära Vukovar, och ser det gemensamma åtagandet att utreda fall av saknade personer och hitta lösningar på flyktingfrågor och frågor som rör återvändande och som ett viktigt steg i försoningsarbetet. Parlamentet välkomnar att Kroatiens president Josipovic uppmärksammade de serbiska krigsoffren i Kroatien. Parlamentet välkomnar undertecknandet av avtalet mellan Kroatien och Serbien den 29 juni 2010 om utlämning av personer som misstänks eller har dömts för brott i samband med organiserad brottslighet och korruption samt ingåendet av ett avtal om utlämning mellan Kroatien och Montenegro den 1 oktober 2010 som en viktig åtgärd för att effektivisera bekämpningen av korruption och organiserad brottslighet samt minska straffriheten inom regionen.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar det regionala initiativet Brdoprocessen, som Kroatien och Slovenien inledde i mars 2010, särskilt avtalet mellan Kroatien, Slovenien och Serbien om att inrätta ett gemensamt företag för godstransporter på järnväg för att förbättra godstransporterna till och från västra Europa, Turkiet och Grekland genom de tre länderna. Parlamentet menar att detta inte bara avsevärt kommer att minska transportkostnaderna och korta restiderna genom förenklade gräns- och tullkontroller utan även visar på ett åtagande att omsätta försoningsarbetet i praktiska åtgärder som alla kommer att gynnas av ekonomiskt. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet välkomnar det regionala initiativet Brdoprocessen, som Kroatien och Slovenien inledde i mars 2010, särskilt avtalet mellan Kroatien, Slovenien och Serbien om att inrätta ett gemensamt företag för godstransporter på järnväg för att förbättra godstransporterna till och från västra Europa, Turkiet och Grekland genom de tre länderna. Parlamentet menar att detta inte bara avsevärt kommer att minska transportkostnaderna och korta restiderna genom förenklade gräns- och tullkontroller utan även visar på ett åtagande att omsätta försoningsarbetet i praktiska åtgärder som alla kommer att gynnas av ekonomiskt.

| 42. | Europaparlamentet anser att regionens ekonomiska utveckling skulle kunna påskyndas genom ett nära samarbete mellan Kroatien och Serbien inom ramen för EU-strategin för Donauregionen, eftersom detta skulle ge en möjlighet att ytterligare förbinda dessa länder med EU genom olika former av samarbete på områden som transport, miljö och ekonomisk utveckling inom ramen för makroregionen kring Donau. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att regionens ekonomiska utveckling skulle kunna påskyndas genom ett nära samarbete mellan Kroatien och Serbien inom ramen för EU-strategin för Donauregionen, eftersom detta skulle ge en möjlighet att ytterligare förbinda dessa länder med EU genom olika former av samarbete på områden som transport, miljö och ekonomisk utveckling inom ramen för makroregionen kring Donau.

| 43. | Europaparlamentet understryker att de kraftverksbyggen och regleringsåtgärder som genomförs längs Donau måste ske med största omsorg och enligt miljöteknikens senaste rön. Parlamentet önskar att man därvid från första början tar hänsyn till den för Europa unika landskapssituationen och de bestämmelser för tillstånd som gäller inom EU. Dessa principer måste också gälla för motsvarande byggprojekt i andra floder. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet understryker att de kraftverksbyggen och regleringsåtgärder som genomförs längs Donau måste ske med största omsorg och enligt miljöteknikens senaste rön. Parlamentet önskar att man därvid från första början tar hänsyn till den för Europa unika landskapssituationen och de bestämmelser för tillstånd som gäller inom EU. Dessa principer måste också gälla för motsvarande byggprojekt i andra floder.

*

* *

| 44. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Kroatiens regering och parlament. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Kroatiens regering och parlament.

---

(1)  EUT C 341 E, 16.12.2010, s. 48.

---

Torsdagen den 17 februari 2011

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/26

---

Torsdagen den 17 februari 2011Situationen i Egypten

P7_TA(2011)0064

Europaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om situationen i Egypten

2012/C 188 E/05

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Egypten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Egypten,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966 som Egypten ratificerade 1982, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966 som Egypten ratificerade 1982,

| — | med beaktande av Europeiska rådets uttalande av den 4 februari 2011 om Egypten och regionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets uttalande av den 4 februari 2011 om Egypten och regionen,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 31 januari 2011 om Egypten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 31 januari 2011 om Egypten,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 11 februari 2011 från Europeiska rådets ordförande Herman van Rompuy, Europeiska kommissionens ordförande José Manuel Barroso och vice ordföranden/den höga representanten Catherine Ashton om de aktuella händelserna i Egypten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 11 februari 2011 från Europeiska rådets ordförande Herman van Rompuy, Europeiska kommissionens ordförande José Manuel Barroso och vice ordföranden/den höga representanten Catherine Ashton om de aktuella händelserna i Egypten,

| — | med beaktande av uttalandet av den 11 februari 2011 från Europaparlamentets talman Jerzy Buzek om president Hosni Mubaraks avgång, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 11 februari 2011 från Europaparlamentets talman Jerzy Buzek om president Hosni Mubaraks avgång,

| — | med beaktande av uttalandet av den 29 januari 2011 från Europeiska rådets ordförande Herman van Rompuy om situationen i Egypten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 29 januari 2011 från Europeiska rådets ordförande Herman van Rompuy om situationen i Egypten,

| — | med beaktande av uttalandena från vice ordföranden/den höga representanten Catherine Ashton av den 3 och 4 februari och den 27 och 28 januari 2011 om Egypten och av den 6 december 2010 om valet till Egyptens folkförsamling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från vice ordföranden/den höga representanten Catherine Ashton av den 3 och 4 februari och den 27 och 28 januari 2011 om Egypten och av den 6 december 2010 om valet till Egyptens folkförsamling,

| — | med beaktande av det femte uttalandet av den 13 februari 2011 från de egyptiska väpnade styrkornas högsta råd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det femte uttalandet av den 13 februari 2011 från de egyptiska väpnade styrkornas högsta råd,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken 2009 och av framstegsrapporten om Egypten (KOM(2010)0207 – SEK(2010)0517), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken 2009 och av framstegsrapporten om Egypten (KOM(2010)0207 – SEK(2010)0517),

| — | med beaktande av Egyptens och EU:s gemensamma beslut från april 2009 om att försöka förbättra sina förbindelser, såsom det föreslagits av Egypten 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Egyptens och EU:s gemensamma beslut från april 2009 om att försöka förbättra sina förbindelser, såsom det föreslagits av Egypten 2008,

| — | med beaktande av 2004 års associeringsavtal mellan EU och Egypten och den handlingsplan som man kom överens om 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2004 års associeringsavtal mellan EU och Egypten och den handlingsplan som man kom överens om 2007,

| — | med beaktande av utvecklingen av den europeiska grannskapspolitiken sedan 2004, särskilt kommissionens framstegsrapporter om dess genomförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utvecklingen av den europeiska grannskapspolitiken sedan 2004, särskilt kommissionens framstegsrapporter om dess genomförande,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare från 2004, som ändrades 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare från 2004, som ändrades 2008,

| — | med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Vid den senaste tidens demonstrationer i flera arabstater i Nordafrika och Mellanöstern har det framförts krav på politiska, ekonomiska och sociala reformer. Demonstrationerna har också varit ett uttryck för folkets starka krav på frihet, verklig demokrati och bättre levnadsvillkor för medborgarna. |
| --- | --- |

A.

Vid den senaste tidens demonstrationer i flera arabstater i Nordafrika och Mellanöstern har det framförts krav på politiska, ekonomiska och sociala reformer. Demonstrationerna har också varit ett uttryck för folkets starka krav på frihet, verklig demokrati och bättre levnadsvillkor för medborgarna.

| B. | Egyptens president Hosni Mubarak avgick den 11 februari 2011 och makten har lämnats över till de väpnade styrkornas högsta råd. Högsta rådet har begärt att den regering som nyligen tillsattes av president Hosni Mubarak ska sitta kvar tills det har bildats en ny regering, och har lovat att lämna över makten till en vald civil regering. Högsta rådet har dessutom fattat de viktiga beslut som tillkännagavs i det femte uttalandet av den 13 februari 2011. |
| --- | --- |

B.

Egyptens president Hosni Mubarak avgick den 11 februari 2011 och makten har lämnats över till de väpnade styrkornas högsta råd. Högsta rådet har begärt att den regering som nyligen tillsattes av president Hosni Mubarak ska sitta kvar tills det har bildats en ny regering, och har lovat att lämna över makten till en vald civil regering. Högsta rådet har dessutom fattat de viktiga beslut som tillkännagavs i det femte uttalandet av den 13 februari 2011.

| C. | För att man ska kunna tillmötesgå folkets krav på frihet, verklig demokrati och social rättvisa i Egypten krävs en omedelbar, seriös och öppen dialog där alla politiska krafter som respekterar demokratin, upprätthåller rättsstatsprincipen och respekterar de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna deltar. Dialogen bör utmynna i verkliga och avgörande reformer. |
| --- | --- |

C.

För att man ska kunna tillmötesgå folkets krav på frihet, verklig demokrati och social rättvisa i Egypten krävs en omedelbar, seriös och öppen dialog där alla politiska krafter som respekterar demokratin, upprätthåller rättsstatsprincipen och respekterar de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna deltar. Dialogen bör utmynna i verkliga och avgörande reformer.

| D. | De fredliga demonstrationerna mot den egyptiska regimen möttes med våld av polisen, som använde tårgas, vattenkanoner, gummikulor och skarp ammunition. Dessutom gick beväpnade personer och regeringstrogna milisstyrkor till angrepp mot demonstranterna, vilket medförde att hundratals människor dödades. Hundratals människor har gripits och fängslats, däribland människorättsförsvarare, journalister och advokater. |
| --- | --- |

D.

De fredliga demonstrationerna mot den egyptiska regimen möttes med våld av polisen, som använde tårgas, vattenkanoner, gummikulor och skarp ammunition. Dessutom gick beväpnade personer och regeringstrogna milisstyrkor till angrepp mot demonstranterna, vilket medförde att hundratals människor dödades. Hundratals människor har gripits och fängslats, däribland människorättsförsvarare, journalister och advokater.

| E. | Den egyptiska regeringen vidtog en åtgärd av aldrig tidigare skådat slag, nämligen att stänga Internet för att tysta ned demonstranterna och begränsa det egyptiska folkets yttrandefrihet. Militärpolisen stängde medier och rättscentrum som al-Jazira och Hisham Mubarak Law Centre. |
| --- | --- |

E.

Den egyptiska regeringen vidtog en åtgärd av aldrig tidigare skådat slag, nämligen att stänga Internet för att tysta ned demonstranterna och begränsa det egyptiska folkets yttrandefrihet. Militärpolisen stängde medier och rättscentrum som al-Jazira och Hisham Mubarak Law Centre.

| F. | Främjandet av respekt för demokrati, mänskliga rättigheter och medborgerliga friheter är grundläggande principer och mål för EU och utgör en gemensam grund för utvecklingen i Europa–Medelhavsområdet. Europa–Medelhavspartnerskapet var huvudsakligen inriktat på ekonomiska reformer och kunde inte få till stånd de nödvändiga politiska och institutionella reformerna. Unionen för Medelhavsområdet, som var avsedd att stärka EU:s politik i regionen, visade sig vara otillräcklig för att bemöta det växande misstroendet bland den berörda befolkningen och tillgodose dess behov. |
| --- | --- |

F.

Främjandet av respekt för demokrati, mänskliga rättigheter och medborgerliga friheter är grundläggande principer och mål för EU och utgör en gemensam grund för utvecklingen i Europa–Medelhavsområdet. Europa–Medelhavspartnerskapet var huvudsakligen inriktat på ekonomiska reformer och kunde inte få till stånd de nödvändiga politiska och institutionella reformerna. Unionen för Medelhavsområdet, som var avsedd att stärka EU:s politik i regionen, visade sig vara otillräcklig för att bemöta det växande misstroendet bland den berörda befolkningen och tillgodose dess behov.

| G. | Strävan efter stabilitet har ofta överskuggat värderingar som demokrati, social rättvisa och mänskliga rättigheter i EU:s och medlemsstaternas förbindelser med grannländerna i söder de senaste åren. Människorättsklausulerna i associeringsavtalen bör systematiskt stödjas av en mekanism för att genomföra dessa klausuler. I detta sammanhang ska hänsyn tas till den pågående och nödvändiga översynen av den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

G.

Strävan efter stabilitet har ofta överskuggat värderingar som demokrati, social rättvisa och mänskliga rättigheter i EU:s och medlemsstaternas förbindelser med grannländerna i söder de senaste åren. Människorättsklausulerna i associeringsavtalen bör systematiskt stödjas av en mekanism för att genomföra dessa klausuler. I detta sammanhang ska hänsyn tas till den pågående och nödvändiga översynen av den europeiska grannskapspolitiken.

| H. | Europaparlamentet har vid flera tillfällen begärt att det undantagstillstånd som har varit ikraft sedan 1981 ska hävas, att demokratin ska stärkas och att de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna ska respekteras i Egypten. |
| --- | --- |

H.

Europaparlamentet har vid flera tillfällen begärt att det undantagstillstånd som har varit ikraft sedan 1981 ska hävas, att demokratin ska stärkas och att de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna ska respekteras i Egypten.

| I. | Egypten är en av EU:s viktigaste partner i Mellanöstern. EU bör bidra till att få till stånd ett demokratiskt, välmående och stabilt Egypten genom att uppmuntra och stödja förnyelsen av landet. |
| --- | --- |

I.

Egypten är en av EU:s viktigaste partner i Mellanöstern. EU bör bidra till att få till stånd ett demokratiskt, välmående och stabilt Egypten genom att uppmuntra och stödja förnyelsen av landet.

| J. | Egypten spelar en aktiv och central roll när det gäller att stödja fredsprocessen i Mellanöstern och den interna palestinska försoningsprocessen. De väpnade styrkornas högsta råd har bekräftat Egyptens åtagande att genomföra alla internationella fördrag och konventioner som landet har undertecknat. |
| --- | --- |

J.

Egypten spelar en aktiv och central roll när det gäller att stödja fredsprocessen i Mellanöstern och den interna palestinska försoningsprocessen. De väpnade styrkornas högsta råd har bekräftat Egyptens åtagande att genomföra alla internationella fördrag och konventioner som landet har undertecknat.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med det egyptiska folket och berömmer deras mod och beslutsamhet, särskilt den unga generationens. Parlamentet stöder helhjärtat deras legitima strävan efter demokrati. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med det egyptiska folket och berömmer deras mod och beslutsamhet, särskilt den unga generationens. Parlamentet stöder helhjärtat deras legitima strävan efter demokrati.

| 2. | Europaparlamentet fördömer skarpt våldshandlingarna och det övervåld som har använts mot demonstranterna och beklagar djupt att så många människor har dödats eller sårats. Parlamentet uttrycker sitt deltagande med offrens familjer och efterlyser en oberoende utredning av de händelser som har lett till att människor dödats, sårats eller fängslats. Parlamentet begär också att de ansvariga ställs inför rätta. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer skarpt våldshandlingarna och det övervåld som har använts mot demonstranterna och beklagar djupt att så många människor har dödats eller sårats. Parlamentet uttrycker sitt deltagande med offrens familjer och efterlyser en oberoende utredning av de händelser som har lett till att människor dödats, sårats eller fängslats. Parlamentet begär också att de ansvariga ställs inför rätta.

| 3. | Europaparlamentet kräver att alla fredliga demonstranter, åsiktsfångar och egyptiska och internationella människorättsförsvarare, journalister och advokater omedelbart och villkorslöst ska släppas på fri fot. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang med kraft Egyptens myndigheter att omedelbart tala om var alla frihetsberövade hålls förvarade och se till att skydda dem från alla former av tortyr eller annan misshandel. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet kräver att alla fredliga demonstranter, åsiktsfångar och egyptiska och internationella människorättsförsvarare, journalister och advokater omedelbart och villkorslöst ska släppas på fri fot. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang med kraft Egyptens myndigheter att omedelbart tala om var alla frihetsberövade hålls förvarade och se till att skydda dem från alla former av tortyr eller annan misshandel.

| 4. | Europaparlamentet anser att president Hosni Mubaraks avgång har inlett ett nytt skede i den politiska övergångsprocessen i Egypten. Parlamentet anser att man omedelbart bör inleda en verklig och öppen nationell politisk dialog där alla viktiga politiska aktörer och aktörer i det civila samhället deltar. Syftet ska vara att bereda väg för ett upphävande av undantagstillståndet, en översyn av författningen och vallagen, fria och rättvisa val, en demokratiskt vald civil regering och verklig demokrati i Egypten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att president Hosni Mubaraks avgång har inlett ett nytt skede i den politiska övergångsprocessen i Egypten. Parlamentet anser att man omedelbart bör inleda en verklig och öppen nationell politisk dialog där alla viktiga politiska aktörer och aktörer i det civila samhället deltar. Syftet ska vara att bereda väg för ett upphävande av undantagstillståndet, en översyn av författningen och vallagen, fria och rättvisa val, en demokratiskt vald civil regering och verklig demokrati i Egypten.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de väpnade styrkorna att på ett konstruktivt sätt försöka undvika ytterligare våld och underlätta den politiska processen. Parlamentet har tagit del av besluten av de väpnade styrkornas högsta råd att upphäva författningen, upplösa parlamentet, tillsätta en kommitté som ska bestå av oberoende ledamöter, ändra artiklarna i författningen, hålla en folkomröstning om dessa ändringsförslag och hålla parlaments- och presidentsval. Parlamentet efterlyser på nytt en demokratisk process där alla politiska och civila aktörer har möjlighet att delta så att man kan nå ett nationellt samförstånd. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar de väpnade styrkorna att på ett konstruktivt sätt försöka undvika ytterligare våld och underlätta den politiska processen. Parlamentet har tagit del av besluten av de väpnade styrkornas högsta råd att upphäva författningen, upplösa parlamentet, tillsätta en kommitté som ska bestå av oberoende ledamöter, ändra artiklarna i författningen, hålla en folkomröstning om dessa ändringsförslag och hålla parlaments- och presidentsval. Parlamentet efterlyser på nytt en demokratisk process där alla politiska och civila aktörer har möjlighet att delta så att man kan nå ett nationellt samförstånd.

| 6. | Europaparlamentet betonar vikten av att omedelbart återställa alla kommunikationsnät, bland annat Internet, och fullt ut respektera informations-, yttrande- och föreningsfriheten i Egypten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar vikten av att omedelbart återställa alla kommunikationsnät, bland annat Internet, och fullt ut respektera informations-, yttrande- och föreningsfriheten i Egypten.

| 7. | Europaparlamentet ger sitt helhjärtade stöd till reformer i riktning mot demokrati, rättssäkerhet och social rättvisa i Egypten och upprepar sitt krav på att undantagstillståndet ska hävas. Parlamentet upprepar hur viktigt det är med goda styrelseformer, korruptionsbekämpning och respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna i Egypten, särskilt samvets-, religions- och tankefrihet, yttrandefrihet, press- och mediefrihet, föreningsfrihet, kvinnors rättigheter och jämställdhet, skydd av minoriteter samt bekämpning av diskriminering på grund av sexuell läggning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ger sitt helhjärtade stöd till reformer i riktning mot demokrati, rättssäkerhet och social rättvisa i Egypten och upprepar sitt krav på att undantagstillståndet ska hävas. Parlamentet upprepar hur viktigt det är med goda styrelseformer, korruptionsbekämpning och respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna i Egypten, särskilt samvets-, religions- och tankefrihet, yttrandefrihet, press- och mediefrihet, föreningsfrihet, kvinnors rättigheter och jämställdhet, skydd av minoriteter samt bekämpning av diskriminering på grund av sexuell läggning.

| 8. | Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att kraftigt påskynda de ekonomiska och sociala reformerna i Egypten, eftersom frihet, ekonomisk utveckling och högre levnadsstandard är grundförutsättningar för politisk och social stabilitet i landet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att kraftigt påskynda de ekonomiska och sociala reformerna i Egypten, eftersom frihet, ekonomisk utveckling och högre levnadsstandard är grundförutsättningar för politisk och social stabilitet i landet.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att aktivt stödja en snabb övergång till ett fredligt, pluralistiskt och rättvist Egypten. Parlamentet stöder, i ett bredare sammanhang, Europeiska rådets uppfattning att EU bör ge sitt fulla stöd till övergångsprocesserna i regionen för att få till stånd ett demokratiskt styre, mångfald, bättre möjligheter till ekonomiskt välstånd och social integration samt ökad stabilitet i regionen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att aktivt stödja en snabb övergång till ett fredligt, pluralistiskt och rättvist Egypten. Parlamentet stöder, i ett bredare sammanhang, Europeiska rådets uppfattning att EU bör ge sitt fulla stöd till övergångsprocesserna i regionen för att få till stånd ett demokratiskt styre, mångfald, bättre möjligheter till ekonomiskt välstånd och social integration samt ökad stabilitet i regionen.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar EU, medlemsstaterna, de politiska partierna och stiftelserna att hjälpa de demokratiska politiska krafterna och det civila samhällets organisationer i Egypten att organisera sig, så att de fullt ut kan delta i övergången till demokrati. De egyptiska myndigheterna uppmanas att se till att de koptiska kristnas samfund inte blir offer för de pågående händelserna och att alla trossamfund kan leva i fred och fritt utöva sin tro i hela landet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar EU, medlemsstaterna, de politiska partierna och stiftelserna att hjälpa de demokratiska politiska krafterna och det civila samhällets organisationer i Egypten att organisera sig, så att de fullt ut kan delta i övergången till demokrati. De egyptiska myndigheterna uppmanas att se till att de koptiska kristnas samfund inte blir offer för de pågående händelserna och att alla trossamfund kan leva i fred och fritt utöva sin tro i hela landet.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar unionens höga representant att verka för att det inrättas en arbetsgrupp där parlamentet ingår. Arbetsgruppen ska kunna ge det demokratiseringsstöd som har efterlysts av aktörerna för demokratisk förändring, särskilt när det gäller fria och demokratiska val och institutionsuppbyggnad, bland annat uppbyggnad av ett oberoende rättsväsende. Unionens höga representant uppmanas att stödja den demokratiska omvandlingen genom att sända ut ett valobservatörsuppdrag till de kommande valen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar unionens höga representant att verka för att det inrättas en arbetsgrupp där parlamentet ingår. Arbetsgruppen ska kunna ge det demokratiseringsstöd som har efterlysts av aktörerna för demokratisk förändring, särskilt när det gäller fria och demokratiska val och institutionsuppbyggnad, bland annat uppbyggnad av ett oberoende rättsväsende. Unionens höga representant uppmanas att stödja den demokratiska omvandlingen genom att sända ut ett valobservatörsuppdrag till de kommande valen.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar rådets genomförandebeslut 2011/79/Gusp och rådets förordning (EU) nr 101/2011 av den 4 februari 2011 (1) om frysning av tillgångar som ägs eller kontrolleras av vissa personer, samt personer med anknytning till dem, som ansetts vara ansvariga för förskingring av den tunisiska statens medel, och uppmanar rådet att anta samma åtgärder gentemot alla ansvariga personer i Egypten. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar rådets genomförandebeslut 2011/79/Gusp och rådets förordning (EU) nr 101/2011 av den 4 februari 2011 (1) om frysning av tillgångar som ägs eller kontrolleras av vissa personer, samt personer med anknytning till dem, som ansetts vara ansvariga för förskingring av den tunisiska statens medel, och uppmanar rådet att anta samma åtgärder gentemot alla ansvariga personer i Egypten.

| 13. | Europaparlamentet betonar att händelseutvecklingen i Egypten och i andra länder i regionen återigen belyser att det är hög tid att ta fram ambitiösare och effektivare åtgärder och instrument och stärka budgeten för dessa för att uppmuntra och stödja politiska, ekonomiska och sociala reformer i EU:s grannländer i söder. Parlamentet poängterar att den pågående strategiska översynen av den europeiska grannskapspolitiken måste avspegla den aktuella utvecklingen i regionen och innehålla förslag om hur man på ett nytt och bättre sätt kan uppfylla folkens behov och förväntningar. Parlamentet efterlyser en bättre samordning med EU:s övriga politik gentemot dessa länder. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att händelseutvecklingen i Egypten och i andra länder i regionen återigen belyser att det är hög tid att ta fram ambitiösare och effektivare åtgärder och instrument och stärka budgeten för dessa för att uppmuntra och stödja politiska, ekonomiska och sociala reformer i EU:s grannländer i söder. Parlamentet poängterar att den pågående strategiska översynen av den europeiska grannskapspolitiken måste avspegla den aktuella utvecklingen i regionen och innehålla förslag om hur man på ett nytt och bättre sätt kan uppfylla folkens behov och förväntningar. Parlamentet efterlyser en bättre samordning med EU:s övriga politik gentemot dessa länder.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar än en gång EU att se över sin politik till stöd för demokrati och mänskliga rättigheter och inrätta en mekanism för genomförande av människorättsklausulen i samtliga avtal med tredjeländer. Parlamentet insisterar på att man i översynen av grannskapspolitiken måste prioritera kriterierna för rättsväsendets oberoende, respekt för de grundläggande friheterna, mångfald inom pressen, pressfrihet och bekämpning av korruption. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att det behövs en genomgripande översyn av de nuvarande handlingsplanerna, där det ges klara prioriteringar och incitament till politiska reformer. Rådet uppmanas att fastställa ett antal politiska kriterier som måste uppfyllas av de länder som medverkar i den europeiska grannskapspolitiken för att de ska kunna få en ”framskjuten ställning”. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar än en gång EU att se över sin politik till stöd för demokrati och mänskliga rättigheter och inrätta en mekanism för genomförande av människorättsklausulen i samtliga avtal med tredjeländer. Parlamentet insisterar på att man i översynen av grannskapspolitiken måste prioritera kriterierna för rättsväsendets oberoende, respekt för de grundläggande friheterna, mångfald inom pressen, pressfrihet och bekämpning av korruption. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att det behövs en genomgripande översyn av de nuvarande handlingsplanerna, där det ges klara prioriteringar och incitament till politiska reformer. Rådet uppmanas att fastställa ett antal politiska kriterier som måste uppfyllas av de länder som medverkar i den europeiska grannskapspolitiken för att de ska kunna få en ”framskjuten ställning”.

| 15. | Europaparlamentet anser att EU:s finansieringsinstrument för yttre åtgärder i regionen kan spela en avgörande roll i detta sammanhang, framför allt det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI), det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR) och stabilitetsinstrumentet. De bör stärkas för att kunna användas effektivt och konsekvent under dessa exceptionella förhållanden. Unionens höga representant uppmanas att till fullo utnyttja EU:s finansieringsinstrument för yttre åtgärder, inklusive EIDHR. Parlamentet understryker att Europaparlamentets demokratiska kontroll över dessa finansieringsinstrument måste säkerställas. Parlamentet betonar också vikten av att så snart som möjligt ta itu med frågan om stigande livsmedelspriser och frågan om en tryggad livsmedelsförsörjning och utveckling av landsbygden i största allmänhet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att EU:s finansieringsinstrument för yttre åtgärder i regionen kan spela en avgörande roll i detta sammanhang, framför allt det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI), det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR) och stabilitetsinstrumentet. De bör stärkas för att kunna användas effektivt och konsekvent under dessa exceptionella förhållanden. Unionens höga representant uppmanas att till fullo utnyttja EU:s finansieringsinstrument för yttre åtgärder, inklusive EIDHR. Parlamentet understryker att Europaparlamentets demokratiska kontroll över dessa finansieringsinstrument måste säkerställas. Parlamentet betonar också vikten av att så snart som möjligt ta itu med frågan om stigande livsmedelspriser och frågan om en tryggad livsmedelsförsörjning och utveckling av landsbygden i största allmänhet.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar unionen för Medelhavsområdet att snarast reflektera över den senaste tidens händelseutveckling och reagera på den genom att lägga fram förslag om hur man på bästa sätt kan främja demokrati och mänskliga rättigheter i unionens medlemsstater och i regionen och om vilka reformer som kan genomföras för att unionens egen roll ska bli starkare och effektivare. Anna Lindhs Europa-Medelhavsstiftelse uppmanas att spela en viktig och aktiv roll i att mobilisera det civila samhället i Europa–Medelhavsområdet för att främja medborgarskap och delaktighet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar unionen för Medelhavsområdet att snarast reflektera över den senaste tidens händelseutveckling och reagera på den genom att lägga fram förslag om hur man på bästa sätt kan främja demokrati och mänskliga rättigheter i unionens medlemsstater och i regionen och om vilka reformer som kan genomföras för att unionens egen roll ska bli starkare och effektivare. Anna Lindhs Europa-Medelhavsstiftelse uppmanas att spela en viktig och aktiv roll i att mobilisera det civila samhället i Europa–Medelhavsområdet för att främja medborgarskap och delaktighet.

| 17. | Europaparlamentet är medvetet om att Egypten har en central roll i arabvärlden och i fredsprocessen i Mellanöstern och att fredsavtalet med Israel är viktigt. Egypten uppmanas att stå fast vid sin ambition att spela en aktiv och konstruktiv roll i arbetet med att uppnå en varaktig fred i Mellanöstern, särskilt när det gäller konflikten mellan israeler och palestinier och den interna palestinska försoningsprocessen. Parlamentet begär att fredsfördraget mellan Egypten och Israel ska upprätthållas. Parlamentet gläder sig över att de väpnade styrkornas högsta råd har bekräftat Egyptens åtagande att genomföra alla internationella fördrag och konventioner som landet har undertecknat. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet är medvetet om att Egypten har en central roll i arabvärlden och i fredsprocessen i Mellanöstern och att fredsavtalet med Israel är viktigt. Egypten uppmanas att stå fast vid sin ambition att spela en aktiv och konstruktiv roll i arbetet med att uppnå en varaktig fred i Mellanöstern, särskilt när det gäller konflikten mellan israeler och palestinier och den interna palestinska försoningsprocessen. Parlamentet begär att fredsfördraget mellan Egypten och Israel ska upprätthållas. Parlamentet gläder sig över att de väpnade styrkornas högsta råd har bekräftat Egyptens åtagande att genomföra alla internationella fördrag och konventioner som landet har undertecknat.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament och till de egyptiska myndigheterna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament och till de egyptiska myndigheterna.

---

(1)  EUT L 31, 5.2.2011, s. 40 och 1.

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/30

---

Torsdagen den 17 februari 2011Genomförande av EU:s strategi för Donauregionen

P7_TA(2011)0065

Europaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om genomförandet av EU-strategin för Donauregionen

2012/C 188 E/06

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 192 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 192 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de muntliga frågorna till kommissionen om genomförandet av EU-strategin för Donauregionen (O-00014/2011-B7-0011/2011 och O-00029/2011-B7-0013/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de muntliga frågorna till kommissionen om genomförandet av EU-strategin för Donauregionen (O-00014/2011-B7-0011/2011 och O-00029/2011-B7-0013/2011),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2010 om en europeisk strategi för Donauregionen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2010 om en europeisk strategi för Donauregionen (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 december 2010 om Europeiska unionens strategi för Donauregionen (KOM(2010)0715) och dess handlingsplan (SEK(2010)1489), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 december 2010 om Europeiska unionens strategi för Donauregionen (KOM(2010)0715) och dess handlingsplan (SEK(2010)1489),

| — | med beaktande av EU:s strategi för Östersjöområdet (KOM(2009)0248), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi för Östersjöområdet (KOM(2009)0248),

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 18–19 juni 2009, där kommissionen uppmanades att senast 2010 upprätta en europeisk strategi för Donauregionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 18–19 juni 2009, där kommissionen uppmanades att senast 2010 upprätta en europeisk strategi för Donauregionen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2009 om grönboken om territoriell sammanhållning och läget i debatten om den kommande reformen av sammanhållningspolitiken (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2009 om grönboken om territoriell sammanhållning och läget i debatten om den kommande reformen av sammanhållningspolitiken (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2006 med titeln ”Främjande av transport på inre vattenvägar: Naiades, Ett europeiskt åtgärdsprogram för transport på inre vattenvägar” (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2006 med titeln ”Främjande av transport på inre vattenvägar: Naiades, Ett europeiskt åtgärdsprogram för transport på inre vattenvägar” (3),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande från oktober 2009 om en EU-strategi för Donauområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande från oktober 2009 om en EU-strategi för Donauområdet,

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande med titeln ”Regionkommitténs vitbok om flernivåstyre” (CdR 89/2009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande med titeln ”Regionkommitténs vitbok om flernivåstyre” (CdR 89/2009),

| — | med beaktandet av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén med titeln ”Makroregionalt samarbete – Att tillämpa Östersjöstrategin på andra makroregioner i Europa” (ECO/251), |
| --- | --- |

—

med beaktandet av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén med titeln ”Makroregionalt samarbete – Att tillämpa Östersjöstrategin på andra makroregioner i Europa” (ECO/251),

| — | med beaktande av rådets arbetsprogram, som utarbetats av de spanska, belgiska och ungerska ordförandeskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets arbetsprogram, som utarbetats av de spanska, belgiska och ungerska ordförandeskapen,

| — | med beaktande av Esbo-, Århus- och Bernkonventionerna om miljöskydd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Esbo-, Århus- och Bernkonventionerna om miljöskydd,

| — | med beaktande av ramdirektivet om vatten och Helsingforskonventionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramdirektivet om vatten och Helsingforskonventionen,

| — | med beaktande av Belgradkonventionen om sjöfart på Donau, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Belgradkonventionen om sjöfart på Donau,

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.4 i arbetsordningen,

| A. | I Lissabonfördraget anges territoriell sammanhållning som ett av EU:s mål (artikel 3 i EU-fördraget). |
| --- | --- |

A.

I Lissabonfördraget anges territoriell sammanhållning som ett av EU:s mål (artikel 3 i EU-fördraget).

| B. | Makroregionala strategier syftar till att bättre utnyttja befintliga resurser för att ta itu med frågor som rör territoriell utveckling och hitta gemensamma lösningar på gemensamma utmaningar. |
| --- | --- |

B.

Makroregionala strategier syftar till att bättre utnyttja befintliga resurser för att ta itu med frågor som rör territoriell utveckling och hitta gemensamma lösningar på gemensamma utmaningar.

| C. | För att öka effektiviteten i regionalpolitiken bör den integrerade metoden främjas och utvecklas, vilket även omfattar att skapa strategier för makroregioner på EU-nivå. |
| --- | --- |

C.

För att öka effektiviteten i regionalpolitiken bör den integrerade metoden främjas och utvecklas, vilket även omfattar att skapa strategier för makroregioner på EU-nivå.

| D. | Östersjöstrategin erbjuder redan nu en modell för att samordna EU:s politik och finansiering inom geopolitiskt territoriella enheter – makroregioner – som definieras utifrån specifika kriterier. |
| --- | --- |

D.

Östersjöstrategin erbjuder redan nu en modell för att samordna EU:s politik och finansiering inom geopolitiskt territoriella enheter – makroregioner – som definieras utifrån specifika kriterier.

| E. | Donauregionen, bestående av 14 europeiska länder och 115 miljoner människor både i och utanför EU – Tyskland, Österrike, Slovakien, Tjeckien, Slovenien, Ungern, Rumänien, Bulgarien, Kroatien, Serbien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro, Moldavien och Ukraina – utgör ett område där man kan nå ytterligare synergieffekter mellan EU:s olika politikområden, såsom sammanhållning, transport, ekonomi, energi, miljö, kultur, utbildning, jordbruk, fiske, utvidgning och grannskapspolitik. |
| --- | --- |

E.

Donauregionen, bestående av 14 europeiska länder och 115 miljoner människor både i och utanför EU – Tyskland, Österrike, Slovakien, Tjeckien, Slovenien, Ungern, Rumänien, Bulgarien, Kroatien, Serbien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro, Moldavien och Ukraina – utgör ett område där man kan nå ytterligare synergieffekter mellan EU:s olika politikområden, såsom sammanhållning, transport, ekonomi, energi, miljö, kultur, utbildning, jordbruk, fiske, utvidgning och grannskapspolitik.

| F. | I EU-strategin för Donauregionen bör därför ekonomiska, miljömässiga, sociala och kulturella faktorer kombineras och samordnas. |
| --- | --- |

F.

I EU-strategin för Donauregionen bör därför ekonomiska, miljömässiga, sociala och kulturella faktorer kombineras och samordnas.

| G. | EU-strategin för Donauregionen bör i betydande grad bidra till att förbättra flernivåstyret samt deltagandet av civilsamhället och partner som är verksamma i Donauregionen. Strategin skulle också kunna bidra till ökat välstånd, en hållbar utveckling, fler arbetstillfällen och ökad säkerhet i området. |
| --- | --- |

G.

EU-strategin för Donauregionen bör i betydande grad bidra till att förbättra flernivåstyret samt deltagandet av civilsamhället och partner som är verksamma i Donauregionen. Strategin skulle också kunna bidra till ökat välstånd, en hållbar utveckling, fler arbetstillfällen och ökad säkerhet i området.

| H. | Donauregionen är en historiskt betydelsefull korsväg som förbinder västra och östra Europa. |
| --- | --- |

H.

Donauregionen är en historiskt betydelsefull korsväg som förbinder västra och östra Europa.

| I. | Donau har närmast blivit en inre vattenväg i EU efter de senaste utvidgningarna, och Donauregionen kan väsentligt underlätta anpassningen till de förändringar som utvidgningarna har medfört. |
| --- | --- |

I.

Donau har närmast blivit en inre vattenväg i EU efter de senaste utvidgningarna, och Donauregionen kan väsentligt underlätta anpassningen till de förändringar som utvidgningarna har medfört.

| J. | Donauregionen är en sammanlänkad makroregion med vitt skilda ekonomiska möjligheter. |
| --- | --- |

J.

Donauregionen är en sammanlänkad makroregion med vitt skilda ekonomiska möjligheter.

| K. | Den ekonomiska utvecklingen i Donauregionen kommer att leda till väsentlig ökning av det ekonomiska välståndet i denna makroregion och stimulera sysselsättningen. |
| --- | --- |

K.

Den ekonomiska utvecklingen i Donauregionen kommer att leda till väsentlig ökning av det ekonomiska välståndet i denna makroregion och stimulera sysselsättningen.

| L. | Om Donauområdet betraktades som en enda makroregion skulle det bidra till att överbrygga de regionala skillnaderna i ekonomisk styrka och främja en integrerad utveckling. |
| --- | --- |

L.

Om Donauområdet betraktades som en enda makroregion skulle det bidra till att överbrygga de regionala skillnaderna i ekonomisk styrka och främja en integrerad utveckling.

| M. | Donaudeltat och Budapest med Donaus stränder tillhör sedan 1991 Unescos världsarv, och i Donauregionen finns det flera särskilda skyddsområden och särskilda bevarandeområden inom Natura 2000. Donau och Donaudeltat har ett unikt och ömtåligt ekosystem med sällsynta växtarter som är hotade på grund av föroreningar. |
| --- | --- |

M.

Donaudeltat och Budapest med Donaus stränder tillhör sedan 1991 Unescos världsarv, och i Donauregionen finns det flera särskilda skyddsområden och särskilda bevarandeområden inom Natura 2000. Donau och Donaudeltat har ett unikt och ömtåligt ekosystem med sällsynta växtarter som är hotade på grund av föroreningar.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens godkännande av en strategi för Donauregionen och stödjer den medföljande handelsplanen. Strategin bygger på fyra pelare (att knyta samman Donauregionen, skydda miljön, skapa välstånd och stärka regionen) och möter behovet av att förbättra rörligheten, energiförsörjningen, miljöskyddet, den sociala och ekonomiska utvecklingen, kulturutbytet, säkerheten och civilskyddet i regionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens godkännande av en strategi för Donauregionen och stödjer den medföljande handelsplanen. Strategin bygger på fyra pelare (att knyta samman Donauregionen, skydda miljön, skapa välstånd och stärka regionen) och möter behovet av att förbättra rörligheten, energiförsörjningen, miljöskyddet, den sociala och ekonomiska utvecklingen, kulturutbytet, säkerheten och civilskyddet i regionen.

| 2. | Europaparlamentet har efterlyst denna strategi sedan 2008 och uppmanar det ungerska ordförandeskapet i rådet och Europeiska rådet att godkänna EU-strategin för Donauregionen vid Europeiska rådets möte i juni samt att snarast möjligt börja genomföra den. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet har efterlyst denna strategi sedan 2008 och uppmanar det ungerska ordförandeskapet i rådet och Europeiska rådet att godkänna EU-strategin för Donauregionen vid Europeiska rådets möte i juni samt att snarast möjligt börja genomföra den.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar framför allt att strategin är ett resultat av breda överläggningar mellan berörda parter, däribland nationella, regionala och lokala myndigheter men även forskargrupper och företag samt icke-statliga organisationer, vilket är viktigt för att strategin ska lyckas. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang ett forum för civilsamhället i regionen, där offentliga och privata aktörer kan mötas och engagera sig i utvecklingen av makroregionala strategier. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar framför allt att strategin är ett resultat av breda överläggningar mellan berörda parter, däribland nationella, regionala och lokala myndigheter men även forskargrupper och företag samt icke-statliga organisationer, vilket är viktigt för att strategin ska lyckas. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang ett forum för civilsamhället i regionen, där offentliga och privata aktörer kan mötas och engagera sig i utvecklingen av makroregionala strategier.

| 4. | Europaparlamentet anser att strategins territoriella dimension kommer att leda till en konkret utveckling av begreppet territoriell sammanhållning, som i Lissabonfördraget jämställs med ekonomisk och social sammanhållning. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att föra en aktiv dialog om vilken roll och vilka effekter EU:s makroregionala politik kommer att ha efter 2013. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att strategins territoriella dimension kommer att leda till en konkret utveckling av begreppet territoriell sammanhållning, som i Lissabonfördraget jämställs med ekonomisk och social sammanhållning. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att föra en aktiv dialog om vilken roll och vilka effekter EU:s makroregionala politik kommer att ha efter 2013.

| 5. | Europaparlamentet betonar att det största mervärdet i EU:s makroregionala strategier inte uppstår genom att man avsätter ytterligare medel utan istället genom att samarbete och samordning sker på flera nivåer samt genom att man investerar tillgängliga medel på ett mer strategiskt sätt. Parlamentet påminner om det svenska ordförandeskapets slutsatser om att inte införa några nya institutioner eller någon ny lagstiftning eller avsätta ytterligare medel. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att det största mervärdet i EU:s makroregionala strategier inte uppstår genom att man avsätter ytterligare medel utan istället genom att samarbete och samordning sker på flera nivåer samt genom att man investerar tillgängliga medel på ett mer strategiskt sätt. Parlamentet påminner om det svenska ordförandeskapets slutsatser om att inte införa några nya institutioner eller någon ny lagstiftning eller avsätta ytterligare medel.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och regionerna att utnyttja tillgängliga strukturfondsmedel för 2007–2013 för att säkerställa maximalt stöd för strategin, genom att i synnerhet främja skapande av jobb och ekonomisk tillväxt inom de områden som har drabbats hårdast av den ekonomiska krisen, och vid behov bör de operativa programmen för den nuvarande programperioden ändras. Parlamentet understryker att man genom att utnyttja de specifika egenskaperna i regionerna kan använda strukturfondsmedlen på ett mycket mer effektivt sätt och därmed skapa ett mervärde på regional nivå. Parlamentet betonar att oanvända ekonomiska resurser även kan användas för att finansiera makroregionala projekt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och regionerna att utnyttja tillgängliga strukturfondsmedel för 2007–2013 för att säkerställa maximalt stöd för strategin, genom att i synnerhet främja skapande av jobb och ekonomisk tillväxt inom de områden som har drabbats hårdast av den ekonomiska krisen, och vid behov bör de operativa programmen för den nuvarande programperioden ändras. Parlamentet understryker att man genom att utnyttja de specifika egenskaperna i regionerna kan använda strukturfondsmedlen på ett mycket mer effektivt sätt och därmed skapa ett mervärde på regional nivå. Parlamentet betonar att oanvända ekonomiska resurser även kan användas för att finansiera makroregionala projekt.

| 7. | Europaparlamentet anser att EU:s utvidgning och de stora gränsöverskridande utmaningarna, såsom den ekonomiska krisen och miljöhoten samt kraven på hållbara transporter, energiförsörjning, resurshållbarhet och en ekologisk användning av vattenresurser, visar att det ömsesidiga beroendet stater emellan ökar, att sektorsvist tänkande inte längre är lämpligt och att inrättandet av makroregioner i detta sammanhang öppnar upp för nya och mer effektiva samarbetsmöjligheter mellan olika nivåer. Detta kan ske genom en integrerad och samordnad hållning till hållbar utveckling på en bredare regional nivå och ett effektivare utnyttjande av Donauregionens enorma potential när det gäller utveckling och förebyggande av naturkatastrofer. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att EU:s utvidgning och de stora gränsöverskridande utmaningarna, såsom den ekonomiska krisen och miljöhoten samt kraven på hållbara transporter, energiförsörjning, resurshållbarhet och en ekologisk användning av vattenresurser, visar att det ömsesidiga beroendet stater emellan ökar, att sektorsvist tänkande inte längre är lämpligt och att inrättandet av makroregioner i detta sammanhang öppnar upp för nya och mer effektiva samarbetsmöjligheter mellan olika nivåer. Detta kan ske genom en integrerad och samordnad hållning till hållbar utveckling på en bredare regional nivå och ett effektivare utnyttjande av Donauregionens enorma potential när det gäller utveckling och förebyggande av naturkatastrofer.

| 8. | Europaparlamentet betonar därför att strategin bör sättas i samband med det sammanhållningspolitiska målet om territoriellt samarbete (Mål 3) och bygga på ett integrerat, sektorsövergripande och territoriellt förhållningssätt, med sikte på bättre samordningsrutiner mellan olika styresnivåer inom ett visst territorium och med fokus på relevanta frågor. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar därför att strategin bör sättas i samband med det sammanhållningspolitiska målet om territoriellt samarbete (Mål 3) och bygga på ett integrerat, sektorsövergripande och territoriellt förhållningssätt, med sikte på bättre samordningsrutiner mellan olika styresnivåer inom ett visst territorium och med fokus på relevanta frågor.

| 9. | Europaparlamentet understryker att det faktum att strategin stämmer överens med Europa 2020-målen garanterar att den följer utvecklingstendenserna i Europa och EU:s åtagande om smart och hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att det faktum att strategin stämmer överens med Europa 2020-målen garanterar att den följer utvecklingstendenserna i Europa och EU:s åtagande om smart och hållbar tillväxt för alla.

| 10. | Europaparlamentet betonar Donaustrategins integrerande och förenande karaktär och är övertygat om att den, med stöd av ett starkt politiskt engagemang från medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter, väsentligt kan bidra till att överbrygga tidigare splittringar i Europa och därmed uppfylla visionen om EU-integrering. Den kan även bidra till den allmänna framgången för och effektiviteten i den europeiska återhämtningsstrategin efter de senaste årens ekonomiska och finansiella kris, vilket ger ny kraft för en hållbar tillväxt på lokal, regional, nationell, transnationell och europeisk nivå inte bara i centrala och sydöstra Europa utan även i ett mycket större geografiskt sammanhang. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar Donaustrategins integrerande och förenande karaktär och är övertygat om att den, med stöd av ett starkt politiskt engagemang från medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter, väsentligt kan bidra till att överbrygga tidigare splittringar i Europa och därmed uppfylla visionen om EU-integrering. Den kan även bidra till den allmänna framgången för och effektiviteten i den europeiska återhämtningsstrategin efter de senaste årens ekonomiska och finansiella kris, vilket ger ny kraft för en hållbar tillväxt på lokal, regional, nationell, transnationell och europeisk nivå inte bara i centrala och sydöstra Europa utan även i ett mycket större geografiskt sammanhang.

| 11. | Europaparlamentet noterar de djupgående effekter den globala finansiella och ekonomiska krisen har haft på alla länder i regionen, men i synnerhet på länderna längs Donau. Parlamentet uppmanar alla intressenter att inte minska sitt engagemang för Donaustrategin på grund av krisen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar de djupgående effekter den globala finansiella och ekonomiska krisen har haft på alla länder i regionen, men i synnerhet på länderna längs Donau. Parlamentet uppmanar alla intressenter att inte minska sitt engagemang för Donaustrategin på grund av krisen.

| 12. | Europaparlamentet understryker att Donauregionen är EU:s port till västra Balkan och att EU-strategin för Donauregionen därför inte bara gynnar grannskapsförbindelserna i centrala och sydöstra Europa utan även tillför EU:s Östeuropapolitik ett betydande mervärde. Donaustrategin utgör därför ett ypperligt tillfälle för hela unionen att befästa sitt politiska och ekonomiska samarbete med Balkanländerna och därmed bidra till utvidgningen och konsolideringen av den europeiska integrationsprocessen i regionen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker att Donauregionen är EU:s port till västra Balkan och att EU-strategin för Donauregionen därför inte bara gynnar grannskapsförbindelserna i centrala och sydöstra Europa utan även tillför EU:s Östeuropapolitik ett betydande mervärde. Donaustrategin utgör därför ett ypperligt tillfälle för hela unionen att befästa sitt politiska och ekonomiska samarbete med Balkanländerna och därmed bidra till utvidgningen och konsolideringen av den europeiska integrationsprocessen i regionen.

| 13. | Europaparlamentet understryker att Donaustrategin, tillsammans med de olika former av gränsöverskridande samarbete som den innebär, lätt skulle kunna bli en nyckelfaktor när det gäller att uppnå ekonomisk, social och territoriell utveckling genom att skapa välstånd, förbättra livskvaliteten, driva på lokala och regionala ansträngningar, rörande bland annat utvecklingsbehov, och bidra till ett starkt, gränsöverskridande samspel och småskaliga projekt (program för att underlätta kontakter människor emellan) på olika områden, såsom kultur, utbildning, sysselsättning, miljöskydd, industriella distributionskedjor, samarbetsprojekt mellan kommuner och gränsöverskridande initiativ för modernisering av transporter. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att Donaustrategin, tillsammans med de olika former av gränsöverskridande samarbete som den innebär, lätt skulle kunna bli en nyckelfaktor när det gäller att uppnå ekonomisk, social och territoriell utveckling genom att skapa välstånd, förbättra livskvaliteten, driva på lokala och regionala ansträngningar, rörande bland annat utvecklingsbehov, och bidra till ett starkt, gränsöverskridande samspel och småskaliga projekt (program för att underlätta kontakter människor emellan) på olika områden, såsom kultur, utbildning, sysselsättning, miljöskydd, industriella distributionskedjor, samarbetsprojekt mellan kommuner och gränsöverskridande initiativ för modernisering av transporter.

| 14. | Europaparlamentet anser att utvecklingen av storskaliga strategier, såsom makroregionala strategier, bör bidra till att öka den lokala och regionala nivåns betydelse i genomförandet av EU-politik generellt sett. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att utvecklingen av storskaliga strategier, såsom makroregionala strategier, bör bidra till att öka den lokala och regionala nivåns betydelse i genomförandet av EU-politik generellt sett.

| 15. | Europaparlamentet betonar att den nya ”makroregionala” samarbetsramen måste användas för att se till att naturbetingade svårigheter för perifera regioner börjar ses som tillgångar och möjligheter, samt att utvecklingen av dessa regioner stimuleras. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att den nya ”makroregionala” samarbetsramen måste användas för att se till att naturbetingade svårigheter för perifera regioner börjar ses som tillgångar och möjligheter, samt att utvecklingen av dessa regioner stimuleras.

| 16. | Europaparlamentet betonar behovet av att göra de relevanta regionala och lokala aktörerna, såsom rådet för städer och regioner vid Donau, och det civila samhället i Donauregionen delaktiga i alla skeden av beslutsfattandet (utarbetande, genomförande, övervakning och utvärdering), så att man kan finna lösningar på gemensamma utmaningar, välja ut och effektivt genomföra konkreta projekt och inrätta en mekanism för goda styrelseformer. Parlamentet kräver att regeringarna stödjer och underlättar åtgärder som gör det möjligt för icke-statliga organisationer, branschorganisationer och det civila samhället, liksom kvinnonätverk och minoritetsgrupper, att inta en mer aktiv roll. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar behovet av att göra de relevanta regionala och lokala aktörerna, såsom rådet för städer och regioner vid Donau, och det civila samhället i Donauregionen delaktiga i alla skeden av beslutsfattandet (utarbetande, genomförande, övervakning och utvärdering), så att man kan finna lösningar på gemensamma utmaningar, välja ut och effektivt genomföra konkreta projekt och inrätta en mekanism för goda styrelseformer. Parlamentet kräver att regeringarna stödjer och underlättar åtgärder som gör det möjligt för icke-statliga organisationer, branschorganisationer och det civila samhället, liksom kvinnonätverk och minoritetsgrupper, att inta en mer aktiv roll.

| 17. | Europaparlamentet rekommenderar i detta sammanhang att man ökar de lokala samhällenas deltagande genom att upprätta bredare och mer fokuserade kommunikations- och samrådsverktyg genom till exempel lokala medier (lokal tv, radio och tryckta och elektroniska tidningar). Parlamentet föreslår att en särskild webbportal skapas för EU-strategin i Donauregionen som kan fungera som ett forum för utbyte av erfarenheter om de nuvarande och kommande projekt som centrala och lokala myndigheter, icke-statliga organisationer och andra organ driver i regionen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet rekommenderar i detta sammanhang att man ökar de lokala samhällenas deltagande genom att upprätta bredare och mer fokuserade kommunikations- och samrådsverktyg genom till exempel lokala medier (lokal tv, radio och tryckta och elektroniska tidningar). Parlamentet föreslår att en särskild webbportal skapas för EU-strategin i Donauregionen som kan fungera som ett forum för utbyte av erfarenheter om de nuvarande och kommande projekt som centrala och lokala myndigheter, icke-statliga organisationer och andra organ driver i regionen.

| 18. | Europaparlamentet påminner om de erfarenheter man har gjort i Östersjöstrategin i form av insyn i beslutsprocessen, däribland tilldelningen av EU-medel. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påminner om de erfarenheter man har gjort i Östersjöstrategin i form av insyn i beslutsprocessen, däribland tilldelningen av EU-medel.

| 19. | Europaparlamentet uppmuntrar ett politiskt engagemang som kan öka allmänhetens och intressenters förtroende för politiska och lokala myndigheter. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmuntrar ett politiskt engagemang som kan öka allmänhetens och intressenters förtroende för politiska och lokala myndigheter.

| 20. | Europaparlamentet påpekar att ett framgångsrikt genomförande av EU:s Donaustrategi är beroende av de kommunala aktörernas möjlighet, kapacitet och beredskap att ingripa på de regionala arbetsmarknaderna genom projektinitiativ som skapar en lokal efterfrågan på arbetskraft, en bas för en smart och miljövänlig tillväxt och förbättrat samarbete mellan gränsregioner i de olika medlemsstaterna. Parlamentet påpekar att det finns stora skillnader vad gäller ekonomisk utveckling och innovation i Donauregionen och att det finns ett behov av att öka potentialen inom alla områden, inklusive de välutvecklade, eftersom dessa då kan hjälpa till att dra med sig de minst gynnade regionerna. Parlamentet framhåller behovet av att främja nya områden som har utvecklings- och innovationspotential och att ta vara på möjligheten att använda mervärdet från Östersjöstrategin och EU-strategin för Donauregionen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påpekar att ett framgångsrikt genomförande av EU:s Donaustrategi är beroende av de kommunala aktörernas möjlighet, kapacitet och beredskap att ingripa på de regionala arbetsmarknaderna genom projektinitiativ som skapar en lokal efterfrågan på arbetskraft, en bas för en smart och miljövänlig tillväxt och förbättrat samarbete mellan gränsregioner i de olika medlemsstaterna. Parlamentet påpekar att det finns stora skillnader vad gäller ekonomisk utveckling och innovation i Donauregionen och att det finns ett behov av att öka potentialen inom alla områden, inklusive de välutvecklade, eftersom dessa då kan hjälpa till att dra med sig de minst gynnade regionerna. Parlamentet framhåller behovet av att främja nya områden som har utvecklings- och innovationspotential och att ta vara på möjligheten att använda mervärdet från Östersjöstrategin och EU-strategin för Donauregionen.

| 21. | Europaparlamentet efterlyser en utveckling av energiinfrastrukturen, energieffektiviteten och den förnybara energin för att upprätta en integrerad och välfungerande energimarknad. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet efterlyser en utveckling av energiinfrastrukturen, energieffektiviteten och den förnybara energin för att upprätta en integrerad och välfungerande energimarknad.

| 22. | Europaparlamentet noterar de medelfristiga och långsiktiga prognoser som förutspår att de sydliga regionerna i Europa – inklusive medlemsstaterna i sydöstra Europa – kommer att drabbas särskilt hårt av klimatförändringarnas konsekvenser. Parlamentet är övertygat om att Donaustrategin har en viktig roll att spela i detta avseende och att den bör utformas med målet att mildra klimatförändringarnas negativa effekter i Donauregionen på ett sätt som tar hänsyn till flodnätverkets komplexa roll och beskaffenhet (vattenförsörjning, ekologiska aspekter, transportinfrastruktur, bevattnings- och jordbruksfrågan, skyddade arter och växter osv.). |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet noterar de medelfristiga och långsiktiga prognoser som förutspår att de sydliga regionerna i Europa – inklusive medlemsstaterna i sydöstra Europa – kommer att drabbas särskilt hårt av klimatförändringarnas konsekvenser. Parlamentet är övertygat om att Donaustrategin har en viktig roll att spela i detta avseende och att den bör utformas med målet att mildra klimatförändringarnas negativa effekter i Donauregionen på ett sätt som tar hänsyn till flodnätverkets komplexa roll och beskaffenhet (vattenförsörjning, ekologiska aspekter, transportinfrastruktur, bevattnings- och jordbruksfrågan, skyddade arter och växter osv.).

| 23. | Europaparlamentet påpekar att ur ett ekologiskt perspektiv är centrala och sydöstra Europa ett av de rikaste men samtidigt mest sårbara områdena i Europa. Regionen utmärks av ett ytterst komplext ekosystem som är av stort värde och som därför kräver en hög skyddsnivå. Parlamentet välkomnar att syftet med EU-strategin för Donauregionen är att skapa en beboelig och hållbar, och samtidigt utvecklad och välmående Donauregion, genom att hantera miljörisker som översvämningar och industriföroreningar, bevara vattenresursernas kvalitet och kvantitet och garantera en hållbar användning av dessa resurser samt värna om den biologiska mångfalden, landskapet och luft- och markkvaliteten. Parlamentet understryker att miljöskydd i Donaubäckenet är en viktig aspekt som bör stimulera en ansvarsfull jordbruks- och landsbygdsutveckling i regionen. Parlamentet kräver att Donaus ekologiska status förbättras, att föroreningarna minskar och att ytterligare utsläpp av olja och andra giftiga och skadliga ämnen förhindras. Parlamentet betonar att god ekologisk status i Donau är en förutsättning för all mänsklig verksamhet längs floden och rekommenderar att man i synnerhet tar hänsyn till miljömålen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påpekar att ur ett ekologiskt perspektiv är centrala och sydöstra Europa ett av de rikaste men samtidigt mest sårbara områdena i Europa. Regionen utmärks av ett ytterst komplext ekosystem som är av stort värde och som därför kräver en hög skyddsnivå. Parlamentet välkomnar att syftet med EU-strategin för Donauregionen är att skapa en beboelig och hållbar, och samtidigt utvecklad och välmående Donauregion, genom att hantera miljörisker som översvämningar och industriföroreningar, bevara vattenresursernas kvalitet och kvantitet och garantera en hållbar användning av dessa resurser samt värna om den biologiska mångfalden, landskapet och luft- och markkvaliteten. Parlamentet understryker att miljöskydd i Donaubäckenet är en viktig aspekt som bör stimulera en ansvarsfull jordbruks- och landsbygdsutveckling i regionen. Parlamentet kräver att Donaus ekologiska status förbättras, att föroreningarna minskar och att ytterligare utsläpp av olja och andra giftiga och skadliga ämnen förhindras. Parlamentet betonar att god ekologisk status i Donau är en förutsättning för all mänsklig verksamhet längs floden och rekommenderar att man i synnerhet tar hänsyn till miljömålen.

| 24. | Parlamentet är övertygat om att åtgärder för att bevara Donaubäckenets naturliga vattenhållningsförmåga och för att förhindra upprepade översvämningar är det bästa sättet att bemöta Donauregionens unika sårbarhet och utsatthet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att EU-medel används för projekt som är förenliga med genomförandet av EU:s miljölagstiftning. |
| --- | --- |

24.

