# Uradni list C 225/2012

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2012.225.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 225 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5527. julij 2012 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2012.225.slv

Uradni list

Evropske unije

C 225

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5527. julij 2012

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Odbor regij |
| | 95. plenarno zasedanje 3. in 4. maja 2012 |
| 2012/C 225/01 | Mnenje Odbora regij – Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2011–2012 | 1 |
| 2012/C 225/02 | Mnenje Odbora regij – Zelena knjiga o združitvi družine | 7 |
| 2012/C 225/03 | Mnenje Odbora regij – Pregled politike EU o kakovosti zraka in emisijah | 11 |
| 2012/C 225/04 | Mnenje Odbora regij – Zakonodajni predlogi za reformo skupne ribiške politike | 20 |
| 2012/C 225/05 | Mnenje Odbora regij – Aktivno staranje: inovativnost – pametno zdravje – boljše življenje | 46 |
| 2012/C 225/06 | Mnenje Odbora regij – Energetska učinkovitost v mestih in regijah s poudarkom na razlikah med podeželskimi območji in mesti | 52 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Odbor regij

95. plenarno zasedanje 3. in 4. maja 2012

2012/C 225/01

Mnenje Odbora regij – Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2011–2012

1

2012/C 225/02

Mnenje Odbora regij – Zelena knjiga o združitvi družine

7

2012/C 225/03

Mnenje Odbora regij – Pregled politike EU o kakovosti zraka in emisijah

11

2012/C 225/04

Mnenje Odbora regij – Zakonodajni predlogi za reformo skupne ribiške politike

20

2012/C 225/05

Mnenje Odbora regij – Aktivno staranje: inovativnost – pametno zdravje – boljše življenje

46

2012/C 225/06

Mnenje Odbora regij – Energetska učinkovitost v mestih in regijah s poudarkom na razlikah med podeželskimi območji in mesti

52

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | ODBOR REGIJ |
| | 95. plenarno zasedanje 3. in 4. maja 2012 |
| 2012/C 225/07 | Mnenje Odbora regij – Predlog splošne uredbe o skladih skupnega strateškega okvira | 58 |
| 2012/C 225/08 | Mnenje Odbora regij – Predlog uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj | 114 |
| 2012/C 225/09 | Mnenje Odbora regij – Predlog uredbe o Evropskem socialnem skladu | 127 |
| 2012/C 225/10 | Mnenje Odbora regij – Predlog uredbe o Kohezijskem skladu | 143 |
| 2012/C 225/11 | Mnenje Odbora regij – Pregled zakonodajnega okvira TEN-T | 150 |
| 2012/C 225/12 | Mnenje Odbora regij – Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji za obdobje 2014–2020 | 159 |
| 2012/C 225/13 | Mnenje Odbora regij – Program Evropske unije za socialne spremembe in inovacije | 167 |
| 2012/C 225/14 | Mnenje Odbora regij – Zakonodajni predlogi o reformi skupne kmetijske politike in politike razvoja podeželja po letu 2013 | 174 |
| 2012/C 225/15 | Mnenje Odbora regij – Erasmus za vse | 200 |
| 2012/C 225/16 | Mnenje Odbora regij – Vseevropska telekomunikacijska omrežja | 211 |
| 2012/C 225/17 | Mnenje Odbora regij – Program varstva potrošnikov za obdobje 2014–2020 | 217 |
| 2012/C 225/18 | Mnenje Odbora regij – Zdravje za rast: tretji večletni program ukrepov EU za obdobje 2014–2020 | 223 |

III   Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

95. plenarno zasedanje 3. in 4. maja 2012

2012/C 225/07

Mnenje Odbora regij – Predlog splošne uredbe o skladih skupnega strateškega okvira

58

2012/C 225/08

Mnenje Odbora regij – Predlog uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj

114

2012/C 225/09

Mnenje Odbora regij – Predlog uredbe o Evropskem socialnem skladu

127

2012/C 225/10

Mnenje Odbora regij – Predlog uredbe o Kohezijskem skladu

143

2012/C 225/11

Mnenje Odbora regij – Pregled zakonodajnega okvira TEN-T

150

2012/C 225/12

Mnenje Odbora regij – Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji za obdobje 2014–2020

159

2012/C 225/13

Mnenje Odbora regij – Program Evropske unije za socialne spremembe in inovacije

167

2012/C 225/14

Mnenje Odbora regij – Zakonodajni predlogi o reformi skupne kmetijske politike in politike razvoja podeželja po letu 2013

174

2012/C 225/15

Mnenje Odbora regij – Erasmus za vse

200

2012/C 225/16

Mnenje Odbora regij – Vseevropska telekomunikacijska omrežja

211

2012/C 225/17

Mnenje Odbora regij – Program varstva potrošnikov za obdobje 2014–2020

217

2012/C 225/18

Mnenje Odbora regij – Zdravje za rast: tretji večletni program ukrepov EU za obdobje 2014–2020

223

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Odbor regij

95. plenarno zasedanje 3. in 4. maja 2012

| 27.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 225/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 225/1

---

Mnenje Odbora regij – Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2011–2012

2012/C 225/01

ODBOR REGIJ

| — | želi izpostaviti, da so vse države (1), zajete v strategiji širitve, uradno ratificirale Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in Evropsko listino lokalne samouprave, zato jih spodbuja, da izpolnijo in udejanjijo te zaveze; |
| --- | --- |

—

želi izpostaviti, da so vse države (1), zajete v strategiji širitve, uradno ratificirale Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in Evropsko listino lokalne samouprave, zato jih spodbuja, da izpolnijo in udejanjijo te zaveze;

| — | opozarja na izreden pomen oblikovanja in razvoja upravljanja na več ravneh, neodvisnih medijev in civilne družbe v državah kandidatkah, slednje pa poziva, naj podpirajo spoštovanje državljanskih svoboščin in demokratičnih postopkov v političnem življenju; |
| --- | --- |

—

opozarja na izreden pomen oblikovanja in razvoja upravljanja na več ravneh, neodvisnih medijev in civilne družbe v državah kandidatkah, slednje pa poziva, naj podpirajo spoštovanje državljanskih svoboščin in demokratičnih postopkov v političnem življenju;

| — | poudarja pomen formalnega postopka posvetovanja med pristojnimi nacionalnimi organi ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi na vsaki stopnji širitve EU, s čimer se poveča sodelovanje javnosti in izboljša izvajanje načela subsidiarnosti ter spodbuja približanje državljanom. Posvetovanje prav tako olajša izvajanje zakonodaje in pripomore k boljši izkoriščenosti instrumenta za predpristopno pomoč, pod pogojem, da so predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti dobro seznanjeni s procesom vključevanja; |
| --- | --- |

—

poudarja pomen formalnega postopka posvetovanja med pristojnimi nacionalnimi organi ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi na vsaki stopnji širitve EU, s čimer se poveča sodelovanje javnosti in izboljša izvajanje načela subsidiarnosti ter spodbuja približanje državljanom. Posvetovanje prav tako olajša izvajanje zakonodaje in pripomore k boljši izkoriščenosti instrumenta za predpristopno pomoč, pod pogojem, da so predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti dobro seznanjeni s procesom vključevanja;

| — | poziva k ustanovitvi ali okrepitvi organizacij, ki bi združevale lokalne in regionalne oblasti ter sodelovale s sorodnimi organi v državah članicah EU, kar lahko prispeva k izmenjavi izkušenj in pripomore k procesu povezovanja; |
| --- | --- |

—

poziva k ustanovitvi ali okrepitvi organizacij, ki bi združevale lokalne in regionalne oblasti ter sodelovale s sorodnimi organi v državah članicah EU, kar lahko prispeva k izmenjavi izkušenj in pripomore k procesu povezovanja;

| — | izraža pozitivno mnenje v zvezi z aktualnim procesom vključevanja v državah kandidatkah, kar bi bilo treba izkoristiti kot enega izmed elementov v procesu decentralizacije, temelječim na preglednem izvajanju; |
| --- | --- |

—

izraža pozitivno mnenje v zvezi z aktualnim procesom vključevanja v državah kandidatkah, kar bi bilo treba izkoristiti kot enega izmed elementov v procesu decentralizacije, temelječim na preglednem izvajanju;

| — | poudarja ključni pomen spoštovanja načela dobrososedskih odnosov med državami članicami EU, državami kandidatkami in drugimi državami ter vlogo in pomen oblikovanja čezmejnega in regionalnega sodelovanja med temi državami. |
| --- | --- |

—

poudarja ključni pomen spoštovanja načela dobrososedskih odnosov med državami članicami EU, državami kandidatkami in drugimi državami ter vlogo in pomen oblikovanja čezmejnega in regionalnega sodelovanja med temi državami.

| Poročevalec | Stanisław SZWABSKI (EA/PL), predsednik mestnega sveta občine Gdynia |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: strategija širitve in glavni izzivi v obdobju 2011–2012
  COM(2011) 666 |

Poročevalec

Stanisław SZWABSKI (EA/PL), predsednik mestnega sveta občine Gdynia

Referenčni dokument

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: strategija širitve in glavni izzivi v obdobju 2011–2012

COM(2011) 666

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Splošna priporočila

| 1. | izpostavlja, da je cilj širitve EU razširitev območja mirnega razvoja in sodelovanja v Evropi, zato je Evropska unija pripravljena na pogajanja s katero koli evropsko državo, ki si prizadeva za članstvo, spoštuje demokratične vrednote, ki jim je tudi zavezana, ter izpolnjuje merila za članstvo; opozarja, da je širitev možna le ob zagotovitvi uspešnega vključevanja države pristopnice v Evropsko unijo; |
| --- | --- |

1.

izpostavlja, da je cilj širitve EU razširitev območja mirnega razvoja in sodelovanja v Evropi, zato je Evropska unija pripravljena na pogajanja s katero koli evropsko državo, ki si prizadeva za članstvo, spoštuje demokratične vrednote, ki jim je tudi zavezana, ter izpolnjuje merila za članstvo; opozarja, da je širitev možna le ob zagotovitvi uspešnega vključevanja države pristopnice v Evropsko unijo;

| 2. | želi izpostaviti, da so vse države (2), zajete v strategiji širitve, uradno ratificirale Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in Evropsko listino lokalne samouprave, zato jih spodbuja, da izpolnijo in udejanjijo te zaveze; |
| --- | --- |

2.

želi izpostaviti, da so vse države (2), zajete v strategiji širitve, uradno ratificirale Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in Evropsko listino lokalne samouprave, zato jih spodbuja, da izpolnijo in udejanjijo te zaveze;

| 3. | pozdravlja predlog Komisije, da se z intenzivnejšo uporabo instrumenta za predpristopno pomoč spodbudijo in pospešijo reformna prizadevanja, usmerjena k doseganju rezultatov. Po potrebi lahko udeležba lokalnih in regionalnih oblasti pripomore k povečanju absorpcijske sposobnosti in izgradnji zmogljivosti v državi prejemnici ter tako k učinkovitejši uporabi sredstev instrumenta za predpristopno pomoč; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja predlog Komisije, da se z intenzivnejšo uporabo instrumenta za predpristopno pomoč spodbudijo in pospešijo reformna prizadevanja, usmerjena k doseganju rezultatov. Po potrebi lahko udeležba lokalnih in regionalnih oblasti pripomore k povečanju absorpcijske sposobnosti in izgradnji zmogljivosti v državi prejemnici ter tako k učinkovitejši uporabi sredstev instrumenta za predpristopno pomoč;

| 4. | poudarja, da je namen procesa širitve državljanom EU in državam kandidatkam zagotoviti stabilnost in povečano blaginjo ter deljeno odgovornost za oblikovanje vse večjega območja miru, svobode, varnosti in pravice ter notranjega trga in zasledovanje ciljev gospodarske, socialne in teritorialne kohezije, nediskriminacije, strpnosti, pravičnosti, solidarnosti ter enakosti moških in žensk; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je namen procesa širitve državljanom EU in državam kandidatkam zagotoviti stabilnost in povečano blaginjo ter deljeno odgovornost za oblikovanje vse večjega območja miru, svobode, varnosti in pravice ter notranjega trga in zasledovanje ciljev gospodarske, socialne in teritorialne kohezije, nediskriminacije, strpnosti, pravičnosti, solidarnosti ter enakosti moških in žensk;

| 5. | opozarja, da bi morale biti v uspešna in trajna reformna prizadevanja vključene vse ravni družbe. Dobro upravljanje skupaj z modernizacijo javnega sektorja, usklajeno na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, zagotavlja boljše pogoje za širšo in močnejšo demokracijo, večjo preglednost ter sisteme, ki jih manj pestita korupcija in nepotizem. Decentraliziran sistem pomeni več javne odgovornosti, za državljane pa lažje sodelovanje pri odločanju; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da bi morale biti v uspešna in trajna reformna prizadevanja vključene vse ravni družbe. Dobro upravljanje skupaj z modernizacijo javnega sektorja, usklajeno na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, zagotavlja boljše pogoje za širšo in močnejšo demokracijo, večjo preglednost ter sisteme, ki jih manj pestita korupcija in nepotizem. Decentraliziran sistem pomeni več javne odgovornosti, za državljane pa lažje sodelovanje pri odločanju;

| 6. | opozarja na izreden pomen oblikovanja in razvoja upravljanja na več ravneh, neodvisnih medijev in civilne družbe v državah kandidatkah, slednje pa poziva, naj podpirajo spoštovanje državljanskih svoboščin in demokratičnih postopkov v političnem življenju; |
| --- | --- |

6.

opozarja na izreden pomen oblikovanja in razvoja upravljanja na več ravneh, neodvisnih medijev in civilne družbe v državah kandidatkah, slednje pa poziva, naj podpirajo spoštovanje državljanskih svoboščin in demokratičnih postopkov v političnem življenju;

| 7. | poudarja pomen formalnega postopka posvetovanja med pristojnimi nacionalnimi organi ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi na vsaki stopnji širitve EU, s čimer se poveča sodelovanje javnosti in izboljša izvajanje načela subsidiarnosti ter spodbuja približanje državljanom. Posvetovanje prav tako olajša izvajanje zakonodaje in pripomore k boljši izkoriščenosti instrumenta za predpristopno pomoč, pod pogojem, da so predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti dobro seznanjeni s procesom vključevanja; |
| --- | --- |

7.

poudarja pomen formalnega postopka posvetovanja med pristojnimi nacionalnimi organi ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi na vsaki stopnji širitve EU, s čimer se poveča sodelovanje javnosti in izboljša izvajanje načela subsidiarnosti ter spodbuja približanje državljanom. Posvetovanje prav tako olajša izvajanje zakonodaje in pripomore k boljši izkoriščenosti instrumenta za predpristopno pomoč, pod pogojem, da so predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti dobro seznanjeni s procesom vključevanja;

| 8. | poziva k ustanovitvi ali okrepitvi organizacij, ki bi združevale lokalne in regionalne oblasti ter sodelovale s sorodnimi organi v državah članicah EU, kar lahko prispeva k izmenjavi izkušenj in pripomore k procesu povezovanja; |
| --- | --- |

8.

poziva k ustanovitvi ali okrepitvi organizacij, ki bi združevale lokalne in regionalne oblasti ter sodelovale s sorodnimi organi v državah članicah EU, kar lahko prispeva k izmenjavi izkušenj in pripomore k procesu povezovanja;

| 9. | izraža pozitivno mnenje v zvezi z aktualnim procesom vključevanja v državah kandidatkah, kar bi bilo treba izkoristiti kot enega izmed elementov v procesu decentralizacije, temelječim na preglednem izvajanju; |
| --- | --- |

9.

izraža pozitivno mnenje v zvezi z aktualnim procesom vključevanja v državah kandidatkah, kar bi bilo treba izkoristiti kot enega izmed elementov v procesu decentralizacije, temelječim na preglednem izvajanju;

| 10. | izpostavlja dejstvo, da sta napredek in uspeh procesa širitve odvisna zlasti od vidnega napredka držav kandidatk pri izvajanju reform za izpolnitev københavnskih meril; |
| --- | --- |

10.

izpostavlja dejstvo, da sta napredek in uspeh procesa širitve odvisna zlasti od vidnega napredka držav kandidatk pri izvajanju reform za izpolnitev københavnskih meril;

| 11. | poudarja, da je treba pospešiti postopek odobritve makroregionalne strategije jadransko-jonske regije, katere dodana vrednost je olajšati in okrepiti pristopni proces držav kandidatk in potencialnih držav kandidatk jugovzhodne Evrope k Evropski uniji, je pa tudi priložnost za utrjevanje demokratičnih procesov na ozemljih, ki pripadajo širši sredozemski regiji; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba pospešiti postopek odobritve makroregionalne strategije jadransko-jonske regije, katere dodana vrednost je olajšati in okrepiti pristopni proces držav kandidatk in potencialnih držav kandidatk jugovzhodne Evrope k Evropski uniji, je pa tudi priložnost za utrjevanje demokratičnih procesov na ozemljih, ki pripadajo širši sredozemski regiji;

| 12. | poudarja ključni pomen spoštovanja načela dobrososedskih odnosov med državami članicami EU, državami kandidatkami in drugimi državami ter vlogo in pomen oblikovanja čezmejnega in regionalnega sodelovanja med temi državami; |
| --- | --- |

12.

poudarja ključni pomen spoštovanja načela dobrososedskih odnosov med državami članicami EU, državami kandidatkami in drugimi državami ter vlogo in pomen oblikovanja čezmejnega in regionalnega sodelovanja med temi državami;

| 13. | poziva, naj organi držav, ki zaprosijo za članstvo v EU, v sodelovanju z upravnimi organi na lokalni in regionalni ravni oblikujejo skladne predpise in nacionalne strategije ter da se lokalnim in regionalnim oblastem dajo na voljo sredstva za izvajanje strategij vključevanja marginaliziranih skupin; |
| --- | --- |

13.

poziva, naj organi držav, ki zaprosijo za članstvo v EU, v sodelovanju z upravnimi organi na lokalni in regionalni ravni oblikujejo skladne predpise in nacionalne strategije ter da se lokalnim in regionalnim oblastem dajo na voljo sredstva za izvajanje strategij vključevanja marginaliziranih skupin;

| 14. | poudarja potrebo po izčrpnih in uravnoteženih informacijah v državah kandidatkah o EU, njenih institucijah, procesu vključevanja in spremembah, ki ga ta proces prinaša posameznim državam, pa tudi o izzivih in priložnostih za državljane. Te informacije, ki jih morajo zagotavljati predvsem oblasti držav pristopnic, so nujne za to, da se državljanom omogoči aktivno sodelovanje pri pridruževanju njihove države EU in da se zavedejo koristi morebitnega članstva; |
| --- | --- |

14.

poudarja potrebo po izčrpnih in uravnoteženih informacijah v državah kandidatkah o EU, njenih institucijah, procesu vključevanja in spremembah, ki ga ta proces prinaša posameznim državam, pa tudi o izzivih in priložnostih za državljane. Te informacije, ki jih morajo zagotavljati predvsem oblasti držav pristopnic, so nujne za to, da se državljanom omogoči aktivno sodelovanje pri pridruževanju njihove države EU in da se zavedejo koristi morebitnega članstva;

| 15. | poziva države kandidatke, naj v okviru svojih uradnih zmožnosti prispevajo k razvoju in krepitvi EU in institucij Skupnosti; |
| --- | --- |

15.

poziva države kandidatke, naj v okviru svojih uradnih zmožnosti prispevajo k razvoju in krepitvi EU in institucij Skupnosti;

| 16. | izpostavlja, da je potrebno in pomembno, da EU jasno in nedvoumno potrdi svojo zavezanost procesu širitve ter sprejme države kandidatke, ki izpolnjujejo merila za pristop. |
| --- | --- |

16.

izpostavlja, da je potrebno in pomembno, da EU jasno in nedvoumno potrdi svojo zavezanost procesu širitve ter sprejme države kandidatke, ki izpolnjujejo merila za pristop.

HRVAŠKA

ODBOR REGIJ

Napredek Hrvaške v pristopnem procesu EU

| 17. | z zadovoljstvom pozdravlja podpis pristopne pogodbe s Hrvaško, ki je pomemben trenutek za evropsko povezovanje; če bodo uspešno zaključeni ratifikacijski postopki, bo Odbor regij 1. julija 2013 z veseljem pozdravil Hrvaško kot novo članico; |
| --- | --- |

17.

z zadovoljstvom pozdravlja podpis pristopne pogodbe s Hrvaško, ki je pomemben trenutek za evropsko povezovanje; če bodo uspešno zaključeni ratifikacijski postopki, bo Odbor regij 1. julija 2013 z veseljem pozdravil Hrvaško kot novo članico;

| 18. | pozdravlja napredek Hrvaške pri izpolnjevanju meril za članstvo v EU, in sicer od njene vložitve prošnje za članstvo leta 2003 do uspešnega zaključka pogajanj junija 2011 in pozitivnega mnenja Komisije o pristopu Hrvaške iz oktobra 2011; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja napredek Hrvaške pri izpolnjevanju meril za članstvo v EU, in sicer od njene vložitve prošnje za članstvo leta 2003 do uspešnega zaključka pogajanj junija 2011 in pozitivnega mnenja Komisije o pristopu Hrvaške iz oktobra 2011;

| 19. | pozdravlja dejstvo, da sta se Slovenija in Hrvaška dogovorili, da bosta odprto vprašanje meje predložili arbitražnemu sodišču, in z veseljem pričakuje izvajanje dvostranskega arbitražnega sporazuma o meji; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja dejstvo, da sta se Slovenija in Hrvaška dogovorili, da bosta odprto vprašanje meje predložili arbitražnemu sodišču, in z veseljem pričakuje izvajanje dvostranskega arbitražnega sporazuma o meji;

| 20. | poudarja visoko stopnjo pripravljenosti Hrvaške na članstvo in jo obenem poziva, naj nadalje konsolidira in v celoti izvaja pravni red EU, zlasti kar zadeva pravosodje, boj proti korupciji, izvajanje protidiskriminacijske zakonodaje, politiko konkurence ter svobodo in pluralnost medijev; |
| --- | --- |

20.

poudarja visoko stopnjo pripravljenosti Hrvaške na članstvo in jo obenem poziva, naj nadalje konsolidira in v celoti izvaja pravni red EU, zlasti kar zadeva pravosodje, boj proti korupciji, izvajanje protidiskriminacijske zakonodaje, politiko konkurence ter svobodo in pluralnost medijev;

| 21. | pozdravlja pozitivni izid referenduma o pridružitvi Hrvaške EU, ki je potekal januarja 2012. |
| --- | --- |

21.

pozdravlja pozitivni izid referenduma o pridružitvi Hrvaške EU, ki je potekal januarja 2012.

ISLANDIJA

ODBOR REGIJ

Napredek države kandidatke

| 22. | pozdravlja napredek v pristopnih pogajanjih z Islandijo; izpostavlja zelo tvorno sodelovanje med Islandijo in EU v okviru EGP in schengenskega območja; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja napredek v pristopnih pogajanjih z Islandijo; izpostavlja zelo tvorno sodelovanje med Islandijo in EU v okviru EGP in schengenskega območja;

| 23. | meni, da bi Islandija lahko na podlagi načela lastnih zaslug kmalu postala članica EU, in spodbuja pravočasno nadaljevanje usklajevanja na preostalih področjih politik; |
| --- | --- |

23.

meni, da bi Islandija lahko na podlagi načela lastnih zaslug kmalu postala članica EU, in spodbuja pravočasno nadaljevanje usklajevanja na preostalih področjih politik;

| 24. | pozdravlja dejstvo, da je Islandija do določene mere uspešno prebrodila svoje gospodarske težave in vztrajno izvaja potrebne reforme; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja dejstvo, da je Islandija do določene mere uspešno prebrodila svoje gospodarske težave in vztrajno izvaja potrebne reforme;

| 25. | izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkanja jasne podpore javnosti procesu vključevanja. |
| --- | --- |

25.

izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkanja jasne podpore javnosti procesu vključevanja.

NEKDANJA JUGOSLOVANSKA REPUBLIKA MAKEDONIJA

ODBOR REGIJ

Napredek države kandidatke z Zahodnega Balkana

| 26. | izraža pozitivno mnenje v zvezi s prizadevanji Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v pristopnem procesu; |
| --- | --- |

26.

izraža pozitivno mnenje v zvezi s prizadevanji Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v pristopnem procesu;

| 27. | pozdravlja ukrepe vlade Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije za spodbujanje svojega članstva v EU, vendar izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkanja učinkovitih ukrepov, da se najde zadovoljiva rešitev za formalno vprašanje glede imena države; treba je ohranjati dobrososedske odnose, tudi s pogajanji o rešitvi vprašanja glede imena države, ki bo sprejemljiva za obe strani, pod okriljem Združenih narodov; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja ukrepe vlade Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije za spodbujanje svojega članstva v EU, vendar izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkanja učinkovitih ukrepov, da se najde zadovoljiva rešitev za formalno vprašanje glede imena države; treba je ohranjati dobrososedske odnose, tudi s pogajanji o rešitvi vprašanja glede imena države, ki bo sprejemljiva za obe strani, pod okriljem Združenih narodov;

| 28. | izraža pozitivno mnenje v zvezi z ukrepi za prilagoditev nacionalnega pravnega sistema zakonodaji EU, vendar pa opozarja, da so potrebne nadaljnje reforme na področjih pravosodja, temeljnih pravic žensk in manjšin ter javne uprave; |
| --- | --- |

28.

izraža pozitivno mnenje v zvezi z ukrepi za prilagoditev nacionalnega pravnega sistema zakonodaji EU, vendar pa opozarja, da so potrebne nadaljnje reforme na področjih pravosodja, temeljnih pravic žensk in manjšin ter javne uprave;

| 29. | opozarja na potrebo po boju proti korupciji na visoki ravni in zagotavljanju svobode izražanja v medijih; |
| --- | --- |

29.

opozarja na potrebo po boju proti korupciji na visoki ravni in zagotavljanju svobode izražanja v medijih;

| 30. | se seznanja z napredkom pri sodelovanju med institucijami vlade, različnimi ravnmi lokalne samouprave in nevladnimi organizacijami; |
| --- | --- |

30.

se seznanja z napredkom pri sodelovanju med institucijami vlade, različnimi ravnmi lokalne samouprave in nevladnimi organizacijami;

| 31. | pozdravlja napredek pri izvajanju zakonov o jezikih, decentralizaciji in enakopravni zastopanosti ter spodbuja nadaljnja prizadevanja za soočenje z nenehnimi izzivi, kot so izobraževanje in usklajeni odnosi med vsemi skupnostmi. |
| --- | --- |

31.

pozdravlja napredek pri izvajanju zakonov o jezikih, decentralizaciji in enakopravni zastopanosti ter spodbuja nadaljnja prizadevanja za soočenje z nenehnimi izzivi, kot so izobraževanje in usklajeni odnosi med vsemi skupnostmi.

ČRNA GORA

ODBOR REGIJ

Napredek države kandidatke z Zahodnega Balkana

| 32. | ob upoštevanju namere Sveta, da junija 2012 začne pristopna pogajanja, pozdravlja ukrepe, ki jih je Črna gora sprejela za spremembo in prilagoditev zakonodaje v zvezi z reformo javne uprave, urejanjem nacionalnih statističnih podatkov, svobodnimi mediji ter v zvezi z bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu. Dosežen je bil tudi določen napredek pri spoštovanju človekovih pravic, enakosti spolov in spoštovanju pravic etničnih manjšin; |
| --- | --- |

32.

ob upoštevanju namere Sveta, da junija 2012 začne pristopna pogajanja, pozdravlja ukrepe, ki jih je Črna gora sprejela za spremembo in prilagoditev zakonodaje v zvezi z reformo javne uprave, urejanjem nacionalnih statističnih podatkov, svobodnimi mediji ter v zvezi z bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu. Dosežen je bil tudi določen napredek pri spoštovanju človekovih pravic, enakosti spolov in spoštovanju pravic etničnih manjšin;

| 33. | pozdravlja pobude za zmanjšanje korupcije in priporoča več ukrepov za boj proti korupciji, zlasti na področjih privatizacije, prostorskega načrtovanja, izobraževanja in zdravstvenega varstva ter znotraj lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja pobude za zmanjšanje korupcije in priporoča več ukrepov za boj proti korupciji, zlasti na področjih privatizacije, prostorskega načrtovanja, izobraževanja in zdravstvenega varstva ter znotraj lokalnih in regionalnih oblasti;

| 34. | odločno pozdravlja napredek pri varovanju pravic manjšinskega prebivalstva in njihovo zastopstvo v upravnih in samoupravnih organih; |
| --- | --- |

34.

odločno pozdravlja napredek pri varovanju pravic manjšinskega prebivalstva in njihovo zastopstvo v upravnih in samoupravnih organih;

| 35. | pozdravlja odločitev o oblikovanju skupnega posvetovalnega odbora kot foruma za dialog med Odborom regij in lokalnimi oblastmi Črne gore. |
| --- | --- |

35.

pozdravlja odločitev o oblikovanju skupnega posvetovalnega odbora kot foruma za dialog med Odborom regij in lokalnimi oblastmi Črne gore.

TURČIJA

ODBOR REGIJ

Napredek države kandidatke

| 36. | pozdravlja spremembe v smeri demokratizacije političnega življenja in družbe v Turčiji; meni, da mora Turčija vzdrževati dobrososedske odnose, in jo poziva, naj se izogiba kakršnim koli ukrepom proti posameznim državam članicam in njihovim suverenim pravicam, kot je določeno v københavnskih merilih in v pogajalskem okviru med EU in Turčijo z dne 3. oktobra 2005. Izraža nezadovoljstvo nad izjavami Turčije, da namerava zamrzniti odnose s predsedstvom EU v drugi polovici leta 2012, in zagovarja razvoj regionalnega sodelovanja; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja spremembe v smeri demokratizacije političnega življenja in družbe v Turčiji; meni, da mora Turčija vzdrževati dobrososedske odnose, in jo poziva, naj se izogiba kakršnim koli ukrepom proti posameznim državam članicam in njihovim suverenim pravicam, kot je določeno v københavnskih merilih in v pogajalskem okviru med EU in Turčijo z dne 3. oktobra 2005. Izraža nezadovoljstvo nad izjavami Turčije, da namerava zamrzniti odnose s predsedstvom EU v drugi polovici leta 2012, in zagovarja razvoj regionalnega sodelovanja;

| 37. | izraža razočaranje, ker Turčija še vedno ne izpolnjuje svojih zavez iz Dodatnega protokola k pridružitvenemu sporazumu med Evropsko skupnostjo in Turčijo, ter Turčijo poziva, naj si prizadeva za popolno izvajanje protokola; |
| --- | --- |

37.

izraža razočaranje, ker Turčija še vedno ne izpolnjuje svojih zavez iz Dodatnega protokola k pridružitvenemu sporazumu med Evropsko skupnostjo in Turčijo, ter Turčijo poziva, naj si prizadeva za popolno izvajanje protokola;

| 38. | z zaskrbljenostjo ugotavlja nizko stopnjo izvajanja zakonodaje v Turčiji, ki je bila sprejeta v skladu s københavnskimi merili; izraža obžalovanje zaradi pomanjkanja jasnega napredka pri oblikovanju lokalnega upravljanja in civilne družbe; kljub temu upa, da bo obstoječi proces ustavne reforme omogočil znaten napredek. Poudarja, da bi morali z vzpostavitvijo skupnega posvetovalnega odbora med Odborom regij ter turškimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi prispevati k temu, da se upoštevajo evropske zahteve na področju decentralizacije; |
| --- | --- |

38.

z zaskrbljenostjo ugotavlja nizko stopnjo izvajanja zakonodaje v Turčiji, ki je bila sprejeta v skladu s københavnskimi merili; izraža obžalovanje zaradi pomanjkanja jasnega napredka pri oblikovanju lokalnega upravljanja in civilne družbe; kljub temu upa, da bo obstoječi proces ustavne reforme omogočil znaten napredek. Poudarja, da bi morali z vzpostavitvijo skupnega posvetovalnega odbora med Odborom regij ter turškimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi prispevati k temu, da se upoštevajo evropske zahteve na področju decentralizacije;

| 39. | izraža zaskrbljenost zaradi neustreznega napredka pri svobodi govora, svobodi medijev, verski svobodi, pravicah žensk in spoštovanju pravic manjšin ter pri iskanju pravične rešitve ciprskega vprašanja. Turško vlado poziva, naj aktivno podpre nadaljevanje pogajanj ter sprejme ukrepe za celovito rešitev ciprskega vprašanja; |
| --- | --- |

39.

izraža zaskrbljenost zaradi neustreznega napredka pri svobodi govora, svobodi medijev, verski svobodi, pravicah žensk in spoštovanju pravic manjšin ter pri iskanju pravične rešitve ciprskega vprašanja. Turško vlado poziva, naj aktivno podpre nadaljevanje pogajanj ter sprejme ukrepe za celovito rešitev ciprskega vprašanja;

| 40. | izraža globoko zaskrbljenost v zvezi s spoštovanjem temeljnih pravic in svoboščin v zakonodaji in praksi – Turčijo poziva k izboljšavam na tem področju; omejevanje svobode medijev v praksi, sodni postopki zoper pisatelje, novinarje, akademike, izvoljene predstavnike in zagovornike človekovih pravic ter pogoste prepovedi dostopa do spletnih strani povzročajo veliko zaskrbljenost, ki jo mora turška vlada odpraviti; |
| --- | --- |

40.

izraža globoko zaskrbljenost v zvezi s spoštovanjem temeljnih pravic in svoboščin v zakonodaji in praksi – Turčijo poziva k izboljšavam na tem področju; omejevanje svobode medijev v praksi, sodni postopki zoper pisatelje, novinarje, akademike, izvoljene predstavnike in zagovornike človekovih pravic ter pogoste prepovedi dostopa do spletnih strani povzročajo veliko zaskrbljenost, ki jo mora turška vlada odpraviti;

| 41. | poziva Turčijo, naj okrepi reformo lokalne uprave ter tako zagotovi nadaljnjo decentralizacijo in učinkovitejšo vlogo lokalne in regionalne ravni oblasti. Ključni dejavniki pri tem so obsežnejše in pravičnejše financiranje lokalnega sektorja, sistemi za posvetovanje med različnimi ravnmi v skladu z načeli upravljanja na več ravneh ter večja podpora lokalne ravni pri vključevanju v EU; |
| --- | --- |

41.

poziva Turčijo, naj okrepi reformo lokalne uprave ter tako zagotovi nadaljnjo decentralizacijo in učinkovitejšo vlogo lokalne in regionalne ravni oblasti. Ključni dejavniki pri tem so obsežnejše in pravičnejše financiranje lokalnega sektorja, sistemi za posvetovanje med različnimi ravnmi v skladu z načeli upravljanja na več ravneh ter večja podpora lokalne ravni pri vključevanju v EU;

| 42. | izraža zaskrbljenost zaradi močno zmanjšanega zanimanja in kredibilnosti v javnosti in medijih glede članstva Turčije v EU. Zato Evropsko unijo poziva, naj nadaljuje pogajanja, zlasti v okviru „izvedljive agende“, ki naj bi se začela izvajati takoj, ko bo Turčija izpolnila pristopna merila; |
| --- | --- |

42.

izraža zaskrbljenost zaradi močno zmanjšanega zanimanja in kredibilnosti v javnosti in medijih glede članstva Turčije v EU. Zato Evropsko unijo poziva, naj nadaljuje pogajanja, zlasti v okviru „izvedljive agende“, ki naj bi se začela izvajati takoj, ko bo Turčija izpolnila pristopna merila;

| 43. | izraža pozitivno mnenje v zvezi s predlogom Komisije za razširitev sodelovanja med lokalnimi in regionalnimi oblastmi držav članic EU in sorodnimi turškimi organi; |
| --- | --- |

43.

izraža pozitivno mnenje v zvezi s predlogom Komisije za razširitev sodelovanja med lokalnimi in regionalnimi oblastmi držav članic EU in sorodnimi turškimi organi;

| 44. | poudarja interes Odbora regij, da izkoristi obstoječe mehanizme za sodelovanje med EU in Turčijo, čezmejne programe, regionalno sodelovanje in sodelovanje med lokalnimi vladnimi institucijami, da bi oblikovali lokalne oblasti in povečali področje uporabe načela subsidiarnosti in demokratizacije. |
| --- | --- |

44.

poudarja interes Odbora regij, da izkoristi obstoječe mehanizme za sodelovanje med EU in Turčijo, čezmejne programe, regionalno sodelovanje in sodelovanje med lokalnimi vladnimi institucijami, da bi oblikovali lokalne oblasti in povečali področje uporabe načela subsidiarnosti in demokratizacije.

ALBANIJA

ODBOR REGIJ

Napredek potencialne države kandidatke

| 45. | poziva albanske oblasti, naj še naprej izvajajo reforme, saj so se z dosedanjimi reformami le delno približale izpolnitvi københavnskih meril; |
| --- | --- |

45.

poziva albanske oblasti, naj še naprej izvajajo reforme, saj so se z dosedanjimi reformami le delno približale izpolnitvi københavnskih meril;

| 46. | opozarja, da je za proces vključevanja ključnega pomena izvajanje načela dobrososedskih odnosov in regionalnega sodelovanja ter oblikovanje demokratičnih postopkov, lokalne samouprave in civilne družbe; |
| --- | --- |

46.

opozarja, da je za proces vključevanja ključnega pomena izvajanje načela dobrososedskih odnosov in regionalnega sodelovanja ter oblikovanje demokratičnih postopkov, lokalne samouprave in civilne družbe;

| 47. | spodbuja albanski vlado in opozicijo, naj obnovita in vzdržujeta konstruktivni politični dialog, da se izboljša delovanje in poveča neodvisnost temeljnih demokratičnih institucij; poziva albanske organe oblasti, naj okrepijo prizadevanja za spodbujanje in izvajanje potrebnih reform v predpristopnem procesu, zlasti kar zadeva človekove pravice, enakost spolov, varstvo manjšin in lastninskih pravic, boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter prizadevanja za tvorno politiko izseljevanja; |
| --- | --- |

47.

spodbuja albanski vlado in opozicijo, naj obnovita in vzdržujeta konstruktivni politični dialog, da se izboljša delovanje in poveča neodvisnost temeljnih demokratičnih institucij; poziva albanske organe oblasti, naj okrepijo prizadevanja za spodbujanje in izvajanje potrebnih reform v predpristopnem procesu, zlasti kar zadeva človekove pravice, enakost spolov, varstvo manjšin in lastninskih pravic, boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter prizadevanja za tvorno politiko izseljevanja;

| 48. | z zaskrbljenostjo ugotavlja pomanjkanje odločilnih ukrepov za boj proti korupciji na več področjih javnega življenja; takšna korupcija lahko v prihodnosti predstavlja resen problem za razvoj države; |
| --- | --- |

48.

z zaskrbljenostjo ugotavlja pomanjkanje odločilnih ukrepov za boj proti korupciji na več področjih javnega življenja; takšna korupcija lahko v prihodnosti predstavlja resen problem za razvoj države;

| 49. | poziva albansko vlado, naj aktivno sodeluje z ustreznimi zainteresiranimi stranmi ter tako spodbuja decentralizacijo in vključevanje v EU. |
| --- | --- |

49.

poziva albansko vlado, naj aktivno sodeluje z ustreznimi zainteresiranimi stranmi ter tako spodbuja decentralizacijo in vključevanje v EU.

BOSNA IN HERCEGOVINA

ODBOR REGIJ

Napredek potencialne države kandidatke

| 50. | pozdravlja reforme, ki jih izvajajo oblasti Bosne in Hercegovine, vendar pa opozarja na možnosti za razširitev stopnje usklajevanja na vseh ravneh oblasti, vključno s Federacijo Bosne in Hercegovine in Republiko Srbsko; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja reforme, ki jih izvajajo oblasti Bosne in Hercegovine, vendar pa opozarja na možnosti za razširitev stopnje usklajevanja na vseh ravneh oblasti, vključno s Federacijo Bosne in Hercegovine in Republiko Srbsko;

| 51. | meni, da morajo oblasti Bosne in Hercegovine okrepiti prizadevanja za izvajanje teh reform; opozarja na dejstvo, da bo izvajanje reform v skladu s københavnskimi merili srednjeročno mogoče le s pomembnimi prizadevanji oblasti, medtem ko bodo okoljske reforme uresničljive le dolgoročno; |
| --- | --- |

51.

meni, da morajo oblasti Bosne in Hercegovine okrepiti prizadevanja za izvajanje teh reform; opozarja na dejstvo, da bo izvajanje reform v skladu s københavnskimi merili srednjeročno mogoče le s pomembnimi prizadevanji oblasti, medtem ko bodo okoljske reforme uresničljive le dolgoročno;

| 52. | izraža zaskrbljenost zaradi političnega zastoja v Bosni in Hercegovini in nezmožnosti, da se presežejo interesi posameznih političnih skupin, kar je razlog za precejšen zaostanek v pristopnem procesu Bosne in Hercegovine. Z obsežnejšo in tesnejšo udeležbo zainteresiranih strani, zlasti lokalnih oblasti, bi bila lahko sredstva instrumenta za predpristopno pomoč uporabljena učinkoviteje, od tega pa bodo imeli večjo korist tudi državljani. Tako bo jasna tudi korist, ki jo prinaša približevanje EU za posameznika; |
| --- | --- |

52.

izraža zaskrbljenost zaradi političnega zastoja v Bosni in Hercegovini in nezmožnosti, da se presežejo interesi posameznih političnih skupin, kar je razlog za precejšen zaostanek v pristopnem procesu Bosne in Hercegovine. Z obsežnejšo in tesnejšo udeležbo zainteresiranih strani, zlasti lokalnih oblasti, bi bila lahko sredstva instrumenta za predpristopno pomoč uporabljena učinkoviteje, od tega pa bodo imeli večjo korist tudi državljani. Tako bo jasna tudi korist, ki jo prinaša približevanje EU za posameznika;

| 53. | se strinja z analizo stanja, ki jo je Komisija pripravila v zvezi z nasprotji, blokado in politično ohromelostjo v Bosni in Hercegovini, zato želi izpostaviti svoje ugotovitve iz leta 2010 (3). Bosna in Hercegovina kot razklana država potrebuje vodstvo, ki lahko pomiri nasprotja in da pobudo za skupne rešitve. EU mora jasno povedati, da je edina prava možnost samo politika, ki državo odpira za štiri svoboščine notranjega trga; |
| --- | --- |

53.

se strinja z analizo stanja, ki jo je Komisija pripravila v zvezi z nasprotji, blokado in politično ohromelostjo v Bosni in Hercegovini, zato želi izpostaviti svoje ugotovitve iz leta 2010 (3). Bosna in Hercegovina kot razklana država potrebuje vodstvo, ki lahko pomiri nasprotja in da pobudo za skupne rešitve. EU mora jasno povedati, da je edina prava možnost samo politika, ki državo odpira za štiri svoboščine notranjega trga;

| 54. | poudarja slabo sodelovanje med različnimi upravnimi ravnmi Bosne in Hercegovine, kar bi bilo treba ob jasni podpori vseh političnih sil v državi izboljšati; |
| --- | --- |

54.

poudarja slabo sodelovanje med različnimi upravnimi ravnmi Bosne in Hercegovine, kar bi bilo treba ob jasni podpori vseh političnih sil v državi izboljšati;

| 55. | ugotavlja, da država za vzpostavitev ozračja konstruktivnega sodelovanja potrebuje delujočo upravno strukturo, v kateri se različne politične ravni dopolnjujejo in premagujejo medsebojna nesoglasja. Odbor poudarja, da je treba nacionalno oblast v Bosni in Hercegovini okrepiti na več področjih ter podpreti sile, ki si prizadevajo za reforme in hkrati spodbujajo tako močnejšo državo kot tudi proces decentralizacije z večjo vlogo lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

55.

ugotavlja, da država za vzpostavitev ozračja konstruktivnega sodelovanja potrebuje delujočo upravno strukturo, v kateri se različne politične ravni dopolnjujejo in premagujejo medsebojna nesoglasja. Odbor poudarja, da je treba nacionalno oblast v Bosni in Hercegovini okrepiti na več področjih ter podpreti sile, ki si prizadevajo za reforme in hkrati spodbujajo tako močnejšo državo kot tudi proces decentralizacije z večjo vlogo lokalnih oblasti;

| 56. | izraža prepričanje, da je treba okrepiti čezmejno sodelovanje v praksi ter sodelovanje med osrednjimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi. |
| --- | --- |

56.

izraža prepričanje, da je treba okrepiti čezmejno sodelovanje v praksi ter sodelovanje med osrednjimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi.

KOSOVO
   (4)

ODBOR REGIJ

Napredek potencialne države kandidatke

| 57. | pozdravlja zavezanost Kosova evropski poti razvoja v okviru procesa evropskega vključevanja; |
| --- | --- |

57.

pozdravlja zavezanost Kosova evropski poti razvoja v okviru procesa evropskega vključevanja;

| 58. | upa, da pomanjkanje širokega soglasja med državami članicami EU o uradnem statusu Kosova ne bo ovira za razvoj odnosov v obliki sporazumov med EU in Kosovom, in meni, da bi lahko zdaj poiskali in spodbujali praktične ad hoc rešitve glede statusa Kosova na podlagi nevtralnega pristopa; |
| --- | --- |

58.

upa, da pomanjkanje širokega soglasja med državami članicami EU o uradnem statusu Kosova ne bo ovira za razvoj odnosov v obliki sporazumov med EU in Kosovom, in meni, da bi lahko zdaj poiskali in spodbujali praktične ad hoc rešitve glede statusa Kosova na podlagi nevtralnega pristopa;

| 59. | poudarja, da je EU v skladu z načeli, ki jih je sprejela, popolnoma zavezana evropski perspektivi Zahodnega Balkana, tudi Kosova. |
| --- | --- |

59.

poudarja, da je EU v skladu z načeli, ki jih je sprejela, popolnoma zavezana evropski perspektivi Zahodnega Balkana, tudi Kosova.