Parlamentet är övertygat om att åtgärder för att bevara Donaubäckenets naturliga vattenhållningsförmåga och för att förhindra upprepade översvämningar är det bästa sättet att bemöta Donauregionens unika sårbarhet och utsatthet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att EU-medel används för projekt som är förenliga med genomförandet av EU:s miljölagstiftning.

| 25. | Europaparlamentet betonar att länderna i Donauregionen är ekonomiskt beroende av varandra och understryker behovet av att investera i IT och utveckla små och medelstora företag och deras forskningsavdelningar samt påpekar att man måste främja innovation, företagande och framväxten av en kunskapsekonomi för att säkerställa en hållbar och effektiv utveckling. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att länderna i Donauregionen är ekonomiskt beroende av varandra och understryker behovet av att investera i IT och utveckla små och medelstora företag och deras forskningsavdelningar samt påpekar att man måste främja innovation, företagande och framväxten av en kunskapsekonomi för att säkerställa en hållbar och effektiv utveckling.

| 26. | Europaparlamentet betonar att smart ekonomisk utveckling och smarta investeringar är mycket lovande områden för ekonomisk tillväxt och att grön teknik och ekologisk modernisering, såsom förbättrad energieffektivitet, förnybar energi och bättre avfallshantering, kan bidra till en hållbar utveckling i regionen och till en minskad negativ miljöpåverkan från ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att smart ekonomisk utveckling och smarta investeringar är mycket lovande områden för ekonomisk tillväxt och att grön teknik och ekologisk modernisering, såsom förbättrad energieffektivitet, förnybar energi och bättre avfallshantering, kan bidra till en hållbar utveckling i regionen och till en minskad negativ miljöpåverkan från ekonomisk verksamhet.

| 27. | Europaparlamentet är medvetet om den viktiga roll som Donaustrategin spelar för att främja en grön ekonomi, grön innovation och i en bredare bemärkelse forskning och innovation som syftar till att skapa en ny, konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi och främja ett mer miljövänligt arbetssätt när gränsöverskridande industriella samarbetsprojekt utformas. Parlamentet uppmanar Donauländerna att prioritera upprättandet av gemensamma hydrologiska anläggningar och anläggningar för att testa vattenkvaliteten, eftersom många företag inte har någon möjlighet att lyckas utan dessa. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet är medvetet om den viktiga roll som Donaustrategin spelar för att främja en grön ekonomi, grön innovation och i en bredare bemärkelse forskning och innovation som syftar till att skapa en ny, konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi och främja ett mer miljövänligt arbetssätt när gränsöverskridande industriella samarbetsprojekt utformas. Parlamentet uppmanar Donauländerna att prioritera upprättandet av gemensamma hydrologiska anläggningar och anläggningar för att testa vattenkvaliteten, eftersom många företag inte har någon möjlighet att lyckas utan dessa.

| 28. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att främja hållbar turism i regionen, bland annat den ekonomiska potentialen i en cykelled utefter nästan hela Donau, och etablera Donauregionen som ett europeiskt turistmål samt utveckla ett europeiskt varumärke för regionen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet understryker betydelsen av att främja hållbar turism i regionen, bland annat den ekonomiska potentialen i en cykelled utefter nästan hela Donau, och etablera Donauregionen som ett europeiskt turistmål samt utveckla ett europeiskt varumärke för regionen.

| 29. | Europaparlamentet stöder upprättandet av nätverk för företagsutveckling och icke-statliga handelsfrämjande organ som kan samordna och främja framtida utvecklingsmöjligheter och samarbeten mellan företag – i synnerhet små och medelstora företag – forskningsgrupper, universitet och myndigheter för att höja potentialen i de kunskapsbaserade regionala innovationsklustren och främja den regionala konkurrenskraften. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet stöder upprättandet av nätverk för företagsutveckling och icke-statliga handelsfrämjande organ som kan samordna och främja framtida utvecklingsmöjligheter och samarbeten mellan företag – i synnerhet små och medelstora företag – forskningsgrupper, universitet och myndigheter för att höja potentialen i de kunskapsbaserade regionala innovationsklustren och främja den regionala konkurrenskraften.

| 30. | Europaparlamentet understryker att alla transportsätt bör uppgraderas för att uppfylla EU:s normer och att miljövänliga transportsätt som järnvägar och inre vattenvägar i lämpliga fall måste prioriteras när regionens transportssystem planeras, med full respekt för alla relevanta inslag i tillämpliga delar av EU:s regelverk. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet understryker att alla transportsätt bör uppgraderas för att uppfylla EU:s normer och att miljövänliga transportsätt som järnvägar och inre vattenvägar i lämpliga fall måste prioriteras när regionens transportssystem planeras, med full respekt för alla relevanta inslag i tillämpliga delar av EU:s regelverk.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra Donauregionens infrastruktur och ekonomiska prestanda samt att slutföra regionens prioriterade TEN-T-projekt i tid och på ett miljömässigt hållbart sätt. I översynen av TEN-T-riktlinjerna uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att ta hänsyn till behovet av att utveckla transportsystemen i Donauregionen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra Donauregionens infrastruktur och ekonomiska prestanda samt att slutföra regionens prioriterade TEN-T-projekt i tid och på ett miljömässigt hållbart sätt. I översynen av TEN-T-riktlinjerna uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att ta hänsyn till behovet av att utveckla transportsystemen i Donauregionen.

| 32. | Europaparlamentet framhäver tre viktiga nivåer i infrastrukturutvecklingen där det samordnade synsättet i Donaustrategin skulle kunna ge synergieffekter: i) den multimodala korridoren längs Donau (prioriterat TEN-T-projekt nummer 18), ii) anslutningar mellan den multimodala korridoren längs Donau och angränsande medlemsstater (prioriterade TEN-T-projekt som berör Donauregionen), iii) gränsöverskridande flaskhalsar i de transeuropeiska, nationella och regionala näten. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet framhäver tre viktiga nivåer i infrastrukturutvecklingen där det samordnade synsättet i Donaustrategin skulle kunna ge synergieffekter: i) den multimodala korridoren längs Donau (prioriterat TEN-T-projekt nummer 18), ii) anslutningar mellan den multimodala korridoren längs Donau och angränsande medlemsstater (prioriterade TEN-T-projekt som berör Donauregionen), iii) gränsöverskridande flaskhalsar i de transeuropeiska, nationella och regionala näten.

| 33. | Europaparlamentet hänvisar till det ”gemensamma uttalandet om utvecklingen av transport på inre vattenvägar och miljöskydd i Donauområdet”, som togs fram av den internationella kommissionen för skydd av Donau, Donaukommittén och den internationella kommissionen för floden Sava och innehåller allmänna råd för infrastrukturprojekt på vattenvägarna till tekniska planerare och andra intressenter som vill delta i en planeringsprocess för utveckling av vattenvägar. Enligt dessa riktlinjer erfordras en integrerad planeringsgrupp som kan bedöma behoven och föreslå så många ömsesidigt vinstbringande åtgärder som möjligt för att förbättra sjöfarten och den ekologiska statusen. Parlamentet rekommenderar kommissionen att respektera åtagandena i det gemensamma uttalandet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet hänvisar till det ”gemensamma uttalandet om utvecklingen av transport på inre vattenvägar och miljöskydd i Donauområdet”, som togs fram av den internationella kommissionen för skydd av Donau, Donaukommittén och den internationella kommissionen för floden Sava och innehåller allmänna råd för infrastrukturprojekt på vattenvägarna till tekniska planerare och andra intressenter som vill delta i en planeringsprocess för utveckling av vattenvägar. Enligt dessa riktlinjer erfordras en integrerad planeringsgrupp som kan bedöma behoven och föreslå så många ömsesidigt vinstbringande åtgärder som möjligt för att förbättra sjöfarten och den ekologiska statusen. Parlamentet rekommenderar kommissionen att respektera åtagandena i det gemensamma uttalandet.

| 34. | Europaparlamentet anser att i linje med principen om effektiv sammodalitet och innovation erbjuder kombinationen av förbättrade inre hamnar och bättre logistik, inlandssjöfart och järnvägstransporter en betydande utvecklingspotential också för EU:s grannländer i Donauregionen och skulle kunna bidra till att minska flaskhalsarna i transporterna. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att i linje med principen om effektiv sammodalitet och innovation erbjuder kombinationen av förbättrade inre hamnar och bättre logistik, inlandssjöfart och järnvägstransporter en betydande utvecklingspotential också för EU:s grannländer i Donauregionen och skulle kunna bidra till att minska flaskhalsarna i transporterna.

| 35. | Europaparlamentet påpekar att det finns behov av att främja utvecklingen av rena och effektiva fartyg under det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling och att särskilt fokus bör läggas på informations- och kommunikationsteknik samt på formgivningen, miljövänligheten och utrustningen av fartygen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påpekar att det finns behov av att främja utvecklingen av rena och effektiva fartyg under det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling och att särskilt fokus bör läggas på informations- och kommunikationsteknik samt på formgivningen, miljövänligheten och utrustningen av fartygen.

| 36. | Europaparlamentet understryker att Rhen och Donau, som är förbundna med varandra genom Main-Donau-kanalen, direkt knyter samman elva länder från Nordsjön till Svarta havet – en sträcka på över 3 500 km – och betonar behovet av att utvidga EU-strategin för Donauregionen till Svartahavsregionen. Parlamentet påpekar att en hållbar utveckling i Donauregionen kommer att höja Svartahavsregionens geostrategiska betydelse ytterligare. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker att Rhen och Donau, som är förbundna med varandra genom Main-Donau-kanalen, direkt knyter samman elva länder från Nordsjön till Svarta havet – en sträcka på över 3 500 km – och betonar behovet av att utvidga EU-strategin för Donauregionen till Svartahavsregionen. Parlamentet påpekar att en hållbar utveckling i Donauregionen kommer att höja Svartahavsregionens geostrategiska betydelse ytterligare.

| 37. | Europaparlamentet vill se en förbättring av kulturmiljön längs Donau genom ett främjande av kulturell dialog, stöd till universitetsutbytesprogram och ungdomsprojekt baserade på transnationellt samarbete, hållbar turism och skydd av kulturarvet och byggnadsminnen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet vill se en förbättring av kulturmiljön längs Donau genom ett främjande av kulturell dialog, stöd till universitetsutbytesprogram och ungdomsprojekt baserade på transnationellt samarbete, hållbar turism och skydd av kulturarvet och byggnadsminnen.

| 38. | Europaparlamentet lyfter fram det vitala behovet av samarbete kring kulturprojekt i syfte att stödja den interkulturella dialogen och förståelsen mellan länderna i Donauregionen. Här vill parlamentet framhålla ett aktivt deltagande från ungdomarnas sida via kultur- och utbildningsinstitutioner i syfte att skapa multinationella nätverk. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet lyfter fram det vitala behovet av samarbete kring kulturprojekt i syfte att stödja den interkulturella dialogen och förståelsen mellan länderna i Donauregionen. Här vill parlamentet framhålla ett aktivt deltagande från ungdomarnas sida via kultur- och utbildningsinstitutioner i syfte att skapa multinationella nätverk.

| 39. | Europaparlamentet vill se att mer resurser tilldelas projekt och projektnätverk för utsatta grupper, i synnerhet romer. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet vill se att mer resurser tilldelas projekt och projektnätverk för utsatta grupper, i synnerhet romer.

| 40. | Europaparlamentet betonar att det behövs ett samordnat tillvägagångssätt för en effektivare användning av alla tillgängliga EU-medel i länderna i Donauregionen, så att man i största möjliga utsträckning kan uppnå målen i strategin. Vidare understryker parlamentet behovet av tillräcklig flexibilitet för att göra det möjligt att utveckla projekt med koppling till Donaustrategin inom de befintliga operativa programmen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar att det behövs ett samordnat tillvägagångssätt för en effektivare användning av alla tillgängliga EU-medel i länderna i Donauregionen, så att man i största möjliga utsträckning kan uppnå målen i strategin. Vidare understryker parlamentet behovet av tillräcklig flexibilitet för att göra det möjligt att utveckla projekt med koppling till Donaustrategin inom de befintliga operativa programmen.

| 41. | Europaparlamentet vill att man tar fram specifika bestämmelser för den kommande allmänna förordningen om strukturfonderna utifrån tydliga bestämmelser om territoriellt samarbete, där man tar hänsyn till de olika administrativa kulturerna och inte lägger någon extra administrativ börda på mottagarna. På så sätt kan man stärka samarbetet mellan länder och regioner samt utvecklandet av ytterligare gemensamma strategier som kan öka regionens attraktivitet på europeisk och internationell nivå och sedan även utgöra en modell för gränsöverskridande samarbete. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet vill att man tar fram specifika bestämmelser för den kommande allmänna förordningen om strukturfonderna utifrån tydliga bestämmelser om territoriellt samarbete, där man tar hänsyn till de olika administrativa kulturerna och inte lägger någon extra administrativ börda på mottagarna. På så sätt kan man stärka samarbetet mellan länder och regioner samt utvecklandet av ytterligare gemensamma strategier som kan öka regionens attraktivitet på europeisk och internationell nivå och sedan även utgöra en modell för gränsöverskridande samarbete.

| 42. | Europaparlamentet hänvisar till den befintliga förberedande åtgärden ”Fastställande av en styrningsmodell för EU:s Donauområde – bättre och effektivare samordning” och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bättre utnyttja denna budget för att finansiera verksamhet som hör samman med definitionen av den styrmodell som krävs för utvecklingen och genomförandet av Donaustrategin. Parlamentet betonar vikten av att tillhandahålla nödvändigt tekniskt stöd för de åtgärder och projekt som genomförs inom ramen för Donaustrategin. Kostnader för tekniskt stöd måste i högre grad uppmärksammas och beaktas i planeringen av strategins finansieringsram och det belopp som avsatts för stöd ska göras tillgängligt för alla parter om det används för syften och åtgärder som samordnas på makroregional nivå. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet hänvisar till den befintliga förberedande åtgärden ”Fastställande av en styrningsmodell för EU:s Donauområde – bättre och effektivare samordning” och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bättre utnyttja denna budget för att finansiera verksamhet som hör samman med definitionen av den styrmodell som krävs för utvecklingen och genomförandet av Donaustrategin. Parlamentet betonar vikten av att tillhandahålla nödvändigt tekniskt stöd för de åtgärder och projekt som genomförs inom ramen för Donaustrategin. Kostnader för tekniskt stöd måste i högre grad uppmärksammas och beaktas i planeringen av strategins finansieringsram och det belopp som avsatts för stöd ska göras tillgängligt för alla parter om det används för syften och åtgärder som samordnas på makroregional nivå.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen den 3 februari 2011 utsåg samordnarna för de prioriterade områdena i EU-strategin för Donauregionen. Parlamentet anser att de länder och regioner som leder prioriterade arbetsområden i fortsättningen bör driva på genomförandet av strategin genom att enas om ett arbetsprogram, identifiera finansieringskällor, förstärka samarbetet mellan länder och regioner inom det aktuella området och vidta de mest brådskande åtgärderna för att hjälpa Donauregionen att fullt ut utnyttja sin ekonomiska potential och, framför allt, respektera tidsfristerna för genomförandet av flaggskeppsprojekten inom det aktuella området. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen den 3 februari 2011 utsåg samordnarna för de prioriterade områdena i EU-strategin för Donauregionen. Parlamentet anser att de länder och regioner som leder prioriterade arbetsområden i fortsättningen bör driva på genomförandet av strategin genom att enas om ett arbetsprogram, identifiera finansieringskällor, förstärka samarbetet mellan länder och regioner inom det aktuella området och vidta de mest brådskande åtgärderna för att hjälpa Donauregionen att fullt ut utnyttja sin ekonomiska potential och, framför allt, respektera tidsfristerna för genomförandet av flaggskeppsprojekten inom det aktuella området.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att – när det är dags att genomföra en delanalys av hur EU-strategin för Donauregionen genomförs – förbereda konkreta verktyg och kriterier för projektutvärdering som gör det möjligt att göra jämförelser. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att – när det är dags att genomföra en delanalys av hur EU-strategin för Donauregionen genomförs – förbereda konkreta verktyg och kriterier för projektutvärdering som gör det möjligt att göra jämförelser.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera de första resultaten och erfarenheterna från genomförandet av EU-strategin för Donauregionen eftersom denna tillsammans med EU:s Östersjöstrategi kommer att bidra till att kartlägga tänkbara finansieringskällor och finansieringsmetoder för makroregionala strategier inom den befintliga ramen. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera de första resultaten och erfarenheterna från genomförandet av EU-strategin för Donauregionen eftersom denna tillsammans med EU:s Östersjöstrategi kommer att bidra till att kartlägga tänkbara finansieringskällor och finansieringsmetoder för makroregionala strategier inom den befintliga ramen.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet informera och rådfråga parlamentet om hur EU-strategin för Donauregionen genomförs och uppdateras samt om EU-finansierade projekt som rör Donauregionen. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet informera och rådfråga parlamentet om hur EU-strategin för Donauregionen genomförs och uppdateras samt om EU-finansierade projekt som rör Donauregionen.

| 47. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och andra berörda institutioner. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och andra berörda institutioner.

---

(1)  EUT C 305 E, 11.11.2010, s. 14.

(2)  EUT C 117 E, 6.5.2010, s. 65.

(3)  EUT C 313 E, 20.12.2006, s. 443.

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/37

---

Torsdagen den 17 februari 2011Rättsstatsprincipen i Ryssland

P7_TA(2011)0066

Europaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om rättsstatsprincipen i Ryssland

2012/C 188 E/07

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland och om förbindelserna mellan EU och Ryssland, särskilt resolutionerna av den 17 september 2009 om morden på människorättsaktivister i Ryssland (1), av den 17 juni 2010 om slutsatserna från toppmötet mellan EU och Ryssland (31 maj–1 juni 2010) (2) och av den 21 oktober 2010 om människorättssituationen i norra Kaukasien (Ryska federationen) och brottsutredningen mot Oleg Orlov (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland och om förbindelserna mellan EU och Ryssland, särskilt resolutionerna av den 17 september 2009 om morden på människorättsaktivister i Ryssland (1), av den 17 juni 2010 om slutsatserna från toppmötet mellan EU och Ryssland (31 maj–1 juni 2010) (2) och av den 21 oktober 2010 om människorättssituationen i norra Kaukasien (Ryska federationen) och brottsutredningen mot Oleg Orlov (3),

| — | med beaktande av det befintliga partnerskaps- och samarbetsavtalet som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ryska federationen, å andra sidan, och av de pågående förhandlingarna om ett nytt avtal mellan EU och Ryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det befintliga partnerskaps- och samarbetsavtalet som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ryska federationen, å andra sidan, och av de pågående förhandlingarna om ett nytt avtal mellan EU och Ryssland,

| — | med beaktande av sin årliga rapport om de mänskliga rättigheterna i världen 2009, som antogs i december 2010, med särskild hänvisning till fallet Magnitskij, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin årliga rapport om de mänskliga rättigheterna i världen 2009, som antogs i december 2010, med särskild hänvisning till fallet Magnitskij,

| — | med beaktande av människorättsdialogen mellan EU och Ryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av människorättsdialogen mellan EU och Ryssland,

| — | med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, FN:s förklaring om människorättsförsvarare och FN:s förklaring om enskildas, gruppers och samhällsorgans rättighet och skyldighet att främja och skydda allmänt erkända mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, FN:s förklaring om människorättsförsvarare och FN:s förklaring om enskildas, gruppers och samhällsorgans rättighet och skyldighet att främja och skydda allmänt erkända mänskliga rättigheter och grundläggande friheter,

| — | med beaktande av partnerskapet för modernisering, som lanserades vid toppmötet mellan EU och Ryssland i Rostov-na-Donu i maj 2010, och de ryska ledarnas åtagande om att låta rättsstatsprincipen utgöra grunden för moderniseringen av Ryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapet för modernisering, som lanserades vid toppmötet mellan EU och Ryssland i Rostov-na-Donu i maj 2010, och de ryska ledarnas åtagande om att låta rättsstatsprincipen utgöra grunden för moderniseringen av Ryssland,

| — | med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU är fortfarande fast beslutet att ytterligare fördjupa och utveckla förbindelserna mellan EU och Ryssland i enlighet med principerna i partnerskapet för modernisering, som bygger på ett djupt engagemang för demokratiska principer, de grundläggande och mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

A.

EU är fortfarande fast beslutet att ytterligare fördjupa och utveckla förbindelserna mellan EU och Ryssland i enlighet med principerna i partnerskapet för modernisering, som bygger på ett djupt engagemang för demokratiska principer, de grundläggande och mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen.

| B. | Ryssland är medlem av Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och har undertecknat FN:s förklaringar. Ryssland har därigenom åtagit sig att skydda och främja de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

B.

Ryssland är medlem av Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och har undertecknat FN:s förklaringar. Ryssland har därigenom åtagit sig att skydda och främja de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och rättsstatsprincipen.

| C. | Flera rättegångar och rättsliga förfaranden under de senaste åren har väckt tvivel om det ryska rättsväsendets oberoende och opartiskhet. |
| --- | --- |

C.

Flera rättegångar och rättsliga förfaranden under de senaste åren har väckt tvivel om det ryska rättsväsendets oberoende och opartiskhet.

| D. | Den andra domen mot Michail Chodorkovskij och Platon Lebedev av den 30 december 2010 i den andra rättegången om tillgångarna i oljebolaget Yukos har ifrågasatts av världssamfundet, däribland EU. |
| --- | --- |

D.

Den andra domen mot Michail Chodorkovskij och Platon Lebedev av den 30 december 2010 i den andra rättegången om tillgångarna i oljebolaget Yukos har ifrågasatts av världssamfundet, däribland EU.

| E. | Boris Nemtsov och ett sjuttiotal andra personer greps i Moskva den 31 december 2010 efter en oppositionsdemonstration. |
| --- | --- |

E.

Boris Nemtsov och ett sjuttiotal andra personer greps i Moskva den 31 december 2010 efter en oppositionsdemonstration.

| F. | Oberoende journalister, aktivister inom det civila samhället, advokater och människorättsförsvarare har ofta utsatts för hot och våld. Antiextremistlagarna och de nya bestämmelserna i lagen om den federala säkerhetstjänsten (FSB) är otydliga och används följaktligen ofta för att trakassera icke-statliga organisationer, religiösa minoriteter och medieorganisationer. |
| --- | --- |

F.

Oberoende journalister, aktivister inom det civila samhället, advokater och människorättsförsvarare har ofta utsatts för hot och våld. Antiextremistlagarna och de nya bestämmelserna i lagen om den federala säkerhetstjänsten (FSB) är otydliga och används följaktligen ofta för att trakassera icke-statliga organisationer, religiösa minoriteter och medieorganisationer.

| G. | De ryska myndigheterna har ännu inte klarat upp omständigheterna kring journalisterna Anna Politkovskajas, Natalja Estemirovas, Anastasija Baburovas och advokaten Sergej Magnitskijs död. |
| --- | --- |

G.

De ryska myndigheterna har ännu inte klarat upp omständigheterna kring journalisterna Anna Politkovskajas, Natalja Estemirovas, Anastasija Baburovas och advokaten Sergej Magnitskijs död.

| H. | Den ryske presidenten Dmitrij Medvedev har vid flera tillfällen förbundit sig att stärka rättsstatsprincipen och sagt att hans uppgift är att skapa moderna och fullständigt oberoende domstolar som motsvarar landets ekonomiska utvecklingsnivå. |
| --- | --- |

H.

Den ryske presidenten Dmitrij Medvedev har vid flera tillfällen förbundit sig att stärka rättsstatsprincipen och sagt att hans uppgift är att skapa moderna och fullständigt oberoende domstolar som motsvarar landets ekonomiska utvecklingsnivå.

| 1. | Europaparlamentet bekräftar att Ryssland fortfarande är en viktig partner för EU när det gäller att upprätta ett hållbart samarbete som bygger på demokrati och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet bekräftar att Ryssland fortfarande är en viktig partner för EU när det gäller att upprätta ett hållbart samarbete som bygger på demokrati och rättsstatsprincipen.

| 2. | Europaparlamentet fördömer med kraft terrordådet på Domodedovo-flygplatsen i Moskva och uttrycker sitt deltagande med offrens anhöriga och sin solidaritet med dem som skadades i attentatet. Parlamentet understryker att de ryska myndigheterna måste bemöta detta attentat på ett lagligt och välavvägt sätt och låta det ryska rättsväsendet arbeta fritt och oberoende för att åtala och döma attentatsmännen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer med kraft terrordådet på Domodedovo-flygplatsen i Moskva och uttrycker sitt deltagande med offrens anhöriga och sin solidaritet med dem som skadades i attentatet. Parlamentet understryker att de ryska myndigheterna måste bemöta detta attentat på ett lagligt och välavvägt sätt och låta det ryska rättsväsendet arbeta fritt och oberoende för att åtala och döma attentatsmännen.

| 3. | Europaparlamentet är oroat över rapporterna om politiskt motiverade rättegångar, orättvisa förfaranden och underlåtenhet att utreda allvarliga brott som mord, trakasserier och annat våld. Parlamentet uppmanar med kraft de ryska rättsliga och brottsbekämpande myndigheterna att utföra sina uppgifter på ett effektivt, opartiskt och oberoende sätt för att ställa förövarna inför rätta. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är oroat över rapporterna om politiskt motiverade rättegångar, orättvisa förfaranden och underlåtenhet att utreda allvarliga brott som mord, trakasserier och annat våld. Parlamentet uppmanar med kraft de ryska rättsliga och brottsbekämpande myndigheterna att utföra sina uppgifter på ett effektivt, opartiskt och oberoende sätt för att ställa förövarna inför rätta.

| 4. | Europaparlamentet är mycket oroat över den fällande domen i den andra rättegången mot Michail Chodorkovskij och Platon Lebedev nyligen. Parlamentet betonar att det har uppkommit allvarliga rättsliga frågor i samband med denna och tidigare rättegångar mot de båda och kräver att det görs en oberoende rättslig granskning av de pågående överprövningsförfarandena mot domen. Parlamentet kräver att de ryska myndigheterna gör allt de kan för att förbättra rättssystemet, i enlighet med president Dmitrij Medvedevs löften om mer rättvisa och insyn. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet är mycket oroat över den fällande domen i den andra rättegången mot Michail Chodorkovskij och Platon Lebedev nyligen. Parlamentet betonar att det har uppkommit allvarliga rättsliga frågor i samband med denna och tidigare rättegångar mot de båda och kräver att det görs en oberoende rättslig granskning av de pågående överprövningsförfarandena mot domen. Parlamentet kräver att de ryska myndigheterna gör allt de kan för att förbättra rättssystemet, i enlighet med president Dmitrij Medvedevs löften om mer rättvisa och insyn.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft den ryske ombudsmannen att beordra en granskning av åtalspunkterna och det pågående förfarandet mot Oleg Orlov, 2009 års vinnare av Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet. Parlamentet påminner om att ingen ordentlig utredning har gjorts om mordet på Natalja Estemirova, en ledande medlem av Memorial i Tjetjenien. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar med kraft den ryske ombudsmannen att beordra en granskning av åtalspunkterna och det pågående förfarandet mot Oleg Orlov, 2009 års vinnare av Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet. Parlamentet påminner om att ingen ordentlig utredning har gjorts om mordet på Natalja Estemirova, en ledande medlem av Memorial i Tjetjenien.

| 6. | Europaparlamentet beklagar djupt uppbrottet av de fredliga demonstrationer som varannan månad organiserats den 31:a med anledning av artikel 31 i den ryska konstitutionen, liksom de upprepade gripandena av oppositionsföreträdare, som i Boris Nemtsovs fall. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar djupt uppbrottet av de fredliga demonstrationer som varannan månad organiserats den 31:a med anledning av artikel 31 i den ryska konstitutionen, liksom de upprepade gripandena av oppositionsföreträdare, som i Boris Nemtsovs fall.

| 7. | Europaparlamentet uppmuntrar rådets och kommissionens ordförande samt vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant att fortsätta att på nära håll följa dessa mål och att ta upp dessa frågor i olika sammanhang och vid olika möten med Ryssland, särskilt under det kommande toppmötet mellan EU och Ryssland. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmuntrar rådets och kommissionens ordförande samt vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant att fortsätta att på nära håll följa dessa mål och att ta upp dessa frågor i olika sammanhang och vid olika möten med Ryssland, särskilt under det kommande toppmötet mellan EU och Ryssland.

| 8. | Europaparlamentet påminner rådet och vice ordföranden/unionens höga representant om alla de lämpliga åtgärder de kan sätta in i händelse av systematiska människorättskränkningar och underlåtenhet att upprätthålla rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner rådet och vice ordföranden/unionens höga representant om alla de lämpliga åtgärder de kan sätta in i händelse av systematiska människorättskränkningar och underlåtenhet att upprätthålla rättsstatsprincipen.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU och Ryssland att intensifiera förhandlingarna om ett nytt bindande och omfattande partnerskaps- och samarbetsavtal samt upprepar sitt starka stöd för ett brett avtal som inbegriper områden som demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga och grundläggande rättigheter. Parlamentet betonar hur viktigt det är med ett välfungerande rättsväsen och att stärka kampen mot korruption. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar EU och Ryssland att intensifiera förhandlingarna om ett nytt bindande och omfattande partnerskaps- och samarbetsavtal samt upprepar sitt starka stöd för ett brett avtal som inbegriper områden som demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga och grundläggande rättigheter. Parlamentet betonar hur viktigt det är med ett välfungerande rättsväsen och att stärka kampen mot korruption.

| 10. | Europaparlamentet ser med oro på det betydande antalet rapporterade människorättskränkningar i Ryssland, däribland rätten till frihet att delta i fredliga sammankomster, och betonar att det är viktigt att föra en fortlöpande dialog om mänskliga rättigheter som en del av människorättsdialogen mellan EU och Ryssland. Dialogen bör särskilt inriktas på de åtgärder som de ryska myndigheterna har vidtagit för att garantera säkerheten för människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet ser med oro på det betydande antalet rapporterade människorättskränkningar i Ryssland, däribland rätten till frihet att delta i fredliga sammankomster, och betonar att det är viktigt att föra en fortlöpande dialog om mänskliga rättigheter som en del av människorättsdialogen mellan EU och Ryssland. Dialogen bör särskilt inriktas på de åtgärder som de ryska myndigheterna har vidtagit för att garantera säkerheten för människorättsförsvarare.

| 11. | Europaparlamentet betonar att full respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen kommer att förbättra Rysslands anseende och trovärdighet i världen, särskilt dess förbindelser med EU. Dessa förbindelser är viktiga och bör, med hänsyn till de båda parternas ömsesidiga beroende och många gemensamma intressen, utvecklas till ett strategiskt partnerskap, särskilt i fråga om politiskt, säkerhetsmässigt, ekonomiskt och energimässigt samarbete, men också i fråga om respekten för demokratiska principer och förfaranden, rättsstatsprincipen och grundläggande mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att full respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen kommer att förbättra Rysslands anseende och trovärdighet i världen, särskilt dess förbindelser med EU. Dessa förbindelser är viktiga och bör, med hänsyn till de båda parternas ömsesidiga beroende och många gemensamma intressen, utvecklas till ett strategiskt partnerskap, särskilt i fråga om politiskt, säkerhetsmässigt, ekonomiskt och energimässigt samarbete, men också i fråga om respekten för demokratiska principer och förfaranden, rättsstatsprincipen och grundläggande mänskliga rättigheter.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast lägga fram en utvärdering för parlamentet om huruvida de rättsliga åtgärder som vidtagits mot oljebolaget Yukos och dess chefer är förenliga med de krav som ställs på Ryssland för att bli fullvärdig medlem av WTO. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast lägga fram en utvärdering för parlamentet om huruvida de rättsliga åtgärder som vidtagits mot oljebolaget Yukos och dess chefer är förenliga med de krav som ställs på Ryssland för att bli fullvärdig medlem av WTO.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att Ryssland som medlem av Europarådet har åtagit sig att fullt ut respektera de europeiska normerna i fråga om demokrati, grundläggande och mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmanar i detta hänseende de ryska myndigheterna att följa samtliga beslut från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och att vidta åtgärder för att avhjälpa de kränkningar som begåtts i de enskilda fallen, bland annat genom att garantera ordentliga utredningar och ställa förövarna inför rätta samt genom att anta allmänna åtgärder i syfte att genomföra besluten, inbegripet i form av politiska och juridiska ändringar, för att undvika att liknade överträdelser upprepas. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påpekar att Ryssland som medlem av Europarådet har åtagit sig att fullt ut respektera de europeiska normerna i fråga om demokrati, grundläggande och mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmanar i detta hänseende de ryska myndigheterna att följa samtliga beslut från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och att vidta åtgärder för att avhjälpa de kränkningar som begåtts i de enskilda fallen, bland annat genom att garantera ordentliga utredningar och ställa förövarna inför rätta samt genom att anta allmänna åtgärder i syfte att genomföra besluten, inbegripet i form av politiska och juridiska ändringar, för att undvika att liknade överträdelser upprepas.

| 14. | Europaparlamentet upprepar att människorättsdialogen måste intensifieras och göras mer effektiv och resultatinriktad och att de ryska justitie-, inrikes- och utrikesministerierna måste delta vid mötena i både Bryssel och Moskva samt att Europaparlamentet måste medverka fullt ut på alla nivåer. Parlamentet påminner vice ordföranden/unionens höga representant om parlamentets budgetbeslut om att inrätta ett forum för det civila samhället. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet upprepar att människorättsdialogen måste intensifieras och göras mer effektiv och resultatinriktad och att de ryska justitie-, inrikes- och utrikesministerierna måste delta vid mötena i både Bryssel och Moskva samt att Europaparlamentet måste medverka fullt ut på alla nivåer. Parlamentet påminner vice ordföranden/unionens höga representant om parlamentets budgetbeslut om att inrätta ett forum för det civila samhället.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att erbjuda Ryssland praktisk hjälp och expertråd för att kunna stärka oberoendet för rättsväsendet och de brottsbekämpande organen och göra det lättare för rättsväsendet att stå emot politiska och ekonomiska påtryckningar. Parlamentet understryker att EU är villigt att bidra till upprättandet av ett sådant rättsligt stödprogram och bidra till utbildning, särskilt på området mänskliga rättigheter, av åklagare, domare och personal inom brottsbekämpande organ. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att erbjuda Ryssland praktisk hjälp och expertråd för att kunna stärka oberoendet för rättsväsendet och de brottsbekämpande organen och göra det lättare för rättsväsendet att stå emot politiska och ekonomiska påtryckningar. Parlamentet understryker att EU är villigt att bidra till upprättandet av ett sådant rättsligt stödprogram och bidra till utbildning, särskilt på området mänskliga rättigheter, av åklagare, domare och personal inom brottsbekämpande organ.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Ryska federationens regering och parlament, Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Ryska federationens regering och parlament, Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa.

---

(1)  EUT C 224 E, 17.9.2009, s. 27.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2010)0234.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2010)0390.

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/40 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/40

---

Torsdagen den 17 februari 2011Världsbankens energistrategi

P7_TA(2011)0067

Europaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om Världsbankens energistrategi för utvecklingsländerna

2012/C 188 E/08

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2010 om en konsekvent EU-politik för utveckling och en komplettering av det offentliga utvecklingsbiståndet med icke-offentligt bistånd (ODA+) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2010 om en konsekvent EU-politik för utveckling och en komplettering av det offentliga utvecklingsbiståndet med icke-offentligt bistånd (ODA+) (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2008 om den globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2008 om den globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi (2),

| — | med beaktande av det klimat- och energipaket som Europaparlamentet antog den 17 december 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det klimat- och energipaket som Europaparlamentet antog den 17 december 2008,

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 april 2004 om den översyn av utvinningsindustrin som gjorts på uppdrag av Världsbanken (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 april 2004 om den översyn av utvinningsindustrin som gjorts på uppdrag av Världsbanken (3),

| — | med beaktande av Världsbankens World Development Report 2010: Development and Climate Change, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världsbankens World Development Report 2010: Development and Climate Change,

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Tillgång till moderna energitjänster är en förutsättning för att man ska kunna utrota fattigdom och främja ekonomisk utveckling. Rätten till energi betyder att energitjänsterna måste vara tillförlitliga, kostnadsmässigt överkomliga, särskilt för de fattiga, och jämnt fördelade så att skillnaderna mellan stads- och landsbygdsområden utjämnas. |
| --- | --- |

A.

Tillgång till moderna energitjänster är en förutsättning för att man ska kunna utrota fattigdom och främja ekonomisk utveckling. Rätten till energi betyder att energitjänsterna måste vara tillförlitliga, kostnadsmässigt överkomliga, särskilt för de fattiga, och jämnt fördelade så att skillnaderna mellan stads- och landsbygdsområden utjämnas.

| B. | För närvarande saknar omkring 1,5 miljarder människor tillgång till elektricitet, av vilka fyra av fem personer är bosatta söder om Sahara i Afrika och i Sydasien, främst i landsbygdsområden. Närmare 2,4 miljarder människor använder fortfarande traditionella biobränslen för matlagning och uppvärmning, vilket leder till föroreningar inomhus som orsakar allvarliga hälsoproblem och 1,9 miljoner dödsfall per år samt miljöskador till följd av ett ohållbart utnyttjande av naturresurserna (4). |
| --- | --- |

B.

För närvarande saknar omkring 1,5 miljarder människor tillgång till elektricitet, av vilka fyra av fem personer är bosatta söder om Sahara i Afrika och i Sydasien, främst i landsbygdsområden. Närmare 2,4 miljarder människor använder fortfarande traditionella biobränslen för matlagning och uppvärmning, vilket leder till föroreningar inomhus som orsakar allvarliga hälsoproblem och 1,9 miljoner dödsfall per år samt miljöskador till följd av ett ohållbart utnyttjande av naturresurserna (4).

| C. | Man har inte lyckats nå ut till de fattiga på landsbygden med hjälp av de konventionella programmen för landsbygdens elektrifiering som finansierats av Världsbanken. Fristående hållbar teknik kan på grund av sin decentraliserade karaktär vara särskilt lämpad för att tillhandahålla elektricitetstjänster i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

C.

Man har inte lyckats nå ut till de fattiga på landsbygden med hjälp av de konventionella programmen för landsbygdens elektrifiering som finansierats av Världsbanken. Fristående hållbar teknik kan på grund av sin decentraliserade karaktär vara särskilt lämpad för att tillhandahålla elektricitetstjänster i landsbygdsområden.

| D. | Enligt referensscenariot i Internationella energiorganets World Energy Outlook 2008 kommer efterfrågan på primärenergi i världen att öka med 45 procent fram till 2030, och länderna utanför OECD kommer till följd av sin snabba ekonomiska utveckling att stå för 87 procent av denna ökning. Denna snabba ökning av efterfrågan på energi i länderna utanför OECD beräknas enligt samma scenario komma att stå för omkring 97 procent av de ytterligare koldioxidutsläpp som uppstår. |
| --- | --- |

D.

Enligt referensscenariot i Internationella energiorganets World Energy Outlook 2008 kommer efterfrågan på primärenergi i världen att öka med 45 procent fram till 2030, och länderna utanför OECD kommer till följd av sin snabba ekonomiska utveckling att stå för 87 procent av denna ökning. Denna snabba ökning av efterfrågan på energi i länderna utanför OECD beräknas enligt samma scenario komma att stå för omkring 97 procent av de ytterligare koldioxidutsläpp som uppstår.

| E. | Världsbanken utarbetar för närvarande en ny energistrategi som enligt planerna ska vara klart i mitten av 2011, och i vilken många olika aktörer ska bidra med sina insatser. Principen om en effektiv, kostnadsmässigt överkomlig och ren energiförsörjning för att minska fattigdomen och främja den ekonomiska tillväxten utgör en av hörnstenarna i strategin. |
| --- | --- |

E.

Världsbanken utarbetar för närvarande en ny energistrategi som enligt planerna ska vara klart i mitten av 2011, och i vilken många olika aktörer ska bidra med sina insatser. Principen om en effektiv, kostnadsmässigt överkomlig och ren energiförsörjning för att minska fattigdomen och främja den ekonomiska tillväxten utgör en av hörnstenarna i strategin.

| F. | Under 2008 förband sig Världsbanken att senast 2011 se till att hälften av dess energiinvesteringar utgörs av investeringar som orsakar låga koldioxidutsläpp (5). |
| --- | --- |

F.

Under 2008 förband sig Världsbanken att senast 2011 se till att hälften av dess energiinvesteringar utgörs av investeringar som orsakar låga koldioxidutsläpp (5).

| G. | Finansieringen av den privata sektorn genom multilaterala utvecklingsbanker har tiofaldigats sedan 1990. Denna ökning är särskilt betydande inom Världsbankens gren för den privata sektorn, Internationella finansieringsbolaget (IFC), vars totala utlåning och investeringar mer än fördubblades mellan 2003 och 2008. |
| --- | --- |

G.

Finansieringen av den privata sektorn genom multilaterala utvecklingsbanker har tiofaldigats sedan 1990. Denna ökning är särskilt betydande inom Världsbankens gren för den privata sektorn, Internationella finansieringsbolaget (IFC), vars totala utlåning och investeringar mer än fördubblades mellan 2003 och 2008.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar energistrategin och påminner om att denna särskilt bör uppmärksamma frågan om hur tillgång till energi kan hjälpa människor att ta sig ur fattigdomen, samtidigt som man underlättar övergången till ett miljömässigt hållbart utvecklingsmönster på energiområdet. Parlamentet uppmanar med kraft Världsbanken att eftersträva en strategi för den privata sektorns utveckling som ger maximala fördelar för de fattiga samtidigt som klimatförändringarna hanteras. Parlamentet understryker att miljömässiga och sociala aspekter på både nationell och lokal nivå måste tas i beaktande i en omfattande kostnads- och nyttoanalys av energialternativ. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar energistrategin och påminner om att denna särskilt bör uppmärksamma frågan om hur tillgång till energi kan hjälpa människor att ta sig ur fattigdomen, samtidigt som man underlättar övergången till ett miljömässigt hållbart utvecklingsmönster på energiområdet. Parlamentet uppmanar med kraft Världsbanken att eftersträva en strategi för den privata sektorns utveckling som ger maximala fördelar för de fattiga samtidigt som klimatförändringarna hanteras. Parlamentet understryker att miljömässiga och sociala aspekter på både nationell och lokal nivå måste tas i beaktande i en omfattande kostnads- och nyttoanalys av energialternativ.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att lån till projekt med fossila bränslen fortsätter att spela en dominerande roll i Världsbankens totala investeringar på energiområdet, trots att utlåningen till initiativ för förnybar energi och energieffektivitet nyligen ökat. Parlamentet påpekar att investeringar i fossila bränslen även sker via finansiella mellanhänder, och att detta inte redovisas i bankens årliga siffror över energisektorn. Parlamentet konstaterar även med oro att banken fortsätter att göra betydande investeringar i koleldade kraftverk, vilket binder utvecklingsländerna vid kolbaserad energi under de närmaste årtiondena. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att lån till projekt med fossila bränslen fortsätter att spela en dominerande roll i Världsbankens totala investeringar på energiområdet, trots att utlåningen till initiativ för förnybar energi och energieffektivitet nyligen ökat. Parlamentet påpekar att investeringar i fossila bränslen även sker via finansiella mellanhänder, och att detta inte redovisas i bankens årliga siffror över energisektorn. Parlamentet konstaterar även med oro att banken fortsätter att göra betydande investeringar i koleldade kraftverk, vilket binder utvecklingsländerna vid kolbaserad energi under de närmaste årtiondena.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar Världsbankens strategiska mål att fram till 2015 fasa ut utlåningen av pengar till projekt för fossila bränslen, i linje med G20-ledarnas åtaganden i Pittsburgh i september 2009, som förnyades i juni 2010 i Toronto. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar Världsbankens strategiska mål att fram till 2015 fasa ut utlåningen av pengar till projekt för fossila bränslen, i linje med G20-ledarnas åtaganden i Pittsburgh i september 2009, som förnyades i juni 2010 i Toronto.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Världsbanken att prioritera tillgång till energi i mindre skala på lokal nivå, särskilt i de minst utvecklade länderna i Afrika och Asien. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Världsbanken att prioritera tillgång till energi i mindre skala på lokal nivå, särskilt i de minst utvecklade länderna i Afrika och Asien.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att Världsbanken betraktar energi från stora vattenkraftsdammar och från biobränslen som ren energi. Parlamentet framhåller särskilt varningarna från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation om den fara som biobränslen utgör för livsmedelsförsörjningen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att Världsbanken betraktar energi från stora vattenkraftsdammar och från biobränslen som ren energi. Parlamentet framhåller särskilt varningarna från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation om den fara som biobränslen utgör för livsmedelsförsörjningen.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar Världsbanken att leda arbetet med att utveckla och genomföra innovativa normer och standarder i syfte att skydda lokalsamhällenas rättigheter och se till att de får tillgång till och drar nytta av utvecklingen inom energisektorn när det gäller energieffektivitet och förnybara energikällor. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar Världsbanken att leda arbetet med att utveckla och genomföra innovativa normer och standarder i syfte att skydda lokalsamhällenas rättigheter och se till att de får tillgång till och drar nytta av utvecklingen inom energisektorn när det gäller energieffektivitet och förnybara energikällor.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar med oro att finansiella mellanhänder beviljas en omfattande multilateral finansiering som inte övervakas ordentligt. Parlamentet betonar behovet av att fastställa tydliga krav som de finansiella mellanhänderna måste uppfylla för att ha rätt till multilateral finansiering, och anser att dessa krav bör omfatta tydliga utvecklingsmål (utöver ekonomiska resultat) samt starka sociala och miljömässiga garantier i enlighet med internationella protokoll och avtal. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar med oro att finansiella mellanhänder beviljas en omfattande multilateral finansiering som inte övervakas ordentligt. Parlamentet betonar behovet av att fastställa tydliga krav som de finansiella mellanhänderna måste uppfylla för att ha rätt till multilateral finansiering, och anser att dessa krav bör omfatta tydliga utvecklingsmål (utöver ekonomiska resultat) samt starka sociala och miljömässiga garantier i enlighet med internationella protokoll och avtal.

| 8. | Europaparlamentet understryker vikten av att man internaliserar kostnaderna relaterade till klimatförändringar. Parlamentet efterlyser en strategi som bygger på miljökostnader i ett livscykelperspektiv i redovisningsprocessen så att man effektivt kan bedöma de tillgängliga energialternativen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker vikten av att man internaliserar kostnaderna relaterade till klimatförändringar. Parlamentet efterlyser en strategi som bygger på miljökostnader i ett livscykelperspektiv i redovisningsprocessen så att man effektivt kan bedöma de tillgängliga energialternativen.

| 9. | Europaparlamentet understryker att energiportföljen måste diversifieras med tanke på de problem som följer av att man i alltför stor utsträckning förlitar sig på endast en energikälla för kraftproduktion, såsom importerade fossila bränslen eller vattenkraft (där långvarig torka innebär tomma reservoarer vilket dramatiskt minskar produktionskapaciteten). Parlamentet uppmanar Världsbanken att öka sina investeringar i förnybar energi och energieffektivitet, men att avstå från att investera i stora vattenkraftsprojekt vars negativa återverkningar på samhället och miljön, bland annat genom utsläpp av växthusgaser från reservoarer, måste bedömas på ett korrekt sätt innan de finansieras. Parlamentet understryker att små vattenkraftsdammar är mer hållbara och ekonomiskt lönsamma än stora vattenkraftverk. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att energiportföljen måste diversifieras med tanke på de problem som följer av att man i alltför stor utsträckning förlitar sig på endast en energikälla för kraftproduktion, såsom importerade fossila bränslen eller vattenkraft (där långvarig torka innebär tomma reservoarer vilket dramatiskt minskar produktionskapaciteten). Parlamentet uppmanar Världsbanken att öka sina investeringar i förnybar energi och energieffektivitet, men att avstå från att investera i stora vattenkraftsprojekt vars negativa återverkningar på samhället och miljön, bland annat genom utsläpp av växthusgaser från reservoarer, måste bedömas på ett korrekt sätt innan de finansieras. Parlamentet understryker att små vattenkraftsdammar är mer hållbara och ekonomiskt lönsamma än stora vattenkraftverk.

| 10. | Europaparlamentet beklagar att Världsbanken i första hand stöder en storskalig och exportorienterad energimodell i stället för småskaliga decentraliserade energiprojekt som ofta är mer lämpliga och effektiva när det gäller att tillgodose grundläggande behov i landsbygdsområden. Parlamentet uppmanar Världsbanken att stödja alternativa, småskaliga och decentraliserade energiprojekt där hänsyn tas till lokalsamhällens behov och den ekonomiska verkligheten i olika länder, samt att fastställa särskilda mål och riktlinjer för övervakning för att se till att låneverksamheten på energiområdet gynnar de fattiga. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet beklagar att Världsbanken i första hand stöder en storskalig och exportorienterad energimodell i stället för småskaliga decentraliserade energiprojekt som ofta är mer lämpliga och effektiva när det gäller att tillgodose grundläggande behov i landsbygdsområden. Parlamentet uppmanar Världsbanken att stödja alternativa, småskaliga och decentraliserade energiprojekt där hänsyn tas till lokalsamhällens behov och den ekonomiska verkligheten i olika länder, samt att fastställa särskilda mål och riktlinjer för övervakning för att se till att låneverksamheten på energiområdet gynnar de fattiga.

| 11. | Europaparlamentet anser att bästa sättet att hantera eventuella avvägningar är att undersöka försörjningstrygghet, hälso- och miljöpåverkan och ekonomiska konsekvenser för lokalsamhällen samt utveckling och överföring av den teknik som behövs både på nationell och lokal nivå för att garantera tillgång till hållbar teknik och förnybara energikällor. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att bästa sättet att hantera eventuella avvägningar är att undersöka försörjningstrygghet, hälso- och miljöpåverkan och ekonomiska konsekvenser för lokalsamhällen samt utveckling och överföring av den teknik som behövs både på nationell och lokal nivå för att garantera tillgång till hållbar teknik och förnybara energikällor.

| 12. | Europaparlamentet framhåller att man behöver utarbeta regler för rapportering och offentliggörande som medger maximal transparens. Parlamentet insisterar på att Världsbanken, innan finansieringsåtaganden ingås, tydligt ska fastställa och offentliggöra specifika fördelar för utvecklingen. Parlamentet uttrycker sin oro över att principen om fria och väl underbyggda förhandsgodkännanden (free, prior and informed consent – FPIC) enligt FN:s förklaring om ursprungsfolkens rättigheter inte erkänns i Internationella finansieringsbolagets ramverk för resultatstandarder. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet framhåller att man behöver utarbeta regler för rapportering och offentliggörande som medger maximal transparens. Parlamentet insisterar på att Världsbanken, innan finansieringsåtaganden ingås, tydligt ska fastställa och offentliggöra specifika fördelar för utvecklingen. Parlamentet uttrycker sin oro över att principen om fria och väl underbyggda förhandsgodkännanden (free, prior and informed consent – FPIC) enligt FN:s förklaring om ursprungsfolkens rättigheter inte erkänns i Internationella finansieringsbolagets ramverk för resultatstandarder.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar Världsbanken att rikta in sin energistrategi på att göra projekt på området för hållbar teknik kommersiella och konkurrenskraftiga genom program för innovativ finansiering och institutionell utveckling i syfte att främja en kombination av energieffektivitet och förnybar energi som en realistisk och attraktiv möjlighet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar Världsbanken att rikta in sin energistrategi på att göra projekt på området för hållbar teknik kommersiella och konkurrenskraftiga genom program för innovativ finansiering och institutionell utveckling i syfte att främja en kombination av energieffektivitet och förnybar energi som en realistisk och attraktiv möjlighet.

| 14. | Europaparlamentet påpekar att utvecklingen av ren teknik i fattiga länder är kopplad till tekniköverföring, vilket förutsätter att man, för att kunna hantera klimatförändringarna, måste identifiera de största hindren för utbredning av grön teknik i utvecklingsländerna och överväga en ny form av flexibilitet vad gäller de immateriella rättigheterna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påpekar att utvecklingen av ren teknik i fattiga länder är kopplad till tekniköverföring, vilket förutsätter att man, för att kunna hantera klimatförändringarna, måste identifiera de största hindren för utbredning av grön teknik i utvecklingsländerna och överväga en ny form av flexibilitet vad gäller de immateriella rättigheterna.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Världsbanken, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Världsbanken, rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2010)0174.