SRBIJA

ODBOR REGIJ

Napredek države kandidatke

| 60. | pozdravlja priporočilo Komisije o podelitvi statusa države kandidatke EU Srbiji; |
| --- | --- |

60.

pozdravlja priporočilo Komisije o podelitvi statusa države kandidatke EU Srbiji;

| 61. | pozdravlja odločitev Evropskega sveta, da Srbiji podeli status države kandidatke za članstvo v EU, in to državo poziva, naj nadaljuje s sistemskimi in strukturnimi reformami; poudarja, da je treba v skladu s pogoji stabilizacijskega in pridružitvenega procesa sprejeti korake za normalizacijo odnosov s Kosovom, in sicer s polnim spoštovanjem načel regionalnega sodelovanja vseh zainteresiranih strani; hkrati izraža upanje, da ne bodo sprejeti nobeni ukrepi, ki bi lahko ogrozili njuno evropsko perspektivo; |
| --- | --- |

61.

pozdravlja odločitev Evropskega sveta, da Srbiji podeli status države kandidatke za članstvo v EU, in to državo poziva, naj nadaljuje s sistemskimi in strukturnimi reformami; poudarja, da je treba v skladu s pogoji stabilizacijskega in pridružitvenega procesa sprejeti korake za normalizacijo odnosov s Kosovom, in sicer s polnim spoštovanjem načel regionalnega sodelovanja vseh zainteresiranih strani; hkrati izraža upanje, da ne bodo sprejeti nobeni ukrepi, ki bi lahko ogrozili njuno evropsko perspektivo;

| 62. | spodbuja srbske oblasti, naj nadaljujejo s konstruktivnimi koraki za spodbujanje sodelovanja in stabilnosti v regiji; |
| --- | --- |

62.

spodbuja srbske oblasti, naj nadaljujejo s konstruktivnimi koraki za spodbujanje sodelovanja in stabilnosti v regiji;

| 63. | pozdravlja napredek Srbije v predpristopnem procesu, ki zajema prilagoditve na številnih področjih, vključno s človekovimi pravicami, pravosodnim sistemom, svobodo medijev in helsinškimi merili; |
| --- | --- |

63.

pozdravlja napredek Srbije v predpristopnem procesu, ki zajema prilagoditve na številnih področjih, vključno s človekovimi pravicami, pravosodnim sistemom, svobodo medijev in helsinškimi merili;

| 64. | opozarja, da je za proces vključevanja posebnega pomena izvajanje načela dobrososedskih odnosov in regionalnega sodelovanja ter oblikovanje demokratičnih postopkov, zagotavljanje pravic manjšin in lokalne samouprave ter razvoj civilne družbe; |
| --- | --- |

64.

opozarja, da je za proces vključevanja posebnega pomena izvajanje načela dobrososedskih odnosov in regionalnega sodelovanja ter oblikovanje demokratičnih postopkov, zagotavljanje pravic manjšin in lokalne samouprave ter razvoj civilne družbe;

| 65. | izraža pozitivno mnenje o varovanju jezikovnih pravic tradicionalno manjšinskega prebivalstva in odobritvi zakona septembra 2011 o javni lasti ter prenosu nekaterih pooblastil pokrajini Vojvodini in lokalnim oblastem; |
| --- | --- |

65.

izraža pozitivno mnenje o varovanju jezikovnih pravic tradicionalno manjšinskega prebivalstva in odobritvi zakona septembra 2011 o javni lasti ter prenosu nekaterih pooblastil pokrajini Vojvodini in lokalnim oblastem;

V Bruslju, 3. maja 2012

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

(1)  Izjema je Kosovo, kakor je navedeno v resoluciji ZN št. 1244/1999.

1

(2)  Izjema je Kosovo, kakor je navedeno v resoluciji ZN št. 1244/1999.

2

(3)  CdR 345/2009.

3

(4)  V skladu z Resolucijo VS OZN 1244/1999.

4

---

| 27.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 225/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 225/7

---

Mnenje Odbora regij – Zelena knjiga o združitvi družine

2012/C 225/02

ODBOR REGIJ

| — | poudarja, da se potreba po konkretni obravnavi združitve družine pojavlja sočasno kot pobuda za „prenovljeni evropski program za vključevanje“ (CdR 199/2011) ter „evropsko kulturo upravljanja na več ravneh“ (CdR 273/2011), zaradi česar je delovanje Odbora regij še posebno pomembno; |
| --- | --- |

—

poudarja, da se potreba po konkretni obravnavi združitve družine pojavlja sočasno kot pobuda za „prenovljeni evropski program za vključevanje“ (CdR 199/2011) ter „evropsko kulturo upravljanja na več ravneh“ (CdR 273/2011), zaradi česar je delovanje Odbora regij še posebno pomembno;

| — | ugotavlja, da se, kot nakazuje zelena knjiga, direktiva v nekaterih primerih uporablja kot odvračilno sredstvo, in poudarja, da se predpisov o združitvi družine ne sme jemati kot sredstvo za omejevanje migracijskih tokov. Specifični cilji združevanja so namreč boljše vključevanje zakonitih priseljencev in spoštovanje pravice do družine; |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da se, kot nakazuje zelena knjiga, direktiva v nekaterih primerih uporablja kot odvračilno sredstvo, in poudarja, da se predpisov o združitvi družine ne sme jemati kot sredstvo za omejevanje migracijskih tokov. Specifični cilji združevanja so namreč boljše vključevanje zakonitih priseljencev in spoštovanje pravice do družine;

| — | poudarja, da pravica posameznikov do skupnega življenja v znamenju enotnosti družine ter pravica in hkrati dolžnost preživljanja, vzgoje in izobraževanja otrok, in torej do bivanja z njimi, sodita med temeljne pravice in dolžnosti, ne glede na državljanstvo, ter opozarja, da to potrjujejo tudi številne nacionalne in mednarodne sodbe, ki so si o tem enotne; |
| --- | --- |

—

poudarja, da pravica posameznikov do skupnega življenja v znamenju enotnosti družine ter pravica in hkrati dolžnost preživljanja, vzgoje in izobraževanja otrok, in torej do bivanja z njimi, sodita med temeljne pravice in dolžnosti, ne glede na državljanstvo, ter opozarja, da to potrjujejo tudi številne nacionalne in mednarodne sodbe, ki so si o tem enotne;

| — | opozarja, da morajo praktični ukrepi držav tako z namenom odločnejšega izvajanja pobud lokalnih in regionalnih oblasti pri praktičnem vključevanju kot za zagotovitev stabilnega in pravno trdnega referenčnega okvira zanje spoštovati načeli sorazmernosti in subsidiarnosti; |
| --- | --- |

—

opozarja, da morajo praktični ukrepi držav tako z namenom odločnejšega izvajanja pobud lokalnih in regionalnih oblasti pri praktičnem vključevanju kot za zagotovitev stabilnega in pravno trdnega referenčnega okvira zanje spoštovati načeli sorazmernosti in subsidiarnosti;

| — | poziva k večji vključenosti lokalne ravni v upravljanje na več ravneh, kar je nujen pogoj za dosledno politiko priseljevanja, ki spoštuje temeljne pravice in lahko prispeva k blaginji ciljnih skupnosti in priseljencev. |
| --- | --- |

—

poziva k večji vključenosti lokalne ravni v upravljanje na več ravneh, kar je nujen pogoj za dosledno politiko priseljevanja, ki spoštuje temeljne pravice in lahko prispeva k blaginji ciljnih skupnosti in priseljencev.

| Poročevalec | Sergio SOAVE (IT/PES), župan občine Savigliano (CN) |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Zelena knjiga o pravici do združitve družine državljanov tretjih držav, ki živijo v Evropski uniji (Direktiva 2003/86/ES)
  COM(2011) 735 final |

Poročevalec

Sergio SOAVE (IT/PES), župan občine Savigliano (CN)

Referenčni dokument

Zelena knjiga o pravici do združitve družine državljanov tretjih držav, ki živijo v Evropski uniji (Direktiva 2003/86/ES)

COM(2011) 735 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Referenčni okvir

| 1. | pozitivno ocenjuje pobudo Komisije za začetek razprave o združitvi družine, ki se ji posebej posveča že Direktiva 2003/86/ES, v kateri bi obravnavali nekatere kritične točke, ki so se pokazale ob izvajanju direktive, in podrobneje preučili pripombe različnih strani (nevladnih organizacij, lokalnih skupnosti, akademskih krogov); |
| --- | --- |

1.

pozitivno ocenjuje pobudo Komisije za začetek razprave o združitvi družine, ki se ji posebej posveča že Direktiva 2003/86/ES, v kateri bi obravnavali nekatere kritične točke, ki so se pokazale ob izvajanju direktive, in podrobneje preučili pripombe različnih strani (nevladnih organizacij, lokalnih skupnosti, akademskih krogov);

| 2. | pohvalno sprejema odločitev, da je izhodišče razprave zelena knjiga, ki poudarja nekatere ključne vidike direktive in postavlja vrsto vprašanj. Odobrava tudi dejstvo, da bo Komisija sprejela konkretne ukrepe šele na podlagi izsledkov razprave; |
| --- | --- |

2.

pohvalno sprejema odločitev, da je izhodišče razprave zelena knjiga, ki poudarja nekatere ključne vidike direktive in postavlja vrsto vprašanj. Odobrava tudi dejstvo, da bo Komisija sprejela konkretne ukrepe šele na podlagi izsledkov razprave;

| 3. | opozarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti bistveno vlogo pri upravljanju politik vključevanja in socialne integracije ter da morajo biti zato popolnoma vključene v razpravo o uveljavitvi predpisov o združitvi družine, s čimer bi prispevali tako k popolni integraciji priseljencev v namembne države ter morebitni spremembi direktive; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti bistveno vlogo pri upravljanju politik vključevanja in socialne integracije ter da morajo biti zato popolnoma vključene v razpravo o uveljavitvi predpisov o združitvi družine, s čimer bi prispevali tako k popolni integraciji priseljencev v namembne države ter morebitni spremembi direktive;

| 4. | poudarja, da mora ta pobuda slediti smernicam stockholmskega programa iz decembra 2009 ter Evropskega pakta o priseljevanju in azilu iz septembra 2008; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da mora ta pobuda slediti smernicam stockholmskega programa iz decembra 2009 ter Evropskega pakta o priseljevanju in azilu iz septembra 2008;

| 5. | poudarja, da se potreba po konkretni obravnavi združitve družine pojavlja sočasno kot pobuda za „prenovljeni evropski program za vključevanje“ (CdR 199/2011) ter „evropsko kulturo upravljanja na več ravneh“ (CdR 273/2011), zaradi česar je delovanje Odbora regij še posebno pomembno. |
| --- | --- |

5.

poudarja, da se potreba po konkretni obravnavi združitve družine pojavlja sočasno kot pobuda za „prenovljeni evropski program za vključevanje“ (CdR 199/2011) ter „evropsko kulturo upravljanja na več ravneh“ (CdR 273/2011), zaradi česar je delovanje Odbora regij še posebno pomembno.

ODBOR REGIJ

Politični okvir mnenja

| 6. | upošteva dejstvo, da lahko gospodarska kriza, ki tako pretresa Evropo, prispeva k izkrivljenim pogledom na direktivo, tudi zaradi hkratnega pojava novih selitev v Evropo, denimo zaradi posledic sicer obsežnega in pozitivnega političnega dogajanja, poimenovanega „arabska pomlad“, ki je skupno številnim državam na južnih obalah Sredozemlja. |
| --- | --- |

6.

upošteva dejstvo, da lahko gospodarska kriza, ki tako pretresa Evropo, prispeva k izkrivljenim pogledom na direktivo, tudi zaradi hkratnega pojava novih selitev v Evropo, denimo zaradi posledic sicer obsežnega in pozitivnega političnega dogajanja, poimenovanega „arabska pomlad“, ki je skupno številnim državam na južnih obalah Sredozemlja.

ODBOR REGIJ

Načela in ocene

| 7. | ugotavlja, da se, kot nakazuje zelena knjiga, direktiva v nekaterih primerih uporablja kot odvračilno sredstvo, in v tem okviru poudarja, da se predpisov o združitvi družine ne sme jemati kot sredstvo za omejevanje migracijskih tokov, ampak je ta problem treba obravnavati pri izvoru in na drugačen način. Specifični cilji združevanja so namreč boljše vključevanje zakonitih priseljencev in spoštovanje pravice do družine, ki jo zagotavljajo vse listine o pravicah; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da se, kot nakazuje zelena knjiga, direktiva v nekaterih primerih uporablja kot odvračilno sredstvo, in v tem okviru poudarja, da se predpisov o združitvi družine ne sme jemati kot sredstvo za omejevanje migracijskih tokov, ampak je ta problem treba obravnavati pri izvoru in na drugačen način. Specifični cilji združevanja so namreč boljše vključevanje zakonitih priseljencev in spoštovanje pravice do družine, ki jo zagotavljajo vse listine o pravicah;

| 8. | poudarja, da pravica posameznikov do skupnega življenja v znamenju enotnosti družine ter pravica in hkrati dolžnost preživljanja, vzgoje in izobraževanja otrok, in torej do bivanja z njimi, sodita med temeljne pravice in dolžnosti, ne glede na državljanstvo, ter opozarja, da to potrjujejo tudi številne nacionalne in mednarodne sodbe, ki so si o tem enotne. Tako 16. člen Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948 družino opredeljuje kot „naravno in temeljno celico družbe“ in ji daje „pravico do družbenega in državnega varstva“; člen 9 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah pa pravico ustvarjanja družine posebej uvršča med temeljne pravice posameznika; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da pravica posameznikov do skupnega življenja v znamenju enotnosti družine ter pravica in hkrati dolžnost preživljanja, vzgoje in izobraževanja otrok, in torej do bivanja z njimi, sodita med temeljne pravice in dolžnosti, ne glede na državljanstvo, ter opozarja, da to potrjujejo tudi številne nacionalne in mednarodne sodbe, ki so si o tem enotne. Tako 16. člen Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948 družino opredeljuje kot „naravno in temeljno celico družbe“ in ji daje „pravico do družbenega in državnega varstva“; člen 9 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah pa pravico ustvarjanja družine posebej uvršča med temeljne pravice posameznika;

| 9. | izraža upanje, da bodo politike upravljanja priseljevanja v celoti spoštovale te temeljne pravice v skladu z razsodbami sodišč v Strasbourgu in Luxembourgu, ki sta se večkrat jasno izrekli v zvezi s tem; |
| --- | --- |

9.

izraža upanje, da bodo politike upravljanja priseljevanja v celoti spoštovale te temeljne pravice v skladu z razsodbami sodišč v Strasbourgu in Luxembourgu, ki sta se večkrat jasno izrekli v zvezi s tem;

| 10. | poleg tega poziva, da se s praktičnega stališča ocenijo posledice združitve družine; že direktiva potrjuje, da združitev družine pomaga ustvariti socialno in kulturno stabilnost, ki olajša vključevanje, kar spodbuja tudi ekonomsko in socialno kohezijo v korist gostiteljskih lokalnih skupnosti; treba je torej priznati, da uresničevanje pravice do združitve družine pomeni kakovostni preboj politik priseljevanja, ki kažejo večjo zrelost glede tega, da je ustalitev obstoječih priseljencev nujna za učinkovito družbeno-ekonomsko vključevanje v državi gostiteljici; to se hkrati – s praktičnega vidika – zdi odločilen prispevek k omejevanju nezakonitega priseljevanja in nevarnih oblik socialne izključenosti; |
| --- | --- |

10.

poleg tega poziva, da se s praktičnega stališča ocenijo posledice združitve družine; že direktiva potrjuje, da združitev družine pomaga ustvariti socialno in kulturno stabilnost, ki olajša vključevanje, kar spodbuja tudi ekonomsko in socialno kohezijo v korist gostiteljskih lokalnih skupnosti; treba je torej priznati, da uresničevanje pravice do združitve družine pomeni kakovostni preboj politik priseljevanja, ki kažejo večjo zrelost glede tega, da je ustalitev obstoječih priseljencev nujna za učinkovito družbeno-ekonomsko vključevanje v državi gostiteljici; to se hkrati – s praktičnega vidika – zdi odločilen prispevek k omejevanju nezakonitega priseljevanja in nevarnih oblik socialne izključenosti;

| 11. | poudarja, da v vseh evropskih ustavnih ureditvah iz družinskih vezi izhajajo določene dolžnosti na področju ekonomske in socialne solidarnosti; ovrednotenje teh vezi v priseljenskih družinah z odločnejšim priznavanjem pravice do združitve družine se torej zdi konkretno sredstvo, da se pri tujcih spodbudi dojemanje, da skupek (tako administrativnih kot organizacijskih) obveznosti, ki jih morajo spoštovati, ni zgolj plod represivnih politik ali policijskih sredstev, temveč del bolj splošnega projekta za razvoj celotne družbe, h kateremu naj bi tudi sami dejavno prispevali ne samo z zahtevanjem pravic, temveč tudi priznavanjem svojih dolžnosti, ki prispevajo k načeloma državljanske pripadnosti in odgovornosti do drugih; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da v vseh evropskih ustavnih ureditvah iz družinskih vezi izhajajo določene dolžnosti na področju ekonomske in socialne solidarnosti; ovrednotenje teh vezi v priseljenskih družinah z odločnejšim priznavanjem pravice do združitve družine se torej zdi konkretno sredstvo, da se pri tujcih spodbudi dojemanje, da skupek (tako administrativnih kot organizacijskih) obveznosti, ki jih morajo spoštovati, ni zgolj plod represivnih politik ali policijskih sredstev, temveč del bolj splošnega projekta za razvoj celotne družbe, h kateremu naj bi tudi sami dejavno prispevali ne samo z zahtevanjem pravic, temveč tudi priznavanjem svojih dolžnosti, ki prispevajo k načeloma državljanske pripadnosti in odgovornosti do drugih;

| 12. | v zvezi s tem želi, da bi se posebna skrb namenila zaščiti tako imenovane primarne družine, ki ji direktiva že namenja vso pozornost, in znotraj tega okvira pravici do združitve z mladoletnimi otroki, ki si zaslužijo posebno varstvo; kar zadeva druge oblike družine – tudi glede na pravila in navade države, iz katere prihaja priseljenec – Odbor meni, da je primerno, da o posameznih primerih ali splošnem stanju presodijo države članice; če pa na podlagi posvetovanja Evropska komisija sklene, da bi bilo treba sprejeti skupno opredelitev „družine“ na evropski ravni, mora biti ta skladna z opredelitvami v drugih aktih EU; |
| --- | --- |

12.

v zvezi s tem želi, da bi se posebna skrb namenila zaščiti tako imenovane primarne družine, ki ji direktiva že namenja vso pozornost, in znotraj tega okvira pravici do združitve z mladoletnimi otroki, ki si zaslužijo posebno varstvo; kar zadeva druge oblike družine – tudi glede na pravila in navade države, iz katere prihaja priseljenec – Odbor meni, da je primerno, da o posameznih primerih ali splošnem stanju presodijo države članice; če pa na podlagi posvetovanja Evropska komisija sklene, da bi bilo treba sprejeti skupno opredelitev „družine“ na evropski ravni, mora biti ta skladna z opredelitvami v drugih aktih EU;

| 13. | meni, da ob upoštevanju pomena tovrstnih splošnih načel in ocen niso potrebne občutne omejitve diskrecijskih pravic posameznih držav, ki jih priznava direktiva in potrjuje Lizbonska pogodba. Vendar pa opozarja, da morajo praktični ukrepi držav tako z namenom odločnejšega izvajanja pobud lokalnih in regionalnih oblasti pri praktičnem vključevanju kot za zagotovitev stabilnega in pravno trdnega referenčnega okvira zanje spoštovati načeli sorazmernosti in subsidiarnosti. |
| --- | --- |

13.

meni, da ob upoštevanju pomena tovrstnih splošnih načel in ocen niso potrebne občutne omejitve diskrecijskih pravic posameznih držav, ki jih priznava direktiva in potrjuje Lizbonska pogodba. Vendar pa opozarja, da morajo praktični ukrepi držav tako z namenom odločnejšega izvajanja pobud lokalnih in regionalnih oblasti pri praktičnem vključevanju kot za zagotovitev stabilnega in pravno trdnega referenčnega okvira zanje spoštovati načeli sorazmernosti in subsidiarnosti.

II.   VPRAŠANJA, KI SE ZASTAVLJAJO OB ZELENI KNJIGI

ODBOR REGIJ

Pojem družine in zahtevane družinske vezi

| 14. | meni, da je brez poseganja v pravico vseh državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU, do združitve družine razumljivo za to pravico postaviti določene pogoje, vendar brez poseganja v duha direktive, ki si prizadeva olajšati njihovo vključevanje in ustalitev; |
| --- | --- |

14.

meni, da je brez poseganja v pravico vseh državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU, do združitve družine razumljivo za to pravico postaviti določene pogoje, vendar brez poseganja v duha direktive, ki si prizadeva olajšati njihovo vključevanje in ustalitev;

| 15. | meni, da zdajšnje besedilo direktive lahko privede do pravne negotovosti in razhajanj pri razlagi, in poziva k premisleku o možnosti, da bi se na evropski ravni določilo minimalno trajanje bivanja za izpolnjevanje zahteve po ustaljenosti z upoštevanjem pravice do družinskega življenja, pri čemer bi se uporabili podobni vzorci, kot so vzorci krožne migracije, če se zainteresirani vključijo v program prostovoljne vrnitve; |
| --- | --- |

15.

meni, da zdajšnje besedilo direktive lahko privede do pravne negotovosti in razhajanj pri razlagi, in poziva k premisleku o možnosti, da bi se na evropski ravni določilo minimalno trajanje bivanja za izpolnjevanje zahteve po ustaljenosti z upoštevanjem pravice do družinskega življenja, pri čemer bi se uporabili podobni vzorci, kot so vzorci krožne migracije, če se zainteresirani vključijo v program prostovoljne vrnitve;

| 16. | predlaga, da naj minimalna starost zakonca za združitev družine na splošno sovpada z njegovo polnoletnostjo, ki jo določa nacionalna zakonodaja države gostiteljice, v izjemnih primerih pa bi bila mogoča odstopanja navzdol. To bi zagotovilo največjo možno enotnost in onemogočilo morebitno diskriminacijo na podlagi starosti; |
| --- | --- |

16.

predlaga, da naj minimalna starost zakonca za združitev družine na splošno sovpada z njegovo polnoletnostjo, ki jo določa nacionalna zakonodaja države gostiteljice, v izjemnih primerih pa bi bila mogoča odstopanja navzdol. To bi zagotovilo največjo možno enotnost in onemogočilo morebitno diskriminacijo na podlagi starosti;

| 17. | opozarja na dejstvo, da bi bilo mogoče črtati predvidena odstopanja od pravice do združitve družine za mladoletne otroke (člen 4, odstavek 1, zadnji pododstavek in odstavek 6), ker je njihov praktični pomen zanemarljiv. V vsakem primeru priporoča, da odločitve v zvezi s tem vedno upoštevajo višji interes otroka in skrb za pravice mladoletnika; poleg tega priporoča, da se iz istih razlogov pravica do združitve z mladoletnimi otroki zagotovi tudi brez zakonske zveze med starši, s čimer bi poleg tega preprečili kakršno koli obliko diskriminacije med zakonskimi in nezakonskimi otroki; |
| --- | --- |

17.

opozarja na dejstvo, da bi bilo mogoče črtati predvidena odstopanja od pravice do združitve družine za mladoletne otroke (člen 4, odstavek 1, zadnji pododstavek in odstavek 6), ker je njihov praktični pomen zanemarljiv. V vsakem primeru priporoča, da odločitve v zvezi s tem vedno upoštevajo višji interes otroka in skrb za pravice mladoletnika; poleg tega priporoča, da se iz istih razlogov pravica do združitve z mladoletnimi otroki zagotovi tudi brez zakonske zveze med starši, s čimer bi poleg tega preprečili kakršno koli obliko diskriminacije med zakonskimi in nezakonskimi otroki;

| 18. | kar zadeva izbirno določbo glede drugih družinskih članov razen zakonca ali registriranega partnerja in otrok, meni, da je primerno, da posamične države ohranijo diskrecijsko pravico pri določanju meril glede upravičenosti; hkrati poudarja, da veljavna direktiva ne pojasnjuje – kot bi morala – posledic za družinske člane v primeru smrti sponzorja, ničnosti zakona, razveze, zapustitve države članice ali uspešnega izpodbijanja očetovstva. |
| --- | --- |

18.

kar zadeva izbirno določbo glede drugih družinskih članov razen zakonca ali registriranega partnerja in otrok, meni, da je primerno, da posamične države ohranijo diskrecijsko pravico pri določanju meril glede upravičenosti; hkrati poudarja, da veljavna direktiva ne pojasnjuje – kot bi morala – posledic za družinske člane v primeru smrti sponzorja, ničnosti zakona, razveze, zapustitve države članice ali uspešnega izpodbijanja očetovstva.

ODBOR REGIJ

Merila za integracijo

| 19. | priporoča preventivno spremljanje učinkovitosti različnih ukrepov, ki se že izvajajo (ukrepov pred odhodom in ukrepov v sprejemni državi). Vendar na podlagi tega prvega pregleda priporoča, da se ne uporabljajo ukrepi pred odhodom, ki jih družinski člani sponzorja ne bi mogli izpolnjevati zaradi nepismenosti, materialnih stroškov, oddaljenosti mestnih centrov in podobnih razlogov, ki bi dejansko ovirali pravico do združitve družine. Zdi pa se mu primerno, da so, kadar se po vstopu v državo gostiteljico zahteva obiskovanje jezikovnih tečajev in/ali državljanske vzgoje in/ali tečajev poznavanja zgodovine in kulture gostiteljske družbe, taki tečaji na voljo brezplačno, da se prepreči diskriminacija na podlagi premoženja, in da se pripravijo na primer z uporabo evropskih modulov za vključevanje. |
| --- | --- |

19.

priporoča preventivno spremljanje učinkovitosti različnih ukrepov, ki se že izvajajo (ukrepov pred odhodom in ukrepov v sprejemni državi). Vendar na podlagi tega prvega pregleda priporoča, da se ne uporabljajo ukrepi pred odhodom, ki jih družinski člani sponzorja ne bi mogli izpolnjevati zaradi nepismenosti, materialnih stroškov, oddaljenosti mestnih centrov in podobnih razlogov, ki bi dejansko ovirali pravico do združitve družine. Zdi pa se mu primerno, da so, kadar se po vstopu v državo gostiteljico zahteva obiskovanje jezikovnih tečajev in/ali državljanske vzgoje in/ali tečajev poznavanja zgodovine in kulture gostiteljske družbe, taki tečaji na voljo brezplačno, da se prepreči diskriminacija na podlagi premoženja, in da se pripravijo na primer z uporabo evropskih modulov za vključevanje.

ODBOR REGIJ

Čakalne dobe glede na sprejemne zmogljivosti

| 20. | pri oceni drugih materialnih pogojev, ki jih sponzorju postavlja država članica (stanovanje, zdravstveno zavarovanje, zadostna stalna sredstva), priporoča, da so ti skladni z načelom sorazmernosti in ne vodijo v samovoljne omejitve; izraža zlasti željo, da bi države članice za izvajanje direktive sprejele akte, ki bodo spoštovanje teh pogojev preverjali na podlagi objektivnih in preverljivih meril, in ne posplošenih določb, ki jih je mogoče razlagati poljubno omejevalno; |
| --- | --- |

20.

pri oceni drugih materialnih pogojev, ki jih sponzorju postavlja država članica (stanovanje, zdravstveno zavarovanje, zadostna stalna sredstva), priporoča, da so ti skladni z načelom sorazmernosti in ne vodijo v samovoljne omejitve; izraža zlasti željo, da bi države članice za izvajanje direktive sprejele akte, ki bodo spoštovanje teh pogojev preverjali na podlagi objektivnih in preverljivih meril, in ne posplošenih določb, ki jih je mogoče razlagati poljubno omejevalno;

| 21. | predlaga odpravo merila „sprejemne zmogljivosti“ države članice pri presoji, ali je primerno dovoliti združitev družine, ker se to kaže kot dodatno sredstvo nadzora nad migracijskimi tokovi v nasprotju z načeli zakonodaje Evropske unije; |
| --- | --- |

21.

predlaga odpravo merila „sprejemne zmogljivosti“ države članice pri presoji, ali je primerno dovoliti združitev družine, ker se to kaže kot dodatno sredstvo nadzora nad migracijskimi tokovi v nasprotju z načeli zakonodaje Evropske unije;

| 22. | meni, da je v primeru udeležbe v programu prostovoljne vrnitve treba trajanje dovoljenja za prebivanje družinskih članov sponzorja poenotiti z njegovim, ob upoštevanju možnosti za sprejetje rešitev v skladu z vzorci krožne migracije. |
| --- | --- |

22.

meni, da je v primeru udeležbe v programu prostovoljne vrnitve treba trajanje dovoljenja za prebivanje družinskih članov sponzorja poenotiti z njegovim, ob upoštevanju možnosti za sprejetje rešitev v skladu z vzorci krožne migracije.

ODBOR REGIJ

Vprašanja, povezana z azilom

| 23. | meni, da bi se morali, kar zadeva združitev družine državljanov tretjih držav, ki so upravičeni do posebnih oblik zaščite (azil, status begunca, subsidiarna zaščita), različni statusi skladno s priporočili stockholmskega programa obravnavati s konkretnimi in samostojnimi pravili, ki bi upoštevala okoliščine (tudi z vidika praktičnih težav za izpolnjevanje zahtev za informacije in predložitev dokumentov), v katerih se je znašel posamezen upravičenec do takih oblik zaščite. Direktiva, ki obravnava splošno področje združitve družine, se zato ne bi smela uporabljati za družinske člane tujcev, upravičenih do teh oblik zaščite, pač pa bi morala biti združitev njihovih družin obravnavana v samostojnem aktu, vključno z morebitnimi družinskimi vezmi, ki se sklenejo po vstopu na ozemlje države gostiteljice. |
| --- | --- |

23.

meni, da bi se morali, kar zadeva združitev družine državljanov tretjih držav, ki so upravičeni do posebnih oblik zaščite (azil, status begunca, subsidiarna zaščita), različni statusi skladno s priporočili stockholmskega programa obravnavati s konkretnimi in samostojnimi pravili, ki bi upoštevala okoliščine (tudi z vidika praktičnih težav za izpolnjevanje zahtev za informacije in predložitev dokumentov), v katerih se je znašel posamezen upravičenec do takih oblik zaščite. Direktiva, ki obravnava splošno področje združitve družine, se zato ne bi smela uporabljati za družinske člane tujcev, upravičenih do teh oblik zaščite, pač pa bi morala biti združitev njihovih družin obravnavana v samostojnem aktu, vključno z morebitnimi družinskimi vezmi, ki se sklenejo po vstopu na ozemlje države gostiteljice.

ODBOR REGIJ

Goljufije, zloraba in postopkovna vprašanja

| 24. | meni, da lahko sklep nekaterih držav o uvedbi preizkusa DNK za identifikacijo otrok, če se ne uporablja s skrajno previdnostjo, pomeni kršitev načela sorazmernosti in temeljnih pravic, kot je pravica do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja (8. člen Evropske konvencije o človekovih pravicah); |
| --- | --- |

24.

meni, da lahko sklep nekaterih držav o uvedbi preizkusa DNK za identifikacijo otrok, če se ne uporablja s skrajno previdnostjo, pomeni kršitev načela sorazmernosti in temeljnih pravic, kot je pravica do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja (8. člen Evropske konvencije o človekovih pravicah);

| 25. | v zvezi z možnimi goljufijami v obliki zakonov iz koristoljubja poziva Komisijo in/ali države članice, naj objavijo podatke o resničnem obsegu tega pojava. Meni, da bi bilo v primeru, ko ni na voljo konkretnih podatkov, koristno, če bi se ciljne preiskave izvajale v vseh državah članicah, s čimer bi lahko natančneje ugotovili, kaj se dogaja, ter spodbujali dobro prakso pri reševanju takih problemov; |
| --- | --- |

25.

v zvezi z možnimi goljufijami v obliki zakonov iz koristoljubja poziva Komisijo in/ali države članice, naj objavijo podatke o resničnem obsegu tega pojava. Meni, da bi bilo v primeru, ko ni na voljo konkretnih podatkov, koristno, če bi se ciljne preiskave izvajale v vseh državah članicah, s čimer bi lahko natančneje ugotovili, kaj se dogaja, ter spodbujali dobro prakso pri reševanju takih problemov;

| 26. | v zvezi s stroški združitve družine v breme prosilca opozarja na tveganje, da bi nekatere države članice z umetnim povišanjem administrativnih stroškov samovoljno omejevale vstop, kar je močno v nasprotju z načelom sorazmernosti, po katerem morajo sredstva ustrezati namenu: namen tega je prispevati k izvajanju obravnavane pravice in ga ne omejevati; zato bi bilo primerno, da bi morale države članice določiti znesek stroškov tako, da ne bi onemogočile praktičnega izvajanja direktive; |
| --- | --- |

26.

v zvezi s stroški združitve družine v breme prosilca opozarja na tveganje, da bi nekatere države članice z umetnim povišanjem administrativnih stroškov samovoljno omejevale vstop, kar je močno v nasprotju z načelom sorazmernosti, po katerem morajo sredstva ustrezati namenu: namen tega je prispevati k izvajanju obravnavane pravice in ga ne omejevati; zato bi bilo primerno, da bi morale države članice določiti znesek stroškov tako, da ne bi onemogočile praktičnega izvajanja direktive;

| 27. | meni, da je treba državam članicam priporočiti, naj spoštujejo rok za sprejetje odločbe o prošnji za združitev družine, ki ga predvideva direktiva; vsak postopek glede odstopanj, ki ga določi država in ki je namenjen za nerazumno odlaganje tega roka, ovira celovito izvajanje direktive. |
| --- | --- |

27.

meni, da je treba državam članicam priporočiti, naj spoštujejo rok za sprejetje odločbe o prošnji za združitev družine, ki ga predvideva direktiva; vsak postopek glede odstopanj, ki ga določi država in ki je namenjen za nerazumno odlaganje tega roka, ovira celovito izvajanje direktive.

ODBOR REGIJ

Horizontalne določbe

| 28. | v zvezi z domnevnimi težavami glede spoštovanja dveh obveznih horizontalnih določb, predvidenih v direktivi, Odbor upa, da bo Evropska komisija sprejela vse ukrepe, ki jih predvidevata Pogodbi, s katerimi bo zagotovila, da bodo države članice v celoti spoštovale zakonodajo Unije. |
| --- | --- |

28.

v zvezi z domnevnimi težavami glede spoštovanja dveh obveznih horizontalnih določb, predvidenih v direktivi, Odbor upa, da bo Evropska komisija sprejela vse ukrepe, ki jih predvidevata Pogodbi, s katerimi bo zagotovila, da bodo države članice v celoti spoštovale zakonodajo Unije.

III.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| 29. | Odbor poziva k večji vključenosti lokalne ravni v upravljanje na več ravneh, kar je nujen pogoj za dosledno politiko priseljevanja, ki spoštuje temeljne pravice in lahko prispeva k blaginji ciljnih skupnosti in priseljencev. Številne evropske regije in skupnosti se ponašajo z zglednimi izkušnjami s priseljevanjem in nemalo dvomov nacionalne zakonodaje pri konkretni razlagi direktive je bilo ugodno rešenih prav na podlagi praktičnih izkušenj lokalnih organov. Odbor poudarja, da je treba pridobiti čim več informacij o tej temi, in je z državami članicami in drugimi evropskimi institucijami pripravljen sodelovati pri zbiranju in širjenju informacij in dobrih praks, kjer so ti podatki na voljo na lokalni ali regionalni ravni. |
| --- | --- |

29.

Odbor poziva k večji vključenosti lokalne ravni v upravljanje na več ravneh, kar je nujen pogoj za dosledno politiko priseljevanja, ki spoštuje temeljne pravice in lahko prispeva k blaginji ciljnih skupnosti in priseljencev. Številne evropske regije in skupnosti se ponašajo z zglednimi izkušnjami s priseljevanjem in nemalo dvomov nacionalne zakonodaje pri konkretni razlagi direktive je bilo ugodno rešenih prav na podlagi praktičnih izkušenj lokalnih organov. Odbor poudarja, da je treba pridobiti čim več informacij o tej temi, in je z državami članicami in drugimi evropskimi institucijami pripravljen sodelovati pri zbiranju in širjenju informacij in dobrih praks, kjer so ti podatki na voljo na lokalni ali regionalni ravni.

V Bruslju, 3. maja 2012

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

| 27.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 225/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 225/11

---

Mnenje Odbora regij – Pregled politike EU o kakovosti zraka in emisijah

2012/C 225/03

ODBOR REGIJ

| — | ugotavlja, da je upočasnitev trenda izboljševanja kakovosti zraka v veliki meri posledica premalo ambiciozne politike EU v zvezi z viri onesnaževanja in pomanjkanja nacionalnih ukrepov. Veliko bremen in odgovornosti za reševanje teh problemov se prelaga na lokalne in regionalne oblasti. Potreben je pristop na podlagi upravljanja na več ravneh, pri čemer mora vsaka politična raven (evropska, nacionalna, regionalna in lokalna) prevzeti svojo odgovornost in sprejeti tiste ukrepe, ki jih ta raven upravljanja lahko in mora sprejeti; |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da je upočasnitev trenda izboljševanja kakovosti zraka v veliki meri posledica premalo ambiciozne politike EU v zvezi z viri onesnaževanja in pomanjkanja nacionalnih ukrepov. Veliko bremen in odgovornosti za reševanje teh problemov se prelaga na lokalne in regionalne oblasti. Potreben je pristop na podlagi upravljanja na več ravneh, pri čemer mora vsaka politična raven (evropska, nacionalna, regionalna in lokalna) prevzeti svojo odgovornost in sprejeti tiste ukrepe, ki jih ta raven upravljanja lahko in mora sprejeti;

| — | je trdno prepričan, da morata biti imisijska in emisijska politika EU med seboj povezani. Zato je ključnega pomena, da se v fazi razvoja politik za politiko zmanjšanja emisij pri viru in za imisijsko politiko oblikujejo enako ambiciozni cilji in usklajeni roki; |
| --- | --- |

—

je trdno prepričan, da morata biti imisijska in emisijska politika EU med seboj povezani. Zato je ključnega pomena, da se v fazi razvoja politik za politiko zmanjšanja emisij pri viru in za imisijsko politiko oblikujejo enako ambiciozni cilji in usklajeni roki;

| — | priporoča okrepitev emisijske politike EU, zlasti z dovolj ambiciozno revizijo direktive o nacionalnih zgornjih mejah emisij, da se bodo lahko zmanjšale koncentracije ozadja; s poostritvijo standardov Euro za vozila v zvezi z NO2/NOx in trdnimi delci ter emisijskih standardov tudi za druge mobilne vire; z odpravo razkoraka med standardi EU za emisije vozil in dejanskimi emisijami vozil na cesti; z obravnavanjem emisij v ladijskem in zračnem prometu ter emisij amoniaka v kmetijstvu; |
| --- | --- |

—

priporoča okrepitev emisijske politike EU, zlasti z dovolj ambiciozno revizijo direktive o nacionalnih zgornjih mejah emisij, da se bodo lahko zmanjšale koncentracije ozadja; s poostritvijo standardov Euro za vozila v zvezi z NO2/NOx in trdnimi delci ter emisijskih standardov tudi za druge mobilne vire; z odpravo razkoraka med standardi EU za emisije vozil in dejanskimi emisijami vozil na cesti; z obravnavanjem emisij v ladijskem in zračnem prometu ter emisij amoniaka v kmetijstvu;

| — | priporoča, da se pri reviziji direktiv o kakovosti zraka (2008/50/ES in 2004/107/ES) zlasti zmanjša število škodljivih snovi ter število ciljnih in mejnih vrednosti z osredotočanjem na najbolj onesnažujoče snovi in tiste kazalnike, ki najbolje odražajo zdravstvene vidike; da se preuči, ali sta standard za koncentracijo delcev in standard EC/saje primernejša kazalnika in na kakšen način bi se lahko vključila v direktivo; da se oceni, ali se lahko uporabi povprečna letna mejna vrednost za PM10 na podlagi večletnih povprečnih koncentracij; da se razširi možnost dodatne izjeme pri zniževanju ravni NO2 v zraku pod posebnimi pogoji; in da se določijo bolj specifični predpisi o postavitvi merilnih postaj, da se tako zagotovi primerljivost izmerjenih vrednosti. |
| --- | --- |

—

priporoča, da se pri reviziji direktiv o kakovosti zraka (2008/50/ES in 2004/107/ES) zlasti zmanjša število škodljivih snovi ter število ciljnih in mejnih vrednosti z osredotočanjem na najbolj onesnažujoče snovi in tiste kazalnike, ki najbolje odražajo zdravstvene vidike; da se preuči, ali sta standard za koncentracijo delcev in standard EC/saje primernejša kazalnika in na kakšen način bi se lahko vključila v direktivo; da se oceni, ali se lahko uporabi povprečna letna mejna vrednost za PM10 na podlagi večletnih povprečnih koncentracij; da se razširi možnost dodatne izjeme pri zniževanju ravni NO2 v zraku pod posebnimi pogoji; in da se določijo bolj specifični predpisi o postavitvi merilnih postaj, da se tako zagotovi primerljivost izmerjenih vrednosti.

| Poročevalec | Cor LAMERS (NL/EPP), župan Houtena |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Dopis podpredsednika Evropske komisije z dne 19. julija 2011 |

Poročevalec

Cor LAMERS (NL/EPP), župan Houtena

Referenčni dokument

Dopis podpredsednika Evropske komisije z dne 19. julija 2011

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

A.   
  Splošne ugotovitve

| 1. | se zaveda namere Evropske komisije, da v letu 2013 predloži popoln pregled evropske politike glede kakovosti zraka, ki vsebuje nove dolgoročne cilje za obdobje po letu 2020. To naj bi bil zelo obsežen pregled, ki bo vključeval:






  — | pregled tematske strategije o onesnaževanju zraka (COM(2005) 446 final); |
| --- | --- | --- |

1.

se zaveda namere Evropske komisije, da v letu 2013 predloži popoln pregled evropske politike glede kakovosti zraka, ki vsebuje nove dolgoročne cilje za obdobje po letu 2020. To naj bi bil zelo obsežen pregled, ki bo vključeval:

—

pregled tematske strategije o onesnaževanju zraka (COM(2005) 446 final);

| — | poostritev politike EU glede virov emisij; |
| --- | --- |

—

poostritev politike EU glede virov emisij;

| — | združitev naslednjih direktiv v eno direktivo:






  — | revidirani direktivi o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (direktivi 2008/50/ES in 2004/107/ES); |
| --- | --- | --- |

—

združitev naslednjih direktiv v eno direktivo:

—

revidirani direktivi o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (direktivi 2008/50/ES in 2004/107/ES);

| — | revidirana direktiva o nacionalnih zgornjih mejah emisij (Direktiva 2001/81/ES); |
| --- | --- |

—

revidirana direktiva o nacionalnih zgornjih mejah emisij (Direktiva 2001/81/ES);

| 2. | pozdravlja zaprosilo Evropske komisije za pripravo raziskovalnega mnenja Odbora o prihodnosti politike EU na področju kakovosti zraka; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja zaprosilo Evropske komisije za pripravo raziskovalnega mnenja Odbora o prihodnosti politike EU na področju kakovosti zraka;

| 3. | poudarja, da so v tem mnenju (1) – ker gre za raziskovalno mnenje, pripravljeno v fazi postopka odločanja EU, ki je namenjena pridobivanju strokovnih mnenj – predstavljeni tako upravno-politični kot tudi tehnični vidiki (priporočila za zakonodajne predloge in postopke); |
| --- | --- |

3.

poudarja, da so v tem mnenju (1) – ker gre za raziskovalno mnenje, pripravljeno v fazi postopka odločanja EU, ki je namenjena pridobivanju strokovnih mnenj – predstavljeni tako upravno-politični kot tudi tehnični vidiki (priporočila za zakonodajne predloge in postopke);

| 4. | ugotavlja, da kakovost zraka vpliva na vsakodnevno življenje in zdravje državljanov tako na mestnih kot na podeželskih območjih. Zdravje in okolje morata biti osrednjega pomena pri izboljševanju kakovosti zraka. Hkrati si je treba prizadevati za ravnovesje med gospodarskim razvojem in bojem proti onesnaževanju zraka. Izboljšanje varstva okolja in javnega zdravja lahko obenem ustvarja tudi gospodarske spodbude ter zniža ekonomske stroške obremenitev za zdravje in negativnih vplivov nanj; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da kakovost zraka vpliva na vsakodnevno življenje in zdravje državljanov tako na mestnih kot na podeželskih območjih. Zdravje in okolje morata biti osrednjega pomena pri izboljševanju kakovosti zraka. Hkrati si je treba prizadevati za ravnovesje med gospodarskim razvojem in bojem proti onesnaževanju zraka. Izboljšanje varstva okolja in javnega zdravja lahko obenem ustvarja tudi gospodarske spodbude ter zniža ekonomske stroške obremenitev za zdravje in negativnih vplivov nanj;

| 5. | izraža zadovoljstvo, da se je kakovost zraka v Evropi močno izboljšala zaradi kombinacije politike EU za kakovost zraka ter politik in ukrepov držav članic (na nacionalni, regionalni in lokalni ravni). V zadnjih dveh desetletjih je bil dosežen velik napredek, vendar Odbor izraža zaskrbljenost zaradi nedavnega upadanja tega pozitivnega trenda; |
| --- | --- |

5.

izraža zadovoljstvo, da se je kakovost zraka v Evropi močno izboljšala zaradi kombinacije politike EU za kakovost zraka ter politik in ukrepov držav članic (na nacionalni, regionalni in lokalni ravni). V zadnjih dveh desetletjih je bil dosežen velik napredek, vendar Odbor izraža zaskrbljenost zaradi nedavnega upadanja tega pozitivnega trenda;

| 6. | poudarja, da onesnaževanje zraka na mestnih območjih povzroča največje probleme in žarišča onesnaženja. Kljub vsem lokalnim in regionalnim ukrepom številna evropska mesta ne morejo izpolnjevati standardov za trdne delce (PM10 in PM2,5) ter za NO2 v predvidenih rokih, zato velik del Evropejcev živi na območjih s koncentracijo onesnaženosti zraka, ki je škodljiva za zdravje; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da onesnaževanje zraka na mestnih območjih povzroča največje probleme in žarišča onesnaženja. Kljub vsem lokalnim in regionalnim ukrepom številna evropska mesta ne morejo izpolnjevati standardov za trdne delce (PM10 in PM2,5) ter za NO2 v predvidenih rokih, zato velik del Evropejcev živi na območjih s koncentracijo onesnaženosti zraka, ki je škodljiva za zdravje;

| 7. | poleg tega ugotavlja, da se z onesnaženostjo zraka soočajo tudi podeželska in primestna območja, kar ima nezanemarljive posledice za okolje, poljščine in ekosisteme; |
| --- | --- |

7.

poleg tega ugotavlja, da se z onesnaženostjo zraka soočajo tudi podeželska in primestna območja, kar ima nezanemarljive posledice za okolje, poljščine in ekosisteme;

| 8. | poudarja, da je treba zmanjšati onesnaževanje zraka, vendar je treba hkrati zagotoviti primerno življenje naših mest s socialnega in gospodarskega vidika. V večini držav članic je motoriziran cestni osebni in tovorni promet (v glavnem vozila na dizelski in bencinski pogon) eden od najpomembnejših neposrednih onesnaževalcev zraka na najbolj onesnaženih območjih z NO2. Treba je ukrepati učinkoviteje kot do sedaj, in sicer tako z vidika emisijskih standardov kot tudi obvladovanja prometa; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je treba zmanjšati onesnaževanje zraka, vendar je treba hkrati zagotoviti primerno življenje naših mest s socialnega in gospodarskega vidika. V večini držav članic je motoriziran cestni osebni in tovorni promet (v glavnem vozila na dizelski in bencinski pogon) eden od najpomembnejših neposrednih onesnaževalcev zraka na najbolj onesnaženih območjih z NO2. Treba je ukrepati učinkoviteje kot do sedaj, in sicer tako z vidika emisijskih standardov kot tudi obvladovanja prometa;

| 9. | meni, da je pri pregledu politike EU glede kakovosti zraka ključno vprašanje predvsem, kako (tj. s kakšne vrste zakonodajnimi akti in kakšnimi ukrepi) je mogoče doseči izboljšanje kakovosti zraka. Za to je treba upoštevati vsaj naslednje vidike: pristop na podlagi upravljanja na več ravneh, celosten pristop in dejansko izvajanje zakonodaje EU v evropskih mestih. Prednost je treba nameniti izvedljivosti direktive EU ter težavam mest in regij pri njenem izvajanju; |
| --- | --- |

9.

meni, da je pri pregledu politike EU glede kakovosti zraka ključno vprašanje predvsem, kako (tj. s kakšne vrste zakonodajnimi akti in kakšnimi ukrepi) je mogoče doseči izboljšanje kakovosti zraka. Za to je treba upoštevati vsaj naslednje vidike: pristop na podlagi upravljanja na več ravneh, celosten pristop in dejansko izvajanje zakonodaje EU v evropskih mestih. Prednost je treba nameniti izvedljivosti direktive EU ter težavam mest in regij pri njenem izvajanju;

| 10. | poudarja, da mora biti upravljanje pomemben vidik oblikovanja nove zakonodaje EU na področju kakovosti zraka. Onesnaževanje zraka ima čezmejne in nacionalne razsežnosti ter zato zahteva ukrepe na vseh ravneh upravljanja (evropski, nacionalni, regionalni in lokalni). Odbor priporoča pristop na več ravneh, pri čemer vsaka raven upravljanja prevzame svojo odgovornost in sprejme ukrepe, ki se lahko najbolje sprejmejo in se morajo sprejeti ravno na tej ravni upravljanja; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da mora biti upravljanje pomemben vidik oblikovanja nove zakonodaje EU na področju kakovosti zraka. Onesnaževanje zraka ima čezmejne in nacionalne razsežnosti ter zato zahteva ukrepe na vseh ravneh upravljanja (evropski, nacionalni, regionalni in lokalni). Odbor priporoča pristop na več ravneh, pri čemer vsaka raven upravljanja prevzame svojo odgovornost in sprejme ukrepe, ki se lahko najbolje sprejmejo in se morajo sprejeti ravno na tej ravni upravljanja;

| 11. | poudarja potrebo po celostnem pristopu k oblikovanju nove zakonodaje EU. Onesnaževanje je treba čimbolj preprečevati. Bistvenega pomena je ugotoviti vzroke onesnaževanja ter se z emisijami ukvarjati pri njihovem viru, na najgospodarnejši in okolju najprijaznejši način; |
| --- | --- |

11.

poudarja potrebo po celostnem pristopu k oblikovanju nove zakonodaje EU. Onesnaževanje je treba čimbolj preprečevati. Bistvenega pomena je ugotoviti vzroke onesnaževanja ter se z emisijami ukvarjati pri njihovem viru, na najgospodarnejši in okolju najprijaznejši način;

| 12. | poudarja, da izboljšanje javnega zdravja zahteva ambiciozno politiko EU o kakovosti zraka. Vendar pa imisijska politika EU z mejnimi vrednostmi za onesnaževala ne more obstajati brez učinkovite emisijske politike, ki temelji na ukrepih za zmanjšanje emisij pri virih na ravni EU. Cilje pregleda direktive je zato treba skrbno prilagoditi ciljem nacionalnih zgornjih mej emisij in emisijski politiki EU (politiki za zmanjšanje emisij pri virih). V zvezi s tem Odbor meni, da bo združitev direktiv o kakovosti zraka (2008/50/ES in 2004/107/ES) z revizijo direktive o nacionalnih zgornjih mejah emisij (2001/81/EG) prispevala k uskladitvi različnih ciljev. |
| --- | --- |

12.

poudarja, da izboljšanje javnega zdravja zahteva ambiciozno politiko EU o kakovosti zraka. Vendar pa imisijska politika EU z mejnimi vrednostmi za onesnaževala ne more obstajati brez učinkovite emisijske politike, ki temelji na ukrepih za zmanjšanje emisij pri virih na ravni EU. Cilje pregleda direktive je zato treba skrbno prilagoditi ciljem nacionalnih zgornjih mej emisij in emisijski politiki EU (politiki za zmanjšanje emisij pri virih). V zvezi s tem Odbor meni, da bo združitev direktiv o kakovosti zraka (2008/50/ES in 2004/107/ES) z revizijo direktive o nacionalnih zgornjih mejah emisij (2001/81/EG) prispevala k uskladitvi različnih ciljev.

ODBOR REGIJ

B.   
  Tematska strategija o onesnaževanju zraka in njeno izvajanje v državah članicah

Tematska strategija

| 13. | meni, da je tematska strategija glede onesnaževanja zraka prispevala k zmanjšanju izpostavljenosti državljanov onesnaževanju zraka in k izboljšanju okolja; |
| --- | --- |

13.

meni, da je tematska strategija glede onesnaževanja zraka prispevala k zmanjšanju izpostavljenosti državljanov onesnaževanju zraka in k izboljšanju okolja;

| 14. | obžaluje, da vsi ukrepi v zvezi z viri emisij, ki so bili napovedani v tematski strategiji, niso bili tudi dejansko uresničeni v praksi. Tako manjkajo zlasti naslednji ukrepi v zvezi z viri emisij:






  — | razvoj celostnega pristopa za dušikov cikel; |
| --- | --- | --- |

14.

obžaluje, da vsi ukrepi v zvezi z viri emisij, ki so bili napovedani v tematski strategiji, niso bili tudi dejansko uresničeni v praksi. Tako manjkajo zlasti naslednji ukrepi v zvezi z viri emisij:

—

razvoj celostnega pristopa za dušikov cikel;

| — | revizija direktive o nacionalnih zgornjih mejah emisij (2001/81/ES), ki je pomembna za obravnavo koncentracij ozadja, vendar je bila žal večkrat preložena. |
| --- | --- |

—

revizija direktive o nacionalnih zgornjih mejah emisij (2001/81/ES), ki je pomembna za obravnavo koncentracij ozadja, vendar je bila žal večkrat preložena.

ODBOR REGIJ

Izvajanje na lokalni in regionalni ravni

| 15. | opozarja, da občine in regije vlagajo veliko naporov v izboljšanje kakovosti zraka, z ukrepi, kot so:






  — | spodbujanje bolj trajnostnih oblik prometa, kot je učinkovitejši in privlačnejši javni prevoz, kolesarske poti, omejitve dostopa za (najbolj onesnažujoča) osebna vozila in/ali tovorna vozila (čiste cone) in spodbujanje čistih (čistejših) avtomobilov, na primer s prednostnim dostopom in/ali politiko parkiranja; |
| --- | --- | --- |

15.

opozarja, da občine in regije vlagajo veliko naporov v izboljšanje kakovosti zraka, z ukrepi, kot so:

—

spodbujanje bolj trajnostnih oblik prometa, kot je učinkovitejši in privlačnejši javni prevoz, kolesarske poti, omejitve dostopa za (najbolj onesnažujoča) osebna vozila in/ali tovorna vozila (čiste cone) in spodbujanje čistih (čistejših) avtomobilov, na primer s prednostnim dostopom in/ali politiko parkiranja;

| — | izboljšave na področju upravljanja prometa, boljša pretočnost z omejitvami hitrosti in razvojem inovativnih logističnih rešitev za dostavo blaga v središča mest; |
| --- | --- |

—

izboljšave na področju upravljanja prometa, boljša pretočnost z omejitvami hitrosti in razvojem inovativnih logističnih rešitev za dostavo blaga v središča mest;

| — | preprečevanje vrtinčenja prahu na cestah z izboljšanjem cestišča in prepovedjo uporabe ježevk na cestah v mestnih središčih; |
| --- | --- |

—

preprečevanje vrtinčenja prahu na cestah z izboljšanjem cestišča in prepovedjo uporabe ježevk na cestah v mestnih središčih;

| — | infrastruktura in gradbena dejavnost, kot so lokalni predpisi o ogrevanju (če to dopušča nacionalna zakonodaja), zmanjševanje emisij iz proizvodnje toplote za ogrevanje prostorov, spodbujanje daljinskega ogrevanja, modernizacija toplotnih inštalacij, ustvarjanje več površin med cestami in stanovanjskimi stavbami ter povečanje količine zelenih površin. V zvezi s slednjim je treba opozoriti, da zelene površine ob cestah in obcestnih površinah (izolacija z vegetacijo) nimajo veliko učinka. Le velike zelene površine, kot so parki in gozdovi, imajo dokazljivo dodano vrednost; |
| --- | --- |

—

infrastruktura in gradbena dejavnost, kot so lokalni predpisi o ogrevanju (če to dopušča nacionalna zakonodaja), zmanjševanje emisij iz proizvodnje toplote za ogrevanje prostorov, spodbujanje daljinskega ogrevanja, modernizacija toplotnih inštalacij, ustvarjanje več površin med cestami in stanovanjskimi stavbami ter povečanje količine zelenih površin. V zvezi s slednjim je treba opozoriti, da zelene površine ob cestah in obcestnih površinah (izolacija z vegetacijo) nimajo veliko učinka. Le velike zelene površine, kot so parki in gozdovi, imajo dokazljivo dodano vrednost;

| 16. | ugotavlja, da bi morala evropska politika na vseh ravneh še naprej in okrepljeno spodbujati zlasti h količinskemu zmanjševanju ter k prostorski in sektorski preusmeritvi motoriziranega osebnega in tovornega prometa s cest. Vendar je treba opozoriti, da samo s temi ukrepi ni mogoče zagotoviti izpolnjevanja standardov za PM10 in PM2,5 ter NO2. Glavni razlog za to so tri vrste ovir: omejen vpliv, omejene možnosti in omejen manevrski prostor politike (glej točke 17, 19 in 22); |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da bi morala evropska politika na vseh ravneh še naprej in okrepljeno spodbujati zlasti h količinskemu zmanjševanju ter k prostorski in sektorski preusmeritvi motoriziranega osebnega in tovornega prometa s cest. Vendar je treba opozoriti, da samo s temi ukrepi ni mogoče zagotoviti izpolnjevanja standardov za PM10 in PM2,5 ter NO2. Glavni razlog za to so tri vrste ovir: omejen vpliv, omejene možnosti in omejen manevrski prostor politike (glej točke 17, 19 in 22);

| 17. | meni, da imajo posamezne lokalne in regionalne oblasti le prostorsko omejen vpliv na izboljšanje lokalne kakovosti zraka (prva vrsta ovir). Lokalni in regionalni ukrepi so usmerjeni k zmanjševanju emisij iz lokalnih virov, medtem ko je veliko lokalnih koncentracij zlasti finih delcev PM10 in PM2,5 ter ozona dejansko posledica čezmejnih in/ali nadregionalnih emisij; |
| --- | --- |

17.

meni, da imajo posamezne lokalne in regionalne oblasti le prostorsko omejen vpliv na izboljšanje lokalne kakovosti zraka (prva vrsta ovir). Lokalni in regionalni ukrepi so usmerjeni k zmanjševanju emisij iz lokalnih virov, medtem ko je veliko lokalnih koncentracij zlasti finih delcev PM10 in PM2,5 ter ozona dejansko posledica čezmejnih in/ali nadregionalnih emisij;

| 18. | poudarja, da izmerjene visoke koncentracije ozadja onesnaževal zraka in pogosto nezadosten prenos in revizija direktive o nacionalnih zgornjih mejah emisij (2001/81/ES) lahko zmanjšujejo možnosti za uspeh ukrepov lokalnih in regionalnih oblasti za izpolnjevanje standardov EU za kakovost zraka. Vse emisije skupaj (lokalne, regionalne, nacionalne in mednarodne) tvorijo t. i. koncentracije naravnega ozadja. Te koncentracije so lahko tako zelo visoke, da že manjše onesnaženje na lokalni ravni povzroči, da se dosežejo ali prekoračijo mejne vrednosti. V teh primerih je manevrski prostor prizadetih mest in regij seveda zelo omejen; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da izmerjene visoke koncentracije ozadja onesnaževal zraka in pogosto nezadosten prenos in revizija direktive o nacionalnih zgornjih mejah emisij (2001/81/ES) lahko zmanjšujejo možnosti za uspeh ukrepov lokalnih in regionalnih oblasti za izpolnjevanje standardov EU za kakovost zraka. Vse emisije skupaj (lokalne, regionalne, nacionalne in mednarodne) tvorijo t. i. koncentracije naravnega ozadja. Te koncentracije so lahko tako zelo visoke, da že manjše onesnaženje na lokalni ravni povzroči, da se dosežejo ali prekoračijo mejne vrednosti. V teh primerih je manevrski prostor prizadetih mest in regij seveda zelo omejen;

| 19. | sklepa, da imajo lokalne in regionalne oblasti pri sprejemanju ukrepov le omejene možnosti (druga vrsta ovir). Mestna politika se osredotoča na mobilnost, prostorsko načrtovanje in sprejemanje posebnih ukrepov za obravnavo najbolj onesnaženih območij. Lokalne in regionalne oblasti ne morejo sprejemati skoraj nobenih učinkovitih ukrepov, ki bi bili usmerjeni v lastnosti vira emisij; |
| --- | --- |

19.

sklepa, da imajo lokalne in regionalne oblasti pri sprejemanju ukrepov le omejene možnosti (druga vrsta ovir). Mestna politika se osredotoča na mobilnost, prostorsko načrtovanje in sprejemanje posebnih ukrepov za obravnavo najbolj onesnaženih območij. Lokalne in regionalne oblasti ne morejo sprejemati skoraj nobenih učinkovitih ukrepov, ki bi bili usmerjeni v lastnosti vira emisij;

| 20. | poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti pri oblikovanju svoje politike na področju kakovosti zraka pričakovale koristi ob uvedbi predpisov za vire emisij na ravni celotne EU. Retrospektivno je treba ugotoviti, da so presežene mejne vrednosti na regionalni in lokalni ravni v veliki meri posledica premalo ambiciozne politike glede virov emisij, ki poleg tega ni vedno privedla do želenega učinka na evropskih cestah (glej poglavje D); |
| --- | --- |

20.

poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti pri oblikovanju svoje politike na področju kakovosti zraka pričakovale koristi ob uvedbi predpisov za vire emisij na ravni celotne EU. Retrospektivno je treba ugotoviti, da so presežene mejne vrednosti na regionalni in lokalni ravni v veliki meri posledica premalo ambiciozne politike glede virov emisij, ki poleg tega ni vedno privedla do želenega učinka na evropskih cestah (glej poglavje D);

| 21. | ugotavlja, da nadaljnje zmanjšanje lokalnih koncentracij škodljivih snovi z zgolj lokalnimi ukrepi lahko močno vpliva na vsakdanje življenje in povzroča precejšnje stroške. Za te so potrebna finančna sredstva, ki jih občine in regije pogosto nimajo, in formalne pristojnosti, ki jih nimajo v vseh državah članicah. Poleg tega je mednarodna in evropska politika na področju zmanjševanja emisij pri virih veliko bolj stroškovno učinkovita; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da nadaljnje zmanjšanje lokalnih koncentracij škodljivih snovi z zgolj lokalnimi ukrepi lahko močno vpliva na vsakdanje življenje in povzroča precejšnje stroške. Za te so potrebna finančna sredstva, ki jih občine in regije pogosto nimajo, in formalne pristojnosti, ki jih nimajo v vseh državah članicah. Poleg tega je mednarodna in evropska politika na področju zmanjševanja emisij pri virih veliko bolj stroškovno učinkovita;

| 22. | ugotavlja, da imajo lokalne in regionalne oblasti omejena pooblastila (tretja vrsta ovir). Žal v mnogih državah članicah podporni ukrepi na nacionalni ravni sploh niso bili sprejeti, ali pa so bili ti ukrepi nezadostni, kar še dodatno omejuje možnosti ukrepanja lokalnih in regionalnih oblasti. Tako na primer nimajo vse države nacionalnega načrta za kakovost zraka in se običajno tudi ne odločajo za celostni pristop h kakovosti zraka, ki bi bil zavezujoč za vse ravni upravljanja. Obstajajo tudi primeri, da so nacionalne vlade odvračale lokalne in regionalne oblasti od sprejemanja dodatnih ali strožjih ukrepov ali pa so jim to celo prepovedovale. V nekaterih državah članicah lokalne oblasti na primer nimajo pooblastil za določanje območij z nizkimi stopnjami emisij, temveč so za to pristojne izključno nacionalne vlade. Tudi pravila EU za notranji trg ovirajo manevrski prostor lokalnih in regionalnih oblasti. Uvajanje velikih okoljskih območij (npr. regionalnih območij) ter zapiranje cest in mostov namreč omejujeta prosti pretok blaga in oseb. Zaradi tega tudi ni mogoča nacionalna prepoved uporabe onesnažujočih vozil; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da imajo lokalne in regionalne oblasti omejena pooblastila (tretja vrsta ovir). Žal v mnogih državah članicah podporni ukrepi na nacionalni ravni sploh niso bili sprejeti, ali pa so bili ti ukrepi nezadostni, kar še dodatno omejuje možnosti ukrepanja lokalnih in regionalnih oblasti. Tako na primer nimajo vse države nacionalnega načrta za kakovost zraka in se običajno tudi ne odločajo za celostni pristop h kakovosti zraka, ki bi bil zavezujoč za vse ravni upravljanja. Obstajajo tudi primeri, da so nacionalne vlade odvračale lokalne in regionalne oblasti od sprejemanja dodatnih ali strožjih ukrepov ali pa so jim to celo prepovedovale. V nekaterih državah članicah lokalne oblasti na primer nimajo pooblastil za določanje območij z nizkimi stopnjami emisij, temveč so za to pristojne izključno nacionalne vlade. Tudi pravila EU za notranji trg ovirajo manevrski prostor lokalnih in regionalnih oblasti. Uvajanje velikih okoljskih območij (npr. regionalnih območij) ter zapiranje cest in mostov namreč omejujeta prosti pretok blaga in oseb. Zaradi tega tudi ni mogoča nacionalna prepoved uporabe onesnažujočih vozil;

| 23. | opozarja, da več držav članic pripravlja nacionalno zakonodajo, s katero bi denarne kazni za kršitve predpisov EU prevalili na občine in regije. Lokalne in regionalne oblasti morajo mejne vrednosti dosegati z omejenimi možnostmi in sredstvi, ki so jim na voljo. Evropska in nacionalna raven pa imata na voljo veliko večje in učinkovitejše možnosti in sredstva. Zato morajo biti – če mejne vrednosti niso izpolnjene – za plačilo glob še naprej odgovorne države članice. Odbor meni, da je vsakršen „prenos“ glob na lokalne in regionalne oblasti nepravičen, in takšni praksi nasprotuje. |
| --- | --- |

23.

opozarja, da več držav članic pripravlja nacionalno zakonodajo, s katero bi denarne kazni za kršitve predpisov EU prevalili na občine in regije. Lokalne in regionalne oblasti morajo mejne vrednosti dosegati z omejenimi možnostmi in sredstvi, ki so jim na voljo. Evropska in nacionalna raven pa imata na voljo veliko večje in učinkovitejše možnosti in sredstva. Zato morajo biti – če mejne vrednosti niso izpolnjene – za plačilo glob še naprej odgovorne države članice. Odbor meni, da je vsakršen „prenos“ glob na lokalne in regionalne oblasti nepravičen, in takšni praksi nasprotuje.

ODBOR REGIJ

Pristop na podlagi upravljanja na več ravneh

| 24. | ugotavlja, da je upočasnitev trenda izboljševanja kakovosti zraka v veliki meri posledica premalo ambiciozne politike EU v zvezi z viri onesnaževanja in pomanjkanja nacionalnih ukrepov. Veliko bremen in odgovornosti za reševanje teh problemov se prelaga na lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da je upočasnitev trenda izboljševanja kakovosti zraka v veliki meri posledica premalo ambiciozne politike EU v zvezi z viri onesnaževanja in pomanjkanja nacionalnih ukrepov. Veliko bremen in odgovornosti za reševanje teh problemov se prelaga na lokalne in regionalne oblasti;

| 25. | ugotavlja tudi, da se države članice ne usklajujejo dovolj na področju boja proti onesnaževanju zraka. Tako informativne kot opozorilne vrednosti v sosednjih državah niso enake, v obdobju večje onesnaženosti se ne organizira izmenjava informacij med državami članicami v realnem času, države članice pa tudi ne usklajujejo svojih akcijskih načrtov na večjih skupnih območjih onesnaženosti več držav članic; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja tudi, da se države članice ne usklajujejo dovolj na področju boja proti onesnaževanju zraka. Tako informativne kot opozorilne vrednosti v sosednjih državah niso enake, v obdobju večje onesnaženosti se ne organizira izmenjava informacij med državami članicami v realnem času, države članice pa tudi ne usklajujejo svojih akcijskih načrtov na večjih skupnih območjih onesnaženosti več držav članic;

| 26. | poudarja, da problemov s kakovostjo zraka ne more rešiti ena sama raven upravljanja, ki tudi ne more sama izvesti ukrepov EU. Potreben je pristop na podlagi upravljanja na več ravneh, pri čemer mora vsaka politična raven (evropska, nacionalna, regionalna in lokalna) prevzeti svojo odgovornost in sprejeti tiste ukrepe, ki jih ta raven upravljanja lahko in mora sprejeti; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da problemov s kakovostjo zraka ne more rešiti ena sama raven upravljanja, ki tudi ne more sama izvesti ukrepov EU. Potreben je pristop na podlagi upravljanja na več ravneh, pri čemer mora vsaka politična raven (evropska, nacionalna, regionalna in lokalna) prevzeti svojo odgovornost in sprejeti tiste ukrepe, ki jih ta raven upravljanja lahko in mora sprejeti;

| 27. | pripominja, da so lokalne in regionalne oblasti delno odvisne od nacionalnih in mednarodnih ukrepov o virih emisij, ki z zmanjševanjem emisij prispevajo k bistvenemu znižanju koncentracij ozadja. Lokalne in regionalne oblasti lahko zato na tej podlagi oblikujejo lastno politiko, na primer z zaostrovanjem pogojev dostopa do okoljskih območij; |
| --- | --- |

27.

pripominja, da so lokalne in regionalne oblasti delno odvisne od nacionalnih in mednarodnih ukrepov o virih emisij, ki z zmanjševanjem emisij prispevajo k bistvenemu znižanju koncentracij ozadja. Lokalne in regionalne oblasti lahko zato na tej podlagi oblikujejo lastno politiko, na primer z zaostrovanjem pogojev dostopa do okoljskih območij;

| 28. | meni, da izvajanje zakonodaje o kakovosti zraka ni samo stvar pravnega izvajanja (tj. prenosa v nacionalno zakonodajo). Če to omogoča notranja državna struktura države članice, Odbor priporoča pripravo nacionalnih in/ali zveznih načrtov za kakovost zraka in/ali programov zmanjšanja emisij s celostnim in usklajenim pristopom, ki bodo upoštevali nadnacionalne vidike tega problema. Podpira pristop na več ravneh in opozarja na oblikovanje medresorskih skupin v državah članicah, v katerih strokovnjaki z različnih ravni upravljanja skupaj pripravljajo nacionalne načrte in programe (2). S tem se spodbujata skladnost in povezanost nacionalnih, regionalnih in lokalnih ukrepov; |
| --- | --- |

28.

meni, da izvajanje zakonodaje o kakovosti zraka ni samo stvar pravnega izvajanja (tj. prenosa v nacionalno zakonodajo). Če to omogoča notranja državna struktura države članice, Odbor priporoča pripravo nacionalnih in/ali zveznih načrtov za kakovost zraka in/ali programov zmanjšanja emisij s celostnim in usklajenim pristopom, ki bodo upoštevali nadnacionalne vidike tega problema. Podpira pristop na več ravneh in opozarja na oblikovanje medresorskih skupin v državah članicah, v katerih strokovnjaki z različnih ravni upravljanja skupaj pripravljajo nacionalne načrte in programe (2). S tem se spodbujata skladnost in povezanost nacionalnih, regionalnih in lokalnih ukrepov;

| 29. | pozdravlja prizadevanja Evropske komisije, da bi opozorila na najboljše prakse lokalnih in regionalnih oblasti, ter poziva k nadaljevanju te politike; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja prizadevanja Evropske komisije, da bi opozorila na najboljše prakse lokalnih in regionalnih oblasti, ter poziva k nadaljevanju te politike;

| 30. | poudarja, da sta skladnost in sinergija z razvojem na mednarodni ravni pomembni in da je treba zgornje meje emisij iz revidiranega Göteborškega protokola nujno upoštevati pri pregledu direktive EU o nacionalnih zgornjih mejah emisij (2001/81/ES). |
| --- | --- |

30.

poudarja, da sta skladnost in sinergija z razvojem na mednarodni ravni pomembni in da je treba zgornje meje emisij iz revidiranega Göteborškega protokola nujno upoštevati pri pregledu direktive EU o nacionalnih zgornjih mejah emisij (2001/81/ES).

ODBOR REGIJ

C.   
  Skladnost in sinergija med emisijsko in imisijsko politiko EU

Celostni pristop
   (3)

| 31. | meni, da je pomembno zagotoviti povezanost in skladnost ukrepov za različna onesnaževala in sinergije med njimi. Za to je bistvenega pomena celostni pristop k politiki EU glede kakovosti zraka, ki upošteva tudi druge politike – zlasti podnebno, industrijsko, prometno, stanovanjsko in energetsko. Povečanje trajnosti prometne politike in uvajanje trajnostnih načinov pridobivanja in porabe energije lahko vodita do znatnega zmanjšanja onesnaženosti zraka; |
| --- | --- |

31.

meni, da je pomembno zagotoviti povezanost in skladnost ukrepov za različna onesnaževala in sinergije med njimi. Za to je bistvenega pomena celostni pristop k politiki EU glede kakovosti zraka, ki upošteva tudi druge politike – zlasti podnebno, industrijsko, prometno, stanovanjsko in energetsko. Povečanje trajnosti prometne politike in uvajanje trajnostnih načinov pridobivanja in porabe energije lahko vodita do znatnega zmanjšanja onesnaženosti zraka;

| 32. | obžaluje, da pogosto med ukrepi ni sinergij. Ukrepi, ki imajo pozitivne učinke na enem področju, lahko negativno vplivajo na drugo področje. Povečana uporaba biomase – kot je biodizel v majhnih napravah – lahko na primer povzroči povečane emisije saj, ki ogrožajo kakovost zraka in javno zdravje. Večje število vozil na dizelski pogon lahko sicer privede do zmanjšanja emisij CO2, vendar pa ima negativen učinek na emisije drobnih delcev. Tehnologije za zmanjšanje emisij drobnih delcev lahko po drugi strani negativno vplivajo na emisije NO2 iz vozil na dizelski pogon, s čimer se upočasni padajoči trend koncentracij NO2. Tovrstne negativne učinke mora v čim večji meri preprečiti tesnejša povezanost politik, pri tem pa si je treba prizadevati za položaj, ki bo prinesel koristi za vsa zadevna politična področja, ali vsaj določiti merila za to, kdaj je bolje namenjati prednost posameznemu cilju; |
| --- | --- |

32.

obžaluje, da pogosto med ukrepi ni sinergij. Ukrepi, ki imajo pozitivne učinke na enem področju, lahko negativno vplivajo na drugo področje. Povečana uporaba biomase – kot je biodizel v majhnih napravah – lahko na primer povzroči povečane emisije saj, ki ogrožajo kakovost zraka in javno zdravje. Večje število vozil na dizelski pogon lahko sicer privede do zmanjšanja emisij CO2, vendar pa ima negativen učinek na emisije drobnih delcev. Tehnologije za zmanjšanje emisij drobnih delcev lahko po drugi strani negativno vplivajo na emisije NO2 iz vozil na dizelski pogon, s čimer se upočasni padajoči trend koncentracij NO2. Tovrstne negativne učinke mora v čim večji meri preprečiti tesnejša povezanost politik, pri tem pa si je treba prizadevati za položaj, ki bo prinesel koristi za vsa zadevna politična področja, ali vsaj določiti merila za to, kdaj je bolje namenjati prednost posameznemu cilju;

| 33. | ugotavlja, da bi bilo koristno povezati politiko o kakovosti zraka s politiko za spodbujanje uporabe alternativnih virov energije. Uporaba alternativnih virov energije (npr. naprave za izkoriščanje geotermalne energije, sončni kolektorji itd.) bi bistveno pripomogla k boljši kakovosti zraka; |
| --- | --- |

33.

ugotavlja, da bi bilo koristno povezati politiko o kakovosti zraka s politiko za spodbujanje uporabe alternativnih virov energije. Uporaba alternativnih virov energije (npr. naprave za izkoriščanje geotermalne energije, sončni kolektorji itd.) bi bistveno pripomogla k boljši kakovosti zraka;

| 34. | opozarja, da ni dovolj poskrbljeno za povezave med ukrepi politike v zvezi s podnebnimi spremembami in politike za boljšo kakovost zraka. Politika na področju kakovosti zraka na splošno pozitivno vpliva na obravnavo podnebnih sprememb. Vendar pa je vpliv politike na področju podnebnih sprememb na onesnaževanje zraka omejen. Politika na področju podnebnih sprememb ima namreč svojo lastno dinamiko in tudi svoj časovni okvir. Ta politika je bolj dolgoročno usmerjena, medtem ko je usmerjenost politike na področju kakovosti zraka kratko- in srednjeročna; |
| --- | --- |

34.

opozarja, da ni dovolj poskrbljeno za povezave med ukrepi politike v zvezi s podnebnimi spremembami in politike za boljšo kakovost zraka. Politika na področju kakovosti zraka na splošno pozitivno vpliva na obravnavo podnebnih sprememb. Vendar pa je vpliv politike na področju podnebnih sprememb na onesnaževanje zraka omejen. Politika na področju podnebnih sprememb ima namreč svojo lastno dinamiko in tudi svoj časovni okvir. Ta politika je bolj dolgoročno usmerjena, medtem ko je usmerjenost politike na področju kakovosti zraka kratko- in srednjeročna;

| 35. | meni, da obstaja velik potencial za sinergije med politiko o kakovosti zraka in politiko o okoljskem hrupu, zlasti za zmanjšanje obremenitve s prometom, in da si je tudi pri tem treba prizadevati za položaj, ki bo prinesel koristi obema politikama (4); |
| --- | --- |

35.

meni, da obstaja velik potencial za sinergije med politiko o kakovosti zraka in politiko o okoljskem hrupu, zlasti za zmanjšanje obremenitve s prometom, in da si je tudi pri tem treba prizadevati za položaj, ki bo prinesel koristi obema politikama (4);

| 36. | poziva, naj se merjenje emisij in imisij razširi s tako imenovanim celostnim spremljanjem (integrated monitoring), ki zajema medsebojno usklajeno merjenje in ocenjevanje emisij, razširitev seznama onesnaževal, če je mogoče ustrezno dokazati, da res vplivajo na zdravje ljudi ali okolje, ali – v primeru ocene –, da se ta omejuje na nadzor z modeli, modeliranje disperzije ter merjenje časovno-prostorske onesnaženosti in učinka, in sicer pod izrecnim pogojem, da to ne povzroča večje upravne obremenitve. |
| --- | --- |

36.

poziva, naj se merjenje emisij in imisij razširi s tako imenovanim celostnim spremljanjem (integrated monitoring), ki zajema medsebojno usklajeno merjenje in ocenjevanje emisij, razširitev seznama onesnaževal, če je mogoče ustrezno dokazati, da res vplivajo na zdravje ljudi ali okolje, ali – v primeru ocene –, da se ta omejuje na nadzor z modeli, modeliranje disperzije ter merjenje časovno-prostorske onesnaženosti in učinka, in sicer pod izrecnim pogojem, da to ne povzroča večje upravne obremenitve.

ODBOR REGIJ

Povezava med emisijsko in imisijsko politiko EU

| 37. | poudarja, da sta skladnost in sinergija med imisijsko politiko varstva pred imisijami (mejne vrednosti EU) in politiko glede emisij (ukrepi EU za zmanjševanje onesnaževanja pri virih emisij) bistvenega pomena. Imisije so namreč posledica ravni emisij, kraja emisij in pogojev pri njihovem prenosu ali širjenju. Poleg tega je mogoče zmanjševanje imisij (ravni koncentracij) najučinkoviteje doseči z ambiciozno zastavljeno politiko glede emisij; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da sta skladnost in sinergija med imisijsko politiko varstva pred imisijami (mejne vrednosti EU) in politiko glede emisij (ukrepi EU za zmanjševanje onesnaževanja pri virih emisij) bistvenega pomena. Imisije so namreč posledica ravni emisij, kraja emisij in pogojev pri njihovem prenosu ali širjenju. Poleg tega je mogoče zmanjševanje imisij (ravni koncentracij) najučinkoviteje doseči z ambiciozno zastavljeno politiko glede emisij;

| 38. | opozarja, da ambiciozna imisijska politika EU ni samodejno pripeljala do ambiciozne emisijske politike EU; tako je med obema nastalo neravnovesje; zato so težave pri izvajanju v mnogih evropskih mestih (glej poglavje B) in zamude pri izboljševanju kakovosti zraka v veliki meri posledica „neskladij“ med emisijsko in imisijsko politiko EU, ki jih bo zato treba obravnavati v sklopu morebitne priprave prihodnjih politik in ukrepov na tem področju ter tako uravnotežiti:






  a) | ambicioznost ciljev direktive o kakovosti zraka zaenkrat ne ustreza ambicioznosti ciljev in praktičnim rezultatom ukrepov EU glede virov emisij (glej poglavje D), zato jih je treba uskladiti; |
| --- | --- | --- |

38.

opozarja, da ambiciozna imisijska politika EU ni samodejno pripeljala do ambiciozne emisijske politike EU; tako je med obema nastalo neravnovesje; zato so težave pri izvajanju v mnogih evropskih mestih (glej poglavje B) in zamude pri izboljševanju kakovosti zraka v veliki meri posledica „neskladij“ med emisijsko in imisijsko politiko EU, ki jih bo zato treba obravnavati v sklopu morebitne priprave prihodnjih politik in ukrepov na tem področju ter tako uravnotežiti:

a)

ambicioznost ciljev direktive o kakovosti zraka zaenkrat ne ustreza ambicioznosti ciljev in praktičnim rezultatom ukrepov EU glede virov emisij (glej poglavje D), zato jih je treba uskladiti;

| b) | roki za emisijsko in imisijsko politiko EU niso usklajeni. Tako morajo države članice prej izpolnjevati standarde za kakovost zraka kot pa, recimo, roke za izpolnjevanje standardov Euro na evropskih cestah. Učinki standardov Euro (mejnih vrednosti emisij) so opazni in merljivi šele po več letih. Po definiciji veljajo le za majhen del voznega parka: za nova vozila. Novi standardi za emisije so lahko učinkoviti le, če se nadomestijo tudi starejša vozila; za obnovo celotnega voznega parka (in s tem uveljavitev novih standardov) je v dejanskih razmerah potrebnih več let; |
| --- | --- |

b)

roki za emisijsko in imisijsko politiko EU niso usklajeni. Tako morajo države članice prej izpolnjevati standarde za kakovost zraka kot pa, recimo, roke za izpolnjevanje standardov Euro na evropskih cestah. Učinki standardov Euro (mejnih vrednosti emisij) so opazni in merljivi šele po več letih. Po definiciji veljajo le za majhen del voznega parka: za nova vozila. Novi standardi za emisije so lahko učinkoviti le, če se nadomestijo tudi starejša vozila; za obnovo celotnega voznega parka (in s tem uveljavitev novih standardov) je v dejanskih razmerah potrebnih več let;

| c) | Odbor poziva Komisijo, naj v pregledu tematske strategije opredeli čas, ki je potreben za obnovitveni ciklus napovedanih ukrepov glede virov emisij, oz. z drugimi besedami, koliko časa po uvedbi ukrepov glede virov emisij je mogoče v dejanskih razmerah izpolniti mejne vrednosti. Prav tako je pomembno, da se oceni čas, ki je potreben za nadomestitev voznega parka s čistejšimi vozili. Prilagoditve imisijske politike bi morale biti usklajene z obnovitvenim ciklusom; |
| --- | --- |

c)

Odbor poziva Komisijo, naj v pregledu tematske strategije opredeli čas, ki je potreben za obnovitveni ciklus napovedanih ukrepov glede virov emisij, oz. z drugimi besedami, koliko časa po uvedbi ukrepov glede virov emisij je mogoče v dejanskih razmerah izpolniti mejne vrednosti. Prav tako je pomembno, da se oceni čas, ki je potreben za nadomestitev voznega parka s čistejšimi vozili. Prilagoditve imisijske politike bi morale biti usklajene z obnovitvenim ciklusom;

| 39. | poudarja, da morajo biti novi cilji za doseganje želene kakovosti zraka (poostritev mejnih vrednosti) realistični in dosegljivi ter povezani z ukrepi (za vire emisij), ki učinkovito zmanjšujejo emisije po vsej Evropi. Imisijska in emisijska politika EU morata biti povezani. Zato je bistveno, da se v fazi priprave politike za politiko EU glede virov emisij in imisijsko politiko EU določijo enako ambiciozni cilji ter usklajeni roki (glej prejšnjo točko). Odbor prav tako opozarja na izvedbeno fazo, v kateri se lahko zgodi, da kateri od ukrepov za vire emisij, ki so bili napovedani v pregledani tematski strategiji, ni sprejet ali pa v praksi ne vodi do načrtovanega (in v emisijski politiki določenega) zmanjšanja emisij. Odbor priporoča, da v takem primeru Evropska komisija sprejme izravnalne ukrepe. S tem bi lahko preprečili, da bi znova prišlo do sedanje neusklajenosti med emisijsko in imisijsko politiko, ki bi regionalne in lokalne oblasti še enkrat postavila pred nemogočo nalogo; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da morajo biti novi cilji za doseganje želene kakovosti zraka (poostritev mejnih vrednosti) realistični in dosegljivi ter povezani z ukrepi (za vire emisij), ki učinkovito zmanjšujejo emisije po vsej Evropi. Imisijska in emisijska politika EU morata biti povezani. Zato je bistveno, da se v fazi priprave politike za politiko EU glede virov emisij in imisijsko politiko EU določijo enako ambiciozni cilji ter usklajeni roki (glej prejšnjo točko). Odbor prav tako opozarja na izvedbeno fazo, v kateri se lahko zgodi, da kateri od ukrepov za vire emisij, ki so bili napovedani v pregledani tematski strategiji, ni sprejet ali pa v praksi ne vodi do načrtovanega (in v emisijski politiki določenega) zmanjšanja emisij. Odbor priporoča, da v takem primeru Evropska komisija sprejme izravnalne ukrepe. S tem bi lahko preprečili, da bi znova prišlo do sedanje neusklajenosti med emisijsko in imisijsko politiko, ki bi regionalne in lokalne oblasti še enkrat postavila pred nemogočo nalogo;

| 40. | zaradi želene skladnosti med imisijsko in emisijsko politiko predlaga naslednji časovni okvir za razvoj prihodnje politike EU za kakovost zraka:






  a) | predstavitev pregledane tematske strategije za kakovost zraka v začetku leta 2013. Strategija se lahko nato v procesu odločanja EU obravnava leta 2013; |
| --- | --- | --- |

40.

zaradi želene skladnosti med imisijsko in emisijsko politiko predlaga naslednji časovni okvir za razvoj prihodnje politike EU za kakovost zraka:

a)

predstavitev pregledane tematske strategije za kakovost zraka v začetku leta 2013. Strategija se lahko nato v procesu odločanja EU obravnava leta 2013;

| b) | predstavitev revidirane direktive o kakovosti zraka in ukrepov EU za vire emisij konec leta 2013; |
| --- | --- |

b)

predstavitev revidirane direktive o kakovosti zraka in ukrepov EU za vire emisij konec leta 2013;

| c) | vmesna ocena in možnosti za prilagoditev leta 2017 v povezavi z novimi kazalniki (glej poglavje E). |
| --- | --- |

c)

vmesna ocena in možnosti za prilagoditev leta 2017 v povezavi z novimi kazalniki (glej poglavje E).