(2)  EUT C 66E, 20.3.2009, s. 35.

(3)  EUT C 103E, 29.4.2004, s. 819.

(4)  UNDP & WHO (2008): The Energy Access Situation in Developing Countries, New York.

(5)  World Bank Group (2008): Strategic Framework on Development and Climate Change.

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/42 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/42

---

Torsdagen den 17 februari 2011Europa 2020

P7_TA(2011)0068

Europaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om Europa 2020-strategin

2012/C 188 E/09

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Europa 2020: en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Europa 2020: en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla”,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Årlig tillväxtöversikt: vidareutveckling av EU:s samlade insatser mot krisen”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Årlig tillväxtöversikt: vidareutveckling av EU:s samlade insatser mot krisen”,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 17-18 juni 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 17-18 juni 2010,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möten i mars 2000, 2001, 2005, 2006 och 2007 samt i december 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möten i mars 2000, 2001, 2005, 2006 och 2007 samt i december 2009,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 juni 2010 om ekonomisk styrning (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 juni 2010 om ekonomisk styrning (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2010 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen: rekommendationer om åtgärder och initiativ (halvtidsutvärdering) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2010 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen: rekommendationer om åtgärder och initiativ (halvtidsutvärdering) (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 december 2010 om att upprätta en permanent krismekanism för att skydda euroområdets finansiella stabilitet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 december 2010 om att upprätta en permanent krismekanism för att skydda euroområdets finansiella stabilitet (3),

| — | med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av rådets rekommendation om allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik, antagen den 7 juli 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation om allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik, antagen den 7 juli 2010,

| — | med beaktande av rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik,

| — | med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europa 2020-strategin borde hjälpa Europa att återhämta sig från krisen och gå starkare ur den genom att skapa såväl sysselsättning som smart och hållbar tillväxt för alla, med avstamp i fem överordnade EU-mål som handlar om att främja sysselsättning, förbättra förutsättningarna för innovation, forskning och utveckling, uppfylla våra klimatförändrings- och energimål, höja utbildningsnivån och främja social integration, framför allt genom minskad fattigdom. |
| --- | --- |

A.

Europa 2020-strategin borde hjälpa Europa att återhämta sig från krisen och gå starkare ur den genom att skapa såväl sysselsättning som smart och hållbar tillväxt för alla, med avstamp i fem överordnade EU-mål som handlar om att främja sysselsättning, förbättra förutsättningarna för innovation, forskning och utveckling, uppfylla våra klimatförändrings- och energimål, höja utbildningsnivån och främja social integration, framför allt genom minskad fattigdom.

Styrningen av Europa 2020-strategin bör stärkas

| 1. | Europaparlamentet understryker att åtgärderna inom Europa 2020-strategin är avgörande för alla europeiska medborgares framtidsutsikter eftersom de skapar hållbara arbeten såväl som långsiktig ekonomisk tillväxt och social utveckling. Parlamentet befarar att Europa 2020-strategin inte kommer att kunna hålla sina löften på grund av en svag styrningsstruktur och uppmanar därför rådet att förbättra gemenskapsmetoden. Parlamentet upprepar vikten av att integrera EU 2020-målen i ramen för ekonomisk styrning och kräver att den europeiska planeringsterminen ska ingå i lagstiftningspaketet för ekonomisk styrning samtidigt som nationella parlament och arbetsmarknadens parter ska involveras i ett tidigt skede för att främja en demokratisk redovisningsskyldighet, egenansvar och legitimitet. Parlamentet betonar att strategin måste förverkligas och att inga andra alternativ är möjliga. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker att åtgärderna inom Europa 2020-strategin är avgörande för alla europeiska medborgares framtidsutsikter eftersom de skapar hållbara arbeten såväl som långsiktig ekonomisk tillväxt och social utveckling. Parlamentet befarar att Europa 2020-strategin inte kommer att kunna hålla sina löften på grund av en svag styrningsstruktur och uppmanar därför rådet att förbättra gemenskapsmetoden. Parlamentet upprepar vikten av att integrera EU 2020-målen i ramen för ekonomisk styrning och kräver att den europeiska planeringsterminen ska ingå i lagstiftningspaketet för ekonomisk styrning samtidigt som nationella parlament och arbetsmarknadens parter ska involveras i ett tidigt skede för att främja en demokratisk redovisningsskyldighet, egenansvar och legitimitet. Parlamentet betonar att strategin måste förverkligas och att inga andra alternativ är möjliga.

| 2. | Europaparlamentet anser att den årliga tillväxtöversikten och den ram som den europeiska planeringsterminen erbjuder är viktiga verktyg för en bättre samordning av den ekonomiska politiken. Parlamentet betonar dock att de inte bör ersätta eller minska betydelsen av de verktyg som redan föreskrivs i fördraget, framför allt inte de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och medlemsstaternas sysselsättningsriktlinjer, i vilka parlamentet är aktivt involverat och konsulterat. Det krävs överensstämmelse med de fem övergripande målen i Europa 2020-strategin, vilka Europeiska rådet och kommissionen enats om för att lyckas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att den årliga tillväxtöversikten och den ram som den europeiska planeringsterminen erbjuder är viktiga verktyg för en bättre samordning av den ekonomiska politiken. Parlamentet betonar dock att de inte bör ersätta eller minska betydelsen av de verktyg som redan föreskrivs i fördraget, framför allt inte de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och medlemsstaternas sysselsättningsriktlinjer, i vilka parlamentet är aktivt involverat och konsulterat. Det krävs överensstämmelse med de fem övergripande målen i Europa 2020-strategin, vilka Europeiska rådet och kommissionen enats om för att lyckas.

EU:s budget och de nationella budgetarna bör bättre återspegla ambitionerna i Europa 2020-strategin

| 3. | Europaparlamentet betonar att Europa 2020-strategin måste minska glappet mellan sina uttalade ambitioner, de resurser som står till förfogande och de metoder som används. Den kommande fleråriga budgetramen bör återspegla ambitionerna i Europa 2020-strategin, och parlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga flaggskeppsinitiativens budgetaspekt eftersom dessa prioriterade handlingsplaner berör all politik som finansieras av EU:s budget. Kommissionen uppmanas med kraft att lägga fram förslag om en uppbyggnad av egna resurser för att unionen ska kunna förfoga över egna reella medel. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att Europa 2020-strategin måste minska glappet mellan sina uttalade ambitioner, de resurser som står till förfogande och de metoder som används. Den kommande fleråriga budgetramen bör återspegla ambitionerna i Europa 2020-strategin, och parlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga flaggskeppsinitiativens budgetaspekt eftersom dessa prioriterade handlingsplaner berör all politik som finansieras av EU:s budget. Kommissionen uppmanas med kraft att lägga fram förslag om en uppbyggnad av egna resurser för att unionen ska kunna förfoga över egna reella medel.

| 4. | Europaparlamentet betonar att för ett stort antal projekt kräver Europa 2020-strategin reformer och substantiella investeringar i ett tidigt skede, både offentliga och privata, vilket betyder att såväl befintliga som nya innovativa instrument och intäkter behövs. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att för ett stort antal projekt kräver Europa 2020-strategin reformer och substantiella investeringar i ett tidigt skede, både offentliga och privata, vilket betyder att såväl befintliga som nya innovativa instrument och intäkter behövs.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa en trovärdig finansieringsram och Europeiska rådet uppmanas att betrakta finansieringsbehoven som en del i sin översyn av den ekonomiska styrningen. Parlamentet anser att finansieringen av Europa 2020-strategin kräver gemensamma politiska initiativ som engagerar europeiska institutioner, bl.a. EIB och Europarådets utvecklingsbank. Dessutom kommer finansiering från den privata sektorn att vara oumbärlig och kräva rättsliga ramar som ser till de långsiktiga riskerna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa en trovärdig finansieringsram och Europeiska rådet uppmanas att betrakta finansieringsbehoven som en del i sin översyn av den ekonomiska styrningen. Parlamentet anser att finansieringen av Europa 2020-strategin kräver gemensamma politiska initiativ som engagerar europeiska institutioner, bl.a. EIB och Europarådets utvecklingsbank. Dessutom kommer finansiering från den privata sektorn att vara oumbärlig och kräva rättsliga ramar som ser till de långsiktiga riskerna.

| 6. | Europaparlamentet är övertygat om att med rätt politisk ram och tillräckliga budgetmedel kan jordbruk och skogsbruk spela en viktig roll i en allmän europeisk strategi avsedd att åstadkomma ekonomisk återhämtning. Samtidigt kan dessa sektorer bidra till livsmedelsförsörjningen på EU-nivå och internationellt, bevara den landsbygd som står för 90 % av EU:s territorium, säkra miljöfördelar och väsentligt bidra till att hitta alternativa energikällor. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är övertygat om att med rätt politisk ram och tillräckliga budgetmedel kan jordbruk och skogsbruk spela en viktig roll i en allmän europeisk strategi avsedd att åstadkomma ekonomisk återhämtning. Samtidigt kan dessa sektorer bidra till livsmedelsförsörjningen på EU-nivå och internationellt, bevara den landsbygd som står för 90 % av EU:s territorium, säkra miljöfördelar och väsentligt bidra till att hitta alternativa energikällor.

| 7. | Europaparlamentet anser att en kraftfull och välfinansierad sammanhållningspolitik som omfattar alla Europas regioner måste vara en viktig kompletterande del i Europa 2020-strategin. Denna övergripande politik är en förutsättning för att målen i Europa 2020-strategin ska kunna uppfyllas och för att åstadkomma social, ekonomisk och territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att en kraftfull och välfinansierad sammanhållningspolitik som omfattar alla Europas regioner måste vara en viktig kompletterande del i Europa 2020-strategin. Denna övergripande politik är en förutsättning för att målen i Europa 2020-strategin ska kunna uppfyllas och för att åstadkomma social, ekonomisk och territoriell sammanhållning.

En djärv inre marknad och ”Small Business Act” för att skapa arbeten

| 8. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör uppmuntras att prioritera minskad arbetslöshet och att i sina nationella reformprogram förhindra långsiktig utestängning från arbetsmarknaden. Detta bör kombineras med åtgärder för att garantera fler och bättre arbetstillfällen och skapa högkvalitativ sysselsättning på medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör uppmuntras att prioritera minskad arbetslöshet och att i sina nationella reformprogram förhindra långsiktig utestängning från arbetsmarknaden. Detta bör kombineras med åtgärder för att garantera fler och bättre arbetstillfällen och skapa högkvalitativ sysselsättning på medellång och lång sikt.

| 9. | Parlamentet framhåller hur viktigt det är med en helhetssyn när den inre marknaden ges en nystart för att nå bättre ekonomiska resultat och stärka den sociala dimensionen samtidigt som man återupprättar förtroendet genom att sätta medborgarna i centrum för den inre marknaden. Parlamentet anser att utförliga riktlinjer från högsta politiska nivå och stöd från Europeiska rådet är helt avgörande för att en nystart av den inre marknaden ska lyckas. |
| --- | --- |

9.

Parlamentet framhåller hur viktigt det är med en helhetssyn när den inre marknaden ges en nystart för att nå bättre ekonomiska resultat och stärka den sociala dimensionen samtidigt som man återupprättar förtroendet genom att sätta medborgarna i centrum för den inre marknaden. Parlamentet anser att utförliga riktlinjer från högsta politiska nivå och stöd från Europeiska rådet är helt avgörande för att en nystart av den inre marknaden ska lyckas.

| 10. | Europaparlamentet uppmärksammar den roll som smart lagstiftning kan spela när det gäller att förbättra de regelverk som företag har att hålla sig till. Parlamentet anser att de förslag som lagts fram i detta avseende kan bidra till att skapa ett gynnsamt företagsklimat som främjar tillväxt och innovation, men konstaterar att samtliga partner i lagstiftningsarbetet måste ta ansvar för att få till stånd mer effektiva och mindre betungande regelverk. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmärksammar den roll som smart lagstiftning kan spela när det gäller att förbättra de regelverk som företag har att hålla sig till. Parlamentet anser att de förslag som lagts fram i detta avseende kan bidra till att skapa ett gynnsamt företagsklimat som främjar tillväxt och innovation, men konstaterar att samtliga partner i lagstiftningsarbetet måste ta ansvar för att få till stånd mer effektiva och mindre betungande regelverk.

| 11. | Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över att kommissionen, två år efter det att Small Business Act antagits, inte vidtagit några konkreta åtgärder och initiativ. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och rådet att verka för ett klimat som är gynnsammare för små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja en öppen användning av förkommersiella offentliga upphandlingar för innovativ och grön teknik. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över att kommissionen, två år efter det att Small Business Act antagits, inte vidtagit några konkreta åtgärder och initiativ. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och rådet att verka för ett klimat som är gynnsammare för små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja en öppen användning av förkommersiella offentliga upphandlingar för innovativ och grön teknik.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om förstärkt samarbete vid inrättandet av ett EU-patent och efterlyser ett snabbt antagande av parlamentet och rådet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om förstärkt samarbete vid inrättandet av ett EU-patent och efterlyser ett snabbt antagande av parlamentet och rådet.

| 13. | Europaparlamentet håller fast vid att jämställdhet mellan kvinnor och män är ett nyckelmål för att uppnå ambitionen med Europa 2020-strategin. Parlamentet uppmanar därför till att kvinnorna fullt ut deltar på arbetsmarknaden och att de fullt ut inbegripas i yrkesutbildningar. Parlamentet efterlyser också en agenda för att utjämna löneklyftan mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet håller fast vid att jämställdhet mellan kvinnor och män är ett nyckelmål för att uppnå ambitionen med Europa 2020-strategin. Parlamentet uppmanar därför till att kvinnorna fullt ut deltar på arbetsmarknaden och att de fullt ut inbegripas i yrkesutbildningar. Parlamentet efterlyser också en agenda för att utjämna löneklyftan mellan kvinnor och män.

Flaggskeppsinitiativ

Allmänna kommentarer

| 14. | Europaparlamentet betonar att det nuvarande innehållet i Europa 2020-strategin såsom de övergripande målen, flaggskeppsförslagen, flaskhalsarna och indikatorerna fortfarande är mycket allmänt hållna. Parlamentet understryker att dessa initiativ inte kan förverkligas annat än med hjälp av konkreta åtaganden från medlemsstaterna i deras nationella reformprogram samt genom konkreta och konsekventa lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att det nuvarande innehållet i Europa 2020-strategin såsom de övergripande målen, flaggskeppsförslagen, flaskhalsarna och indikatorerna fortfarande är mycket allmänt hållna. Parlamentet understryker att dessa initiativ inte kan förverkligas annat än med hjälp av konkreta åtaganden från medlemsstaterna i deras nationella reformprogram samt genom konkreta och konsekventa lagstiftningsförslag.

Innovationsunionen

| 15. | Europaparlamentet välkomnar flaggskeppsinitiativet om innovationsunionen som en viktig drivkraft för att nå målen i Europa 2020-strategi som fokuserar på de största sociala utmaningarna, exempelvis energi- och livsmedelsförsörjning, klimatförändringar, hälsa och en åldrande befolkning. Parlamentet påminner om att det 3-procentiga målet utgörs av en andel på 2 % (privata medel) och en andel på 1 % (offentliga utgifter) och noterar att det fortfarande finns brister inom de privata forskningsanslagen som bara kan åtgärdas genom att anpassa regelverket för företag, även för små och medelstora företag. Parlamentet välkomnar därför kommissionens vilja att förbättra ramvillkoren för företagen när det gäller innovation, särskilt för immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar flaggskeppsinitiativet om innovationsunionen som en viktig drivkraft för att nå målen i Europa 2020-strategi som fokuserar på de största sociala utmaningarna, exempelvis energi- och livsmedelsförsörjning, klimatförändringar, hälsa och en åldrande befolkning. Parlamentet påminner om att det 3-procentiga målet utgörs av en andel på 2 % (privata medel) och en andel på 1 % (offentliga utgifter) och noterar att det fortfarande finns brister inom de privata forskningsanslagen som bara kan åtgärdas genom att anpassa regelverket för företag, även för små och medelstora företag. Parlamentet välkomnar därför kommissionens vilja att förbättra ramvillkoren för företagen när det gäller innovation, särskilt för immateriella rättigheter.

| 16. | Europaparlamentet framhåller behovet av att öka, stimulera och säkra finansieringen av forskning, innovation och utveckling i EU genom att väsentligt höja de berörda anslagen efter 2013. Små och medelstora företag måste ha tillgång till ramprogrammet och till programmet för konkurrenskraft och innovation, och parlamentet efterlyser en omarbetad budgetförordning för att underlätta för små och medelstora företag. Parlamentet uppmärksammar bristen på finansiering för viktiga instrument inom forskning, innovation och spridning som redan har antagits, t.ex. den europeiska strategiska planen för energiteknik (SET-plan). Ramprogrammet för forskning bidrar i hög grad till kampen mot klimatförändringar och parlamentet lyfter fram strukturfonderna och deras betydelse för att stimulera forskning, utveckling och innovation på såväl nationell som regional nivå. Parlamentet framhåller behovet av att skapa synergier mellan stöd från strukturfonderna och stöd från ramprogrammet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet framhåller behovet av att öka, stimulera och säkra finansieringen av forskning, innovation och utveckling i EU genom att väsentligt höja de berörda anslagen efter 2013. Små och medelstora företag måste ha tillgång till ramprogrammet och till programmet för konkurrenskraft och innovation, och parlamentet efterlyser en omarbetad budgetförordning för att underlätta för små och medelstora företag. Parlamentet uppmärksammar bristen på finansiering för viktiga instrument inom forskning, innovation och spridning som redan har antagits, t.ex. den europeiska strategiska planen för energiteknik (SET-plan). Ramprogrammet för forskning bidrar i hög grad till kampen mot klimatförändringar och parlamentet lyfter fram strukturfonderna och deras betydelse för att stimulera forskning, utveckling och innovation på såväl nationell som regional nivå. Parlamentet framhåller behovet av att skapa synergier mellan stöd från strukturfonderna och stöd från ramprogrammet.

| 17. | Europaparlamentet menar att det inte är subventioner som de innovativa företagen i Europa behöver utan mer frihet och bättre tillgång till riskkapital. Europeiska unionen bör tillgodose detta behov genom att utöka de permanenta produkterna för riskdelning som Europeiska investeringsbanken erbjuder genom finansieringsinstrumentet för riskdelning och anser att det finns en stor outnyttjad potential för att främja innovation och offentlig upphandling. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet menar att det inte är subventioner som de innovativa företagen i Europa behöver utan mer frihet och bättre tillgång till riskkapital. Europeiska unionen bör tillgodose detta behov genom att utöka de permanenta produkterna för riskdelning som Europeiska investeringsbanken erbjuder genom finansieringsinstrumentet för riskdelning och anser att det finns en stor outnyttjad potential för att främja innovation och offentlig upphandling.

Ungdom på väg

| 18. | Europaparlamentet välkomnar flaggskeppsinitiativet ”Ungdom på väg” och håller fast vid att tillgång till relevant utbildning av god kvalitet alltid kommer att vara en förutsättning för en hållbar social marknadsekonomi. Parlamentet understryker följaktligen att om medlemsstaterna vill nå de gemensamma målen för ekonomisk tillväxt och utbildning kommer substantiella investeringar i deras utbildningsväsen och även inom yrkesutbildning att vara avgörande. Det är dock beklagligt att centrala frågor som deltagandet i samhällslivet eller ungdomsfattigdomen lämnas därhän i initiativet, och parlamentet vill se mer kraftfulla förslag för social integration. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar flaggskeppsinitiativet ”Ungdom på väg” och håller fast vid att tillgång till relevant utbildning av god kvalitet alltid kommer att vara en förutsättning för en hållbar social marknadsekonomi. Parlamentet understryker följaktligen att om medlemsstaterna vill nå de gemensamma målen för ekonomisk tillväxt och utbildning kommer substantiella investeringar i deras utbildningsväsen och även inom yrkesutbildning att vara avgörande. Det är dock beklagligt att centrala frågor som deltagandet i samhällslivet eller ungdomsfattigdomen lämnas därhän i initiativet, och parlamentet vill se mer kraftfulla förslag för social integration.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att även fortsättningsvis finansiera programmen för rörlighet och ungdom, exempelvis programmet för livslångt lärande (Erasmus, Leonardo, Comenius, Grundtwig), aktiv ungdom och Marie Curie. Parlamentet anser att detta skulle innebära ett viktigt bidrag i kampen mot ungdomsarbetslösheten och för att nå målet med en sysselsättningsnivå på 75 %. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att även fortsättningsvis finansiera programmen för rörlighet och ungdom, exempelvis programmet för livslångt lärande (Erasmus, Leonardo, Comenius, Grundtwig), aktiv ungdom och Marie Curie. Parlamentet anser att detta skulle innebära ett viktigt bidrag i kampen mot ungdomsarbetslösheten och för att nå målet med en sysselsättningsnivå på 75 %.

| 20. | Europaparlamentet understryker att ”Ungdom på väg” inte på egen hand kan få bukt med den alarmerande ungdomsarbetslösheten som råder i hela Europa. Samtliga medlemsstater uppmanas att, som en del i deras nationella reformprogram, skapa en nationell strategi för att bekämpa ungdomsarbetslösheten och säkra unga människors tillgång till utbildning. Ungdomspolitiken måste ses i relation till politiken för utbildning, sysselsättning och social integration. Parlamentet ger sitt starka stöd till förslaget till rådets rekommendation om en EU-garanti för ungdomar och uppmanar rådet att anta detta så snart som möjligt. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker att ”Ungdom på väg” inte på egen hand kan få bukt med den alarmerande ungdomsarbetslösheten som råder i hela Europa. Samtliga medlemsstater uppmanas att, som en del i deras nationella reformprogram, skapa en nationell strategi för att bekämpa ungdomsarbetslösheten och säkra unga människors tillgång till utbildning. Ungdomspolitiken måste ses i relation till politiken för utbildning, sysselsättning och social integration. Parlamentet ger sitt starka stöd till förslaget till rådets rekommendation om en EU-garanti för ungdomar och uppmanar rådet att anta detta så snart som möjligt.

En digital agenda för Europa

| 21. | Europaparlamentet välkomnar de ambitiösa förslagen om en digital agenda för Europa, men uppmanar kommissionen att påskynda antagandet av förslag med anknytning till den digitala inre marknaden såsom e-handel, immateriella rättigheter, förtroende och säkerhet på Internet, roaming liksom e-autentisering. Parlamentet uppmanar alla parter att förverkliga den första radiospektrumpolitiken och betonar vikten av att utveckla den fria rörligheten för innehåll och kunskap – den ”femte friheten”. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar de ambitiösa förslagen om en digital agenda för Europa, men uppmanar kommissionen att påskynda antagandet av förslag med anknytning till den digitala inre marknaden såsom e-handel, immateriella rättigheter, förtroende och säkerhet på Internet, roaming liksom e-autentisering. Parlamentet uppmanar alla parter att förverkliga den första radiospektrumpolitiken och betonar vikten av att utveckla den fria rörligheten för innehåll och kunskap – den ”femte friheten”.

| 22. | Europaparlamentet understryker att pluralistiska och oberoende medier är en hörnsten i den europeiska demokratin och kräver att kommissionen ska garantera mediepluralismen. Parlamentet anser att skyddet av privatliv intar en central ställning och efterlyser en anpassning av direktivet om uppgiftsskydd till vår digitala miljö för att alla medborgare ska ha kontroll över sina egna personuppgifter. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att pluralistiska och oberoende medier är en hörnsten i den europeiska demokratin och kräver att kommissionen ska garantera mediepluralismen. Parlamentet anser att skyddet av privatliv intar en central ställning och efterlyser en anpassning av direktivet om uppgiftsskydd till vår digitala miljö för att alla medborgare ska ha kontroll över sina egna personuppgifter.

Ett resurseffektivt Europa

| 23. | Europaparlamentet välkomnar Europa 2020-strategins flaggskeppsinitiativ om ett resurseffektivt Europa och uppmanar med kraft kommissionen att fortsätta sitt arbete med att utforma en konkret politik för att trygga en övergång till en resurseffektiv ekonomi baserad på förnybar energi. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram konkreta riktmärken och se till att de överenskomna målen uppfylls och kan övervakas inom ramen för Europa 2020-strategins europeiska planeringstermin för samordning av politiken. Parlamentet understryker behovet av att modernisera och uppgradera Europas energiinfrastruktur, att utveckla smarta nät och bygga sammanlänkningar som är nödvändiga för att förverkliga den inre energimarknaden, att förbättra försörjningstryggheten och att uppfylla våra energi- och klimatmål samt påskynda tillståndsförfarandena. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar Europa 2020-strategins flaggskeppsinitiativ om ett resurseffektivt Europa och uppmanar med kraft kommissionen att fortsätta sitt arbete med att utforma en konkret politik för att trygga en övergång till en resurseffektiv ekonomi baserad på förnybar energi. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram konkreta riktmärken och se till att de överenskomna målen uppfylls och kan övervakas inom ramen för Europa 2020-strategins europeiska planeringstermin för samordning av politiken. Parlamentet understryker behovet av att modernisera och uppgradera Europas energiinfrastruktur, att utveckla smarta nät och bygga sammanlänkningar som är nödvändiga för att förverkliga den inre energimarknaden, att förbättra försörjningstryggheten och att uppfylla våra energi- och klimatmål samt påskynda tillståndsförfarandena.

| 24. | Europaparlamentet erinrar om att energieffektiviteten är det mest kostnadseffektiva sättet att minska utsläppen, göra energiförsörjningen tryggare, förbättra konkurrenskraften, sänka energiräkningarna för konsumenterna och skapa sysselsättning. Medlemsstaterna visar inte att de gör tillräckligt för att nå energieffektivitetsmålet om 20 % och de uppmanas därför att öka sina ansträngningar och uppfylla detta viktiga mål som man förband sig till 2007. Parlamentet skulle vilja att kommissionen tillsammans med medlemsstaterna utarbetade åtgärder för att målet ska uppnås, vilket parlamentet begärde i sin resolution om översynen av handlingsplanen för energieffektivitet (Bendtsen-betänkandet) och i resolutionen ”På väg mot en ny energistrategi för Europa 2011–2020” (betänkandet från Kolarska och Bobinska). |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet erinrar om att energieffektiviteten är det mest kostnadseffektiva sättet att minska utsläppen, göra energiförsörjningen tryggare, förbättra konkurrenskraften, sänka energiräkningarna för konsumenterna och skapa sysselsättning. Medlemsstaterna visar inte att de gör tillräckligt för att nå energieffektivitetsmålet om 20 % och de uppmanas därför att öka sina ansträngningar och uppfylla detta viktiga mål som man förband sig till 2007. Parlamentet skulle vilja att kommissionen tillsammans med medlemsstaterna utarbetade åtgärder för att målet ska uppnås, vilket parlamentet begärde i sin resolution om översynen av handlingsplanen för energieffektivitet (Bendtsen-betänkandet) och i resolutionen ”På väg mot en ny energistrategi för Europa 2011–2020” (betänkandet från Kolarska och Bobinska).

| 25. | Europaparlamentet beklagar att meddelandet om detta flaggskeppsinitiativ inte tillskriver resurseffektivitet tillräcklig betydelse i form av en övergripande politisk prioritering för EU. Parlamentet vidhåller att EU måste börja utvecklas mot en återvinningsbaserad ekonomi där avfallsproduktionen minskas och där återanvändning av resurser värdesätts. Parlamentet betonar att miljöhållbarheten är beroende av minskad resursanvändning och uppmanar kommissionen att ta fram en uppsättning indikatorer så att de kan följas upp i de nationella reformprogrammen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet beklagar att meddelandet om detta flaggskeppsinitiativ inte tillskriver resurseffektivitet tillräcklig betydelse i form av en övergripande politisk prioritering för EU. Parlamentet vidhåller att EU måste börja utvecklas mot en återvinningsbaserad ekonomi där avfallsproduktionen minskas och där återanvändning av resurser värdesätts. Parlamentet betonar att miljöhållbarheten är beroende av minskad resursanvändning och uppmanar kommissionen att ta fram en uppsättning indikatorer så att de kan följas upp i de nationella reformprogrammen.

En industripolitik för en globaliserad tid

| 26. | Europaparlamentet efterlyser ett framåtblickande helhetsgrepp om och balans i EU:s industripolitik för att utveckla en stark, konkurrenskraftig, sammanhållen, effektiv och diversifierad industriell bas där innovation, forskning, konkurrenskraft, den inre marknaden, handel och miljöpolitik koordineras. Parlamentet anser att de främsta målen bör vara att främja skapande av sysselsättning och internationell konkurrenskraft för Europas företag, en intelligent omstrukturering och dialog med de anställda, en hållbar ekonomi och valfrihet vad gäller teknikalternativ samt rörlighet för forskare. Man bör omgående börja tillämpa principer för smart lagstiftning i oberoende konsekvensbedömningar, i bl.a. konkurrensanalyser av ny lagstiftning, test som avser små och medelstora företag för att skapa en miljö med företagarvänliga regler och minskad administrativ börda, hållbarhetsgranskningar i linje med EU:s mål för klimat-, energi- och resurseffektivitet och för återvinning samt kontroller (”fitness checks”) av befintlig lagstiftning. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet efterlyser ett framåtblickande helhetsgrepp om och balans i EU:s industripolitik för att utveckla en stark, konkurrenskraftig, sammanhållen, effektiv och diversifierad industriell bas där innovation, forskning, konkurrenskraft, den inre marknaden, handel och miljöpolitik koordineras. Parlamentet anser att de främsta målen bör vara att främja skapande av sysselsättning och internationell konkurrenskraft för Europas företag, en intelligent omstrukturering och dialog med de anställda, en hållbar ekonomi och valfrihet vad gäller teknikalternativ samt rörlighet för forskare. Man bör omgående börja tillämpa principer för smart lagstiftning i oberoende konsekvensbedömningar, i bl.a. konkurrensanalyser av ny lagstiftning, test som avser små och medelstora företag för att skapa en miljö med företagarvänliga regler och minskad administrativ börda, hållbarhetsgranskningar i linje med EU:s mål för klimat-, energi- och resurseffektivitet och för återvinning samt kontroller (”fitness checks”) av befintlig lagstiftning.

| 27. | Europaparlamentet betonar att en EU-politik för transport och energi som omfattar infrastruktur och tjänster är nödvändig för att nå EU:s 2020-mål. Parlamentet framhåller att transportsektorn kommer att garantera att EU:s marknad behåller sin position som ett produktionsområde av hög kvalitet genom minskade koldioxidutsläpp inom samtliga transportsätt, ett gemensamt europeiskt järnvägsområde liksom ett gemensamt europeiskt luftrum. Parlamentet efterlyser en effektiv europeisk råvarustrategi för att öka tillgängligheten, skapa en effektivare energi- och resursanvändning och samtidigt trygga kritiska material genom utveckling av frihandelsavtal och strategiska partnerskap. Parlamentet efterlyser betydligt bättre tillgång till finansiering för innovation och infrastruktur, särskilt för smarta nät, grön teknik, e-hälsa, transeuropeiska nät (TEN) och projekt med bevisat mervärde som inte kan finansieras av marknaden. I detta sammanhang behöver man undersöka de möjligheter som projektobligationer erbjuder. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att en EU-politik för transport och energi som omfattar infrastruktur och tjänster är nödvändig för att nå EU:s 2020-mål. Parlamentet framhåller att transportsektorn kommer att garantera att EU:s marknad behåller sin position som ett produktionsområde av hög kvalitet genom minskade koldioxidutsläpp inom samtliga transportsätt, ett gemensamt europeiskt järnvägsområde liksom ett gemensamt europeiskt luftrum. Parlamentet efterlyser en effektiv europeisk råvarustrategi för att öka tillgängligheten, skapa en effektivare energi- och resursanvändning och samtidigt trygga kritiska material genom utveckling av frihandelsavtal och strategiska partnerskap. Parlamentet efterlyser betydligt bättre tillgång till finansiering för innovation och infrastruktur, särskilt för smarta nät, grön teknik, e-hälsa, transeuropeiska nät (TEN) och projekt med bevisat mervärde som inte kan finansieras av marknaden. I detta sammanhang behöver man undersöka de möjligheter som projektobligationer erbjuder.

En agenda för ny kompetens och nya jobb

| 28. | Europaparlamentet framhåller att starka sociala skyddssystem förhindrar en långvarig utestängning och vidhåller att investeringar i en aktiv arbetsmarknadspolitik samt i utbildningsmöjligheter för alla som resulterar i ny kompetens är nödvändiga för att minska arbetslösheten. Parlamentet understryker vikten av små och medelstora företag liksom en nystart för den inre markanden i detta sammanhang och stöder framför allt genomförandet av den europeiska referensramen för kvalifikationer och det planerade lagstiftningsinitiativet som ska reformera yrkeskompetensen för att garantera ett ömsesidigt erkännande av yrkeskompetens. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet framhåller att starka sociala skyddssystem förhindrar en långvarig utestängning och vidhåller att investeringar i en aktiv arbetsmarknadspolitik samt i utbildningsmöjligheter för alla som resulterar i ny kompetens är nödvändiga för att minska arbetslösheten. Parlamentet understryker vikten av små och medelstora företag liksom en nystart för den inre markanden i detta sammanhang och stöder framför allt genomförandet av den europeiska referensramen för kvalifikationer och det planerade lagstiftningsinitiativet som ska reformera yrkeskompetensen för att garantera ett ömsesidigt erkännande av yrkeskompetens.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar ”agendan för ny kompetens och nya arbetstillfällen” och konstaterar att flexicurity framgångsrikt införts i vissa medlemsstater, men varnar för att begreppen flexicurity inte kan utnyttjas i medlemsstater där man till följd av budgetrestriktioner och makroekonomiska obalanser har få möjligheter att stärka socialskyddssystemen och anser att segmenteringen på arbetsmarknaden måste minskas med hjälp av adekvat anställningstrygghet oavsett arbetsavtal, framför allt för de utsatta grupperna. Parlamentet påminner kommissionen om att varken ignorera behovet av att garantera en socialt rättvis övergång till en mer hållbar arbetsmarknad eller de enorma möjligheter som de gröna jobben medför. Parlamentet betonar att för att reformerna av arbetsmarknaden ska lyckas måste de genomföras i en anda av brett socialt samförstånd genom överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar ”agendan för ny kompetens och nya arbetstillfällen” och konstaterar att flexicurity framgångsrikt införts i vissa medlemsstater, men varnar för att begreppen flexicurity inte kan utnyttjas i medlemsstater där man till följd av budgetrestriktioner och makroekonomiska obalanser har få möjligheter att stärka socialskyddssystemen och anser att segmenteringen på arbetsmarknaden måste minskas med hjälp av adekvat anställningstrygghet oavsett arbetsavtal, framför allt för de utsatta grupperna. Parlamentet påminner kommissionen om att varken ignorera behovet av att garantera en socialt rättvis övergång till en mer hållbar arbetsmarknad eller de enorma möjligheter som de gröna jobben medför. Parlamentet betonar att för att reformerna av arbetsmarknaden ska lyckas måste de genomföras i en anda av brett socialt samförstånd genom överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter.

Europeisk plattform mot fattigdom och social utestängning

| 30. | Europaparlamentet erinrar om att Europa 2020-strategin omfattar ett mål för att hjälpa minst 20 miljoner människor som är fattiga eller riskerar att bli fattiga och socialt utestängda att ta sig ur denna situation. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och rådet att se till att både stadgan om de grundläggande rättigheterna och den övergripande sociala klausulen (artikel 9 i FEUF) respekteras fullt ut för att all politik ska kunna bidra till målet om fattigdomsminskning, i stället för att undergräva detta mål. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet erinrar om att Europa 2020-strategin omfattar ett mål för att hjälpa minst 20 miljoner människor som är fattiga eller riskerar att bli fattiga och socialt utestängda att ta sig ur denna situation. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och rådet att se till att både stadgan om de grundläggande rättigheterna och den övergripande sociala klausulen (artikel 9 i FEUF) respekteras fullt ut för att all politik ska kunna bidra till målet om fattigdomsminskning, i stället för att undergräva detta mål.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att engagera sig i kampen mot barnfattigdom genom att vidta lämpliga åtgärder för att barnen varken ska hämmas i sin personliga utveckling eller missgynnas vid inträdet i förvärvslivet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att engagera sig i kampen mot barnfattigdom genom att vidta lämpliga åtgärder för att barnen varken ska hämmas i sin personliga utveckling eller missgynnas vid inträdet i förvärvslivet.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar förslagen till en europeisk plattform mot fattigdom och social utestängning men vill att det ska göras något mer konkret för att åstadkomma social integration, framför allt att den sociala öppna samordningsmetoden ska stärkas, som en integrerad strategi där både nationella och lokala berörda parter engageras, bl.a. personer med erfarenhet av fattigdom och social utestängning. Parlamentet upprepar sin begäran om en bredare agenda som kan främja anständiga arbetstillfällen, garantera arbetstagarnas rättigheter i hela Europa, förbättra arbetsvillkoren, motverka bristande jämställdhet och diskriminering samt bekämpa fattigdom bland förvärvsarbetande. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar förslagen till en europeisk plattform mot fattigdom och social utestängning men vill att det ska göras något mer konkret för att åstadkomma social integration, framför allt att den sociala öppna samordningsmetoden ska stärkas, som en integrerad strategi där både nationella och lokala berörda parter engageras, bl.a. personer med erfarenhet av fattigdom och social utestängning. Parlamentet upprepar sin begäran om en bredare agenda som kan främja anständiga arbetstillfällen, garantera arbetstagarnas rättigheter i hela Europa, förbättra arbetsvillkoren, motverka bristande jämställdhet och diskriminering samt bekämpa fattigdom bland förvärvsarbetande.

*

* *

| 33. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2010)0224.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2010)0376.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2010)0491.

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/47

---

Torsdagen den 17 februari 2011Genomförande av riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik

P7_TA(2011)0069

Europaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om genomförandet av riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik

2012/C 188 E/10

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 8 september 2010 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik: del II av de integrerade riktlinjerna för Europa 2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 8 september 2010 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik: del II av de integrerade riktlinjerna för Europa 2020 (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 januari 2011 med titeln ”Årlig tillväxtöversikt: vidareutveckling av EU:s samlade insatser mot krisen” (KOM(2011)0011) och av det bifogade utkastet till gemensam rapport om sysselsättningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 januari 2011 med titeln ”Årlig tillväxtöversikt: vidareutveckling av EU:s samlade insatser mot krisen” (KOM(2011)0011) och av det bifogade utkastet till gemensam rapport om sysselsättningen,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik av den 12 januari 2011 (KOM(2011)0006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik av den 12 januari 2011 (KOM(2011)0006),

| — | med beaktande av rådets beslut 2010/707/EU av den 21 oktober 2010 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2010/707/EU av den 21 oktober 2010 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2),

| — | med beaktande av artikel 148 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 148 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Efter att ha antagit den årliga tillväxtöversikten föreslog kommissionen att de riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik som antogs 2010 skulle bibehållas för 2011. |
| --- | --- |

A.

Efter att ha antagit den årliga tillväxtöversikten föreslog kommissionen att de riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik som antogs 2010 skulle bibehållas för 2011.

| B. | Den rådande ekonomiska krisen innebär fortsatta utmaningar i form av ökande arbetslöshet och socialt utanförskap. |
| --- | --- |

B.

Den rådande ekonomiska krisen innebär fortsatta utmaningar i form av ökande arbetslöshet och socialt utanförskap.

| C. | Det finns ett starkt samband mellan ekonomisk återhämtning och tillväxt, sysselsättning, fattigdomsbekämpning och social integration. |
| --- | --- |

C.

Det finns ett starkt samband mellan ekonomisk återhämtning och tillväxt, sysselsättning, fattigdomsbekämpning och social integration.

| D. | Den europeiska sysselsättningsstrategin och riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik tillhör de viktigaste verktygen som ska styra EU:s och medlemsstaternas insatser så att målsättningarna för Europa 2020-strategin kan uppnås. |
| --- | --- |

D.

Den europeiska sysselsättningsstrategin och riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik tillhör de viktigaste verktygen som ska styra EU:s och medlemsstaternas insatser så att målsättningarna för Europa 2020-strategin kan uppnås.

| E. | Det finns ett akut behov att intensifiera arbetet på alla nivåer, under medverkan av arbetsmarknadens parter och andra berörda parter, för att se till att sysselsättningsriktlinjerna genomförs på rätt sätt i syfte att öka förvärvsfrekvensen, höja arbetskraftskompetensen samt förbättra kvaliteten och resultaten i utbildningssystemen. |
| --- | --- |

E.

Det finns ett akut behov att intensifiera arbetet på alla nivåer, under medverkan av arbetsmarknadens parter och andra berörda parter, för att se till att sysselsättningsriktlinjerna genomförs på rätt sätt i syfte att öka förvärvsfrekvensen, höja arbetskraftskompetensen samt förbättra kvaliteten och resultaten i utbildningssystemen.

Starkare styrning och högre ambitioner för att uppnå Europa 2020-målen

| 1. | Europaparlamentet anser att rekommendationerna om de nationella reformprogrammen har blivit det viktigaste verktyget för makroekonomisk övervakning och orientering, mot bakgrund av kommissionens förslag att behålla de sysselsättningspolitiska riktlinjer som antogs 2010 även under 2011. Det är djupt beklagligt att parlamentet har lämnats utanför denna process, liksom att debatten om den lyser med sin frånvaro. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att rekommendationerna om de nationella reformprogrammen har blivit det viktigaste verktyget för makroekonomisk övervakning och orientering, mot bakgrund av kommissionens förslag att behålla de sysselsättningspolitiska riktlinjer som antogs 2010 även under 2011. Det är djupt beklagligt att parlamentet har lämnats utanför denna process, liksom att debatten om den lyser med sin frånvaro.

| 2. | Europaparlamentet anser att de största utmaningarna som EU och medlemsstaterna står inför när det gäller sysselsättningen och arbetslösheten även bör återspeglas på lämpligt sätt i den framtida processen om makroekonomiska obalanser, inom den politiska ram som EU:s sysselsättningsriktlinjer tillhandahåller. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att de största utmaningarna som EU och medlemsstaterna står inför när det gäller sysselsättningen och arbetslösheten även bör återspeglas på lämpligt sätt i den framtida processen om makroekonomiska obalanser, inom den politiska ram som EU:s sysselsättningsriktlinjer tillhandahåller.

| 3. | Europaparlamentet anser att den årliga tillväxtöversikten och den ram som den europeiska planeringsterminen erbjuder är avgörande som verktyg för en bättre samordning av den ekonomiska politiken, och därmed är de en viktig del av EU:s reaktion på krisen. Användningen av dessa verktyg bör dock följa demokratiska processer, och de bör fungera som ett stöd för, och inte ersätta eller förminska betydelsen av, de befintliga verktyg som föreskrivs i fördraget, i synnerhet de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, i vilka parlamentet måste vara djupt delaktigt och i det senare fallet även rådfrågas. Parlamentet begär att dessa verktyg integreras i den europeiska planeringsterminen och att man särskilt ser till att deras betydelse inte minskar, så att man lever upp till kommissionens och rådets uttalade mål att öka ansvarigheten och den demokratiska redovisningsskyldigheten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att den årliga tillväxtöversikten och den ram som den europeiska planeringsterminen erbjuder är avgörande som verktyg för en bättre samordning av den ekonomiska politiken, och därmed är de en viktig del av EU:s reaktion på krisen. Användningen av dessa verktyg bör dock följa demokratiska processer, och de bör fungera som ett stöd för, och inte ersätta eller förminska betydelsen av, de befintliga verktyg som föreskrivs i fördraget, i synnerhet de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, i vilka parlamentet måste vara djupt delaktigt och i det senare fallet även rådfrågas. Parlamentet begär att dessa verktyg integreras i den europeiska planeringsterminen och att man särskilt ser till att deras betydelse inte minskar, så att man lever upp till kommissionens och rådets uttalade mål att öka ansvarigheten och den demokratiska redovisningsskyldigheten.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i sina politiska råd till medlemsstaterna respektera subsidiaritetsprincipen och principen om social dialog även på löne- och pensionsområdet och att i överensstämmelse med artikel 153.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt respektera befogenheterna för medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter på dessa områden, i enlighet med nationell praxis. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i sina politiska råd till medlemsstaterna respektera subsidiaritetsprincipen och principen om social dialog även på löne- och pensionsområdet och att i överensstämmelse med artikel 153.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt respektera befogenheterna för medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter på dessa områden, i enlighet med nationell praxis.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet, rådet och kommissionen att säkerställa att Europa 2020-strategin och det förstärkta systemet för ekonomisk styrning i EU är ändamålsenliga och demokratiskt legitima. Parlamentet betonar att detta innebär att det är avgörande med ett konkret deltagande från parlamentets sida från första början och under hela förfarandet för övervakning och politisk samordning. Det är djupt beklagligt att det inte finns någon hänvisning till parlamentets roll i processen i den kalender som föreslås i den årliga tillväxtöversikten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet, rådet och kommissionen att säkerställa att Europa 2020-strategin och det förstärkta systemet för ekonomisk styrning i EU är ändamålsenliga och demokratiskt legitima. Parlamentet betonar att detta innebär att det är avgörande med ett konkret deltagande från parlamentets sida från första början och under hela förfarandet för övervakning och politisk samordning. Det är djupt beklagligt att det inte finns någon hänvisning till parlamentets roll i processen i den kalender som föreslås i den årliga tillväxtöversikten.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att närmare engagera och regelbundet rådfråga de nationella parlamenten, arbetsmarknadens parter, regionala och lokala myndigheter samt det civila samhället. Den nuvarande bristen på upplysningar om samrådsförfarandena i de nationella reformprogrammen bör åtgärdas. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att närmare engagera och regelbundet rådfråga de nationella parlamenten, arbetsmarknadens parter, regionala och lokala myndigheter samt det civila samhället. Den nuvarande bristen på upplysningar om samrådsförfarandena i de nationella reformprogrammen bör åtgärdas.

| 7. | Europaparlamentet noterar de första indikationerna i fråga om medlemsstaternas nationella sysselsättningsmål. Bristen på ambitioner i detta hänseende är djupt oroande, i synnerhet att det beräknade kollektiva resultatet i bästa fall skulle hamna mer än 2 procentenheter under EU:s överordnade mål och utfästelsen att uppnå 75 procents sysselsättning senast 2020. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar de första indikationerna i fråga om medlemsstaternas nationella sysselsättningsmål. Bristen på ambitioner i detta hänseende är djupt oroande, i synnerhet att det beräknade kollektiva resultatet i bästa fall skulle hamna mer än 2 procentenheter under EU:s överordnade mål och utfästelsen att uppnå 75 procents sysselsättning senast 2020.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på nytt överväga sina nationella sysselsättningsmål, så att EU:s överordnade mål kan uppfyllas, och att ta dessa mål på lika stort allvar som målen om budgetkonsolidering. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på nytt överväga sina nationella sysselsättningsmål, så att EU:s överordnade mål kan uppfyllas, och att ta dessa mål på lika stort allvar som målen om budgetkonsolidering.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt och sätta upp nationella mål för specifika undergrupper, till exempel ungdomar, kvinnor, personer med funktionshinder och äldre arbetstagare. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt och sätta upp nationella mål för specifika undergrupper, till exempel ungdomar, kvinnor, personer med funktionshinder och äldre arbetstagare.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har gjort det att fastställa sina nationella mål för social integration och fattigdomsbekämpning samt att ta itu med det växande problemet med de arbetande fattiga. När medlemsstaterna gör detta uppmanas de att se till att det långtgående mål som Europeiska rådet kommit överens om uppfylls och att vederbörlig hänsyn tas till samspelet mellan målen, särskilt målet om sysselsättning och utbildning och målet om social integration och fattigdomsbekämpning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har gjort det att fastställa sina nationella mål för social integration och fattigdomsbekämpning samt att ta itu med det växande problemet med de arbetande fattiga. När medlemsstaterna gör detta uppmanas de att se till att det långtgående mål som Europeiska rådet kommit överens om uppfylls och att vederbörlig hänsyn tas till samspelet mellan målen, särskilt målet om sysselsättning och utbildning och målet om social integration och fattigdomsbekämpning.

Se till att sysselsättningsriktlinjerna genomförs

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att dåliga utsikter till ekonomisk tillväxt begränsar möjligheterna till sysselsättning och skapande av nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att dåliga utsikter till ekonomisk tillväxt begränsar möjligheterna till sysselsättning och skapande av nya arbetstillfällen.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att inte åsidosätta sysselsättningsfrågorna när man ska ta ställning till kommissionens rekommendation i den årliga tillväxtöversikten om att ge högsta prioritet åt en rigorös budgetkonsolidering under perioden 2011/2012. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att inte åsidosätta sysselsättningsfrågorna när man ska ta ställning till kommissionens rekommendation i den årliga tillväxtöversikten om att ge högsta prioritet åt en rigorös budgetkonsolidering under perioden 2011/2012.

| 13. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna snarast måste intensifiera sina insatser på alla prioriterade områden, däribland att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten, utnyttja potentialen till arbetstillfällen i en ny koldioxidsnål ekonomi, höja arbetskraftskompetensen, främja kvalitet i arbetet och livslångt lärande samt att göra det möjligt att förena yrkes- och familjeliv. Dessa insatser bör avspeglas i den slutliga versionen av de nationella reformprogrammen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna snarast måste intensifiera sina insatser på alla prioriterade områden, däribland att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten, utnyttja potentialen till arbetstillfällen i en ny koldioxidsnål ekonomi, höja arbetskraftskompetensen, främja kvalitet i arbetet och livslångt lärande samt att göra det möjligt att förena yrkes- och familjeliv. Dessa insatser bör avspeglas i den slutliga versionen av de nationella reformprogrammen.

| 14. | I detta sammanhang betonar Europaparlamentet strukturfondernas, framför allt Europeiska socialfondens, betydelse för att motverka effekterna av sysselsättningskrisen. Användningen av dessa fonder bör riktas in på att ge stöd till de grupper som har det svårast att ta sig in på eller hålla sig kvar på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

14.

I detta sammanhang betonar Europaparlamentet strukturfondernas, framför allt Europeiska socialfondens, betydelse för att motverka effekterna av sysselsättningskrisen. Användningen av dessa fonder bör riktas in på att ge stöd till de grupper som har det svårast att ta sig in på eller hålla sig kvar på arbetsmarknaden.

| 15. | Europaparlamentet anser även att ett förstärkt samspel mellan sysselsättningspolitiken, socialpolitiken och andra politikområden, särskilt den makroekonomiska politiken, politiken för forskning, utveckling och innovation samt utbildningspolitiken, utöver genomförandet av mer verkningsfulla arbetsmarknadsåtgärder, är av avgörande betydelse om målen för Europa 2020-strategin ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser även att ett förstärkt samspel mellan sysselsättningspolitiken, socialpolitiken och andra politikområden, särskilt den makroekonomiska politiken, politiken för forskning, utveckling och innovation samt utbildningspolitiken, utöver genomförandet av mer verkningsfulla arbetsmarknadsåtgärder, är av avgörande betydelse om målen för Europa 2020-strategin ska kunna uppnås.

Större insatser för fler och bättre jobb

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina nationella reformprogram ge högsta prioritet åt att öka deltagandet på arbetsmarknaden, bekämpa arbetslösheten och förebygga långsiktig utestängning från arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina nationella reformprogram ge högsta prioritet åt att öka deltagandet på arbetsmarknaden, bekämpa arbetslösheten och förebygga långsiktig utestängning från arbetsmarknaden.

| 17. | Europaparlamentet anser att mycket större vikt måste läggas vid kvalitet i arbetet och anständiga arbetsvillkor samt vid en utbudsinriktad ekonomisk politik som kan stimulera efterfrågan på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att mycket större vikt måste läggas vid kvalitet i arbetet och anständiga arbetsvillkor samt vid en utbudsinriktad ekonomisk politik som kan stimulera efterfrågan på arbetsmarknaden.

| 18. | I detta sammanhang behövs det insatser för att bättre utnyttja potentialen hos ungdomar, däribland dem som hoppar av skolan i förtid, kvinnor, äldre, missgynnade och funktionshindrade personer, invandrare samt personer som tillhör etniska minoriteter, inklusive romerna. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anpassa sina arbetsmarknader till dessa gruppers behov och kompetens i varje skede av deras liv. |
| --- | --- |

18.