ODBOR REGIJ

D.   
  Emisijska politika

Politika EU glede virov emisij

| 41. | ugotavlja, da onesnaženost zraka povzročajo predvsem cestni, zračni in ladijski promet, ogrevanje, gospodinjstva, industrija ter industrijsko kmetijstvo. Zato potrebujemo ambiciozno politiko glede virov emisij (5). Pri tem je treba upoštevati dejstvo, da je motoriziran cestni promet eden od najpomembnejših neposrednih povzročiteljev onesnaženosti zraka v mestih; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da onesnaženost zraka povzročajo predvsem cestni, zračni in ladijski promet, ogrevanje, gospodinjstva, industrija ter industrijsko kmetijstvo. Zato potrebujemo ambiciozno politiko glede virov emisij (5). Pri tem je treba upoštevati dejstvo, da je motoriziran cestni promet eden od najpomembnejših neposrednih povzročiteljev onesnaženosti zraka v mestih;

| 42. | z vidika kakovosti zraka izraža zadovoljstvo s cilji bele knjige Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu (COM(2011) 144 final). Da pa bi dejansko dosegli potrebno stopnjo kakovosti zraka, Odbor poziva, da se pripravi evropski akcijski načrt z vmesnimi cilji, konkretnimi ukrepi (na primer ukrepi EU o virih emisij) in časovnim razporedom ocenjevanj (6); |
| --- | --- |

42.

z vidika kakovosti zraka izraža zadovoljstvo s cilji bele knjige Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu (COM(2011) 144 final). Da pa bi dejansko dosegli potrebno stopnjo kakovosti zraka, Odbor poziva, da se pripravi evropski akcijski načrt z vmesnimi cilji, konkretnimi ukrepi (na primer ukrepi EU o virih emisij) in časovnim razporedom ocenjevanj (6);

| 43. | poziva EU, naj poleg zmanjšanja emisij iz vsakega posameznega mobilnega ali stacionarnega vira bolj sistematično kot doslej poskuša znižati tudi skupno količino emisij iz različnih virov. Takšni količinsko usmerjeni ukrepi so bili doslej v veliki meri prepuščeni lokalnim in regionalnim oblastem. Prispevek EU bi v začetni fazi lahko zajemal naslednja ukrepa:






  — | pri načrtovanju in spodbujanju razvoja vseevropskih omrežij prednostno obravnavati javni prevoz pred zasebnim prevozom, |
| --- | --- | --- |

43.

poziva EU, naj poleg zmanjšanja emisij iz vsakega posameznega mobilnega ali stacionarnega vira bolj sistematično kot doslej poskuša znižati tudi skupno količino emisij iz različnih virov. Takšni količinsko usmerjeni ukrepi so bili doslej v veliki meri prepuščeni lokalnim in regionalnim oblastem. Prispevek EU bi v začetni fazi lahko zajemal naslednja ukrepa:

—

pri načrtovanju in spodbujanju razvoja vseevropskih omrežij prednostno obravnavati javni prevoz pred zasebnim prevozom,

| — | razširiti pojem kakovosti proizvodov EU, ki se je doslej nanašal na zdravstvene in okoljske učinke proizvodov („okoljsko primerna zasnova“), tako da se vanj vključi manjša raba surovin in energije; |
| --- | --- |

—

razširiti pojem kakovosti proizvodov EU, ki se je doslej nanašal na zdravstvene in okoljske učinke proizvodov („okoljsko primerna zasnova“), tako da se vanj vključi manjša raba surovin in energije;

| 44. | meni, da mora emisijska politika EU temeljiti na standardih (in ciljno usmerjeni politiki s potrebnimi cilji), da ne bi ovirala nadaljnjih inovacij na tehničnem področju; |
| --- | --- |

44.

meni, da mora emisijska politika EU temeljiti na standardih (in ciljno usmerjeni politiki s potrebnimi cilji), da ne bi ovirala nadaljnjih inovacij na tehničnem področju;

| 45. | priporoča uvedbo zahteve po preprečevanju, podobne pravnemu okviru na področju odpadkov, ki bi omogočala ustrezno gospodarjenje z razpoložljivimi viri; |
| --- | --- |

45.

priporoča uvedbo zahteve po preprečevanju, podobne pravnemu okviru na področju odpadkov, ki bi omogočala ustrezno gospodarjenje z razpoložljivimi viri;

| 46. | opozarja, da je vzrok za razširjeno preseganje mejnih vrednosti NO2 v bistvu nezadostna oz. zapoznela omejitev emisij (za motorna vozila), ki jo je uvedla EU, in zato nujno priporoča poostritev standardov Euro za vozila v zvezi z NO2/NOx in trdnimi delci. Strogo je treba upoštevati časovni načrt za uvedbo standardov Euro VI/6; |
| --- | --- |

46.

opozarja, da je vzrok za razširjeno preseganje mejnih vrednosti NO2 v bistvu nezadostna oz. zapoznela omejitev emisij (za motorna vozila), ki jo je uvedla EU, in zato nujno priporoča poostritev standardov Euro za vozila v zvezi z NO2/NOx in trdnimi delci. Strogo je treba upoštevati časovni načrt za uvedbo standardov Euro VI/6;

| 47. | priporoča poostritev emisijskih standardov tudi za druge mobilne vire, kot na primer za terenska vozila, naknadno namestitev filtrov na vozilih, ki so že v prometu, ali posodobitev evropskih standardov za motorna kolesa; |
| --- | --- |

47.

priporoča poostritev emisijskih standardov tudi za druge mobilne vire, kot na primer za terenska vozila, naknadno namestitev filtrov na vozilih, ki so že v prometu, ali posodobitev evropskih standardov za motorna kolesa;

| 48. | opozarja na razkorak med zakonodajo EU in dejanskimi emisijami vozil na cesti. Standardi Euro V/5 so bili (in so še vedno) ambiciozni, vendar kljub temu niso prispevali k močnemu zmanjšanju onesnaženosti zraka. Najpomembnejši vzrok za to je razkorak med pravno realnostjo zakonodaje EU in dejanskimi emisijami vozil na cesti. Že pri uvedbi standardov Euro III za gospodarska vozila se je pokazalo, da so emisije v resničnih voznih pogojih višje od pričakovanih in da standardi niso privedli do pričakovanega zmanjšanja emisij. Ta problem se je vnovič pojavil pri uvedbi standardov Euro IV/4 in Euro V/5 za dizelska gospodarska vozila oziroma dizelska osebna vozila ter v manjši meri glede emisij NOx iz osebnih avtomobilov. Da bi dosegli ambiciozne cilje zakonodaje EU, bi moral standard Euro VI/6 za emisije vozil v preskusnem ciklu bolje ustrezati dejanskim emisijam pri povprečni vožnji v mestu; |
| --- | --- |

48.

opozarja na razkorak med zakonodajo EU in dejanskimi emisijami vozil na cesti. Standardi Euro V/5 so bili (in so še vedno) ambiciozni, vendar kljub temu niso prispevali k močnemu zmanjšanju onesnaženosti zraka. Najpomembnejši vzrok za to je razkorak med pravno realnostjo zakonodaje EU in dejanskimi emisijami vozil na cesti. Že pri uvedbi standardov Euro III za gospodarska vozila se je pokazalo, da so emisije v resničnih voznih pogojih višje od pričakovanih in da standardi niso privedli do pričakovanega zmanjšanja emisij. Ta problem se je vnovič pojavil pri uvedbi standardov Euro IV/4 in Euro V/5 za dizelska gospodarska vozila oziroma dizelska osebna vozila ter v manjši meri glede emisij NOx iz osebnih avtomobilov. Da bi dosegli ambiciozne cilje zakonodaje EU, bi moral standard Euro VI/6 za emisije vozil v preskusnem ciklu bolje ustrezati dejanskim emisijam pri povprečni vožnji v mestu;

| 49. | poleg tega poudarja, da se nova dostavljena gospodarska vozila v praksi redno tehnično prilagajajo, zaradi česar v dejanskih razmerah nastane več emisij dušikovih oksidov in trdnih delcev, kot je mogoče pričakovati na podlagi homologacijskega preskusa. Pri uvedbi standardov Euro VI za gospodarska vozila je treba to prakso v čim večji meri preprečiti in sankcionirati. Da bi se izognili temu problemu, Odbor poziva Evropsko komisijo in države članice, naj poostrijo ustrezno zakonodajo, homologacijo gospodarskih vozil in s tem povezane inšpekcijske preglede. Prav tako bi bilo treba preučiti, ali bi lahko takšne tehnične prilagoditve v prihodnosti tehnično onemogočili; |
| --- | --- |

49.

poleg tega poudarja, da se nova dostavljena gospodarska vozila v praksi redno tehnično prilagajajo, zaradi česar v dejanskih razmerah nastane več emisij dušikovih oksidov in trdnih delcev, kot je mogoče pričakovati na podlagi homologacijskega preskusa. Pri uvedbi standardov Euro VI za gospodarska vozila je treba to prakso v čim večji meri preprečiti in sankcionirati. Da bi se izognili temu problemu, Odbor poziva Evropsko komisijo in države članice, naj poostrijo ustrezno zakonodajo, homologacijo gospodarskih vozil in s tem povezane inšpekcijske preglede. Prav tako bi bilo treba preučiti, ali bi lahko takšne tehnične prilagoditve v prihodnosti tehnično onemogočili;

| 50. | poziva, naj se posebna pozornost nameni težkim gospodarskim vozilom (avtobusi in tovornjaki), ki na splošno povzročajo največ onesnaženja. Tudi srednje težka gospodarska vozila (med njimi dostavna vozila) oddajajo precej več NOx kot povprečen osebni avtomobil. Emisijska politika EU mora zato posebno pozornost nameniti poostritvi standardov za emisije težkih in srednje težkih gospodarskih vozil, pa tudi dizelskih osebnih vozil, obenem pa so potrebni ustrezni ukrepi in pobude za upravljanje logistike prometa ter izboljšanje lokalnega potniškega prometa; |
| --- | --- |

50.

poziva, naj se posebna pozornost nameni težkim gospodarskim vozilom (avtobusi in tovornjaki), ki na splošno povzročajo največ onesnaženja. Tudi srednje težka gospodarska vozila (med njimi dostavna vozila) oddajajo precej več NOx kot povprečen osebni avtomobil. Emisijska politika EU mora zato posebno pozornost nameniti poostritvi standardov za emisije težkih in srednje težkih gospodarskih vozil, pa tudi dizelskih osebnih vozil, obenem pa so potrebni ustrezni ukrepi in pobude za upravljanje logistike prometa ter izboljšanje lokalnega potniškega prometa;

| 51. | ugotavlja, da k visokim koncentracijam trdnih delcev poleg obrabe cestišča in resuspenzije trdnih delcev s cest prispeva tudi obraba pnevmatik in zavornih oblog, zato priporoča, da se v okviru evropskega okvirnega programa za raziskave raziščejo možnosti za zmanjšanje teh emisij. Odbor regij predlaga, da se pripravi priročnik o najboljših praksah s priporočili za uporabo raztopin, na katere se veže prah, za preprečevanje ponovnega dvigovanja onesnaževal v zrak; |
| --- | --- |

51.

ugotavlja, da k visokim koncentracijam trdnih delcev poleg obrabe cestišča in resuspenzije trdnih delcev s cest prispeva tudi obraba pnevmatik in zavornih oblog, zato priporoča, da se v okviru evropskega okvirnega programa za raziskave raziščejo možnosti za zmanjšanje teh emisij. Odbor regij predlaga, da se pripravi priročnik o najboljših praksah s priporočili za uporabo raztopin, na katere se veže prah, za preprečevanje ponovnega dvigovanja onesnaževal v zrak;

| 52. | ugotavlja, da industrija še vedno močno prispeva k skupnim emisijam v Evropi. Zmanjšanje teh emisij ureja direktiva o industrijskih emisijah (Direktiva 2010/75/EU). Ambiciozni referenčni dokumenti o najboljših razpoložljivih tehnologijah ter iz njih izhajajoče ugotovitve so odločilni instrumenti za zmanjšanje ravni koncentracij naravnega ozadja. Da bi tudi v prihodnosti lahko delali z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, je treba redno pregledovati referenčne dokumente o teh tehnologijah ter iz njih izhajajoče ugotovitve, ki morajo biti dovolj ambiciozni, da se doseže zmanjšanje koncentracij ozadja v vsej Evropi. Poleg tega je treba čim bolj omejiti uporabo izjem (7); |
| --- | --- |

52.

ugotavlja, da industrija še vedno močno prispeva k skupnim emisijam v Evropi. Zmanjšanje teh emisij ureja direktiva o industrijskih emisijah (Direktiva 2010/75/EU). Ambiciozni referenčni dokumenti o najboljših razpoložljivih tehnologijah ter iz njih izhajajoče ugotovitve so odločilni instrumenti za zmanjšanje ravni koncentracij naravnega ozadja. Da bi tudi v prihodnosti lahko delali z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, je treba redno pregledovati referenčne dokumente o teh tehnologijah ter iz njih izhajajoče ugotovitve, ki morajo biti dovolj ambiciozni, da se doseže zmanjšanje koncentracij ozadja v vsej Evropi. Poleg tega je treba čim bolj omejiti uporabo izjem (7);

| 53. | ugotavlja, da kmetijska gospodarstva povečujejo onesnaženost zraka. Emisije amoniaka močno prispevajo k zakisanju in evtrofikaciji. Za uresničevanje okoljskih ciljev, med drugim za varovanje območij Natura 2000, je potrebno nadalje zmanjšati emisije NH3. Zmanjšanje teh emisij ureja direktiva o industrijskih emisijah (Direktiva 2010/75/EU). Tudi za velika kmetijska gospodarstva z bolj ali manj industrijsko proizvodnjo je pomembno, da bodo v prihodnosti lahko uporabljala najboljše razpoložljive tehnologije, zato je treba redno pregledovati referenčne dokumente o teh tehnologijah; |
| --- | --- |

53.

ugotavlja, da kmetijska gospodarstva povečujejo onesnaženost zraka. Emisije amoniaka močno prispevajo k zakisanju in evtrofikaciji. Za uresničevanje okoljskih ciljev, med drugim za varovanje območij Natura 2000, je potrebno nadalje zmanjšati emisije NH3. Zmanjšanje teh emisij ureja direktiva o industrijskih emisijah (Direktiva 2010/75/EU). Tudi za velika kmetijska gospodarstva z bolj ali manj industrijsko proizvodnjo je pomembno, da bodo v prihodnosti lahko uporabljala najboljše razpoložljive tehnologije, zato je treba redno pregledovati referenčne dokumente o teh tehnologijah;

| 54. | ugotavlja, da lahko emisije v ladijskem prometu znatno vplivajo na koncentracije onesnaževal zraka v pristaniških mestih in na pristaniških območjih ter vzdolž zelo prometnih celinskih plovnih poti, pa tudi v obalnih mestih in regijah. Odbor poziva nacionalne oblasti, naj se smernice Mednarodne pomorske organizacije uporabljajo v vseh evropskih obalnih vodah. Za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh je treba predpisati ukrepe za zmanjšanje emisij tako za emisije delcev kot tudi NOx |
| --- | --- |

54.

ugotavlja, da lahko emisije v ladijskem prometu znatno vplivajo na koncentracije onesnaževal zraka v pristaniških mestih in na pristaniških območjih ter vzdolž zelo prometnih celinskih plovnih poti, pa tudi v obalnih mestih in regijah. Odbor poziva nacionalne oblasti, naj se smernice Mednarodne pomorske organizacije uporabljajo v vseh evropskih obalnih vodah. Za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh je treba predpisati ukrepe za zmanjšanje emisij tako za emisije delcev kot tudi NOx

| 55. | ugotavlja, da emisije, ki jih povzroča zračni promet, prispevajo h koncentraciji ozadja onesnaževal zraka. Odbor poziva EU in nacionalne oblasti, naj sprejmejo potrebne ukrepe in zaostrijo zahteve za emisije letal. |
| --- | --- |

55.

ugotavlja, da emisije, ki jih povzroča zračni promet, prispevajo h koncentraciji ozadja onesnaževal zraka. Odbor poziva EU in nacionalne oblasti, naj sprejmejo potrebne ukrepe in zaostrijo zahteve za emisije letal.

ODBOR REGIJ

Pregled direktive o nacionalnih zgornjih mejah emisij (Direktiva 2001/81/ES)

| 56. | poudarja, da je direktiva o nacionalnih zgornjih mejah emisij daleč najboljši instrument za zmanjšanje ravni koncentracij naravnega ozadja. Zelo pomemben del koncentracij naravnega ozadja v mnogih državah članicah je čezmejno onesnaževanje zraka, pri čemer koncentracije določenih onesnaževal lahko znašajo tudi več kot 50 % (povprečna vrednost za državo). Odbor meni, da mora biti pregled te direktive dovolj ambiciozen, da se doseže zmanjšanje koncentracij ozadja v vsej Evropi. Tako bo tudi izvajanje politike glede kakovosti zraka na lokalni in regionalni ravni realistično in izvedljivo; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je direktiva o nacionalnih zgornjih mejah emisij daleč najboljši instrument za zmanjšanje ravni koncentracij naravnega ozadja. Zelo pomemben del koncentracij naravnega ozadja v mnogih državah članicah je čezmejno onesnaževanje zraka, pri čemer koncentracije določenih onesnaževal lahko znašajo tudi več kot 50 % (povprečna vrednost za državo). Odbor meni, da mora biti pregled te direktive dovolj ambiciozen, da se doseže zmanjšanje koncentracij ozadja v vsej Evropi. Tako bo tudi izvajanje politike glede kakovosti zraka na lokalni in regionalni ravni realistično in izvedljivo;

| 57. | ugotavlja, da je direktiva o nacionalnih zgornjih mejah emisij pomembno orodje, s katerim se lahko države članice prisili k sprejetju ukrepov glede virov emisij. Vendar pa je treba v ta namen ambicioznost ciljev pregledane direktive o nacionalnih zgornjih mejah emisij in ciljev politike EU glede virov emisij prilagoditi ambicioznosti ciljev direktiv o kakovosti zraka (direktiv 2008/50/ES in 2004/107/ES). Samo z visokimi standardi na teh področjih je mogoče postaviti tudi ambiciozne standarde za direktivo o kakovosti zraka. V zvezi s tem Odbor meni, da bo združitev direktive o nacionalnih zgornjih mejah emisij z direktivama o kakovosti zraka spodbudila uskladitev različnih zastavljenih ciljev; |
| --- | --- |

57.

ugotavlja, da je direktiva o nacionalnih zgornjih mejah emisij pomembno orodje, s katerim se lahko države članice prisili k sprejetju ukrepov glede virov emisij. Vendar pa je treba v ta namen ambicioznost ciljev pregledane direktive o nacionalnih zgornjih mejah emisij in ciljev politike EU glede virov emisij prilagoditi ambicioznosti ciljev direktiv o kakovosti zraka (direktiv 2008/50/ES in 2004/107/ES). Samo z visokimi standardi na teh področjih je mogoče postaviti tudi ambiciozne standarde za direktivo o kakovosti zraka. V zvezi s tem Odbor meni, da bo združitev direktive o nacionalnih zgornjih mejah emisij z direktivama o kakovosti zraka spodbudila uskladitev različnih zastavljenih ciljev;

| 58. | izraža zaskrbljenost zaradi skromne zavzetosti držav članic v zvezi z bližnjo revizijo Göteborškega protokola (ki določa mednarodne sporazume o zgornjih mejah emisij). Ta revizija bo vplivala na revizijo direktive EU o nacionalnih zgornjih mejah emisij in s tem tudi na cilje nove zakonodaje EU o kakovosti zraka. Odbor države članice poziva, naj pri prihodnji reviziji Göteborškega protokola izberejo višje cilje; |
| --- | --- |

58.

izraža zaskrbljenost zaradi skromne zavzetosti držav članic v zvezi z bližnjo revizijo Göteborškega protokola (ki določa mednarodne sporazume o zgornjih mejah emisij). Ta revizija bo vplivala na revizijo direktive EU o nacionalnih zgornjih mejah emisij in s tem tudi na cilje nove zakonodaje EU o kakovosti zraka. Odbor države članice poziva, naj pri prihodnji reviziji Göteborškega protokola izberejo višje cilje;

| 59. | poziva, naj se izvede vsaj popis emisij elementarnega ogljika ali saj ter se vzpostavi nadzor z namenom določitve novih onesnaževal zraka, ki bi jih lahko v prihodnje vključeval ta protokol. |
| --- | --- |

59.

poziva, naj se izvede vsaj popis emisij elementarnega ogljika ali saj ter se vzpostavi nadzor z namenom določitve novih onesnaževal zraka, ki bi jih lahko v prihodnje vključeval ta protokol.

ODBOR REGIJ

E.   
  Imisijska politika: pregled direktiv o kakovosti zraka (direktivi 2008/50/ES in 2004/107/ES)

Splošna izhodišča za revizijo direktiv

| 60. | ugotavlja, da sta direktivi o kakovosti zraka (direktivi 2008/50/ES in 2004/107/ES) pomembni orodji za zmanjševanje izpostavljenosti ljudi in okolja onesnaženosti zraka. Opredelitev minimalnih ravni varovanja je v vseh državah EU privedla do ukrepov za zmanjšanje emisij in koncentracij na najbolj onesnaženih območjih. Zmanjšanje emisij v eni državi hkrati povzroči zmanjšanje čezmejnega onesnaževanja, tako da si sosednje države medsebojno pomagajo pri doseganju mejnih vrednosti; |
| --- | --- |

60.

ugotavlja, da sta direktivi o kakovosti zraka (direktivi 2008/50/ES in 2004/107/ES) pomembni orodji za zmanjševanje izpostavljenosti ljudi in okolja onesnaženosti zraka. Opredelitev minimalnih ravni varovanja je v vseh državah EU privedla do ukrepov za zmanjšanje emisij in koncentracij na najbolj onesnaženih območjih. Zmanjšanje emisij v eni državi hkrati povzroči zmanjšanje čezmejnega onesnaževanja, tako da si sosednje države medsebojno pomagajo pri doseganju mejnih vrednosti;

| 61. | meni, da morata biti zdravje ljudi in varstvo okolja izhodišče pri reviziji direktiv o kakovosti zraka. Za izboljšanje zdravja bi bilo treba zagotoviti višje ravni ciljev. Odbor pri tem vztraja, da je treba cilje pregledane direktive skrbno prilagoditi ciljem za nacionalne zgornje meje emisij in emisijsko politiko EU (politiko glede virov emisij), kakor je navedeno že v predhodnem besedilu (točka 57); |
| --- | --- |

61.

meni, da morata biti zdravje ljudi in varstvo okolja izhodišče pri reviziji direktiv o kakovosti zraka. Za izboljšanje zdravja bi bilo treba zagotoviti višje ravni ciljev. Odbor pri tem vztraja, da je treba cilje pregledane direktive skrbno prilagoditi ciljem za nacionalne zgornje meje emisij in emisijsko politiko EU (politiko glede virov emisij), kakor je navedeno že v predhodnem besedilu (točka 57);

| 62. | ugotavlja, da veljavni direktivi o kakovosti zraka vsebujeta 27 mejnih in ciljnih vrednosti, ki se delno prekrivajo (npr. povprečne dnevne in letne mejne vrednosti za PM10 ter povprečne letne mejne vrednosti za PM10 in PM2,5). Nekatere mejne vrednosti v mnogih državah EU že dolgo let niso bile presežene. Odbor zato predlaga, da se razišče, ali koncept ciljnih vrednosti za snovi, za katere so v direktivah tudi že vsebovane mejne vrednosti, sploh prinaša dodatno korist; |
| --- | --- |

62.

ugotavlja, da veljavni direktivi o kakovosti zraka vsebujeta 27 mejnih in ciljnih vrednosti, ki se delno prekrivajo (npr. povprečne dnevne in letne mejne vrednosti za PM10 ter povprečne letne mejne vrednosti za PM10 in PM2,5). Nekatere mejne vrednosti v mnogih državah EU že dolgo let niso bile presežene. Odbor zato predlaga, da se razišče, ali koncept ciljnih vrednosti za snovi, za katere so v direktivah tudi že vsebovane mejne vrednosti, sploh prinaša dodatno korist;

| 63. | ugotavlja, da obveznost poročanja o izmerjenih koncentracijah ter pripravi in stanju načrtov o kakovosti zraka, ki jo določata direktivi, od lokalnih in regionalnih oblasti zahteva veliko časa in je povezana z dodatnimi upravnimi obremenitvami; |
| --- | --- |

63.

ugotavlja, da obveznost poročanja o izmerjenih koncentracijah ter pripravi in stanju načrtov o kakovosti zraka, ki jo določata direktivi, od lokalnih in regionalnih oblasti zahteva veliko časa in je povezana z dodatnimi upravnimi obremenitvami;

| 64. | meni, da bi bilo morda mogoče z vidika zdravja in znanstvenih raziskav ter v smislu boljše pravne ureditve, zmanjšanja upravnih obremenitev in boljšega komuniciranja z državljani zmanjšati število škodljivih snovi ter ciljnih in mejnih vrednosti. To je mogoče doseči z osredotočanjem na najbolj onesnažujoče snovi in tiste kazalnike, ki najbolje odražajo zdravstvene vidike. |
| --- | --- |

64.

meni, da bi bilo morda mogoče z vidika zdravja in znanstvenih raziskav ter v smislu boljše pravne ureditve, zmanjšanja upravnih obremenitev in boljšega komuniciranja z državljani zmanjšati število škodljivih snovi ter ciljnih in mejnih vrednosti. To je mogoče doseči z osredotočanjem na najbolj onesnažujoče snovi in tiste kazalnike, ki najbolje odražajo zdravstvene vidike.

ODBOR REGIJ

Elementarni ogljik/saje

| 65. | priporoča, da se za onesnaževanje, ki ga povzroča promet, izberejo kazalniki, ki najbolje odražajo zdravstvene vidike. Veljavna direktiva za to vsebuje standarde za PM10, PM2,5 in NO2. Vendar nekatere študije kažejo, da sta elementarni ogljik (EC/saje) in koncentracija delcev (aerosol, povezan z zgorevanjem) boljši kazalnik za sestavine onesnaževanja zraka s prometom motornih vozil, ki so pomembne za zdravje ljudi. EC/saje je del saj, ki se sprošča med izgorevanjem goriv na osnovi ogljika (med drugim dizla in bencina), na primer v motorjih vozil in plovil. Odbor zato priporoča, da se preuči možnost uvedbe standarda za koncentracijo delcev in EC/saje; |
| --- | --- |

65.

priporoča, da se za onesnaževanje, ki ga povzroča promet, izberejo kazalniki, ki najbolje odražajo zdravstvene vidike. Veljavna direktiva za to vsebuje standarde za PM10, PM2,5 in NO2. Vendar nekatere študije kažejo, da sta elementarni ogljik (EC/saje) in koncentracija delcev (aerosol, povezan z zgorevanjem) boljši kazalnik za sestavine onesnaževanja zraka s prometom motornih vozil, ki so pomembne za zdravje ljudi. EC/saje je del saj, ki se sprošča med izgorevanjem goriv na osnovi ogljika (med drugim dizla in bencina), na primer v motorjih vozil in plovil. Odbor zato priporoča, da se preuči možnost uvedbe standarda za koncentracijo delcev in EC/saje;

| 66. | ugotavlja, da bi bil večji poudarek na EC/sajah tudi v skladu s priporočili iz programa Združenih narodov za okolje (UNEP) in Konvencije o čezmejnem onesnaževanju zraka na velike razdalje (CLRTAP); |
| --- | --- |

66.

ugotavlja, da bi bil večji poudarek na EC/sajah tudi v skladu s priporočili iz programa Združenih narodov za okolje (UNEP) in Konvencije o čezmejnem onesnaževanju zraka na velike razdalje (CLRTAP);

| 67. | predlaga, da se v direktivo vključi možnost njene vmesne spremembe (s prenovitvijo). Če bi raziskave (glej točko 65) in pozitivne praktične izkušnje pokazale, da je standard EC/saje primernejši kazalnik, bi lahko tako razmislili o tem, ali in na kakšen način naj se ta standard vključi v direktivo. |
| --- | --- |

67.

predlaga, da se v direktivo vključi možnost njene vmesne spremembe (s prenovitvijo). Če bi raziskave (glej točko 65) in pozitivne praktične izkušnje pokazale, da je standard EC/saje primernejši kazalnik, bi lahko tako razmislili o tem, ali in na kakšen način naj se ta standard vključi v direktivo.

ODBOR REGIJ

Onesnaževanje zraka s trdnimi delci

| 68. | opozarja, da sedanja direktiva glede trdnih delcev (PM10 in PM2,5) vsebuje tri mejne vrednosti in eno ciljno vrednost za zmanjšanje teh delcev. Poleg tega obstajajo za trdne delce različne vrednosti, in sicer povprečne letne in 24-urne vrednosti. To povzroča zaplete pri izvajanju v praksi in nepotrebne upravne stroške izvajanja. Odbor je seznanjen z razpravo o tem, da bi navedeno stanje poenostavili z odpravo enega od standardov za trdne delce (PM10 ali PM2,5), če je to ustrezno utemeljeno s študijami vplivov na zdravje in okolje. Glede tega se ne opredeljuje; |
| --- | --- |

68.

opozarja, da sedanja direktiva glede trdnih delcev (PM10 in PM2,5) vsebuje tri mejne vrednosti in eno ciljno vrednost za zmanjšanje teh delcev. Poleg tega obstajajo za trdne delce različne vrednosti, in sicer povprečne letne in 24-urne vrednosti. To povzroča zaplete pri izvajanju v praksi in nepotrebne upravne stroške izvajanja. Odbor je seznanjen z razpravo o tem, da bi navedeno stanje poenostavili z odpravo enega od standardov za trdne delce (PM10 ali PM2,5), če je to ustrezno utemeljeno s študijami vplivov na zdravje in okolje. Glede tega se ne opredeljuje;

| 69. | poudarja, da je mejne vrednosti za PM10 na nekaterih območjih zelo težko upoštevati. To je lahko posledica lokalnih razmer, lokalnih virov, posebnih vremenskih razmer in/ali posledica obdobij obsežnega onesnaževanja zraka. K splošni onesnaženosti pa lahko veliko prispevajo tudi prevozi blaga na dolge razdalje. Za zagotovitev želene prilagodljivosti Odbor predlaga, da se preuči, ali se lahko povprečna letna mejna vrednost oceni na podlagi večletnih povprečnih koncentracij; |
| --- | --- |

69.

poudarja, da je mejne vrednosti za PM10 na nekaterih območjih zelo težko upoštevati. To je lahko posledica lokalnih razmer, lokalnih virov, posebnih vremenskih razmer in/ali posledica obdobij obsežnega onesnaževanja zraka. K splošni onesnaženosti pa lahko veliko prispevajo tudi prevozi blaga na dolge razdalje. Za zagotovitev želene prilagodljivosti Odbor predlaga, da se preuči, ali se lahko povprečna letna mejna vrednost oceni na podlagi večletnih povprečnih koncentracij;

| 70. | ugotavlja, da je treba uvedbo standarda PM2,5 oceniti pozitivno, ker je ta komponenta verjetno bolj povezana z zdravstvenimi vplivi kot pa PM10. Vendar obstaja za PM2,5 – enako kot za izpostavljenost nasploh in za delež zmanjšanja – veliko različnih vrednosti. Zato je za oblasti težavno izpolnjevati te vrednosti pri vseh posameznih vidikih. Ni še jasno, ali bodo lokalne in regionalne oblasti uspele izpolniti to mejno vrednost za PM2,5 in doseči ta delež zmanjšanja. O tem še vedno ni zadostnih informacij in učinkov ustreznih ukrepov še ni mogoče izmeriti. Odbor priporoča, da se pri ocenjevanju mejnih vrednosti za PM2,5 upošteva, da teh informacij ni, in da se preuči, ali je treba v nekaterih primerih omogočiti več časa za izpolnjevanje standardov. |
| --- | --- |

70.

ugotavlja, da je treba uvedbo standarda PM2,5 oceniti pozitivno, ker je ta komponenta verjetno bolj povezana z zdravstvenimi vplivi kot pa PM10. Vendar obstaja za PM2,5 – enako kot za izpostavljenost nasploh in za delež zmanjšanja – veliko različnih vrednosti. Zato je za oblasti težavno izpolnjevati te vrednosti pri vseh posameznih vidikih. Ni še jasno, ali bodo lokalne in regionalne oblasti uspele izpolniti to mejno vrednost za PM2,5 in doseči ta delež zmanjšanja. O tem še vedno ni zadostnih informacij in učinkov ustreznih ukrepov še ni mogoče izmeriti. Odbor priporoča, da se pri ocenjevanju mejnih vrednosti za PM2,5 upošteva, da teh informacij ni, in da se preuči, ali je treba v nekaterih primerih omogočiti več časa za izpolnjevanje standardov.

ODBOR REGIJ

NOx/NO2

| 71. | predlaga, da Evropska komisija v pričakovanju rezultatov raziskave o drugačni določitvi standarda pretehta potrebo po mejni vrednosti za povprečno urno koncentracijo NO2, saj se zdi letna mejna vrednost „strožja“, ukrepi na lokalni ravni za zmanjšanje povprečne urne koncentracije NO2 pa povsem nemogoči; |
| --- | --- |

71.

predlaga, da Evropska komisija v pričakovanju rezultatov raziskave o drugačni določitvi standarda pretehta potrebo po mejni vrednosti za povprečno urno koncentracijo NO2, saj se zdi letna mejna vrednost „strožja“, ukrepi na lokalni ravni za zmanjšanje povprečne urne koncentracije NO2 pa povsem nemogoči;

| 72. | predlaga, da direktiva standardizira pravico državljanov do priprave akcijskega načrta v primeru prekoračitve mejnih vrednosti za onesnaževala; |
| --- | --- |

72.

predlaga, da direktiva standardizira pravico državljanov do priprave akcijskega načrta v primeru prekoračitve mejnih vrednosti za onesnaževala;

| 73. | meni, da je treba glede na posebne težave pri zniževanju ravni NO2 v zraku razširiti možnost podaljšanja roka (dodatna izjema). Pogoj pa je, da ustrezna država članica dokaže, da so bili sprejeti vsi ustrezni ukrepi, tudi za omejitev prevoženih razdalj motornih vozil, vendar mejna vrednost EU kljub temu ni bila dosežena, ker motorji vozil ne izpolnjujejo najvišjih dopustnih ravni emisij za cestni promet, ki jih določajo standardi Euro (tj. zaradi neuspešne evropske politike za zmanjšanje emisij pri virih). |
| --- | --- |

73.

meni, da je treba glede na posebne težave pri zniževanju ravni NO2 v zraku razširiti možnost podaljšanja roka (dodatna izjema). Pogoj pa je, da ustrezna država članica dokaže, da so bili sprejeti vsi ustrezni ukrepi, tudi za omejitev prevoženih razdalj motornih vozil, vendar mejna vrednost EU kljub temu ni bila dosežena, ker motorji vozil ne izpolnjujejo najvišjih dopustnih ravni emisij za cestni promet, ki jih določajo standardi Euro (tj. zaradi neuspešne evropske politike za zmanjšanje emisij pri virih).

ODBOR REGIJ

Ozon

| 74. | poudarja, da v zraku s pomočjo sončne svetlobe z reakcijo t. i. predhodnih sestavin (dušikovih oksidov, ogljikovega monoksida, metana in drugih hlapnih organskih spojin) nastaja ozon (O3). V različnih mestih, zlasti v južni Evropi se še vedno pojavljajo visoke koncentracije ozona. Lokalne oblasti namreč skoraj nimajo vpliva na koncentracije ozona v lastnem mestu, vendar pa lahko z zmanjšanjem emisij iz prometa prispevajo k znižanju koncentracij drugod. Odbor priporoča, naj bo zmanjšanje visokih koncentracij ozona na mestnih območjih zlasti izziv za nacionalno in evropsko politiko na področju kakovosti zraka. Politika na področju emisij za hlapne organske snovi velja za najučinkovitejši ukrep; |
| --- | --- |

74.

poudarja, da v zraku s pomočjo sončne svetlobe z reakcijo t. i. predhodnih sestavin (dušikovih oksidov, ogljikovega monoksida, metana in drugih hlapnih organskih spojin) nastaja ozon (O3). V različnih mestih, zlasti v južni Evropi se še vedno pojavljajo visoke koncentracije ozona. Lokalne oblasti namreč skoraj nimajo vpliva na koncentracije ozona v lastnem mestu, vendar pa lahko z zmanjšanjem emisij iz prometa prispevajo k znižanju koncentracij drugod. Odbor priporoča, naj bo zmanjšanje visokih koncentracij ozona na mestnih območjih zlasti izziv za nacionalno in evropsko politiko na področju kakovosti zraka. Politika na področju emisij za hlapne organske snovi velja za najučinkovitejši ukrep;

| 75. | opozarja na analizo Nizozemskega kraljevega instituta za javno zdravje in okolje (Nederlandse Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu) (8), ki je pokazala, da imajo države članice malo vpliva na povprečno letno koncentracijo ozona in skoraj ne morajo vplivati na najvišje koncentracije O3 na svojem ozemlju. Hkrati se zdi, da se obsežne koncentracije naravnega ozadja ozona nekoliko povečujejo. Odbor meni, da je to treba upoštevati pri oceni ciljnih vrednosti za ozon (dolgoročni cilji) in pri posledicah za oblikovanje politike in poročanje, ki so s tem povezane. Izpolnjevanje ciljnih vrednosti za ozon (dolgoročnih ciljev) je zlasti problematično v južnih državah z večjim številom sončnih ur – in tako z več sevanja sonca – ter višjo povprečno temperaturo, kar pospešuje nastajanje troposferskega ozona. OR priporoča, da se preuči, ali se lahko ta pojav uvrsti v kategorijo „naravnega“ onesnaževanja zraka in se obravnava enako kot morska sol in saharski pesek; |
| --- | --- |

75.

opozarja na analizo Nizozemskega kraljevega instituta za javno zdravje in okolje (Nederlandse Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu) (8), ki je pokazala, da imajo države članice malo vpliva na povprečno letno koncentracijo ozona in skoraj ne morajo vplivati na najvišje koncentracije O3 na svojem ozemlju. Hkrati se zdi, da se obsežne koncentracije naravnega ozadja ozona nekoliko povečujejo. Odbor meni, da je to treba upoštevati pri oceni ciljnih vrednosti za ozon (dolgoročni cilji) in pri posledicah za oblikovanje politike in poročanje, ki so s tem povezane. Izpolnjevanje ciljnih vrednosti za ozon (dolgoročnih ciljev) je zlasti problematično v južnih državah z večjim številom sončnih ur – in tako z več sevanja sonca – ter višjo povprečno temperaturo, kar pospešuje nastajanje troposferskega ozona. OR priporoča, da se preuči, ali se lahko ta pojav uvrsti v kategorijo „naravnega“ onesnaževanja zraka in se obravnava enako kot morska sol in saharski pesek;

| 76. | poziva, da se za zmanjšanje koncentracij ozona zmanjšajo zlasti emisije plinov, ki povzročajo nastajanje ozona, v okviru revizije direktive o nacionalnih zgornjih mejah emisij (Direktiva 2001/81/ES) in z zaostritvijo sektorske zakonodaje za pomembne vire emisij. |
| --- | --- |

76.

poziva, da se za zmanjšanje koncentracij ozona zmanjšajo zlasti emisije plinov, ki povzročajo nastajanje ozona, v okviru revizije direktive o nacionalnih zgornjih mejah emisij (Direktiva 2001/81/ES) in z zaostritvijo sektorske zakonodaje za pomembne vire emisij.

ODBOR REGIJ

Prožnost

| 77. | poudarja, da imajo lahko vremenske razmere precejšen negativen vpliv na ravni onesnaženosti zraka. Tako je zelo huda suša v prvih mesecih leta 2011 v velikem delu zahodne Evrope povzročila visoke koncentracije PM10. Proti tem vplivom se ni mogoče boriti z lokalnimi in regionalnimi ukrepi. Zakonodaja EU mora to upoštevati in predvideti ukrepe za meteorološko ekstremna leta, npr. z uvedbo večletnega povprečja; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da imajo lahko vremenske razmere precejšen negativen vpliv na ravni onesnaženosti zraka. Tako je zelo huda suša v prvih mesecih leta 2011 v velikem delu zahodne Evrope povzročila visoke koncentracije PM10. Proti tem vplivom se ni mogoče boriti z lokalnimi in regionalnimi ukrepi. Zakonodaja EU mora to upoštevati in predvideti ukrepe za meteorološko ekstremna leta, npr. z uvedbo večletnega povprečja;

| 78. | opozarja v zvezi s tem na povezavo med gospodarskim razvojem in onesnaževanjem zraka, kar bi bilo treba upoštevati pri pripravi prihodnjih politik. Zaradi sedanje gospodarske krize se zmanjšuje gospodarska dejavnost (mobilnost, industrija in pomorski promet), s tem pa tudi emisije. Hkrati je na voljo tudi bistveno manj finančnih sredstev za inovacije tako pri posameznikih (obnova ogrevalnih sistemov ali voznega parka) kot v industriji. Ko si bo gospodarstvo opomoglo, se lahko zgodi, da se bo ta trend ponovno obrnil. |
| --- | --- |

78.

opozarja v zvezi s tem na povezavo med gospodarskim razvojem in onesnaževanjem zraka, kar bi bilo treba upoštevati pri pripravi prihodnjih politik. Zaradi sedanje gospodarske krize se zmanjšuje gospodarska dejavnost (mobilnost, industrija in pomorski promet), s tem pa tudi emisije. Hkrati je na voljo tudi bistveno manj finančnih sredstev za inovacije tako pri posameznikih (obnova ogrevalnih sistemov ali voznega parka) kot v industriji. Ko si bo gospodarstvo opomoglo, se lahko zgodi, da se bo ta trend ponovno obrnil.

Spremljanje (merjenje) in modeliranje (izračuni)

| 79. | opozarja, da se izbira krajev za merilne postaje v državah članicah razlikuje. Ker imajo ti kraji različne geografke značilnosti, ki lahko vplivajo na vrednosti o kakovosti zraka, Odbor priporoča, da ostane spremljanje (merjenje) obvezno, vendar pa se izboljša z bolj specifičnimi predpisi o postavitvi merilnih postaj, da se tako zagotovi primerljivost izmerjenih vrednosti; |
| --- | --- |

79.

opozarja, da se izbira krajev za merilne postaje v državah članicah razlikuje. Ker imajo ti kraji različne geografke značilnosti, ki lahko vplivajo na vrednosti o kakovosti zraka, Odbor priporoča, da ostane spremljanje (merjenje) obvezno, vendar pa se izboljša z bolj specifičnimi predpisi o postavitvi merilnih postaj, da se tako zagotovi primerljivost izmerjenih vrednosti;

| 80. | v zvezi s tem predlaga ustanovitev platforme za sprotno izmenjavo in obveščanje o stopnji onesnaženja zraka ter poenotenje opozorilnih in alarmnih pragov, da se zagotovi boljše usklajevanje ukrepov, ki jih sprejmejo države članice ob resnem povečanju onesnaženja zraka. |
| --- | --- |

80.

v zvezi s tem predlaga ustanovitev platforme za sprotno izmenjavo in obveščanje o stopnji onesnaženja zraka ter poenotenje opozorilnih in alarmnih pragov, da se zagotovi boljše usklajevanje ukrepov, ki jih sprejmejo države članice ob resnem povečanju onesnaženja zraka.

V Bruslju, 3. maja 2012

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

(1)  OR je v zvezi s tem mnenjem izvedel posvetovanje prek svoje mreže za nadzor subsidiarnosti. Poročilo o posvetovanju je bilo objavljeno decembra 2011.

1

(2)  Oblikovanje takšnih skupin priporoča mnenje CdR 164/2010 fin.

2

(3)  To je vnovično priporočilo Odbora: glej mnenji CdR 164/2010 fin in CdR 140/2011 fin.

3

(4)  To priporočilo je OR zapisal tudi v mnenju o direktivi o okoljskem hrupu – nadaljnje ukrepanje (190/2011 rev. 2).

4

direktivi o okoljskem hrupu – nadaljnje ukrepanje

(5)  Za to se Odbor zavzema že dolgo: glej mnenja CdR 190/2011 rev. 2, CdR 140/2011 fin, CdR 101/2011 fin, CdR 164/2010 fin in CdR 159/2008 fin.

5

(6)  To priporočilo je bilo podano tudi v mnenju CdR 101/2011 fin.

6

(7)  To priporočilo je OR zapisal tudi v mnenju o industrijskih emisijah (159/2008 fin).

7

(8)  RIVM, Dossier Ozon 2011: een overzicht van de huidige stand van kennis over ozon op leefniveau in Nederland (Dosje ozon 2011: pregled sedanjega znanja o prizemnem ozonu na Nizozemskem), junij 2011.