I detta sammanhang behövs det insatser för att bättre utnyttja potentialen hos ungdomar, däribland dem som hoppar av skolan i förtid, kvinnor, äldre, missgynnade och funktionshindrade personer, invandrare samt personer som tillhör etniska minoriteter, inklusive romerna. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anpassa sina arbetsmarknader till dessa gruppers behov och kompetens i varje skede av deras liv.

| 19. | Europaparlamentet betonar vikten av politik som underlättar ungdomars övergång från skola till arbetsliv. Det står klart att de som lämnar skolan i förtid löper stor risk att drabbas av fattigdom. Alla flexibla eller tidsbegränsade anställningsformer som används i detta sammanhang bör omfatta rätt till utbildning och tillgång till sociala trygghetssystem, och en övergång till säkrare anställningsformer bör tryggas. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar vikten av politik som underlättar ungdomars övergång från skola till arbetsliv. Det står klart att de som lämnar skolan i förtid löper stor risk att drabbas av fattigdom. Alla flexibla eller tidsbegränsade anställningsformer som används i detta sammanhang bör omfatta rätt till utbildning och tillgång till sociala trygghetssystem, och en övergång till säkrare anställningsformer bör tryggas.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta att utveckla den politik som behövs för att fler kvinnor ska kunna komma ut på arbetsmarknaden och stanna kvar där, bland annat genom att utöka tillgången till omsorgstjänster av hög kvalitet och till ett rimligt pris samt flexibla arbetsformer som motsvarar behoven hos anhörigvårdare. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta att utveckla den politik som behövs för att fler kvinnor ska kunna komma ut på arbetsmarknaden och stanna kvar där, bland annat genom att utöka tillgången till omsorgstjänster av hög kvalitet och till ett rimligt pris samt flexibla arbetsformer som motsvarar behoven hos anhörigvårdare.

| 21. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av riktade aktiveringsåtgärder och kompetenshöjande åtgärder för att ge stöd till personer med ringa eller obefintliga kvalifikationer, som är de som har drabbats hårdast av krisen och löper störst risk att bli långtidsarbetslösa. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av riktade aktiveringsåtgärder och kompetenshöjande åtgärder för att ge stöd till personer med ringa eller obefintliga kvalifikationer, som är de som har drabbats hårdast av krisen och löper störst risk att bli långtidsarbetslösa.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att lägga vederbörlig vikt vid tillgången till högkvalitativ utbildning och det livslånga lärandet samt erkännandet av kvalifikationer. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att lägga vederbörlig vikt vid tillgången till högkvalitativ utbildning och det livslånga lärandet samt erkännandet av kvalifikationer.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att satsa mer på att underlätta yrkesmässig och geografisk rörlighet, utöka de verktyg som är nödvändiga för att undersöka arbetsmarknadens behov samt reformera utbildningssystemen, vilket kan bidra till att motverka obalansen mellan befintlig kompetens och marknadens behov. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att satsa mer på att underlätta yrkesmässig och geografisk rörlighet, utöka de verktyg som är nödvändiga för att undersöka arbetsmarknadens behov samt reformera utbildningssystemen, vilket kan bidra till att motverka obalansen mellan befintlig kompetens och marknadens behov.

| 24. | Europaparlamentet betonar vikten av en sysselsättningspolitik som bidrar till skapande av arbetstillfällen, till exempel genom stöd till småföretag och egenföretagande och främjande av entreprenörskap. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar vikten av en sysselsättningspolitik som bidrar till skapande av arbetstillfällen, till exempel genom stöd till småföretag och egenföretagande och främjande av entreprenörskap.

Målmedvetna insatser för att bekämpa fattigdom och socialt utanförskap

| 25. | Europaparlamentet anser att det är avgörande att medlemsstaterna agerar nu för att infria sina löften om att öka sysselsättningen, höja människors kompetens, skapa arbetstillfällen, minska fattigdomen och stärka den sociala integrationen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att det är avgörande att medlemsstaterna agerar nu för att infria sina löften om att öka sysselsättningen, höja människors kompetens, skapa arbetstillfällen, minska fattigdomen och stärka den sociala integrationen.

| 26. | De sociala skyddssystemen har spelat en erkänt viktig roll för att stabilisera ekonomin och dämpa krisens sociala effekter. Därför uppmanar Europaparlamentet medlemsstaterna att, i synnerhet när budgetkonsolidering krävs, se till att dessa system även i fortsättningen kan erbjuda tillräckligt stöd och spela en roll för att vidmakthålla och öka kompetensen och anställbarheten, så att humankapitalet kan bevaras och förbättras och återhämtningen utnyttjas till fullo. |
| --- | --- |

26.

De sociala skyddssystemen har spelat en erkänt viktig roll för att stabilisera ekonomin och dämpa krisens sociala effekter. Därför uppmanar Europaparlamentet medlemsstaterna att, i synnerhet när budgetkonsolidering krävs, se till att dessa system även i fortsättningen kan erbjuda tillräckligt stöd och spela en roll för att vidmakthålla och öka kompetensen och anställbarheten, så att humankapitalet kan bevaras och förbättras och återhämtningen utnyttjas till fullo.

| 27. | Europaparlamentet betonar att ett effektivare utbyte av bästa praxis och erfarenheter mellan medlemsstaterna på området för bekämpning av socialt utanförskap och fattigdom är av yttersta vikt och skulle göra det lättare att uppnå målen om fattigdomsminskning inom ramen för Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att ett effektivare utbyte av bästa praxis och erfarenheter mellan medlemsstaterna på området för bekämpning av socialt utanförskap och fattigdom är av yttersta vikt och skulle göra det lättare att uppnå målen om fattigdomsminskning inom ramen för Europa 2020-strategin.

*

* *

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2010)0309.

(2)  EUT L 308, 24.11.2010, s. 46.

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/51 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/51

---

Torsdagen den 17 februari 2011Stigande livsmedelspriser

P7_TA(2011)0071

Europaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om stigande livsmedelspriser

2012/C 188 E/11

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 39 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 januari 2011 om erkännande av jordbruket som en strategisk sektor inom ramen för livsmedelsförsörjning (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 januari 2011 om erkännande av jordbruket som en strategisk sektor inom ramen för livsmedelsförsörjning (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 september 2010 om skäliga inkomster för jordbrukarna: en bättre fungerande livsmedelsförsörjningskedja i Europa (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 september 2010 om skäliga inkomster för jordbrukarna: en bättre fungerande livsmedelsförsörjningskedja i Europa (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2010 om den gemensamma jordbrukspolitikens framtid efter 2013 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2010 om den gemensamma jordbrukspolitikens framtid efter 2013 (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 maj 2010 om EU:s jordbruk och klimatförändringarna (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 maj 2010 om EU:s jordbruk och klimatförändringarna (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 mars 2009 om livsmedelspriserna i Europa (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 mars 2009 om livsmedelspriserna i Europa (5),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en snabbinsatsmekanism för att hantera de kraftigt stigande livsmedelspriserna i utvecklingsländerna (KOM(2008)0450), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en snabbinsatsmekanism för att hantera de kraftigt stigande livsmedelspriserna i utvecklingsländerna (KOM(2008)0450),

| — | med beaktande av de åtta rekommendationerna till G20-gruppen som offentliggjordes den 29 januari 2011 av FN:s särskilde rapportör för rätten till mat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de åtta rekommendationerna till G20-gruppen som offentliggjordes den 29 januari 2011 av FN:s särskilde rapportör för rätten till mat,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Råvaror och marknader för basprodukter: att möta utmaningarna” av den 2 februari 2011 (KOM(2011)0025), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Råvaror och marknader för basprodukter: att möta utmaningarna” av den 2 februari 2011 (KOM(2011)0025),

| — | med beaktande av Maputodeklarationen om jordbruk och en tryggad livsmedelsförsörjning, som undertecknades 2003, i vilken afrikanska regeringar åtog sig att avsätta minst 10 procent av sina årliga statsbudgetar för jordbruk, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Maputodeklarationen om jordbruk och en tryggad livsmedelsförsörjning, som undertecknades 2003, i vilken afrikanska regeringar åtog sig att avsätta minst 10 procent av sina årliga statsbudgetar för jordbruk,

| — | med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Livsmedelspriserna har för sjunde månaden i rad mellan 2010 och 2011 skjutit i höjden och har nu nått den högsta nivån sedan FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) började övervaka livsmedelspriserna 1990. Stegringen av råvarupriserna har blivit en destabiliserande faktor i den globala ekonomin och har utlöst upplopp och oroligheter i ett antal utvecklingsländer och nu senast i Algeriet, Tunisien och Egypten. |
| --- | --- |

A.

Livsmedelspriserna har för sjunde månaden i rad mellan 2010 och 2011 skjutit i höjden och har nu nått den högsta nivån sedan FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) började övervaka livsmedelspriserna 1990. Stegringen av råvarupriserna har blivit en destabiliserande faktor i den globala ekonomin och har utlöst upplopp och oroligheter i ett antal utvecklingsländer och nu senast i Algeriet, Tunisien och Egypten.

| B. | FAO uppskattar att antalet undernärda människor i världen uppgick till 925 miljoner 2010, och stigande livsmedelspriser kombinerat med oförutsägbara underskott i livsmedelstillgången kan komma att medföra att antalet ökar. 29 länder i världen har problem med livsmedelsförsörjningen och behöver livsmedelsbistånd utifrån. |
| --- | --- |

B.

FAO uppskattar att antalet undernärda människor i världen uppgick till 925 miljoner 2010, och stigande livsmedelspriser kombinerat med oförutsägbara underskott i livsmedelstillgången kan komma att medföra att antalet ökar. 29 länder i världen har problem med livsmedelsförsörjningen och behöver livsmedelsbistånd utifrån.

| C. | Den senaste tidens prisvolatilitet på livsmedel och råvaror har gett upphov till allvarlig oro när det gäller livsmedelstillgången i Europa och i världen. Det är de mest sårbara befolkningsgrupperna, i de utvecklade länderna såväl som i utvecklingsländerna, som har drabbats hårdast av de stigande livsmedelspriserna. De höga livsmedelspriserna gör att miljontals människor drabbas av en otrygg livsmedelsförsörjning och hotar också den långsiktiga globala försörjningstryggheten. Enligt FAO omfattar en tryggad livsmedelsförsörjning rätten till livsmedel och tillgången till näringsriktig kost för alla. |
| --- | --- |

C.

Den senaste tidens prisvolatilitet på livsmedel och råvaror har gett upphov till allvarlig oro när det gäller livsmedelstillgången i Europa och i världen. Det är de mest sårbara befolkningsgrupperna, i de utvecklade länderna såväl som i utvecklingsländerna, som har drabbats hårdast av de stigande livsmedelspriserna. De höga livsmedelspriserna gör att miljontals människor drabbas av en otrygg livsmedelsförsörjning och hotar också den långsiktiga globala försörjningstryggheten. Enligt FAO omfattar en tryggad livsmedelsförsörjning rätten till livsmedel och tillgången till näringsriktig kost för alla.

| D. | Fattigdom och svält förekommer fortfarande i EU. 79 miljoner personer i EU lever fortfarande under fattigdomsgränsen (60 procent av medelinkomsten i det land som personen bor i) och 16 miljoner av EU:s medborgare fick livsmedelshjälp från välgörenhetsorganisationer förra vintern. Livsmedelsförsörjningen utgör en central fråga för EU och kräver samordning mellan olika sektorsinriktade politikområden på och utanför EU-nivå, till exempel den gemensamma jordbrukspolitiken, energipolitiken, forskning, utveckling och handel. |
| --- | --- |

D.

Fattigdom och svält förekommer fortfarande i EU. 79 miljoner personer i EU lever fortfarande under fattigdomsgränsen (60 procent av medelinkomsten i det land som personen bor i) och 16 miljoner av EU:s medborgare fick livsmedelshjälp från välgörenhetsorganisationer förra vintern. Livsmedelsförsörjningen utgör en central fråga för EU och kräver samordning mellan olika sektorsinriktade politikområden på och utanför EU-nivå, till exempel den gemensamma jordbrukspolitiken, energipolitiken, forskning, utveckling och handel.

| E. | Den globala ekonomiska nedgången och de stigande livsmedels- och bränslepriserna har förvärrat livsmedelssituationen i många utvecklingsländer, särskilt i de minst utvecklade länderna, vilket delvis hejdat de framsteg som gjorts inom fattigdomsbekämpningen under det senaste årtiondet. |
| --- | --- |

E.

Den globala ekonomiska nedgången och de stigande livsmedels- och bränslepriserna har förvärrat livsmedelssituationen i många utvecklingsländer, särskilt i de minst utvecklade länderna, vilket delvis hejdat de framsteg som gjorts inom fattigdomsbekämpningen under det senaste årtiondet.

Faktorer som bidrar till stigande livsmedelspriser

| F. | Livsmedelsproduktionen runtom i världen kan hela tiden undergrävas av en rad faktorer, bland annat extrema vädersituationer såsom översvämningar och torka, som i allt högre grad drivs av klimatförändringar, begränsad tillgång till naturresurser och en ökad efterfrågan på livsmedel av växande befolkningar, de nära kopplingarna mellan energitrygghet och en tryggad livsmedelsförsörjning mot bakgrund av de mycket låga nivåerna av globala livsmedelslager, en ökande produktion av biobränslen, en allt större användning av spannmål som foder till boskap, en ökad global spekulation i livsmedelsråvaror samt ett ökat beroende av livsmedelsimport i många utvecklingsländer till följd av konflikter eller misslyckade strategier för en tryggad livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

F.

Livsmedelsproduktionen runtom i världen kan hela tiden undergrävas av en rad faktorer, bland annat extrema vädersituationer såsom översvämningar och torka, som i allt högre grad drivs av klimatförändringar, begränsad tillgång till naturresurser och en ökad efterfrågan på livsmedel av växande befolkningar, de nära kopplingarna mellan energitrygghet och en tryggad livsmedelsförsörjning mot bakgrund av de mycket låga nivåerna av globala livsmedelslager, en ökande produktion av biobränslen, en allt större användning av spannmål som foder till boskap, en ökad global spekulation i livsmedelsråvaror samt ett ökat beroende av livsmedelsimport i många utvecklingsländer till följd av konflikter eller misslyckade strategier för en tryggad livsmedelsförsörjning.

| G. | Klimatförändringarnas följder för jordbruket, särskilt den minskade avkastningen av grödor på grund av upprepad vattenbrist, torka eller – som en kontrast – översvämningar och jordskred, påverkar allvarligt jordbruket i EU och utvecklingsländerna, eftersom ingendera på långa vägar är självförsörjande när det gäller ett flertal jordbruksråvaror. |
| --- | --- |

G.

Klimatförändringarnas följder för jordbruket, särskilt den minskade avkastningen av grödor på grund av upprepad vattenbrist, torka eller – som en kontrast – översvämningar och jordskred, påverkar allvarligt jordbruket i EU och utvecklingsländerna, eftersom ingendera på långa vägar är självförsörjande när det gäller ett flertal jordbruksråvaror.

| H. | Utmaningen är att producera ”mer från mindre” med tonvikt på hållbar produktion, på grund av det höga trycket på naturresurserna. En ökad jordbruksproduktion i utvecklingsländerna skulle öka motståndskraften och förmågan till anpassning vid livsmedelskriser. |
| --- | --- |

H.

Utmaningen är att producera ”mer från mindre” med tonvikt på hållbar produktion, på grund av det höga trycket på naturresurserna. En ökad jordbruksproduktion i utvecklingsländerna skulle öka motståndskraften och förmågan till anpassning vid livsmedelskriser.

| I. | Den senaste tidens prisvolatilitet har gett upphov till oro när det gäller hur livsmedelsförsörjningskedjorna fungerar i Europa och i världen. I kommissionens meddelande ”En bättre fungerande livsmedelsförsörjningskedja i Europa” (KOM(2009)0591) identifieras allvarliga problem i försörjningskedjan såsom utnyttjande av dominerande köparmakt, orättvis kontraktspraxis (däribland försenade betalningar), ensidiga ändringar i kontrakt, förskottsbetalningar som ett sätt att få inleda förhandlingar, begränsat marknadstillträde, brist på uppgifter om prissättningen och fördelningen av vinstmarginaler i livsmedelskedjan, vilket har ett nära samband med den ökade koncentrationen inom insatsvaru-, grossist- och detaljhandelssektorerna. Hela livsmedelsförsörjningskedjan måste beaktas när man analyserar livsmedelspriserna och deras utveckling. Livsmedelssektorn är fragmenterad, och försörjningskedjan är lång och mycket komplex eftersom den omfattar många mellanhänder. |
| --- | --- |

I.

Den senaste tidens prisvolatilitet har gett upphov till oro när det gäller hur livsmedelsförsörjningskedjorna fungerar i Europa och i världen. I kommissionens meddelande ”En bättre fungerande livsmedelsförsörjningskedja i Europa” (KOM(2009)0591) identifieras allvarliga problem i försörjningskedjan såsom utnyttjande av dominerande köparmakt, orättvis kontraktspraxis (däribland försenade betalningar), ensidiga ändringar i kontrakt, förskottsbetalningar som ett sätt att få inleda förhandlingar, begränsat marknadstillträde, brist på uppgifter om prissättningen och fördelningen av vinstmarginaler i livsmedelskedjan, vilket har ett nära samband med den ökade koncentrationen inom insatsvaru-, grossist- och detaljhandelssektorerna. Hela livsmedelsförsörjningskedjan måste beaktas när man analyserar livsmedelspriserna och deras utveckling. Livsmedelssektorn är fragmenterad, och försörjningskedjan är lång och mycket komplex eftersom den omfattar många mellanhänder.

Prisvolatilitet, jordbrukarnas inkomster, stöd till utvecklingsländer

| J. | Svängningar i råvarupriserna kan komma att bli ett mer uttalat och normalt kännetecken för den globala marknaden. Högre livsmedelspriser innebär inte automatiskt högre jordbruksinkomster, främst på grund av den hastighet med vilken kostnaderna för jordbrukets insatsvaror ökar och den allt större skillnaden mellan producent- och konsumentpriser. Den andel av jordbrukarnas inkomster som kommer från livsmedelsförsörjningskedjan har minskat avsevärt, samtidigt som bearbetningsindustrins och detaljhandelns vinster stadigt har ökat. Konsumentpriserna har stigit, samtidigt som minst 30 procent av alla livsmedel som produceras globalt går till spillo i olika led av livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

J.

Svängningar i råvarupriserna kan komma att bli ett mer uttalat och normalt kännetecken för den globala marknaden. Högre livsmedelspriser innebär inte automatiskt högre jordbruksinkomster, främst på grund av den hastighet med vilken kostnaderna för jordbrukets insatsvaror ökar och den allt större skillnaden mellan producent- och konsumentpriser. Den andel av jordbrukarnas inkomster som kommer från livsmedelsförsörjningskedjan har minskat avsevärt, samtidigt som bearbetningsindustrins och detaljhandelns vinster stadigt har ökat. Konsumentpriserna har stigit, samtidigt som minst 30 procent av alla livsmedel som produceras globalt går till spillo i olika led av livsmedelskedjan.

| K. | Den andel av biståndet till utvecklingsländerna som går till jordbruk och landsbygdsutveckling har minskat drastiskt under de tre senaste årtiondena. Investeringar i hållbara livsmedelssystem i utvecklingsländerna har minskat till följd av att prioriteringarna har förflyttats till exportinriktad produktion, vilket ytterligare har försvagat kapaciteten att lokalt producera och distribuera tillräckligt med livsmedel till rimliga priser. Många utvecklingsländer inser inte sin potential i fråga om livsmedelsproduktion. Ett allvarligt hinder för ökad jordbruksproduktion i utvecklingsländerna är att småskaliga jordbrukare ofta saknar tillgång till mikrokrediter för investeringar, ibland beroende på att de inte äger sin mark. |
| --- | --- |

K.

Den andel av biståndet till utvecklingsländerna som går till jordbruk och landsbygdsutveckling har minskat drastiskt under de tre senaste årtiondena. Investeringar i hållbara livsmedelssystem i utvecklingsländerna har minskat till följd av att prioriteringarna har förflyttats till exportinriktad produktion, vilket ytterligare har försvagat kapaciteten att lokalt producera och distribuera tillräckligt med livsmedel till rimliga priser. Många utvecklingsländer inser inte sin potential i fråga om livsmedelsproduktion. Ett allvarligt hinder för ökad jordbruksproduktion i utvecklingsländerna är att småskaliga jordbrukare ofta saknar tillgång till mikrokrediter för investeringar, ibland beroende på att de inte äger sin mark.

| L. | Stora markområden, framför allt i utvecklingsländerna, har köpts upp av internationella företag, ofta utan markarrendatorernas medgivande. Denna mark används inte alltid till livsmedelsproduktion, utan kan användas för produktion av exportråvaror som timmer. En sådan utveckling hotar utvecklingsländernas möjligheter till livsmedelsproduktion. |
| --- | --- |

L.

Stora markområden, framför allt i utvecklingsländerna, har köpts upp av internationella företag, ofta utan markarrendatorernas medgivande. Denna mark används inte alltid till livsmedelsproduktion, utan kan användas för produktion av exportråvaror som timmer. En sådan utveckling hotar utvecklingsländernas möjligheter till livsmedelsproduktion.

Behovet av att förbättra livsmedelsförsörjningen

| 1. | Europaparlamentet bekräftar att den globala livsmedelsförsörjningen är en ytterst angelägen fråga för EU och utvecklingsländerna, och efterlyser omedelbara och fortsatta åtgärder för att trygga livsmedelsförsörjningen för EU:s medborgare och globalt. Parlamentet understryker att konsumenterna bör ha tillgång till livsmedel till rimliga priser samtidigt som jordbrukarna bör garanteras en skälig levnadsstandard. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet bekräftar att den globala livsmedelsförsörjningen är en ytterst angelägen fråga för EU och utvecklingsländerna, och efterlyser omedelbara och fortsatta åtgärder för att trygga livsmedelsförsörjningen för EU:s medborgare och globalt. Parlamentet understryker att konsumenterna bör ha tillgång till livsmedel till rimliga priser samtidigt som jordbrukarna bör garanteras en skälig levnadsstandard.

| 2. | Europaparlamentet betonar att rätten till livsmedel är en grundläggande mänsklig rättighet som uppnås när alla människor alltid har fysisk och ekonomisk tillgång till lämpliga, hälsomässigt riskfria och näringsrika livsmedel för att kunna tillfredsställa sina näringsbehov och livsmedelspreferenser så att de kan leva ett sunt och aktivt liv. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att rätten till livsmedel är en grundläggande mänsklig rättighet som uppnås när alla människor alltid har fysisk och ekonomisk tillgång till lämpliga, hälsomässigt riskfria och näringsrika livsmedel för att kunna tillfredsställa sina näringsbehov och livsmedelspreferenser så att de kan leva ett sunt och aktivt liv.

| 3. | Europaparlamentet betonar att en stark och hållbar jordbrukssektor i hela EU och en blomstrande och hållbar landsbygdsmiljö, som garanteras genom en kraftfull gemensam jordbrukspolitik, är viktiga faktorer för att man ska kunna bemästra utmaningen med en tryggad livsmedelsförsörjning. Parlamentet betonar hur viktig den gemensamma jordbrukspolitiken är för att trygga livsmedelsproduktionen i EU. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att en stark och hållbar jordbrukssektor i hela EU och en blomstrande och hållbar landsbygdsmiljö, som garanteras genom en kraftfull gemensam jordbrukspolitik, är viktiga faktorer för att man ska kunna bemästra utmaningen med en tryggad livsmedelsförsörjning. Parlamentet betonar hur viktig den gemensamma jordbrukspolitiken är för att trygga livsmedelsproduktionen i EU.

| 4. | Europaparlamentet bekräftar att EU har en skyldighet att trygga livsmedelsförsörjningen för alla sina medborgare och att fortsatt jordbruksverksamhet i EU är avgörande i detta hänseende. Parlamentet uppmärksammar att jordbrukarnas inkomster i EU minskar till följd av ökade produktionskostnader och prisvolatilitet, vilket inverkar negativt på jordbrukarnas möjligheter att upprätthålla produktionen. Parlamentet framhåller de kostnader som de europeiska jordbrukarna tvingas bära för att kunna uppfylla världens högsta standarder beträffande livsmedelssäkerhet, miljö, djurskydd och arbetsförhållanden. Parlamentet framhåller vidare att jordbrukarna måste kompenseras för dessa extra kostnader och för att de förser samhället med kollektiva nyttigheter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet bekräftar att EU har en skyldighet att trygga livsmedelsförsörjningen för alla sina medborgare och att fortsatt jordbruksverksamhet i EU är avgörande i detta hänseende. Parlamentet uppmärksammar att jordbrukarnas inkomster i EU minskar till följd av ökade produktionskostnader och prisvolatilitet, vilket inverkar negativt på jordbrukarnas möjligheter att upprätthålla produktionen. Parlamentet framhåller de kostnader som de europeiska jordbrukarna tvingas bära för att kunna uppfylla världens högsta standarder beträffande livsmedelssäkerhet, miljö, djurskydd och arbetsförhållanden. Parlamentet framhåller vidare att jordbrukarna måste kompenseras för dessa extra kostnader och för att de förser samhället med kollektiva nyttigheter.

Utmaningar till följd av klimatförändringarna

| 5. | Europaparlamentet är medvetet om att klimatförändringarna utgör en stor utmaning för säkerställandet av en tryggad livsmedelsförsörjning, i synnerhet på grund av den ökande förekomsten och omfattningen av klimatsituationer såsom torka, översvämningar, bränder och stormar, som kommer att minska naturresurserna och jordbruksproduktionens avkastning. De unilaterala åtgärder som vidtagits av länder eller regioner som drabbats av klimatsituationer och de följdverkningar som sådana åtgärder haft på världsmarknaderna oroar parlamentet. Parlamentet uppmanar kommissionen att nära övervaka genomförandet av klimatrelaterad lagstiftning i medlemsstaterna. Parlamentet understryker det akuta behovet av insatser för att begränsa klimatförändringarna och av anpassningsåtgärder för att öka den miljömässiga och ekonomiska hållbarheten. Medlemsstaterna uppmanas med kraft att inrätta lämpliga riskförebyggande åtgärder och riskhanteringsåtgärder för att begränsa naturkatastrofernas negativa inverkan på jordbruksproduktionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är medvetet om att klimatförändringarna utgör en stor utmaning för säkerställandet av en tryggad livsmedelsförsörjning, i synnerhet på grund av den ökande förekomsten och omfattningen av klimatsituationer såsom torka, översvämningar, bränder och stormar, som kommer att minska naturresurserna och jordbruksproduktionens avkastning. De unilaterala åtgärder som vidtagits av länder eller regioner som drabbats av klimatsituationer och de följdverkningar som sådana åtgärder haft på världsmarknaderna oroar parlamentet. Parlamentet uppmanar kommissionen att nära övervaka genomförandet av klimatrelaterad lagstiftning i medlemsstaterna. Parlamentet understryker det akuta behovet av insatser för att begränsa klimatförändringarna och av anpassningsåtgärder för att öka den miljömässiga och ekonomiska hållbarheten. Medlemsstaterna uppmanas med kraft att inrätta lämpliga riskförebyggande åtgärder och riskhanteringsåtgärder för att begränsa naturkatastrofernas negativa inverkan på jordbruksproduktionen.

| 6. | Europaparlamentet efterlyser samordnade insatser och ett förbättrat samarbete om klimatförändringarna mellan EU och utvecklingsländerna, särskilt när det gäller tekniköverföring och kapacitetsuppbyggande åtgärder. Parlamentet understryker att bekämpningen av klimatförändringarna måste ingå i all relevant EU-politik, inbegripet utvecklingssamarbetet, och att utbildningar måste inriktas på klimatanpassning och metoder för god markförvaltning, såsom jord- och vattenförvaltning, för att förhindra att jordbruksmark förstörs av markerosion eller försaltning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet efterlyser samordnade insatser och ett förbättrat samarbete om klimatförändringarna mellan EU och utvecklingsländerna, särskilt när det gäller tekniköverföring och kapacitetsuppbyggande åtgärder. Parlamentet understryker att bekämpningen av klimatförändringarna måste ingå i all relevant EU-politik, inbegripet utvecklingssamarbetet, och att utbildningar måste inriktas på klimatanpassning och metoder för god markförvaltning, såsom jord- och vattenförvaltning, för att förhindra att jordbruksmark förstörs av markerosion eller försaltning.

Förbättrat utvecklingsbistånd

| 7. | Europaparlamentet påpekar att jordbruket är en nyckelsektor i de flesta utvecklingsländer och starkt beroende av råvaror, vilka är särskilt utsatta för prissvängningar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påpekar att jordbruket är en nyckelsektor i de flesta utvecklingsländer och starkt beroende av råvaror, vilka är särskilt utsatta för prissvängningar.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar EU att stödja landsbygdsutvecklingen och att öka investeringarna i jordbruk och en tryggad livsmedelsförsörjning, med särskild inriktning på akuta åtgärder mot svält, småskaligt jordbruk och program för socialt skydd. Parlamentet belyser vikten av att utveckla jordbruket i utvecklingsländerna och av att anslå en tillräcklig andel av EU:s utomeuropeiska utvecklingsstöd till jordbrukssektorn. Parlamentet beklagar att den andel av utvecklingsbiståndet som tilldelas jordbruket har sjunkit drastiskt sedan 1980-talet och gläder sig åt att man har insett att denna trend måste vändas. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar EU att stödja landsbygdsutvecklingen och att öka investeringarna i jordbruk och en tryggad livsmedelsförsörjning, med särskild inriktning på akuta åtgärder mot svält, småskaligt jordbruk och program för socialt skydd. Parlamentet belyser vikten av att utveckla jordbruket i utvecklingsländerna och av att anslå en tillräcklig andel av EU:s utomeuropeiska utvecklingsstöd till jordbrukssektorn. Parlamentet beklagar att den andel av utvecklingsbiståndet som tilldelas jordbruket har sjunkit drastiskt sedan 1980-talet och gläder sig åt att man har insett att denna trend måste vändas.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera jordbruket genom riktat och effektivt utvecklingsbistånd som inbegriper ansvarsskyldighet och som förvaltas på ett transparent sätt, inklusive stöd till jordbrukare för att få tillträde till marknader. Parlamentet efterfrågar en väsentlig höjning av utvecklingsbiståndet till jordbruket samt investeringar i utbildning, förbättrade rådgivningstjänster och decentraliserad forskning om jordbruk för utvecklingsländer, så att jordbrukare ges tillgång till hållbara tekniker för att kunna producera på ett mer effektivt sätt samtidigt som de skyddar sin omgivning i syfte att trygga livsmedelsförsörjningen på lång sikt, med hjälp av tillräckligt offentligt stöd, såsom tillgång till lån och icke vinstdrivande mikrokreditsystem samt såddkapital. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera jordbruket genom riktat och effektivt utvecklingsbistånd som inbegriper ansvarsskyldighet och som förvaltas på ett transparent sätt, inklusive stöd till jordbrukare för att få tillträde till marknader. Parlamentet efterfrågar en väsentlig höjning av utvecklingsbiståndet till jordbruket samt investeringar i utbildning, förbättrade rådgivningstjänster och decentraliserad forskning om jordbruk för utvecklingsländer, så att jordbrukare ges tillgång till hållbara tekniker för att kunna producera på ett mer effektivt sätt samtidigt som de skyddar sin omgivning i syfte att trygga livsmedelsförsörjningen på lång sikt, med hjälp av tillräckligt offentligt stöd, såsom tillgång till lån och icke vinstdrivande mikrokreditsystem samt såddkapital.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar EU och utvecklingsländerna att främja markägande som ett verktyg för fattigdomsminskning och en tryggad livsmedelsförsörjning genom att stärka äganderättigheterna och underlätta tillgången till icke vinstdrivande mikrokreditsystem för jordbrukare, småföretag och lokalsamhällen. Parlamentet betonar att nya investeringar är viktiga för att öka småskaliga jordbrukares kapacitet, införa effektivare metoder för vattenförvaltning och återföra näringsämnen till marken. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar EU och utvecklingsländerna att främja markägande som ett verktyg för fattigdomsminskning och en tryggad livsmedelsförsörjning genom att stärka äganderättigheterna och underlätta tillgången till icke vinstdrivande mikrokreditsystem för jordbrukare, småföretag och lokalsamhällen. Parlamentet betonar att nya investeringar är viktiga för att öka småskaliga jordbrukares kapacitet, införa effektivare metoder för vattenförvaltning och återföra näringsämnen till marken.

| 11. | Europaparlamentet framhåller att bättre produktionsmetoder måste införas i jordbruket i utvecklingsländerna, däribland billig teknik, att det behövs forskning på jordbruksområdet och att produktiviteten måste förbättras för att stärka hållbarheten och mildra de negativa effekterna av en osäker livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhåller att bättre produktionsmetoder måste införas i jordbruket i utvecklingsländerna, däribland billig teknik, att det behövs forskning på jordbruksområdet och att produktiviteten måste förbättras för att stärka hållbarheten och mildra de negativa effekterna av en osäker livsmedelsförsörjning.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att det humanitära livsmedelsbiståndet bör matcha behoven, utmaningarna och de strukturella hindren i utvecklingsländerna. Parlamentet understryker här att det är viktigt att man i samband med livsmedelsbiståndet beaktar dessa länders kapacitet när det gäller lokal produktion, distribution och transport samt kommersiella kapacitet, som bidrar till att lägga grunden för en långsiktigt tryggad livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att det humanitära livsmedelsbiståndet bör matcha behoven, utmaningarna och de strukturella hindren i utvecklingsländerna. Parlamentet understryker här att det är viktigt att man i samband med livsmedelsbiståndet beaktar dessa länders kapacitet när det gäller lokal produktion, distribution och transport samt kommersiella kapacitet, som bidrar till att lägga grunden för en långsiktigt tryggad livsmedelsförsörjning.

Producenternas inkomster och tillgång till insatsvaror

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att följande faktorer hör till dem som mest påverkar prisöverföringsmekanismen och klyftan mellan producent- och konsumentpriserna: en ökande koncentration längs livsmedelskedjan, graden av produktbearbetning, prisökningar som är kopplade till andra externa kostnadsfaktorer och spekulation i jordbruksråvaror. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar att följande faktorer hör till dem som mest påverkar prisöverföringsmekanismen och klyftan mellan producent- och konsumentpriserna: en ökande koncentration längs livsmedelskedjan, graden av produktbearbetning, prisökningar som är kopplade till andra externa kostnadsfaktorer och spekulation i jordbruksråvaror.

| 14. | Europaparlamentet noterar att jordbrukets insatskostnader stiger snabbare än jordbruksråvarupriserna. Parlamentet oroar sig för att detta skulle kunna leda till en minskad jordbruksproduktion, vilket skulle förvärra livsmedelskrisen i EU och i världen. Parlamentet betonar att koncentrationen inom insatsvarusektorn har förödande konsekvenser för jordbrukets hållbarhet, eftersom det skapar beroende av ett begränsat antal bolag för köp av utsäde och specialgödningsmedel. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samband med den tilltagande konsolideringen se till att det finns en fritt fungerande marknad inom insatsvarusektorn som bidrar till livsmedelsförsörjningen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att jordbrukets insatskostnader stiger snabbare än jordbruksråvarupriserna. Parlamentet oroar sig för att detta skulle kunna leda till en minskad jordbruksproduktion, vilket skulle förvärra livsmedelskrisen i EU och i världen. Parlamentet betonar att koncentrationen inom insatsvarusektorn har förödande konsekvenser för jordbrukets hållbarhet, eftersom det skapar beroende av ett begränsat antal bolag för köp av utsäde och specialgödningsmedel. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samband med den tilltagande konsolideringen se till att det finns en fritt fungerande marknad inom insatsvarusektorn som bidrar till livsmedelsförsörjningen.

| 15. | Europaparlamentet oroas av de låga jordbruksinkomsterna i EU. Minskade inkomster som beror på ökande produktionskostnader och prisvolatilitet har en negativ inverkan på jordbrukarnas förmåga att upprätthålla produktionen, och jordbrukarna gynnas därför inte av stigande livsmedelspriser. Parlamentet är fast övertygat om att livsmedelsförsörjningen kommer att äventyras om dessa frågor inte ägnas tillräcklig uppmärksamhet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet oroas av de låga jordbruksinkomsterna i EU. Minskade inkomster som beror på ökande produktionskostnader och prisvolatilitet har en negativ inverkan på jordbrukarnas förmåga att upprätthålla produktionen, och jordbrukarna gynnas därför inte av stigande livsmedelspriser. Parlamentet är fast övertygat om att livsmedelsförsörjningen kommer att äventyras om dessa frågor inte ägnas tillräcklig uppmärksamhet.

Livsmedels- och energiproduktion

| 16. | Europaparlamentet påminner om att energitryggheten och en tryggad livsmedelsförsörjning är mycket nära förbundna med varandra. Energikostnader är en viktig faktor för lönsamheten inom jordbruket, som i huvudsak är oljeberoende. Parlamentet uppmuntrar åtgärder som ger jordbrukarna incitament att bli mer energieffektiva och utveckla alternativa energikällor. Parlamentet uppmanar EU och de nationella regeringarna att lansera kampanjer och genomföra strukturella förändringar för att minimera den mängd livsmedel som går till spillo. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om att energitryggheten och en tryggad livsmedelsförsörjning är mycket nära förbundna med varandra. Energikostnader är en viktig faktor för lönsamheten inom jordbruket, som i huvudsak är oljeberoende. Parlamentet uppmuntrar åtgärder som ger jordbrukarna incitament att bli mer energieffektiva och utveckla alternativa energikällor. Parlamentet uppmanar EU och de nationella regeringarna att lansera kampanjer och genomföra strukturella förändringar för att minimera den mängd livsmedel som går till spillo.

| 17. | Europaparlamentet anser dock att man i samband med den ökade satsningen på förnybara energikällor och på att uppfylla Europa 2020-målen måste ta hänsyn till hur livsmedelsproduktionen och livsmedelstillgången påverkas. Parlamentet betonar den känsliga balans som råder mellan livsmedels- respektive bränsleutmaningen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser dock att man i samband med den ökade satsningen på förnybara energikällor och på att uppfylla Europa 2020-målen måste ta hänsyn till hur livsmedelsproduktionen och livsmedelstillgången påverkas. Parlamentet betonar den känsliga balans som råder mellan livsmedels- respektive bränsleutmaningen.

Forskning

| 18. | Europaparlamentet framhåller vikten av offentligt finansierad forskning som tjänar till att trygga livsmedelsförsörjningen. Parlamentet efterlyser investeringar i forskning, inte enbart i ny teknik utan också i omfattande och hållbara jordbrukssystem som gagnar en tryggad livsmedelsförsörjning på lång sikt. Parlamentet betonar i detta sammanhang den framträdande roll som t.ex. en europeisk teknikplattform skulle kunna spela för ekologisk jordbruksforskning på detta område. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet framhåller vikten av offentligt finansierad forskning som tjänar till att trygga livsmedelsförsörjningen. Parlamentet efterlyser investeringar i forskning, inte enbart i ny teknik utan också i omfattande och hållbara jordbrukssystem som gagnar en tryggad livsmedelsförsörjning på lång sikt. Parlamentet betonar i detta sammanhang den framträdande roll som t.ex. en europeisk teknikplattform skulle kunna spela för ekologisk jordbruksforskning på detta område.

Transparens på råvarumarknaderna och åtgärder mot spekulation

| 19. | Europaparlamentet välkomnar de pågående insatserna för att öka medvetenheten om prisbildningsmekanismer på internationell nivå (särskilt det franska G20-ordförandeskapets initiativ vid det tredje toppmötet mellan jordbruksministrarna i Berlin). Parlamentet uppmanar kommissionen att skapa större klarhet kring alla de faktorer som påverkar kort- och långsiktiga prissvängningar på livsmedelsråvaror, särskilt samspelet mellan alla former av spekulation och svängningar på jordbruksråvarumarknaderna, samt kopplingen mellan energimarknaderna och livsmedelspriserna. Parlamentet anser att en sådan djupgående analys om vilka prisbildningsmekanismer som är inblandade kommer att göra det lättare för EU:s beslutsfattare att vidta välunderbyggda och anpassade åtgärder för att dämpa effekterna av svängningar i livsmedelspriserna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar de pågående insatserna för att öka medvetenheten om prisbildningsmekanismer på internationell nivå (särskilt det franska G20-ordförandeskapets initiativ vid det tredje toppmötet mellan jordbruksministrarna i Berlin). Parlamentet uppmanar kommissionen att skapa större klarhet kring alla de faktorer som påverkar kort- och långsiktiga prissvängningar på livsmedelsråvaror, särskilt samspelet mellan alla former av spekulation och svängningar på jordbruksråvarumarknaderna, samt kopplingen mellan energimarknaderna och livsmedelspriserna. Parlamentet anser att en sådan djupgående analys om vilka prisbildningsmekanismer som är inblandade kommer att göra det lättare för EU:s beslutsfattare att vidta välunderbyggda och anpassade åtgärder för att dämpa effekterna av svängningar i livsmedelspriserna.

| 20. | Europaparlamentet har tagit del av kommissionens meddelande om att möta utmaningarna när det gäller råvaror och marknader för basprodukter och välkomnar den uppmärksamhet som kommissionen hittills har ägnat frågan. Parlamentet uppmanar kommissionen att upprätta bättre informationsflöden där man i god tid lämnar kvalitativa uppgifter om marknadsutvecklingar och där hänsyn tas till problemet med lagerstörningar. Parlamentet understryker emellertid att förbättrade informationsflöden i sig inte är tillräckligt för att bemästra volatiliteten på marknaderna. Det kan behövas kraftfullare åtgärder i denna fråga, särskilt för att öka transparensen på råvarumarknaderna. Parlamentet framhåller de problem som drabbar jordbrukarna vid extrem marknadsinstabilitet och prisvolatilitet och påpekar hur svårt det är för jordbrukarna att försöka planera långsiktigt under sådana förhållanden. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa effektiva och kraftfulla åtgärder i syfte att skyndsamt bemästra prisvolatiliteten på jordbruksmarknaderna. Parlamentet anser att detta kommer att bli avgörande för att säkerställa att produktionen i EU upprätthålls. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet har tagit del av kommissionens meddelande om att möta utmaningarna när det gäller råvaror och marknader för basprodukter och välkomnar den uppmärksamhet som kommissionen hittills har ägnat frågan. Parlamentet uppmanar kommissionen att upprätta bättre informationsflöden där man i god tid lämnar kvalitativa uppgifter om marknadsutvecklingar och där hänsyn tas till problemet med lagerstörningar. Parlamentet understryker emellertid att förbättrade informationsflöden i sig inte är tillräckligt för att bemästra volatiliteten på marknaderna. Det kan behövas kraftfullare åtgärder i denna fråga, särskilt för att öka transparensen på råvarumarknaderna. Parlamentet framhåller de problem som drabbar jordbrukarna vid extrem marknadsinstabilitet och prisvolatilitet och påpekar hur svårt det är för jordbrukarna att försöka planera långsiktigt under sådana förhållanden. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa effektiva och kraftfulla åtgärder i syfte att skyndsamt bemästra prisvolatiliteten på jordbruksmarknaderna. Parlamentet anser att detta kommer att bli avgörande för att säkerställa att produktionen i EU upprätthålls.

| 21. | Europaparlamentet betonar att det inte är möjligt att vidta effektiva åtgärder mot stora prissvängningar utan adekvata nivåer av interventionslager eller strategiska lager. Parlamentet anser därför att marknadsinterventionsinstrument måste få en nyckelroll i framtidens gemensamma jordbrukspolitik. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att det inte är möjligt att vidta effektiva åtgärder mot stora prissvängningar utan adekvata nivåer av interventionslager eller strategiska lager. Parlamentet anser därför att marknadsinterventionsinstrument måste få en nyckelroll i framtidens gemensamma jordbrukspolitik.

| 22. | Europaparlamentet begär mer transparens, bättre kvalitet och mer aktuell information om reserver och lager av livsmedelsråvaror och om prisbildningen på internationell nivå, såsom begärts i det meddelande som kommissionen nyligen antog om att möta utmaningarna när det gäller råvarumarknaderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta de åtgärder som krävs för att bekämpa överdriven spekulation på råvarumarknaderna. Parlamentet betonar att detta måste göras som en del av arbetet med att reglera finansmarknaderna på global nivå och EU-nivå. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet begär mer transparens, bättre kvalitet och mer aktuell information om reserver och lager av livsmedelsråvaror och om prisbildningen på internationell nivå, såsom begärts i det meddelande som kommissionen nyligen antog om att möta utmaningarna när det gäller råvarumarknaderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta de åtgärder som krävs för att bekämpa överdriven spekulation på råvarumarknaderna. Parlamentet betonar att detta måste göras som en del av arbetet med att reglera finansmarknaderna på global nivå och EU-nivå.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar G20-gruppen att samordna upprättandet av förebyggande mekanismer mot alltför stora prissvängningar och att arbeta för en reglering som är särskilt utformad för att bemöta livsmedels- och jordbrukskriser. G20-gruppen uppmanas att säkerställa samstämmiga regler för livsmedels- och jordbruksråvaror och att involvera länder som inte är medlemmar i G20. Parlamentet begär lösningar för att ta itu med överdriven prisvolatilitet, vilka ska samordnas på internationell nivå. Parlamentet begär att missbruk och manipulationer av jordbrukspriserna ska bekämpas på internationell nivå eftersom de potentiellt äventyrar den globala livsmedelsförsörjningen. Parlamentet fördömer otillbörlig spekulation med globala råvaror, jordbruksråvaror och energimarknader, som förvärrar volatiliteten för livsmedelpriser och fördjupar den globala livsmedelskrisen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar G20-gruppen att samordna upprättandet av förebyggande mekanismer mot alltför stora prissvängningar och att arbeta för en reglering som är särskilt utformad för att bemöta livsmedels- och jordbrukskriser. G20-gruppen uppmanas att säkerställa samstämmiga regler för livsmedels- och jordbruksråvaror och att involvera länder som inte är medlemmar i G20. Parlamentet begär lösningar för att ta itu med överdriven prisvolatilitet, vilka ska samordnas på internationell nivå. Parlamentet begär att missbruk och manipulationer av jordbrukspriserna ska bekämpas på internationell nivå eftersom de potentiellt äventyrar den globala livsmedelsförsörjningen. Parlamentet fördömer otillbörlig spekulation med globala råvaror, jordbruksråvaror och energimarknader, som förvärrar volatiliteten för livsmedelpriser och fördjupar den globala livsmedelskrisen.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i de kommande översynerna av direktivet om marknader för finansiella instrument (MiFID) och direktivet om otillbörlig marknadspåverkan komma med lämpliga förslag för att avhjälpa problemen på marknaderna för livsmedel och jordbruksråvaror. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i de kommande översynerna av direktivet om marknader för finansiella instrument (MiFID) och direktivet om otillbörlig marknadspåverkan komma med lämpliga förslag för att avhjälpa problemen på marknaderna för livsmedel och jordbruksråvaror.

| 25. | Europaparlamentet förespråkar i detta sammanhang en revidering av gällande lagstiftning om finansiella instrument i syfte att säkra större transparens i handeln. Parlamentet påminner om att syftet med finansiella instrument är att understödja ekonomin och bistå jordbruksproduktionen i att övervinna kriser och klimatsituationer. Spekulation får inte heller tillåtas att bli ett hot mot i övrigt effektiva jordbruksföretag. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet förespråkar i detta sammanhang en revidering av gällande lagstiftning om finansiella instrument i syfte att säkra större transparens i handeln. Parlamentet påminner om att syftet med finansiella instrument är att understödja ekonomin och bistå jordbruksproduktionen i att övervinna kriser och klimatsituationer. Spekulation får inte heller tillåtas att bli ett hot mot i övrigt effektiva jordbruksföretag.

| 26. | Europaparlamentet understryker den viktiga roll som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) nu ska få i övervakningen av råvarumarknaderna. Kommissionen uppmanas att överväga möjligheten att ge Esma större befogenheter att förhindra manipulation och missbruk på råvarumarknaderna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker den viktiga roll som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) nu ska få i övervakningen av råvarumarknaderna. Kommissionen uppmanas att överväga möjligheten att ge Esma större befogenheter att förhindra manipulation och missbruk på råvarumarknaderna.

| 27. | Europaparlamentet förespråkar kraftfullare europeiska åtgärder för att ta itu med prismanipulationsproblemet, inklusive genom att ge regleringsorgan och tillsynsmyndigheter befogenhet att begränsa otillbörlig spekulation. Parlamentet anser att råvaruderivat skiljer sig från andra finansiella derivat och uppmanar kommissionen att se till att hanteringen av livsmedelsråvaruderivat så långt som möjligt begränsas till investerare med direkt anknytning till jordbruksmarknader. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet förespråkar kraftfullare europeiska åtgärder för att ta itu med prismanipulationsproblemet, inklusive genom att ge regleringsorgan och tillsynsmyndigheter befogenhet att begränsa otillbörlig spekulation. Parlamentet anser att råvaruderivat skiljer sig från andra finansiella derivat och uppmanar kommissionen att se till att hanteringen av livsmedelsråvaruderivat så långt som möjligt begränsas till investerare med direkt anknytning till jordbruksmarknader.

| 28. | Europaparlamentet anser att ett riktat globalt system med decentraliserade regionala och lokala livsmedelslager (både beredskapslager mot svält och regionala lager som ska användas för reglering av råvarupriser och för att minska svälten vid pristoppar) skulle vara gynnsamt och hjälpa till att underlätta världshandeln vid pristoppar, avstyra återkommande protektionism och mildra trycket på världens livsmedelsmarknader. Parlamentet anser att dessa lager bör förvaltas på den nivå som lämpar sig bäst, inbegripet av lokala, regionala och nationella myndigheter och ett samordningsorgan under ledning av FN:s FAO, där man till fullo kan utnyttja den expertis som finns inom FAO och FN:s Världslivsmedelsprogram. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att ett riktat globalt system med decentraliserade regionala och lokala livsmedelslager (både beredskapslager mot svält och regionala lager som ska användas för reglering av råvarupriser och för att minska svälten vid pristoppar) skulle vara gynnsamt och hjälpa till att underlätta världshandeln vid pristoppar, avstyra återkommande protektionism och mildra trycket på världens livsmedelsmarknader. Parlamentet anser att dessa lager bör förvaltas på den nivå som lämpar sig bäst, inbegripet av lokala, regionala och nationella myndigheter och ett samordningsorgan under ledning av FN:s FAO, där man till fullo kan utnyttja den expertis som finns inom FAO och FN:s Världslivsmedelsprogram.

Handel

| 29. | Europaparlamentet kräver att EU-förhandlarna tar upp icke handelsrelaterade frågor under förhandlingarna i WTO, så att man ser till att jordbruksimporten från tredjeländer ger de europeiska konsumenterna samma garantier i fråga om miljö- och djurskydd, livsmedelssäkerhet och livsmedelskvalitet som de som ges av EU:s jordbrukare. Parlamentet bekräftar på nytt sitt stöd för att ett välavvägt avtal ingås i god tid på WTO-nivå eftersom detta är en viktig åtgärd för att uppnå en tryggad global livsmedelsförsörjning. Parlamentet påminner här om att orimliga unilaterala handelshinder bidrar till ineffektiviteten i den globala livsmedelsförsörjningen. Parlamentet ber kommissionen att se till att internationella och bilaterala handelsavtal ger de europeiska jordbrukarna en hållbar framtid och att inte EU:s livsmedelsproduktion, småskaliga jordbruk och den globala tillgången till livsmedel äventyras. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet kräver att EU-förhandlarna tar upp icke handelsrelaterade frågor under förhandlingarna i WTO, så att man ser till att jordbruksimporten från tredjeländer ger de europeiska konsumenterna samma garantier i fråga om miljö- och djurskydd, livsmedelssäkerhet och livsmedelskvalitet som de som ges av EU:s jordbrukare. Parlamentet bekräftar på nytt sitt stöd för att ett välavvägt avtal ingås i god tid på WTO-nivå eftersom detta är en viktig åtgärd för att uppnå en tryggad global livsmedelsförsörjning. Parlamentet påminner här om att orimliga unilaterala handelshinder bidrar till ineffektiviteten i den globala livsmedelsförsörjningen. Parlamentet ber kommissionen att se till att internationella och bilaterala handelsavtal ger de europeiska jordbrukarna en hållbar framtid och att inte EU:s livsmedelsproduktion, småskaliga jordbruk och den globala tillgången till livsmedel äventyras.

| 30. | Europaparlamentet begär att de nationella regeringarna, i linje med FAO:s rekommendationer, inte ska anta några exportbegränsande åtgärder, eftersom sådana leder till större osäkerhet på marknaderna och stör världsmarknaderna, och därför riskerar att ytterligare driva upp priserna på global nivå. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet begär att de nationella regeringarna, i linje med FAO:s rekommendationer, inte ska anta några exportbegränsande åtgärder, eftersom sådana leder till större osäkerhet på marknaderna och stör världsmarknaderna, och därför riskerar att ytterligare driva upp priserna på global nivå.

*

* *

| 31. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0006.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2010)0302.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2010)0286.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2010)0131.

(5)  EUT C 117 E, 6.5.2010, s. 180.

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/57 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/57

---

Torsdagen den 17 februari 2011Sammandrabbningar på gränsen mellan Thailand och Kambodja

P7_TA(2011)0072

Europaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om gränsstriderna mellan Thailand och Kambodja

2012/C 188 E/12

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 13 januari 2005 (1), av den 10 mars 2005 (2), av den 19 januari 2006 (3), av den 15 mars 2007 (4) och av den 21 oktober 2010 (5) om Kambodja samt sina resolutioner av den 20 maj 2010 om Thailand (6) och av den 1 december 2005 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Kambodja, Laos och Vietnam (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 13 januari 2005 (1), av den 10 mars 2005 (2), av den 19 januari 2006 (3), av den 15 mars 2007 (4) och av den 21 oktober 2010 (5) om Kambodja samt sina resolutioner av den 20 maj 2010 om Thailand (6) och av den 1 december 2005 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Kambodja, Laos och Vietnam (7),

| — | med beaktande av Internationella domstolens beslut av den 15 juni 1962 i målet om templet Preah Vihear (Kambodja mot Thailand), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella domstolens beslut av den 15 juni 1962 i målet om templet Preah Vihear (Kambodja mot Thailand),

| — | med beaktande av Haagkonventionen från 1954 om skydd för kulturell egendom i händelse av väpnad konflikt, som undertecknats av både Thailand och Kambodja, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Haagkonventionen från 1954 om skydd för kulturell egendom i händelse av väpnad konflikt, som undertecknats av både Thailand och Kambodja,

| — | med beaktande av uttalandet den 5 februari 2011 från Aseans generalsekreterare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet den 5 februari 2011 från Aseans generalsekreterare,

| — | med beaktande av uttalandet den 7 februari 2011 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet den 7 februari 2011 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton,

| — | med beaktande av uttalandet den 7 februari 2011 från FN:s generalsekreterare Ban Ki Moon, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet den 7 februari 2011 från FN:s generalsekreterare Ban Ki Moon,

| — | med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Sedan början av februari 2011 har stridigheter ägt rum mellan thailändska och kambodjanska väpnade styrkor på gränsen mellan Kambodja och Thailand, bland annat i närheten av templet Preah Vihear. |
| --- | --- |

A.

Sedan början av februari 2011 har stridigheter ägt rum mellan thailändska och kambodjanska väpnade styrkor på gränsen mellan Kambodja och Thailand, bland annat i närheten av templet Preah Vihear.

| B. | Stridigheterna bröt ut efter det att en kambodjansk domstol dömt två thailändska medborgare som den funnit skyldiga till spioneri och olaglig inresa till ett straff på upp till åtta års fängelse efter att dessa rest in i det omstridda området i december 2010. Domen kom omedelbart efter det att det framgångsrika sjunde sammanträdet i den gemensamma kommittén för bilateralt samarbete mellan Thailand och Kambodja den 3–4 februari 2011 avslutats, där bägge länder samtyckt till att utöka sitt samarbete på alla områden och till att inom en snar framtid hålla ett sammanträde i den gemensamma kommittén för gränsdragningsfrågor i Thailand. |
| --- | --- |

B.

Stridigheterna bröt ut efter det att en kambodjansk domstol dömt två thailändska medborgare som den funnit skyldiga till spioneri och olaglig inresa till ett straff på upp till åtta års fängelse efter att dessa rest in i det omstridda området i december 2010. Domen kom omedelbart efter det att det framgångsrika sjunde sammanträdet i den gemensamma kommittén för bilateralt samarbete mellan Thailand och Kambodja den 3–4 februari 2011 avslutats, där bägge länder samtyckt till att utöka sitt samarbete på alla områden och till att inom en snar framtid hålla ett sammanträde i den gemensamma kommittén för gränsdragningsfrågor i Thailand.

| C. | Templet Preah Vihear har stått i centrum för återkommande gränstvister mellan Thailand och Kambodja under det senaste århundradet. |
| --- | --- |

C.

Templet Preah Vihear har stått i centrum för återkommande gränstvister mellan Thailand och Kambodja under det senaste århundradet.

| D. | Internationella domstolen slog den 15 juni 1962 fast att templet Preah Vihear är beläget i ett område som tillhör Kambodjas territorium. |
| --- | --- |

D.

Internationella domstolen slog den 15 juni 1962 fast att templet Preah Vihear är beläget i ett område som tillhör Kambodjas territorium.

| E. | Templet Preah Vihear, som den 7 juli 2008 fördes upp på Unescos världsarvslista, ska redan ha skadas av granateld under de senaste gränsstriderna. |
| --- | --- |

E.

Templet Preah Vihear, som den 7 juli 2008 fördes upp på Unescos världsarvslista, ska redan ha skadas av granateld under de senaste gränsstriderna.

| F. | Det internationella samfundet har ett särskilt ansvar för att bevara de monument som finns på Unescos världsarvslista. |
| --- | --- |

F.

Det internationella samfundet har ett särskilt ansvar för att bevara de monument som finns på Unescos världsarvslista.

| G. | Enligt rapporter ska det ha förekommit dödsfall, och soldater och civila på båda sidor ska ha skadats och tusentals civila i det omkringliggande området ska ha tvångsevakuerats. |
| --- | --- |

G.

Enligt rapporter ska det ha förekommit dödsfall, och soldater och civila på båda sidor ska ha skadats och tusentals civila i det omkringliggande området ska ha tvångsevakuerats.

| H. | Enligt flera nyhetsrapporter kan klustervapen ha använts, och varken Thailand eller Kambodja har ratificerat konventionen om klustervapen. |
| --- | --- |

H.

Enligt flera nyhetsrapporter kan klustervapen ha använts, och varken Thailand eller Kambodja har ratificerat konventionen om klustervapen.

| I. | Den förvärrade situationen i gränsområdet mellan Thailand och Kambodja hotar freden och stabiliteten i regionen. |
| --- | --- |

I.

Den förvärrade situationen i gränsområdet mellan Thailand och Kambodja hotar freden och stabiliteten i regionen.

| J. | Indonesien, som för närvarande innehar ordförandeskapet i Asean, har intensifierat sina diplomatiska insatser för att hjälpa de båda parterna att hitta en tillfällig lösning för att få igång bilaterala mekanismer med målet att lösa gränsdragningsfrågan och skapa fred i området. Aseans ordförande har uppmanat bägge länder att föra samtal inom den befintliga ramen, den thailändsk-kambodjanska gemensamma kommittén för gränsdragningsfrågor. |
| --- | --- |

J.

Indonesien, som för närvarande innehar ordförandeskapet i Asean, har intensifierat sina diplomatiska insatser för att hjälpa de båda parterna att hitta en tillfällig lösning för att få igång bilaterala mekanismer med målet att lösa gränsdragningsfrågan och skapa fred i området. Aseans ordförande har uppmanat bägge länder att föra samtal inom den befintliga ramen, den thailändsk-kambodjanska gemensamma kommittén för gränsdragningsfrågor.

| K. | Asean-stadgan föreskriver ett inrättande av en tvistelösningsmekanism som skulle öka möjligheterna till hjälp för att bilägga bilaterala tvister. |
| --- | --- |

K.

Asean-stadgan föreskriver ett inrättande av en tvistelösningsmekanism som skulle öka möjligheterna till hjälp för att bilägga bilaterala tvister.

| L. | Unescos generaldirektör Irina Bokova har förklarat sig vara beredd att skicka ett uppdrag som ska utvärdera i vilket skick templet Preah Vihear befinner sig. |
| --- | --- |

L.

Unescos generaldirektör Irina Bokova har förklarat sig vara beredd att skicka ett uppdrag som ska utvärdera i vilket skick templet Preah Vihear befinner sig.

| 1. | Europaparlamentet fördömer gränsstriderna mellan Konungariket Kambodja och Konungariket Thailand och uppmanar bägge parter att visa största återhållsamhet, att vidta nödvändiga åtgärder för att minska spänningarna och att återuppta dialogen i syfte att lösa tvisten med fredliga medel samt att ta emot hjälp från Asean och FN. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer gränsstriderna mellan Konungariket Kambodja och Konungariket Thailand och uppmanar bägge parter att visa största återhållsamhet, att vidta nödvändiga åtgärder för att minska spänningarna och att återuppta dialogen i syfte att lösa tvisten med fredliga medel samt att ta emot hjälp från Asean och FN.

| 2. | Europaparlamentet beklagar djupt förlusten av människoliv under de senaste gränsstriderna och uttrycker sitt djupa deltagande med offrens familjer. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar djupt förlusten av människoliv under de senaste gränsstriderna och uttrycker sitt djupa deltagande med offrens familjer.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar bägge regeringar att se till att civila som tvingats fly på grund av de väpnade striderna får den hjälp de behöver. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar bägge regeringar att se till att civila som tvingats fly på grund av de väpnade striderna får den hjälp de behöver.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar bägge länder att följa Internationella domstolens beslut från 1962 och nå en fredlig lösning på tvisten om gränsområdet i närheten av templet Preah Vihear. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar bägge länder att följa Internationella domstolens beslut från 1962 och nå en fredlig lösning på tvisten om gränsområdet i närheten av templet Preah Vihear.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar bägge länder att se till att deras insatser inte strider mot artikel 4.1 i Haagkonventionen om skydd för kulturell egendom i händelse av väpnad konflikt som förbjuder all användning av kulturell egendom belägen inom det egna territoriet eller inom andra höga fördragsslutande parters territorium som sannolikt kan leda till förstörelse eller skador i händelse av väpnad konflikt, och att avstå från alla fientliga handlingar mot sådan egendom. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar bägge länder att se till att deras insatser inte strider mot artikel 4.1 i Haagkonventionen om skydd för kulturell egendom i händelse av väpnad konflikt som förbjuder all användning av kulturell egendom belägen inom det egna territoriet eller inom andra höga fördragsslutande parters territorium som sannolikt kan leda till förstörelse eller skador i händelse av väpnad konflikt, och att avstå från alla fientliga handlingar mot sådan egendom.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar de thailändska och de kambodjanska myndigheterna att följa vänskaps- och samarbetsavtalet i Sydostasien, särskilt de grundläggande principerna om lösning av meningsskiljaktigheter eller tvister med fredliga medel, om avståndstagande från hot eller användning av våld samt om effektivt samarbete mellan de höga fördragsslutande parterna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar de thailändska och de kambodjanska myndigheterna att följa vänskaps- och samarbetsavtalet i Sydostasien, särskilt de grundläggande principerna om lösning av meningsskiljaktigheter eller tvister med fredliga medel, om avståndstagande från hot eller användning av våld samt om effektivt samarbete mellan de höga fördragsslutande parterna.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar ansträngningarna från Indonesiens utrikesminister, Marty Natalegawas, i egenskap av ordförande för Asean, för att främja dialogen mellan de bägge länderna och nå en fredlig lösning på konflikten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar ansträngningarna från Indonesiens utrikesminister, Marty Natalegawas, i egenskap av ordförande för Asean, för att främja dialogen mellan de bägge länderna och nå en fredlig lösning på konflikten.

| 8. | Europaparlamentet ser positivt på att Thailand och Kambodja har gått med på att delta i ett brådskande sammanträde mellan staterna i Sydostasien för att diskutera gränskonflikten. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet ser positivt på att Thailand och Kambodja har gått med på att delta i ett brådskande sammanträde mellan staterna i Sydostasien för att diskutera gränskonflikten.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar beslutet från Unescos generaldirektör om att skicka ett särskilt sändebud för ett medlingsuppdrag till Bangkok och Phnom Penh. Parlamentet uppmanar båda parter i konflikten att samarbeta med Unescos uppdrag som ska utvärdera skadorna på templet Preah Vihear. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar beslutet från Unescos generaldirektör om att skicka ett särskilt sändebud för ett medlingsuppdrag till Bangkok och Phnom Penh. Parlamentet uppmanar båda parter i konflikten att samarbeta med Unescos uppdrag som ska utvärdera skadorna på templet Preah Vihear.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar bägge länder att hitta en lösning som medger direkt tillträde till templet Preah Vihear från respektive territorium och att inte hindra varandras medborgare från att komma in i templet eller i gränsområdet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar bägge länder att hitta en lösning som medger direkt tillträde till templet Preah Vihear från respektive territorium och att inte hindra varandras medborgare från att komma in i templet eller i gränsområdet.

| 11. | Europaparlamentet oroas över att klustervapen ska ha använts och uppmanar bägge länder att under alla omständigheter avstå från att använda sådana vapen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet oroas över att klustervapen ska ha använts och uppmanar bägge länder att under alla omständigheter avstå från att använda sådana vapen.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, EU-medlemsstaternas regeringar och parlament, Konungariket Kambodjas regering, Konungariket Thailands regering, FN:s generalsekreterare och Unescos generaldirektör samt till regeringarna i Aseans medlemsstater. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, EU-medlemsstaternas regeringar och parlament, Konungariket Kambodjas regering, Konungariket Thailands regering, FN:s generalsekreterare och Unescos generaldirektör samt till regeringarna i Aseans medlemsstater.

---

(1)  EUT C 247 E, 6.10.2005, s. 161.

(2)  EUT C 320 E, 15.12.2005, s. 280.

(3)  EUT C 287 E, 24.11.2006, s. 334.

(4)  EUT C 301 E, 13.12.2007, s. 258.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2010)0389.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2010)0195.

(7)  EUT C 285 E, 22.11.2006, s. 129.

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/59 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/59

---

Torsdagen den 17 februari 2011Jemen: dödsstraff mot ungdomsbrottslingar, särskilt fallet Muhammed Taher Thabet Samoum

P7_TA(2011)0073

Europaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om Jemen: förföljelse av ungdomsbrottslingar, särskilt fallet Muhammed Taher Thabet Samoum

2012/C 188 E/13

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2010 om Jemen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2010 om Jemen (1),

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, i vilka Jemen är part, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, i vilka Jemen är part,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om avskaffande av dödsstraffet och särskilt sin resolution av den 7 oktober 2010 om världsdagen mot dödsstraffet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om avskaffande av dödsstraffet och särskilt sin resolution av den 7 oktober 2010 om världsdagen mot dödsstraffet (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 december 2010 om den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2009 och EU:s politik på området (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 december 2010 om den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2009 och EU:s politik på området (3),

| — | med beaktande av Europeiska gemenskapens strategidokument för Jemen för perioden 2007-2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska gemenskapens strategidokument för Jemen för perioden 2007-2013,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 65/206 av den 21 december 2010 om ett moratorium mot tillämpning av dödsstraffet samt dess resolution 62/149 av den 18 december 2007 om ett moratorium mot tillämpning av dödsstraffet, liksom dess resolution 63/168 av den 18 december 2008 om tillämpning av generalförsamlingens resolution 62/149, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 65/206 av den 21 december 2010 om ett moratorium mot tillämpning av dödsstraffet samt dess resolution 62/149 av den 18 december 2007 om ett moratorium mot tillämpning av dödsstraffet, liksom dess resolution 63/168 av den 18 december 2008 om tillämpning av generalförsamlingens resolution 62/149,

| — | med beaktande av Alexandriaförklaringen från 2008 som uppmanar regeringarna i Mellanöstern och norra Afrika att införa ett moratorium för avrättningar som ett första steg mot avskaffandet av dödsstraffet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Alexandriaförklaringen från 2008 som uppmanar regeringarna i Mellanöstern och norra Afrika att införa ett moratorium för avrättningar som ett första steg mot avskaffandet av dödsstraffet,

| — | med beaktande av den reviderade och uppdaterade versionen av EU:s riktlinjer om dödsstraff, som antogs av rådet den 16 juni 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den reviderade och uppdaterade versionen av EU:s riktlinjer om dödsstraff, som antogs av rådet den 16 juni 2008,

| — | med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I Jemen – liksom i andra arabländer, inte minst Tunisien och Egypten – har demonstranter under de senaste veckorna tagit till gatorna för att kräva mer demokrati och statliga reformer. Många av dessa demonstranter har angripits eller gripits av säkerhetsstyrkorna. |
| --- | --- |

A.

I Jemen – liksom i andra arabländer, inte minst Tunisien och Egypten – har demonstranter under de senaste veckorna tagit till gatorna för att kräva mer demokrati och statliga reformer. Många av dessa demonstranter har angripits eller gripits av säkerhetsstyrkorna.

| B. | Brottmålsdomstolen i Ibb dömde i september 2001 Muhammed Taher Thabet Samoum till döden efter att han fällts för ett mord som han ska ha begått i juni 1999 då han enligt uppgift ännu inte fyllt arton år. I avsaknaden av födelseattest fastställde en appellationsdomstol domen i maj 2005. Högsta domstolen bekräftade domen i april 2010 och den har därefter ratificerats av landets president. Muhammed Taher Thabet skulle ursprungligen ha avrättats den 12 januari 2011 men statsåklagaren i Jemen har beviljat ett tillfälligt uppskov. |
| --- | --- |

B.

Brottmålsdomstolen i Ibb dömde i september 2001 Muhammed Taher Thabet Samoum till döden efter att han fällts för ett mord som han ska ha begått i juni 1999 då han enligt uppgift ännu inte fyllt arton år. I avsaknaden av födelseattest fastställde en appellationsdomstol domen i maj 2005. Högsta domstolen bekräftade domen i april 2010 och den har därefter ratificerats av landets president. Muhammed Taher Thabet skulle ursprungligen ha avrättats den 12 januari 2011 men statsåklagaren i Jemen har beviljat ett tillfälligt uppskov.

| C. | Fuad Ahmed Ali Abdulla dömdes till döden efter att han fällts för ett mord som han ska ha begått innan han fyllt arton år men detta antagande avvisades av domstolen. Avrättningen som skulle ha verkställts den 19 december 2010 har skjutits på obestämd tid efter framställningar av det internationella samfundet, särskilt EU, och hans advokat. |
| --- | --- |

C.

Fuad Ahmed Ali Abdulla dömdes till döden efter att han fällts för ett mord som han ska ha begått innan han fyllt arton år men detta antagande avvisades av domstolen. Avrättningen som skulle ha verkställts den 19 december 2010 har skjutits på obestämd tid efter framställningar av det internationella samfundet, särskilt EU, och hans advokat.

| D. | Dödstraffet utgör den värsta formen av grym, omänsklig och förnedrande behandling och innebär en kränkning av den rätt till liv som stadgas i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

D.

Dödstraffet utgör den värsta formen av grym, omänsklig och förnedrande behandling och innebär en kränkning av den rätt till liv som stadgas i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna.

| E. | Jemen är som fördragsslutande stat part i konventionen om barnets rättigheter och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter vilka båda uttryckligen förbjuder avrättning av personer som har fällts för brott som begicks innan de fyllt arton år. Därtill är tillämpningen av dödsstraff mot ungdomsbrottslingar uttryckligen förbjudet enligt artikel 31 i Jemens strafflag. |
| --- | --- |

E.

Jemen är som fördragsslutande stat part i konventionen om barnets rättigheter och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter vilka båda uttryckligen förbjuder avrättning av personer som har fällts för brott som begicks innan de fyllt arton år. Därtill är tillämpningen av dödsstraff mot ungdomsbrottslingar uttryckligen förbjudet enligt artikel 31 i Jemens strafflag.

| F. | Dussintals personer avrättades i Jemen under 2010. Hundratals fångar väntar på att avrättas enligt uppskattningar som gjorts av människorättsorganisationer. |
| --- | --- |

F.

Dussintals personer avrättades i Jemen under 2010. Hundratals fångar väntar på att avrättas enligt uppskattningar som gjorts av människorättsorganisationer.

| G. | Utan tillgång till födelseattester saknar Jemen tillförlitliga möjligheter att fastställa åtalade personers ålder, inte minst i form av nödvändig rättsmedicinsk utrustning och personal. |
| --- | --- |

G.

Utan tillgång till födelseattester saknar Jemen tillförlitliga möjligheter att fastställa åtalade personers ålder, inte minst i form av nödvändig rättsmedicinsk utrustning och personal.

| H. | Det finns allvarliga farhågor om utvecklingen i Jemen vad gäller demokratin, mänskliga rättigheter och rättsväsendets oberoende. Fall har rapporterats om förföljelse av journalister och människorättsförsvarare. Situationen är särskilt svår för kvinnor eftersom de har ännu sämre tillgång till utbildning och saknar möjlighet att ta aktiv del i det politiska livet. |
| --- | --- |

H.

Det finns allvarliga farhågor om utvecklingen i Jemen vad gäller demokratin, mänskliga rättigheter och rättsväsendets oberoende. Fall har rapporterats om förföljelse av journalister och människorättsförsvarare. Situationen är särskilt svår för kvinnor eftersom de har ännu sämre tillgång till utbildning och saknar möjlighet att ta aktiv del i det politiska livet.

| I. | Europeiska unionen är starkt engagerat för avskaffandet av dödsstraffet varhelst det förekommer och eftersträvar ett universellt erkännande av denna princip. |
| --- | --- |

I.

Europeiska unionen är starkt engagerat för avskaffandet av dödsstraffet varhelst det förekommer och eftersträvar ett universellt erkännande av denna princip.

| J. | Endast ett land ska ha avrättat en ungdomsbrottsling år 2010, till skillnad från tre länder år 2009. Jemen har gjort påtagliga framsteg när det gäller att förbjuda tillämpningen av dödsstraffet mot ungdomsbrottslingar. Detta inger stora förhoppningar om att avrättningar av underåriga brottslingar snart kommer att förbjudas rättsligt och i praktiken i hela världen. |
| --- | --- |

J.

Endast ett land ska ha avrättat en ungdomsbrottsling år 2010, till skillnad från tre länder år 2009. Jemen har gjort påtagliga framsteg när det gäller att förbjuda tillämpningen av dödsstraffet mot ungdomsbrottslingar. Detta inger stora förhoppningar om att avrättningar av underåriga brottslingar snart kommer att förbjudas rättsligt och i praktiken i hela världen.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin stora oro över de politiska och socioekonomiska problem som länge har präglat Jemen, och efterlyser betydande insatser från det internationella samfundets sida för att förhindra att den rådande krisen förvärras. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin stora oro över de politiska och socioekonomiska problem som länge har präglat Jemen, och efterlyser betydande insatser från det internationella samfundets sida för att förhindra att den rådande krisen förvärras.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med de demonstranter som kräver demokratiska reformer och bättre levnadsvillkor. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang president Salehis besked om att han tänker avgå år 2013 och uppmanar landets myndigheter att upphöra med allt våld riktat mot fredliga demonstranter och att frige alla demonstranter som uttryckt sin kritik mot regimen på ett fredligt sätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med de demonstranter som kräver demokratiska reformer och bättre levnadsvillkor. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang president Salehis besked om att han tänker avgå år 2013 och uppmanar landets myndigheter att upphöra med allt våld riktat mot fredliga demonstranter och att frige alla demonstranter som uttryckt sin kritik mot regimen på ett fredligt sätt.

| 3. | Europaparlamentet fördömer alla avrättningar, varhelst de äger rum, och understryker återigen att avskaffandet av dödsstraffet bidrar till att stärka mänsklig värdighet och en stegvis utveckling av mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet fördömer alla avrättningar, varhelst de äger rum, och understryker återigen att avskaffandet av dödsstraffet bidrar till att stärka mänsklig värdighet och en stegvis utveckling av mänskliga rättigheter.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Jemens president och landets myndigheter att stoppa avrättningen av Muhammed Taher Thabet Samoum och uppmanar de jemenitiska myndigheterna att omvandla dödsdomarna mot Muhammed Taher Thabet Samoum och Fuad Ahmed Ali Abdulla. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Jemens president och landets myndigheter att stoppa avrättningen av Muhammed Taher Thabet Samoum och uppmanar de jemenitiska myndigheterna att omvandla dödsdomarna mot Muhammed Taher Thabet Samoum och Fuad Ahmed Ali Abdulla.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Jemens regering att upphöra med att avrätta individer för brott som de ska ha begått innan de fyllt arton år, ett straff som strider mot såväl landets lag som dess skyldigheter enligt internationella människorättsavtal. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Jemens regering att upphöra med att avrätta individer för brott som de ska ha begått innan de fyllt arton år, ett straff som strider mot såväl landets lag som dess skyldigheter enligt internationella människorättsavtal.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar de jemenitiska myndigheterna att efterleva artikel 31 i landets strafflag som anger att brott som begås av personer som inte fyllt arton år inte får beläggas med dödsstraff. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar de jemenitiska myndigheterna att efterleva artikel 31 i landets strafflag som anger att brott som begås av personer som inte fyllt arton år inte får beläggas med dödsstraff.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de jemenitiska myndigheterna att respektera internationellt erkända rättsskydd för unga människor såsom den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och FN:s konvention om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar de jemenitiska myndigheterna att respektera internationellt erkända rättsskydd för unga människor såsom den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och FN:s konvention om barnets rättigheter.

| 8. | Europaparlamentet uppmanat de jemenitiska myndigheterna att införa allmän registrering av födslar och att förbättra förfarandena för att fastställa åldern på åtalade personer som saknar födelseattest. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanat de jemenitiska myndigheterna att införa allmän registrering av födslar och att förbättra förfarandena för att fastställa åldern på åtalade personer som saknar födelseattest.

| 9. | Europaparlamentet understryker behovet av reformer i Jemen, i linje med de krav som ställs av de många demonstranterna på landets gator, för att levnadsvillkoren för landets befolkning ska förbättras och så att garantier kan ges för fria och rättvisa val, respekt för de mänskliga rättigheterna, särskilt mediefrihet, rätten till en rättvis rättegång och likabehandling av kvinnor och män. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker behovet av reformer i Jemen, i linje med de krav som ställs av de många demonstranterna på landets gator, för att levnadsvillkoren för landets befolkning ska förbättras och så att garantier kan ges för fria och rättvisa val, respekt för de mänskliga rättigheterna, särskilt mediefrihet, rätten till en rättvis rättegång och likabehandling av kvinnor och män.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen, särskilt efter inrättandet av Europeiska utrikestjänsten, att snabbt genomföra en samordnad och övergripande EU-strategi gentemot Jemen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen, särskilt efter inrättandet av Europeiska utrikestjänsten, att snabbt genomföra en samordnad och övergripande EU-strategi gentemot Jemen.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s generalförsamling, regeringarna i FN:s medlemsstater samt Jemens regering och president. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s generalförsamling, regeringarna i FN:s medlemsstater samt Jemens regering och president.

---

(1)  EUT C 341 E, 16.12.2010, s. 14.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2010)0351.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2010)0489.

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/62

---

Torsdagen den 17 februari 2011Uganda: mordet på David Kato

P7_TA(2011)0074

Europaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om Uganda: mordet på David Kato

2012/C 188 E/14

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av de internationella förpliktelserna och instrumenten på människorättsområdet, inbegripet dem som ingår i FN:s konventioner om mänskliga rättigheter och i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, som garanterar de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och förbjuder diskriminering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de internationella förpliktelserna och instrumenten på människorättsområdet, inbegripet dem som ingår i FN:s konventioner om mänskliga rättigheter och i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, som garanterar de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och förbjuder diskriminering,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS), å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet) och ändrades i Ouagadougou den 23 juni 2010, och klausulerna om mänskliga rättigheter i detta, särskilt artikel 8, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS), å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet) och ändrades i Ouagadougou den 23 juni 2010, och klausulerna om mänskliga rättigheter i detta, särskilt artikel 8,

| — | med beaktande av artiklarna 6, 7 och 21 i EU-fördraget, som ålägger EU och medlemsstaterna att försvara de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna och som ger EU möjlighet att bekämpa diskriminering och kränkningar av de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6, 7 och 21 i EU-fördraget, som ålägger EU och medlemsstaterna att försvara de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna och som ger EU möjlighet att bekämpa diskriminering och kränkningar av de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 21, som förbjuder diskriminering på grund av sexuell läggning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 21, som förbjuder diskriminering på grund av sexuell läggning,

| — | med beaktande av all EU-verksamhet som rör kampen mot homofobi och diskriminering på grund av sexuell läggning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av all EU-verksamhet som rör kampen mot homofobi och diskriminering på grund av sexuell läggning,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om homofobi, skydd av minoriteter och antidiskrimineringspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om homofobi, skydd av minoriteter och antidiskrimineringspolitik,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 17 december 2009 om Uganda: förslag till lag mot homosexualitet (1) och av den 16 december 2010 om Uganda: det så kallade Bahati-lagförslaget och diskriminering mot hbt-personer (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 17 december 2009 om Uganda: förslag till lag mot homosexualitet (1) och av den 16 december 2010 om Uganda: det så kallade Bahati-lagförslaget och diskriminering mot hbt-personer (2),

| — | med beaktande av uttalandena av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, och av Europaparlamentets talman, Jerzy Buzek, om den internationella dagen mot homofobi den 17 maj 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, och av Europaparlamentets talman, Jerzy Buzek, om den internationella dagen mot homofobi den 17 maj 2010,

| — | med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens förklaring av den 28 september 2010 om fredlig samexistens mellan religioner och av den betydelse som homosexualiteten tillmäts inom AVS–EU-partnerskapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens förklaring av den 28 september 2010 om fredlig samexistens mellan religioner och av den betydelse som homosexualiteten tillmäts inom AVS–EU-partnerskapet,

| — | med beaktande av uttalandet av den 6 december 2010 av ledamöter från EU i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen från grupperna PPE, S&D, ALDE, Verts/ALE och GUE/NGL i Europaparlamentet, som ett svar på AVS–EU-församlingens förklaring, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 6 december 2010 av ledamöter från EU i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen från grupperna PPE, S&D, ALDE, Verts/ALE och GUE/NGL i Europaparlamentet, som ett svar på AVS–EU-församlingens förklaring,

| — | med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens resolution av den 3 december 2009 om social och kulturell integration och unga människors deltagande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens resolution av den 3 december 2009 om social och kulturell integration och unga människors deltagande,

| — | med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 26 januari 2011 begicks i Uganda ett brutalt mord på David Kato Kisule, människorättsförsvarare och ledande person i gruppen för homosexuellas rättigheter ”Sexual Minorities Uganda” och en frontfigur för Ugandas homosexuella, bisexuella och transpersoner i allmänhet. |
| --- | --- |

A.

Den 26 januari 2011 begicks i Uganda ett brutalt mord på David Kato Kisule, människorättsförsvarare och ledande person i gruppen för homosexuellas rättigheter ”Sexual Minorities Uganda” och en frontfigur för Ugandas homosexuella, bisexuella och transpersoner i allmänhet.

| B. | David Kato hade stämt och vunnit rättegången mot den lokala tabloidtidningen Rolling Stone, som den 9 oktober och 15 november 2010 publicerade namn, personuppgifter och fotografier på över hundra personer som påstods vara homosexuella, däribland David Kato, och tidningen hetsade sina läsare att skada eller lyncha dem. |
| --- | --- |

B.

David Kato hade stämt och vunnit rättegången mot den lokala tabloidtidningen Rolling Stone, som den 9 oktober och 15 november 2010 publicerade namn, personuppgifter och fotografier på över hundra personer som påstods vara homosexuella, däribland David Kato, och tidningen hetsade sina läsare att skada eller lyncha dem.

| C. | Den 3 januari 2011 beslutade Ugandas högsta domstol att Rolling Stone hade kränkt den grundläggande och grundlagsfästa rätt till värdighet och integritet som varje medborgare åtnjuter, och angav att inte ens de nuvarande ugandiska lagarna mot homosexualitet får tolkas så att våld mot eller mord på homosexuella kan tolereras. Efter domstolssegern fördömde David Kato de allt oftare förekommande hoten och trakasserierna. |
| --- | --- |

C.

Den 3 januari 2011 beslutade Ugandas högsta domstol att Rolling Stone hade kränkt den grundläggande och grundlagsfästa rätt till värdighet och integritet som varje medborgare åtnjuter, och angav att inte ens de nuvarande ugandiska lagarna mot homosexualitet får tolkas så att våld mot eller mord på homosexuella kan tolereras. Efter domstolssegern fördömde David Kato de allt oftare förekommande hoten och trakasserierna.

| D. | Medordföranden i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen, ordföranden i Europaparlamentets underutskott för mänskliga rättigheter, Europaparlamentets talman, EU:s beskickningschefer i Kampala, USA:s president och utrikesminister, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och andra ledare inom det internationella samfundet har hedrat David Katos minne som försvarare av mänskliga rättigheter och uppmanat de ugandiska myndigheterna att ställa förövaren eller förövarna inför rätta. |
| --- | --- |

D.

Medordföranden i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen, ordföranden i Europaparlamentets underutskott för mänskliga rättigheter, Europaparlamentets talman, EU:s beskickningschefer i Kampala, USA:s president och utrikesminister, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och andra ledare inom det internationella samfundet har hedrat David Katos minne som försvarare av mänskliga rättigheter och uppmanat de ugandiska myndigheterna att ställa förövaren eller förövarna inför rätta.

| E. | Europaparlamentet har, tillsammans med internationella icke-statliga organisationer och regeringsföreträdare för USA och EU, upprepade gånger uttryckt sin oro över situationen för hbt-personer i Uganda, med oavbruten diskriminering och ständiga förföljelser, liksom över hetsen mot hbt-personer av offentliga och privata personer och organisationer i Uganda. |
| --- | --- |

E.

Europaparlamentet har, tillsammans med internationella icke-statliga organisationer och regeringsföreträdare för USA och EU, upprepade gånger uttryckt sin oro över situationen för hbt-personer i Uganda, med oavbruten diskriminering och ständiga förföljelser, liksom över hetsen mot hbt-personer av offentliga och privata personer och organisationer i Uganda.

| F. | Den grupp som David Kato tillhörde motsatte sig offentligt det lagförslag mot homosexualitet som parlamentsledamoten David Bahati på eget initiativ lade fram den 25 september 2009 i Ugandas parlament, enligt vilket homosexuella handlingar skulle beläggas med fängelsestraff på mellan sju år och livstid eller med dödsstraff. Enligt lagförslaget skulle även underlåtenhet att anmäla ett barns eller en patients homosexuella läggning beläggas med fängelsestraff på upp till tre år. Behandlingen av lagförslaget pågår fortfarande. |
| --- | --- |

F.

Den grupp som David Kato tillhörde motsatte sig offentligt det lagförslag mot homosexualitet som parlamentsledamoten David Bahati på eget initiativ lade fram den 25 september 2009 i Ugandas parlament, enligt vilket homosexuella handlingar skulle beläggas med fängelsestraff på mellan sju år och livstid eller med dödsstraff. Enligt lagförslaget skulle även underlåtenhet att anmäla ett barns eller en patients homosexuella läggning beläggas med fängelsestraff på upp till tre år. Behandlingen av lagförslaget pågår fortfarande.

| G. | Hbt-personer i Uganda, liksom de personer vars fotografier och personuppgifter publicerades i Rolling Stone och därefter förmedlades vidare i radio och tv, befinner sig nu i verklig fara att utsättas för förföljelser. De flesta av dem har nu inte längre något hem eller arbete och tvingas att undvika offentliga platser och gömma sig för allmänhetens blickar. |
| --- | --- |

G.

Hbt-personer i Uganda, liksom de personer vars fotografier och personuppgifter publicerades i Rolling Stone och därefter förmedlades vidare i radio och tv, befinner sig nu i verklig fara att utsättas för förföljelser. De flesta av dem har nu inte längre något hem eller arbete och tvingas att undvika offentliga platser och gömma sig för allmänhetens blickar.

| H. | I Afrika är homosexualitet lagligt i endast 13 länder, medan det är straffbart i 38 andra. I Mauretanien, Somalia, Sudan och norra Nigeria är homosexualitet belagt med dödsstraff. Politiska och extremistiska religiösa ledare, bland andra, uppviglar till våld mot hbt-personer, samtidigt som myndigheterna ser genom fingrarna med brott som begås på grund av sexuell läggning och låter dem förbli ostraffade. Diskriminering, godtyckliga gripanden och misshandel på grund av sexuell läggning ökar hela tiden. |
| --- | --- |

H.

I Afrika är homosexualitet lagligt i endast 13 länder, medan det är straffbart i 38 andra. I Mauretanien, Somalia, Sudan och norra Nigeria är homosexualitet belagt med dödsstraff. Politiska och extremistiska religiösa ledare, bland andra, uppviglar till våld mot hbt-personer, samtidigt som myndigheterna ser genom fingrarna med brott som begås på grund av sexuell läggning och låter dem förbli ostraffade. Diskriminering, godtyckliga gripanden och misshandel på grund av sexuell läggning ökar hela tiden.

| 1. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt det våldsamma mordet på den ugandiske människorättsförsvararen David Kato Kisule. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt det våldsamma mordet på den ugandiske människorättsförsvararen David Kato Kisule.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar de ugandiska myndigheterna att genomföra en ingående och opartisk utredning av mordet och ställa de skyldiga inför rätta, och att göra samma sak efter varje fall av förföljelse, diskriminering och våld mot hbt-personer och alla andra minoritetsgrupper. De ugandiska myndigheterna uppmanas vidare att utreda de enskilda personer som offentligt krävde att David Kato skulle mördas, liksom deras organisationer, roll och finansiering. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar de ugandiska myndigheterna att genomföra en ingående och opartisk utredning av mordet och ställa de skyldiga inför rätta, och att göra samma sak efter varje fall av förföljelse, diskriminering och våld mot hbt-personer och alla andra minoritetsgrupper. De ugandiska myndigheterna uppmanas vidare att utreda de enskilda personer som offentligt krävde att David Kato skulle mördas, liksom deras organisationer, roll och finansiering.

| 3. | Europaparlamentet beklagar de ugandiska myndigheternas tystnad angående de diskriminerande uttalanden som görs om homosexuella, och framhåller deras förpliktelser enligt folkrätten och Cotonouavtalet, i synnerhet skyldigheten att skydda alla människor mot hot och våld, oavsett deras sexuella läggning eller könsidentitet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar de ugandiska myndigheternas tystnad angående de diskriminerande uttalanden som görs om homosexuella, och framhåller deras förpliktelser enligt folkrätten och Cotonouavtalet, i synnerhet skyldigheten att skydda alla människor mot hot och våld, oavsett deras sexuella läggning eller könsidentitet.

| 4. | I samband med de allmänna valen och presidentvalet den 18 februari 2011 upprepar Europaparlamentet att alla utfall mot homosexualitet måste fördömas och lämpliga åtgärder vidtas för att få ett slut på homofobiska kampanjer i pressen och all hets mot minoriteter, liksom att sådana handlingar försvaras på grundval av kön eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

4.

I samband med de allmänna valen och presidentvalet den 18 februari 2011 upprepar Europaparlamentet att alla utfall mot homosexualitet måste fördömas och lämpliga åtgärder vidtas för att få ett slut på homofobiska kampanjer i pressen och all hets mot minoriteter, liksom att sådana handlingar försvaras på grundval av kön eller sexuell läggning.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Ugandas regering att se till att hbt-personer och alla andra minoritetsgrupper i Uganda får ett tillräckligt skydd mot våld, och att genast vidta åtgärder mot varje fall av hot eller hets som riskerar att leda till våld, diskriminering eller fientlighet mot dem. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Ugandas regering att se till att hbt-personer och alla andra minoritetsgrupper i Uganda får ett tillräckligt skydd mot våld, och att genast vidta åtgärder mot varje fall av hot eller hets som riskerar att leda till våld, diskriminering eller fientlighet mot dem.

| 6. | Europaparlamentet fördömer följaktligen, och ännu en gång, Bahatis lagförslag mot homosexualitet och uppmanar Ugandas parlament att avkriminalisera homosexualitet och förkasta dödstraffet under alla förhållanden. Parlamentet ställer sig bakom den appell som FN:s generalsekreterare, Ban Ki-moon, gick ut med den 10 december 2010 om en allmän avkriminalisering av homosexualitet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet fördömer följaktligen, och ännu en gång, Bahatis lagförslag mot homosexualitet och uppmanar Ugandas parlament att avkriminalisera homosexualitet och förkasta dödstraffet under alla förhållanden. Parlamentet ställer sig bakom den appell som FN:s generalsekreterare, Ban Ki-moon, gick ut med den 10 december 2010 om en allmän avkriminalisering av homosexualitet.

| 7. | Europaparlamentet fördömer alla försök att hetsa och uppvigla till våld mot någon minoritetsgrupp, även på grund av kön eller sexuell läggning. Parlamentet ansluter sig till uppmaningen från David Katos egen organisation och från andra organisationer till myndigheter, politiska och religiösa ledare samt medierna om att de ska upphöra med sin demonisering av sexuella minoriteter och sitt främjande av ett klimat av våld mot hbt-personer. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet fördömer alla försök att hetsa och uppvigla till våld mot någon minoritetsgrupp, även på grund av kön eller sexuell läggning. Parlamentet ansluter sig till uppmaningen från David Katos egen organisation och från andra organisationer till myndigheter, politiska och religiösa ledare samt medierna om att de ska upphöra med sin demonisering av sexuella minoriteter och sitt främjande av ett klimat av våld mot hbt-personer.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att låta hbt-aktivister omfattas av stödprogrammen för människorättsförsvarare. Parlamentet uppmanar alla icke-statliga organisationer i Uganda att samarbeta med det ugandiska människorättsförbundet och med hbt-organisationer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att låta hbt-aktivister omfattas av stödprogrammen för människorättsförsvarare. Parlamentet uppmanar alla icke-statliga organisationer i Uganda att samarbeta med det ugandiska människorättsförbundet och med hbt-organisationer.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att se till att de i sin utrikespolitik gentemot tredjeländer, inklusive samarbets- och utvecklingspolitiken och både i förhållande till myndigheter och icke-statliga organisationer, tar tillräcklig hänsyn till människorättssituationen för alla minoritetsgrupper, inklusive hbt-personer, och att de ser till att konkreta framsteg görs på området. Parlamentet uppmanar kommissionen, rådet och Europeiska utrikestjänsten att i sina kontakter med Uganda göra fullt bruk av verktygslådan för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna för homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt-personer), ge fullständigt skydd till hbt-aktivister i Uganda och att stödja deras verksamhet. Kommissionen uppmanas att ta med dessa frågor i den färdplan mot homofobi som parlamentet har krävt att kommissionen ska utarbeta (3). |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att se till att de i sin utrikespolitik gentemot tredjeländer, inklusive samarbets- och utvecklingspolitiken och både i förhållande till myndigheter och icke-statliga organisationer, tar tillräcklig hänsyn till människorättssituationen för alla minoritetsgrupper, inklusive hbt-personer, och att de ser till att konkreta framsteg görs på området. Parlamentet uppmanar kommissionen, rådet och Europeiska utrikestjänsten att i sina kontakter med Uganda göra fullt bruk av verktygslådan för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna för homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt-personer), ge fullständigt skydd till hbt-aktivister i Uganda och att stödja deras verksamhet. Kommissionen uppmanas att ta med dessa frågor i den färdplan mot homofobi som parlamentet har krävt att kommissionen ska utarbeta (3).

| 10. | Europaparlamentet är ytterst oroat över att internationella givare, internationella organisationer, icke-statliga organisationer, humanitära organisationer och läkare skulle bli tvungna att tänka om eller upphöra med sin verksamhet på vissa områden om lagförslaget skulle gå igenom. Tyskland har beslutat att hålla inne hälften av det bistånd på 33 miljoner US-dollar man lovat Malawi, på grund av detta lands kriminalisering av homosexualitet och inskränkningar av tryckfriheten. Efter detta har USA vägrat att betala ut över 350 miljoner US-dollar i bistånd till Malawi om inte fortsatta samtal förs om de lagar som begränsar de personliga friheterna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet är ytterst oroat över att internationella givare, internationella organisationer, icke-statliga organisationer, humanitära organisationer och läkare skulle bli tvungna att tänka om eller upphöra med sin verksamhet på vissa områden om lagförslaget skulle gå igenom. Tyskland har beslutat att hålla inne hälften av det bistånd på 33 miljoner US-dollar man lovat Malawi, på grund av detta lands kriminalisering av homosexualitet och inskränkningar av tryckfriheten. Efter detta har USA vägrat att betala ut över 350 miljoner US-dollar i bistånd till Malawi om inte fortsatta samtal förs om de lagar som begränsar de personliga friheterna.

| 11. | Europaparlamentet upprepar sitt engagemang för de allmänna mänskliga rättigheterna och påminner om att den sexuella läggningen är en fråga som omfattas av individens rätt till personlig integritet, vilken garanteras i internationell människorättslagstiftning, där det anges att jämlikhet och icke-diskriminering bör värnas och yttrandefriheten garanteras. Parlamentet påminner de ugandiska myndigheterna om deras skyldigheter enligt folkrätten och Cotonouavtalet, där det krävs att de allmänna mänskliga rättigheterna ska respekteras. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet upprepar sitt engagemang för de allmänna mänskliga rättigheterna och påminner om att den sexuella läggningen är en fråga som omfattas av individens rätt till personlig integritet, vilken garanteras i internationell människorättslagstiftning, där det anges att jämlikhet och icke-diskriminering bör värnas och yttrandefriheten garanteras. Parlamentet påminner de ugandiska myndigheterna om deras skyldigheter enligt folkrätten och Cotonouavtalet, där det krävs att de allmänna mänskliga rättigheterna ska respekteras.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU:s institutioner att upprätthålla principen om att personer som hotas av förföljelse ska få sina flyktingskäl prövade. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU:s institutioner att upprätthålla principen om att personer som hotas av förföljelse ska få sina flyktingskäl prövade.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, republiken Ugandas president, talmannen i Ugandas parlament, Östafrikanska gemenskapens lagstiftande församling samt Afrikanska unionen och dess institutioner. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, republiken Ugandas president, talmannen i Ugandas parlament, Östafrikanska gemenskapens lagstiftande församling samt Afrikanska unionen och dess institutioner.

---

(1)  EUT C 286 E, 22.10.2010, s. 25.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2010)0495.

(3)  Punkt 7 i resolution P7_TA(2011)0019 av den 19 januari 2011.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Onsdagen den 16 februari 2011

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/65 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/65

---

Onsdagen den 16 februari 2011Förfarande med associerade utskott och återförvisning till utskott (tolkning av artiklarna 50 och 56)

P7_TA(2011)0060

Europaparlamentets beslut av den 16 februari 2011 om förfarandet med associerade utskott och om återförvisande till utskott i händelse av förkastande av kommissionens förslag (tolkning av artiklarna 50 och 56 i arbetsordningen)

2012/C 188 E/15

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av skrivelsen av den 15 februari 2011 från ordföranden för utskottet för konstitutionella frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 15 februari 2011 från ordföranden för utskottet för konstitutionella frågor,

| — | med beaktande av artikel 211 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 211 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet beslutar att bifoga följande tolkning av artikel 50: | Talmanskonferensens beslut att tillämpa förfarandet med associerade utskott gäller samtliga skeden av förfarandet i fråga. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att bifoga följande tolkning av artikel 50:

Talmanskonferensens beslut att tillämpa förfarandet med associerade utskott gäller samtliga skeden av förfarandet i fråga.

| | De rättigheter som hänger samman med ställningen som ”ansvarigt utskott” utövas av det utskott som har huvudansvaret för ärendet. Vid utövandet av dessa rättigheter ska det ansvariga utskottet respektera det associerade utskottets befogenheter, särskilt skyldigheten till lojalt samarbete när det gäller fastställande av tidsplanen och det associerade utskottets rätt att bestämma vilka ändringsförslag som ska föreläggas parlamentet inom ramen för dess exklusiva ansvarsområde. |
| --- | --- |

De rättigheter som hänger samman med ställningen som ”ansvarigt utskott” utövas av det utskott som har huvudansvaret för ärendet. Vid utövandet av dessa rättigheter ska det ansvariga utskottet respektera det associerade utskottets befogenheter, särskilt skyldigheten till lojalt samarbete när det gäller fastställande av tidsplanen och det associerade utskottets rätt att bestämma vilka ändringsförslag som ska föreläggas parlamentet inom ramen för dess exklusiva ansvarsområde.

| | Om det ansvariga utskottet åsidosätter det associerade utskottets befogenheter, ska de beslut som fattats av det ansvariga utskottet fortsätta att gälla, men det associerade utskottet får inom gränserna för sitt exklusiva ansvarsområde förelägga ändringsförslag direkt inför parlamentet. |
| --- | --- |

Om det ansvariga utskottet åsidosätter det associerade utskottets befogenheter, ska de beslut som fattats av det ansvariga utskottet fortsätta att gälla, men det associerade utskottet får inom gränserna för sitt exklusiva ansvarsområde förelägga ändringsförslag direkt inför parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet beslutar att bifoga följande tolkning av artikel 56.3: | Efter återförvisande till utskottet i enlighet med punkt 3, ska det ansvariga utskottet, innan det fattar sitt beslut om förfarandet, ge ett associerat utskott enligt artikel 50 möjlighet att göra sina val beträffande de ändringsförslag som omfattas av det associerade utskottets exklusiva ansvarsområde, i synnerhet valet av de ändringsförslag som ska föreläggas parlamentet på nytt. |
| --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentet beslutar att bifoga följande tolkning av artikel 56.3:

Efter återförvisande till utskottet i enlighet med punkt 3, ska det ansvariga utskottet, innan det fattar sitt beslut om förfarandet, ge ett associerat utskott enligt artikel 50 möjlighet att göra sina val beträffande de ändringsförslag som omfattas av det associerade utskottets exklusiva ansvarsområde, i synnerhet valet av de ändringsförslag som ska föreläggas parlamentet på nytt.

| | Den tidsfrist som fastställs i enlighet med punkt 3 andra stycket hänför sig till det skriftliga ingivandet eller det muntliga framställandet av det ansvariga utskottets rapport. Den påverkar inte parlamentets fastställande av den lämpliga tidpunkten för att återuppta behandlingen av ärendet. |
| --- | --- |

Den tidsfrist som fastställs i enlighet med punkt 3 andra stycket hänför sig till det skriftliga ingivandet eller det muntliga framställandet av det ansvariga utskottets rapport. Den påverkar inte parlamentets fastställande av den lämpliga tidpunkten för att återuppta behandlingen av ärendet.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 15 februari 2011

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/67 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/67

---

Tisdagen den 15 februari 2011Ändring av avtalet EG/Sydafrika om handel, utveckling och samarbete ***

P7_TA(2011)0043

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Sydafrika, å andra sidan, om ändring av avtalet om handel, utveckling och samarbete (10297/2010 – C7-0190/2010 – 2010/0119(NLE))

2012/C 188 E/16

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (10297/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (10297/2010),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Sydafrika, å andra sidan, om ändring av avtalet om handel, utveckling och samarbete (07437/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Sydafrika, å andra sidan, om ändring av avtalet om handel, utveckling och samarbete (07437/2008),

| — | med beaktande av rådets begäran om parlamentets godkännande i enlighet med artikel 217 och artikel 218.6 andra stycket punkt a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0190/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets begäran om parlamentets godkännande i enlighet med artikel 217 och artikel 218.6 andra stycket punkt a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0190/2010),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utveckling och yttrandet från utskottet för internationell handel (A7-0018/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utveckling och yttrandet från utskottet för internationell handel (A7-0018/2011).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Sydafrika. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Sydafrika.

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/68 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/68

---

Tisdagen den 15 februari 2011Avtal mellan EU, Island, Liechtenstein och Norge (finansiella mekanismer för 2009–2014 och import till EU av viss fisk och vissa fiskeriprodukter för 2009–2014) ***

P7_TA(2011)0044

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska unionen, Island, Liechtenstein och Norge om en finansiell mekanism för EES för perioden 2009–2014, ett avtal mellan Europeiska unionen och Norge om en norsk finansiell mekanism för perioden 2009–2014, ett tilläggsprotokoll till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Island om de särskilda bestämmelser som ska tillämpas på import till Europeiska unionen av viss fisk och vissa fiskeriprodukter för perioden 2009–2014 samt ett tilläggsprotokoll till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Norge om de särskilda bestämmelser som ska tillämpas på import till Europeiska unionen av viss fisk och vissa fiskeriprodukter för perioden 2009-2014 (09902/2010 – C7-0225/2010 – 2010/0129(NLE))

2012/C 188 E/17

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (09902/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (09902/2010),

| — | med beaktande av utkastet till ett avtal mellan Europeiska unionen, Island, Liechtenstein och Norge om en finansiell mekanism för EES för perioden 2009–2014, utkastet till ett avtal mellan Europeiska unionen och Norge om en norsk finansiell mekanism för perioden 2009–2014, utkastet till ett tilläggsprotokoll till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Island om de särskilda bestämmelser som ska tillämpas på import till Europeiska unionen av viss fisk och vissa fiskeriprodukter för perioden 2009–2014 samt utkastet till ett tilläggsprotokoll till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Norge om de särskilda bestämmelser som ska tillämpas på import till Europeiska unionen av viss fisk och vissa fiskeriprodukter för perioden 2009–2014 (09899/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till ett avtal mellan Europeiska unionen, Island, Liechtenstein och Norge om en finansiell mekanism för EES för perioden 2009–2014, utkastet till ett avtal mellan Europeiska unionen och Norge om en norsk finansiell mekanism för perioden 2009–2014, utkastet till ett tilläggsprotokoll till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Island om de särskilda bestämmelser som ska tillämpas på import till Europeiska unionen av viss fisk och vissa fiskeriprodukter för perioden 2009–2014 samt utkastet till ett tilläggsprotokoll till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Norge om de särskilda bestämmelser som ska tillämpas på import till Europeiska unionen av viss fisk och vissa fiskeriprodukter för perioden 2009–2014 (09899/2010),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 217 och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0225/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 217 och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0225/2010),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från fiskeriutskottet (A7-0372/2010). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från fiskeriutskottet (A7-0372/2010).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalen och tilläggsprotokollen ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalen och tilläggsprotokollen ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Island, Liechtenstein och Norge. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Island, Liechtenstein och Norge.

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/69 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/69

---

Tisdagen den 15 februari 2011Avtal mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om vissa luftfartsaspekter ***

P7_TA(2011)0045

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om vissa luftfartsaspekter (13988/2010 – C7-0335/2010 – 2009/0115(NLE))

2012/C 188 E/18

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (13988/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (13988/2010),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om vissa luftfartsaspekter (12922/2009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om vissa luftfartsaspekter (12922/2009),

| — | med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 100.2, artikel 218.8 första stycket och artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0335/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 100.2, artikel 218.8 första stycket och artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0335/2010),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A7-0004/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A7-0004/2011).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Förbundsrepubliken Brasilien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Förbundsrepubliken Brasilien.

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/69 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/69

---

Tisdagen den 15 februari 2011Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island, Konungariket Norge, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om kompletterande bestämmelser om fonden för yttre gränser för perioden 2007–2013 ***

P7_TA(2011)0046

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om att på Europeiska unionens vägnar ingå ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island, Konungariket Norge, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om kompletterande bestämmelser om fonden för yttre gränser för perioden 2007-2013 (07853/2010 – C7-0101/2010 – 2009/0148(NLE))

2012/C 188 E/19

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (07853/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (07853/2010),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island, Konungariket Norge, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om kompletterande bestämmelser om fonden för yttre gränser för perioden 2007–2013 (15954/2009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island, Konungariket Norge, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om kompletterande bestämmelser om fonden för yttre gränser för perioden 2007–2013 (15954/2009),

| — | med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 d och artikel 218.6 andra stycket led a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0101/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 d och artikel 218.6 andra stycket led a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0101/2010),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0007/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0007/2011).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Island, Konungariket Norge, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Island, Konungariket Norge, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein.

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/70

---

Tisdagen den 15 februari 2011Liechtensteins anslutning till avtalet EU/EG/Schweiz om Schweiz associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket ***

P7_TA(2011)0047

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (06077/2010 – C7-0141/2010 – 2006/0251(NLE))

2012/C 188 E/20

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (06077/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (06077/2010),

| — | med beaktande av utkastet till protokoll mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (16462/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokoll mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (16462/2006),

| — | med beaktande av rådets begäran om godkännande i enlighet med artiklarna 16, 74, 77.2, 79.2 a och c, 82.1 b och d, 87.2, 87.3, 89, 114 och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0141/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets begäran om godkännande i enlighet med artiklarna 16, 74, 77.2, 79.2 a och c, 82.1 b och d, 87.2, 87.3, 89, 114 och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0141/2010),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 8 juli 2008 (1) om kommissionens förslag (KOM(2006)0752), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 8 juli 2008 (1) om kommissionens förslag (KOM(2006)0752),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0008/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0008/2011).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna, i Schweiziska edsförbundet och i Furstendömet Liechtenstein. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna, i Schweiziska edsförbundet och i Furstendömet Liechtenstein.

---

(1)  EUT C 294 E, 3.12.2009, s. 99.

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/71 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/71

---

Tisdagen den 15 februari 2011Liechtensteins anslutning till avtalet EG/Schweiz om att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz ***

P7_TA(2011)0048

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett protokoll mellan Europeiska unionen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz (06242/2010 – C7-0140/2010 – 2006/0252(NLE))

2012/C 188 E/21

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (06242/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (06242/2010),

| — | med beaktande av utkastet till protokoll mellan Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz (16470/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokoll mellan Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz (16470/2006),

| — | med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 78.2 e och artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0140/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 78.2 e och artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0140/2010),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 8 juli 2008 (1) om kommissionens förslag (KOM(2006)0754), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 8 juli 2008 (1) om kommissionens förslag (KOM(2006)0754),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0013/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0013/2011).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Schweiz och Furstendömet Liechtenstein. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Schweiz och Furstendömet Liechtenstein.

---

(1)  EUT C 294 E, 3.12.2009, s. 100.

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/72 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/72

---

Tisdagen den 15 februari 2011Avtal EU-Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass ***

P7_TA(2011)0049

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass (16364/2010 – C7-0400/2010 – 2010/0228(NLE))

2012/C 188 E/22

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (16364/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (16364/2010),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskrav vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass (13712/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskrav vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass (13712/2010),

| — | med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 77.2 a och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0400/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 77.2 a och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0400/2010),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0011/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0011/2011).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Förbundsrepubliken Brasilien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Förbundsrepubliken Brasilien.

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/73

---

Tisdagen den 15 februari 2011Avtal EU-Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass ***

P7_TA(2011)0050

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass (16362/2010 – C7-0399/2010 – 2010/0222(NLE))

2012/C 188 E/23

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (16362/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (16362/2010),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass (13708/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass (13708/2010),

| — | med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 77.2 a och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0399/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 77.2 a och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0399/2010),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0010/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0010/2011).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Förbundsrepubliken Brasilien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Förbundsrepubliken Brasilien.

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/73

---

Tisdagen den 15 februari 2011Passagerares rättigheter vid busstransport ***III

P7_TA(2011)0052

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets förordning om passagerares rättigheter vid busstransport och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 (PE-CONS 00063/2010 – C7-0015/2011 – 2008/0237(COD))

2012/C 188 E/24

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: tredje behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förlikningskommitténs gemensamma utkast (PE-CONS 00063/2010 – C7-0015/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förlikningskommitténs gemensamma utkast (PE-CONS 00063/2010 – C7-0015/2011),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 16 juli 2009 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 16 juli 2009 (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0817), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0817),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid andra behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg rådets ståndpunkt vid första behandlingen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid andra behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg rådets ståndpunkt vid första behandlingen (4),

| — | med beaktande av kommissionens yttrande över parlamentets ändringar i rådets ståndpunkt vid första behandlingen (KOM(2010)0469), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens yttrande över parlamentets ändringar i rådets ståndpunkt vid första behandlingen (KOM(2010)0469),

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid andra behandlingen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid andra behandlingen,

| — | med beaktande av artikel 294.13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 69 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 69 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från parlamentets delegation till förlikningskommittén (A7-0020/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från parlamentets delegation till förlikningskommittén (A7-0020/2011).

| 1. | Europaparlamentet godkänner det gemensamma utkastet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner det gemensamma utkastet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 317, 23.12.2009, s. 99.