8

Dossier Ozon 2011: een overzicht van de huidige stand van kennis over ozon op leefniveau in Nederland

---

| 27.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 225/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 225/20

---

Mnenje Odbora regij – Zakonodajni predlogi za reformo skupne ribiške politike

2012/C 225/04

ODBOR REGIJ

| — | podpira ukrepe Evropske komisije, ki naj bi omejili upadanje mnogih staležev ter zagotovili, da se bodo morski biološki viri do leta 2015 po možnosti lahko izkoriščali na ravni največjega trajnostnega donosa; |
| --- | --- |

—

podpira ukrepe Evropske komisije, ki naj bi omejili upadanje mnogih staležev ter zagotovili, da se bodo morski biološki viri do leta 2015 po možnosti lahko izkoriščali na ravni največjega trajnostnega donosa;

| — | meni, da je treba, kjer je to mogoče, morebitno prepoved zavržkov uvajati postopoma, v glavnem za vrste za industrijsko uporabo, vendar pa dovoliti odmetavanje morskih organizmov, ki lahko preživijo, ko se zopet nahajajo v morju; |
| --- | --- |

—

meni, da je treba, kjer je to mogoče, morebitno prepoved zavržkov uvajati postopoma, v glavnem za vrste za industrijsko uporabo, vendar pa dovoliti odmetavanje morskih organizmov, ki lahko preživijo, ko se zopet nahajajo v morju;

| — | opozarja na morebitna tveganja in negativne posledice obvezne uvedbe sistema prenosljivih ribolovnih koncesij ter priporoča, da so taki sistemi prostovoljni in v pristojnosti vsake države članice; |
| --- | --- |

—

opozarja na morebitna tveganja in negativne posledice obvezne uvedbe sistema prenosljivih ribolovnih koncesij ter priporoča, da so taki sistemi prostovoljni in v pristojnosti vsake države članice;

| — | se strinja, da gospodarski in strateški pomen ribogojstva opravičuje ukrepe za njegovo spodbujanje s posebno uredbo; |
| --- | --- |

—

se strinja, da gospodarski in strateški pomen ribogojstva opravičuje ukrepe za njegovo spodbujanje s posebno uredbo;

| — | poziva k večji regionalizaciji skupne ribiške politike; v celoti podpira uvedbo postopka, ki upošteva posebnosti in potrebe regij, vključno s sodelovanjem z regionalnimi svetovalnimi sveti za sprejemanje ohranitvenih in tehničnih ukrepov za izvajanje skupne ribiške politike, ki bi omogočili večjo prilagoditev politike dejanskemu stanju in posebnostim posameznih ribištev, vključno s čezmejnimi problemi; |
| --- | --- |

—

poziva k večji regionalizaciji skupne ribiške politike; v celoti podpira uvedbo postopka, ki upošteva posebnosti in potrebe regij, vključno s sodelovanjem z regionalnimi svetovalnimi sveti za sprejemanje ohranitvenih in tehničnih ukrepov za izvajanje skupne ribiške politike, ki bi omogočili večjo prilagoditev politike dejanskemu stanju in posebnostim posameznih ribištev, vključno s čezmejnimi problemi;

| — | pozdravlja, da bo Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (EMFF) vključen v nov skupni strateški okvir ter usklajen z drugimi skladi za regionalni razvoj in razvoj podeželja. Hkrati pa poziva k jamstvom za financiranje ribištva in ribogojstva ter k udeležbi regij pri njihovem strateškem izvajanju. |
| --- | --- |

—

pozdravlja, da bo Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (EMFF) vključen v nov skupni strateški okvir ter usklajen z drugimi skladi za regionalni razvoj in razvoj podeželja. Hkrati pa poziva k jamstvom za financiranje ribištva in ribogojstva ter k udeležbi regij pri njihovem strateškem izvajanju.

| Poročevalec | Mieczysław STRUK (PL/EPP), maršal Pomorjanskega vojvodstva |
| --- | --- |
| Referenčni dokumenti | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva
  COM(2011) 416 final
  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o reformi skupne ribiške politike
  COM(2011) 417 final
  Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o obveznostih poročanja na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike
  COM(2011) 418 final
  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike
  COM(2011) 424 final
  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki
  COM(2011) 425 final |

Poročevalec

Mieczysław STRUK (PL/EPP), maršal Pomorjanskega vojvodstva

Referenčni dokumenti

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva

COM(2011) 416 final

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o reformi skupne ribiške politike

COM(2011) 417 final

Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o obveznostih poročanja na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike

COM(2011) 418 final

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike

COM(2011) 424 final

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki

COM(2011) 425 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Dolgoročno upravljanje

| 1. | meni, da mora skupna ribiška politika dolgoročno zagotavljati trajnostne okoljske, gospodarske in socialne pogoje. Poleg tega mora prispevati k višjemu življenjskemu standardu v ribiškem sektorju in stabilnemu trgu ter zagotavljati razpoložljivost virov in preskrbo za potrošnike po primernih cenah; |
| --- | --- |

1.

meni, da mora skupna ribiška politika dolgoročno zagotavljati trajnostne okoljske, gospodarske in socialne pogoje. Poleg tega mora prispevati k višjemu življenjskemu standardu v ribiškem sektorju in stabilnemu trgu ter zagotavljati razpoložljivost virov in preskrbo za potrošnike po primernih cenah;

| 2. | podpira ukrepe, ki jih je Evropska komisija uvedla na podlagi izjave s svetovnega vrha o trajnostnem razvoju leta 2002 v Johannesburgu in ki naj bi omejili upadanje mnogih staležev ter zagotovili, da se bodo morski biološki viri do leta 2015 po možnosti lahko izkoriščali na ravni največjega trajnostnega donosa; |
| --- | --- |

2.

podpira ukrepe, ki jih je Evropska komisija uvedla na podlagi izjave s svetovnega vrha o trajnostnem razvoju leta 2002 v Johannesburgu in ki naj bi omejili upadanje mnogih staležev ter zagotovili, da se bodo morski biološki viri do leta 2015 po možnosti lahko izkoriščali na ravni največjega trajnostnega donosa;

| 3. | opozarja na dejstvo, da so prizadevanja za dosego največjega trajnostnega donosa v zvezi z nekaterimi staleži nujno potrebna, vendar pa bi lahko imelo to nujno ukrepanje negativne socialne in ekonomske posledice. Omejitvene in zavezujoče ukrepe morajo nujno spremljati resnična prizadevanja za prestrukturiranje, na primer na področjih, kot so razvoj podjetništva, usposabljanje in varni pogoji za upokojitev. Ta prizadevanja bi bilo treba financirati na nacionalni in regionalni ravni v okviru zmožnosti in pristojnosti regij ter na ravni EU; |
| --- | --- |

3.

opozarja na dejstvo, da so prizadevanja za dosego največjega trajnostnega donosa v zvezi z nekaterimi staleži nujno potrebna, vendar pa bi lahko imelo to nujno ukrepanje negativne socialne in ekonomske posledice. Omejitvene in zavezujoče ukrepe morajo nujno spremljati resnična prizadevanja za prestrukturiranje, na primer na področjih, kot so razvoj podjetništva, usposabljanje in varni pogoji za upokojitev. Ta prizadevanja bi bilo treba financirati na nacionalni in regionalni ravni v okviru zmožnosti in pristojnosti regij ter na ravni EU;

| 4. | se strinja, da mora trajnostno izkoriščanje bioloških virov temeljiti na previdnostnem in ekosistemskem pristopu, da se omeji vpliv ribolovnih dejavnosti na okolje ter zmanjšajo in postopoma odpravijo naključni ulovi; |
| --- | --- |

4.

se strinja, da mora trajnostno izkoriščanje bioloških virov temeljiti na previdnostnem in ekosistemskem pristopu, da se omeji vpliv ribolovnih dejavnosti na okolje ter zmanjšajo in postopoma odpravijo naključni ulovi;

| 5. | poziva k uporabi večletnega pristopa k upravljanju ribištva pri doseganju cilja trajnostnega izkoriščanja bioloških virov, pri čemer je treba najprej pripraviti večletne načrte, ki upoštevajo posebnosti različnih ribištev in vsebujejo mehanizme, ki omogočajo, da se v primeru nepričakovanih dogodkov lahko sprejmejo potrebne odločitve; |
| --- | --- |

5.

poziva k uporabi večletnega pristopa k upravljanju ribištva pri doseganju cilja trajnostnega izkoriščanja bioloških virov, pri čemer je treba najprej pripraviti večletne načrte, ki upoštevajo posebnosti različnih ribištev in vsebujejo mehanizme, ki omogočajo, da se v primeru nepričakovanih dogodkov lahko sprejmejo potrebne odločitve;

| 6. | meni, da bi večletni načrti morali na podlagi ekosistemskega pristopa po možnosti zajemati več staležev, če se ti staleži izkoriščajo skupaj. Za staleže, za katere ni bil pripravljen večletni načrt, je treba z določitvijo meja ulova in/ali ribolovnega napora zagotoviti ravni izkoriščanja, ki omogočajo največji trajnostni donos;






  a. | v večletnih načrtih je treba navesti jasne cilje, roke za njihovo uresničitev in redne preglede. Tako roke kot hitrost izvajanja je treba prilagoditi dinamiki obravnavane vrste; |
| --- | --- | --- |

6.

meni, da bi večletni načrti morali na podlagi ekosistemskega pristopa po možnosti zajemati več staležev, če se ti staleži izkoriščajo skupaj. Za staleže, za katere ni bil pripravljen večletni načrt, je treba z določitvijo meja ulova in/ali ribolovnega napora zagotoviti ravni izkoriščanja, ki omogočajo največji trajnostni donos;

a.

v večletnih načrtih je treba navesti jasne cilje, roke za njihovo uresničitev in redne preglede. Tako roke kot hitrost izvajanja je treba prilagoditi dinamiki obravnavane vrste;

| b. | pri izvajanju in pripravi načrtov se predlagajo ukrepi, ki morajo temeljiti na ekonomski preudarnosti, pri čemer se upošteva potreba po postopni izvedbi ustreznih prilagoditev in prepreči uvajanje prekratkih rokov, kadar to ni nujno. Ti ukrepi morajo temeljiti na objektivnih razlogih ter biti prav tako sprejemljivi s socialno-ekonomskega vidika. Sočasno bo na podlagi prispevkov zadevnih akterjev ali njihovih zakonito priznanih zastopnikov pripravljena študija socialno-ekonomskih učinkov; |
| --- | --- |

b.

pri izvajanju in pripravi načrtov se predlagajo ukrepi, ki morajo temeljiti na ekonomski preudarnosti, pri čemer se upošteva potreba po postopni izvedbi ustreznih prilagoditev in prepreči uvajanje prekratkih rokov, kadar to ni nujno. Ti ukrepi morajo temeljiti na objektivnih razlogih ter biti prav tako sprejemljivi s socialno-ekonomskega vidika. Sočasno bo na podlagi prispevkov zadevnih akterjev ali njihovih zakonito priznanih zastopnikov pripravljena študija socialno-ekonomskih učinkov;

| 7. | priznava, da so za upravljanje ribištva na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenj, ob upoštevanju tradicionalnega ekološkega znanja, ki so ga ribiči pridobili od prejšnjih generacij ribičev, potrebni usklajeni, zanesljivi in točni sklopi podatkov ter opozarja na nujnost sodelovanja z ribiškim sektorjem na področju zbiranja podatkov. Evropsko komisijo in države članice poziva k dodelitvi posebnih sredstev za znanstvene raziskave in pridobivanje strokovnega znanja. Poudarja vlogo Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) kot znanstvenega organa, ki podpira ukrepe Evropske komisije za trajnostno upravljanje ribištva; |
| --- | --- |

7.

priznava, da so za upravljanje ribištva na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenj, ob upoštevanju tradicionalnega ekološkega znanja, ki so ga ribiči pridobili od prejšnjih generacij ribičev, potrebni usklajeni, zanesljivi in točni sklopi podatkov ter opozarja na nujnost sodelovanja z ribiškim sektorjem na področju zbiranja podatkov. Evropsko komisijo in države članice poziva k dodelitvi posebnih sredstev za znanstvene raziskave in pridobivanje strokovnega znanja. Poudarja vlogo Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) kot znanstvenega organa, ki podpira ukrepe Evropske komisije za trajnostno upravljanje ribištva;

| 8. | ker je zbiranje podatkov potrebno za ekonomsko in socialno-ekonomsko oceno akterjev, dejavnih v ribiškem sektorju, ribogojstvu ter predelavi ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, ter oceno zaposlitvenih trendov v teh sektorjih, bi morala EU nacionalnim in regionalnim organom dodeliti ustrezna sredstva za zbiranje tovrstnih podatkov. |
| --- | --- |

8.

ker je zbiranje podatkov potrebno za ekonomsko in socialno-ekonomsko oceno akterjev, dejavnih v ribiškem sektorju, ribogojstvu ter predelavi ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, ter oceno zaposlitvenih trendov v teh sektorjih, bi morala EU nacionalnim in regionalnim organom dodeliti ustrezna sredstva za zbiranje tovrstnih podatkov.

ODBOR REGIJ

Dostop do obalnih voda

| 9. | pozdravlja stališče Evropske komisije, da veljavni predpisi, ki omejujejo dostop do virov znotraj cone 12 navtičnih milj držav članic, zadovoljivo prispevajo k ohranjanju z omejevanjem ribolovnega napora v najbolj občutljivem delu voda Unije. Odbor regij je zato mnenja, da morajo ti predpisi ostati v veljavi; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja stališče Evropske komisije, da veljavni predpisi, ki omejujejo dostop do virov znotraj cone 12 navtičnih milj držav članic, zadovoljivo prispevajo k ohranjanju z omejevanjem ribolovnega napora v najbolj občutljivem delu voda Unije. Odbor regij je zato mnenja, da morajo ti predpisi ostati v veljavi;

| 10. | poziva k temu, da morajo biti morski biološki viri okoli najbolj oddaljenih regij še naprej posebno zaščiteni, ker ob upoštevanju njihovega strukturnega, socialnega in gospodarskega položaja prispevajo k ohranjanju lokalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

10.

poziva k temu, da morajo biti morski biološki viri okoli najbolj oddaljenih regij še naprej posebno zaščiteni, ker ob upoštevanju njihovega strukturnega, socialnega in gospodarskega položaja prispevajo k ohranjanju lokalnega gospodarstva;

| 11. | opozarja na načelo izvorne države v Konvenciji ZN o pomorskem pravu in države članice poziva, da ga upoštevajo v svojih izključnih ekonomskih conah, da se ohrani preživetje ogroženih prosto živečih ribjih staležev, ki se drstijo v rekah (anadromne vrste); |
| --- | --- |

11.

opozarja na načelo izvorne države v Konvenciji ZN o pomorskem pravu in države članice poziva, da ga upoštevajo v svojih izključnih ekonomskih conah, da se ohrani preživetje ogroženih prosto živečih ribjih staležev, ki se drstijo v rekah (anadromne vrste);

| 12. | poleg tega je po njegovem mnenju državam članicam treba omogočiti, da za svojo cono 12 navtičnih milj ter ob upoštevanju okoljskih in socialno-ekonomskih učinkov na ravni geografskega podobmočja (GSA) ali nižjih ravneh sprejmejo ohranitvene ukrepe in ukrepe upravljanja, ki se uporabljajo za vsa ribiška plovila Unije, če so sprejeti ukrepi v primeru njihove uporabe za ribiška plovila Unije iz drugih držav članic nediskriminacijski, če je bilo opravljeno ustrezno predhodno posvetovanje z drugimi zainteresiranimi državami članicami in če so bile te ustrezno obveščene ter če Unija ni sprejela ukrepov, ki se izrecno nanašajo na ohranjanje in upravljanje znotraj te cone 12 navtičnih milj. |
| --- | --- |

12.

poleg tega je po njegovem mnenju državam članicam treba omogočiti, da za svojo cono 12 navtičnih milj ter ob upoštevanju okoljskih in socialno-ekonomskih učinkov na ravni geografskega podobmočja (GSA) ali nižjih ravneh sprejmejo ohranitvene ukrepe in ukrepe upravljanja, ki se uporabljajo za vsa ribiška plovila Unije, če so sprejeti ukrepi v primeru njihove uporabe za ribiška plovila Unije iz drugih držav članic nediskriminacijski, če je bilo opravljeno ustrezno predhodno posvetovanje z drugimi zainteresiranimi državami članicami in če so bile te ustrezno obveščene ter če Unija ni sprejela ukrepov, ki se izrecno nanašajo na ohranjanje in upravljanje znotraj te cone 12 navtičnih milj.

ODBOR REGIJ

Zmanjšanje zavržkov

| 13. | se strinja, da je treba sprejeti ukrepe za zmanjšanje in morebitno odpravo sedanjih visokih ravni naključnega ulova in zavržkov, ki pomenijo veliko odpadkov in negativno vplivajo na trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov in morskih ekosistemov ter finančno vzdržnost ribištva. Glede na to je mnenja, da je treba spodbujati večjo selektivnost ribolovnega orodja in boljše tehnike ribolova, da bi čim bolj omejili zavržke. Kjer je to mogoče, je treba morebitno prepoved zavržkov uvajati postopoma, v glavnem za vrste za industrijsko uporabo, vendar pa dovoliti odmetavanje morskih organizmov, ki lahko preživijo, ko se zopet nahajajo v morju; |
| --- | --- |

13.

se strinja, da je treba sprejeti ukrepe za zmanjšanje in morebitno odpravo sedanjih visokih ravni naključnega ulova in zavržkov, ki pomenijo veliko odpadkov in negativno vplivajo na trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov in morskih ekosistemov ter finančno vzdržnost ribištva. Glede na to je mnenja, da je treba spodbujati večjo selektivnost ribolovnega orodja in boljše tehnike ribolova, da bi čim bolj omejili zavržke. Kjer je to mogoče, je treba morebitno prepoved zavržkov uvajati postopoma, v glavnem za vrste za industrijsko uporabo, vendar pa dovoliti odmetavanje morskih organizmov, ki lahko preživijo, ko se zopet nahajajo v morju;

| 14. | meni, da iztovarjanje naključnega ulova za upravljavca ne sme pomeniti čiste gospodarske prednosti, predelava v ribjo moko pa ni pravi odziv na okoljske cilje Komisije; |
| --- | --- |

14.

meni, da iztovarjanje naključnega ulova za upravljavca ne sme pomeniti čiste gospodarske prednosti, predelava v ribjo moko pa ni pravi odziv na okoljske cilje Komisije;

| 15. | dodaja, da se osnovna uredba ne zdi primeren dokument za vključitev podrobnega seznama vrst, za katere velja obveznost iztovarjanja. Takšno obveznost bi bilo bolje razčleniti v posameznih načrtih upravljanja po vrstah (za eno ali več vrst). |
| --- | --- |

15.

dodaja, da se osnovna uredba ne zdi primeren dokument za vključitev podrobnega seznama vrst, za katere velja obveznost iztovarjanja. Takšno obveznost bi bilo bolje razčleniti v posameznih načrtih upravljanja po vrstah (za eno ali več vrst).

ODBOR REGIJ

Dostop do virov

| 16. | meni, da sedanja pravila državam članicam že omogočajo, da za svoje ladjevje po želji uvedejo sistem individualnih prenosljivih kvot, z znanimi posledicami glede špekulacij in koncentracije. S tega vidika ni treba vsem državam članicam naložiti vzpostavitev sistema ribolovnih pravic, ki jih je mogoče odstopiti ali zakupiti; |
| --- | --- |

16.

meni, da sedanja pravila državam članicam že omogočajo, da za svoje ladjevje po želji uvedejo sistem individualnih prenosljivih kvot, z znanimi posledicami glede špekulacij in koncentracije. S tega vidika ni treba vsem državam članicam naložiti vzpostavitev sistema ribolovnih pravic, ki jih je mogoče odstopiti ali zakupiti;

| 17. | poleg tega meni, da morajo o trajanju kakršnega koli sistema prenosljivih ribolovnih koncesij odločati države članice; |
| --- | --- |

17.

poleg tega meni, da morajo o trajanju kakršnega koli sistema prenosljivih ribolovnih koncesij odločati države članice;

| 18. | opozarja na morebitna tveganja in negativne posledice obvezne uvedbe sistema prenosljivih ribolovnih koncesij ter priporoča, da so taki sistemi prostovoljni in v pristojnosti vsake države članice; |
| --- | --- |

18.

opozarja na morebitna tveganja in negativne posledice obvezne uvedbe sistema prenosljivih ribolovnih koncesij ter priporoča, da so taki sistemi prostovoljni in v pristojnosti vsake države članice;

| 19. | poziva k temu, da države članice pred uvedbo prostovoljnega sistema prenosljivih ribolovnih koncesij prilagodijo svoje predpise ter tako zagotovijo ustrezno zaščito interesov obalnega ribolova in ga zavarujejo pred negativnimi posledicami uvedbe sistema, kot so pretirana koncentracija ali špekulacije; |
| --- | --- |

19.

poziva k temu, da države članice pred uvedbo prostovoljnega sistema prenosljivih ribolovnih koncesij prilagodijo svoje predpise ter tako zagotovijo ustrezno zaščito interesov obalnega ribolova in ga zavarujejo pred negativnimi posledicami uvedbe sistema, kot so pretirana koncentracija ali špekulacije;

| 20. | glede odpravljanja presežnih zmogljivosti opozarja na pozitivne izkušnje s pomočjo za razrez; |
| --- | --- |

20.

glede odpravljanja presežnih zmogljivosti opozarja na pozitivne izkušnje s pomočjo za razrez;

| 21. | meni, da je obvezen sistem prenosljivih ribolovnih koncesij neprimeren zaradi posebnih značilnosti in socialno-ekonomske ranljivosti ribiškega sektorja v številnih državah članicah in različnih prednostnih nalog njihove socialno-ekonomske politike v zvezi z ribištvom ter da bi bilo treba način dodeljevanja ribolovnih možnosti in vsakršna pravila za njihov prenos še naprej določati na ravni držav članic; |
| --- | --- |

21.

meni, da je obvezen sistem prenosljivih ribolovnih koncesij neprimeren zaradi posebnih značilnosti in socialno-ekonomske ranljivosti ribiškega sektorja v številnih državah članicah in različnih prednostnih nalog njihove socialno-ekonomske politike v zvezi z ribištvom ter da bi bilo treba način dodeljevanja ribolovnih možnosti in vsakršna pravila za njihov prenos še naprej določati na ravni držav članic;

| 22. | poziva tudi, naj se upošteva poseben položaj najbolj oddaljenih regij in se pri določanju zgornjih mej ribolovne zmogljivosti flot za mali ribolov ohranijo obstoječe referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

22.

poziva tudi, naj se upošteva poseben položaj najbolj oddaljenih regij in se pri določanju zgornjih mej ribolovne zmogljivosti flot za mali ribolov ohranijo obstoječe referenčne vrednosti.

ODBOR REGIJ

Zunanja razsežnost

| 23. | poziva Evropsko unijo, naj spodbuja cilje skupne ribiške politike na mednarodni ravni. V ta namen si mora prizadevati za izboljšanje učinkovitosti regionalnih in mednarodnih organizacij pri ohranjanju in upravljanju mednarodnih staležev rib, in sicer s spodbujanjem odločanja na podlagi znanstvenih podatkov in večje skladnosti, večjo preglednostjo in sodelovanjem zainteresiranih strani, zlasti ribičev, ter bojem proti nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovnim dejavnostim; |
| --- | --- |

23.

poziva Evropsko unijo, naj spodbuja cilje skupne ribiške politike na mednarodni ravni. V ta namen si mora prizadevati za izboljšanje učinkovitosti regionalnih in mednarodnih organizacij pri ohranjanju in upravljanju mednarodnih staležev rib, in sicer s spodbujanjem odločanja na podlagi znanstvenih podatkov in večje skladnosti, večjo preglednostjo in sodelovanjem zainteresiranih strani, zlasti ribičev, ter bojem proti nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovnim dejavnostim;

| 24. | se strinja, da morajo sporazumi s tretjimi državami o trajnostnem upravljanju ribištva zagotoviti pravice do dostopa v zameno za finančni prispevek Unije in prispevati k vzpostavitvi visokokakovostnega okvira upravljanja v teh državah, da se zagotovijo ukrepi za spremljanje in nadzor za trajnostno izrabo ribolovnih virov. Poleg tega meni, da bi morali sporazumi s tretjimi državami ribiškim flotam iz EU, ki so odvisne od teh sporazumov, omogočati stabilnost, preživetje in donosnost, da bi imele zagotovljeno prihodnost; |
| --- | --- |

24.

se strinja, da morajo sporazumi s tretjimi državami o trajnostnem upravljanju ribištva zagotoviti pravice do dostopa v zameno za finančni prispevek Unije in prispevati k vzpostavitvi visokokakovostnega okvira upravljanja v teh državah, da se zagotovijo ukrepi za spremljanje in nadzor za trajnostno izrabo ribolovnih virov. Poleg tega meni, da bi morali sporazumi s tretjimi državami ribiškim flotam iz EU, ki so odvisne od teh sporazumov, omogočati stabilnost, preživetje in donosnost, da bi imele zagotovljeno prihodnost;

| 25. | poziva, naj se s sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju s tretjimi državami vzpostavi pravni, ekonomski in okoljski okvir za ribolovne dejavnosti, ki jih izvajajo plovila EU, ali za naložbe, ki jih opravljajo subjekti EU na področju ribištva v skladu z ustreznimi ukrepi, ki so jih sprejele mednarodne organizacije, vključno z regionalnimi ribiškimi organizacijami. Namen sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju je med drugim zagotoviti, da se ribolovne dejavnosti v tretjih državah izvajajo v trajnostnih in vzajemno zadovoljivih razmerah. |
| --- | --- |

25.

poziva, naj se s sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju s tretjimi državami vzpostavi pravni, ekonomski in okoljski okvir za ribolovne dejavnosti, ki jih izvajajo plovila EU, ali za naložbe, ki jih opravljajo subjekti EU na področju ribištva v skladu z ustreznimi ukrepi, ki so jih sprejele mednarodne organizacije, vključno z regionalnimi ribiškimi organizacijami. Namen sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju je med drugim zagotoviti, da se ribolovne dejavnosti v tretjih državah izvajajo v trajnostnih in vzajemno zadovoljivih razmerah.

ODBOR REGIJ

Ribogojstvo

| 26. | se strinja, da gospodarski in strateški pomen ribogojstva opravičuje ukrepe za njegovo spodbujanje s posebno uredbo, ki obravnava smernice EU za nacionalne strateške načrte, da bi izboljšali konkurenčnost sektorja ribogojstva s podporo okoljsko, ekonomsko in socialno trajnostnega razvoja in inovacij v vsej proizvodni in tržni verigi, spodbujanjem lokalne predelave in razvejanosti ter tako tudi z izboljšanjem kakovosti življenja na obalnih in podeželskih območjih; prav tako je treba oblikovati mehanizme za izmenjavo podatkov in dobrih praks med državami članicami na podlagi odprte metode koordinacije nacionalnih ukrepov v zvezi z varnostjo poslovanja, dostopom do voda in prostora Unije, s posebnim poudarkom na skladnosti ohranjanja okolja in razvoja dejavnosti na območjih, razvrščenih v mrežo Natura 2000, ter upravno poenostavitvijo izdajanja dovoljenj in pooblastil; |
| --- | --- |

26.

se strinja, da gospodarski in strateški pomen ribogojstva opravičuje ukrepe za njegovo spodbujanje s posebno uredbo, ki obravnava smernice EU za nacionalne strateške načrte, da bi izboljšali konkurenčnost sektorja ribogojstva s podporo okoljsko, ekonomsko in socialno trajnostnega razvoja in inovacij v vsej proizvodni in tržni verigi, spodbujanjem lokalne predelave in razvejanosti ter tako tudi z izboljšanjem kakovosti življenja na obalnih in podeželskih območjih; prav tako je treba oblikovati mehanizme za izmenjavo podatkov in dobrih praks med državami članicami na podlagi odprte metode koordinacije nacionalnih ukrepov v zvezi z varnostjo poslovanja, dostopom do voda in prostora Unije, s posebnim poudarkom na skladnosti ohranjanja okolja in razvoja dejavnosti na območjih, razvrščenih v mrežo Natura 2000, ter upravno poenostavitvijo izdajanja dovoljenj in pooblastil;

| 27. | potrjuje, da je treba ustanoviti posvetovalni odbor za ribogojstvo, ki bi dejansko zastopal sektor in v katerem bi bilo tudi določeno število predstavnikov proizvodnega sektorja (poklicna združenja, organizacije proizvajalcev ali trgovinske zbornice). |
| --- | --- |

27.

potrjuje, da je treba ustanoviti posvetovalni odbor za ribogojstvo, ki bi dejansko zastopal sektor in v katerem bi bilo tudi določeno število predstavnikov proizvodnega sektorja (poklicna združenja, organizacije proizvajalcev ali trgovinske zbornice).

ODBOR REGIJ

Trg ribiških proizvodov

| 28. | se strinja, da je zaradi nepredvidljivosti ribolovnih dejavnosti ustrezno, da se vzpostavi mehanizem za skladiščenje ribiških proizvodov za prehrano ljudi z namenom spodbujanja večje stabilnosti trga in povečanja donosnosti proizvodov, zlasti z ustvarjanjem dodane vrednosti. Ta mehanizem bi se moral uporabljati tudi za proizvode iz ribogojstva; |
| --- | --- |

28.

se strinja, da je zaradi nepredvidljivosti ribolovnih dejavnosti ustrezno, da se vzpostavi mehanizem za skladiščenje ribiških proizvodov za prehrano ljudi z namenom spodbujanja večje stabilnosti trga in povečanja donosnosti proizvodov, zlasti z ustvarjanjem dodane vrednosti. Ta mehanizem bi se moral uporabljati tudi za proizvode iz ribogojstva;

| 29. | potrjuje, da je z uporabo skupnih tržnih standardov treba omogočiti oskrbo trga s trajnostnimi proizvodi, izkoriščanje celotnega potenciala notranjega trga z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva ter pospeševanje trgovine na podlagi poštene konkurence, kar bi prispevalo k večji donosnosti proizvodnje; |
| --- | --- |

29.

potrjuje, da je z uporabo skupnih tržnih standardov treba omogočiti oskrbo trga s trajnostnimi proizvodi, izkoriščanje celotnega potenciala notranjega trga z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva ter pospeševanje trgovine na podlagi poštene konkurence, kar bi prispevalo k večji donosnosti proizvodnje;

| 30. | meni, da je zaradi vse večje raznolikosti ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva bistveno, da se potrošnikom na jasen, berljiv in razumljiv način zagotovijo minimalne obvezne informacije o glavnih značilnostih proizvodov; |
| --- | --- |

30.

meni, da je zaradi vse večje raznolikosti ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva bistveno, da se potrošnikom na jasen, berljiv in razumljiv način zagotovijo minimalne obvezne informacije o glavnih značilnostih proizvodov;

| 31. | poziva, da je treba skupno ureditev trga izvajati v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije, zlasti v zvezi z določbami Svetovne trgovinske organizacije, ne da bi to posegalo v standardizacijo in odobritev higienskih in zdravstvenih ukrepov za proizvode iz tretjih držav in razvoj prakse trženja proizvodov morskega ribolova, ki spodbuja odpravo nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova; |
| --- | --- |

31.

poziva, da je treba skupno ureditev trga izvajati v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije, zlasti v zvezi z določbami Svetovne trgovinske organizacije, ne da bi to posegalo v standardizacijo in odobritev higienskih in zdravstvenih ukrepov za proizvode iz tretjih držav in razvoj prakse trženja proizvodov morskega ribolova, ki spodbuja odpravo nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova;

| 32. | poziva, da se, kjer je to mogoče, za ribiške proizvode iz Evropske unije uvede uradno označevanje, da bi tako zagotovili, da izvirajo iz ribolovnih območij z odgovornim upravljanjem. |
| --- | --- |

32.

poziva, da se, kjer je to mogoče, za ribiške proizvode iz Evropske unije uvede uradno označevanje, da bi tako zagotovili, da izvirajo iz ribolovnih območij z odgovornim upravljanjem.

ODBOR REGIJ

Regionalizacija

| 33. | poziva k večji regionalizaciji skupne ribiške politike, da bi se lahko v skupni ribiški politiki uporabljali znanje in izkušnje vseh zainteresiranih strani, zlasti lokalnih in regionalnih oblasti, in poudarja pomen makroekonomskih strategij; |
| --- | --- |

33.

poziva k večji regionalizaciji skupne ribiške politike, da bi se lahko v skupni ribiški politiki uporabljali znanje in izkušnje vseh zainteresiranih strani, zlasti lokalnih in regionalnih oblasti, in poudarja pomen makroekonomskih strategij;

| 34. | poudarja vse večjo prepletenost rekreativnega ribolova, poklicnih ribičev in ribiških skupnosti; |
| --- | --- |

34.

poudarja vse večjo prepletenost rekreativnega ribolova, poklicnih ribičev in ribiških skupnosti;

| 35. | v celoti podpira uvedbo postopka, ki upošteva posebnosti in potrebe regij, vključno s sodelovanjem z regionalnimi svetovalnimi sveti za sprejemanje ohranitvenih in tehničnih ukrepov za izvajanje skupne ribiške politike, ki bi omogočili večjo prilagoditev politike dejanskemu stanju in posebnostim posameznih ribištev, vključno s čezmejnimi problemi; |
| --- | --- |

35.

v celoti podpira uvedbo postopka, ki upošteva posebnosti in potrebe regij, vključno s sodelovanjem z regionalnimi svetovalnimi sveti za sprejemanje ohranitvenih in tehničnih ukrepov za izvajanje skupne ribiške politike, ki bi omogočili večjo prilagoditev politike dejanskemu stanju in posebnostim posameznih ribištev, vključno s čezmejnimi problemi;

| 36. | poleg tega meni, da je treba okrepiti regionalne svetovalne svete ali podobna partnerska telesa, da se zagotovi ne le posvetovanje z lokalnimi skupnostmi, temveč tudi njihova dejanska udeležba pri upravljanju lokalnih ribolovnih virov; |
| --- | --- |

36.

poleg tega meni, da je treba okrepiti regionalne svetovalne svete ali podobna partnerska telesa, da se zagotovi ne le posvetovanje z lokalnimi skupnostmi, temveč tudi njihova dejanska udeležba pri upravljanju lokalnih ribolovnih virov;

| 37. | poziva, da je treba pri izvajanju skupne ribiške politike upoštevati povezanost z drugimi pomorskimi vprašanji in priznavati, da so vsa vprašanja v zvezi z evropskimi oceani in morji med seboj povezana, vključno s pomorskim prostorskim načrtovanjem, ki krepi celostno pomorsko politiko; |
| --- | --- |

37.

poziva, da je treba pri izvajanju skupne ribiške politike upoštevati povezanost z drugimi pomorskimi vprašanji in priznavati, da so vsa vprašanja v zvezi z evropskimi oceani in morji med seboj povezana, vključno s pomorskim prostorskim načrtovanjem, ki krepi celostno pomorsko politiko;

| 38. | poudarja, da je treba pri izvajanju skupne ribiške politike glede na občutljiv položaj prehodnih voda (somornic) ter rečnih in jezerskih ekoloških koridorjev zaščititi vodne ekosisteme v vsej njihovi kompleksnosti in njihovo vzajemno učinkovanje ter njihove ribje staleže, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti ohranjanju in krepitvi staležev cenjenih ribjih vrst, ki jim grozi izumrtje, zlasti anadromnih in katadromnih vrst. |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je treba pri izvajanju skupne ribiške politike glede na občutljiv položaj prehodnih voda (somornic) ter rečnih in jezerskih ekoloških koridorjev zaščititi vodne ekosisteme v vsej njihovi kompleksnosti in njihovo vzajemno učinkovanje ter njihove ribje staleže, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti ohranjanju in krepitvi staležev cenjenih ribjih vrst, ki jim grozi izumrtje, zlasti anadromnih in katadromnih vrst.

ODBOR REGIJ

Evropski sklad za pomorske dejavnosti in ribištvo

| 39. | se zaveda, da brez ustrezne finančne podpore države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev skupne ribiške politike zaradi težav, s katerimi se srečujejo pri razvoju ribiškega sektorja in njegovem upravljanju, ter omejenih finančnih virov držav članic; |
| --- | --- |

39.

se zaveda, da brez ustrezne finančne podpore države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev skupne ribiške politike zaradi težav, s katerimi se srečujejo pri razvoju ribiškega sektorja in njegovem upravljanju, ter omejenih finančnih virov držav članic;

| 40. | zato poziva k oblikovanju ustrezne večletne finančne podpore EU za izpolnjevanje prednostnih nalog skupne ribiške politike, ki bi prispevala k uresničitvi ciljev in torej izboljšala gospodarsko uspešnost sektorja, zlasti ribiške flote, ustvarila delovna mesta ter uvedla modernizacijo in inovacije, vključno z razvojem varnih in trajnostnih plovil; |
| --- | --- |

40.

zato poziva k oblikovanju ustrezne večletne finančne podpore EU za izpolnjevanje prednostnih nalog skupne ribiške politike, ki bi prispevala k uresničitvi ciljev in torej izboljšala gospodarsko uspešnost sektorja, zlasti ribiške flote, ustvarila delovna mesta ter uvedla modernizacijo in inovacije, vključno z razvojem varnih in trajnostnih plovil;

| 41. | poziva, naj se v obdobju 2014–2020 ponovno uvede finančna podpora za obnovo in posodobitev ribiških flot v najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

41.

poziva, naj se v obdobju 2014–2020 ponovno uvede finančna podpora za obnovo in posodobitev ribiških flot v najbolj oddaljenih regijah;

| 42. | meni, da mora biti finančna pomoč Unije pogojena s tem, da države članice in gospodarski subjekti izpolnjujejo pravila skupne ribiške politike. Zato je treba v primeru neupoštevanja pravil skupne ribiške politike v državah članicah in ponavljanja hujših kršitev teh pravil s strani gospodarskih subjektov to finančno pomoč prekiniti, začasno ustaviti ali popraviti; |
| --- | --- |

42.

meni, da mora biti finančna pomoč Unije pogojena s tem, da države članice in gospodarski subjekti izpolnjujejo pravila skupne ribiške politike. Zato je treba v primeru neupoštevanja pravil skupne ribiške politike v državah članicah in ponavljanja hujših kršitev teh pravil s strani gospodarskih subjektov to finančno pomoč prekiniti, začasno ustaviti ali popraviti;

| 43. | pozdravlja, da bo Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (EMFF) vključen v nov skupni strateški okvir ter usklajen z drugimi skladi za regionalni razvoj in razvoj podeželja, kar bo omogočilo oblikovanje okvirov za celostni lokalni razvoj ter poenostavilo dostop do sredstev na lokalni in regionalni ravni. Hkrati pa poziva k jamstvom za financiranje ribištva in ribogojstva ter k udeležbi regij pri njihovem strateškem izvajanju; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja, da bo Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (EMFF) vključen v nov skupni strateški okvir ter usklajen z drugimi skladi za regionalni razvoj in razvoj podeželja, kar bo omogočilo oblikovanje okvirov za celostni lokalni razvoj ter poenostavilo dostop do sredstev na lokalni in regionalni ravni. Hkrati pa poziva k jamstvom za financiranje ribištva in ribogojstva ter k udeležbi regij pri njihovem strateškem izvajanju;

| 44. | priznava biološko, produkcijsko in zgodovinsko vrednost ribjega staleža ter jezerskih in rečnih habitatov, zato meni, da mora Evropska unija temu sektorju zagotoviti finančno pomoč, tudi glede na zmanjševanje morskega ribolova, upadanje uvoza in krepitev teritorialne konkurenčnosti. |
| --- | --- |

44.

priznava biološko, produkcijsko in zgodovinsko vrednost ribjega staleža ter jezerskih in rečnih habitatov, zato meni, da mora Evropska unija temu sektorju zagotoviti finančno pomoč, tudi glede na zmanjševanje morskega ribolova, upadanje uvoza in krepitev teritorialne konkurenčnosti.

ODBOR REGIJ

Pristojnosti Evropske komisije

| 45. | priznava, da je treba za uresničitev ciljev skupne ribiške politike na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe za dopolnitev ali spremembo nebistvenih elementov temeljnih zakonodajnih aktov; vendar priporoča, da je treba tako obsežno uporabo delegiranih aktov s strani Komisije pozorno in poglobljeno preučiti s pravnega in političnega vidika ter zagotoviti, da se ta pooblastila natančno opredelijo z vidika ciljev, vsebine, področja uporabe in trajanja pooblastila; |
| --- | --- |

45.

priznava, da je treba za uresničitev ciljev skupne ribiške politike na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe za dopolnitev ali spremembo nebistvenih elementov temeljnih zakonodajnih aktov; vendar priporoča, da je treba tako obsežno uporabo delegiranih aktov s strani Komisije pozorno in poglobljeno preučiti s pravnega in političnega vidika ter zagotoviti, da se ta pooblastila natančno opredelijo z vidika ciljev, vsebine, področja uporabe in trajanja pooblastila;

| 46. | poziva Komisijo, naj med pripravljalnim delom za sprejetje delegiranih aktov opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj med pripravljalnim delom za sprejetje delegiranih aktov opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov in regionalnih oblasti;

| 47. | meni, da mora Komisija pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu; |
| --- | --- |

47.

meni, da mora Komisija pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu;

| 48. | močno podpira in spodbuja uporabo „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“, kot je opredeljen v splošni uredbi Komisije o skupnem strateškem okviru, da bo lokalna in regionalna raven lahko pridobivala sredstva ne le iz strukturnih skladov in sklada za razvoj podeželja, temveč tudi iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (EMFF). Te sklade je treba usklajevati v prožnem okviru, ki krepi možnosti za njihovo uporabo. Lokalne oblasti bi morale biti vključene v razvoj strateškega okvira in operativnih programov; |
| --- | --- |

48.

močno podpira in spodbuja uporabo „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“, kot je opredeljen v splošni uredbi Komisije o skupnem strateškem okviru, da bo lokalna in regionalna raven lahko pridobivala sredstva ne le iz strukturnih skladov in sklada za razvoj podeželja, temveč tudi iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (EMFF). Te sklade je treba usklajevati v prožnem okviru, ki krepi možnosti za njihovo uporabo. Lokalne oblasti bi morale biti vključene v razvoj strateškega okvira in operativnih programov;

| 49. | poudarja, da je za uspešno skupno ribiško politiko potreben učinkovit sistem nadzora, inšpekcije in izvrševanja, vključno z bojem proti nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovnim dejavnostim. V okviru sistema Unije za nadzor, inšpekcijo in izvrševanje je treba spodbujati uporabo sodobnih tehnologij. Državam članicam ali Komisiji mora biti omogočeno izvajanje pilotnih projektov o novih tehnologijah nadzora in sistemih upravljanja podatkov; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je za uspešno skupno ribiško politiko potreben učinkovit sistem nadzora, inšpekcije in izvrševanja, vključno z bojem proti nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovnim dejavnostim. V okviru sistema Unije za nadzor, inšpekcijo in izvrševanje je treba spodbujati uporabo sodobnih tehnologij. Državam članicam ali Komisiji mora biti omogočeno izvajanje pilotnih projektov o novih tehnologijah nadzora in sistemih upravljanja podatkov;

| 50. | meni, da bi bilo treba vsakih pet let pregledati skladnost z uredbo EU. |
| --- | --- |

50.

meni, da bi bilo treba vsakih pet let pregledati skladnost z uredbo EU.

II.   PREDLOGI SPREMEMB

COM(2011) 425 final

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava (5)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Unija in njene države članice so se leta 2002 na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu zavezale, da bodo ukrepale proti stalnemu upadanju več staležev rib. Zato mora Unija izboljšati svojo skupno ribiško politiko in tako zagotoviti, da se bodo ravni izkoriščanja staležev morskih bioloških virov do leta 2015 prednostno ponovno vzpostavile in ohranjale na ravneh, ki omogočajo največji trajnostni donos iz populacij staleža lovljenih rib. Kadar je na voljo manj znanstvenih podatkov, je treba uporabiti približke največjega trajnostnega donosa. | Unija in njene države članice so se leta 2002 na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu zavezale, da bodo ukrepale proti stalnemu upadanju več staležev rib. Zato mora Unija izboljšati svojo skupno ribiško politiko in tako zagotoviti, da se bodo ravni izkoriščanja staležev morskih bioloških virov do leta 2015 prednostno ponovno vzpostavile in ohranjale na ravneh, ki omogočajo največji trajnostni donos iz populacij staleža lovljenih rib. Kadar je na voljo manj znanstvenih podatkov, je treba uporabiti približke največjega trajnostnega donosa. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Unija in njene države članice so se leta 2002 na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu zavezale, da bodo ukrepale proti stalnemu upadanju več staležev rib. Zato mora Unija izboljšati svojo skupno ribiško politiko in tako zagotoviti, da se bodo ravni izkoriščanja staležev morskih bioloških virov do leta 2015 prednostno ponovno vzpostavile in ohranjale na ravneh, ki omogočajo največji trajnostni donos iz populacij staleža lovljenih rib. Kadar je na voljo manj znanstvenih podatkov, je treba uporabiti približke največjega trajnostnega donosa.

Unija in njene države članice so se leta 2002 na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu zavezale, da bodo ukrepale proti stalnemu upadanju več staležev rib. Zato mora Unija izboljšati svojo skupno ribiško politiko in tako zagotoviti, da se bodo ravni izkoriščanja staležev morskih bioloških virov do leta 2015 prednostno ponovno vzpostavile in ohranjale na ravneh, ki omogočajo največji trajnostni donos iz populacij staleža lovljenih rib. Kadar je na voljo manj znanstvenih podatkov, je treba uporabiti približke največjega trajnostnega donosa.

Obrazložitev

Johannesburška deklaracija iz leta 2002 je vključevala priznanje, da za nekatere vrste in staleže morda do leta 2015 ne bo mogoče doseči največjega trajnostnega donosa, zato je za tak primer vsebovala formulacijo „kjer je to mogoče“. EU ne bi smela prekoračiti svojih mednarodnih obveznosti.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava (6)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Cilji ribištva so bili določeni v sklepu, sprejetem na konferenci pogodbenic h Konvenciji o biotski raznovrstnosti o Strateškem načrtu za biotsko raznovrstnost 2011–2020, skupna ribiška politika pa mora zagotoviti skladnost s cilji biotske raznovrstnosti, ki jih je sprejel Evropski svet, in cilji iz sporočila Komisije „Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020“, zlasti za doseganje največjega trajnostnega donosa do leta 2015. | Cilji ribištva so bili določeni v sklepu, sprejetem na konferenci pogodbenic h Konvenciji o biotski raznovrstnosti o Strateškem načrtu za biotsko raznovrstnost 2011–2020, skupna ribiška politika pa mora zagotoviti skladnost s cilji biotske raznovrstnosti, ki jih je sprejel Evropski svet, in cilji iz sporočila Komisije „Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020“, zlasti za doseganje največjega trajnostnega donosa do leta 2015. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Cilji ribištva so bili določeni v sklepu, sprejetem na konferenci pogodbenic h Konvenciji o biotski raznovrstnosti o Strateškem načrtu za biotsko raznovrstnost 2011–2020, skupna ribiška politika pa mora zagotoviti skladnost s cilji biotske raznovrstnosti, ki jih je sprejel Evropski svet, in cilji iz sporočila Komisije „Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020“, zlasti za doseganje največjega trajnostnega donosa do leta 2015.

Cilji ribištva so bili določeni v sklepu, sprejetem na konferenci pogodbenic h Konvenciji o biotski raznovrstnosti o Strateškem načrtu za biotsko raznovrstnost 2011–2020, skupna ribiška politika pa mora zagotoviti skladnost s cilji biotske raznovrstnosti, ki jih je sprejel Evropski svet, in cilji iz sporočila Komisije „Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020“, zlasti za doseganje največjega trajnostnega donosa do leta 2015.