(2)  EUT C 184 E, 8.7.2010, s. 312.

(3)  Antagna texter från sammanträdet 6.7.2010, P7_TA(2010)0256.

(4)  EUT C 122 E, 11.5.2010, s. 1.

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/74 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/74

---

Tisdagen den 15 februari 2011Utsläppsnormer för nya lätta nyttofordon ***I

P7_TA(2011)0053

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om utsläppsnormer för nya lätta nyttofordon som ett led i gemenskapens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon (KOM(2009)0593 – C7-0271/2009 – 2009/0173(COD))

2012/C 188 E/25

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (KOM(2009)0593), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (KOM(2009)0593),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C7-0271/2009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C7-0271/2009),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665),

| — | med beaktande av artiklarna 294.3 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.3 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 14 juli 2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 14 juli 2010 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för transport och turism (A7-0287/2010). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för transport och turism (A7-0287/2010).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

Tisdagen den 15 februari 2011P7_TC1-COD(2009)0173

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 februari 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om fastställande av utsläppsnormer för nya lätta nyttofordon som ett led i unionens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 510/2011.)

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/76 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/76

---

Tisdagen den 15 februari 2011Fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd ***

P7_TA(2011)0054

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om bemyndigande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd (05538/2011 – C7- 0044/2011 – 2010/0384(NLE))

2012/C 188 E/26

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut om bemyndigande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd (05538/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut om bemyndigande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd (05538/2011),

| — | med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 329.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0044/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 329.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0044/2011),

| — | med beaktande av artiklarna 74g och 81.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 74g och 81.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för rättsliga frågor (A7-0021/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för rättsliga frågor (A7-0021/2011), och av följande skäl:

| A. | År 2000 antog kommissionen ett förslag till rådets förordning om gemenskapspatent (KOM(2000)0412). Förslaget innehöll följande sex kapitel: kapitel I om allmänna bestämmelser, kapitel II om patenträtt, kapitel III om gemenskapspatentets upprätthållande, upphörande och ogiltighet, kapitel IV om behörighet och förfarande avseende talan om gemenskapspatent, kapitel V om inverkan på nationell rätt samt kapitel VI om slutbestämmelser. |
| --- | --- |

A.

År 2000 antog kommissionen ett förslag till rådets förordning om gemenskapspatent (KOM(2000)0412). Förslaget innehöll följande sex kapitel: kapitel I om allmänna bestämmelser, kapitel II om patenträtt, kapitel III om gemenskapspatentets upprätthållande, upphörande och ogiltighet, kapitel IV om behörighet och förfarande avseende talan om gemenskapspatent, kapitel V om inverkan på nationell rätt samt kapitel VI om slutbestämmelser.

| B. | Detta förslag grundade sig på artikel 308 i EG-fördraget, enligt vilken det krävdes samråd med parlamentet och ett enhälligt beslut i rådet. |
| --- | --- |

B.

Detta förslag grundade sig på artikel 308 i EG-fördraget, enligt vilken det krävdes samråd med parlamentet och ett enhälligt beslut i rådet.

| C. | Genom sin ståndpunkt av den 10 april 2002 (1) om förslaget till rådets förordning om gemenskapspatent godkände parlamentet kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet i enlighet med samrådsförfarandet. |
| --- | --- |

C.

Genom sin ståndpunkt av den 10 april 2002 (1) om förslaget till rådets förordning om gemenskapspatent godkände parlamentet kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet i enlighet med samrådsförfarandet.

| D. | Det stod snart klart att vissa medlemsstater hade särskilda problem som gjorde det omöjligt för dem att godta den föreslagna förordningen. Framför allt fanns det vissa medlemsstater som inte kunde acceptera översättningsarrangemangen kring gemenskapspatentet, vilket fick rådet att dra slutsatsen att det på grund av den olösta översättningsfrågan inte kunde komma fram till någon politisk överenskommelse om kommissionens förslag, eftersom det inte förelåg något enhälligt samförstånd. |
| --- | --- |

D.

Det stod snart klart att vissa medlemsstater hade särskilda problem som gjorde det omöjligt för dem att godta den föreslagna förordningen. Framför allt fanns det vissa medlemsstater som inte kunde acceptera översättningsarrangemangen kring gemenskapspatentet, vilket fick rådet att dra slutsatsen att det på grund av den olösta översättningsfrågan inte kunde komma fram till någon politisk överenskommelse om kommissionens förslag, eftersom det inte förelåg något enhälligt samförstånd.

| E. | Den 9 januari 2006 inledde kommissionen ett samråd om framtidens patentpolitik i Europa, som parlamentet besvarade i form av en resolution av den 12 oktober 2006 (2). |
| --- | --- |

E.

Den 9 januari 2006 inledde kommissionen ett samråd om framtidens patentpolitik i Europa, som parlamentet besvarade i form av en resolution av den 12 oktober 2006 (2).

| F. | Rådet återupptog diskussionerna efter att kommissionen, den 3 april 2007, antagit sitt meddelande om ett förbättrat patentsystem i Europa (KOM(2007)0165). |
| --- | --- |

F.

Rådet återupptog diskussionerna efter att kommissionen, den 3 april 2007, antagit sitt meddelande om ett förbättrat patentsystem i Europa (KOM(2007)0165).

| G. | Den 4 december 2009 antog rådet slutsatser om huvuddragen i det framtida patentsystemet, som grundar sig på två pelare: i) inrättande av ett enhetligt system för lösning av patenttvister och ii) skapande av ett EU-patent – ett rättsligt instrument för att meddela patent som är giltiga i hela EU. Rådet ansåg att dessa slutsatser bör utgöra en del av det övergripande slutliga avtalet om ett paket åtgärder för ett förbättrat patentsystem i Europa i vilket ingår att inrätta en domstol för europeiska patent och EU-patent, ett EU-patent, inbegripet den separata förordningen om översättningsarrangemangen, ett förstärkt partnerskap mellan Europeiska patentverket och medlemsstaternas centrala organ för industriell äganderätt och, i nödvändig utsträckning, ändringar i den europeiska patentkonventionen. |
| --- | --- |

G.

Den 4 december 2009 antog rådet slutsatser om huvuddragen i det framtida patentsystemet, som grundar sig på två pelare: i) inrättande av ett enhetligt system för lösning av patenttvister och ii) skapande av ett EU-patent – ett rättsligt instrument för att meddela patent som är giltiga i hela EU. Rådet ansåg att dessa slutsatser bör utgöra en del av det övergripande slutliga avtalet om ett paket åtgärder för ett förbättrat patentsystem i Europa i vilket ingår att inrätta en domstol för europeiska patent och EU-patent, ett EU-patent, inbegripet den separata förordningen om översättningsarrangemangen, ett förstärkt partnerskap mellan Europeiska patentverket och medlemsstaternas centrala organ för industriell äganderätt och, i nödvändig utsträckning, ändringar i den europeiska patentkonventionen.

| H. | I och med Lissabonfördragets ikraftträdande den 1 december 2009 och införandet av artikel 118 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF fördraget) förändrades den rättsliga grunden för skapandet av EU-patentet. Artikeln har följande lydelse: ”Inom ramen för den inre marknadens upprättande eller funktion ska Europaparlamentet och rådet i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet föreskriva åtgärder för att skapa europeiska rättigheter som säkerställer ett enhetligt skydd för immateriella rättigheter i unionen och för att upprätta centraliserade system för beviljande av tillstånd, samordning och kontroll på unionsnivå.” |
| --- | --- |

H.

I och med Lissabonfördragets ikraftträdande den 1 december 2009 och införandet av artikel 118 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF fördraget) förändrades den rättsliga grunden för skapandet av EU-patentet. Artikeln har följande lydelse: ”Inom ramen för den inre marknadens upprättande eller funktion ska Europaparlamentet och rådet i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet föreskriva åtgärder för att skapa europeiska rättigheter som säkerställer ett enhetligt skydd för immateriella rättigheter i unionen och för att upprätta centraliserade system för beviljande av tillstånd, samordning och kontroll på unionsnivå.”

| I. | Eftersom EU-patentet utgör en immateriell rättighet i EU kan det enligt artikel 118 första stycket i EUF-fördraget införas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Enligt artikel 118 andra stycket i samma fördrag måste däremot ett särskilt lagstiftningsförfarande tillämpas för att fatta beslut om bestämmelser om språkanvändningen för sådana immateriella rättigheter, varvid rådet ska besluta med enhällighet. |
| --- | --- |

I.

Eftersom EU-patentet utgör en immateriell rättighet i EU kan det enligt artikel 118 första stycket i EUF-fördraget införas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Enligt artikel 118 andra stycket i samma fördrag måste däremot ett särskilt lagstiftningsförfarande tillämpas för att fatta beslut om bestämmelser om språkanvändningen för sådana immateriella rättigheter, varvid rådet ska besluta med enhällighet.

| J. | Efter Lissabonfördragets ikraftträdande bekräftade kommissionen sitt förslag från 2000 (3). I sin resolution av den 5 maj 2010 om konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden (KOM(2009)0665) - ”Omnibus” (4) bekräftade parlamentet sin ståndpunkt från 2002 som sin ståndpunkt i den första behandlingen, i syfte att påskynda förfarandet och ge rådet möjlighet att formellt omvandla sina politiska slutsatser av den 4 december 2009 till en ståndpunkt från rådet, vilket skulle bli nästa steg i det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Rådet har dock inte omvandlat sina slutsatser till någon ståndpunkt och därför kan inget mer göras i fråga om EU-patentet på grundval av kommissionens förslag från 2000. |
| --- | --- |

J.

Efter Lissabonfördragets ikraftträdande bekräftade kommissionen sitt förslag från 2000 (3). I sin resolution av den 5 maj 2010 om konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden (KOM(2009)0665) - ”Omnibus” (4) bekräftade parlamentet sin ståndpunkt från 2002 som sin ståndpunkt i den första behandlingen, i syfte att påskynda förfarandet och ge rådet möjlighet att formellt omvandla sina politiska slutsatser av den 4 december 2009 till en ståndpunkt från rådet, vilket skulle bli nästa steg i det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Rådet har dock inte omvandlat sina slutsatser till någon ståndpunkt och därför kan inget mer göras i fråga om EU-patentet på grundval av kommissionens förslag från 2000.

| K. | Den 30 juni 2010 antog kommissionen ett förslag till rådets förordning om översättningsarrangemang för Europeiska unionens patent (KOM(2010)0350), som grundade sig på Europeiska patentverkets befintliga bestämmelser om språkanvändningen. |
| --- | --- |

K.

Den 30 juni 2010 antog kommissionen ett förslag till rådets förordning om översättningsarrangemang för Europeiska unionens patent (KOM(2010)0350), som grundade sig på Europeiska patentverkets befintliga bestämmelser om språkanvändningen.

| L. | Trots att rådet under 2010 genomförde ett flertal förhandlingsrundor, bekräftade rådet (konkurrenskraft) vid sitt möte den 10 december 2010 att det fanns oöverstigliga hinder som gjorde det omöjligt att, vare sig nu eller inom en överskådlig framtid, fatta ett sådant beslut om översättningsarrangemang som måste fattas enhälligt. Vid samma möte bekräftades dessutom att de i de föreslagna förordningarna angivna målen att skapa ett enhetligt patentskydd i hela EU inte kommer att kunna uppnås inom en rimlig tidsperiod om de relevanta fördragsbestämmelserna tillämpas. |
| --- | --- |

L.

Trots att rådet under 2010 genomförde ett flertal förhandlingsrundor, bekräftade rådet (konkurrenskraft) vid sitt möte den 10 december 2010 att det fanns oöverstigliga hinder som gjorde det omöjligt att, vare sig nu eller inom en överskådlig framtid, fatta ett sådant beslut om översättningsarrangemang som måste fattas enhälligt. Vid samma möte bekräftades dessutom att de i de föreslagna förordningarna angivna målen att skapa ett enhetligt patentskydd i hela EU inte kommer att kunna uppnås inom en rimlig tidsperiod om de relevanta fördragsbestämmelserna tillämpas.

| M. | Flera medlemsstater har sagt sig vara villiga att överväga möjligheten att skapa ett enhetligt patentskydd genom ett fördjupat samarbete. |
| --- | --- |

M.

Flera medlemsstater har sagt sig vara villiga att överväga möjligheten att skapa ett enhetligt patentskydd genom ett fördjupat samarbete.

| N. | Mer än nio medlemsstater har angett att de avser att upprätta ett fördjupat samarbete sinsemellan för att skapa ett enhetligt patentskydd, genom att rikta en begäran till kommissionen i enlighet med artikel 329.1 i EUF-fördraget. Nu har kommissionen lagt fram ett förslag till rådets beslut om bemyndigande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd. |
| --- | --- |

N.

Mer än nio medlemsstater har angett att de avser att upprätta ett fördjupat samarbete sinsemellan för att skapa ett enhetligt patentskydd, genom att rikta en begäran till kommissionen i enlighet med artikel 329.1 i EUF-fördraget. Nu har kommissionen lagt fram ett förslag till rådets beslut om bemyndigande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd.

| O. | Parlamentet har kontrollerat att förslaget är förenligt med artikel 20 i EU-fördraget och med artiklarna 326–334 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

O.

Parlamentet har kontrollerat att förslaget är förenligt med artikel 20 i EU-fördraget och med artiklarna 326–334 i EUF-fördraget.

| P. | Enligt artikel 20 i EU-fördraget kan medlemsstater, som ska vara minst nio till antalet, upprätta ett fördjupat samarbete sinsemellan inom ramen för unionens icke exklusiva befogenheter, och därvid utnyttja dess institutioner och utöva dessa befogenheter genom att på ett rättsligt konsekvent sätt tillämpa bestämmelserna i fördragen inom de gränser och på de villkor som fastställs i den artikeln och i artiklarna 326–334 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

P.

Enligt artikel 20 i EU-fördraget kan medlemsstater, som ska vara minst nio till antalet, upprätta ett fördjupat samarbete sinsemellan inom ramen för unionens icke exklusiva befogenheter, och därvid utnyttja dess institutioner och utöva dessa befogenheter genom att på ett rättsligt konsekvent sätt tillämpa bestämmelserna i fördragen inom de gränser och på de villkor som fastställs i den artikeln och i artiklarna 326–334 i EUF-fördraget.

| Q. | Skapandet av ett enhetligt patentskydd ingår inte i listan över unionens exklusiva befogenheter i artikel 3.1 i EUF-fördraget. I stället är det artikel 118 i EUF-fördraget som är rättslig grund för skapandet av immateriella rättigheter i EU, och i denna artikel nämns uttryckligen den inre marknadens upprättande och funktion, som är ett område där EU enligt artikel 4 i EUF-fördraget har delade befogenheter. Skapandet av ett enhetligt patentskydd med tillämpliga översättningsarrangemang faller därför inom ramen för unionens icke-exklusiva befogenheter. |
| --- | --- |

Q.

Skapandet av ett enhetligt patentskydd ingår inte i listan över unionens exklusiva befogenheter i artikel 3.1 i EUF-fördraget. I stället är det artikel 118 i EUF-fördraget som är rättslig grund för skapandet av immateriella rättigheter i EU, och i denna artikel nämns uttryckligen den inre marknadens upprättande och funktion, som är ett område där EU enligt artikel 4 i EUF-fördraget har delade befogenheter. Skapandet av ett enhetligt patentskydd med tillämpliga översättningsarrangemang faller därför inom ramen för unionens icke-exklusiva befogenheter.

| R. | Det fördjupade samarbetet kan i synnerhet anses främja unionens mål, skydda dess intressen och stärka dess integrationsprocess i den mening som avses i artikel 20 i EU-fördraget och enligt vad kommissionen kom fram till i sin konsekvensbedömning då den 2010 utarbetade ovan nämnda förslag till förordning om översättningsarrangemang för EU-patent, där man uppmärksammade det fragmenterade patentsystem som var resultatet av att det saknades ett enhetligt patent som ombesörjer skyddet i hela EU. Denna fragmentering beror på de svårigheter och höga kostnader som uppstår genom att de europeiska patenten måste valideras i de olika medlemsstaterna. Kostnaderna kan uppgå till 40 procent av de övergripande kostnaderna för patent i Europa. Att skapa ett enhetligt patentskydd för en grupp medlemsstater skulle förbättra patentskyddet genom att det skulle bli möjligt att åstadkomma ett enhetligt patentskydd i alla deltagande medlemsstater och avskaffa kostnaderna och krånglet i dessa länder. På så sätt skulle den vetenskapliga och tekniska utvecklingen främjas, liksom den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

R.

Det fördjupade samarbetet kan i synnerhet anses främja unionens mål, skydda dess intressen och stärka dess integrationsprocess i den mening som avses i artikel 20 i EU-fördraget och enligt vad kommissionen kom fram till i sin konsekvensbedömning då den 2010 utarbetade ovan nämnda förslag till förordning om översättningsarrangemang för EU-patent, där man uppmärksammade det fragmenterade patentsystem som var resultatet av att det saknades ett enhetligt patent som ombesörjer skyddet i hela EU. Denna fragmentering beror på de svårigheter och höga kostnader som uppstår genom att de europeiska patenten måste valideras i de olika medlemsstaterna. Kostnaderna kan uppgå till 40 procent av de övergripande kostnaderna för patent i Europa. Att skapa ett enhetligt patentskydd för en grupp medlemsstater skulle förbättra patentskyddet genom att det skulle bli möjligt att åstadkomma ett enhetligt patentskydd i alla deltagande medlemsstater och avskaffa kostnaderna och krånglet i dessa länder. På så sätt skulle den vetenskapliga och tekniska utvecklingen främjas, liksom den inre marknadens funktion.

| S. | Av tidigare initiativ framgår att det föreslagna beslutet läggs fram som en sista utväg och att målen för samarbetet inte kan uppnås inom en rimlig tidsperiod för hela unionen. |
| --- | --- |

S.

Av tidigare initiativ framgår att det föreslagna beslutet läggs fram som en sista utväg och att målen för samarbetet inte kan uppnås inom en rimlig tidsperiod för hela unionen.

| T. | Villkoren i artiklarna 326–334 i EUF-fördraget uppfylls också. Det fördjupade samarbetet kommer att innebära förbättringar för den inre marknaden genom att det avlägsnar hinder för den fria rörligheten för varor, bidrar till hanteringen av patentintrång, eventuellt ökar antalet uppfinnare som söker patentskydd i hela EU, ger samtliga uppfinnare, innovativa företag och patentinnehavare, oavsett om de kommer från deltagande medlemsstater eller icke deltagande medlemsstater, lika tillgång till ett enhetligt patentskydd, ger samtliga patentinnehavare i EU tillgång till ett nytt instrument, förbättrar ramvillkoren för innovativa företag i hela EU samt avskaffar – bland de deltagande medlemsstaterna – den fragmentering som nu finns och som kännetecknas av att det finns patenträttsliga ”gränser” mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

T.

Villkoren i artiklarna 326–334 i EUF-fördraget uppfylls också. Det fördjupade samarbetet kommer att innebära förbättringar för den inre marknaden genom att det avlägsnar hinder för den fria rörligheten för varor, bidrar till hanteringen av patentintrång, eventuellt ökar antalet uppfinnare som söker patentskydd i hela EU, ger samtliga uppfinnare, innovativa företag och patentinnehavare, oavsett om de kommer från deltagande medlemsstater eller icke deltagande medlemsstater, lika tillgång till ett enhetligt patentskydd, ger samtliga patentinnehavare i EU tillgång till ett nytt instrument, förbättrar ramvillkoren för innovativa företag i hela EU samt avskaffar – bland de deltagande medlemsstaterna – den fragmentering som nu finns och som kännetecknas av att det finns patenträttsliga ”gränser” mellan medlemsstaterna.

| U. | Framför allt överensstämmer ett fördjupat samarbete på detta område med fördragen och unionslagstiftningen, eftersom det inte kommer att påverka unionens regelverk. Regelverket påverkas inte eftersom det i dag endast finns ett begränsat antal EU-rättsakter som omfattas av artikel 288 i EUF-fördraget, varav ingen avser skapandet av en europeisk immaterialrätt som ombesörjer ett enhetligt skydd i hela unionen. Med undantag för Europaparlamentets och rådets direktiv 98/44/EG av den 6 juli 1998 om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar (5) finns ingen tillnärmning av materiell patenträtt på EU-nivå. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1610/96 av den 23 juli 1996 om införande av tilläggsskydd för växtskyddsmedel (6) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 469/2009 av den 6 maj 2009 om tilläggsskydd för läkemedel (7) handlar om en utökning av patentvillkoren för vissa typer av berörda patent. Ett fördjupat samarbete i fråga om patent skulle inte innebära någon diskriminering eftersom patentsystemets användare i hela EU kommer att kunna använda sig av det enhetliga patentet. |
| --- | --- |

U.

Framför allt överensstämmer ett fördjupat samarbete på detta område med fördragen och unionslagstiftningen, eftersom det inte kommer att påverka unionens regelverk. Regelverket påverkas inte eftersom det i dag endast finns ett begränsat antal EU-rättsakter som omfattas av artikel 288 i EUF-fördraget, varav ingen avser skapandet av en europeisk immaterialrätt som ombesörjer ett enhetligt skydd i hela unionen. Med undantag för Europaparlamentets och rådets direktiv 98/44/EG av den 6 juli 1998 om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar (5) finns ingen tillnärmning av materiell patenträtt på EU-nivå. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1610/96 av den 23 juli 1996 om införande av tilläggsskydd för växtskyddsmedel (6) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 469/2009 av den 6 maj 2009 om tilläggsskydd för läkemedel (7) handlar om en utökning av patentvillkoren för vissa typer av berörda patent. Ett fördjupat samarbete i fråga om patent skulle inte innebära någon diskriminering eftersom patentsystemets användare i hela EU kommer att kunna använda sig av det enhetliga patentet.

| V. | Ett fördjupat samarbete kommer att respektera de icke-deltagande medlemsstaternas rättigheter, befogenheter och skyldigheter eftersom möjligheten att uppnå ett enhetligt patentskydd i de deltagande medlemsstaterna inte påverkar tillgången till eller villkoren för patentskyddet i de icke-deltagande medlemsstaterna. |
| --- | --- |

V.

Ett fördjupat samarbete kommer att respektera de icke-deltagande medlemsstaternas rättigheter, befogenheter och skyldigheter eftersom möjligheten att uppnå ett enhetligt patentskydd i de deltagande medlemsstaterna inte påverkar tillgången till eller villkoren för patentskyddet i de icke-deltagande medlemsstaterna.

| W. | Enligt artikel 328.1 i EUF-fördraget ska de medlemsstater som önskar delta i det fördjupade samarbetet kunna ansluta sig närsomhelst. Kommissionen och de medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet bör redan från början främja och därefter fortsätta att uppmuntra ett deltagande av så många medlemsstater som möjligt. |
| --- | --- |

W.

Enligt artikel 328.1 i EUF-fördraget ska de medlemsstater som önskar delta i det fördjupade samarbetet kunna ansluta sig närsomhelst. Kommissionen och de medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet bör redan från början främja och därefter fortsätta att uppmuntra ett deltagande av så många medlemsstater som möjligt.

| X. | Parlamentet ska bara godkänna det fördjupade samarbetet, inte de medlemsstater som ska delta i det. |
| --- | --- |

X.

Parlamentet ska bara godkänna det fördjupade samarbetet, inte de medlemsstater som ska delta i det.

| Y. | Enligt artikel 333.2 i EUF-fördraget får rådet (eller snarare de rådsmedlemmar som representerar de medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet) anta ett beslut som föreskriver att det ska besluta i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet i stället för det särskilda lagstiftningsförfarande som föreskrivs i artikel 118 andra stycket i EUF-fördraget och enligt vilket parlamentet endast ska höras. |
| --- | --- |

Y.

Enligt artikel 333.2 i EUF-fördraget får rådet (eller snarare de rådsmedlemmar som representerar de medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet) anta ett beslut som föreskriver att det ska besluta i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet i stället för det särskilda lagstiftningsförfarande som föreskrivs i artikel 118 andra stycket i EUF-fördraget och enligt vilket parlamentet endast ska höras.

| 1. | Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets beslut oavsett vilka medlemsstater som deltar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets beslut oavsett vilka medlemsstater som deltar.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar rådet att i enlighet med artikel 333.2 i EUF-fördraget anta ett beslut om att det, i fråga om förslaget till rådets beslut om bemyndigande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd, ska tillämpa det ordinarie lagstiftningsförfarandet då det fattar beslut om de bestämmelser om språkanvändning för europeisk immaterialrätt som avses i artikel 118 andra stycket i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar rådet att i enlighet med artikel 333.2 i EUF-fördraget anta ett beslut om att det, i fråga om förslaget till rådets beslut om bemyndigande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd, ska tillämpa det ordinarie lagstiftningsförfarandet då det fattar beslut om de bestämmelser om språkanvändning för europeisk immaterialrätt som avses i artikel 118 andra stycket i EUF-fördraget.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 127 E, 29.5.2003, s. 519.

(2)  EUT C 308 E, 16.12.2006, s. 169.

(3)  KOM(2009)0665.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2010)0126.

(5)  EGT L 213, 30.7.1998, s. 13.

(6)  EGT L 198, 8.8.1996, s. 30.

(7)  EUT L 152, 16.6.2009, s. 1.

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/79 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/79

---

Tisdagen den 15 februari 2011Gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel ***I

P7_TA(2011)0055

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2011 om förslaget till rådets förordning (Euratom) om gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel och djurfoder efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation (omarbetning) (KOM(2010)0184 – C7-0137/2010 – 2010/0098(COD))

2012/C 188 E/27

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen - omarbetning)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2010)0184), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2010)0184),

| — | med beaktande av rådets samråd med parlamentet (C7-0137/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets samråd med parlamentet (C7-0137/2010),

| — | med beaktande av artikel 294.3 och artikel 168.4 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 och artikel 168.4 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 15 september 2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 15 september 2010 (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 29 juni 2010 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för industrifrågor, forskning och energi i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 29 juni 2010 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för industrifrågor, forskning och energi i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artiklarna 87, 55 och 37 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 87, 55 och 37 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0001/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0001/2011), och av följande skäl:

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen, med hänsyn till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen, med hänsyn till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hänvisa ärendet tillbaka till parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hänvisa ärendet tillbaka till parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 48, 15.2.2011, s. 160.

(2)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

Tisdagen den 15 februari 2011P7_TC1-COD(2010)0098

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 februari 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel och djurfoder efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation (omarbetning)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om
  Europeiska unionens funktionssätt,
  särskilt artikel
  168.4 b
  ,

[Ändring 32]

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter att ha översänt utkastet till lagstiftningsakten till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordning (Euratom) nr 3954/87 av den 22 december 1987 om gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel och djurfoder efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation (4), har ändrats (5) på ett väsentligt sätt. Med anledning av nya förestående ändringar bör den nämnda förordningen av tydlighetsskäl omarbetas tillsammans med kommissionens förordning (Euratom) nr 944/89 av den 12 april 1989 om gränsvärden för radioaktivitet i mindre viktiga livsmedel efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation (6) och kommissionens förordning (Euratom) nr 770/90 av den 29 mars 1990 om gränsvärden för radioaktivitet i djurfoder efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation (7).
  ▐

  [Ändring 2] |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (Euratom) nr 3954/87 av den 22 december 1987 om gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel och djurfoder efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation (4), har ändrats (5) på ett väsentligt sätt. Med anledning av nya förestående ändringar bör den nämnda förordningen av tydlighetsskäl omarbetas tillsammans med kommissionens förordning (Euratom) nr 944/89 av den 12 april 1989 om gränsvärden för radioaktivitet i mindre viktiga livsmedel efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation (6) och kommissionens förordning (Euratom) nr 770/90 av den 29 mars 1990 om gränsvärden för radioaktivitet i djurfoder efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation (7).

▐

[Ändring 2]

| (2) | Enligt artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska en hög hälsoskyddsnivå för människor säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder.



  [Ändring 3] |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska en hög hälsoskyddsnivå för människor säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder.

[Ändring 3]

| (3) | Den 2 februari 1959 antog rådet direktiv (8) som fastställer grundläggande säkerhetsnormer. Denna text har ersatts med rådets direktiv 96/29/Euratom av den 13 maj 1996 om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning (9). Enligt artikel 50.2 i det direktivet ska medlemsstaterna fastställa nivåer för intervention i händelse av olyckor. |
| --- | --- |

(3)

Den 2 februari 1959 antog rådet direktiv (8) som fastställer grundläggande säkerhetsnormer. Denna text har ersatts med rådets direktiv 96/29/Euratom av den 13 maj 1996 om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning (9). Enligt artikel 50.2 i det direktivet ska medlemsstaterna fastställa nivåer för intervention i händelse av olyckor.

| (4) | Till följd av olyckan vid kärnkraftverket i Tjernobyl den 26 april 1986 släpptes stora mängder radioaktiva ämnen ut i atmosfären och förorenade livsmedel och djurfoder i ett flertal europeiska länder till nivåer som var betydande ur hälsosynpunkt.
  Marken förorenades också av det radioaktiva nedfallet, vilket ledde till en ökad radioaktivitet i livsmedel från skogsområden och åkermark i de drabbade områdena.



  [Ändring 4] |
| --- | --- |

(4)

Till följd av olyckan vid kärnkraftverket i Tjernobyl den 26 april 1986 släpptes stora mängder radioaktiva ämnen ut i atmosfären och förorenade livsmedel och djurfoder i ett flertal europeiska länder till nivåer som var betydande ur hälsosynpunkt.
  Marken förorenades också av det radioaktiva nedfallet, vilket ledde till en ökad radioaktivitet i livsmedel från skogsområden och åkermark i de drabbade områdena.

[Ändring 4]

| (5) | Åtgärder vidtogs (10) för att säkerställa att vissa jordbruksprodukter införs i unionen endast i enlighet med det gemensamma förfaringssätt som slår vakt om befolkningens hälsa och marknadens sammanhållning samtidigt som en omställning av handeln förebyggs. |
| --- | --- |

(5)

Åtgärder vidtogs (10) för att säkerställa att vissa jordbruksprodukter införs i unionen endast i enlighet med det gemensamma förfaringssätt som slår vakt om befolkningens hälsa och marknadens sammanhållning samtidigt som en omställning av handeln förebyggs.

| (6) | Ett av de mål unionen ska uppnå vid utformning och genomförande av sin politik är en hög hälsoskyddsnivå för människor. I artikel 168.4 b i EUF-fördraget föreskrivs antagande av gemensamma åtgärder på veterinärområdet som direkt syftar till att skydda folkhälsan. Medlemsstaterna ansvarar för att övervaka efterlevnaden av de gränsvärden för radioaktivitet som fastställs i denna förordning, framför allt genom övervakning av säkerhetsnormerna för livsmedel och djurfoder.



  [Ändring 5] |
| --- | --- |

(6)

Ett av de mål unionen ska uppnå vid utformning och genomförande av sin politik är en hög hälsoskyddsnivå för människor. I artikel 168.4 b i EUF-fördraget föreskrivs antagande av gemensamma åtgärder på veterinärområdet som direkt syftar till att skydda folkhälsan. Medlemsstaterna ansvarar för att övervaka efterlevnaden av de gränsvärden för radioaktivitet som fastställs i denna förordning, framför allt genom övervakning av säkerhetsnormerna för livsmedel och djurfoder.

[Ändring 5]

| (7) | Det finns behov av ett system som tillåter
  unionen
  att fastställa gränsvärden för radioaktivitet för att
  garantera en hög hälsoskyddsnivå för
  befolkningen när en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation som kan leda eller har lett till betydande radioaktivitet i livsmedel och djurfoder har inträffat.

  [Ändring 6] |
| --- | --- |

(7)

Det finns behov av ett system som tillåter
  unionen
  att fastställa gränsvärden för radioaktivitet för att
  garantera en hög hälsoskyddsnivå för
  befolkningen när en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation som kan leda eller har lett till betydande radioaktivitet i livsmedel och djurfoder har inträffat.

[Ändring 6]

| (8) | Enligt rådets beslut 87/600/Euratom av den 14 december 1987 om en gemenskapsordning för ett snabbt informationsutbyte i händelse av en nödsituation som medför risk för strålning (11), eller enligt Internationella Atomenergikommissionens konvention av den 26 september 1986 om tidig information vid en kärnenergiolycka, ska kommissionen underrättas om kärnenergiolyckor eller om ovanligt höga radioaktiva värden. |
| --- | --- |

(8)

Enligt rådets beslut 87/600/Euratom av den 14 december 1987 om en gemenskapsordning för ett snabbt informationsutbyte i händelse av en nödsituation som medför risk för strålning (11), eller enligt Internationella Atomenergikommissionens konvention av den 26 september 1986 om tidig information vid en kärnenergiolycka, ska kommissionen underrättas om kärnenergiolyckor eller om ovanligt höga radioaktiva värden.

| (9) | Kommissionen
  bör
  omgående
  tillämpa de
  tidigare fastställda
  gränsvärdena för radioaktivitet vid en kärnenergiolycka eller radiologisk nödsituation
  .

  [Ändring 7] |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen
  bör
  omgående
  tillämpa de
  tidigare fastställda
  gränsvärdena för radioaktivitet vid en kärnenergiolycka eller radiologisk nödsituation
  .

[Ändring 7]

| (10) | Kommissionen bör ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget när det gäller att anpassa de fastställda gränsvärdena för radioaktivitet i livsmedel och djurfoder samt listan över mindre viktiga livsmedel till den tekniska utvecklingen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, även på expertnivå.



  [Ändring 8]

  ▐

  [Ändring 9] |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen bör ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget när det gäller att anpassa de fastställda gränsvärdena för radioaktivitet i livsmedel och djurfoder samt listan över mindre viktiga livsmedel till den tekniska utvecklingen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, även på expertnivå.

[Ändring 8]

▐

[Ändring 9]

| (11) | Gränsvärdena för radioaktivitet bör regelbundet ses över
  med hänsyn till de senaste internationellt tillgängliga vetenskapliga
  framstegen och
  rekommendationerna,
  samt uttrycka
  behovet att dämpa allmänhetens oro
  och tillförsäkra folkhälsan en hög skyddsnivå
  och undvika skillnader i internationell reglering.

  [Ändring 10] |
| --- | --- |

(11)

Gränsvärdena för radioaktivitet bör regelbundet ses över
  med hänsyn till de senaste internationellt tillgängliga vetenskapliga
  framstegen och
  rekommendationerna,
  samt uttrycka
  behovet att dämpa allmänhetens oro
  och tillförsäkra folkhälsan en hög skyddsnivå
  och undvika skillnader i internationell reglering.

[Ändring 10]

| (12) | Gränsvärdena för radioaktivitet som orsakats av kontaminering efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation bör beaktas tillsammans med de nivåer av radioaktivitet som redan förekommer naturligt, vilka ibland kan ligga över de säkerhetsgränser som fastställts.



  [Ändring 11] |
| --- | --- |

(12)

Gränsvärdena för radioaktivitet som orsakats av kontaminering efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation bör beaktas tillsammans med de nivåer av radioaktivitet som redan förekommer naturligt, vilka ibland kan ligga över de säkerhetsgränser som fastställts.

[Ändring 11]

| (13) | Bilagorna I, II och III bör beakta halveringstiden för radioaktiva isotoper i samband med förvaring av konserverade livsmedel. Beroende på arten av kontaminering, t.ex. isotoper av jod, bör radioaktiviteten i konserverade livsmedel ständigt övervakas med avseende på radioaktivitet.



  [Ändring 12]

  ▐

  [Ändring 13, 14 och 15] |
| --- | --- |

(13)

Bilagorna I, II och III bör beakta halveringstiden för radioaktiva isotoper i samband med förvaring av konserverade livsmedel. Beroende på arten av kontaminering, t.ex. isotoper av jod, bör radioaktiviteten i konserverade livsmedel ständigt övervakas med avseende på radioaktivitet.

[Ändring 12]

▐

[Ändring 13, 14 och 15]

| (14) | De livsmedel som är att betrakta som mindre viktiga är de som är av mindre betydelse i kosten och som bara utgör en marginell del av befolkningens livsmedelskonsumtion. ▐

  [Ändring 16] |
| --- | --- |

(14)

De livsmedel som är att betrakta som mindre viktiga är de som är av mindre betydelse i kosten och som bara utgör en marginell del av befolkningens livsmedelskonsumtion. ▐

[Ändring 16]

| (15) | De allmänna principer för livsmedelslagstiftning som anges i artiklarna 5 till 21 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som rör livsmedelssäkerhet (12) ska gälla.
  Överensstämmelse med gränsvärden för radioaktivitet bör säkerställas genom tillbörliga kontroller
  och officiella kontroller av medlemsstaterna i enlighet med artikel 17 i den förordningen
  .

  [Ändring 17] |
| --- | --- |

(15)

De allmänna principer för livsmedelslagstiftning som anges i artiklarna 5 till 21 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som rör livsmedelssäkerhet (12) ska gälla.
  Överensstämmelse med gränsvärden för radioaktivitet bör säkerställas genom tillbörliga kontroller
  och officiella kontroller av medlemsstaterna i enlighet med artikel 17 i den förordningen
  .

[Ändring 17]

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Denna förordning föreskriver förfarandet för fastställande av gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel och djurfoder vilka saluförs efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation, som kan leda eller har lett till betydande radioaktivitet i livsmedel och djurfoder.

2.   I denna förordning avses med:

a)   ”livsmedel”: produkter som är ämnade som människoföda antingen direkt eller efter förädling,

b)   ”djurfoder”: produkter som är avsedda endast som djurföda.

Artikel 2

1.   Om kommissionen mottar officiell information - i synnerhet enligt antingen Europeiska atomenergigemenskapens ordning för ett snabbt informationsutbyte i händelse av en radiologisk nödsituation eller enligt Internationella Atomenergikommissionens konvention av den 26 september 1986 om tidig information vid en kärnenergiolycka - om en olycka eller någon annan radiologisk nödsituation, vilken bekräftar att gränsvärdena för radioaktivitet i livsmedel i bilaga I eller gränsvärdena för djurfoder i bilaga III kan komma att överskridas eller har överskridits, ska kommissionen omgående anta
  ett beslut om tillkännagivande av att det inträffat en kärnenergiolycka eller radiologisk nödsituation och om tillämpning av
  dessa gränsvärden.

[Ändring 18]

2.   Giltighetstiden för
  det beslut som avses i
  punkt 1
  får
  inte överskrida tre månader.

[Ändring 19]

3.
     
  Vid tillämpning av denna förordning ska kommissionen bistås av en kommitté av oberoende vetenskapliga experter på folkhälsa och livsmedelssäkerhet. Ledamöterna i kommittén ska väljas i enlighet med vetenskapliga kriterier. Kommissionen ska offentliggöra expertkommitténs sammansättning och dess ledamöters intresseförklaringar.

[Ändring 20]

▐

[Ändring 21 och 22]

Artikel 3

För att
  beakta
  alla nya vetenskapliga rön som blir tillgängliga,
  eller, om det behövs efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation,
  ska kommissionen
  anpassa bilagorna I, II och III genom delegerade akter i enlighet med artikel 4 och på de villkor som anges i artiklarna 5 och 6
  .

▐

[Ändring 23]

Artikel 4

Utövande av delegering

1.
     
  Befogenhet att anta de delegerade akter som avses i artikel 3 ska ges till kommissionen för en period på fem år från ... (13). Kommissionen ska utarbeta en rapport om de delegerade befogenheterna senast sex månader innan perioden på fem år löpt ut. Delegeringen av befogenhet ska automatiskt förlängas med perioder av samma längd, om den inte återkallas av Europaparlamentet eller rådet i enlighet med artikel 5.

2.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska kommissionen samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

3.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i artiklarnal 5 och 6.

[Ändring 24]

Artikel 5

Återkallande av delegering

1.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet och rådet.

2.
     
  Den institution som har inlett ett internt förfarande för att besluta huruvida en delegering av befogenheter ska återkallas ska sträva efter att underrätta den andra institutionen och kommissionen i rimlig tid innan det slutliga beslutet fattas, och ange vilka delegerade befogenheter som kan komma att återkallas och skälen för detta.

3.
     
  Beslutet om återkallande innebär att delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet upphör att gälla. Det får verkan omedelbart, eller vid ett senare, i beslutet angivet, datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan trätt i kraft. Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

[Ändring 25]

Artikel 6

Invändning mot delegerade akter

1.
     
  Europaparlamentet eller rådet får invända mot en delegerad akt inom en period på två månader från delgivningsdagen.

På Europaparlamentets eller rådets initiativ ska denna period förlängas med två månader.

2.
     
  Om varken Europaparlamentet eller rådet vid utgången av den frist som avses i punkt 1 har invänt mot den delegerade akten ska den offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft den dag som anges i den.

Den delegerade akten får offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft före utgången av denna period om både Europaparlamentet och rådet har underrättat kommissionen om sin avsikt att inte invända.

3.
     
  Om Europaparlamentet eller rådet invänder mot den delegerade akten inom den period som anges i punkt 1 ska den inte träda i kraft. Den institution som invänder mot den delegerade akten ska ange skälen för detta.

[Ändring 26]

Artikel 7

1.   Livsmedel eller djurfoder som inte uppfyller de gränsvärden för radioaktivitet som anges i bilagorna I och III får inte saluföras.

Denna förordning ska
  också tillämpas på
  livsmedel eller djurfoder som importerats från tredjeland
  , som genomgår tulltransitering eller som är avsedda för export
  .

[Ändring 27]

2.   Varje medlemsstat ska tillhandahålla kommissionen all information om tillämpningen av denna förordning, särskilt vad gäller överträdelsen av gränsvärdena för radioaktivitet. Kommissionen ska vidarebefordra denna information till de övriga medlemsstaterna.

3.
     
  Medlemsstaterna ska övervaka efterlevnaden av gränsvärdena för radioaktivitet inom sina territorier. Medlemsstaterna ska i detta syfte upprätthålla ett system för officiella kontroller och andra åtgärder med hänsyn till omständigheterna, däribland information till allmänheten om säkerheten och riskerna avseende livsmedel och djurfoder i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 178/2002.

[Ändring 28]

4.
     
  Kommissionen ska senast i mars 2012 för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om lämpligheten av en mekanism för att kompensera jordbrukare vars livsmedel kontaminerats över de tillåtna gränsvärdena för radioaktivitet och därför inte kan släppas ut på marknaden. En sådan mekanism bör vara grundad på principen att förorenaren betalar. Rapporten ska, om det är lämpligt, åtföljas av ett lagstiftningsförslag som inrättar en sådan mekanism.

[Ändring 33]

Artikel 8

1. En lista över mindre viktiga livsmedel finns i bilaga II.

▐

[Ändring 29]

Artikel 9

1.
     
  Kommissionen ska senast i mars 2012 lägga fram en rapport till Europaparlamentet och rådet om lämpligheten hos gränsvärdena för radioaktivitet i bilagorna I och III och om lämpligheten i att upprätthålla en lista över mindre viktiga livsmedel i enlighet med bilaga II.

2.
     
  I denna rapport ska det särskilt utredas om gränsvärdena för radioaktivitet överensstämmer med den effektiva dosgränsen på 1 mSv/år för allmänheten enligt de villkor som fastställs i direktiv 96/29/Euratom och ett eventuellt införande av ytterligare relevanta radionukleider i bilagorna I och III ska utredas. Vid bedömningen av dessa gränsvärden ska rapporten inrikta sig på skyddet av de mest sårbara befolkningsgrupperna, särskilt barn, och undersöka huruvida det vore lämpligt att fastställa gränsvärden för samtliga befolkningskategorier på denna basis.

[Ändring 30]

Artikel 10

Rådets förordning (Euratom) nr 3954/87 och kommissionens förordningar (Euratom) nr 944/89 och nr 770/90 ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till de upphävda förordningarna ska anses som hänvisningar till denna förordning och ska läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga V.

Artikel 11

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 48, 15.2.2011, s. 160.

1

(2)  EUT C [...], [...], s. [...].

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 15 februari 2011.

3

(4)  EGT L 371, 30.12.1987, s. 11.

4

(5)  Se bilaga IV.

5

(6)  EGT L 101, 13.4.1989, s. 17.

6

(7)  EGT L 83, 30.3.1990, s. 78.

7

(8)  EGT 11, 20.2.1959, s. 221/59.

8

(9)  EGT L 159, 29.6.1996, s. 1.

9

(10)  Rådets förordningar (EEG) nr 1707/86, (EGT L 146, 31.5.1986, s. 88), (EEG) nr 3020/86 (EGT L 280, 1.10.1986, s. 79), (EEG) nr 624/87 (EGT L 58, 28.2.1987, s. 101) och (EEG) nr 3955/87 (EGT L 371, 30.12.1987, s. 14).

10

(11)  EGT L 371, 30.12.1987, s. 76.

11

(12)  

  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1

12

EGT L 31, 1.2.2002, s. 1

(13)  
  EUT: Vänligen för in det datum då denna förordning träder i kraft.

13

EUT: Vänligen för in det datum då denna förordning träder i kraft.

---

Tisdagen den 15 februari 2011BILAGA I

[Ändring 31]

GRÄNSVÄRDEN FÖR RADIOAKTIVITET I LIVSMEDEL (Bq/kg)

| | Livsmedel (1) |
| --- | --- |
| Spädbarnsmat (2) | Mejeriprodukter (3) | Andra livsmedel förutom mindre viktiga (4) | Flytande livsmedel (5) |
| Strontiumisotoper, i synnerhet Sr-90 | 75 | 125 | 750 | 125 |
| Jodisotoper, i synnerhet I-131 | 150 | 500 | 2 000 | 500 |
| Alfastrålande isotoper av plutonium och transuraner, i synnerhet Pu-239, Am-241 | 1 | 20 | 80 | 20 |
| Alla andra nuklider med mer än 10 dagars halveringstid, i synnerhet Cs-134, Cs-137 (6) | 400 | 1 000 | 1 250 | 1 000 |

Livsmedel (1)

Spädbarnsmat (2)

Mejeriprodukter (3)

Andra livsmedel förutom mindre viktiga (4)

Flytande livsmedel (5)

Strontiumisotoper, i synnerhet Sr-90

75

125

750

125

Jodisotoper, i synnerhet I-131

150

500

2 000

500

Alfastrålande isotoper av plutonium och transuraner, i synnerhet Pu-239, Am-241

1

20

80

20

Alla andra nuklider med mer än 10 dagars halveringstid, i synnerhet Cs-134, Cs-137 (6)

400

1 000

1 250

1 000

---

(1)  Gränsvärdena för koncentrerade eller torkade produkter ska beräknas på grundval av den rekonstituerade produkten färdig för förtäring. Medlemsstaterna får utfärda rekommendationer om villkoren för utspädning för att säkerställa att gränsvärdena i denna förordning respekteras.

(2)  Spädbarnsmat definieras som
  modersmjölksersättning, däribland tillskottsnäring och motsvarande
  livsmedel avsedda för spädbarn under
  tolv månaders ålder
  , vilka till fullo uppfyller näringskraven för denna människogrupp och saluförs i detaljhandeln i förpackningar som är tydligt märkta ”spädbarnsmat”.

(3)  Mejeriprodukter definieras som produkter som motsvarar följande KN-nummer, inklusive, i förekommande fall, senare justeringar: 0401 och 0402 (utom 0402 29 11).

(4)  Mindre viktiga livsmedel och de tillämpliga motsvarande gränsvärdena anges i bilaga II.

(5)  Flytande livsmedel så som de definieras i nummer 2009 och i kapitel 22 i Kombinerade nomenklaturen. Värdena har beräknats med hänsyn till förtäring av kranvatten och samma värden bör gälla för dricksvatten enligt beslut av behöriga myndigheter i medlemsstaterna.

(6)  Radioaktivt kol (C-14), tritium och kalium 40 är inte inkluderade i denna grupp.

---

Tisdagen den 15 februari 2011BILAGA II

Lista över mindre viktiga livsmedel

De gränsvärden för radioaktivitet som ska tillämpas på mindre viktiga livsmedel enligt denna bilaga är 10 gånger högre än de som ska tillämpas på ”andra livsmedel förutom mindre viktiga” som fastställs i bilaga I.

| KN-nummer | Beskrivning |
| --- | --- |
| 0703 20 00 | Vitlök (färsk eller kyld) |
| 0709 59 50 | Tryffel (färsk eller kyld) |
| 0709 90 40 | Kapris (färsk eller kyld) |
| 0711 90 70 | Kapris (tillfälligt konserverad, men olämplig för direkt konsumtion i detta tillstånd) |
| ex 0712 39 00 | Tryffel (torkad, hela i bitar, skivad, bruten eller pulveriserad, men inte vidare beredd) |
| 0714 | Maniok-, arrow- och salepsrot, jordärtskockor, batater (sötpotatis) och liknande rötter, stam- eller rotknölar med hög halt av stärkelse eller inulin, färska eller torkade, hela eller i bitar och även i form av pelletar; märg av sagopalm |
| 0814 00 00 | Skal av citrusfrukter eller meloner, färska, frysta, torkade eller tillfälligt konserverade i saltvatten, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverade lösningar |
| 0903 00 00 | Mate |
| 0904 | Peppar av släktet Piper; frukter av släktet Capsicum (paprika) och Pimenta, torkade, krossade eller malda |
| 0905 00 00 | Vanilj |
| 0906 | Kanel och kanelknopp |
| 0907 00 00 | Kryddnejlikor, nejlikstjälkar och modernejlikor |
| 0908 | Muskot, muskotblomma och kardemumma |
| 0909 | Anis, stjärnanis, fänkål, koriander, spiskummin, kummin och enbär |
| 0910 | Ingefära, saffran, gurkmeja, timjan, lagerblad, curry och andra kryddor |
| 1106 20 | Mjöl och pulver av sago eller av rötter, stam- eller rotknölar enligt nr 0714 |
| 1108 14 00 | Maniokstärkelse (kassavastärkelse) |
| 1210 | Humle, färsk eller torkad, även mald, pulveriserad eller i form av pelletar; lupulin |
| 1211 | Växter och växtdelar (inbegripet frön och frukter) av sådant slag som används främst för framställning av parfymeringsmedel, för farmaceutiskt bruk eller för insektsbekämpning, svampbekämpning eller liknande ändamål, färska eller torkade, även skurna, krossade eller pulveriserade |
| 1301 | Schellack o.d.; naturliga gummiarter, hartser, gummihartser och oleoresiner (t. ex. balsamer) |
| 1302 | Växtsafter och växtextrakter; pektinämnen, pektinater och pektater; agar-agar samt annat växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur vegetabiliska produkter |
| 1504 | Fetter och oljor av fisk eller havsdäggdjur samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade |
| 1604 30 | Kaviar och kaviarersättning |
| 1801 00 00 | Kakaobönor, hela eller krossade, även rostade |
| 1802 00 00 | Kakaoskal eller annat kakaoavfall |
| 1803 | Kakaomassa, även avfettad |
| 2003 20 00 | Tryffel (beredd eller konserverad på annat sätt än med ättika eller ättiksyra) |
| 2006 00 | Grönsaker, frukt, nötter, fruktskal och andra växtdelar, kanderade, glaserade eller på liknande sätt beredda med socker |
| 2102 | Jäst (aktiv eller inaktiv); andra encelliga mikroorganismer, döda (med undantag av vacciner enligt nr 3002); beredda bakpulver |
| 2936 | Provitaminer och vitaminer, naturliga eller syntetiska reproducerade (inbegriper naturliga koncentrat), sådana derivat av provitaminer eller vitaminer som används främst som vitaminer samt blandningar av dessa ämnen med varandra, även i lösning |
| 3301 | Eteriska oljor (även terpenfria), inbegripet ”concretes” och ”absolutes”; resinoider; extraherade oleoresiner; koncentrat av eteriska oljor i fett, icke flyktig olja, vax e.d., erhållna genom s.k. enfleurage eller maceration; terpenhaltiga biprodukter erhållna vid avterpenisering av eteriska oljor; vatten från destillation av eteriska oljor och vattenlösningar av sådana oljor |

KN-nummer

Beskrivning

0703 20 00

Vitlök (färsk eller kyld)

0709 59 50

Tryffel (färsk eller kyld)

0709 90 40

Kapris (färsk eller kyld)

0711 90 70

Kapris (tillfälligt konserverad, men olämplig för direkt konsumtion i detta tillstånd)

ex 0712 39 00

Tryffel (torkad, hela i bitar, skivad, bruten eller pulveriserad, men inte vidare beredd)

0714

Maniok-, arrow- och salepsrot, jordärtskockor, batater (sötpotatis) och liknande rötter, stam- eller rotknölar med hög halt av stärkelse eller inulin, färska eller torkade, hela eller i bitar och även i form av pelletar; märg av sagopalm

0814 00 00

Skal av citrusfrukter eller meloner, färska, frysta, torkade eller tillfälligt konserverade i saltvatten, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverade lösningar

0903 00 00

Mate

0904

Peppar av släktet Piper; frukter av släktet Capsicum (paprika) och Pimenta, torkade, krossade eller malda

0905 00 00

Vanilj

0906

Kanel och kanelknopp

0907 00 00

Kryddnejlikor, nejlikstjälkar och modernejlikor

0908

Muskot, muskotblomma och kardemumma

0909

Anis, stjärnanis, fänkål, koriander, spiskummin, kummin och enbär

0910

Ingefära, saffran, gurkmeja, timjan, lagerblad, curry och andra kryddor

1106 20

Mjöl och pulver av sago eller av rötter, stam- eller rotknölar enligt nr 0714

1108 14 00

Maniokstärkelse (kassavastärkelse)

1210

Humle, färsk eller torkad, även mald, pulveriserad eller i form av pelletar; lupulin

1211

Växter och växtdelar (inbegripet frön och frukter) av sådant slag som används främst för framställning av parfymeringsmedel, för farmaceutiskt bruk eller för insektsbekämpning, svampbekämpning eller liknande ändamål, färska eller torkade, även skurna, krossade eller pulveriserade

1301

Schellack o.d.; naturliga gummiarter, hartser, gummihartser och oleoresiner (t. ex. balsamer)

1302

Växtsafter och växtextrakter; pektinämnen, pektinater och pektater; agar-agar samt annat växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur vegetabiliska produkter

1504

Fetter och oljor av fisk eller havsdäggdjur samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

1604 30

Kaviar och kaviarersättning

1801 00 00

Kakaobönor, hela eller krossade, även rostade

1802 00 00

Kakaoskal eller annat kakaoavfall

1803

Kakaomassa, även avfettad

2003 20 00

Tryffel (beredd eller konserverad på annat sätt än med ättika eller ättiksyra)

2006 00

Grönsaker, frukt, nötter, fruktskal och andra växtdelar, kanderade, glaserade eller på liknande sätt beredda med socker

2102

Jäst (aktiv eller inaktiv); andra encelliga mikroorganismer, döda (med undantag av vacciner enligt nr 3002); beredda bakpulver

2936

Provitaminer och vitaminer, naturliga eller syntetiska reproducerade (inbegriper naturliga koncentrat), sådana derivat av provitaminer eller vitaminer som används främst som vitaminer samt blandningar av dessa ämnen med varandra, även i lösning

3301

Eteriska oljor (även terpenfria), inbegripet ”concretes” och ”absolutes”; resinoider; extraherade oleoresiner; koncentrat av eteriska oljor i fett, icke flyktig olja, vax e.d., erhållna genom s.k. enfleurage eller maceration; terpenhaltiga biprodukter erhållna vid avterpenisering av eteriska oljor; vatten från destillation av eteriska oljor och vattenlösningar av sådana oljor

---

Tisdagen den 15 februari 2011BILAGA III

Gränsvärden för radioaktivitet i djurfoder (cesium-134 och cesium 137)

| Djur | Bq/kg (1)
   (2) |
| --- | --- |
| Grisar | 1 250 |
| Fjäderfä, lamm, kalvar | 2 500 |
| Övriga | 5 000 |

Djur

Bq/kg (1)
   (2)

Grisar

1 250

Fjäderfä, lamm, kalvar

2 500

Övriga

5 000

---

(1)  Dessa gränsvärden ska medverka till att gränsvärdena för livsmedel inte överskrids; ensamma garanterar de inte detta under alla förhållanden, och minskar inte kravet på kontroll av radioaktivitetsnivån i animaliska produkter avsedda som människoföda.

(2)  Dessa gränsvärden ska tillämpas på djurfoder färdigt för konsumtion.

---

Tisdagen den 15 februari 2011BILAGA IV

Upphävda förordningar

| Rådets förordning (Euratom) nr 3954/87 | (EGT L 371, 30.12.1987, s. 11) |
| --- | --- |
| Rådets förordning (Euratom) nr 2218/89 | (EGT L 211, 22.7.1989, s. 1) |
| Kommissionens förordning (Euratom) nr 944/89 | (EGT L 101, 13.4.1989, s. 17) |
| Kommissionens förordning (Euratom) nr 770/90 | (EGT L 83, 30.3.1990, s. 78) |

Rådets förordning (Euratom) nr 3954/87

(EGT L 371, 30.12.1987, s. 11)

Rådets förordning (Euratom) nr 2218/89

(EGT L 211, 22.7.1989, s. 1)

Kommissionens förordning (Euratom) nr 944/89

(EGT L 101, 13.4.1989, s. 17)

Kommissionens förordning (Euratom) nr 770/90

(EGT L 83, 30.3.1990, s. 78)

---

Tisdagen den 15 februari 2011BILAGA V

Jämförelsetabell

| Förordning (Euratom) nr 3954/87 | Förordning (Euratom) nr 944/89 | Förordning (Euratom) nr 770/90 | Denna förordning |
| --- | --- | --- | --- |
| Artikel 1 och 2 | - | - | Artikel 1 och 2 |
| Artikel 5 | - | - | Artikel 3 |
| | | | Artikel 4 |
| | | | Artikel 5 |
| | | | Artikel 6 |
| Artikel 6.1, första och andra meningen | - | - | Artikel 7.1, första och andra stycket |
| Artikel 6.2 | - | | Artikel 7.2 |
| | Artikel 1 | | Artikel 8 |
| - | Artikel 2 | - | Bilaga II |
| - | - | Artikel 1 | Artikel 2.1 |
| | - | - | Artikel 9 |
| - | - | - | Artikel 10 |
| Artikel 8 | - | - | Artikel 11 |
| Bilaga | - | - | Bilaga I |
| - | Bilaga | | Bilaga II |
| - | - | Bilaga | Bilaga III |
| - | - | - | Bilaga IV |
| - | - | - | Bilaga V |

Förordning (Euratom) nr 3954/87

Förordning (Euratom) nr 944/89

Förordning (Euratom) nr 770/90

Denna förordning

Artikel 1 och 2

-

-

Artikel 1 och 2

Artikel 5

-

-

Artikel 3

Artikel 4

Artikel 5

Artikel 6

Artikel 6.1, första och andra meningen

-

-

Artikel 7.1, första och andra stycket

Artikel 6.2

-

Artikel 7.2

Artikel 1

Artikel 8

-

Artikel 2

-

Bilaga II

-

-

Artikel 1

Artikel 2.1

-

-

Artikel 9

-

-

-

Artikel 10

Artikel 8

-

-

Artikel 11

Bilaga

-

-

Bilaga I

-

Bilaga

Bilaga II

-

-

Bilaga

Bilaga III

-

-

-

Bilaga IV

-

-

-

Bilaga V

---

Onsdagen den 16 februari 2011

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/91 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/91

---

Onsdagen den 16 februari 2011Förfalskade läkemedel ***I

P7_TA(2011)0056

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 februari 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2001/83/EG för att förhindra att läkemedel som är förfalskade med avseende på identitet, historia eller ursprung kommer in i den lagliga distributionskedjan (KOM(2008)0668 – C6-0513/2008 – 2008/0261(COD))

2012/C 188 E/28

(Ordinarie lagstiftningsförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (KOM(2008)0668), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (KOM(2008)0668),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0513/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0513/2008),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till parlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till parlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665),

| — | med beaktande av artiklarna 294.3, 114 och 168.4 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.3, 114 och 168.4 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 15 juli 2009 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 15 juli 2009 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 7 oktober 2009 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 7 oktober 2009 (2),

| — | med beaktande av med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 december 2010 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 december 2010 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0148/2010). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0148/2010).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen och de nationella parlamenten parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen och de nationella parlamenten parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 317, 23.12.2009, s. 62.

(2)  EUT C 79, 27.3.2010, s. 50.

---

Onsdagen den 16 februari 2011P7_TC1-COD(2008)0261

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 februari 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om ändring av direktiv 2001/83/EG om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel vad gäller att förhindra att förfalskade läkemedel kommer in i den lagliga försörjningskedjan

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2011/62/EU.)

---

Torsdagen den 17 februari 2011

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/93 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/93

---

Torsdagen den 17 februari 2011Bilateral skyddsklausul i frihandelsavtalet mellan EU och Korea ***I

P7_TA(2011)0061

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 februari 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om införlivandet av en bilateral skyddsklausul i frihandelsavtalet mellan EU och Korea (KOM(2010)0049 – C7-0025/2010 – 2010/0032(COD))

2012/C 188 E/29

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0049), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0049),

| — | med beaktande av artiklarna 294 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C7-0025/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C7-0025/2010),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 22 december 2010 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 22 december 2010 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0210/2010). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0210/2010).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (1). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (1).

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets och kommissionens gemensamma förklaring som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets och kommissionens gemensamma förklaring som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet tar del av kommissionens förklaring som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet tar del av kommissionens förklaring som bifogas denna resolution.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringsförslag som antogs den 7 september 2010 (Antagna texter, P7_TA(2010)0301).

---

Torsdagen den 17 februari 2011P7_TC1-COD(2010)0032

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 februari 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om införlivande av en bilateral skyddsklausul i frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 511/2011.)

---

Torsdagen den 17 februari 2011BILAGA I

Kommissionens uttalande

Kommissionen välkomnar överenskommelsen om skyddsförordningen vid första behandlingen mellan Europaparlamentet och rådet.

Kommissionen kommer, i enlighet med vad som anges i förordningen, att varje år lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av frihandelsavtalet mellan EU och Korea och vara beredd på att diskutera eventuella frågor i samband med genomförandet av avtalet med Europaparlamentets ansvariga utskott.

Kommissionen önskar i detta sammanhang påpeka följande:

| a) | Kommissionen kommer att noggrant övervaka hur Korea genomför sina åtaganden när det gäller regleringsärenden, särskilt åtagandena för tekniska föreskrifter inom bilsektorn. Övervakningen ska inbegripa alla aspekter av icke-tariffära handelshinder och resultatet ska dokumenteras och rapporteras till Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen kommer att noggrant övervaka hur Korea genomför sina åtaganden när det gäller regleringsärenden, särskilt åtagandena för tekniska föreskrifter inom bilsektorn. Övervakningen ska inbegripa alla aspekter av icke-tariffära handelshinder och resultatet ska dokumenteras och rapporteras till Europaparlamentet och rådet.

| b) | Kommissionen kommer också att fästa särskild vikt vid det effektiva genomförandet av åtagandena om sysselsättning och miljö i kapitel 13 i frihandelsavtalet (handel och hållbar utveckling). Kommissionen kommer i detta sammanhang att höra den interna rådgivande gruppen (”Domestic Advisory Group”), som kommer att omfatta företrädare för företagsorganisationer, fackföreningar och icke-statliga organisationer. Genomförandet av kapitel 13 i frihandelsavtalet ska noggrant dokumenteras och rapporteras till Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen kommer också att fästa särskild vikt vid det effektiva genomförandet av åtagandena om sysselsättning och miljö i kapitel 13 i frihandelsavtalet (handel och hållbar utveckling). Kommissionen kommer i detta sammanhang att höra den interna rådgivande gruppen (”Domestic Advisory Group”), som kommer att omfatta företrädare för företagsorganisationer, fackföreningar och icke-statliga organisationer. Genomförandet av kapitel 13 i frihandelsavtalet ska noggrant dokumenteras och rapporteras till Europaparlamentet och rådet.

Kommissionen instämmer också med att det är viktigt att tillhandahålla ett effektivt skydd i händelse av plötsliga importökningar inom känsliga sektorer, inbegripet småbilar. Övervakningen av känsliga sektorer ska omfatta bilar, textilier och konsumentelektronik. Kommissionen påpekar att sektorn för småbilar kan anses vara en relevant marknad för att göra en skyddsundersökning.

Kommissionen noterar att man för benämningen ”passiv förädlingszon” på Koreahalvön, i enlighet med bestämmelserna i artikel 12 i protokollet om ursprungsregler, skulle behöva en internationell överenskommelse mellan parterna, och att man skulle behöva Europaparlamentets samtycke till denna. Kommissionen kommer att hålla parlamentet fullständigt informerat om överläggningarna i kommittén för zoner för passiv förädling på Koreahalvön.

Kommissionen påpekar slutligen att om man på grund av exceptionella omständigheter beslutar att förlänga tidsfristen för undersökningen enligt artikel 4.3, kommer kommissionen att garantera att en sådan förlängd tidsfrist inte överskrider giltighetstiden för eventuella provisoriska åtgärder som inrättats i enlighet med artikel 7.

---

Torsdagen den 17 februari 2011BILAGA II

Gemensam förklaring

Kommissionen och Europaparlamentet är överens om vikten av ett nära samarbete för att övervaka genomförandet av frihandelsavtalet mellan EU och Korea och skyddsförordningen. De har i detta syfte kommit överens om följande:

| — | Om Europaparlamentet utfärdar en rekommendation om inledning av en skyddsundersökning kommer kommissionen noggrant att undersöka om villkoren enligt förordningen är uppfyllda för att på eget initiativ inleda en undersökning. Om kommissionen anser att villkoren inte är uppfyllda kommer den att lägga fram en rapport för Europaparlamentets ansvariga utskott med en förklaring av alla relevanta skäl till att inleda en sådan undersökning. |
| --- | --- |

—

Om Europaparlamentet utfärdar en rekommendation om inledning av en skyddsundersökning kommer kommissionen noggrant att undersöka om villkoren enligt förordningen är uppfyllda för att på eget initiativ inleda en undersökning. Om kommissionen anser att villkoren inte är uppfyllda kommer den att lägga fram en rapport för Europaparlamentets ansvariga utskott med en förklaring av alla relevanta skäl till att inleda en sådan undersökning.

| — | Kommissionen ska, på begäran av Europaparlamentets ansvariga utskott, rapportera till parlamentet om alla eventuella frågor i samband med Koreas genomförande av sina åtaganden om icke-tariffära åtgärder eller kapitel 13 (handel och hållbar utveckling) i frihandelsavtalet. |
| --- | --- |

—

Kommissionen ska, på begäran av Europaparlamentets ansvariga utskott, rapportera till parlamentet om alla eventuella frågor i samband med Koreas genomförande av sina åtaganden om icke-tariffära åtgärder eller kapitel 13 (handel och hållbar utveckling) i frihandelsavtalet.

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/95 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/95

---

Torsdagen den 17 februari 2011Beviljande av en EU-garanti till EIB mot förluster vid lån till och garantier för projekt utanför EU ***I

P7_TA(2011)0062

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 februari 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till och garantier för projekt utanför Europeiska unionen (KOM(2010)0174 – C7-0110/2010 – 2010/0101(COD))

2012/C 188 E/30

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0174), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0174),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 209 och 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0110/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 209 och 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0110/2010),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från budgetkontrollutskottet, utskottet för utveckling, utskottet för utrikesfrågor, utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för internationell handel (A7-0019/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från budgetkontrollutskottet, utskottet för utveckling, utskottet för utrikesfrågor, utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för internationell handel (A7-0019/2011).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

Torsdagen den 17 februari 2011P7_TC1-COD(2010)0101

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 februari 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2011/EU om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till och garantier för projekt utanför Europeiska unionen

[Ändring 1, om inget annat anges]

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 209 och 212,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (1), och

av följande skäl:

| (1) | Utöver sin huvuduppgift att finansiera investeringar i EU har Europeiska investeringsbanken (EIB) sedan 1963 finansierat verksamhet utanför EU för att stödja EU:s politik för yttre förbindelser. Härigenom kan de EU-budgetmedel som är tillgängliga för externa regioner kompletteras med EIB:s finansiella styrka, till nytta för mottagarländerna.
  Genom att bedriva sådan finansieringsverksamhet bidrar EIB till unionens allmänna vägledande principer och politiska målsättningar, inklusive tredjeländers utveckling och unionens välstånd i den nya globala ekonomiska situationen. EIB:s verksamhet till stöd för unionens politik för yttre förbindelser måste fortsätta att genomföras i enlighet med principen om sund bankpraxis. |
| --- | --- |

(1)

Utöver sin huvuduppgift att finansiera investeringar i EU har Europeiska investeringsbanken (EIB) sedan 1963 finansierat verksamhet utanför EU för att stödja EU:s politik för yttre förbindelser. Härigenom kan de EU-budgetmedel som är tillgängliga för externa regioner kompletteras med EIB:s finansiella styrka, till nytta för mottagarländerna.
  Genom att bedriva sådan finansieringsverksamhet bidrar EIB till unionens allmänna vägledande principer och politiska målsättningar, inklusive tredjeländers utveckling och unionens välstånd i den nya globala ekonomiska situationen. EIB:s verksamhet till stöd för unionens politik för yttre förbindelser måste fortsätta att genomföras i enlighet med principen om sund bankpraxis.

| (2) | I artikel 209 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) jämförd med artikel 208 i EUF-fördraget, föreskrivs att EIB, i enlighet med bestämmelserna i sin stadga, ska bidra till genomförandet av de åtgärder som krävs för att främja målen i unionens politik för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 209 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) jämförd med artikel 208 i EUF-fördraget, föreskrivs att EIB, i enlighet med bestämmelserna i sin stadga, ska bidra till genomförandet av de åtgärder som krävs för att främja målen i unionens politik för utvecklingssamarbete.

| (3) | För att stödja unionens externa åtgärder och möjliggöra för EIB att finansiera investeringar utanför unionen utan att påverka sin kreditvärdighet har majoriteten av EIB:s verksamhet i externa regioner åtnjutit en EU-budgetgaranti som förvaltas av kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

För att stödja unionens externa åtgärder och möjliggöra för EIB att finansiera investeringar utanför unionen utan att påverka sin kreditvärdighet har majoriteten av EIB:s verksamhet i externa regioner åtnjutit en EU-budgetgaranti som förvaltas av kommissionen.

| (4) | Den senaste garantin fastställdes för perioden 2007–2011 genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 633/2009/EG av den 13 juli 2009 om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till och lånegarantier för projekt utanför gemenskapen (2). |
| --- | --- |

(4)

Den senaste garantin fastställdes för perioden 2007–2011 genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 633/2009/EG av den 13 juli 2009 om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till och lånegarantier för projekt utanför gemenskapen (2).

| (5) | Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland (nedan kallad garantifonden), som inrättades genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 av den 25 maj 2009 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land (kodifierad version) (3), utgör en likviditetsbuffert för EU:s budget mot förluster vid EIB:s finansieringstransaktioner och EU:s andra externa åtgärder. |
| --- | --- |

(5)

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland (nedan kallad garantifonden), som inrättades genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 av den 25 maj 2009 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land (kodifierad version) (3), utgör en likviditetsbuffert för EU:s budget mot förluster vid EIB:s finansieringstransaktioner och EU:s andra externa åtgärder.

| (6) | I enlighet med beslut nr 633/2009/EG har kommissionen och EIB gjort en halvtidsöversyn av EIB:s externa finansiering, som baseras på en oberoende extern utvärdering övervakad av en styrkommitté av ”visa personer”, en översyn utförd av en extern konsult och särskilda utvärderingar utförda av EIB. Styrkommittén lade den 12 februari 2010 fram en rapport med sina slutsatser och rekommendationer till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och EIB. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med beslut nr 633/2009/EG har kommissionen och EIB gjort en halvtidsöversyn av EIB:s externa finansiering, som baseras på en oberoende extern utvärdering övervakad av en styrkommitté av ”visa personer”, en översyn utförd av en extern konsult och särskilda utvärderingar utförda av EIB. Styrkommittén lade den 12 februari 2010 fram en rapport med sina slutsatser och rekommendationer till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och EIB.

| (7) | I styrkommitténs rapport drogs slutsatsen att EU-garantin till EIB utgör ett effektivt och kraftfullt politiskt instrument som ger ett stort finansiellt och politiskt inflytande och att den bör bibehållas för att täcka politiska risker eller statsrisker. I rapporten föreslogs också vissa ändringar av beslut nr 633/2009/EG i syfte att uppnå största möjliga mervärde av och effektivitet i EIB:s externa verksamhet. |
| --- | --- |

(7)

I styrkommitténs rapport drogs slutsatsen att EU-garantin till EIB utgör ett effektivt och kraftfullt politiskt instrument som ger ett stort finansiellt och politiskt inflytande och att den bör bibehållas för att täcka politiska risker eller statsrisker. I rapporten föreslogs också vissa ändringar av beslut nr 633/2009/EG i syfte att uppnå största möjliga mervärde av och effektivitet i EIB:s externa verksamhet.

| (8) | När den nya fleråriga budgetramen utarbetas bör de belopp som täcks av EU-garantin höjas kraftigt, så att EU:s åtgärder blir effektivare och synligare utanför dess gränser, i överensstämmelse med Lissabonfördraget. [Ändring 2] |
| --- | --- |

(8)

När den nya fleråriga budgetramen utarbetas bör de belopp som täcks av EU-garantin höjas kraftigt, så att EU:s åtgärder blir effektivare och synligare utanför dess gränser, i överensstämmelse med Lissabonfördraget. [Ändring 2]

| (9) | Förteckningen över de länder som är berättigade eller potentiellt berättigade till EIB-finansiering med EU-garanti anges i bilaga II till detta beslut och har utvidgats jämfört med förteckningen i bilaga I till beslut nr 633/2009/EG. |
| --- | --- |

(9)

Förteckningen över de länder som är berättigade eller potentiellt berättigade till EIB-finansiering med EU-garanti anges i bilaga II till detta beslut och har utvidgats jämfört med förteckningen i bilaga I till beslut nr 633/2009/EG.

| (10) | De belopp som täcks av EU-garantin i respektive region bör fortsätta att utgöra tak för finansiering genom EIB inom ramen för EU-garantin, och de bör således inte utgöra mål som EIB måste uppnå. |
| --- | --- |

(10)

De belopp som täcks av EU-garantin i respektive region bör fortsätta att utgöra tak för finansiering genom EIB inom ramen för EU-garantin, och de bör således inte utgöra mål som EIB måste uppnå.

| (11) | Om EIB:s externa mandat land utökas till att omfatta nya länder utan att det genomförs en översyn av EIB:s finansieringstak med EU-garanti, skulle detta i praktiken innebära en minskning av det belopp för EIB-lån som enligt bankens externa mandat kan utbetalas till varje land. För att undvika att försvaga EIB:s åtgärder i de länder där EIB verkar är det lämpligt att genomföra en justering av dessa tak. |
| --- | --- |

(11)

Om EIB:s externa mandat land utökas till att omfatta nya länder utan att det genomförs en översyn av EIB:s finansieringstak med EU-garanti, skulle detta i praktiken innebära en minskning av det belopp för EIB-lån som enligt bankens externa mandat kan utbetalas till varje land. För att undvika att försvaga EIB:s åtgärder i de länder där EIB verkar är det lämpligt att genomföra en justering av dessa tak.

| (12) | Utöver de regionala taken bör det villkorade mandatet (nedan kallat klimatförändringsmandatet) på 2 miljarder EUR aktiveras och fördelas som ett anslag för att stödja EIB:s finansieringsverksamhet i fråga om åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringen, i alla de regioner som täcks av mandatet. EIB kan bidra med sina kunskaper och resurser för att i nära samarbete med kommissionen stödja offentliga myndigheter och den privata sektorn när det gäller att hantera klimatförändringen och använda tillgänglig finansiering på bästa möjliga sätt. När det gäller projekt för begränsning av och anpassning till klimatförändringen bör EIB-medlen
  så långt det är
  möjligt kompletteras med subventionerade medel som är tillgängliga från EU:s budget, genom att gåvobistånd och lån kombineras effektivt och konsekvent för att finansiera klimatförändringsåtgärder inom ramen för EU:s yttre bistånd.
  I detta avseende är det lämpligt att kommissionens årsrapport till Europaparlamentet och rådet innehåller en detaljerad redogörelse för vilka finansiella instrument som har använts för att finansiera dessa projekt, med angivande av beloppen för EIB:s finansiering enligt det villkorade mandatet samt motsvarande bidragsbelopp. |
| --- | --- |

(12)

Utöver de regionala taken bör det villkorade mandatet (nedan kallat klimatförändringsmandatet) på 2 miljarder EUR aktiveras och fördelas som ett anslag för att stödja EIB:s finansieringsverksamhet i fråga om åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringen, i alla de regioner som täcks av mandatet. EIB kan bidra med sina kunskaper och resurser för att i nära samarbete med kommissionen stödja offentliga myndigheter och den privata sektorn när det gäller att hantera klimatförändringen och använda tillgänglig finansiering på bästa möjliga sätt. När det gäller projekt för begränsning av och anpassning till klimatförändringen bör EIB-medlen
  så långt det är
  möjligt kompletteras med subventionerade medel som är tillgängliga från EU:s budget, genom att gåvobistånd och lån kombineras effektivt och konsekvent för att finansiera klimatförändringsåtgärder inom ramen för EU:s yttre bistånd.
  I detta avseende är det lämpligt att kommissionens årsrapport till Europaparlamentet och rådet innehåller en detaljerad redogörelse för vilka finansiella instrument som har använts för att finansiera dessa projekt, med angivande av beloppen för EIB:s finansiering enligt det villkorade mandatet samt motsvarande bidragsbelopp.

| (13) | Berättigande att erhålla EIB-finansiering för insatser för att begränsa klimatförändringen inom ramen för en EU-garanti kan begränsas för länder som rådet bedömer inte gjort åtaganden att uppfylla lämpliga klimatförändringsmål. Rådet får införa sådana begränsningar innan EIB gör åtaganden om medel till respektive land inom ramen för klimatförändringsmandatet. Rådet bör samråda med Europeiska utrikestjänsten och kommissionen före beslut om införande av begränsningar. |
| --- | --- |

(13)

Berättigande att erhålla EIB-finansiering för insatser för att begränsa klimatförändringen inom ramen för en EU-garanti kan begränsas för länder som rådet bedömer inte gjort åtaganden att uppfylla lämpliga klimatförändringsmål. Rådet får införa sådana begränsningar innan EIB gör åtaganden om medel till respektive land inom ramen för klimatförändringsmandatet. Rådet bör samråda med Europeiska utrikestjänsten och kommissionen före beslut om införande av begränsningar.

| (14) | EIB bör förbereda ett eventuellt införande från 2014 av mikrokreditfinansiering så att de fattigaste får ökad tillgång till banklån, med syftet att utveckla välståndsskapande mikroprojekt och minska fattigdomen. [Ändring 3] |
| --- | --- |

(14)

EIB bör förbereda ett eventuellt införande från 2014 av mikrokreditfinansiering så att de fattigaste får ökad tillgång till banklån, med syftet att utveckla välståndsskapande mikroprojekt och minska fattigdomen. [Ändring 3]

| (15) | EIB bör tillåtas att, med kommissionens godkännande, återinvestera återflöden från riskkapital och speciallån från tidigare verksamheter för att finansiera nya liknande verksamheter till förmån för partnerländerna, i enlighet med kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1638/2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (4). |
| --- | --- |

(15)

EIB bör tillåtas att, med kommissionens godkännande, återinvestera återflöden från riskkapital och speciallån från tidigare verksamheter för att finansiera nya liknande verksamheter till förmån för partnerländerna, i enlighet med kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1638/2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (4).

| (16) | För att möjliggöra en snabb och effektiv användning av tillgänglig finansiering inom treårsperioden 2011-2013 bör viss flexibilitet medges i fråga om den regionala fördelningen inom ramen för klimatförändringsmandatet ▐
  samtidigt som man strävar efter att säkerställa
  en balanserad fördelning mellan regionerna
  under denna period
  på grundval av fastställda prioriteringar för det externa biståndet inom ramen för det allmänna mandatet. |
| --- | --- |

(16)

För att möjliggöra en snabb och effektiv användning av tillgänglig finansiering inom treårsperioden 2011-2013 bör viss flexibilitet medges i fråga om den regionala fördelningen inom ramen för klimatförändringsmandatet ▐
  samtidigt som man strävar efter att säkerställa
  en balanserad fördelning mellan regionerna
  under denna period
  på grundval av fastställda prioriteringar för det externa biståndet inom ramen för det allmänna mandatet.

| (17) | Vid utvärderingen konstaterades ▐ att även om EIB:s verksamhet under utvärderingsperioden (2000–2009) allmänt sett låg i linje med EU:s politik för yttre förbindelser bör kopplingen mellan EU:s politiska mål och EIB:s omsättning av dem i praktiken förstärkas och bli tydligare och mer strukturerad. |
| --- | --- |

(17)

Vid utvärderingen konstaterades ▐ att även om EIB:s verksamhet under utvärderingsperioden (2000–2009) allmänt sett låg i linje med EU:s politik för yttre förbindelser bör kopplingen mellan EU:s politiska mål och EIB:s omsättning av dem i praktiken förstärkas och bli tydligare och mer strukturerad.

| (18) | För att skapa ett mera sammanhängande mandat, fokusera EIB:s externa finansiering så att den stöder EU:s politiska mål och skapa största möjliga nytta för mottagarna bör detta beslut fastställa övergripande mål i mandatet för EIB:s finansieringsverksamhet i samtliga berättigade länder, med utgångspunkt i EIB:s relativa styrka på områden där banken har väl dokumenterad erfarenhet. Följaktligen bör EIB i alla de regioner som omfattas av detta beslut finansiera projekt i fråga om åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringen, social och ekonomisk infrastruktur (särskilt för transport, energi inklusive förnybar energi,
  forskning och utveckling om nya energikällor,
  energitrygghet,
  energiinfrastruktur,
  miljöinfrastruktur inbegripet vatten och avlopp och informations- och kommunikationsteknik) och utveckling av den lokala privata sektorn, särskilt små och medelstora företag.
  Det förtjänar att upprepas att bättre tillgång till kapital för små och medelstora företag kan spela en avgörande roll för att stimulera ekonomisk utveckling och kampen mot arbetslöshet.
  Inom ramen för detta bör regional integrering mellan partnerländerna, inklusive ekonomisk integration mellan föranslutningsländer, angränsande länder och unionen, utgöra ett bakomliggande mål för EIB:s finansieringsverksamhet.
  EIB kan stödja EU:s närvaro i partnerländerna genom utländska direktinvesteringar som bidrar till att främja teknik- och kunskapsöverföring, antingen inom ramen för EU-garantin för investeringar inom tidigare nämnda områden eller på egen risk. |
| --- | --- |

(18)

För att skapa ett mera sammanhängande mandat, fokusera EIB:s externa finansiering så att den stöder EU:s politiska mål och skapa största möjliga nytta för mottagarna bör detta beslut fastställa övergripande mål i mandatet för EIB:s finansieringsverksamhet i samtliga berättigade länder, med utgångspunkt i EIB:s relativa styrka på områden där banken har väl dokumenterad erfarenhet. Följaktligen bör EIB i alla de regioner som omfattas av detta beslut finansiera projekt i fråga om åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringen, social och ekonomisk infrastruktur (särskilt för transport, energi inklusive förnybar energi,
  forskning och utveckling om nya energikällor,
  energitrygghet,
  energiinfrastruktur,
  miljöinfrastruktur inbegripet vatten och avlopp och informations- och kommunikationsteknik) och utveckling av den lokala privata sektorn, särskilt små och medelstora företag.
  Det förtjänar att upprepas att bättre tillgång till kapital för små och medelstora företag kan spela en avgörande roll för att stimulera ekonomisk utveckling och kampen mot arbetslöshet.
  Inom ramen för detta bör regional integrering mellan partnerländerna, inklusive ekonomisk integration mellan föranslutningsländer, angränsande länder och unionen, utgöra ett bakomliggande mål för EIB:s finansieringsverksamhet.
  EIB kan stödja EU:s närvaro i partnerländerna genom utländska direktinvesteringar som bidrar till att främja teknik- och kunskapsöverföring, antingen inom ramen för EU-garantin för investeringar inom tidigare nämnda områden eller på egen risk.

| (19) | För att effektivt nå ut till små och medelstora företag bör EIB i de berättigade länderna samarbeta med lokala finansiella förmedlingsinstitut, särskilt för att säkerställa att finansiella fördelar överförs till deras kunder, kontrollera att kundernas projekt överensstämmer med EU:s utvecklingsmål samt erbjuda ett mervärde i jämförelse med marknadsfinansiering. De finansiella mellanhändernas verksamhet för stöd åt små och medelstora företag bör vara helt transparent och regelbundet rapporteras till EIB.
  ▐ |
| --- | --- |

(19)

För att effektivt nå ut till små och medelstora företag bör EIB i de berättigade länderna samarbeta med lokala finansiella förmedlingsinstitut, särskilt för att säkerställa att finansiella fördelar överförs till deras kunder, kontrollera att kundernas projekt överensstämmer med EU:s utvecklingsmål samt erbjuda ett mervärde i jämförelse med marknadsfinansiering. De finansiella mellanhändernas verksamhet för stöd åt små och medelstora företag bör vara helt transparent och regelbundet rapporteras till EIB.
  ▐

| (20) | Samtidigt som EIB:s styrka fortfarande är dess tydliga roll som investeringsbank så
  bör EIB enligt detta beslut
  utforma utvecklingseffekten av dess externa verksamhet
  i nära samarbete med kommissionen och
  under Europaparlamentets demokratiska kontroll och därvid följa
  principerna i det europeiska samförståndet om utveckling
  och de principer som anges i artikel 208 i EUF-fördraget, samt principerna för effektivt bistånd som anges Parisdeklarationen från 2005 och Accraåtgärdsplanen från 2008
  . Detta bör genomföras med hjälp av ett antal konkreta åtgärder, särskilt förstärkning av EIB:s kapacitet att bedöma projektens
  miljömässiga,
  sociala och utvecklingsrelaterade aspekter, däribland mänskliga rättigheter och konfliktrisker, och genom att främja samråd på lokal nivå
  med offentliga myndigheter och det civila samhället
  .
  Inom ramen för due diligence-granskningen av EIB:s projekt bör banken ålägga den projektansvarige att genomföra lokala samråd och att redovisa resultatet av dessa samråd.
  EIB bör också inrikta sig mer på områden där den har god sakkunskap från finansieringstransaktioner inom unionen och som kommer att främja det berörda landets utveckling
  , t.ex. tillgång till finansiella tjänster för små och medelstora företag och mikroföretag,
  miljöinfrastruktur inbegripet vatten och avlopp, hållbara transporter och begränsning av klimatförändringens effekter, särskilt i fråga om förnybar energi.
  Finansiering kan även omfatta projekt för hälso- och sjukvård och utbildning, särskilt när det gäller infrastruktur, när det finns ett tydligt mervärde.
  EIB bör även successivt stärka sin verksamhet för att stödja anpassning till klimatförändring, vid behov i samarbete med internationella finansinstitut och europeiska bilaterala finansinstitut. Detta förutsätter tillgång till subventionerade medel och
  en
  utökning
  , inom en rimlig tidsram
  , av den
  specialiserade
  personal som arbetar med EIB:s externa verksamhet. Bankens verksamhet bör vidare komplettera EU:s mål och prioriteringar avseende institutionsuppbyggnad och sektorsreformer. Slutligen måste EIB fastställa indikatorer knutna till projektens
  utvecklings- och miljöaspekter
  och resultat. |
| --- | --- |

(20)

Samtidigt som EIB:s styrka fortfarande är dess tydliga roll som investeringsbank så
  bör EIB enligt detta beslut
  utforma utvecklingseffekten av dess externa verksamhet
  i nära samarbete med kommissionen och
  under Europaparlamentets demokratiska kontroll och därvid följa
  principerna i det europeiska samförståndet om utveckling
  och de principer som anges i artikel 208 i EUF-fördraget, samt principerna för effektivt bistånd som anges Parisdeklarationen från 2005 och Accraåtgärdsplanen från 2008
  . Detta bör genomföras med hjälp av ett antal konkreta åtgärder, särskilt förstärkning av EIB:s kapacitet att bedöma projektens
  miljömässiga,
  sociala och utvecklingsrelaterade aspekter, däribland mänskliga rättigheter och konfliktrisker, och genom att främja samråd på lokal nivå
  med offentliga myndigheter och det civila samhället
  .
  Inom ramen för due diligence-granskningen av EIB:s projekt bör banken ålägga den projektansvarige att genomföra lokala samråd och att redovisa resultatet av dessa samråd.
  EIB bör också inrikta sig mer på områden där den har god sakkunskap från finansieringstransaktioner inom unionen och som kommer att främja det berörda landets utveckling
  , t.ex. tillgång till finansiella tjänster för små och medelstora företag och mikroföretag,
  miljöinfrastruktur inbegripet vatten och avlopp, hållbara transporter och begränsning av klimatförändringens effekter, särskilt i fråga om förnybar energi.
  Finansiering kan även omfatta projekt för hälso- och sjukvård och utbildning, särskilt när det gäller infrastruktur, när det finns ett tydligt mervärde.
  EIB bör även successivt stärka sin verksamhet för att stödja anpassning till klimatförändring, vid behov i samarbete med internationella finansinstitut och europeiska bilaterala finansinstitut. Detta förutsätter tillgång till subventionerade medel och
  en
  utökning
  , inom en rimlig tidsram
  , av den
  specialiserade
  personal som arbetar med EIB:s externa verksamhet. Bankens verksamhet bör vidare komplettera EU:s mål och prioriteringar avseende institutionsuppbyggnad och sektorsreformer. Slutligen måste EIB fastställa indikatorer knutna till projektens
  utvecklings- och miljöaspekter
  och resultat.

| (21) | Med ikraftträdandet av Lissabonfördraget inrättades en unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik/kommissionens vice ordförande med ansvar för yttre förbindelser (nedan kallad den höga representanten), med syftet att göra unionens yttre förbindelser mera verkningsfulla och samstämmiga. ▐ |
| --- | --- |

(21)

Med ikraftträdandet av Lissabonfördraget inrättades en unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik/kommissionens vice ordförande med ansvar för yttre förbindelser (nedan kallad den höga representanten), med syftet att göra unionens yttre förbindelser mera verkningsfulla och samstämmiga. ▐

| (22) | Under senare år har också unionens politik för yttre förbindelser breddats och förstärkts. Detta gäller särskilt föranslutningsstrategin, den europeiska grannskapspolitiken, EU-strategin för Centralasien, de förnyade partnerskapen med Latinamerika och Sydostasien samt EU:s strategiska partnerskap med Ryssland, Kina och Indien. Det gäller även unionens politik för utvecklingssamarbete, som nu har utvidgats till att omfatta samtliga utvecklingsländer. Sedan 2007 har unionens yttre förbindelser dessutom fått stöd av nya finansieringsinstrument, dvs. instrumentet för stöd inför anslutningen, det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter samt stabilitetsinstrumentet. |
| --- | --- |

(22)

Under senare år har också unionens politik för yttre förbindelser breddats och förstärkts. Detta gäller särskilt föranslutningsstrategin, den europeiska grannskapspolitiken, EU-strategin för Centralasien, de förnyade partnerskapen med Latinamerika och Sydostasien samt EU:s strategiska partnerskap med Ryssland, Kina och Indien. Det gäller även unionens politik för utvecklingssamarbete, som nu har utvidgats till att omfatta samtliga utvecklingsländer. Sedan 2007 har unionens yttre förbindelser dessutom fått stöd av nya finansieringsinstrument, dvs. instrumentet för stöd inför anslutningen, det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter samt stabilitetsinstrumentet.

| (23) | Mot bakgrund av inrättandet av utrikestjänsten och efter ikraftträdandet av detta beslut bör kommissionen och EIB ändra samförståndsavtalet om samarbete och samordning i de regioner som avses i rådets beslut 2006/1016/EG av den 19 december 2006 om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till och lånegarantier för projekt utanför gemenskapen (5) och, där så är möjligt och efter godkännande av den höga representanten, utvidga det nya samförståndsavtalet till att omfatta utrikestjänsten, särskilt när det gäller den regelbundna och systematiska dialogen mellan EIB och kommissionen på strategisk nivå, som även bör inbegripa utrikestjänsten, och andra aspekter som omfattas av utrikestjänstens behörighet. |
| --- | --- |

(23)

Mot bakgrund av inrättandet av utrikestjänsten och efter ikraftträdandet av detta beslut bör kommissionen och EIB ändra samförståndsavtalet om samarbete och samordning i de regioner som avses i rådets beslut 2006/1016/EG av den 19 december 2006 om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till och lånegarantier för projekt utanför gemenskapen (5) och, där så är möjligt och efter godkännande av den höga representanten, utvidga det nya samförståndsavtalet till att omfatta utrikestjänsten, särskilt när det gäller den regelbundna och systematiska dialogen mellan EIB och kommissionen på strategisk nivå, som även bör inbegripa utrikestjänsten, och andra aspekter som omfattas av utrikestjänstens behörighet.

| (24) | EIB:s verksamhet i föranslutningsländerna
  bedrivs
  inom ramen för anslutningspartnerskapen och de europeiska partnerskapen, som anger prioriteringarna för respektive land och, i fråga om Kosovo (6). Härigenom förs dessa länder närmare unionen, och dessa partnerskap och FN:s resolution utgör en ram för EU:s stöd. Stabiliserings- och associeringsprocessen utgör EU:s politiska ram för samarbetet med västra Balkan. Det baseras på progressiva partnerskap, där unionen erbjuder handelsmedgivanden, ekonomiskt och finansiellt stöd och avtalsbaserade förbindelser i form av stabiliserings- och associeringsavtal. Det ekonomiska stödet inför anslutningen, via instrumentet för stöd inför anslutningen, hjälper kandidatländer och potentiella kandidatländer att förbereda sig för de skyldigheter och utmaningar som följer av ett medlemskap i unionen. Detta stöd underlättar reformprocessen, inbegripet förberedelser för ett slutligt medlemskap. Det är inriktat på institutionsuppbyggnad, anpassning till unionens regelverk, förberedelser för att administrera EU:s strategier och instrument
  samt främjande av åtgärder för att uppnå ekonomisk konvergens
  . |
| --- | --- |

(24)

EIB:s verksamhet i föranslutningsländerna
  bedrivs
  inom ramen för anslutningspartnerskapen och de europeiska partnerskapen, som anger prioriteringarna för respektive land och, i fråga om Kosovo (6). Härigenom förs dessa länder närmare unionen, och dessa partnerskap och FN:s resolution utgör en ram för EU:s stöd. Stabiliserings- och associeringsprocessen utgör EU:s politiska ram för samarbetet med västra Balkan. Det baseras på progressiva partnerskap, där unionen erbjuder handelsmedgivanden, ekonomiskt och finansiellt stöd och avtalsbaserade förbindelser i form av stabiliserings- och associeringsavtal. Det ekonomiska stödet inför anslutningen, via instrumentet för stöd inför anslutningen, hjälper kandidatländer och potentiella kandidatländer att förbereda sig för de skyldigheter och utmaningar som följer av ett medlemskap i unionen. Detta stöd underlättar reformprocessen, inbegripet förberedelser för ett slutligt medlemskap. Det är inriktat på institutionsuppbyggnad, anpassning till unionens regelverk, förberedelser för att administrera EU:s strategier och instrument
  samt främjande av åtgärder för att uppnå ekonomisk konvergens
  .

| (25) | Vid uppfyllandet av artikel 209.3 i EUF-fördraget bör EIB sträva efter att indirekt stödja arbetet mot millennieutvecklingsmålen för 2015 i alla regioner där banken är aktiv. |
| --- | --- |

(25)

Vid uppfyllandet av artikel 209.3 i EUF-fördraget bör EIB sträva efter att indirekt stödja arbetet mot millennieutvecklingsmålen för 2015 i alla regioner där banken är aktiv.

| (26) | EIB:s verksamhet i EU:s grannländer bör ske inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken, där unionen strävar efter att utveckla särskilda förbindelser med grannländer med sikte på att upprätta ett område med välstånd och goda grannrelationer, som baseras på unionens värderingar
  såsom demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer och respekt för mänskliga rättigheter
  och kännetecknas av ett nära och fredligt samarbete. För att uppnå dessa mål genomför unionen och partnerländerna gemensamt överenskomna bilaterala handlingsplaner, där man fastställt en rad prioriteringar i fråga om bl.a. politiska och säkerhetsrelaterade frågor, handel och ekonomiska frågor, miljöhänsyn
  och sociala hänsyn
  och integrering av transport- och energinät
  , såsom gasledningsprojektet Nabucco och andra gasledningsprojekt, som är av särskilt intresse för unionen
  . Unionen för Medelhavsområdet,
  EU-strategin för Östersjöregionen,
  det östliga partnerskapet och Svartahavssynergin är multilaterala och regionala initiativ som kompletterar den europeiska grannskapspolitiken och syftar till att främja samarbete mellan Europeiska unionen och respektive grupp av grannländer som står inför gemensamma utmaningar eller delar ett gemensamt geografiskt område. Unionen för Medelhavsområdet
  syftar till att återuppliva integrationsprocessen mellan EU och Medelhavsområdet genom att stödja en ömsesidig ekonomisk, social och miljövänlig utveckling på båda sidor om Medelhavet, och
  stöder en förbättrad socioekonomisk utveckling, solidaritet, regional integration, hållbar utveckling och kunskapsuppbyggnad, vilket understryker behovet av att öka det ekonomiska samarbetet till stöd för regionala och transnationella projekt.
  Unionen för Medelhavsområdet stöder framför allt anläggandet av sjöfarts- och motorleder, bekämpningen av föroreningar i Medelhavet, planen för utnyttjande av solenergi runt Medelhavet, initiativet för företagsutveckling i Medelhavsområdet, civilskyddsinitiativ och Europa-Medelhavsuniversitetet. EU-strategin för Östersjöregionen stöder en hållbar miljö och en optimal ekonomisk och social utveckling i Östersjöregionen.
  Det östliga partnerskapet syftar till att skapa de nödvändiga förutsättningarna för att påskynda ett politiskt närmande och ytterligare ekonomisk integration mellan unionen och partnerländerna i öst
  , vilket inte kan åstadkommas om inte alla partnerländer i öst står fast vid principerna om demokrati, rättssäkerhet och respekt för mänskliga rättigheter.
  Ryssland och EU har ingått ett vittomfattande strategiskt partnerskap, som skiljer sig från den europeiska grannskapspolitiken och uttrycks i ”gemensamma områden” och ”färdplaner”.
  Dessa
  kompletteras på multilateral nivå med den nordliga dimensionen, som utgör en ram för samarbete mellan unionen, Ryssland, Norge och Island. |
| --- | --- |

(26)

EIB:s verksamhet i EU:s grannländer bör ske inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken, där unionen strävar efter att utveckla särskilda förbindelser med grannländer med sikte på att upprätta ett område med välstånd och goda grannrelationer, som baseras på unionens värderingar
  såsom demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer och respekt för mänskliga rättigheter
  och kännetecknas av ett nära och fredligt samarbete. För att uppnå dessa mål genomför unionen och partnerländerna gemensamt överenskomna bilaterala handlingsplaner, där man fastställt en rad prioriteringar i fråga om bl.a. politiska och säkerhetsrelaterade frågor, handel och ekonomiska frågor, miljöhänsyn
  och sociala hänsyn
  och integrering av transport- och energinät
  , såsom gasledningsprojektet Nabucco och andra gasledningsprojekt, som är av särskilt intresse för unionen
  . Unionen för Medelhavsområdet,
  EU-strategin för Östersjöregionen,
  det östliga partnerskapet och Svartahavssynergin är multilaterala och regionala initiativ som kompletterar den europeiska grannskapspolitiken och syftar till att främja samarbete mellan Europeiska unionen och respektive grupp av grannländer som står inför gemensamma utmaningar eller delar ett gemensamt geografiskt område. Unionen för Medelhavsområdet
  syftar till att återuppliva integrationsprocessen mellan EU och Medelhavsområdet genom att stödja en ömsesidig ekonomisk, social och miljövänlig utveckling på båda sidor om Medelhavet, och
  stöder en förbättrad socioekonomisk utveckling, solidaritet, regional integration, hållbar utveckling och kunskapsuppbyggnad, vilket understryker behovet av att öka det ekonomiska samarbetet till stöd för regionala och transnationella projekt.
  Unionen för Medelhavsområdet stöder framför allt anläggandet av sjöfarts- och motorleder, bekämpningen av föroreningar i Medelhavet, planen för utnyttjande av solenergi runt Medelhavet, initiativet för företagsutveckling i Medelhavsområdet, civilskyddsinitiativ och Europa-Medelhavsuniversitetet. EU-strategin för Östersjöregionen stöder en hållbar miljö och en optimal ekonomisk och social utveckling i Östersjöregionen.
  Det östliga partnerskapet syftar till att skapa de nödvändiga förutsättningarna för att påskynda ett politiskt närmande och ytterligare ekonomisk integration mellan unionen och partnerländerna i öst
  , vilket inte kan åstadkommas om inte alla partnerländer i öst står fast vid principerna om demokrati, rättssäkerhet och respekt för mänskliga rättigheter.
  Ryssland och EU har ingått ett vittomfattande strategiskt partnerskap, som skiljer sig från den europeiska grannskapspolitiken och uttrycks i ”gemensamma områden” och ”färdplaner”.
  Dessa
  kompletteras på multilateral nivå med den nordliga dimensionen, som utgör en ram för samarbete mellan unionen, Ryssland, Norge och Island.

| (27) | EIB:s verksamhet i Latinamerika bör ske inom ramen för det strategiska partnerskapet mellan unionen, Latinamerika och Västindien. Som det framgår av kommissionens meddelande från september 2009 ”Europeiska unionen och Latinamerika: Globala aktörer i partnerskap” (7) är EU:s prioriteringar inom utvecklingssamarbetet med Latinamerika främjande av regional integration, utrotning av fattigdom och bekämpning av sociala orättvisor, med syftet att främja en hållbar ekonomisk och social utveckling. Vid främjandet av dessa mål bör man beakta de olika utvecklingsnivåerna i de latinamerikanska länderna. En bilateral dialog bör föras på områden av gemensamt intresse för unionen och Latinamerika, däribland miljö, klimatförändring, katastrofriskreducering, energi, vetenskap, forskning, högre utbildning, teknik och innovation. |
| --- | --- |

(27)

EIB:s verksamhet i Latinamerika bör ske inom ramen för det strategiska partnerskapet mellan unionen, Latinamerika och Västindien. Som det framgår av kommissionens meddelande från september 2009 ”Europeiska unionen och Latinamerika: Globala aktörer i partnerskap” (7) är EU:s prioriteringar inom utvecklingssamarbetet med Latinamerika främjande av regional integration, utrotning av fattigdom och bekämpning av sociala orättvisor, med syftet att främja en hållbar ekonomisk och social utveckling. Vid främjandet av dessa mål bör man beakta de olika utvecklingsnivåerna i de latinamerikanska länderna. En bilateral dialog bör föras på områden av gemensamt intresse för unionen och Latinamerika, däribland miljö, klimatförändring, katastrofriskreducering, energi, vetenskap, forskning, högre utbildning, teknik och innovation.

| (28) | EIB bör vara aktiv i Asien i både dynamiska framväxande ekonomier och i fattigare länder. I denna skiftande region fördjupar unionen sina strategiska partnerskap med Kina och Indien och förhandlingar pågår om nya partnerskapsavtal och frihandelsavtal med länder i Sydostasien. Samtidigt står utvecklingssamarbete högt på unionens dagordning för Asien. EU:s utvecklingsstrategi för Asien strävar efter att utrota fattigdom genom att stimulera en brett baserad och hållbar ekonomisk utveckling, främja ett gynnsamt klimat för handel och integrering inom regionen, främja god förvaltning, öka den politiska och sociala stabiliteten och stödja uppnåendet av millennieutvecklingsmålen för 2015. Strategier införs gemensamt för att ta itu med gemensamma utmaningar, som klimatförändring, hållbar utveckling, säkerhet och stabilitet, god förvaltning och mänskliga rättigheter samt förebyggande av och hantering av naturkatastrofer och katastrofer skapade av människan. |
| --- | --- |

(28)

EIB bör vara aktiv i Asien i både dynamiska framväxande ekonomier och i fattigare länder. I denna skiftande region fördjupar unionen sina strategiska partnerskap med Kina och Indien och förhandlingar pågår om nya partnerskapsavtal och frihandelsavtal med länder i Sydostasien. Samtidigt står utvecklingssamarbete högt på unionens dagordning för Asien. EU:s utvecklingsstrategi för Asien strävar efter att utrota fattigdom genom att stimulera en brett baserad och hållbar ekonomisk utveckling, främja ett gynnsamt klimat för handel och integrering inom regionen, främja god förvaltning, öka den politiska och sociala stabiliteten och stödja uppnåendet av millennieutvecklingsmålen för 2015. Strategier införs gemensamt för att ta itu med gemensamma utmaningar, som klimatförändring, hållbar utveckling, säkerhet och stabilitet, god förvaltning och mänskliga rättigheter samt förebyggande av och hantering av naturkatastrofer och katastrofer skapade av människan.

| (29) | Genom den EU-strategi för ett nytt partnerskap med Centralasien som antogs av Europeiska rådet i juni 2007 har den regionala och bilaterala dialogen och unionens samarbete med länderna i Centralasien förstärkts när det gäller viktiga problem för denna region, såsom minskning av fattigdom, hållbar utveckling och stabilitet. Genomförandet av strategin har nått goda resultat i fråga om mänskliga rättigheter, rättsstatliga principer, god förvaltning och demokrati, utbildning, ekonomisk utveckling, handel och investeringar, energi, transport och miljöpolitik. |
| --- | --- |

(29)

Genom den EU-strategi för ett nytt partnerskap med Centralasien som antogs av Europeiska rådet i juni 2007 har den regionala och bilaterala dialogen och unionens samarbete med länderna i Centralasien förstärkts när det gäller viktiga problem för denna region, såsom minskning av fattigdom, hållbar utveckling och stabilitet. Genomförandet av strategin har nått goda resultat i fråga om mänskliga rättigheter, rättsstatliga principer, god förvaltning och demokrati, utbildning, ekonomisk utveckling, handel och investeringar, energi, transport och miljöpolitik.

| (30) | EIB:s verksamhet i Sydafrika bör äga rum inom ramen för EU:s landstrategidokument för Sydafrika. Huvudområdena enligt dokumentet är skapande av sysselsättning och kapacitetsuppbyggnad för tillhandahållande av tjänster och social sammanhållning. EIB:s verksamhet i Sydafrika har i hög grad kompletterat kommissionens program för utvecklingssamarbete, genom att banken inriktat sig på stöd till den privata sektorn och investeringar för att bygga ut infrastruktur och samhällstjänster (bostäder, elförsörjning
  , projekt för att ta fram rent dricksvatten
  och kommunal infrastruktur). I halvtidsöversynen av landstrategidokumentet föreslogs att arbetet i fråga om klimatförändring skulle förstärkas genom åtgärder för att stimulera skapandet av ”gröna jobb”. |
| --- | --- |

(30)

EIB:s verksamhet i Sydafrika bör äga rum inom ramen för EU:s landstrategidokument för Sydafrika. Huvudområdena enligt dokumentet är skapande av sysselsättning och kapacitetsuppbyggnad för tillhandahållande av tjänster och social sammanhållning. EIB:s verksamhet i Sydafrika har i hög grad kompletterat kommissionens program för utvecklingssamarbete, genom att banken inriktat sig på stöd till den privata sektorn och investeringar för att bygga ut infrastruktur och samhällstjänster (bostäder, elförsörjning
  , projekt för att ta fram rent dricksvatten
  och kommunal infrastruktur). I halvtidsöversynen av landstrategidokumentet föreslogs att arbetet i fråga om klimatförändring skulle förstärkas genom åtgärder för att stimulera skapandet av ”gröna jobb”.

| (31) | För att öka samstämmigheten i EU:s övergripande stöd till de berörda regionerna bör man
  hitta möjligheter
  att i lämpliga fall kombinera EIB-finansiering med EU:s budgetmedel, exempelvis garantier, riskkapital, räntesubventioner och samfinansiering av investeringar i kombination med tekniskt bistånd till utarbetande och genomförande av projekt, genom instrumentet för stöd inför anslutningen, det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, stabilitetsinstrumentet, det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter och finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete.
  Närhelst en sådan kombination av EIB-finansiering och andra EU-budgetresurser äger rum, ska det i varje finansieringsbeslut anges vilka resurser som ska användas. Kommissionens årsrapport till Europaparlamentet och rådet om EIB:s finansieringsverksamhet som genomförs i enlighet med detta beslut bör innehålla en detaljerad redovisning av de budgetmedel och finansiella instrument som används i kombination med EIB:s finansiering. I nästa fleråriga budgetram bör det finnas större synergieffekter mellan dessa EU-finansieringsinstrument och EIB:s externa mandat. |
| --- | --- |

(31)

För att öka samstämmigheten i EU:s övergripande stöd till de berörda regionerna bör man
  hitta möjligheter
  att i lämpliga fall kombinera EIB-finansiering med EU:s budgetmedel, exempelvis garantier, riskkapital, räntesubventioner och samfinansiering av investeringar i kombination med tekniskt bistånd till utarbetande och genomförande av projekt, genom instrumentet för stöd inför anslutningen, det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, stabilitetsinstrumentet, det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter och finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete.
  Närhelst en sådan kombination av EIB-finansiering och andra EU-budgetresurser äger rum, ska det i varje finansieringsbeslut anges vilka resurser som ska användas. Kommissionens årsrapport till Europaparlamentet och rådet om EIB:s finansieringsverksamhet som genomförs i enlighet med detta beslut bör innehålla en detaljerad redovisning av de budgetmedel och finansiella instrument som används i kombination med EIB:s finansiering. I nästa fleråriga budgetram bör det finnas större synergieffekter mellan dessa EU-finansieringsinstrument och EIB:s externa mandat.

| (32) | Det bör på alla nivåer, från tidig strategisk planering till projektutformning på fältet, säkerställas att EIB:s externa finansieringsverksamhet överensstämmer med och stöder EU:s politik för yttre förbindelser och de övergripande mål som anges i detta beslut. För att öka samstämmigheten i EU:s yttre åtgärder bör dialogen om politik och strategier mellan kommissionen, den europeiska avdelningen för yttre åtgärder och EIB stärkas ytterligare. I samma syfte bör man ha ett utökat samarbete och ett tidigt informationsutbyte mellan EIB
  ,
  kommissionen
  och Europeiska utrikestjänsten
  på operativ nivå.
  EIB:s kontor utanför EU bör, där så är lämpligt, placeras vid EU:s delegationskontor, så att det inbördes samarbetet förbättras samtidigt som driftskostnaderna delas.
  Det är särskilt viktigt att det i lämpliga fall finns ett tidigt åsiktsutbyte mellan EIB, kommissionen och den europeiska avdelningen för yttre åtgärder när det gäller utarbetande av programdokument, så att synergieffekterna mellan
  dessa tre EU-organs verksamheter
  maximeras. |
| --- | --- |