Obrazložitev

Johannesburška deklaracija iz leta 2002 je vključevala priznanje, da za nekatere vrste in staleže morda do leta 2015 ne bo mogoče doseči največjega trajnostnega donosa, zato je za tak primer vsebovala formulacijo „kjer je to mogoče“. EU ne bi smela prekoračiti svojih mednarodnih obveznosti.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava (15)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Morski biološki viri okoli Azorov, Madeire in Kanarskih otokov morajo biti še naprej posebno zaščiteni, ker ob upoštevanju strukturnega, socialnega in gospodarskega položaja teh otokov prispevajo k ohranjanju njihovega lokalnega gospodarstva. Zato je treba v teh vodah ohraniti omejitev nekaterih ribolovnih dejavnosti na ribiška plovila, registrirana v pristaniščih Azorov, Madeire in Kanarskih otokov. | Morski biološki viri okoli morajo biti še naprej posebno zaščiteni, ker ob upoštevanju strukturnega, socialnega in gospodarskega položaja teh otokov prispevajo k ohranjanju njihovega lokalnega gospodarstva. Zato je treba v teh vodah ohraniti omejitev nekaterih ribolovnih dejavnosti na ribiška plovila, registrirana v pristaniščih . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Morski biološki viri okoli Azorov, Madeire in Kanarskih otokov morajo biti še naprej posebno zaščiteni, ker ob upoštevanju strukturnega, socialnega in gospodarskega položaja teh otokov prispevajo k ohranjanju njihovega lokalnega gospodarstva. Zato je treba v teh vodah ohraniti omejitev nekaterih ribolovnih dejavnosti na ribiška plovila, registrirana v pristaniščih Azorov, Madeire in Kanarskih otokov.

Morski biološki viri okoli morajo biti še naprej posebno zaščiteni, ker ob upoštevanju strukturnega, socialnega in gospodarskega položaja teh otokov prispevajo k ohranjanju njihovega lokalnega gospodarstva. Zato je treba v teh vodah ohraniti omejitev nekaterih ribolovnih dejavnosti na ribiška plovila, registrirana v pristaniščih .

Obrazložitev

Najbolj oddaljene regije so v težkem položaju, zato je treba upoštevati vse te regije, da bo mogoče bolje spremljati njihov razvoj, ki je tesno povezan s stanjem morskih virov in morskim okoljem na splošno. Amandma tako upošteva vse najbolj oddaljene regije Evropske unije.

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava (18)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Sprejeti je treba ukrepe za zmanjšanje in odpravo sedanjih visokih ravni naključnega ulova in zavržkov. Naključni ulov in zavržki dejansko pomenijo veliko odpadkov, pri čemer negativno vplivajo na trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov in morskih ekosistemov ter finančno vzdržnost ribištva. Uvesti in postopno izvajati je treba obveznost iztovarjanja celotnega ulova upravljanih staležev, ki se ulovijo med ribolovnimi dejavnostmi v vodah Unije ali jih ulovijo ribiška plovila Unije. | Sprejeti je treba ukrepe za zmanjšanje in odpravo sedanjih visokih ravni naključnega ulova in zavržkov. Naključni ulov in zavržki dejansko pomenijo veliko odpadkov, pri čemer negativno vplivajo na trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov in morskih ekosistemov ter finančno vzdržnost ribištva. vesti in postopno izvajati obveznost iztovarjanja celotnega ulova upravljanih , ki se ulovijo v vodah Unije ali jih ulovijo ribiška plovila Unije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Sprejeti je treba ukrepe za zmanjšanje in odpravo sedanjih visokih ravni naključnega ulova in zavržkov. Naključni ulov in zavržki dejansko pomenijo veliko odpadkov, pri čemer negativno vplivajo na trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov in morskih ekosistemov ter finančno vzdržnost ribištva. Uvesti in postopno izvajati je treba obveznost iztovarjanja celotnega ulova upravljanih staležev, ki se ulovijo med ribolovnimi dejavnostmi v vodah Unije ali jih ulovijo ribiška plovila Unije.

Sprejeti je treba ukrepe za zmanjšanje in odpravo sedanjih visokih ravni naključnega ulova in zavržkov. Naključni ulov in zavržki dejansko pomenijo veliko odpadkov, pri čemer negativno vplivajo na trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov in morskih ekosistemov ter finančno vzdržnost ribištva. vesti in postopno izvajati obveznost iztovarjanja celotnega ulova upravljanih , ki se ulovijo v vodah Unije ali jih ulovijo ribiška plovila Unije.

Predlog spremembe 5

Uvodna izjava (29)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Sistem prenosljivih ribolovnih koncesij za večino upravljanih staležev v okviru skupne ribiške politike je treba uvesti najpozneje 31. decembra 2013 za vsa plovila, dolga 12 metrov ali več, in vsa druga plovila, ki lovijo z vlečnim orodjem. Države članice lahko iz sistema prenosljivih ribolovnih koncesij izključijo plovila, katerih skupna dolžina je manjša od 12 metrov in niso opremljena z vlečnim orodjem. Ta sistem bi moral prispevati k zmanjšanju ladjevja, ki ga doseže sektor, in večji gospodarski uspešnosti, pri čemer mora hkrati ustvariti pravno varne in izključne prenosljive ribolovne koncesije letnih ribolovnih možnosti držav članic. Ker so morski biološki viri skupno dobro, se lahko s prenosljivimi ribolovnimi koncesijami določijo le pravice do uporabe dela letnih ribolovnih možnosti države članice, ki se v skladu z veljavnimi predpisi lahko prekličejo. | Sistem prenosljivih ribolovnih koncesij za večino upravljanih staležev v okviru skupne ribiške politike uve za vsa plovila, dolga 12 metrov ali več, in vsa druga plovila, ki lovijo . Ta sistem bi moral prispevati k zmanjšanju ladjevja, ki ga doseže sektor, in večji gospodarski uspešnosti, pri čemer mora hkrati ustvariti pravno varne in izključne prenosljive ribolovne koncesije letnih ribolovnih možnosti držav članic. Ker so morski biološki viri skupno dobro, se lahko s prenosljivimi ribolovnimi koncesijami določijo le pravice do uporabe dela letnih ribolovnih možnosti države članice, ki se v skladu z veljavnimi predpisi lahko prekličejo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Sistem prenosljivih ribolovnih koncesij za večino upravljanih staležev v okviru skupne ribiške politike je treba uvesti najpozneje 31. decembra 2013 za vsa plovila, dolga 12 metrov ali več, in vsa druga plovila, ki lovijo z vlečnim orodjem. Države članice lahko iz sistema prenosljivih ribolovnih koncesij izključijo plovila, katerih skupna dolžina je manjša od 12 metrov in niso opremljena z vlečnim orodjem. Ta sistem bi moral prispevati k zmanjšanju ladjevja, ki ga doseže sektor, in večji gospodarski uspešnosti, pri čemer mora hkrati ustvariti pravno varne in izključne prenosljive ribolovne koncesije letnih ribolovnih možnosti držav članic. Ker so morski biološki viri skupno dobro, se lahko s prenosljivimi ribolovnimi koncesijami določijo le pravice do uporabe dela letnih ribolovnih možnosti države članice, ki se v skladu z veljavnimi predpisi lahko prekličejo.

Sistem prenosljivih ribolovnih koncesij za večino upravljanih staležev v okviru skupne ribiške politike uve za vsa plovila, dolga 12 metrov ali več, in vsa druga plovila, ki lovijo . Ta sistem bi moral prispevati k zmanjšanju ladjevja, ki ga doseže sektor, in večji gospodarski uspešnosti, pri čemer mora hkrati ustvariti pravno varne in izključne prenosljive ribolovne koncesije letnih ribolovnih možnosti držav članic. Ker so morski biološki viri skupno dobro, se lahko s prenosljivimi ribolovnimi koncesijami določijo le pravice do uporabe dela letnih ribolovnih možnosti države članice, ki se v skladu z veljavnimi predpisi lahko prekličejo.

Obrazložitev

Uvedba prenosljivih ribolovnih koncesij bi morala biti v pristojnosti države članice in ne bi smela biti obvezna.

Predlog spremembe 6

Uvodna izjava (31)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Omejitev obveznega sistema prenosljivih ribolovnih koncesij na velika plovila je upravičena zaradi posebnih značilnosti in socialno-ekonomske ranljivosti nekaterih ladjevij za mali priobalni ribolov. Sistem prenosljivih ribolovnih koncesij se mora uporabljati za staleže, za katere so dodeljene ribolovne možnosti. | sistem prenosljivih ribolovnih koncesij a velika plovila je upravičen zaradi posebnih značilnosti in socialno-ekonomske ranljivosti nekaterih ladjevij za mali priobalni ribolov. Sistem prenosljivih ribolovnih koncesij se mora uporabljati za staleže, za katere so dodeljene ribolovne možnosti. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Omejitev obveznega sistema prenosljivih ribolovnih koncesij na velika plovila je upravičena zaradi posebnih značilnosti in socialno-ekonomske ranljivosti nekaterih ladjevij za mali priobalni ribolov. Sistem prenosljivih ribolovnih koncesij se mora uporabljati za staleže, za katere so dodeljene ribolovne možnosti.

sistem prenosljivih ribolovnih koncesij a velika plovila je upravičen zaradi posebnih značilnosti in socialno-ekonomske ranljivosti nekaterih ladjevij za mali priobalni ribolov. Sistem prenosljivih ribolovnih koncesij se mora uporabljati za staleže, za katere so dodeljene ribolovne možnosti.

Obrazložitev

Sprememba te uvodne izjave je potrebna, da bo skladna s členom 27(1) in da se poudari prostovoljna narava prenosljivih ribolovnih koncesij.

Predlog spremembe 7

Člen 2(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Splošni cilji
  1.   Skupna ribiška politika zagotavlja, da ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva dolgoročno zagotavljajo trajnostne okoljske, gospodarske in socialne pogoje ter prispevajo k zanesljivi preskrbi s hrano.
  2.   Pri skupni ribiški politiki se uporablja previdnostni pristop k upravljanju ribištva, pri čemer je njen cilj, da do leta 2015 zagotovi izkoriščanje živih morskih bioloških virov, s katerim se populacije lovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos.
  3.   Skupna ribiška politika izvaja ekosistemski pristop k upravljanju ribištva, s čimer se zagotavlja, da so vplivi ribolovnih dejavnosti na morski sistem omejeni.
  4.   Skupna ribiška politika vključuje zahteve iz okoljske zakonodaje Unije. | Splošni cilji
  1.   Skupna ribiška politika zagotavlja, da ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva dolgoročno zagotavljajo trajnostne okoljske, gospodarske in socialne pogoje ter prispevajo k zanesljivi preskrbi s hrano.
  2.   Pri skupni ribiški politiki se uporablja previdnostni pristop k upravljanju ribištva, pri čemer je njen cilj, da do leta 2015 zagotovi izkoriščanje živih morskih bioloških virov, s katerim se populacije lovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos.
  3.   Skupna ribiška politika izvaja ekosistemski pristop k upravljanju ribištva, s čimer se zagotavlja, da so vplivi ribolovnih dejavnosti na morski sistem omejeni.
  4.   Skupna ribiška politika vključuje zahteve iz okoljske zakonodaje Unije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Splošni cilji

1.   Skupna ribiška politika zagotavlja, da ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva dolgoročno zagotavljajo trajnostne okoljske, gospodarske in socialne pogoje ter prispevajo k zanesljivi preskrbi s hrano.

2.   Pri skupni ribiški politiki se uporablja previdnostni pristop k upravljanju ribištva, pri čemer je njen cilj, da do leta 2015 zagotovi izkoriščanje živih morskih bioloških virov, s katerim se populacije lovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos.

3.   Skupna ribiška politika izvaja ekosistemski pristop k upravljanju ribištva, s čimer se zagotavlja, da so vplivi ribolovnih dejavnosti na morski sistem omejeni.

4.   Skupna ribiška politika vključuje zahteve iz okoljske zakonodaje Unije.

Splošni cilji

1.   Skupna ribiška politika zagotavlja, da ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva dolgoročno zagotavljajo trajnostne okoljske, gospodarske in socialne pogoje ter prispevajo k zanesljivi preskrbi s hrano.

2.   Pri skupni ribiški politiki se uporablja previdnostni pristop k upravljanju ribištva, pri čemer je njen cilj, da do leta 2015 zagotovi izkoriščanje živih morskih bioloških virov, s katerim se populacije lovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos.

3.   Skupna ribiška politika izvaja ekosistemski pristop k upravljanju ribištva, s čimer se zagotavlja, da so vplivi ribolovnih dejavnosti na morski sistem omejeni.

4.   Skupna ribiška politika vključuje zahteve iz okoljske zakonodaje Unije.

Obrazložitev

Johannesburška deklaracija iz leta 2002 je vključevala priznanje, da za nekatere vrste in staleže morda do leta 2015 ne bo mogoče doseči največjega trajnostnega donosa, zato je za tak primer vsebovala formulacijo „kjer je to mogoče“. EU ne bi smela prekoračiti svojih mednarodnih obveznosti.

Predlog spremembe 8

Člen 2(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Skupna ribiška politika izvaja ekosistemski pristop k upravljanju ribištva, s čimer se zagotavlja, da so vplivi ribolovnih dejavnosti na morski sistem omejeni. | Skupna ribiška politika izvaja ekosistemski pristop k upravljanju ribištva, s čimer se zagotavlja, da so vplivi ribolovnih dejavnosti na morski sistem omejeni. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Skupna ribiška politika izvaja ekosistemski pristop k upravljanju ribištva, s čimer se zagotavlja, da so vplivi ribolovnih dejavnosti na morski sistem omejeni.

Skupna ribiška politika izvaja ekosistemski pristop k upravljanju ribištva, s čimer se zagotavlja, da so vplivi ribolovnih dejavnosti na morski sistem omejeni.

Obrazložitev

Johannesburška deklaracija iz leta 2002 je vključevala priznanje, da za nekatere vrste in staleže morda do leta 2015 ne bo mogoče doseči največjega trajnostnega donosa, zato je za tak primer vsebovala formulacijo „kjer je to mogoče“.

Predlog spremembe 9

Člen 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Specifični cilji
  Za doseganje splošnih ciljev iz člena 2 skupna ribiška politika zlasti:






  (a) | odpravlja naključni ulov komercialnih staležev in postopno zagotovi, da se iztovarja celoten ulov teh staležev; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Specifični cilji

Za doseganje splošnih ciljev iz člena 2 skupna ribiška politika zlasti:

(a)

odpravlja naključni ulov komercialnih staležev in postopno zagotovi, da se iztovarja celoten ulov teh staležev;

| (b) | zagotavlja pogoje za učinkovite ribolovne dejavnosti v okviru donosnega in konkurenčnega ribiškega sektorja; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja pogoje za učinkovite ribolovne dejavnosti v okviru donosnega in konkurenčnega ribiškega sektorja;

| (c) | spodbuja razvoj dejavnosti ribogojstva v Uniji in tako prispeva k zanesljivi preskrbi s hrano ter zaposlovanju na obalnih in podeželskih območjih; |
| --- | --- |

(c)

spodbuja razvoj dejavnosti ribogojstva v Uniji in tako prispeva k zanesljivi preskrbi s hrano ter zaposlovanju na obalnih in podeželskih območjih;

| (d) | prispeva k primernemu življenjskemu standardu tistih, ki so odvisni od ribolovnih dejavnosti; |
| --- | --- |

(d)

prispeva k primernemu življenjskemu standardu tistih, ki so odvisni od ribolovnih dejavnosti;

| (e) | upošteva interese potrošnikov; |
| --- | --- |

(e)

upošteva interese potrošnikov;

| (f) | zagotavlja sistematično in usklajeno zbiranje in upravljanje podatkov. |
| --- | --- |

(f)

zagotavlja sistematično in usklajeno zbiranje in upravljanje podatkov.

Specifični cilji

Za doseganje splošnih ciljev iz člena 2 skupna ribiška politika zlasti:

| (a) | odpravlja naključni ulov komercialnih in zagotovi, da se iztovarja celoten ulov teh ; |
| --- | --- |

(a)

odpravlja naključni ulov komercialnih in zagotovi, da se iztovarja celoten ulov teh ;

| (b) | zagotavlja pogoje za učinkovite ribolovne dejavnosti v okviru donosnega in konkurenčnega ribiškega sektorja; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja pogoje za učinkovite ribolovne dejavnosti v okviru donosnega in konkurenčnega ribiškega sektorja;

| (c) | spodbuja razvoj dejavnosti ribogojstva v Uniji in tako prispeva k zanesljivi preskrbi s hrano ter zaposlovanju na obalnih in podeželskih območjih; |
| --- | --- |

(c)

spodbuja razvoj dejavnosti ribogojstva v Uniji in tako prispeva k zanesljivi preskrbi s hrano ter zaposlovanju na obalnih in podeželskih območjih;

| (d) | |
| --- | --- |

(d)

()

| | |
| --- | --- |

| () | prispeva k primernemu življenjskemu standardu tistih, ki so odvisni od ribolovnih dejavnosti; |
| --- | --- |

prispeva k primernemu življenjskemu standardu tistih, ki so odvisni od ribolovnih dejavnosti;

| () | upošteva interese potrošnikov; |
| --- | --- |

()

upošteva interese potrošnikov;

| () | zagotavlja sistematično in usklajeno zbiranje in upravljanje podatkov |
| --- | --- |

()

zagotavlja sistematično in usklajeno zbiranje in upravljanje podatkov

| | |
| --- | --- |

Predlog spremembe 10

Člen 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Načela dobrega upravljanja
  Skupna ribiška politika se vodi v skladu z naslednjimi načeli dobrega upravljanja:






  (a) | jasna opredelitev odgovornosti na ravni Unije ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Načela dobrega upravljanja

Skupna ribiška politika se vodi v skladu z naslednjimi načeli dobrega upravljanja:

(a)

jasna opredelitev odgovornosti na ravni Unije ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

| (b) | določitev ukrepov v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem; |
| --- | --- |

(b)

določitev ukrepov v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem;

| (c) | dolgoročna perspektiva; |
| --- | --- |

(c)

dolgoročna perspektiva;

| (d) | obsežna vključenost zainteresiranih strani v vseh fazah ukrepov, tj. od njihove zasnove do izvajanja; |
| --- | --- |

(d)

obsežna vključenost zainteresiranih strani v vseh fazah ukrepov, tj. od njihove zasnove do izvajanja;

| (e) | primarna odgovornost države zastave; |
| --- | --- |

(e)

primarna odgovornost države zastave;

| (f) | skladnost s celostno pomorsko politiko in drugimi politikami Unije. |
| --- | --- |

(f)

skladnost s celostno pomorsko politiko in drugimi politikami Unije.

Načela dobrega upravljanja

Skupna ribiška politika se vodi v skladu z naslednjimi načeli dobrega upravljanja:

| (a) | jasna opredelitev odgovornosti na ravni Unije ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

(a)

jasna opredelitev odgovornosti na ravni Unije ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

| (b) | določitev ukrepov v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem; |
| --- | --- |

(b)

določitev ukrepov v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem;

| | |
| --- | --- |

dolgoročna perspektiva;

| | dolgoročna perspektiva; |
| --- | --- |

| | obsežna vključenost zainteresiranih strani v vseh fazah ukrepov, tj. od njihove zasnove do izvajanja; |
| --- | --- |

obsežna vključenost zainteresiranih strani v vseh fazah ukrepov, tj. od njihove zasnove do izvajanja;

| | primarna odgovornost države zastave; |
| --- | --- |

primarna odgovornost države zastave;

| | skladnost drugimi politikami Unije. |
| --- | --- |

skladnost drugimi politikami Unije.

Obrazložitev

Menimo, da je treba pri sprejemanju odločitev na tem področju upoštevati politično diskrecijo, ki jo imata Svet in Parlament pri izvajanju ciljev in načel, da se zagotovi dobro upravljanje.

Načelom dobrega upravljanja skupne ribiške politike je treba dodati novo točko c). Nujno je, da se skupna ribiška politika, kjer je potrebno, izvaja postopno in prehodno.

Treba je opozoriti na pomen regionalizacije v skupni ribiški politiki in dati večjo vlogo regionalnim svetovalnim svetom.

Točka g) je zavajajoča, saj celostno pomorsko politiko postavlja na isto raven kot skupno ribiško politiko in druge politike Unije. Po našem mnenju je skupna ribiška politika sestavni del celostne pomorske politike, pomembna pa je notranja skladnost v okviru iste politike z istimi pristojnimi osebami.

Predlog spremembe 11

Člen 5

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Opredelitve pojmov
  V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  — | „vode Unije“ pomenijo vode pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic, razen voda, ki so sosednje ozemljem iz Priloge II k Pogodbi; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

—

„vode Unije“ pomenijo vode pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic, razen voda, ki so sosednje ozemljem iz Priloge II k Pogodbi;

| — | „morski biološki viri“ pomenijo razpoložljive in dostopne žive morske vodne vrste, vključno z anadromnimi in katadromnimi vrstami, v vseh fazah njihovega življenjskega cikla; |
| --- | --- |

—

„morski biološki viri“ pomenijo razpoložljive in dostopne žive morske vodne vrste, vključno z anadromnimi in katadromnimi vrstami, v vseh fazah njihovega življenjskega cikla;

| — | „sladkovodni biološki viri“ pomenijo razpoložljive in dostopne žive sladkovodne vrste; |
| --- | --- |

—

„sladkovodni biološki viri“ pomenijo razpoložljive in dostopne žive sladkovodne vrste;

| — | „ribiško plovilo“ pomeni katero koli plovilo, ki je opremljeno za gospodarski ribolov morskih bioloških virov; |
| --- | --- |

—

„ribiško plovilo“ pomeni katero koli plovilo, ki je opremljeno za gospodarski ribolov morskih bioloških virov;

| — | „ribiško plovilo Unije“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji; |
| --- | --- |

—

„ribiško plovilo Unije“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji;

| — | „največji trajnostni donos“ pomeni največji del staleža rib, ki se lahko ulovi v nedoločenem času; |
| --- | --- |

—

„največji trajnostni donos“ pomeni največji del staleža rib, ki se lahko ulovi v nedoločenem času;

| — | „previdnostni pristop k upravljanju ribištva“ pomeni pristop, v skladu s katerim odsotnost ustreznih znanstvenih podatkov ne sme upravičiti odložitve ali nesprejetja ukrepov upravljanja za ohranitev ciljnih vrst, z njimi povezanih ali od njih odvisnih vrst in neciljnih vrst ter njihovega okolja; |
| --- | --- |

—

„previdnostni pristop k upravljanju ribištva“ pomeni pristop, v skladu s katerim odsotnost ustreznih znanstvenih podatkov ne sme upravičiti odložitve ali nesprejetja ukrepov upravljanja za ohranitev ciljnih vrst, z njimi povezanih ali od njih odvisnih vrst in neciljnih vrst ter njihovega okolja;

| — | „ekosistemski pristop k upravljanju ribištva“ pomeni pristop, ki zagotavlja, da so koristi od živih vodnih virov velike, medtem ko so neposredni in posredni vplivi ribolovnih dejavnosti na morske ekosisteme majhni ter ne škodujejo prihodnjemu delovanju, raznolikosti in celovitosti teh ekosistemov; |
| --- | --- |

—

„ekosistemski pristop k upravljanju ribištva“ pomeni pristop, ki zagotavlja, da so koristi od živih vodnih virov velike, medtem ko so neposredni in posredni vplivi ribolovnih dejavnosti na morske ekosisteme majhni ter ne škodujejo prihodnjemu delovanju, raznolikosti in celovitosti teh ekosistemov;

| — | „ribolovna umrljivost“ pomeni ulov staleža v danem obdobju kot delež povprečnega staleža, ki je na voljo v tem obdobju; |
| --- | --- |

—

„ribolovna umrljivost“ pomeni ulov staleža v danem obdobju kot delež povprečnega staleža, ki je na voljo v tem obdobju;

| — | „stalež“ pomeni morski biološki vir s posebnimi značilnostmi, ki je na danem območju upravljanja; |
| --- | --- |

—

„stalež“ pomeni morski biološki vir s posebnimi značilnostmi, ki je na danem območju upravljanja;

| — | „meja ulova“ pomeni količinsko mejo za iztovarjanje staleža rib ene vrste ali staležev rib več vrst v danem obdobju; |
| --- | --- |

—

„meja ulova“ pomeni količinsko mejo za iztovarjanje staleža rib ene vrste ali staležev rib več vrst v danem obdobju;

| — | „referenčna točka ohranjanja“ pomeni vrednosti parametrov populacij staležev rib (kot je biomasa ali ribolovna umrljivost), ki se uporabljajo pri upravljanju ribištva, na primer glede na sprejemljivo raven biološkega tveganja ali želeno raven donosa; |
| --- | --- |

—

„referenčna točka ohranjanja“ pomeni vrednosti parametrov populacij staležev rib (kot je biomasa ali ribolovna umrljivost), ki se uporabljajo pri upravljanju ribištva, na primer glede na sprejemljivo raven biološkega tveganja ali želeno raven donosa;

| — | „zaščitni ukrep“ pomeni previdnostni ukrep, namenjen varstvu pred neželenimi dogodki ali preprečevanju takšnih dogodkov; |
| --- | --- |

—

„zaščitni ukrep“ pomeni previdnostni ukrep, namenjen varstvu pred neželenimi dogodki ali preprečevanju takšnih dogodkov;

| — | „tehnični ukrepi“ pomenijo ukrepe, ki urejajo sestavo vrst, strukturo velikosti ulova in vplive na sestavne dele ekosistema, ki so posledica ribolovnih dejavnosti, s pogojevanjem uporabe in strukture ribolovnega orodja ter omejevanjem dostopa do ribolovnih območij; |
| --- | --- |

—

„tehnični ukrepi“ pomenijo ukrepe, ki urejajo sestavo vrst, strukturo velikosti ulova in vplive na sestavne dele ekosistema, ki so posledica ribolovnih dejavnosti, s pogojevanjem uporabe in strukture ribolovnega orodja ter omejevanjem dostopa do ribolovnih območij;

| — | „ribolovna možnost“ pomeni v količini izraženo zakonito pravico do ribolova, izraženo v ulovu in/ali ribolovnem naporu, ter pogoje, ki so funkcionalno povezani s tem in potrebni za njihovo količinsko opredelitev na določeni ravni; |
| --- | --- |

—

„ribolovna možnost“ pomeni v količini izraženo zakonito pravico do ribolova, izraženo v ulovu in/ali ribolovnem naporu, ter pogoje, ki so funkcionalno povezani s tem in potrebni za njihovo količinsko opredelitev na določeni ravni;

| — | „ribolovni napor“ pomeni produkt zmogljivosti in dejavnosti ribiškega plovila; za skupino ribiških plovil je to vsota ribolovnih naporov vseh plovil v skupini; |
| --- | --- |

—

„ribolovni napor“ pomeni produkt zmogljivosti in dejavnosti ribiškega plovila; za skupino ribiških plovil je to vsota ribolovnih naporov vseh plovil v skupini;

| — | „prenosljive ribolovne koncesije“ pomenijo preklicljive pravice uporabnika do posameznega dela ribolovnih možnosti, dodeljenih državi članici ali določenih v načrtih upravljanja, ki jih država članica sprejme v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 1967/2006 (1), ki jih imetnik lahko prenese na druge upravičene imetnike prenosljivih ribolovnih kvot; |
| --- | --- |

—

„prenosljive ribolovne koncesije“ pomenijo preklicljive pravice uporabnika do posameznega dela ribolovnih možnosti, dodeljenih državi članici ali določenih v načrtih upravljanja, ki jih država članica sprejme v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 1967/2006 (1), ki jih imetnik lahko prenese na druge upravičene imetnike prenosljivih ribolovnih kvot;

| — | „posamezne ribolovne možnosti“ pomenijo letne ribolovne možnosti, dodeljene imetnikom prenosljivih ribolovnih koncesij v državi članici na podlagi deleža ribolovnih možnosti, ki pripadajo tej državi članici; |
| --- | --- |

—

„posamezne ribolovne možnosti“ pomenijo letne ribolovne možnosti, dodeljene imetnikom prenosljivih ribolovnih koncesij v državi članici na podlagi deleža ribolovnih možnosti, ki pripadajo tej državi članici;

| — | „ribolovna zmogljivost“ pomeni tonažo plovila v BT (bruto tonaža) in njegovo moč v kW (kilovati), kakor je opredeljeno v členih 4 in 5 Uredbe Sveta (EGS) št. 2930/86 (2); |
| --- | --- |

—

„ribolovna zmogljivost“ pomeni tonažo plovila v BT (bruto tonaža) in njegovo moč v kW (kilovati), kakor je opredeljeno v členih 4 in 5 Uredbe Sveta (EGS) št. 2930/86 (2);

| — | „ribogojstvo“ pomeni rejo ali gojenje vodnih organizmov z uporabo metod, ki so namenjene povečanju proizvodnje zadevnih organizmov prek naravnih zmogljivosti okolja, pri čemer organizmi ves čas reje ali gojenja vse do pobiranja in vključno z njim ostanejo v lasti fizične ali pravne osebe; |
| --- | --- |

—

„ribogojstvo“ pomeni rejo ali gojenje vodnih organizmov z uporabo metod, ki so namenjene povečanju proizvodnje zadevnih organizmov prek naravnih zmogljivosti okolja, pri čemer organizmi ves čas reje ali gojenja vse do pobiranja in vključno z njim ostanejo v lasti fizične ali pravne osebe;

| — | „dovoljenje za gospodarski ribolov“ pomeni dovoljenje iz člena 4(9) Uredbe (ES) št. 1224/2009; |
| --- | --- |

—

„dovoljenje za gospodarski ribolov“ pomeni dovoljenje iz člena 4(9) Uredbe (ES) št. 1224/2009;

| — | „dovoljenje za ribolov“ pomeni dovoljenje iz člena 4(10) Uredbe (ES) št. 1224/2009; |
| --- | --- |

—

„dovoljenje za ribolov“ pomeni dovoljenje iz člena 4(10) Uredbe (ES) št. 1224/2009;

| — | „ribolov“ pomeni pobiranje ali ujetje vodnih organizmov, ki živijo v svojem naravnem okolju, ali namerno uporabo kakršnih koli sredstev, ki omogočajo takšno pobiranje ali ujetje; |
| --- | --- |

—

„ribolov“ pomeni pobiranje ali ujetje vodnih organizmov, ki živijo v svojem naravnem okolju, ali namerno uporabo kakršnih koli sredstev, ki omogočajo takšno pobiranje ali ujetje;

| — | „ribiški proizvodi“ pomenijo vodne organizme, pridobljene s kakršno koli ribolovno dejavnostjo; |
| --- | --- |

—

„ribiški proizvodi“ pomenijo vodne organizme, pridobljene s kakršno koli ribolovno dejavnostjo;

| — | „gospodarski subjekt“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki vodi ali ima kakršno koli podjetje, ki izvaja katero koli od dejavnosti, povezanih s katero koli stopnjo proizvodnje, predelave, trženja, distribucije in maloprodaje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva; |
| --- | --- |

—

„gospodarski subjekt“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki vodi ali ima kakršno koli podjetje, ki izvaja katero koli od dejavnosti, povezanih s katero koli stopnjo proizvodnje, predelave, trženja, distribucije in maloprodaje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva;

| — | „hujša kršitev“ pomeni kršitev iz člena 42(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 in člena 90(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009; |
| --- | --- |

—

„hujša kršitev“ pomeni kršitev iz člena 42(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 in člena 90(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009;

| — | „končni uporabnik znanstvenih podatkov“ pomeni organ, ki ima z raziskovalnega ali upravljalnega vidika interes za znanstveno analizo podatkov o ribiškem sektorju; |
| --- | --- |

—

„končni uporabnik znanstvenih podatkov“ pomeni organ, ki ima z raziskovalnega ali upravljalnega vidika interes za znanstveno analizo podatkov o ribiškem sektorju;

| — | „presežek dovoljenega ulova“ pomeni del dovoljenega ulova, za katerega ulovitev obalna država nima zmogljivosti; |
| --- | --- |

—

„presežek dovoljenega ulova“ pomeni del dovoljenega ulova, za katerega ulovitev obalna država nima zmogljivosti;

| — | „proizvodi iz ribogojstva“ pomenijo vodne organizme v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, pridobljene s kakršno koli dejavnostjo ribogojstva; |
| --- | --- |

—

„proizvodi iz ribogojstva“ pomenijo vodne organizme v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, pridobljene s kakršno koli dejavnostjo ribogojstva;

| — | „biomasa drstitvenega staleža“ pomeni oceno mase rib iz posameznega vira, ki se razmnožujejo v določenem obdobju, pri čemer vključuje samce in samice ter ribe, ki se razmnožujejo živorodno; |
| --- | --- |

—

„biomasa drstitvenega staleža“ pomeni oceno mase rib iz posameznega vira, ki se razmnožujejo v določenem obdobju, pri čemer vključuje samce in samice ter ribe, ki se razmnožujejo živorodno;

| — | „mešani ribolov“ pomeni ribolov, pri katerem je na območju ribolova prisotna več kot ena vrsta, za te vrste pa obstaja nevarnost, da bodo zajete z ribolovnim orodjem; |
| --- | --- |

—

„mešani ribolov“ pomeni ribolov, pri katerem je na območju ribolova prisotna več kot ena vrsta, za te vrste pa obstaja nevarnost, da bodo zajete z ribolovnim orodjem;

| — | „sporazumi o trajnostnem ribolovu“ pomenijo mednarodne sporazume, sklenjene z drugo državo za pridobitev dostopa do virov ali voda v zameno za finančno nadomestilo Unije. |
| --- | --- |

—

„sporazumi o trajnostnem ribolovu“ pomenijo mednarodne sporazume, sklenjene z drugo državo za pridobitev dostopa do virov ali voda v zameno za finančno nadomestilo Unije.

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| — | „vode Unije“ pomenijo vode pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic, razen voda, ki so sosednje ozemljem iz Priloge II k Pogodbi; |
| --- | --- |

—

„vode Unije“ pomenijo vode pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic, razen voda, ki so sosednje ozemljem iz Priloge II k Pogodbi;

| — | „morski biološki viri“ pomenijo razpoložljive in dostopne žive morske vodne vrste, vključno z anadromnimi in katadromnimi vrstami, v vseh fazah njihovega življenjskega cikla; |
| --- | --- |

—

„morski biološki viri“ pomenijo razpoložljive in dostopne žive morske vodne vrste, vključno z anadromnimi in katadromnimi vrstami, v vseh fazah njihovega življenjskega cikla;

| — | „sladkovodni biološki viri“ pomenijo razpoložljive in dostopne žive sladkovodne vrste; |
| --- | --- |

—

„sladkovodni biološki viri“ pomenijo razpoložljive in dostopne žive sladkovodne vrste;

| — | „ribiško plovilo“ pomeni katero koli plovilo, ki je opremljeno za gospodarski ribolov morskih bioloških virov; |
| --- | --- |

—

„ribiško plovilo“ pomeni katero koli plovilo, ki je opremljeno za gospodarski ribolov morskih bioloških virov;

| — | „ribiško plovilo Unije“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji; |
| --- | --- |

—

„ribiško plovilo Unije“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji;

| — | „največji trajnostni donos“ pomeni največji del staleža rib, ki se lahko ulovi ; |
| --- | --- |

—

„največji trajnostni donos“ pomeni največji del staleža rib, ki se lahko ulovi ;

| — | „previdnostni pristop k upravljanju ribištva“ pomeni pristop, v skladu s katerim odsotnost ustreznih znanstvenih podatkov ne sme upravičiti odložitve ali nesprejetja ukrepov upravljanja za ohranitev ciljnih vrst, z njimi povezanih ali od njih odvisnih vrst in neciljnih vrst ter njihovega okolja; |
| --- | --- |

—

„previdnostni pristop k upravljanju ribištva“ pomeni pristop, v skladu s katerim odsotnost ustreznih znanstvenih podatkov ne sme upravičiti odložitve ali nesprejetja ukrepov upravljanja za ohranitev ciljnih vrst, z njimi povezanih ali od njih odvisnih vrst in neciljnih vrst ter njihovega okolja;

| — | „ekosistemski pristop k upravljanju ribištva“ pomeni pristop, ki zagotavlja, da so koristi od živih vodnih virov velike, medtem ko so neposredni in posredni vplivi ribolovnih dejavnosti na morske ekosisteme majhni ter ne škodujejo prihodnjemu delovanju, raznolikosti in celovitosti teh ekosistemov; |
| --- | --- |

—

„ekosistemski pristop k upravljanju ribištva“ pomeni pristop, ki zagotavlja, da so koristi od živih vodnih virov velike, medtem ko so neposredni in posredni vplivi ribolovnih dejavnosti na morske ekosisteme majhni ter ne škodujejo prihodnjemu delovanju, raznolikosti in celovitosti teh ekosistemov;

| — | „ribolovna umrljivost“ pomeni ; |
| --- | --- |

—

„ribolovna umrljivost“ pomeni ;

| — | „stalež“ pomeni ; |
| --- | --- |

—

„stalež“ pomeni ;

| — | „meja ulova“ pomeni količinsko mejo za iztovarjanje staleža rib ene vrste ali staležev rib več vrst v danem obdobju; |
| --- | --- |

—

„meja ulova“ pomeni količinsko mejo za iztovarjanje staleža rib ene vrste ali staležev rib več vrst v danem obdobju;

| — | „referenčna točka ohranjanja“ pomeni vrednosti parametrov populacij staležev rib (kot je biomasa ali ribolovna umrljivost), ki se uporabljajo pri upravljanju ribištva, na primer glede na sprejemljivo raven biološkega tveganja ali želeno raven donosa; |
| --- | --- |

—

„referenčna točka ohranjanja“ pomeni vrednosti parametrov populacij staležev rib (kot je biomasa ali ribolovna umrljivost), ki se uporabljajo pri upravljanju ribištva, na primer glede na sprejemljivo raven biološkega tveganja ali želeno raven donosa;

| — | „zaščitni ukrep“ pomeni previdnostni ukrep, namenjen varstvu pred neželenimi dogodki ali preprečevanju takšnih dogodkov; |
| --- | --- |

—

„zaščitni ukrep“ pomeni previdnostni ukrep, namenjen varstvu pred neželenimi dogodki ali preprečevanju takšnih dogodkov;

| — | „tehnični ukrepi“ pomenijo ukrepe, ki urejajo sestavo vrst, strukturo velikosti ulova in vplive na sestavne dele ekosistema, ki so posledica ribolovnih dejavnosti, s pogojevanjem uporabe in strukture ribolovnega orodja ter omejevanjem dostopa do ribolovnih območij; |
| --- | --- |

—

„tehnični ukrepi“ pomenijo ukrepe, ki urejajo sestavo vrst, strukturo velikosti ulova in vplive na sestavne dele ekosistema, ki so posledica ribolovnih dejavnosti, s pogojevanjem uporabe in strukture ribolovnega orodja ter omejevanjem dostopa do ribolovnih območij;

| — | „ribolovna možnost“ pomeni v količini izraženo zakonito pravico do ribolova, izraženo v ulovu in/ali ribolovnem naporu, ter pogoje, ki so funkcionalno povezani s tem in potrebni za njihovo količinsko opredelitev na določeni ravni; |
| --- | --- |

—

„ribolovna možnost“ pomeni v količini izraženo zakonito pravico do ribolova, izraženo v ulovu in/ali ribolovnem naporu, ter pogoje, ki so funkcionalno povezani s tem in potrebni za njihovo količinsko opredelitev na določeni ravni;

| — | „ribolovni napor“ pomeni produkt zmogljivosti in dejavnosti ribiškega plovila; za skupino ribiških plovil je to vsota ribolovnih naporov vseh plovil v skupini; |
| --- | --- |

—

„ribolovni napor“ pomeni produkt zmogljivosti in dejavnosti ribiškega plovila; za skupino ribiških plovil je to vsota ribolovnih naporov vseh plovil v skupini;

| — | „prenosljive ribolovne koncesije“ pomenijo preklicljive pravice uporabnika do posameznega dela ribolovnih možnosti, dodeljenih držav članic ali določenih v načrtih upravljanja, ki jih držav članic sprejme v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 1967/2006 (1), ki jih imetnik lahko prenese na druge upravičene imetnike prenosljivih ribolovnih kvot; |
| --- | --- |

—

„prenosljive ribolovne koncesije“ pomenijo preklicljive pravice uporabnika do posameznega dela ribolovnih možnosti, dodeljenih držav članic ali določenih v načrtih upravljanja, ki jih držav članic sprejme v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 1967/2006 (1), ki jih imetnik lahko prenese na druge upravičene imetnike prenosljivih ribolovnih kvot;

| — | „posamezne ribolovne možnosti“ pomenijo letne ribolovne možnosti, dodeljene imetnikom prenosljivih ribolovnih koncesij v držav članic na podlagi deleža ribolovnih možnosti, ki pripadajo te držav članic; |
| --- | --- |

—

„posamezne ribolovne možnosti“ pomenijo letne ribolovne možnosti, dodeljene imetnikom prenosljivih ribolovnih koncesij v držav članic na podlagi deleža ribolovnih možnosti, ki pripadajo te držav članic;

| — | „ribolovna zmogljivost“ pomeni tonažo plovila v BT (bruto tonaža) in njegovo moč v kW (kilovati), kakor je opredeljeno v členih 4 in 5 Uredbe Sveta (EGS) št. 2930/86 (2); |
| --- | --- |

—

„ribolovna zmogljivost“ pomeni tonažo plovila v BT (bruto tonaža) in njegovo moč v kW (kilovati), kakor je opredeljeno v členih 4 in 5 Uredbe Sveta (EGS) št. 2930/86 (2);

| — | „ribogojstvo“ pomeni rejo ali gojenje vodnih organizmov z uporabo metod, ki so namenjene povečanju proizvodnje zadevnih organizmov prek naravnih zmogljivosti okolja, pri čemer organizmi ves čas reje ali gojenja vse do pobiranja in vključno z njim ostanejo v lasti fizične ali pravne osebe; |
| --- | --- |

—

„ribogojstvo“ pomeni rejo ali gojenje vodnih organizmov z uporabo metod, ki so namenjene povečanju proizvodnje zadevnih organizmov prek naravnih zmogljivosti okolja, pri čemer organizmi ves čas reje ali gojenja vse do pobiranja in vključno z njim ostanejo v lasti fizične ali pravne osebe;

| — | „dovoljenje za gospodarski ribolov“ pomeni dovoljenje iz člena 4(9) Uredbe (ES) št. 1224/2009; |
| --- | --- |

—

„dovoljenje za gospodarski ribolov“ pomeni dovoljenje iz člena 4(9) Uredbe (ES) št. 1224/2009;

| — | „dovoljenje za ribolov“ pomeni dovoljenje iz člena 4(10) Uredbe (ES) št. 1224/2009; |
| --- | --- |

—

„dovoljenje za ribolov“ pomeni dovoljenje iz člena 4(10) Uredbe (ES) št. 1224/2009;

| — | „ribolov“ pomeni pobiranje ali ujetje vodnih organizmov, ki živijo v svojem naravnem okolju, ali namerno uporabo kakršnih koli sredstev, ki omogočajo takšno pobiranje ali ujetje; |
| --- | --- |

—

„ribolov“ pomeni pobiranje ali ujetje vodnih organizmov, ki živijo v svojem naravnem okolju, ali namerno uporabo kakršnih koli sredstev, ki omogočajo takšno pobiranje ali ujetje;

| — | „ribiški proizvodi“ pomenijo vodne organizme, pridobljene s kakršno koli ribolovno dejavnostjo; |
| --- | --- |

—

„ribiški proizvodi“ pomenijo vodne organizme, pridobljene s kakršno koli ribolovno dejavnostjo;

| — | „gospodarski subjekt“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki vodi ali ima kakršno koli podjetje , ki izvaja katero koli od dejavnosti, povezanih s katero koli stopnjo proizvodnje, predelave, trženja, distribucije in maloprodaje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva; |
| --- | --- |

—

„gospodarski subjekt“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki vodi ali ima kakršno koli podjetje , ki izvaja katero koli od dejavnosti, povezanih s katero koli stopnjo proizvodnje, predelave, trženja, distribucije in maloprodaje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva;

| — | „hujša kršitev“ pomeni kršitev iz člena 42(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 in člena 90(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009; |
| --- | --- |

—

„hujša kršitev“ pomeni kršitev iz člena 42(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 in člena 90(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009;

| — | „končni uporabnik znanstvenih podatkov“ pomeni organ, ki ima z raziskovalnega ali upravljalnega vidika interes za znanstveno analizo podatkov o ribiškem sektorju; |
| --- | --- |

—

„končni uporabnik znanstvenih podatkov“ pomeni organ, ki ima z raziskovalnega ali upravljalnega vidika interes za znanstveno analizo podatkov o ribiškem sektorju;

| — | „presežek dovoljenega ulova“ pomeni del dovoljenega ulova, za katerega ulovitev obalna država nima zmogljivosti; |
| --- | --- |

—

„presežek dovoljenega ulova“ pomeni del dovoljenega ulova, za katerega ulovitev obalna država nima zmogljivosti;

| — | „proizvodi iz ribogojstva“ pomenijo vodne organizme v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, pridobljene s kakršno koli dejavnostjo ribogojstva; |
| --- | --- |

—

„proizvodi iz ribogojstva“ pomenijo vodne organizme v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, pridobljene s kakršno koli dejavnostjo ribogojstva;

| — | „biomasa drstitvenega staleža“ pomeni oceno mase rib iz posameznega vira, ki se razmnožujejo v določenem obdobju, pri čemer vključuje samce in samice ter ribe, ki se razmnožujejo živorodno; |
| --- | --- |

—

„biomasa drstitvenega staleža“ pomeni oceno mase rib iz posameznega vira, ki se razmnožujejo v določenem obdobju, pri čemer vključuje samce in samice ter ribe, ki se razmnožujejo živorodno;

| — | „mešani ribolov“ pomeni ribolov, pri katerem je na območju ribolova prisotna več kot ena vrsta, za te vrste pa obstaja nevarnost, da bodo zajete z ribolovnim orodjem; |
| --- | --- |

—

„mešani ribolov“ pomeni ribolov, pri katerem je na območju ribolova prisotna več kot ena vrsta, za te vrste pa obstaja nevarnost, da bodo zajete z ribolovnim orodjem;

| — | „sporazumi o trajnostnem ribolovu“ pomenijo mednarodne sporazume, sklenjene z drugo državo za pridobitev dostopa do virov ali voda v zameno za finančno nadomestilo Unije |
| --- | --- |

—

„sporazumi o trajnostnem ribolovu“ pomenijo mednarodne sporazume, sklenjene z drugo državo za pridobitev dostopa do virov ali voda v zameno za finančno nadomestilo Unije

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | |
| --- | --- |

Obrazložitev

Ribiški sektor se je razširil in izvaja nove vrste dejavnosti. Pojma „gospodarski subjekt“ ni več smiselno omejevati zgolj na pravne ali fizične osebe, ki vodijo ali imajo kakršno koli podjetje. Obstajajo tudi združenja in druge organizacije. V nekaterih delih Evrope je na primer rekreativni ribolov zelo pomemben za obnovo staležev rib. Zaradi urbanizacije rekreativni ribolov povsod prispeva k boljšemu seznanjanju ljudi z naravo. Rekreativni ribolov ljudi privabi v naravo in jih spodbuja k skrbi za boljše telesno in duševno počutje in zdravje. Delež in gospodarski pomen vodenega ribolova ali splošneje ribolovnega turizma sta vse večja. Ribolov ima tudi pomembno vlogo za razvoj turizma in zato prispeva k ohranjanju vitalnosti obalnih in obrečnih skupnosti. Pojem „gospodarski subjekt“ je zato treba razširiti. To podpira tudi dejstvo, da je rekreativni ribolov na primer že vključen v skupno ribiško politiko tako z uredbo o nadzoru kot tudi z novimi načrti uporabe in ohranjanja vrst rib.