(32)

Det bör på alla nivåer, från tidig strategisk planering till projektutformning på fältet, säkerställas att EIB:s externa finansieringsverksamhet överensstämmer med och stöder EU:s politik för yttre förbindelser och de övergripande mål som anges i detta beslut. För att öka samstämmigheten i EU:s yttre åtgärder bör dialogen om politik och strategier mellan kommissionen, den europeiska avdelningen för yttre åtgärder och EIB stärkas ytterligare. I samma syfte bör man ha ett utökat samarbete och ett tidigt informationsutbyte mellan EIB
  ,
  kommissionen
  och Europeiska utrikestjänsten
  på operativ nivå.
  EIB:s kontor utanför EU bör, där så är lämpligt, placeras vid EU:s delegationskontor, så att det inbördes samarbetet förbättras samtidigt som driftskostnaderna delas.
  Det är särskilt viktigt att det i lämpliga fall finns ett tidigt åsiktsutbyte mellan EIB, kommissionen och den europeiska avdelningen för yttre åtgärder när det gäller utarbetande av programdokument, så att synergieffekterna mellan
  dessa tre EU-organs verksamheter
  maximeras.

| (33) | Åtgärderna för att omsätta målen enligt det allmänna mandatet i praktiken kommer att anges i regionala operativa riktlinjer ▐.
  För att utarbeta sådana riktlinjer som är allmänt tillämpliga och kompletterar detta beslut bör kommissionen i nära samarbete med
  EIB
  och, i de frågor som omfattas av dess ansvarsområde, utrikestjänsten ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå.
  Dessa riktlinjer bör utgå från EU:s bredare policyram för respektive region, återspegla EU:s landstrategier och sträva efter att EIB:s finansiering kompletterar EU:s motsvarande politik, program och instrument för stöd till respektive region. Dessa riktlinjer bör läggas fram för Europaparlamentet och rådet i samband med kommissionens årliga rapportering om EIB:s externa mandat. |
| --- | --- |

(33)

Åtgärderna för att omsätta målen enligt det allmänna mandatet i praktiken kommer att anges i regionala operativa riktlinjer ▐.
  För att utarbeta sådana riktlinjer som är allmänt tillämpliga och kompletterar detta beslut bör kommissionen i nära samarbete med
  EIB
  och, i de frågor som omfattas av dess ansvarsområde, utrikestjänsten ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå.
  Dessa riktlinjer bör utgå från EU:s bredare policyram för respektive region, återspegla EU:s landstrategier och sträva efter att EIB:s finansiering kompletterar EU:s motsvarande politik, program och instrument för stöd till respektive region. Dessa riktlinjer bör läggas fram för Europaparlamentet och rådet i samband med kommissionens årliga rapportering om EIB:s externa mandat.

| (34) | EIB bör i samråd med kommissionen utarbeta ett vägledande flerårigt program för den planerade volymen av tecknade avtal om finansiering från EIB, i syfte att säkerställa en lämplig budgetplanering för avsättning av medel till garantifonden
  och för att säkerställa att EIB:s prognostiserade finansiering överensstämmer med de tak som fastställts i detta beslut
  . Kommissionen bör ta hänsyn till denna plan i den ordinarie budgetplanering som läggs fram för budgetmyndigheten. |
| --- | --- |

(34)

EIB bör i samråd med kommissionen utarbeta ett vägledande flerårigt program för den planerade volymen av tecknade avtal om finansiering från EIB, i syfte att säkerställa en lämplig budgetplanering för avsättning av medel till garantifonden
  och för att säkerställa att EIB:s prognostiserade finansiering överensstämmer med de tak som fastställts i detta beslut
  . Kommissionen bör ta hänsyn till denna plan i den ordinarie budgetplanering som läggs fram för budgetmyndigheten.

| (35) | Kommissionen bör
  i mitten av 2012 utifrån befintliga positiva erfarenheter lägga fram förslag om inrättande av
  en ”EU-plattform för samarbete och utveckling”, som syftar till att optimera
  och rationalisera
  användningen av instrumenten för att
  i högre grad
  kombinera gåvobistånd och lån till regioner utanför unionen.
  Ett sådant förslag bör innehålla en konsekvensanalys där man beaktar plattformens kostnader och fördelar
  . Härvid bör kommissionen samråda med EIB
  , Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD)
  och de andra europeiska multilaterala och bilaterala finansinstituten.
  I detta syfte bör kommissionen inrätta en arbetsgrupp som består av företrädare för medlemsstaterna, ledamöter av Europaparlamentet, EIB och vid behov även andra institut som är verksamma på området för EU-samarbete och -utveckling.
  En sådan plattform
  bör, under ledning av kommissionen,
  främja
  synergier, utbyte av information om projektplanering,
  överenskommelser om ömsesidig tillit, som baseras på respektive institutions komparativa fördel samtidigt som EU-institutionernas roll och företrädesrätt vid genomförandet av EU-budgeten och
  finansinstitutens lån
  iakttas.
  En sådan plattform kommer att vara av särskild nytta vid finansiering av utvecklingsinriktade projekt eller projekt för att motverka klimatförändringen. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen bör
  i mitten av 2012 utifrån befintliga positiva erfarenheter lägga fram förslag om inrättande av
  en ”EU-plattform för samarbete och utveckling”, som syftar till att optimera
  och rationalisera
  användningen av instrumenten för att
  i högre grad
  kombinera gåvobistånd och lån till regioner utanför unionen.
  Ett sådant förslag bör innehålla en konsekvensanalys där man beaktar plattformens kostnader och fördelar
  . Härvid bör kommissionen samråda med EIB
  , Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD)
  och de andra europeiska multilaterala och bilaterala finansinstituten.
  I detta syfte bör kommissionen inrätta en arbetsgrupp som består av företrädare för medlemsstaterna, ledamöter av Europaparlamentet, EIB och vid behov även andra institut som är verksamma på området för EU-samarbete och -utveckling.
  En sådan plattform
  bör, under ledning av kommissionen,
  främja
  synergier, utbyte av information om projektplanering,
  överenskommelser om ömsesidig tillit, som baseras på respektive institutions komparativa fördel samtidigt som EU-institutionernas roll och företrädesrätt vid genomförandet av EU-budgeten och
  finansinstitutens lån
  iakttas.
  En sådan plattform kommer att vara av särskild nytta vid finansiering av utvecklingsinriktade projekt eller projekt för att motverka klimatförändringen.

| (36) | EIB bör uppmuntras att genomföra en kostnads-/nyttoanalys för att successivt dela upp all sin externa verksamhet geografiskt så att man bättre anpassar sig till varje områdes särdrag och främjar partnerländernas deltagande och gemensamma ansvar i den konkreta förvaltningen av medel och den ekonomiska uppföljningen av de berörda projekten. Beroende på utfallet av den ovannämnda analysen, bör EIB överväga att inleda denna process genom att dela upp sin Medelhavsverksamhet, som hittills har samlats inom faciliteten för investering och partnerskap för Europa Medelhavsområdet (Femip), genom att skapa en finansiell institution för gemensam utveckling i Europa-Medelhavsområdet, där EIB ska fortsätta att vara referensaktieägare. I det specifika fallet med Medelhavsområdet skulle denna institutionella förändring göra det möjligt för EIB att effektivisera sina åtgärder i Medelhavsländerna, öka synligheten och ge ökat finansiellt stöd till unionens prioriterade initiativ för Medelhavsområdet. EIB bör dessutom stödja sig på programmet ”Invest in Med”, som möjliggör ett fruktbart nätverk med näringslivet och det civila samhällets aktörer i partnerländerna. |
| --- | --- |

(36)

EIB bör uppmuntras att genomföra en kostnads-/nyttoanalys för att successivt dela upp all sin externa verksamhet geografiskt så att man bättre anpassar sig till varje områdes särdrag och främjar partnerländernas deltagande och gemensamma ansvar i den konkreta förvaltningen av medel och den ekonomiska uppföljningen av de berörda projekten. Beroende på utfallet av den ovannämnda analysen, bör EIB överväga att inleda denna process genom att dela upp sin Medelhavsverksamhet, som hittills har samlats inom faciliteten för investering och partnerskap för Europa Medelhavsområdet (Femip), genom att skapa en finansiell institution för gemensam utveckling i Europa-Medelhavsområdet, där EIB ska fortsätta att vara referensaktieägare. I det specifika fallet med Medelhavsområdet skulle denna institutionella förändring göra det möjligt för EIB att effektivisera sina åtgärder i Medelhavsländerna, öka synligheten och ge ökat finansiellt stöd till unionens prioriterade initiativ för Medelhavsområdet. EIB bör dessutom stödja sig på programmet ”Invest in Med”, som möjliggör ett fruktbart nätverk med näringslivet och det civila samhällets aktörer i partnerländerna.

| (37) | EIB
  bör
  uppmuntras att utvidga sin verksamhet
  och diversifiera sina finansieringsinstrument
  utanför unionen, utan att EU-garantin används,
  så att användningen av garantin uppmuntras för länder och projekt där tillträdet till marknaden är dåligt och där garantin därför tillför större mervärde
  .
  EIB bör således, och alltid i syfte att stödja målen med EU:s politik för yttre förbindelser, öka de belopp som banken lånar ut på egen risk
  , i synnerhet i föranslutningsländer, EU:s grannländer och länder med hög kreditvärdighet i andra regioner, men också i länder med lägre kreditvärdighet när EIB har lämpliga garantier från tredje part. Banken bör i
  samförstånd
  med kommissionen utforma en policy för att fördela projekten till antingen mandatet inom ramen för EU-garantin eller till EIB:s finansiering på egen risk. En sådan policy skulle särskilt beakta ländernas och projektens kreditvärdighet.
  När det externa mandatet förnyas för perioden efter 2013 bör denna politik ses över och förteckningen över berättigade länder enligt garantin omprövas, med beaktande av regelverket för garantifonden. |
| --- | --- |

(37)

EIB
  bör
  uppmuntras att utvidga sin verksamhet
  och diversifiera sina finansieringsinstrument
  utanför unionen, utan att EU-garantin används,
  så att användningen av garantin uppmuntras för länder och projekt där tillträdet till marknaden är dåligt och där garantin därför tillför större mervärde
  .
  EIB bör således, och alltid i syfte att stödja målen med EU:s politik för yttre förbindelser, öka de belopp som banken lånar ut på egen risk
  , i synnerhet i föranslutningsländer, EU:s grannländer och länder med hög kreditvärdighet i andra regioner, men också i länder med lägre kreditvärdighet när EIB har lämpliga garantier från tredje part. Banken bör i
  samförstånd
  med kommissionen utforma en policy för att fördela projekten till antingen mandatet inom ramen för EU-garantin eller till EIB:s finansiering på egen risk. En sådan policy skulle särskilt beakta ländernas och projektens kreditvärdighet.
  När det externa mandatet förnyas för perioden efter 2013 bör denna politik ses över och förteckningen över berättigade länder enligt garantin omprövas, med beaktande av regelverket för garantifonden.

| (38) | EIB bör uppmanas att öka sina transaktioner till lokala/regionala myndigheter i de länder där insatserna görs, förutsatt att banken har fått lämpliga garantier. |
| --- | --- |

(38)

EIB bör uppmanas att öka sina transaktioner till lokala/regionala myndigheter i de länder där insatserna görs, förutsatt att banken har fått lämpliga garantier.

| (39) | EIB bör utvidga sitt sortiment av nya och innovativa finansieringsinstrument, bl.a. genom större inriktning på att utveckla garantiinstrument. EIB bör också uppmuntras att ge lån i lokal valuta och emittera obligationer på lokala marknader, förutsatt att partnerländerna genomför nödvändiga strukturreformer, i synnerhet för finanssektorn, samt andra åtgärder som underlättar bankens verksamhet. |
| --- | --- |

(39)

EIB bör utvidga sitt sortiment av nya och innovativa finansieringsinstrument, bl.a. genom större inriktning på att utveckla garantiinstrument. EIB bör också uppmuntras att ge lån i lokal valuta och emittera obligationer på lokala marknader, förutsatt att partnerländerna genomför nödvändiga strukturreformer, i synnerhet för finanssektorn, samt andra åtgärder som underlättar bankens verksamhet.

| (40) | För att EIB ska kunna fullgöra sitt mandat i alla regioner och underregioner
  bör
  tillräcklig personal och tillräckliga finansiella medel ställs till förfogande för
  dess
  externa verksamhet
  , inom rimlig tid
  . Detta inbegriper särskilt tillräcklig kapacitet för att främja EU:s mål med utvecklingssamarbetet, en ökad inriktning på förhandsbedömningar av verksamhetens miljö- och utvecklingsaspekter och sociala aspekter och en effektiv projektövervakning under genomförandet.
  Möjligheter att ytterligare öka effektiviteten bör upprätthållas och synergieffekter aktivt eftersträvas. |
| --- | --- |

(40)

För att EIB ska kunna fullgöra sitt mandat i alla regioner och underregioner
  bör
  tillräcklig personal och tillräckliga finansiella medel ställs till förfogande för
  dess
  externa verksamhet
  , inom rimlig tid
  . Detta inbegriper särskilt tillräcklig kapacitet för att främja EU:s mål med utvecklingssamarbetet, en ökad inriktning på förhandsbedömningar av verksamhetens miljö- och utvecklingsaspekter och sociala aspekter och en effektiv projektövervakning under genomförandet.
  Möjligheter att ytterligare öka effektiviteten bör upprätthållas och synergieffekter aktivt eftersträvas.

| (41) | I den finansieringsverksamhet utanför EU som ingår i tillämpningsområdet för detta beslut bör EIB
  ytterligare
  sträva efter att förbättra samordningen och samarbetet med internationella finansinstitut och europeiska bilaterala finansinstitut, inklusive vid behov samarbete om sektorsvillkor och ömsesidig tillit till förfaranden, användning av samfinansiering och deltagande i globala initiativ, exempelvis sådana som främjar stödets samordning och effektivitet.
  Sådan samordning och samarbete bör göra det möjligt att undvika överlappning av projekt och oönskad konkurrens beträffande EU-finansierade projekt. Dessa ansträngningar
  bör baseras på ömsesidighet.
  EIB-finansiering som genomförs genom samarbetsavtal med andra internationella finansinstitut och bilaterala finansinstitut måste iaktta de principer som anges i detta beslut. |
| --- | --- |

(41)

I den finansieringsverksamhet utanför EU som ingår i tillämpningsområdet för detta beslut bör EIB
  ytterligare
  sträva efter att förbättra samordningen och samarbetet med internationella finansinstitut och europeiska bilaterala finansinstitut, inklusive vid behov samarbete om sektorsvillkor och ömsesidig tillit till förfaranden, användning av samfinansiering och deltagande i globala initiativ, exempelvis sådana som främjar stödets samordning och effektivitet.
  Sådan samordning och samarbete bör göra det möjligt att undvika överlappning av projekt och oönskad konkurrens beträffande EU-finansierade projekt. Dessa ansträngningar
  bör baseras på ömsesidighet.
  EIB-finansiering som genomförs genom samarbetsavtal med andra internationella finansinstitut och bilaterala finansinstitut måste iaktta de principer som anges i detta beslut.

| (42) | Särskilt i länder utanför unionen där flera europeiska finansiella institut är verksamma bör EIB förbättra sitt samarbete med övriga europeiska finansinstitut. Ett trevägs samförståndavtal mellan kommissionen, EIB och EBRD som omfattar alla länder där flera europeiska finansinstitut är verksamma har ingåtts. Detta avtal förväntas förhindra EIB och EBRD från att konkurrera med varandra och även göra det möjligt för dem att komplettera varandra genom att maximera sina respektive komparativa fördelar. Avtalet bör även innehålla krav på att parternas förfaranden ska samordnas inom en rimlig tidsperiod. Det bör dessutom övervägas att med tiden upprätta närmare förbindelser mellan dessa båda banker, som huvudsakligen består av europeiskt kapital, så att instrumenten för att finansiera EU:s yttre åtgärder optimeras. |
| --- | --- |

(42)

Särskilt i länder utanför unionen där flera europeiska finansiella institut är verksamma bör EIB förbättra sitt samarbete med övriga europeiska finansinstitut. Ett trevägs samförståndavtal mellan kommissionen, EIB och EBRD som omfattar alla länder där flera europeiska finansinstitut är verksamma har ingåtts. Detta avtal förväntas förhindra EIB och EBRD från att konkurrera med varandra och även göra det möjligt för dem att komplettera varandra genom att maximera sina respektive komparativa fördelar. Avtalet bör även innehålla krav på att parternas förfaranden ska samordnas inom en rimlig tidsperiod. Det bör dessutom övervägas att med tiden upprätta närmare förbindelser mellan dessa båda banker, som huvudsakligen består av europeiskt kapital, så att instrumenten för att finansiera EU:s yttre åtgärder optimeras.

| (43) | EIB:s rapportering och uppgiftslämnande till kommissionen bör stärkas så att kommissionen kan förbättra sin årliga rapport till Europaparlamentet och rådet om den EIB-finansiering som genomförs inom ramen för detta beslut. Denna rapport bör särskilt innehålla en bedömning av hur EIB:s finansieringsverksamhet uppfyller kraven i detta beslut med hänsyn till de operativa riktlinjerna, avsnitt om
  EIB:s
  mervärde
  , t.ex. stödet till EU:s externa politik och krav på mandaten, kvalitén när det gäller finansiella transaktioner och överföringen av finansiella fördelar till kunder,
  och avsnitt om samarbetet med kommissionen,
  EBRD,
  andra internationella finansinstitut och bilaterala givare, inbegripet samfinansiering.
  Rapporten bör också utvärdera i vilken utsträckning EIB har tagit hänsyn till den ekonomiska, finansiella, miljömässiga och sociala hållbarheten i utformningen och övervakningen av de finansierade projekten. Rapporten bör även innehålla ett särskilt avsnitt med en detaljerad utvärdering av de åtgärder som EIB har vidtagit för att följa det nuvarande mandatet som fastställdes i beslut nr 633/2009/EG, och särskild uppmärksamhet bör ägnas åt EIB-transaktioner som använder finansinstrument från utländska finansiella centrum (skattefria zoner). I sin finansieringsverksamhet bör EIB se till att dess politik gentemot svagt reglerade eller icke samarbetsvilliga jurisdiktioner genomförs på ett tillfredsställande sätt för att bidra till den internationella kampen mot skattebedrägerier och skatteflykt. Rapporten bör innehålla en uppskattning av de sociala och utvecklingsrelaterade aspekterna på projekt. Rapporten bör offentliggöras och därigenom göra det möjligt för det civila samhället och mottagarländerna att ge uttryck för sin uppfattning.
  Vid behov bör rapporten hänvisa till viktiga förändringar av omständigheterna som motiverar ytterligare ändringar av mandatet före löptidens utgång.
  Denna rapport bör särskilt innehålla en detaljerad särredovisning av EIB:s finansiering enligt detta beslut tillsammans med alla EU:s finansiella medel och andra givare, och härigenom ge en detaljerad översikt över den finansierade verksamhetens finansiella exponering. |
| --- | --- |

(43)

EIB:s rapportering och uppgiftslämnande till kommissionen bör stärkas så att kommissionen kan förbättra sin årliga rapport till Europaparlamentet och rådet om den EIB-finansiering som genomförs inom ramen för detta beslut. Denna rapport bör särskilt innehålla en bedömning av hur EIB:s finansieringsverksamhet uppfyller kraven i detta beslut med hänsyn till de operativa riktlinjerna, avsnitt om
  EIB:s
  mervärde
  , t.ex. stödet till EU:s externa politik och krav på mandaten, kvalitén när det gäller finansiella transaktioner och överföringen av finansiella fördelar till kunder,
  och avsnitt om samarbetet med kommissionen,
  EBRD,
  andra internationella finansinstitut och bilaterala givare, inbegripet samfinansiering.
  Rapporten bör också utvärdera i vilken utsträckning EIB har tagit hänsyn till den ekonomiska, finansiella, miljömässiga och sociala hållbarheten i utformningen och övervakningen av de finansierade projekten. Rapporten bör även innehålla ett särskilt avsnitt med en detaljerad utvärdering av de åtgärder som EIB har vidtagit för att följa det nuvarande mandatet som fastställdes i beslut nr 633/2009/EG, och särskild uppmärksamhet bör ägnas åt EIB-transaktioner som använder finansinstrument från utländska finansiella centrum (skattefria zoner). I sin finansieringsverksamhet bör EIB se till att dess politik gentemot svagt reglerade eller icke samarbetsvilliga jurisdiktioner genomförs på ett tillfredsställande sätt för att bidra till den internationella kampen mot skattebedrägerier och skatteflykt. Rapporten bör innehålla en uppskattning av de sociala och utvecklingsrelaterade aspekterna på projekt. Rapporten bör offentliggöras och därigenom göra det möjligt för det civila samhället och mottagarländerna att ge uttryck för sin uppfattning.
  Vid behov bör rapporten hänvisa till viktiga förändringar av omständigheterna som motiverar ytterligare ändringar av mandatet före löptidens utgång.
  Denna rapport bör särskilt innehålla en detaljerad särredovisning av EIB:s finansiering enligt detta beslut tillsammans med alla EU:s finansiella medel och andra givare, och härigenom ge en detaljerad översikt över den finansierade verksamhetens finansiella exponering.

| (44) | EIB:s finansieringsverksamhet bör fortsätta att förvaltas i enlighet med bankens egna regler och förfaranden, inklusive lämpliga kontrollåtgärder och åtgärder för att motverka skatteundandragande, och i enlighet med relevanta regler och förfaranden som avser revisionsrätten och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf). |
| --- | --- |

(44)

EIB:s finansieringsverksamhet bör fortsätta att förvaltas i enlighet med bankens egna regler och förfaranden, inklusive lämpliga kontrollåtgärder och åtgärder för att motverka skatteundandragande, och i enlighet med relevanta regler och förfaranden som avser revisionsrätten och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

EU-garanti

1.   Europeiska unionen ska bevilja Europeiska investeringsbanken (EIB) en EU-budgetgaranti för verksamhet som utförs utanför unionen (nedan kallad EU-garanti). EU-garantin ska beviljas som en generell garanti för betalningar som EIB inte har fått in men som förfallit till betalning, i samband med lån och lånegarantier för EIB-investeringsprojekt som är garantiberättigade i enlighet med punkt 2.
  EIB:s finansieringsverksamhet ska överensstämma med de övergripande vägledande principerna och riktlinjerna och bidra till att målen och politiken för unionens yttre åtgärder uppnås.

2.   De lån och lånegarantier från EIB som är berättigade till EU-garantin ska avse investeringsprojekt som utförs i de länder som omfattas av detta beslut och ska ha beviljats i enlighet med EIB:s egna regler och förfaranden
  , inbegripet EIB:s uttalande om sociala och miljömässiga normer, och
  för att främja relevanta mål för unionens politik för yttre förbindelser, om finansieringen från EIB har beviljats i enlighet med ett undertecknat avtal som varken har löpt ut eller sagts upp (nedan kallatEIB-finansiering).

3.   EU-garantin ska vara begränsad till 65 % av det sammanlagda beloppet av utbetalda krediter och ställda garantier inom ramen för EIB-finansiering, minus återbetalda belopp, plus alla anknutna kostnader.

4.   EU-garantin ska täcka EIB-finansiering som har undertecknats eller kommer att undertecknas under perioden 1 februari 2007–31 december 2013. EIB-finansiering som har undertecknats i enlighet med rådets beslut 2006/1016/EG, rådets beslut 2008/847/EG av den 4 november 2008 om berättigande för centralasiatiska länder till EIB-finansiering inom ramen för beslut 2006/1016/EG om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till och lånegarantier för projekt utanför gemenskapen (8) och beslut nr 633/2009/EG ska fortsätta att omfattas av EU-garantin i enlighet med det här beslutet.

5.   Om Europaparlamentet och rådet vid utgången av den period som anges i punkt 4 inte har antagit ett beslut om beviljande av en ny EU-garanti till EIB för dess finansieringstransaktioner utanför unionen, på grundval av ett kommissionsförslag enligt artikel 19, ska den perioden automatiskt förlängas med sex månader.

Artikel 2

Tak för mandaten

1.   Det maximala taket för EIB-finansiering med EU-garanti under perioden 2007-2013, minus återförda belopp, får inte överskrida
  29 567 000 000 EUR
  . Detta maximala tak ska delas upp i följande två delar:

| a) | Ett allmänt mandat på
  27 567 000 000 EUR
  . |
| --- | --- |

a)

Ett allmänt mandat på
  27 567 000 000 EUR
  .

| b) | Ett klimatförändringsmandat på 2 000 000 000 EUR. |
| --- | --- |

b)

Ett klimatförändringsmandat på 2 000 000 000 EUR.

2.   Det allmänna mandatet ska delas upp i bindande regionala tak och vägledande deltak enligt bilaga I. Inom de regionala taken ska EIB successivt säkerställa en balanserad fördelning mellan olika länder i de regioner som omfattas av det allmänna mandatet.

3.   Den EIB-finansiering som täcks av det allmänna mandatet ska vara sådana finansieringstransaktioner som uppfyller de mål som anges i artikel 3.

4.   Klimatförändringsmandatet ska täcka EIB-finansiering i samtliga länder som omfattas av detta beslut, när sådana finansieringstransaktioner främjar EU:s huvudmål att hantera klimatförändringen genom att stödja projekt för begränsning av och anpassning till klimatförändringen. Dessa projekt ska bidra till det övergripande målet med Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar, särskilt genom att undvika eller minska växthusgasutsläppen på områdena förnybar energi, energieffektivitet och hållbara transporter, eller genom att öka sårbara länders, sektorers och lokalsamhällens motståndskraft mot klimatförändringens negativa effekter. Klimatförändringsmandatet ska genomföras i nära samarbete med kommissionen och
  i möjligaste mån
  kombinera EIB-finansiering med EU-budgetmedel.
  Berättigande för länder där EIB finansierar insatser för att begränsa klimatförändringen inom ramen för EU-garantin kan begränsas för länder som rådet bedömer inte gjort åtaganden att uppfylla lämpliga mål som är kopplade till klimatförändringen. Innan ett sådant beslut fattas ska rådet höra utrikestjänsten och kommissionen. Det villkorade mandatet ska inte räknas som ett bidrag från unionen eller dess medlemsstater till de snabbstartsmedel som man kom överens om vid den partskonferens som Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar höll i Köpenhamn i december 2009.

5.
     
  Tillfredsställande kriterier för vad som utgör ”ren teknik” måste i princip inriktas på energieffektivitet och teknik för att minska utsläppen.

6.   När det gäller klimatförändringsmandatet ska dock EIB sträva efter att uppnå en balanserad fördelning av finansieringen mellan de olika regioner som omfattas av bilaga II fram till utgången av den period som avses i artikel 1.4. EIB ska särskilt säkerställa att den region som avses i bilaga II led A inte får mer än 40 % av det belopp som fördelats till detta mandat, att den region som avses i led B inte får mer än 50 %, att den region som avses i led C inte får mer än 30 % och att den region som avses i led D inte får mer än 10 %.
  Rent allmänt ska klimatförändringsmandatet användas till att finansiera projekt som är nära kopplade till EIB:s kärnkunnande och som bidrar med mervärde och maximerar effekten av anpassning till och begränsning av klimatförändringen.

7.
     
  Både det allmänna mandatet och klimatförändringsmandatet ska hanteras enligt principen om sund bankpraxis.

Artikel 3

Mål enligt det allmänna mandatet

1.   EU-garantin ska beviljas för EIB-finansiering som främjar
  något eller några av
  följande allmänna mål:

| a) | utveckling av lokal privat sektor, i synnerhet stöd till små och medelstora företag
  , |
| --- | --- |

a)

utveckling av lokal privat sektor, i synnerhet stöd till små och medelstora företag
  ,

| b) | utveckling av social och ekonomisk infrastruktur, inbegripet transport, energi, miljöinfrastruktur och informations- och kommunikationsteknik, |
| --- | --- |

b)

utveckling av social och ekonomisk infrastruktur, inbegripet transport, energi, miljöinfrastruktur och informations- och kommunikationsteknik,

| c) | åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringen, enligt artikel 2.4
  . |
| --- | --- |

c)

åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringen, enligt artikel 2.4
  .

Att indirekt bidra till fattigdomsminskning genom tillväxt för alla och hållbar ekonomisk och social utveckling ska vara ett mål för EIB:s finansieringsverksamhet i utvecklingsländer (9). [Ändring 5]

2.
     
  I enlighet med EU:s och internationella klimatförändringsmål ska EIB i samarbete med kommissionen senast 2012 lägga fram en strategi för hur man stegvis och stadigt kan öka andelen projekt som främjar en minskning av koldioxidutsläppen och snabbt avvecklar projekt som står i strid med ambitionen att uppnå EU:s klimatmål.

3.
     
  EIB:s finansiering bör mera generellt bidra till uppfyllandet av de allmänna principer som vägleder unionens yttre åtgärder i enlighet med artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen, dvs. befästande av och stöd till demokrati och rättsstatliga principer, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, och ska bidra till genomförandet av de internationella miljöavtal där unionen är en part. När det gäller i synnerhet utvecklingsländer ska EIB:s finansieringsverksamhet främja en hållbar förvaltning av globala naturresurser, en smidig och gradvis integrering i världsekonomin, kampen mot fattigdom och uppfyllandet av de mål som unionen godtagit inom ramen för Förenta nationerna och andra behöriga internationella organisationer. EIB ska främja lika tillgång till finansiella tjänster, särskilt för missgynnade grupper som minoriteter, bönder och kvinnor. För att uppfylla dessa krav på ett tillfredsställande sätt ska rådet och EIB:s styrande organ se till att EIB:s resurser och personal ökar inom ett rimligt tidsperspektiv.

4.   Regional integrering mellan partnerländer, inbegripet ekonomisk integration mellan föranslutningsländer, angränsande länder och EU, ska utgöra ett bakomliggande mål för EIB-finansiering på de områden som avses i punkt 1.

5.   EIB ska successivt öka sin verksamhet på de sociala områdena, exempelvis hälso- och sjukvård och utbildning.

Artikel 4

Länder som omfattas av beslutet

1.   Förteckningen över de länder som är berättigade eller potentiellt berättigade till EIB-finansiering med EU-garanti anges i bilaga II.

2.   I fråga om de länder som förtecknas i bilaga II och som är markerade med ”*” och i fråga om andra länder som inte förtecknas i bilaga II ska Europaparlamentet och rådet, från fall till fall och i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, besluta om landet är berättigat till EIB-finansiering med EU-garanti.

3.   EU-garantin ska bara täcka EIB-finansiering som genomförs i berättigade länder som har ingått ett ramavtal med EIB om de rättsliga villkoren för sådan finansiering.

4.   Om det finns allvarlig oro över den politiska eller ekonomiska situationen
  och politiken
  i ett visst land, får Europaparlamentet och rådet besluta att tillfälligt avbryta ny EIB-finansiering med EU-garanti i det landet i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

5.   EU-garantin får inte täcka EIB-finansiering i ett visst land om avtalet om sådan finansiering har undertecknats efter det att landet blev medlem i EU.

Artikel 5

EIB-finansieringens bidrag till EU:s politiska mål

1.   Kommissionen ska
  genom delegerade akter, i enlighet med artikel 6 och med förbehåll för de villkor som anges i artiklarna 7 och 8, i nära samarbete
  med EIB
  och Europeiska utrikestjänsten (nedan kallad utrikestjänsten),
  utforma regionala operativa riktlinjer för EIB-finansiering enligt detta beslut. Vid utformningen av dessa riktlinjer ska kommissionen och EIB
  samarbeta
  med utrikestjänsten angående
  de frågor som omfattas av dess ansvarsområde
  . De operativa riktlinjerna ska syfta till att EIB-finansieringen främjar EU:s politiska mål och ska utgå från den vidare ram för EU:s politik för respektive region som fastställs av kommissionen och utrikestjänsten. De operativa riktlinjerna ska
  vidare
  säkerställa att EIB-finansieringen kompletterar EU:s motsvarande politik, program och instrument för stöd till de olika regionerna, med hänsyn till Europaparlamentets resolutioner
  ,
  rådets beslut och slutsatser
  och det europeiska samförståndet om utveckling
  . Inom ramen för de operativa riktlinjerna ska EIB fastställa motsvarande finansieringsstrategier och se till att de genomförs.

2.   I enlighet med artikel 13 ska det övervakas att EIB:s finansieringsverksamhet är förenlig med målen för unionens politik för yttre förbindelser.
  För att underlätta en sådan övervakning ska EIB utarbeta resultatindikatorer avseende utvecklings-, miljö- och människorättsaspekterna på finansierade projekt och även beakta de relevanta indikatorerna enligt Parisdeklarationen om biståndseffektivitet.

3.   En EIB-finansieringstransaktion ska inte täckas av EU-garantin om kommissionen avger ett negativt yttrande om en sådan transaktion enligt förfarandet i artikel 19 i EIB:s stadga.

4.
     
  Kommissionen ska, för varje projekt som den godkänner, avge ett motiverat yttrande där man förklarar hur projektet respekterar de olika komponenterna i detta beslut och, framför allt, hur det stöder unionens mål för externa åtgärder, med undantag för konfidentiella punkter.

Artikel 6

Utövande av delegering

1.
     
  Befogenheten att anta de delegerade akter som avses i artikel 5 ska ges kommissionen för den period som anges i artikel 1.4 i detta beslut.

2.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska kommissionen samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

3.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i artiklarna 7 och 8.

Artikel 7

Återkallande av delegering

1.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 5 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet.

2.
     
  Den institution som inlett ett internt förfarande för att besluta huruvida en delegering av befogenhet ska återkallas, ska sträva efter att underrätta den andra institutionen och kommissionen inom rimlig tid innan det slutliga beslutet fattas, och ange vilka delegerade befogenheter som kan komma att återkallas samt skälen för detta.

3.
     
  Beslutet om återkallande innebär att delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet upphör att gälla. Det får verkan omedelbart eller vid ett senare, i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan trätt i kraft. Det skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 8

Invändning mot delegerade akter

1.
     
  Europaparlamentet eller rådet får invända mot en delegerad akt inom en period på två månader efter delgivningsdagen.

På Europaparlamentets eller rådets initiativ ska denna period förlängas med två månader.

2.
     
  Om varken Europaparlamentet eller rådet vid utgången av den period som avses i punkt 1 har invänt mot den delegerade akten ska den offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft den dag som anges i den.

Den delegerade akten får offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft innan denna period löper ut, förutsatt att både Europaparlamentet och rådet har underrättat kommissionen att de inte har för avsikt att göra några invändningar.

3.
     
  Om Europaparlamentet eller rådet invänder mot en delegerad akt inom den tidsperiod som anges i punkt 1 ska akten inte träda i kraft. Den institution som invänder mot en delegerad akt ska ange skälen för detta.

Artikel 9

EIB:s bedömning av projektens utvecklingsaspekter

1.   EIB ska grundligt granska utvecklingsaspekterna av de projekt som omfattas av EU-garantin,
  och kontrollera huruvida tillbörligt samråd med lokala myndigheter har skett
  . EIB:s egna regler och förfaranden ska innehålla nödvändiga bestämmelser om bedömning av projektens miljöeffekter, sociala effekter och människorättsaspekter, så att det säkerställs att enbart projekt som ur ekonomisk, finansiell, miljömässig och social synvinkel är hållbara får stöd enligt detta beslut.
  Kommissionen ska i årsrapporten till Europaparlamentet och rådet ta med en sammanställning med en bedömning av utvecklingsdimensionen av EIB:s verksamhet, baserad på den due diligence-granskning som genomförts när det gäller projekten som omfattas av EU-garantin.

Vid behov ska granskningen innefatta en bedömning av hur kapaciteten hos mottagarna av EIB-finansiering kan stärkas under projektcykeln med hjälp av tekniskt bistånd.

2.   Utöver förhandsbedömningen av utvecklingsaspekter
  ska
  EIB
  begära att de projektansvariga genomför en grundlig
  övervakning under projektgenomförandet
  och slutförandet
  av projektet, bl.a. i fråga om projektens utvecklingseffekter
  och inverkan på miljön och mänskliga rättigheter
  .
  EIB ska bedöma den information som tillhandahålls av de projektansvariga. EIB:s granskning ska när det är möjligt omfatta det arbete som utförs av finansiella mellanhänder till stöd för små och medelstora företag. Resultaten av granskningen ska om möjligt offentliggöras.

3.
     
  EIB ska inför kommissionen lägga fram årliga rapporter som bedömer den uppskattade utvecklingseffekten av de verksamheter som finansierats under året. Rapporterna ska baseras på EIB:s resultatindikationer som avses i artikel 5.2. Kommissionen ska lägga fram EIB:s utvecklingsrapporter inför Europaparlamentet och rådet inom ramen för den årliga rapportering som föreskrivs i artikel 13 och göra dem tillgängliga för allmänheten så att de aktörer som är berörda, t.ex. det civila samhället och mottagarländer, också kan uttrycka sina åsikter i frågan. Europaparlamentet ska diskutera de årliga rapporterna, med beaktande av åsikterna från alla berörda parter.

Artikel 10

Samarbete med kommissionen och utrikestjänsten

1.   Överensstämmelsen mellan EIB:s externa verksamhet och målen för EU:s politik för yttre förbindelser ska stärkas i syfte att maximera synergieffekterna mellan EIB-finansiering och EU-budgetmedel, särskilt genom fastställande av de operativa riktlinjer som avses i artikel 5 och genom en regelbunden och systematisk dialog och tidigt informationsutbyte om följande:

| a) | Strategidokument som utarbetas av kommissionen och/eller utrikestjänsten, exempelvis landstrategidokument, regionstrategidokument, vägledande program, handlingsplaner och föranslutningsdokument. |
| --- | --- |

a)

Strategidokument som utarbetas av kommissionen och/eller utrikestjänsten, exempelvis landstrategidokument, regionstrategidokument, vägledande program, handlingsplaner och föranslutningsdokument.

| b) | EIB:s strategiska planeringsdokument och projektplanering. |
| --- | --- |

b)

EIB:s strategiska planeringsdokument och projektplanering.

| c) | Övriga policyaspekter och operativa aspekter. |
| --- | --- |

c)

Övriga policyaspekter och operativa aspekter.

2.   Samarbetet ska genomföras på regionbasis, med beaktande av EIB:s roll och unionens politik för respektive region.

Artikel 11

Samarbete med andra
  offentliga finansieringsinstitut

1.   EIB:s finansieringstransaktioner
  ska
  i allt större utsträckning genomföras i samarbete med andra internationella finansinstitut eller europeiska bilaterala finansinstitut, för att maximera synergieffekter, samverkan och effektivitet och säkerställa en
  försiktig och
  rimlig riskdelning och samstämda projekt- och sektorsvillkor
  för att minimera eventuell dubblering av kostnader och onödig överlappning
  . [Ändring 4]

2.   Det samarbete som avses i punkt 1 ska underlättas genom samordning, som ska genomföras särskilt inom ramen för samförståndsavtal eller andra EU-ordningar för regionalt samarbete, när så är lämpligt, mellan kommissionen, EIB
  , EBRD
  och de främsta internationella finansinstitut och europeiska bilaterala finansinstitut som bedriver verksamhet i de olika regionerna
  , och hänsyn ska i detta sammanhang tas till utrikestjänstens befogenheter
  .

3.
     
  Kommissionen ska senast i mitten av 2012 utifrån befintliga positiva erfarenheter lägga fram förslag om inrättande av en ”EU-plattform för samarbete och utveckling”, som ska syfta till att optimera och rationalisera användningen av instrumenten för att i högre grad kombinera gåvobistånd och lån till regioner utanför EU. Härvid ska kommissionen samråda med EIB, EBRD och de andra europeiska multilaterala och bilaterala finansinstituten. I detta syfte ska kommissionen inrätta en arbetsgrupp som består av företrädare för medlemsstaterna, ledamöter av Europaparlamentet, EIB och vid behov andra institutioner.

Artikel 12

EU-garantins omfattning och dess villkor

1.   EU-garantin ska omfatta alla betalningar som EIB inte har mottagit men som förfallit till betalning (nedan kallad totalgaranti) för finansieringstransaktioner som EIB inlett med en stat eller som garanteras av en stat och för övriga finansieringstransaktioner som EIB inlett med regionala eller lokala myndigheter eller statligt ägda och/eller kontrollerade offentliga företag eller institutioner, där EIB för dessa övriga EIB-finansieringstransaktioner gjort en lämplig riskanalys med beaktande av kreditrisksituationen i det berörda landet.

2.   Vid tillämpning av punkt 1 ska Västbanken och Gaza företrädas av den palestinska myndigheten, och Kosovo

   (10)

  ska företrädas av FN:s uppdrag i Kosovo eller en förvaltning som utsetts i de regionala operativa riktlinjer som avses i artikel 5 i detta beslut.

3.   För de av EIB:s finansieringstransaktioner som inte anges i punkt 1 ska EU-garantin omfatta alla belopp som EIB inte har mottagit men som förfallit till betalning, om den uteblivna återbetalningen följer av att någon av följande politiska risker har förverkligats (nedan kallad garanti för politisk risk):

| a) | Hinder för valutaöverföringar. |
| --- | --- |

a)

Hinder för valutaöverföringar.

| b) | Expropriation. |
| --- | --- |

b)

Expropriation.

| c) | Krig eller inre oroligheter. |
| --- | --- |

c)

Krig eller inre oroligheter.

| d) | Rättsvägran vid avtalsbrott. |
| --- | --- |

d)

Rättsvägran vid avtalsbrott.

4.   EIB ska i
  samförstånd
  med kommissionen utforma en tydlig och öppen politik för uppdelning på finansieringskällor för de transaktioner som är berättigade både till täckning genom EU-garantin och EIB-finansiering på egen risk.

5.
     
  När EU-garantin verkställs för en specifik transaktion ska EIB till unionen överföra samtliga eller en del av de fordringar som avser icke mottagna betalningar, vilket innebär att unionen tar över EIB:s rättigheter gentemot gäldenärerna med alla säkerheter i samband med detta.

Artikel 13

Årsrapporter och räkenskaper

1.   Kommissionen ska varje år lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om EIB-finansiering som genomförs enligt detta beslut. Rapporten ska innehålla en granskning av EIB-finansieringstransaktionerna uppdelade på
  program,
  projekt, sektorer, länder och regioner
  ,
  och
  en utvärdering
  av i vilken utsträckning EIB-finansieringen har bidragit till uppnåendet av målen för EU:s politik för yttre förbindelser och unionens strategiska mål
  med särskild hänsyn till de berörda EU 2020-målen
  . Rapporten ska
  innehålla en sammanfattning av pågående projekt. Rapporten ska
  särskilt bedöma i vilken mån EIB-finansieringen uppfyller villkoren i detta beslut, med beaktande av de regionala operativa riktlinjer som avses i artikel 5, och ska innehålla avsnitt om mervärde i fråga om uppnåendet av unionens politiska mål,
  om bedömningen av den uppskattade biståndseffekten och huruvida EIB har tagit hänsyn till den miljömässiga och sociala hållbarheten vid utformningen och övervakningen av de finansierade projekten
  och om samarbetet med kommissionen och andra internationella finansinstitut och bilaterala institut, inbegripet samfinansiering.
  Rapporten ska särskilt innehålla en detaljerad särredovisning av alla de unionsmedel som använts i kombination med EIB:s finansiering och andra givare, och därigenom ge en detaljerad översikt över den finansierade verksamhetens finansiella exponering. Dessutom ska den innehålla ett särskilt avsnitt med en detaljerad utvärdering av de åtgärder som EIB har vidtagit för att följa artikel 1.2 i beslut nr 633/2009/EG. Slutligen ska EIB fortsätta att till Europaparlamentet, rådet och kommissionen överlämna alla oberoende utvärderingsrapporter med en bedömning av de praktiska resultat som uppnåtts genom EIB:s specifika verksamheter under de externa mandaten.

2.   EIB ska för tillämpningen av punkt 1 till kommissionen lämna årliga rapporter om de finansieringstransaktioner som EIB genomför enligt detta beslut, med uppdelning på projekt, sektorer, länder och regioner, och om uppnåendet av EU:s mål för sina yttre förbindelser och EU:s strategiska mål, inbegripet samarbetet med kommissionen, andra internationella finansinstitut och bilaterala institut,
  liksom en rapport för bedömning av utvecklingseffekten i enlighet med artikel 6
  .
  Samförståndsavtal mellan EIB och andra internationella finansinstitut eller bilaterala institut avseende genomförande av finansiella transaktioner enligt detta beslut ska offentliggöras, eller, om offentliggörande inte är möjligt, meddelas Europaparlamentet och rådet som en del av kommissionens årliga rapportering i enlighet med artikel 10.

3.   EIB ska till kommissionen lämna de statistiska, finansiella och räkenskapsmässiga uppgifter om var och en av EIB:s finansieringstransaktioner
  och eventuell ytterligare information
  som krävs för att uppfylla kommissionens rapporteringsskyldigheter eller besvara förfrågningar från Europeiska revisionsrätten, samt ett revisionsintyg om utestående belopp avseende EIB:s finansieringstransaktioner.

4.   Med tanke på kommissionens räkenskaper och rapportering om de risker som täcks av totalgarantin ska EIB till kommissionen lämna sin riskanalys och sina kreditvärderingsuppgifter avseende EIB-finansieringstransaktioner när det gäller andra låntagare eller garanterade gäldenärer än stater.

5.   EIB ska lämna de uppgifter som anges i punkterna 2, 3 och 4 på egen bekostnad.
  EIB ska även som allmän regel offentliggöra denna information, med undantag för konfidentiell information. Information om huruvida projektet omfattas av denna garanti ska ingå i den ”Projektsammanfattning” som publiceras på EIB:s webbplats efter godkännandeskedet.

6.
     
  I EIB:s årsrapport ska ingå en utvärdering som följer upp hur samförståndsavtalet med Europeiska ombudsmannen fungerar.

Artikel 14

Icke samarbetsvilliga jurisdiktioner

EIB ska i sin finansieringsverksamhet inte tolerera någon verksamhet som genomförs för olagliga syften, inklusive penningtvätt, finansiering av terrorism, skattebedrägeri och skatteflykt. EIB ska i synnerhet inte delta några transaktioner som genomförs i ett berättigat land genom en utländsk jurisdiktion som definierats som icke samarbetsvillig av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) och andra relevanta organ.

Artikel 15

Framtiden för samarbets- och utvecklingsfinansiering

Kommissionen ska tillsammans med EIB inrätta en arbetsgrupp för att diskutera framtiden för samarbets- och utvecklingsfinansiering som härrör från unionen för att se över nuvarande rutiner och föreslå förändringar av hur utvecklingsbiståndet organiseras och samordnas och hur man kan öka dess effektivitet. Arbetsgruppen ska när så är lämpligt omfatta relevanta företrädare för medlemsstaterna, Europaparlamentet och andra europeiska finansinstitut, och ska i lämplig utsträckning samråda med det civila samhället, den privata sektorn och sakkunniga från länder med goda resultat när det gäller mottagande av utvecklingsbistånd. Arbetsgruppen ska lägga fram sin rapport med rekommendationer senast den 31 december 2012.

Artikel 16

Indrivning av kommissionens utbetalningar

1.   Om kommissionen gör en utbetalning som omfattas av EU-garantin, ska EIB i kommissionens namn och på dess vägnar ansvara för att driva in fordringar som rör de utbetalda beloppen.

2.   EIB och kommissionen ska ingå ett avtal med närmare bestämmelser och förfaranden för indrivning av fordringar senast den dag då det avtal som avses i artikel 17 ingås.

3.
     
  Fullständiga och detaljerade uppgifter om alla indrivningar enligt det garantiavtal som avses i artikel 17 ska för transparensens skull offentliggöras på kommissionens webbplats.

4.
     
  Betalningar och indrivna belopp enligt avtalet om EU-garanti och som hör till Europeiska unionens allmänna budget ska revideras av Europeiska revisionsrätten.

Artikel 17

Garantiavtal

EIB och kommissionen ska ingå ett garantiavtal med närmare bestämmelser och förfaranden för EU-garantin
  och ska i vederbörlig ordning informera Europaparlamentet
  .

Artikel 18

Revisionsrättens kontroll

EU-garantin till EIB ska kontrolleras av revisionsrätten.

Artikel 19

Översyn

Kommissionen ska för Europaparlamentet och rådet lägga fram ett förslag om inrättande av EU-garantin inom ramen för nästa budgetram.

Artikel 20

Slutrapport

Kommissionen ska
  till Europaparlamentet och rådet
  lägga fram en slutrapport om tillämpningen av detta beslut senast den 31 oktober 2014.

Artikel 21

Upphävande

Beslut nr 633/2009/EG upphör härmed att gälla.

Artikel 22

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 17 februari 2011.

1

(2)  EUT L 190, 22.7.2009, s. 1.

2

(3)  EUT L 145, 10.6.2009, s. 10.

3

(4)  
  KOM(2008)0308.

4

KOM(2008)0308.

(5)  

  EUT L 414, 30.12.2006, s. 95.

5

EUT L 414, 30.12.2006, s. 95.

(6)  
  Enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999).

6

Enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999).

(7)  KOM(2009)0495.

7

(8)  EUT L 301, 12.11.2008, s. 13.

8

(9)  
  Som de definieras i OECD:s förteckning över mottagare av offentligt utvecklingsbistånd (innefattande minst utvecklade länder, låginkomstländer och medelinkomstländer).

9

Som de definieras i OECD:s förteckning över mottagare av offentligt utvecklingsbistånd (innefattande minst utvecklade länder, låginkomstländer och medelinkomstländer).

(10)  Enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999).

10

---

Torsdagen den 17 februari 2011BILAGA I

REGIONALA TAK FÖR DET ALLMÄNNA MANDATET

| A. | Föranslutningsländer:
  9 166 000 000 EUR
  . |
| --- | --- |

A.

Föranslutningsländer:
  9 166 000 000 EUR
  .

| B. | Grannländer och partnerskapsländer:
  13 664 000 000 EUR,


  indelat i följande vägledande deltak:






  i) | Medelhavsländerna:
  9 700 000 000 EUR
  . |
| --- | --- | --- |

B.

Grannländer och partnerskapsländer:
  13 664 000 000 EUR,

indelat i följande vägledande deltak:

i)

Medelhavsländerna:
  9 700 000 000 EUR
  .

| ii) | Östeuropa, södra Kaukasien och Ryssland:
  3 964 000 000 EUR
  . |
| --- | --- |

ii)

Östeuropa, södra Kaukasien och Ryssland:
  3 964 000 000 EUR
  .

| C. | Asien och Latinamerika:
  3 837 000 000 EUR
  .
  indelat i följande vägledande deltak:






  i) | Latinamerika: 2 800 000 000 EUR. |
| --- | --- | --- |

C.

Asien och Latinamerika:
  3 837 000 000 EUR
  .

indelat i följande vägledande deltak:

i)

Latinamerika: 2 800 000 000 EUR.

| ii) | Asien (inklusive Centralasien):
  1 037 000 000 EUR
  . |
| --- | --- |

ii)

Asien (inklusive Centralasien):
  1 037 000 000 EUR
  .

| D. | Republiken Sydafrika: 900 000 000 EUR. |
| --- | --- |

D.

Republiken Sydafrika: 900 000 000 EUR.

Inom
  taket
  för det allmänna mandatet får EIB:s styrande organ besluta om att mellan
  regionerna
  omfördela ett belopp upp till
  20 %
  av de regionala
  taken
  .

---

Torsdagen den 17 februari 2011BILAGA II

BERÄTTIGADE ELLER POTENTIELLT BERÄTTIGADE REGIONER OCH LÄNDER

A.   Föranslutningsländer

1.   Kandidatländer

Kroatien, Turkiet och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien
  och Republiken Island
  .

2.   Potentiella kandidatländer

Albanien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro, Serbien och Kosovo enligt Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 (1999) ▐.

B.   Grannländer och partnerskapsländer

1.   Medelhavsländer

Algeriet, Egypten, Västbanken och Gaza, Israel, Jordanien, Libanon, Libyen, Marocko, Syrien och Tunisien.

2.   Östeuropa, södra Kaukasien och Ryssland

Östeuropa: Moldavien, Ukraina och Vitryssland
  (*)

   (1).

Södra Kaukasien: Armenien, Azerbajdzjan och Georgien.

Ryssland.

C.   Asien Och Latinamerika

1.   Latinamerika

Argentina, Bolivia, Brasilien, Chile, Colombia, Costa Rica, Kuba (*), Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Mexiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, Uruguay och Venezuela.

2.   Asien

Asien (utom Centralasien): Afghanistan (*), Bangladesh, Bhutan (*), Brunei, Kambodja, Kina (inklusive Hongkong och den särskilda administrativa regionen Macao), Indien, Indonesien, Irak, Sydkorea, Laos, Malaysia, Maldiverna, Mongoliet, Nepal, Pakistan, Filippinerna, Singapore, Sri Lanka, Taiwan (*), Thailand, Vietnam och Jemen.

Centralasien: Kazakstan, Kirgizistan, Tadzjikistan, Turkmenistan och Uzbekistan.

D.   Södra afrika: Sydafrika.

---

(1)  
  Starten för EIB:s verksamhet i Vitryssland kommer att fortsätta att vara kopplad till framsteg mot demokrati i enlighet med rådets slutsatser av den 17 november 2009 om Vitryssland och med Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2010 om situationen för det civila samhället och nationella minoriteter i Vitryssland (EUT C 349 E, 22.12.2010, s. 37). Kommissionen kommer att meddela EIB när dessa villkor har uppfyllts och samtidigt informera Europaparlamentet och rådet.

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/113 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/113

---

Torsdagen den 17 februari 2011Frihandelsavtal mellan EU och Sydkorea ***

P7_TA(2011)0063

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (08505/2010 – C7-0320/2010 – 2010/0075(NLE))

2012/C 188 E/31

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (08505/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (08505/2010),

| — | med beaktande av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (08530/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (08530/2010),

| — | med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 91, 100.2, 167.3, 207 och 218.6 andra stycket led a v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0320/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 91, 100.2, 167.3, 207 och 218.6 andra stycket led a v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0320/2010),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0034/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0034/2011).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Korea. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Korea.

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 188/114 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 188/114

---

Torsdagen den 17 februari 2011Riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik *

P7_TA(2011)0070

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 februari 2011 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (KOM(2011)0006 – C7-0033/2011 – 2011/0007(CNS))

2012/C 188 E/32

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2011)0006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2011)0006),

| — | med beaktande av artikel 148.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0033/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 148.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0033/2011),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0040/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0040/2011).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet har länge framhållit att kommissionen och rådet bör se till att parlamentet får tillräckligt med tid, och i varje fall inte mindre än fem månader, för att lämna sina synpunkter på de integrerade riktlinjerna (allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken och riktlinjer för sysselsättningen) inom ramen för den europeiska terminen och för att fullgöra sin rådgivande funktion, så som den definieras i artikel 148.2 i fördraget, under den fullständiga översynen av medlemsstaternas sysselsättningsriktlinjer som enligt planerna ska genomföras under 2014. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet har länge framhållit att kommissionen och rådet bör se till att parlamentet får tillräckligt med tid, och i varje fall inte mindre än fem månader, för att lämna sina synpunkter på de integrerade riktlinjerna (allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken och riktlinjer för sysselsättningen) inom ramen för den europeiska terminen och för att fullgöra sin rådgivande funktion, så som den definieras i artikel 148.2 i fördraget, under den fullständiga översynen av medlemsstaternas sysselsättningsriktlinjer som enligt planerna ska genomföras under 2014.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---