Morebitna evropska opredelitev „malega priobalnega ribolova“ mora biti dovolj prožna, da se upoštevajo raznolikost in posebnosti ribolova v različnih evropskih regijah.

Ribogojne dejavnosti imajo pomembno vlogo pri ohranjanju cenjenih ribjih vrst z obnavljanjem staležev, s čimer se zajezijo eksotične vrste, ki zavzemajo velik del nekaterih habitatov.

Predlog spremembe 12

Člen 6

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Splošna pravila o dostopu do voda
  1.   Ribiška plovila Unije imajo enak dostop do voda in virov v vseh vodah Unije, razen voda iz odstavkov 2 in 3, za katere veljajo ukrepi, sprejeti v skladu z delom III.
  2.   Od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2022 bodo države članice v vodah do 12 navtičnih milj od temeljnih črt pod njihovo suverenostjo ali jurisdikcijo pooblaščene, da omejijo ribolov na ribiška plovila, ki tradicionalno ribarijo v navedenih vodah iz pristanišč na sosednji obali, brez vpliva na režime, ki se uporabljajo za ribiška plovila Unije, ki plujejo pod zastavo drugih držav članic v okviru obstoječih sosedskih odnosov med državami članicami, in režime iz Priloge I, ki za vsako državo članico določajo geografske cone znotraj obalnih pasov drugih držav članic, v katerih se ribolovne dejavnosti opravljajo, ter na zadevne vrste. Države članice Komisijo obvestijo o omejitvah v skladu s tem odstavkom.
  3.   V vodah do 100 navtičnih milj od temeljnih črt Azorov, Madeire in Kanarskih otokov lahko zadevne države članice od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2022 omejijo ribolov na plovila, registrirana v pristaniščih teh otokov. Te omejitve ne veljajo za plovila Unije, ki v teh vodah tradicionalno ribarijo, če ta plovila ne presežejo ribolovnega napora, ki se tradicionalno izvaja. Države članice Komisijo obvestijo o omejitvah, določenih v skladu s tem odstavkom.
  4.   Določbe, ki bodo upoštevale režime iz odstavkov 2 in 3, se sprejmejo do 31. decembra 2022. | Splošna pravila o dostopu do voda
  1.   Ribiška plovila Unije imajo enak dostop do voda in virov v vseh vodah Unije, razen voda iz odstavkov 2 in 3, za katere veljajo ukrepi, sprejeti v skladu z delom III.
  2.   Od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2022 bodo države članice v vodah do 12 navtičnih milj od temeljnih črt pod njihovo suverenostjo ali jurisdikcijo pooblaščene, da omejijo ribolov na ribiška plovila, ki tradicionalno ribarijo v navedenih vodah iz pristanišč na sosednji obali, brez vpliva na režime, ki se uporabljajo za ribiška plovila Unije, ki plujejo pod zastavo drugih držav članic v okviru obstoječih sosedskih odnosov med državami članicami, in režime iz Priloge I, ki za vsako državo članico določajo geografske cone znotraj obalnih pasov drugih držav članic, v katerih se ribolovne dejavnosti opravljajo, ter na zadevne vrste. Države članice Komisijo obvestijo o omejitvah v skladu s tem odstavkom.
  3.   V vodah do 100 navtičnih milj od temeljnih črt lahko zadevne države članice od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2022 omejijo ribolov na plovila, registrirana v pristaniščih teh otokov. Te omejitve ne veljajo za plovila Unije, ki v teh vodah tradicionalno ribarijo, če ta plovila ne presežejo ribolovnega napora, ki se tradicionalno izvaja. Države članice Komisijo obvestijo o omejitvah, določenih v skladu s tem odstavkom.
  4.   Določbe, ki bodo upoštevale režime iz odstavkov 2 in 3, se sprejmejo do 31. decembra 2022. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Splošna pravila o dostopu do voda

1.   Ribiška plovila Unije imajo enak dostop do voda in virov v vseh vodah Unije, razen voda iz odstavkov 2 in 3, za katere veljajo ukrepi, sprejeti v skladu z delom III.

2.   Od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2022 bodo države članice v vodah do 12 navtičnih milj od temeljnih črt pod njihovo suverenostjo ali jurisdikcijo pooblaščene, da omejijo ribolov na ribiška plovila, ki tradicionalno ribarijo v navedenih vodah iz pristanišč na sosednji obali, brez vpliva na režime, ki se uporabljajo za ribiška plovila Unije, ki plujejo pod zastavo drugih držav članic v okviru obstoječih sosedskih odnosov med državami članicami, in režime iz Priloge I, ki za vsako državo članico določajo geografske cone znotraj obalnih pasov drugih držav članic, v katerih se ribolovne dejavnosti opravljajo, ter na zadevne vrste. Države članice Komisijo obvestijo o omejitvah v skladu s tem odstavkom.

3.   V vodah do 100 navtičnih milj od temeljnih črt Azorov, Madeire in Kanarskih otokov lahko zadevne države članice od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2022 omejijo ribolov na plovila, registrirana v pristaniščih teh otokov. Te omejitve ne veljajo za plovila Unije, ki v teh vodah tradicionalno ribarijo, če ta plovila ne presežejo ribolovnega napora, ki se tradicionalno izvaja. Države članice Komisijo obvestijo o omejitvah, določenih v skladu s tem odstavkom.

4.   Določbe, ki bodo upoštevale režime iz odstavkov 2 in 3, se sprejmejo do 31. decembra 2022.

Splošna pravila o dostopu do voda

1.   Ribiška plovila Unije imajo enak dostop do voda in virov v vseh vodah Unije, razen voda iz odstavkov 2 in 3, za katere veljajo ukrepi, sprejeti v skladu z delom III.

2.   Od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2022 bodo države članice v vodah do 12 navtičnih milj od temeljnih črt pod njihovo suverenostjo ali jurisdikcijo pooblaščene, da omejijo ribolov na ribiška plovila, ki tradicionalno ribarijo v navedenih vodah iz pristanišč na sosednji obali, brez vpliva na režime, ki se uporabljajo za ribiška plovila Unije, ki plujejo pod zastavo drugih držav članic v okviru obstoječih sosedskih odnosov med državami članicami, in režime iz Priloge I, ki za vsako državo članico določajo geografske cone znotraj obalnih pasov drugih držav članic, v katerih se ribolovne dejavnosti opravljajo, ter na zadevne vrste. Države članice Komisijo obvestijo o omejitvah v skladu s tem odstavkom.

3.   V vodah do 100 navtičnih milj od temeljnih črt lahko zadevne države članice od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2022 omejijo ribolov na plovila, registrirana v pristaniščih teh otokov. Te omejitve ne veljajo za plovila Unije, ki v teh vodah tradicionalno ribarijo, če ta plovila ne presežejo ribolovnega napora, ki se tradicionalno izvaja. Države članice Komisijo obvestijo o omejitvah, določenih v skladu s tem odstavkom.

4.   Določbe, ki bodo upoštevale režime iz odstavkov 2 in 3, se sprejmejo do 31. decembra 2022.

Obrazložitev

Najbolj oddaljene regije so v težkem položaju, zato je treba upoštevati vse te regije, da bo mogoče bolje spremljati njihov razvoj, ki je tesno povezan s stanjem morskih virov in morskim okoljem na splošno. Amandma tako upošteva vse najbolj oddaljene regije Evropske unije.

Predlog spremembe 13

Člen 8

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Vrste tehničnih ukrepov






  (i) | spremembami ali dodatnimi napravami za izboljšanje selektivnosti ali omejitev vpliva na bentoško območje; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Vrste tehničnih ukrepov

(i)

spremembami ali dodatnimi napravami za izboljšanje selektivnosti ali omejitev vpliva na bentoško območje;

Vrste tehničnih ukrepov

| (i) | spremembami ali dodatnimi napravami za izboljšanje selektivnosti ali omejitev vpliva na ; |
| --- | --- |

(i)

spremembami ali dodatnimi napravami za izboljšanje selektivnosti ali omejitev vpliva na ;

Obrazložitev

Prvi del predloga spremembe se ne nanaša na slovensko različico, saj v poljščini, ki je izvirni jezik dokumenta, zamenjuje izraz „povečanje“ z izrazom „izboljšanje“, ki je uporabljen tudi v slovenski različici. Člen 8 se ne nanaša samo na bentoško območje, temveč zajema tudi pelagično okolje in ribolovno orodje, ki se tam uporablja.

Predlog spremembe 14

Člen 9

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Večletni načrti
  1.   Večletni načrti, v katerih so določeni ohranitveni ukrepi za ohranitev ali obnovitev staležev nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, se pripravijo prednostno.
  2.   Večletni načrti določajo:






  (a) | podlago za določanje ribolovnih možnosti za zadevne staleže rib na podlagi vnaprej določenih referenčnih točk ohranjanja in |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Večletni načrti

1.   Večletni načrti, v katerih so določeni ohranitveni ukrepi za ohranitev ali obnovitev staležev nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, se pripravijo prednostno.

2.   Večletni načrti določajo:

(a)

podlago za določanje ribolovnih možnosti za zadevne staleže rib na podlagi vnaprej določenih referenčnih točk ohranjanja in

| (b) | ukrepe, s katerimi se lahko učinkovito preprečuje prekoračitev referenčnih točk ohranjanja. |
| --- | --- |

(b)

ukrepe, s katerimi se lahko učinkovito preprečuje prekoračitev referenčnih točk ohranjanja.

3.   Večletni načrti po možnosti zajemajo ribištva, ki izkoriščajo staleže ene vrste rib, ali ribištva, ki izkoriščajo kombinacijo staležev, in ustrezno upoštevajo medsebojne vplive med staleži in ribištvi.

4   Večletni načrti temeljijo na previdnostnem pristopu k upravljanju ribištva in upoštevajo omejitve razpoložljivih podatkov in metod ocenjevanja ter vse količinsko opredeljene vire negotovosti na znanstveno preverjen način.

Večletni načrti

1.   Večletni načrti, v katerih so določeni ohranitveni ukrepi za ohranitev ali obnovitev staležev nad ravnmi, ki omogočajo, največji trajnostni donos, se pripravijo prednostno.

2.   Večletni načrti določajo:

| (a) | podlago za določanje ribolovnih možnosti za zadevne staleže rib na podlagi vnaprej določenih referenčnih točk ohranjanja |
| --- | --- |

(a)

podlago za določanje ribolovnih možnosti za zadevne staleže rib na podlagi vnaprej določenih referenčnih točk ohranjanja

| (b) | ukrepe, s katerimi se učinkovito prepreč prekoračitev referenčnih točk ohranjanja |
| --- | --- |

(b)

ukrepe, s katerimi se učinkovito prepreč prekoračitev referenčnih točk ohranjanja

| | |
| --- | --- |

3.   Večletni načrti po možnosti zajemajo ribištva, ki izkoriščajo staleže ene vrste rib, ali ribištva, ki izkoriščajo kombinacijo staležev, in ustrezno upoštevajo medsebojne vplive med staleži in ribištvi.

| | |
| --- | --- |

4.   Večletni načrti temeljijo na previdnostnem pristopu k upravljanju ribištva in upoštevajo omejitve razpoložljivih podatkov in metod ocenjevanja ter vse količinsko opredeljene vire negotovosti na znanstveno preverjen način.

Obrazložitev

Evropska unija je leta 2004 ustanovila regionalne svetovalne svete, ki naj bi trajno uveljavili regionalni pristop k skupni ribiški politiki. Svetovalne svete je treba v večji meri vključiti v odločanje in jih zaprositi za mnenje o večletnih načrtih, ki bi jih sektor tako bolj sprejemal in bi jih bilo zato lažje izvajati.

Johannesburška deklaracija iz leta 2002 je vključevala priznanje, da za nekatere vrste in staleže morda do leta 2015 ne bo mogoče doseči največjega trajnostnega donosa, zato je za tak primer vsebovala formulacijo „kjer je to mogoče“. EU ne bi smela prekoračiti svojih mednarodnih obveznosti. V večletnih načrtih so določeni cilji za postopno zmanjšanje zavržkov z ukrepi, sprejetimi na regionalni ravni. Ti ukrepi za zmanjšanje morajo temeljiti na širokem naboru orodij, ki jih bodo lahko predlagale zainteresirane strani, in sicer selektivnost, prostorsko-časovno upravljanje, določitev ribolovnih kvot na nekaterih območjih za nekatere občutljive vrste. Zainteresirane strani morajo pri tem imeti pomembno vlogo prek okrepljenih regionalnih svetovalnih svetov. Večletni načrti morajo formalno upoštevati vprašanja, povezana z zaščitenimi morskimi območji, saj v nekaterih od njih poteka obsežna ribolovna dejavnost. Vsebovati morajo tudi ekosistemsko razsežnost kot jamstvo za ohranjanje ribjih staležev.

Jasno je treba navesti, da morajo biti v večletnih načrtih predvideni tudi ukrepi za ponovno vzpostavitev dobrega okoljskega stanja. V nasprotnem primeru bi se lahko okoljsko stanje še poslabšalo, kar bi negativno vplivalo na naravne proizvodne zmogljivosti v morskih ekosistemih.

Dobro upravljanje zavarovanih morskih območij je eden izmed ciljev konvencije o biotski raznovrstnosti, ki jih mora skupna ribiška politika seveda upoštevati.

Predlog spremembe 15

Člen 10

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Cilji večletnih načrtov
  1.   V večletnih načrtih so določene prilagoditve ribolovne umrljivosti, s katerimi se določi ribolovna umrljivost, v skladu s katero se do leta 2015 vsi staleži obnovijo in ohranijo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos.
  2.   Če določitev ribolovne umrljivosti, s katero se staleži obnovijo in ohranijo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, ni mogoča, so v večletnih načrtih določeni previdnostni ukrepi, s katerimi se zagotovi primerljiva stopnja ohranjenosti zadevnih staležev. | Cilji večletnih načrtov
  1.   V večletnih načrtih so določene prilagoditve ribolovne umrljivosti, s katerimi se določi ribolovna umrljivost, v skladu s katero se do leta 2015 vsi staleži obnovijo in ohranijo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos.
  2.   Če določitev ribolovne umrljivosti, s katero se staleži obnovijo in ohranijo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, ni mogoča, so v večletnih načrtih določeni previdnostni ukrepi, s katerimi se zagotovi primerljiva stopnja ohranjenosti zadevnih staležev. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Cilji večletnih načrtov

1.   V večletnih načrtih so določene prilagoditve ribolovne umrljivosti, s katerimi se določi ribolovna umrljivost, v skladu s katero se do leta 2015 vsi staleži obnovijo in ohranijo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos.

2.   Če določitev ribolovne umrljivosti, s katero se staleži obnovijo in ohranijo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, ni mogoča, so v večletnih načrtih določeni previdnostni ukrepi, s katerimi se zagotovi primerljiva stopnja ohranjenosti zadevnih staležev.

Cilji večletnih načrtov

1.   V večletnih načrtih so določene prilagoditve ribolovne umrljivosti, s katerimi se določi ribolovna umrljivost, v skladu s katero se do leta 2015 vsi staleži obnovijo in ohranijo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos.

2.   Če določitev ribolovne umrljivosti, s katero se staleži obnovijo in ohranijo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, ni mogoča, so v večletnih načrtih določeni previdnostni ukrepi, s katerimi se zagotovi primerljiva stopnja ohranjenosti zadevnih staležev.

Predlog spremembe 16

Člen 11

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Vsebina večletnih načrtov
  Večletni načrt zajema:






  (a) | področje uporabe v smislu staležev, ribolova in morskega ekosistema, za katere se večletni načrt uporablja; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Vsebina večletnih načrtov

Večletni načrt zajema:

(a)

področje uporabe v smislu staležev, ribolova in morskega ekosistema, za katere se večletni načrt uporablja;

| (b) | cilje, ki so skladni s cilji iz členov 2 in 3; |
| --- | --- |

(b)

cilje, ki so skladni s cilji iz členov 2 in 3;

| (c) | merljive cilje, izražene kot:






  i) | ribolovna umrljivost in/ali |
| --- | --- | --- |

(c)

merljive cilje, izražene kot:

i)

ribolovna umrljivost in/ali

| ii) | biomasa drstitvenega staleža ter |
| --- | --- |

ii)

biomasa drstitvenega staleža ter

| iii) | stabilnost ulova; |
| --- | --- |

iii)

stabilnost ulova;

| (d) | jasno določene roke za dosego merljivih ciljev; |
| --- | --- |

(d)

jasno določene roke za dosego merljivih ciljev;

| (e) | tehnične ukrepe, vključno z ukrepi, ki zadevajo odpravo naključnega ulova; |
| --- | --- |

(e)

tehnične ukrepe, vključno z ukrepi, ki zadevajo odpravo naključnega ulova;

| (f) | merljive kazalnike za redno spremljanje in ocenjevanje napredka v zvezi z doseganjem ciljev iz večletnega načrta; |
| --- | --- |

(f)

merljive kazalnike za redno spremljanje in ocenjevanje napredka v zvezi z doseganjem ciljev iz večletnega načrta;

| (g) | posebne ukrepe in cilje za sladkovodni del življenjskega cikla anadromnih in katadromnih vrst; |
| --- | --- |

(g)

posebne ukrepe in cilje za sladkovodni del življenjskega cikla anadromnih in katadromnih vrst;

| (h) | zmanjšanje vplivov ribolova na ekosistem; |
| --- | --- |

(h)

zmanjšanje vplivov ribolova na ekosistem;

| (i) | zaščitne ukrepe in merila za njihovo sprožitev; |
| --- | --- |

(i)

zaščitne ukrepe in merila za njihovo sprožitev;

| (j) | kakršne koli druge ukrepe, ki so ustrezni za doseganje ciljev večletnih načrtov. |
| --- | --- |

(j)

kakršne koli druge ukrepe, ki so ustrezni za doseganje ciljev večletnih načrtov.

Vsebina večletnih načrtov

Večletni načrt zajema:

| (a) | področje uporabe v smislu staležev, ribolova in morskega ekosistema, za katere se večletni načrt uporablja; |
| --- | --- |

(a)

področje uporabe v smislu staležev, ribolova in morskega ekosistema, za katere se večletni načrt uporablja;

| (b) | cilje, ki so skladni s cilji iz členov 2 in 3; |
| --- | --- |

(b)

cilje, ki so skladni s cilji iz členov 2 in 3;

| (c) | merljive cilje, izražene kot:






  i) | ribolovna umrljivost in/ali |
| --- | --- | --- |

(c)

merljive cilje, izražene kot:

i)

ribolovna umrljivost in/ali

| ii) | biomasa drstitvenega staleža ter |
| --- | --- |

ii)

biomasa drstitvenega staleža ter

| iii) | stabilnost ulova; |
| --- | --- |

iii)

stabilnost ulova;

| (d) | jasno določene roke za dosego merljivih ciljev; |
| --- | --- |

(d)

jasno določene roke za dosego merljivih ciljev;

| (e) | tehnične ukrepe, vključno z ukrepi, ki zadevajo odpravo naključnega ulova; |
| --- | --- |

(e)

tehnične ukrepe, vključno z ukrepi, ki zadevajo odpravo naključnega ulova;

| (f) | merljive kazalnike za redno spremljanje in ocenjevanje napredka v zvezi z doseganjem ciljev iz večletnega načrta; |
| --- | --- |

(f)

merljive kazalnike za redno spremljanje in ocenjevanje napredka v zvezi z doseganjem ciljev iz večletnega načrta;

| (g) | posebne ukrepe in cilje za sladkovodni del življenjskega cikla anadromnih in katadromnih vrst; |
| --- | --- |

(g)

posebne ukrepe in cilje za sladkovodni del življenjskega cikla anadromnih in katadromnih vrst;

| (h) | |
| --- | --- |

(h)

zmanjšanje vplivov ribolova na ekosistem;

| | zmanjšanje vplivov ribolova na ekosistem; |
| --- | --- |

| () | zaščitne ukrepe in merila za njihovo sprožitev; |
| --- | --- |

()

zaščitne ukrepe in merila za njihovo sprožitev;

| () | kakršne koli druge ukrepe, ki so ustrezni za doseganje ciljev večletnih načrtov |
| --- | --- |

()

kakršne koli druge ukrepe, ki so ustrezni za doseganje ciljev večletnih načrtov

| | |
| --- | --- |

Obrazložitev

| | |
| --- | --- |

Ukrepi glede selivskih staležev rib so potrebni za zagotovitev naravne raznolikosti in trajnostnega ribištva. Skupna ribiška politika EU mora predvideti specifično obravnavo anadromnih staležev rib, ki se v obdobju drstenja selijo nazaj v reke. Skupna ribiška politika mora ločevati med načeli za ohranjanje anadromnih staležev rib in načeli za ohranjanje drugih staležev rib. Načela za urejanje ribolova selivskih staležev rib je treba izvajati v skladu s členom 66 (Poglavje V) Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu, ki upravljanje anadromnih staležev rib ureja ločeno od upravljanja drugih staležev rib.

Upravljanje živih virov je dinamičen proces in pogosto je treba sprejeti hitro odločitev, kar se je glede na dosedanje izkušnje, povezane z Baltskim in Severnim morjem, v zelo zbirokratiziranem in počasnem procesu soodločanja izkazalo za zelo težavno. Večletni načrti vsebujejo klavzule, ki določajo, da je treba po treh do petih letih oceniti njihovo delovanje. Ni pa predviden formalen mehanizem za hitro odzivanje na nepredvidene situacije, na katere se je treba nemudoma odzvati. Države članice bi morale opredeliti, kdaj in na kakšen način naj bi ukrepali v takšnih primerih.

Predlog spremembe 17

Člen 15

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Obveznost iztovarjanja celotnega ulova
  1.   Celoten ulov naslednjih staležev rib, za katere veljajo omejitve ulova, ki je posledica ribolovne dejavnosti v vodah Unije ali dejavnosti ribiških plovil Unije zunaj voda Unije, se izvleče na krov in obdrži na krovu ribiških plovil ter evidentira in iztovori, razen če se uporabi kot živa vaba, v skladu z naslednjim časovnim okvirom:






  (a) | najpozneje od 1. januarja 2014:






  — | skuša, sled, šur, sinji mol, merjaščevka, sardon, srebrenka, velika sardela, kapelan; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Obveznost iztovarjanja celotnega ulova

1.   Celoten ulov naslednjih staležev rib, za katere veljajo omejitve ulova, ki je posledica ribolovne dejavnosti v vodah Unije ali dejavnosti ribiških plovil Unije zunaj voda Unije, se izvleče na krov in obdrži na krovu ribiških plovil ter evidentira in iztovori, razen če se uporabi kot živa vaba, v skladu z naslednjim časovnim okvirom:

(a)

najpozneje od 1. januarja 2014:

—

skuša, sled, šur, sinji mol, merjaščevka, sardon, srebrenka, velika sardela, kapelan;

| — | tun, mečarica, beli tun, veleoki tun, druge pahljačaste mečarice; |
| --- | --- |

—

tun, mečarica, beli tun, veleoki tun, druge pahljačaste mečarice;

| (b) | najpozneje od 1. januarja 2015: trska, oslič, morski list; |
| --- | --- |

(b)

najpozneje od 1. januarja 2015: trska, oslič, morski list;

| (c) | najpozneje od 1. januarja 2016: vahnja, mol, krilati romb, morska spaka, morska plošča, leng, saj, polak, rdeči jezik, romb, gladki romb, modri leng, črni morski meč, okroglonosi repak, oranžna sluzoglavka, grenlandska morska plošča, morski menek, rdeči okun in sredozemski pridneni staleži. |
| --- | --- |

(c)

najpozneje od 1. januarja 2016: vahnja, mol, krilati romb, morska spaka, morska plošča, leng, saj, polak, rdeči jezik, romb, gladki romb, modri leng, črni morski meč, okroglonosi repak, oranžna sluzoglavka, grenlandska morska plošča, morski menek, rdeči okun in sredozemski pridneni staleži.

2.   Za staleže rib iz odstavka 1 se določijo najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, ki temeljijo na najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju. Ulov teh staležev rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, se lahko prodaja le za ribjo moko ali hrano za hišne živali.

3.   Tržni standardi za ulov rib, ki presega določene ribolovne možnosti, se določijo v skladu s členom 27 [Uredbe o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva].

4.   Države članice zagotovijo, da so ribiška plovila Unije, ki plujejo pod njihovo zastavo, opremljena za zagotavljanje celotne dokumentacije vseh ribolovnih in predelovalnih dejavnosti za namene spremljanja izpolnjevanja obveznosti glede iztovarjanja celotnega ulova.

5.   Odstavek 1 ne posega v mednarodne obveznosti.

6.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov, da bi določila ukrepe iz odstavka 1 za namene izpolnjevanja mednarodnih obveznosti Unije.

1.    ulov naslednjih rib, za katere veljajo omejitve ulova, ki je posledica ribolovne dejavnosti v vodah Unije ali dejavnosti ribiških plovil Unije zunaj voda Unije:

| (a) | najpozneje od 1. januarja 2014






  — | skuša, sled, šur, sinji mol, merjaščevka, sardon, srebrenka, velika sardela, kapelan; |
| --- | --- | --- |

(a)

najpozneje od 1. januarja 2014

—

skuša, sled, šur, sinji mol, merjaščevka, sardon, srebrenka, velika sardela, kapelan;

| — | tun, mečarica, beli tun, veleoki tun, druge pahljačaste mečarice; |
| --- | --- |

—

tun, mečarica, beli tun, veleoki tun, druge pahljačaste mečarice;

| (b) | najpozneje od 1. januarja 2015: trska, oslič, morski list; |
| --- | --- |

(b)

najpozneje od 1. januarja 2015: trska, oslič, morski list;

| (c) | najpozneje od 1. januarja 2016: vahnja, mol, krilati romb, morska spaka, morska plošča, leng, saj, polak, rdeči jezik, romb, gladki romb, modri leng, črni morski meč, okroglonosi repak, oranžna sluzoglavka, grenlandska morska plošča, morski menek, rdeči okun in sredozemski pridneni staleži. |
| --- | --- |

(c)

najpozneje od 1. januarja 2016: vahnja, mol, krilati romb, morska spaka, morska plošča, leng, saj, polak, rdeči jezik, romb, gladki romb, modri leng, črni morski meč, okroglonosi repak, oranžna sluzoglavka, grenlandska morska plošča, morski menek, rdeči okun in sredozemski pridneni staleži.

2.   Za staleže rib iz odstavka 1 se določijo najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, ki temeljijo na najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju. Ulov teh staležev rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, se lahko prodaja le za ribjo moko ali hrano za hišne živali.

3.   Tržni standardi za ulov rib, ki presega določene ribolovne možnosti, se določijo v skladu s členom 27 [Uredbe o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva].

4.   Države članice zagotovijo, da so ribiška plovila Unije, ki plujejo pod njihovo zastavo, opremljena za zagotavljanje celotne dokumentacije vseh ribolovnih in predelovalnih dejavnosti za namene spremljanja izpolnjevanja .

5.   Odstavek 1 ne posega v mednarodne obveznosti.

6.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov, da bi določila ukrepe iz odstavka 1 za namene izpolnjevanja mednarodnih obveznosti Unije.

Obrazložitev

Amandma predlaga pripravo večletnih načrtov za zmanjšanje zavržkov, vendar obravnavani dokumenti ne vsebujejo takšnega predloga. Komisija predlaga sprejetje sklepa o obveznosti iztovarjanja celotnega ulova komercialnih vrst od določenega datuma naprej. Ukrepe za izvajanje tega sklepa Komisije bi morali – odvisno od razmer – pripraviti regionalni svetovalni sveti ali države članice. Zato je bržkone neprimerno govoriti o večletnih načrtih, saj bi morali biti zasnovani veliko dolgotrajnejše.

Za zavržke obstajajo različni razlogi. Z razvojem ribolovnih praks in uporabo tehničnih rešitev za zagotovitev bolj selektivnega orodja se lahko zmanjša obseg naključnega ulova. Ta amandma povzema vidik iz političnih priporočil na začetku mnenja, ki predstavlja stališče OR, zato ga je treba vključiti tudi v predloge sprememb.

Predlog spremembe 18

Člen 16

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Ribolovne možnosti
  1.   Ribolovne možnosti, dodeljene državam članicam, zagotavljajo relativno stabilnost ribolovnih dejavnosti posamezne države članice za vsak stalež rib ali ribištvo. Pri dodeljevanju novih ribolovnih možnosti se upoštevajo interesi posamezne države članice.
  2.   Ribolovne možnosti prilova se lahko rezervirajo v okviru skupnih ribolovnih možnosti.
  3.   Ribolovne možnosti so skladne z merljivimi cilji, časovnimi okviri in omejitvami, določenimi v skladu s členom 9(2) in členom 11(b), (c) in (h).
  4.   Države članice lahko, potem ko o tem uradno obvestijo Komisijo, izmenjajo vse ali del ribolovnih možnosti, ki so jim bile dodeljene. | Ribolovne možnosti
  1.   Ribolovne možnosti, dodeljene državam članicam, zagotavljajo relativno stabilnost ribolovnih dejavnosti posamezne države članice za vsak stalež rib ali ribištvo. Pri dodeljevanju novih ribolovnih možnosti se upoštevajo interesi posamezne države članice.
  2.   Ribolovne možnosti prilova se lahko rezervirajo v okviru skupnih ribolovnih možnosti.
  3.   Ribolovne možnosti so skladne z merljivimi cilji, časovnimi okviri in omejitvami, določenimi v skladu s členom 9(2) in členom 11(b), (c) in (h).
  4.   Države članice lahko, potem ko o tem uradno obvestijo Komisijo, izmenjajo vse ali del ribolovnih možnosti, ki so jim bile dodeljene. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ribolovne možnosti

1.   Ribolovne možnosti, dodeljene državam članicam, zagotavljajo relativno stabilnost ribolovnih dejavnosti posamezne države članice za vsak stalež rib ali ribištvo. Pri dodeljevanju novih ribolovnih možnosti se upoštevajo interesi posamezne države članice.

2.   Ribolovne možnosti prilova se lahko rezervirajo v okviru skupnih ribolovnih možnosti.

3.   Ribolovne možnosti so skladne z merljivimi cilji, časovnimi okviri in omejitvami, določenimi v skladu s členom 9(2) in členom 11(b), (c) in (h).

4.   Države članice lahko, potem ko o tem uradno obvestijo Komisijo, izmenjajo vse ali del ribolovnih možnosti, ki so jim bile dodeljene.

Ribolovne možnosti

1.   Ribolovne možnosti, dodeljene državam članicam, zagotavljajo relativno stabilnost ribolovnih dejavnosti posamezne države članice za vsak stalež rib ali ribištvo. Pri dodeljevanju novih ribolovnih možnosti se upoštevajo interesi posamezne države članice.

2.   Ribolovne možnosti prilova se lahko rezervirajo v okviru skupnih ribolovnih možnosti.

3.   Ribolovne možnosti so skladne z merljivimi cilji, časovnimi okviri in omejitvami, določenimi v skladu s členom 9(2) in členom 11(b), (c) in (h).

4.   Države članice lahko, potem ko o tem uradno obvestijo Komisijo, izmenjajo vse ali del ribolovnih možnosti, ki so jim bile dodeljene.

Obrazložitev

Dodani odstavek povzema zdajšnjo uredbo o skupni ribiški politiki. Dodeljevanje ribolovnih možnosti bi moralo ostati v domeni držav članic, saj je to ključni način vplivanja na strukturo in učinkovitost ribiškega sektorja. To sta prednostni usmeritvi, ki sta pomembni za odločanje na ravni držav članic v skladu z njihovimi družbenimi in gospodarskimi prednostnimi nalogami.

Predlog spremembe 19

Člen 17

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Ohranitveni ukrepi, sprejeti v skladu z večletnimi načrti
  1.   Države članice so lahko pooblaščene, da v večletnem načrtu, sestavljenem v skladu s členi 9, 10 in 11, sprejmejo ukrepe v skladu z navedenim večletnim načrtom, ki določajo ohranitvene ukrepe, ki veljajo za plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, v zvezi s staleži v vodah Unije, za katere so jim bile dodeljene ribolovne možnosti.
  2.   Države članice zagotovijo, da so ohranitveni ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 1:






  (a) | skladni s cilji iz členov 2 in 3, |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ohranitveni ukrepi, sprejeti v skladu z večletnimi načrti

1.   Države članice so lahko pooblaščene, da v večletnem načrtu, sestavljenem v skladu s členi 9, 10 in 11, sprejmejo ukrepe v skladu z navedenim večletnim načrtom, ki določajo ohranitvene ukrepe, ki veljajo za plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, v zvezi s staleži v vodah Unije, za katere so jim bile dodeljene ribolovne možnosti.

2.   Države članice zagotovijo, da so ohranitveni ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 1:

(a)

skladni s cilji iz členov 2 in 3,

| (b) | skladni s področjem uporabe in cilji večletnega načrta, |
| --- | --- |

(b)

skladni s področjem uporabe in cilji večletnega načrta,

| (c) | učinkovito izpolnjujejo cilje in merljive cilje, določene v večletnem načrtu, ter |
| --- | --- |

(c)

učinkovito izpolnjujejo cilje in merljive cilje, določene v večletnem načrtu, ter

| (d) | so enako strogi kot obstoječi ukrepi iz zakonodaje Unije. |
| --- | --- |

(d)

so enako strogi kot obstoječi ukrepi iz zakonodaje Unije.

Ohranitveni ukrepi, sprejeti v skladu z večletnimi načrti

Države članice so lahko pooblaščene, da v večletnem načrtu, sestavljenem v skladu s členi 9, 10 in 11, sprejmejo ukrepe v skladu z navedenim večletnim načrtom, ki določajo ohranitvene ukrepe, ki veljajo za plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, v zvezi s staleži v vodah Unije, za katere so jim bile dodeljene ribolovne možnosti.

Države članice zagotovijo, da so ohranitveni ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom :

| (a) | skladni s cilji iz členov 2 in 3, |
| --- | --- |

(a)

skladni s cilji iz členov 2 in 3,

| (b) | skladni s področjem uporabe in cilji večletnega načrta, |
| --- | --- |

(b)

skladni s področjem uporabe in cilji večletnega načrta,

| (c) | učinkovito izpolnjujejo cilje in merljive cilje, določene v večletnem načrtu, ter |
| --- | --- |

(c)

učinkovito izpolnjujejo cilje in merljive cilje, določene v večletnem načrtu, ter

| (d) | so enako strogi kot obstoječi ukrepi iz zakonodaje Unije. |
| --- | --- |

(d)

so enako strogi kot obstoječi ukrepi iz zakonodaje Unije.

Obrazložitev

Evropska unija je leta 2004 ustanovila regionalne svetovalne svete, ki naj bi trajno uveljavili regionalni pristop k skupni ribiški politiki. Svetovalne svete je treba v večji meri vključiti v odločanje in jih zaprositi za mnenje o večletnih načrtih, ki bi jih sektor tako bolj sprejemal in bi jih bilo zato lažje izvajati.

Predlog spremembe 20

Člen 21

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Tehnični ukrepi
  Države članice so lahko pooblaščene, da v okviru tehničnih ukrepov, določenem v skladu s členom 14, sprejmejo ukrepe v skladu z navedenim okvirom, ki določajo tehnične ukrepe, ki veljajo za plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, v zvezi s staleži v njihovih vodah, za katere so jim bile dodeljene ribolovne možnosti. Države članice zagotovijo, da so tehnični ukrepi:






  (a) | skladni s cilji iz členov 2 in 3, |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Tehnični ukrepi

Države članice so lahko pooblaščene, da v okviru tehničnih ukrepov, določenem v skladu s členom 14, sprejmejo ukrepe v skladu z navedenim okvirom, ki določajo tehnične ukrepe, ki veljajo za plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, v zvezi s staleži v njihovih vodah, za katere so jim bile dodeljene ribolovne možnosti. Države članice zagotovijo, da so tehnični ukrepi:

(a)

skladni s cilji iz členov 2 in 3,

| (b) | skladni s cilji v okviru ukrepov, sprejetih v skladu s členom 14; |
| --- | --- |

(b)

skladni s cilji v okviru ukrepov, sprejetih v skladu s členom 14;

| (c) | učinkovito izpolnjujejo cilje v okviru ukrepov, sprejetih v skladu s členom 14, ter |
| --- | --- |

(c)

učinkovito izpolnjujejo cilje v okviru ukrepov, sprejetih v skladu s členom 14, ter

| (d) | so enako strogi kot obstoječi ukrepi iz zakonodaje Unije. |
| --- | --- |

(d)

so enako strogi kot obstoječi ukrepi iz zakonodaje Unije.

Tehnični ukrepi

Države članice so lahko pooblaščene, da v okviru tehničnih ukrepov, določenem v skladu s členom 14, sprejmejo ukrepe v skladu z navedenim okvirom, ki določajo tehnične ukrepe, ki veljajo za plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, v zvezi s staleži v njihovih vodah, za katere so jim bile dodeljene ribolovne možnosti. Države članice zagotovijo, da so tehnični ukrepi:

| (a) | skladni s cilji iz členov 2 in 3, |
| --- | --- |

(a)

skladni s cilji iz členov 2 in 3,

| (b) | skladni s cilji v okviru ukrepov, sprejetih v skladu s členom 14; |
| --- | --- |

(b)

skladni s cilji v okviru ukrepov, sprejetih v skladu s členom 14;

| (c) | učinkovito izpolnjujejo cilje v okviru ukrepov, sprejetih v skladu s členom 14, ter |
| --- | --- |

(c)

učinkovito izpolnjujejo cilje v okviru ukrepov, sprejetih v skladu s členom 14, ter

| (d) | so enako strogi kot obstoječi ukrepi iz zakonodaje Unije. |
| --- | --- |

(d)

so enako strogi kot obstoječi ukrepi iz zakonodaje Unije.

Obrazložitev

Evropska unija je leta 2004 ustanovila regionalne svetovalne svete, ki naj bi trajno uveljavili regionalni pristop k skupni ribiški politiki. Svetovalne svete je treba v večji meri vključiti v odločanje in jih zaprositi za mnenje o tehničnih ukrepih, ki bi jih sektor tako bolj sprejemal in bi jih bilo zato lažje izvajati.

Predlog spremembe 21

Člen 27(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Vsaka država članica najpozneje do 31. decembra 2013 vzpostavi sistem prenosljivih ribolovnih koncesij za






  (a) | vsa ribiška plovila skupne dolžine 12 metrov ali več in |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Vsaka država članica najpozneje do 31. decembra 2013 vzpostavi sistem prenosljivih ribolovnih koncesij za

(a)

vsa ribiška plovila skupne dolžine 12 metrov ali več in

| (b) | vsa ribiška plovila skupne dolžine manj kot 12 metrov, ki lovijo z vlečnim orodjem. |
| --- | --- |

(b)

vsa ribiška plovila skupne dolžine manj kot 12 metrov, ki lovijo z vlečnim orodjem.

Vsaka država članica vzpostavi sistem prenosljivih ribolovnih koncesij za

| (a) | vsa ribiška plovila skupne dolžine 12 metrov ali več in |
| --- | --- |

(a)

vsa ribiška plovila skupne dolžine 12 metrov ali več in

| (b) | vsa ribiška plovila skupne dolžine manj kot 12 metrov, ki lovijo . |
| --- | --- |

(b)

vsa ribiška plovila skupne dolžine manj kot 12 metrov, ki lovijo .

Obrazložitev

Uvedbo prenosljivih ribolovnih koncesij bi bilo treba podpreti, vendar bi moralo biti to v pristojnosti držav članic in brez časovnih omejitev. Take prenosljive ribolovne koncesije bi se nanašale samo na regulirane staleže, drugje pa se priznava, da velikost plovila ni ključnega pomena za stopnjo izkoriščanja takih staležev.

Predlog spremembe 22

Člen 27(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice lahko sistem prenosljivih ribolovnih koncesij uporabljajo tudi za ribiška plovila skupne dolžine manj kot 12 metrov, ki namesto vlečnega orodja uporabljajo druge vrste orodij, in o tem obvestijo Komisijo. | Države članice lahko sistem prenosljivih ribolovnih koncesij uporabljajo tudi za ribiška plovila skupne dolžine manj kot 12 metrov, ki namesto vlečnega orodja uporabljajo druge vrste orodij, in o tem obvestijo Komisijo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice lahko sistem prenosljivih ribolovnih koncesij uporabljajo tudi za ribiška plovila skupne dolžine manj kot 12 metrov, ki namesto vlečnega orodja uporabljajo druge vrste orodij, in o tem obvestijo Komisijo.

Države članice lahko sistem prenosljivih ribolovnih koncesij uporabljajo tudi za ribiška plovila skupne dolžine manj kot 12 metrov, ki namesto vlečnega orodja uporabljajo druge vrste orodij, in o tem obvestijo Komisijo.

Obrazložitev

Predlog spremembe se ne nanaša na slovensko različico.

Predlog spremembe 23

Člen 28(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Dodelitev prenosljivih ribolovnih koncesij
  Prenosljiva ribolovna koncesija določa pravico do uporabe posameznih ribolovnih možnosti, dodeljenih v skladu s členom 29(1). | Dodelitev prenosljivih ribolovnih koncesij
  renosljiva ribolovna koncesija določa pravico do uporabe posameznih ribolovnih možnosti, dodeljenih v skladu s členom 29(1). |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Dodelitev prenosljivih ribolovnih koncesij

Prenosljiva ribolovna koncesija določa pravico do uporabe posameznih ribolovnih možnosti, dodeljenih v skladu s členom 29(1).

Dodelitev prenosljivih ribolovnih koncesij

renosljiva ribolovna koncesija določa pravico do uporabe posameznih ribolovnih možnosti, dodeljenih v skladu s členom 29(1).

Obrazložitev

Uvedba sistema prenosljivih ribolovnih koncesij bi morala biti za države članice neobvezna, zato je primerno spremeniti besedilo, da bo okvir upravljanja prenosljivih ribolovnih koncesij veljal samo, kadar se za to možnost odločijo.

Predlog spremembe 24

Člen 28(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Na podlagi preglednih meril vsaka država članica dodeli prenosljive ribolovne koncesije za posamezni stalež ali skupino staležev, kateri se ribolovne možnosti dodelijo v skladu s členom 16, pri čemer so izključene ribolovne možnosti, pridobljene v okviru sporazumov o trajnostnem ribolovu. | a podlagi preglednih meril dodeli prenosljive ribolovne koncesije za posamezni stalež ali skupino staležev, kateri se ribolovne možnosti dodelijo v skladu s členom 16, pri čemer so izključene ribolovne možnosti, pridobljene v okviru sporazumov o trajnostnem ribolovu. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Na podlagi preglednih meril vsaka država članica dodeli prenosljive ribolovne koncesije za posamezni stalež ali skupino staležev, kateri se ribolovne možnosti dodelijo v skladu s členom 16, pri čemer so izključene ribolovne možnosti, pridobljene v okviru sporazumov o trajnostnem ribolovu.

a podlagi preglednih meril dodeli prenosljive ribolovne koncesije za posamezni stalež ali skupino staležev, kateri se ribolovne možnosti dodelijo v skladu s členom 16, pri čemer so izključene ribolovne možnosti, pridobljene v okviru sporazumov o trajnostnem ribolovu.

Predlog spremembe 25

Člen 28(5)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Porazdelitev ribolovnih možnosti
  Države članice lahko obdobje veljavnosti prenosljivih ribolovnih koncesij za namene ponovne dodelitve koncesij omejijo na najmanj 15 let. Če države članice obdobja veljavnosti prenosljivih ribolovnih koncesij ne omejijo, lahko koncesije prekličejo z obvestilom najmanj 15 let vnaprej. | Porazdelitev ribolovnih možnosti
  Države članice lahko obdobje veljavnosti prenosljivih ribolovnih koncesij omejijo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Porazdelitev ribolovnih možnosti

Države članice lahko obdobje veljavnosti prenosljivih ribolovnih koncesij za namene ponovne dodelitve koncesij omejijo na najmanj 15 let. Če države članice obdobja veljavnosti prenosljivih ribolovnih koncesij ne omejijo, lahko koncesije prekličejo z obvestilom najmanj 15 let vnaprej.

Porazdelitev ribolovnih možnosti

Države članice lahko obdobje veljavnosti prenosljivih ribolovnih koncesij omejijo.

Obrazložitev

Določitev predpisov o prenosu ribolovnih koncesij bi morala še naprej ostati v pristojnosti posamezne države članice. V Latviji in več drugih državah članicah EU se ribolovne koncesije že zakonsko urejajo in ta sistem deluje zelo dobro. Uvajanje novega sistema bi povzročilo večje upravno breme, zahtevalo dodatna finančna sredstva in nikakor ne bi bila zagotovljena večja učinkovitost v primerjavi s sedanjim postopkom.

Predlog spremembe 26

Člen 28(6)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Če se ugotovi hujša kršitev, ki jo zagreši imetnik koncesije, lahko države članice prenosljive ribolovne koncesije prekličejo z obvestilom v krajšem obdobju. Takšni preklici so v celoti skladni s skupno ribiško politiko, načelom sorazmernosti in začnejo po potrebi takoj veljati. | Če se ugotovi hujša kršitev, ki jo zagreši imetnik koncesije, lahko države članice prenosljive ribolovne koncesije prekličejo z obvestilom v krajšem obdobju. Takšni preklici so v celoti skladni s skupno ribiško politiko, načelom sorazmernosti in začnejo po potrebi takoj veljati. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Če se ugotovi hujša kršitev, ki jo zagreši imetnik koncesije, lahko države članice prenosljive ribolovne koncesije prekličejo z obvestilom v krajšem obdobju. Takšni preklici so v celoti skladni s skupno ribiško politiko, načelom sorazmernosti in začnejo po potrebi takoj veljati.

Če se ugotovi hujša kršitev, ki jo zagreši imetnik koncesije, lahko države članice prenosljive ribolovne koncesije prekličejo z obvestilom v krajšem obdobju. Takšni preklici so v celoti skladni s skupno ribiško politiko, načelom sorazmernosti in začnejo po potrebi takoj veljati.

Predlog spremembe 27

Člen 28(7)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Ne glede na odstavka 5 in 6 lahko države članice prekličejo prenosljive ribolovne koncesije, ki se na ribiškem plovilu ne uporabljajo tri zaporedna leta. | Ne glede na odstavka 5 in 6 lahko države članice prekličejo prenosljive ribolovne koncesije, ki se na ribiškem plovilu ne uporabljajo zaporedn let. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ne glede na odstavka 5 in 6 lahko države članice prekličejo prenosljive ribolovne koncesije, ki se na ribiškem plovilu ne uporabljajo tri zaporedna leta.

Ne glede na odstavka 5 in 6 lahko države članice prekličejo prenosljive ribolovne koncesije, ki se na ribiškem plovilu ne uporabljajo zaporedn let.

Obrazložitev

Predlagano obdobje treh let je predolgo in že postaja predmet špekulacij, vendar pa je treba omogočiti prožnost v zvezi s časovnim obdobjem, da se ne ogrozi obstoj podjetij, ki se soočajo s posebnimi razmerami.

Predlog spremembe 28

Člen 28(8)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | Doda se nova točka: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Doda se nova točka:

Predlog spremembe 29

Člen 29

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Dodelitev posameznih ribolovnih možnosti
  1.   Države članice dodelijo posamezne ribolovne možnosti imetnikom prenosljivih ribolovnih koncesij iz člena 28 na podlagi ribolovnih možnosti, dodeljenih državam članicam ali določenih v načrtih upravljanja, ki jih sprejmejo države članice v skladu členom 19 Uredbe (ES) št. 1967/2006.
  2.   Države članice določijo ribolovne možnosti, ki jih je mogoče na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja dodeliti ribiškim plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo, za vrste, za katere Svet ribolovnih možnosti še ni določil.
  3.   Ribiška plovila izvajajo ribolovne dejavnosti le, kadar imajo na voljo dovolj posameznih ribolovnih možnosti, ki zajamejo ves njihov morebitni ulov.
  4.   Države članice lahko pridržijo do 5 % ribolovnih možnosti. Poleg tega določijo cilje in pregledna merila za dodelitev pridržanih ribolovnih možnosti. Te ribolovne možnosti se lahko dodelijo le upravičenim imetnikom prenosljivih ribolovnih koncesij, kot je določeno v členu 28(4).
  5.   Pri dodelitvi prenosljivih ribolovnih koncesij v skladu s členom 28 in pri dodelitvi ribolovnih možnosti v skladu z odstavkom 1 tega člena lahko država članica v okviru ribolovnih možnosti, dodeljenih tej državi članici, zagotovi spodbude za ribiška plovila, ki uporabljajo selektivno ribolovno orodje, s katerim se odpravlja naključni prilov.
  6.   Države članice lahko določijo pristojbine za uporabo posameznih ribolovnih možnosti, da se prispeva k stroškom, povezanim z upravljanjem ribištva. | Dodelitev posameznih ribolovnih možnosti
     
     
     
     
  .   Pri dodelitvi prenosljivih ribolovnih koncesij v skladu s členom 28 in pri dodelitvi ribolovnih možnosti v skladu z odstavkom 1 tega člena lahko država članica v okviru ribolovnih možnosti, dodeljenih tej državi članici, zagotovi spodbude za ribiška plovila, ki uporabljajo selektivno ribolovno orodje, s katerim se odpravlja naključni prilov.
  .   Države članice lahko določijo pristojbine za uporabo posameznih ribolovnih možnosti, da se prispeva k stroškom, povezanim z upravljanjem ribištva. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Dodelitev posameznih ribolovnih možnosti

1.   Države članice dodelijo posamezne ribolovne možnosti imetnikom prenosljivih ribolovnih koncesij iz člena 28 na podlagi ribolovnih možnosti, dodeljenih državam članicam ali določenih v načrtih upravljanja, ki jih sprejmejo države članice v skladu členom 19 Uredbe (ES) št. 1967/2006.

2.   Države članice določijo ribolovne možnosti, ki jih je mogoče na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja dodeliti ribiškim plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo, za vrste, za katere Svet ribolovnih možnosti še ni določil.

3.   Ribiška plovila izvajajo ribolovne dejavnosti le, kadar imajo na voljo dovolj posameznih ribolovnih možnosti, ki zajamejo ves njihov morebitni ulov.

4.   Države članice lahko pridržijo do 5 % ribolovnih možnosti. Poleg tega določijo cilje in pregledna merila za dodelitev pridržanih ribolovnih možnosti. Te ribolovne možnosti se lahko dodelijo le upravičenim imetnikom prenosljivih ribolovnih koncesij, kot je določeno v členu 28(4).

5.   Pri dodelitvi prenosljivih ribolovnih koncesij v skladu s členom 28 in pri dodelitvi ribolovnih možnosti v skladu z odstavkom 1 tega člena lahko država članica v okviru ribolovnih možnosti, dodeljenih tej državi članici, zagotovi spodbude za ribiška plovila, ki uporabljajo selektivno ribolovno orodje, s katerim se odpravlja naključni prilov.

6.   Države članice lahko določijo pristojbine za uporabo posameznih ribolovnih možnosti, da se prispeva k stroškom, povezanim z upravljanjem ribištva.

Dodelitev posameznih ribolovnih možnosti

.   Pri dodelitvi prenosljivih ribolovnih koncesij v skladu s členom 28 in pri dodelitvi ribolovnih možnosti v skladu z odstavkom 1 tega člena lahko država članica v okviru ribolovnih možnosti, dodeljenih tej državi članici, zagotovi spodbude za ribiška plovila, ki uporabljajo selektivno ribolovno orodje, s katerim se odpravlja naključni prilov.

.   Države članice lahko določijo pristojbine za uporabo posameznih ribolovnih možnosti, da se prispeva k stroškom, povezanim z upravljanjem ribištva.

Obrazložitev

Dodelitev ribolovnih možnosti bi morala ostati v pristojnosti držav članic.

Predlog spremembe 30

Člen 31(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Prenos prenosljivih ribolovnih koncesij
  1.   Prenosljive ribolovne koncesije se lahko znotraj države članice v celoti ali delno prenesejo med upravičenimi imetniki koncesij.
  2.   Država članica lahko dovoli prenos prenosljivih ribolovnih koncesij v druge države članice ali iz njih.
  3.   Države članice lahko urejajo prenosljive ribolovne koncesije z določitvijo pogojev za njihov prenos na podlagi preglednih in objektivnih meril. | Prenos prenosljivih ribolovnih koncesij
  1.    se lahko znotraj države članice v celoti ali delno prenesejo med upravičenimi imetniki koncesij.
     
  .   Države članice lahko urejajo prenosljive ribolovne koncesije z določitvijo pogojev za njihov prenos na podlagi preglednih in objektivnih meril. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Prenos prenosljivih ribolovnih koncesij

1.   Prenosljive ribolovne koncesije se lahko znotraj države članice v celoti ali delno prenesejo med upravičenimi imetniki koncesij.

2.   Država članica lahko dovoli prenos prenosljivih ribolovnih koncesij v druge države članice ali iz njih.

3.   Države članice lahko urejajo prenosljive ribolovne koncesije z določitvijo pogojev za njihov prenos na podlagi preglednih in objektivnih meril.

Prenos prenosljivih ribolovnih koncesij

1.    se lahko znotraj države članice v celoti ali delno prenesejo med upravičenimi imetniki koncesij.

.   Države članice lahko urejajo prenosljive ribolovne koncesije z določitvijo pogojev za njihov prenos na podlagi preglednih in objektivnih meril.

Obrazložitev

Uvedba sistema prenosljivih ribolovnih koncesij bi morala biti za države članice neobvezna, zato okvir upravljanja prenosljivih ribolovnih koncesij velja samo, kadar se za to možnost odločijo.

Prenosljive ribolovne koncesije je mogoče znotraj države članice prenašati zaradi ohranjanja relativne stabilnosti, omenjene v členu 16(1). Zato ni primerno, da se dovoljujejo prenosi koncesij, ki lahko ogrozijo splošno in neizpodbijano načelo relativne stabilnosti.

Predlog spremembe 31

Člen 32(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Zakup posameznih ribolovnih možnosti
  1.   Posamezne ribolovne možnosti je mogoče znotraj države članice v celoti ali delno zakupiti.
  2.   Država članica lahko dovoli, da se posamezne ribolovne možnosti zakupijo od drugih držav članic ali da jih druge države članice zakupijo od nje. | Zakup posameznih ribolovnih možnosti
  1.   Posamezne ribolovne možnosti je mogoče znotraj države članice v celoti ali delno zakupiti. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Zakup posameznih ribolovnih možnosti

1.   Posamezne ribolovne možnosti je mogoče znotraj države članice v celoti ali delno zakupiti.

2.   Država članica lahko dovoli, da se posamezne ribolovne možnosti zakupijo od drugih držav članic ali da jih druge države članice zakupijo od nje.

Zakup posameznih ribolovnih možnosti

1.   Posamezne ribolovne možnosti je mogoče znotraj države članice v celoti ali delno zakupiti.

Obrazložitev

Prenosljive ribolovne koncesije je mogoče znotraj države članice zakupiti zaradi ohranjanja relativne stabilnosti, omenjene v členu 16(1). Zato ni primerno, da se dovoljujejo zakupi koncesij, ki lahko ogrozijo splošno in neizpodbijano načelo relativne stabilnosti.

Predlog spremembe 32

Člen 35

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Za ladjevje vsake države članice veljajo zgornje meje ribolovne zmogljivosti, določene v Prilogi II.
  2.   Države članice lahko od Komisije zahtevajo, da ribiška plovila, za katera velja sistem prenosljivih ribolovnih koncesij, vzpostavljen v skladu s členom 27, izključi iz zgornjih mej ribolovne zmogljivosti iz odstavka 1. V tem primeru se zgornje meje ribolovne zmogljivosti ponovno izračunajo, pri čemer se upoštevajo ribiška plovila, za katera sistem prenosljivih ribolovnih koncesij ne velja.
  3.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s ponovnim izračunom zgornjih meja ribolovne zmogljivosti ladjevja iz odstavkov 1 in 2. | 1.   Za ladjevje vsake države članice veljajo zgornje meje ribolovne zmogljivosti, določene v Prilogi II.
  2.   Države članice lahko od Komisije zahtevajo, da ribiška plovila, za katera velja sistem prenosljivih ribolovnih koncesij, vzpostavljen v skladu s členom 27, izključi iz zgornjih mej ribolovne zmogljivosti iz odstavka 1. V tem primeru se zgornje meje ribolovne zmogljivosti ponovno izračunajo, pri čemer se upoštevajo ribiška plovila, za katera sistem prenosljivih ribolovnih koncesij ne velja.
  3.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s ponovnim izračunom zgornjih meja ribolovne zmogljivosti ladjevja iz odstavkov 1 in 2. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Za ladjevje vsake države članice veljajo zgornje meje ribolovne zmogljivosti, določene v Prilogi II.

2.   Države članice lahko od Komisije zahtevajo, da ribiška plovila, za katera velja sistem prenosljivih ribolovnih koncesij, vzpostavljen v skladu s členom 27, izključi iz zgornjih mej ribolovne zmogljivosti iz odstavka 1. V tem primeru se zgornje meje ribolovne zmogljivosti ponovno izračunajo, pri čemer se upoštevajo ribiška plovila, za katera sistem prenosljivih ribolovnih koncesij ne velja.

3.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s ponovnim izračunom zgornjih meja ribolovne zmogljivosti ladjevja iz odstavkov 1 in 2.

1.   Za ladjevje vsake države članice veljajo zgornje meje ribolovne zmogljivosti, določene v Prilogi II.

2.   Države članice lahko od Komisije zahtevajo, da ribiška plovila, za katera velja sistem prenosljivih ribolovnih koncesij, vzpostavljen v skladu s členom 27, izključi iz zgornjih mej ribolovne zmogljivosti iz odstavka 1. V tem primeru se zgornje meje ribolovne zmogljivosti ponovno izračunajo, pri čemer se upoštevajo ribiška plovila, za katera sistem prenosljivih ribolovnih koncesij ne velja.

3.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s ponovnim izračunom zgornjih meja ribolovne zmogljivosti ladjevja iz odstavkov 1 in 2.

Obrazložitev

Za flote najbolj oddaljenih regij so značilni predvsem manjša plovila, ki se uporabljajo za obalni ribolov, neindustrijski značaj dejavnosti in negotov zaslužek. Nove referenčne vrednosti, ki so določene na podlagi obstoječih flot na dan 31. decembra 2010, bodo imele katastrofalne posledice za vzdržnost ribištva v najbolj oddaljenih regijah.

Predlog spremembe 33

Člen 53

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Naloge svetovalnih svetov
  1.   Svetovalni sveti lahko:






  (a) | Komisiji ali zadevni državi članici predložijo priporočila in predloge glede zadev v zvezi z upravljanjem ribištva in ribogojstvom; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Naloge svetovalnih svetov

1.   Svetovalni sveti lahko:

(a)

Komisiji ali zadevni državi članici predložijo priporočila in predloge glede zadev v zvezi z upravljanjem ribištva in ribogojstvom;

| (b) | Komisijo in države članice obvestijo o težavah v zvezi z upravljanjem ribištva in ribogojstvom na svojem območju pristojnosti; |
| --- | --- |

(b)

Komisijo in države članice obvestijo o težavah v zvezi z upravljanjem ribištva in ribogojstvom na svojem območju pristojnosti;

| (c) | v tesnem sodelovanju z znanstveniki prispevajo k zbiranju, predložitvi in analizi podatkov, potrebnih za pripravo ohranitvenih ukrepov. |
| --- | --- |

(c)

v tesnem sodelovanju z znanstveniki prispevajo k zbiranju, predložitvi in analizi podatkov, potrebnih za pripravo ohranitvenih ukrepov.

2.   Komisija in po potrebi zadevna država članica na vsako priporočilo, predlog ali informacijo, ki jo prejme v skladu z odstavkom 1, odgovori v razumnem roku.

Naloge svetovalnih svetov

1.   Svetovalni sveti:

| (a) | |
| --- | --- |

(a)

Komisiji ali zadevni državi članici predložijo priporočila in predloge glede zadev v zvezi z upravljanjem ribištva in ribogojstvom;

| | |
| --- | --- |

| | Komisiji ali zadevni državi članici predložijo priporočila in predloge glede zadev v zvezi z upravljanjem ribištva in ribogojstvom; |
| --- | --- |

| () | Komisijo in države članice obvestijo o težavah v zvezi z upravljanjem ribištva in ribogojstvom na svojem območju pristojnosti; |
| --- | --- |

()

Komisijo in države članice obvestijo o težavah v zvezi z upravljanjem ribištva in ribogojstvom na svojem območju pristojnosti;

| () | v tesnem sodelovanju z znanstveniki prispevajo k zbiranju, predložitvi in analizi podatkov, potrebnih za pripravo ohranitvenih ukrepov. |
| --- | --- |

()

v tesnem sodelovanju z znanstveniki prispevajo k zbiranju, predložitvi in analizi podatkov, potrebnih za pripravo ohranitvenih ukrepov.

2.   Komisija in po potrebi zadevna država članica na vsako priporočilo, predlog ali informacijo, ki jo prejme v skladu z odstavkom 1, odgovori v razumnem roku.

Obrazložitev

Spodbujati je treba vzpostavitev decentraliziranega upravljanja pri pripravi predpisov skupne ribiške politike. V ta namen je treba regionalni ravni omogočiti večjo vključenost v pripravo standardov, zlasti pa v fazo izvajanja. Regionalni svetovalni sveti morajo imeti ključno vlogo pri tem decentraliziranem upravljanju (večjo pristojnost dajanja predlogov, večje upoštevanje njihovega mnenja), kar pomeni tudi večjo vključenost držav in različnih zainteresiranih strani v njihovo delo. Regionalni svetovalni sveti bi tako imeli večjo legitimnost in bi bili ustrezen okvir za razprave, pri katerih se upoštevajo razmere posameznih ribolovnih območij, lahko pa bi izvajali tudi znanstveno spremljanje v skladu z regionalnimi razmerami. Regionalni svetovalni sveti morajo imeti na voljo finančno pomoč, predvideno v uredbi o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, njihovo sestavo pa je treba razširiti, da bo vključevala države članice in ustrezne znanstvene ustanove. V okviru te nove ureditve bi regionalni svetovalni sveti, ki bi bili „razširjeni“ tudi na države članice in vse zainteresirane strani, mnenja sprejemali na podlagi soglasja. Komisija bi nato zakonodajalcu predstavila nov predlog, ki upošteva izražena stališča. Po potrebi bi lahko regionalni svetovalni sveti Komisiji tudi predlagali predpise.

Predlog spremembe 34

Člen 54

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Sestava, delovanje in financiranje svetovalnih svetov
  1.   Svetovalne svete sestavljajo organizacije, ki zastopajo gospodarske subjekte na področju ribištva in druge interesne skupine, ki jih zadeva skupna ribiška politika.
  2.   Vsak svetovalni svet ima generalno skupščino in izvršni odbor, sprejema ukrepe, potrebne za svojo organizacijo, ter zagotavlja preglednost in upoštevanje vseh izraženih mnenj.
  3.   Svetovalni sveti lahko kot organi, ki si prizadevajo za cilj splošnega evropskega interesa, zaprosijo za finančno pomoč Unije.
  4.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s sestavo in delovanjem svetovalnih svetov. | Sestava, delovanje in financiranje svetovalnih svetov
  1.   Svetovalne svete sestavljajo organizacije, ki zastopajo gospodarske subjekte na področju ribištva in druge interesne skupine, ki jih zadeva skupna ribiška politika.
  2.   Vsak svetovalni svet ima generalno skupščino in izvršni odbor, sprejema ukrepe, potrebne za svojo organizacijo, ter zagotavlja preglednost in upoštevanje vseh izraženih mnenj.
  3.   Svetovalni sveti lahko kot organi, ki si prizadevajo za cilj splošnega evropskega interesa, zaprosijo za finančno pomoč Unije.
  4.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s sestavo in delovanjem svetovalnih svetov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Sestava, delovanje in financiranje svetovalnih svetov

1.   Svetovalne svete sestavljajo organizacije, ki zastopajo gospodarske subjekte na področju ribištva in druge interesne skupine, ki jih zadeva skupna ribiška politika.

2.   Vsak svetovalni svet ima generalno skupščino in izvršni odbor, sprejema ukrepe, potrebne za svojo organizacijo, ter zagotavlja preglednost in upoštevanje vseh izraženih mnenj.

3.   Svetovalni sveti lahko kot organi, ki si prizadevajo za cilj splošnega evropskega interesa, zaprosijo za finančno pomoč Unije.

4.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s sestavo in delovanjem svetovalnih svetov.

Sestava, delovanje in financiranje svetovalnih svetov

1.   Svetovalne svete sestavljajo organizacije, ki zastopajo gospodarske subjekte na področju ribištva in druge interesne skupine, ki jih zadeva skupna ribiška politika.

2.   Vsak svetovalni svet ima generalno skupščino in izvršni odbor, sprejema ukrepe, potrebne za svojo organizacijo, ter zagotavlja preglednost in upoštevanje vseh izraženih mnenj.

3.   Svetovalni sveti lahko kot organi, ki si prizadevajo za cilj splošnega evropskega interesa, zaprosijo za finančno pomoč Unije.

4.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s sestavo in delovanjem svetovalnih svetov.

Obrazložitev

Regionalne svetovalne svete je treba razširiti na države članice in ustrezne znanstvene ustanove, da bodo učinkoviti in legitimni. To bi omogočilo tudi bolj plodne razprave, ki bi bile koristne za regionalna vprašanja ribolovnih območij.

COM(2011) 416 final

Predlog spremembe 35

Člen 8

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (b) | čim bolj koristna uporaba naključnega ulova staležev komercialnih vrst rib, in sicer z:






  — | namensko uporabo iztovorjenih proizvodov, ki niso skladni z najmanjšo velikostjo za dajanje v promet iz člena 39(2)(a), razen za prehrano ljudi; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(b)

čim bolj koristna uporaba naključnega ulova staležev komercialnih vrst rib, in sicer z:

—

namensko uporabo iztovorjenih proizvodov, ki niso skladni z najmanjšo velikostjo za dajanje v promet iz člena 39(2)(a), razen za prehrano ljudi;

| — | dajanjem v promet iztovorjenih proizvodov, ki so skladni z najmanjšo velikostjo za dajanje v promet iz člena 39(2)(a); |
| --- | --- |

—

dajanjem v promet iztovorjenih proizvodov, ki so skladni z najmanjšo velikostjo za dajanje v promet iz člena 39(2)(a);

| — | brezplačno razdelitvijo iztovorjenih proizvodov v človekoljubne ali dobrodelne namene; |
| --- | --- |

—

brezplačno razdelitvijo iztovorjenih proizvodov v človekoljubne ali dobrodelne namene;

| (b) | čim bolj koristna uporaba naključnega ulova staležev komercialnih vrst rib, in sicer z:






  — | namensko uporabo iztovorjenih proizvodov, ki niso skladni z najmanjšo velikostjo za dajanje v promet iz člena 39(2)(a), razen za prehrano ljudi; |
| --- | --- | --- |

(b)

čim bolj koristna uporaba naključnega ulova staležev komercialnih vrst rib, in sicer z:

—

namensko uporabo iztovorjenih proizvodov, ki niso skladni z najmanjšo velikostjo za dajanje v promet iz člena 39(2)(a), razen za prehrano ljudi;

| — | dajanjem v promet iztovorjenih proizvodov, ki so skladni z najmanjšo velikostjo za dajanje v promet iz člena 39(2)(a); |
| --- | --- |

—

dajanjem v promet iztovorjenih proizvodov, ki so skladni z najmanjšo velikostjo za dajanje v promet iz člena 39(2)(a);

| — | brezplačn iztovorjenih proizvodov v človekoljubne ali dobrodelne namene; |
| --- | --- |

—

brezplačn iztovorjenih proizvodov v človekoljubne ali dobrodelne namene;

Obrazložitev

Bistvena razlika je med brezplačnim razdeljevanjem (povezanim s stroški, ki jih nosi organizacija proizvajalcev) in brezplačnim dajanjem na voljo (kjer stroške nosi organizacija proizvajalcev ali odjemalec).

V Bruslju, 4. maja 2012

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

(1)  UL L 409, 30.12.2006, str. 11.

1

(2)  UL L 274, 25.9.1986, str. 1.

2

---

| 27.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 225/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 225/46

---

Mnenje Odbora regij – Aktivno staranje: inovativnost – pametno zdravje – boljše življenje

2012/C 225/05

ODBOR REGIJ

| — | poziva Evropsko komisijo, naj v navezavi na evropsko leto 2012 da pobudo za evropsko konvencijo županov o demografskih spremembah, na kateri bi se zbrale lokalne in regionalne oblasti, ki želijo spodbujati rešitve s področja inovativnosti, pametnega zdravja in boljšega življenja za aktivno in zdravo staranje. Poleg tega je treba konvenciji županov zagotoviti administrativno in finančno podporo; |
| --- | --- |

—

poziva Evropsko komisijo, naj v navezavi na evropsko leto 2012 da pobudo za evropsko konvencijo županov o demografskih spremembah, na kateri bi se zbrale lokalne in regionalne oblasti, ki želijo spodbujati rešitve s področja inovativnosti, pametnega zdravja in boljšega življenja za aktivno in zdravo staranje. Poleg tega je treba konvenciji županov zagotoviti administrativno in finančno podporo;

| — | soglaša s koalicijo zainteresiranih strani za evropsko leto 2012 in njeno vizijo družbe za vse starosti, v kateri so vsakemu posamezniku omogočene aktivna udeležba v družbi ter enake pravice in možnosti v vseh fazah njegovega življenja ne glede na starost, spol, raso ali etnično pripadnost, vero ali prepričanje, socialni ali ekonomski položaj, spolno usmerjenost, fizično ali duševno stanje ali potrebo po negi; |
| --- | --- |

—

soglaša s koalicijo zainteresiranih strani za evropsko leto 2012 in njeno vizijo družbe za vse starosti, v kateri so vsakemu posamezniku omogočene aktivna udeležba v družbi ter enake pravice in možnosti v vseh fazah njegovega življenja ne glede na starost, spol, raso ali etnično pripadnost, vero ali prepričanje, socialni ali ekonomski položaj, spolno usmerjenost, fizično ali duševno stanje ali potrebo po negi;

| — | poudarja, da je se je treba s starejšimi in njihovimi oskrbovalci posvetovati in jih aktivno vključiti v ugotavljanje njihovih potreb, razvoj rešitev in ocenjevanje njihove učinkovitosti. Takšen participativni pristop podpira socialno vključevanje in zagotavlja, da so storitve čim bolj prilagojene dejanskim potrebam prejemnikov; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je se je treba s starejšimi in njihovimi oskrbovalci posvetovati in jih aktivno vključiti v ugotavljanje njihovih potreb, razvoj rešitev in ocenjevanje njihove učinkovitosti. Takšen participativni pristop podpira socialno vključevanje in zagotavlja, da so storitve čim bolj prilagojene dejanskim potrebam prejemnikov;

| — | poziva Evropsko komisijo, naj lokalne in regionalne oblasti bolj dejavno vključi v postopek EU za ocenjevanje socialnega učinka raznih pobud, katerih namen je podpirati aktivno in zdravo staranje, ter tako zagotovi pravilno oceno učinka na starejše ženske in moške v lokalnih skupnostih. |
| --- | --- |

—

poziva Evropsko komisijo, naj lokalne in regionalne oblasti bolj dejavno vključi v postopek EU za ocenjevanje socialnega učinka raznih pobud, katerih namen je podpirati aktivno in zdravo staranje, ter tako zagotovi pravilno oceno učinka na starejše ženske in moške v lokalnih skupnostih.

| Glavni poročevalec | Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT/EPP), župan okrožja Zarasai in član občinskega sveta |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | / |

Glavni poročevalec

Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT/EPP), župan okrožja Zarasai in član občinskega sveta

Referenčni dokument

/

I.   UVOD

ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja pobudo danskega predsedstva, da se podnacionalne oblasti vključijo v dialog na ravni EU o spopadanju z demografskimi izzivi in povečanju možnosti starajočega se prebivalstva. Kot je navedeno v mnenju OR Obvladovanje vpliva staranja prebivalstva v EU
   (1) in v poročilu Evropskega parlamenta o evropskem letu 2012 (2), imajo lokalne in regionalne oblasti v mnogih državah članicah ključne pristojnosti na treh področjih, na katerih temelji evropsko leto aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami: zaposlovanje, udeležba v družbi in samostojno življenje; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja pobudo danskega predsedstva, da se podnacionalne oblasti vključijo v dialog na ravni EU o spopadanju z demografskimi izzivi in povečanju možnosti starajočega se prebivalstva. Kot je navedeno v mnenju OR Obvladovanje vpliva staranja prebivalstva v EU
   (1) in v poročilu Evropskega parlamenta o evropskem letu 2012 (2), imajo lokalne in regionalne oblasti v mnogih državah članicah ključne pristojnosti na treh področjih, na katerih temelji evropsko leto aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami: zaposlovanje, udeležba v družbi in samostojno življenje;

| 2. | poudarja, da spada spopadanje z izzivi staranja prebivalstva k ciljem strategije Evropa 2020. Ker so lokalne in regionalne oblasti najbližje potrebam državljanov in odgovorne za zagotavljanje večine storitev, ki starejšim omogočajo dostojno staranje, je njihova neposredna vključenost v razprave EU o staranju bistvenega pomena za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020 in bi pripomogla k večji socialni, ekonomski in teritorialni koheziji; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da spada spopadanje z izzivi staranja prebivalstva k ciljem strategije Evropa 2020. Ker so lokalne in regionalne oblasti najbližje potrebam državljanov in odgovorne za zagotavljanje večine storitev, ki starejšim omogočajo dostojno staranje, je njihova neposredna vključenost v razprave EU o staranju bistvenega pomena za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020 in bi pripomogla k večji socialni, ekonomski in teritorialni koheziji;

| 3. | pozdravlja evropsko partnerstvo za inovacije na področju aktivnega in zdravega staranja, ki naj bi spodbudilo številne zainteresirane strani na vseh ravneh, da bodo prispevale k povečanju pričakovanega števila let zdravega življenja za dve leti (kazalnik zdravih let življenja – Healthy Life Year Indicator), ter opozarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključne pristojnosti v okviru treh stebrov evropskega partnerstva za inovacije na področju aktivnega in zdravega staranja, ki so: preprečevanje, presejanje in zgodnje odkrivanje; nega in zdravljenje ter aktivno staranje in samostojno življenje; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja evropsko partnerstvo za inovacije na področju aktivnega in zdravega staranja, ki naj bi spodbudilo številne zainteresirane strani na vseh ravneh, da bodo prispevale k povečanju pričakovanega števila let zdravega življenja za dve leti (kazalnik zdravih let življenja – Healthy Life Year Indicator), ter opozarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključne pristojnosti v okviru treh stebrov evropskega partnerstva za inovacije na področju aktivnega in zdravega staranja, ki so: preprečevanje, presejanje in zgodnje odkrivanje; nega in zdravljenje ter aktivno staranje in samostojno življenje;

| 4. | soglaša s koalicijo zainteresiranih strani za evropsko leto 2012 in njeno vizijo družbe za vse starosti, v kateri so vsakemu posamezniku omogočene aktivna udeležba v družbi ter enake pravice in možnosti v vseh fazah njegovega življenja ne glede na starost, spol, raso ali etnično pripadnost, vero ali prepričanje, socialni ali ekonomski položaj, spolno usmerjenost, fizično ali duševno stanje ali potrebo po negi; |
| --- | --- |

4.

soglaša s koalicijo zainteresiranih strani za evropsko leto 2012 in njeno vizijo družbe za vse starosti, v kateri so vsakemu posamezniku omogočene aktivna udeležba v družbi ter enake pravice in možnosti v vseh fazah njegovega življenja ne glede na starost, spol, raso ali etnično pripadnost, vero ali prepričanje, socialni ali ekonomski položaj, spolno usmerjenost, fizično ali duševno stanje ali potrebo po negi;

| 5. | priporoča pozitiven pristop k staranju in se strinja, da lahko inovacije prispevajo k zagotavljanju boljših storitev za starajoče se prebivalstvo. Vendar pa je treba poudariti, da si je za inovacije treba prizadevati ne zaradi samih sprememb, temveč tudi zato, ker so dragoceno gonilo za izboljšanje kakovosti in stroškovne učinkovitosti odgovora na naraščajoče in spreminjajoče se potrebe v času finančnih omejitev; |
| --- | --- |

5.

priporoča pozitiven pristop k staranju in se strinja, da lahko inovacije prispevajo k zagotavljanju boljših storitev za starajoče se prebivalstvo. Vendar pa je treba poudariti, da si je za inovacije treba prizadevati ne zaradi samih sprememb, temveč tudi zato, ker so dragoceno gonilo za izboljšanje kakovosti in stroškovne učinkovitosti odgovora na naraščajoče in spreminjajoče se potrebe v času finančnih omejitev;

| 6. | meni, da je treba zaradi gospodarske in finančne krize nujnejše kot kadar koli prej preučiti način delovanja naše družbe in po najboljših močeh omogočati vsem, mladim in starejšim, da se aktivno vključujejo v trg dela in svoje skupnosti ter da čim dlje živijo samostojno. Najboljši pristop k demografskemu staranju je spodbujanje „starosti prijaznih skupnosti“, kjer so javni prostor, prevoz, stavbe in lokalne storitve prilagojeni potrebam vseh generacij ter v katerih se spodbujata solidarnost in sodelovanje med generacijami. Takšne skupnosti so ponavadi tudi okolju prijaznejše, socialna kohezija v njih je večja in vključenost drugih ranljivih skupin v družbo boljša; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba zaradi gospodarske in finančne krize nujnejše kot kadar koli prej preučiti način delovanja naše družbe in po najboljših močeh omogočati vsem, mladim in starejšim, da se aktivno vključujejo v trg dela in svoje skupnosti ter da čim dlje živijo samostojno. Najboljši pristop k demografskemu staranju je spodbujanje „starosti prijaznih skupnosti“, kjer so javni prostor, prevoz, stavbe in lokalne storitve prilagojeni potrebam vseh generacij ter v katerih se spodbujata solidarnost in sodelovanje med generacijami. Takšne skupnosti so ponavadi tudi okolju prijaznejše, socialna kohezija v njih je večja in vključenost drugih ranljivih skupin v družbo boljša;

| 7. | poudarja, da se je treba s starejšimi in njihovimi oskrbovalci posvetovati in jih aktivno vključiti v ugotavljanje njihovih potreb, razvoj rešitev in ocenjevanje njihove učinkovitosti. Takšen participativni pristop podpira socialno vključevanje in zagotavlja, da so storitve čim bolj prilagojene dejanskim potrebam prejemnikov; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da se je treba s starejšimi in njihovimi oskrbovalci posvetovati in jih aktivno vključiti v ugotavljanje njihovih potreb, razvoj rešitev in ocenjevanje njihove učinkovitosti. Takšen participativni pristop podpira socialno vključevanje in zagotavlja, da so storitve čim bolj prilagojene dejanskim potrebam prejemnikov;

| 8. | ugotavlja, da se je v zadnjem desetletju v različnih delih Evrope pojavil koncept „gospodarstva sivolasih“ (silver economy), katerega cilj je razviti široko paleto proizvodov in storitev za vse večje število starejših oseb, ki potrebujejo zdravstveno oskrbo in nego ter ki se soočajo z zmanjšano mobilnostjo in omejitvami v vsakdanjem življenju. Gospodarstvo sivolasih se je razširilo na druge tržne segmente, kot so nega in sprostitev telesa, telovadba, prostočasne dejavnosti, potovanja, kultura, komunikacije, zabava in dostop do novih tehnologij. Mnoga MSP in podjetniški grozdi v več državah članicah se prav tako specializirajo na področju inovativnih tehnologij za starejše, kot je avtomatizacija doma, ki nudijo odlične priložnosti za rast. Vendar je treba tudi poudariti, da kljub priznavanju potrebe po specializiranih proizvodih in storitvah za osebe s posebnimi potrebami večina starejših raje uporablja običajno blago in storitve. Zato je treba spodbujati tako širši pristop na podlagi koncepta „načrtovanje za vse“ (Design for All), ki upošteva potrebe in pričakovanja starejših in invalidov, kot tudi razvoj specializiranih nišnih proizvodov za zelo posebne potrebe; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da se je v zadnjem desetletju v različnih delih Evrope pojavil koncept „gospodarstva sivolasih“ (silver economy), katerega cilj je razviti široko paleto proizvodov in storitev za vse večje število starejših oseb, ki potrebujejo zdravstveno oskrbo in nego ter ki se soočajo z zmanjšano mobilnostjo in omejitvami v vsakdanjem življenju. Gospodarstvo sivolasih se je razširilo na druge tržne segmente, kot so nega in sprostitev telesa, telovadba, prostočasne dejavnosti, potovanja, kultura, komunikacije, zabava in dostop do novih tehnologij. Mnoga MSP in podjetniški grozdi v več državah članicah se prav tako specializirajo na področju inovativnih tehnologij za starejše, kot je avtomatizacija doma, ki nudijo odlične priložnosti za rast. Vendar je treba tudi poudariti, da kljub priznavanju potrebe po specializiranih proizvodih in storitvah za osebe s posebnimi potrebami večina starejših raje uporablja običajno blago in storitve. Zato je treba spodbujati tako širši pristop na podlagi koncepta „načrtovanje za vse“ (Design for All), ki upošteva potrebe in pričakovanja starejših in invalidov, kot tudi razvoj specializiranih nišnih proizvodov za zelo posebne potrebe;

| 9. | opozarja, da se vse več lokalnih in regionalnih oblasti odloča za socialne inovacije in rešitve na podlagi IKT, da bi izboljšale kakovost in stroškovno učinkovitost svojih zdravstvenih storitev in storitev dolgotrajne oskrbe tako v mestih kot na podeželju, kjer lahko take rešitve pomagajo zagotavljati starejšim osebam bistvene storitve po ceni, ki je za javne organe in zasebna gospodinjstva sprejemljivejša. Vendar pa so za take pobude potrebne naložbe in ukrepi, ki jih morajo izvajati druge ravni oblasti, da bo mogoče preiti s pilotnih projektov na modele velikega obsega, ki se lahko uporabljajo na nacionalni ravni ali kjer koli v EU. Na tem področju lokalne in regionalne oblasti potrebujejo čim večjo podporo tako svojih nacionalnih vlad kot na ravni EU; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da se vse več lokalnih in regionalnih oblasti odloča za socialne inovacije in rešitve na podlagi IKT, da bi izboljšale kakovost in stroškovno učinkovitost svojih zdravstvenih storitev in storitev dolgotrajne oskrbe tako v mestih kot na podeželju, kjer lahko take rešitve pomagajo zagotavljati starejšim osebam bistvene storitve po ceni, ki je za javne organe in zasebna gospodinjstva sprejemljivejša. Vendar pa so za take pobude potrebne naložbe in ukrepi, ki jih morajo izvajati druge ravni oblasti, da bo mogoče preiti s pilotnih projektov na modele velikega obsega, ki se lahko uporabljajo na nacionalni ravni ali kjer koli v EU. Na tem področju lokalne in regionalne oblasti potrebujejo čim večjo podporo tako svojih nacionalnih vlad kot na ravni EU;

| 10. | poudarja, da kljub mnogim primerom inovativnih lokalnih ukrepov, ki podpirajo aktivno in zdravo staranje, in kljub dejstvu, da so socialni inkubatorji pogosto lokalne pobude, usmerjene v potrebe, ki jih poskušajo zadovoljiti, projektni pristop ni vedno dovolj za dosego kritične mase in dolgoročne trajnosti. Potrebna je globalna strateška vizija, ki zajema vse možne tematike in tako ustvarja vključujoče in podporno okolje. Dober primer je socialna inovacija v občini Fredericia na Danskem, ki naj bi s preprečevanjem, rehabilitacijo, tehnologijo in socialnim mreženjem ohranila ali omogočila samopomoč starejših, ki potrebujejo pomoč pri svojih vsakdanjih dejavnostih. Pristop temelji na spremembi načina dojemanja starejših državljanov, ki niso več „nebogljeni“ bolniki, temveč „državljani s sredstvi“. Pobudo je kot pilotni projekt podprlo dansko finančno ministrstvo, postala pa bo model za druge danske občine; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da kljub mnogim primerom inovativnih lokalnih ukrepov, ki podpirajo aktivno in zdravo staranje, in kljub dejstvu, da so socialni inkubatorji pogosto lokalne pobude, usmerjene v potrebe, ki jih poskušajo zadovoljiti, projektni pristop ni vedno dovolj za dosego kritične mase in dolgoročne trajnosti. Potrebna je globalna strateška vizija, ki zajema vse možne tematike in tako ustvarja vključujoče in podporno okolje. Dober primer je socialna inovacija v občini Fredericia na Danskem, ki naj bi s preprečevanjem, rehabilitacijo, tehnologijo in socialnim mreženjem ohranila ali omogočila samopomoč starejših, ki potrebujejo pomoč pri svojih vsakdanjih dejavnostih. Pristop temelji na spremembi načina dojemanja starejših državljanov, ki niso več „nebogljeni“ bolniki, temveč „državljani s sredstvi“. Pobudo je kot pilotni projekt podprlo dansko finančno ministrstvo, postala pa bo model za druge danske občine;

| 11. | opozarja, da zajemajo izzivi staranja prebivalstva številna vprašanja enakosti spolov, zato je treba posebno pozornost nameniti učinku trenutnih reform socialnega varstva in zmanjšanja sredstev za socialne storitve (zlasti za otroško varstvo in oskrbo starejših) na zaposljivost žensk ter razlike v plačah in pokojninah med ženskami in moškimi. Breme oskrbe vzdrževanih družinskih članov bo namreč v večji meri padlo na neformalne oskrbovalce – večina so to ženske –, ki bodo izpostavljeni večjemu tveganju revščine in socialne izključenosti v prihodnosti, če se to vprašanje neenakosti ne bo rešilo. Težave, povezane s prevelikim pritiskom in delovno preobremenitvijo na področju zdravstva in nege, v katerem prevladujejo ženske, lahko v prihodnosti povzročijo tudi nove probleme za starejše ženske. |
| --- | --- |

11.

opozarja, da zajemajo izzivi staranja prebivalstva številna vprašanja enakosti spolov, zato je treba posebno pozornost nameniti učinku trenutnih reform socialnega varstva in zmanjšanja sredstev za socialne storitve (zlasti za otroško varstvo in oskrbo starejših) na zaposljivost žensk ter razlike v plačah in pokojninah med ženskami in moškimi. Breme oskrbe vzdrževanih družinskih članov bo namreč v večji meri padlo na neformalne oskrbovalce – večina so to ženske –, ki bodo izpostavljeni večjemu tveganju revščine in socialne izključenosti v prihodnosti, če se to vprašanje neenakosti ne bo rešilo. Težave, povezane s prevelikim pritiskom in delovno preobremenitvijo na področju zdravstva in nege, v katerem prevladujejo ženske, lahko v prihodnosti povzročijo tudi nove probleme za starejše ženske.

II.   PRIPOROČILA OR SVETU IN EVROPSKI KOMISIJI

ODBOR REGIJ

| 12. | meni, da je potrebno boljše usklajevanje med različnimi ravnmi, ki sodelujejo pri razvoju rešitev za aktivno in zdravo staranje, ter obsežnejše upravljanje na več ravneh na tem področju. Lokalne in regionalne oblasti ne smejo veljati le kot izvajalci, temveč morajo biti vključene v celotni proces odločanja in ocenjevanja; |
| --- | --- |

12.

meni, da je potrebno boljše usklajevanje med različnimi ravnmi, ki sodelujejo pri razvoju rešitev za aktivno in zdravo staranje, ter obsežnejše upravljanje na več ravneh na tem področju. Lokalne in regionalne oblasti ne smejo veljati le kot izvajalci, temveč morajo biti vključene v celotni proces odločanja in ocenjevanja;

| 13. | ocenjuje, da bi EU ustvarila resnično dodano vrednost z oblikovanjem okvira, ki bi javnim organom in akterjem na vseh ravneh omogočil, da izkoristijo izkušnje drugih, gradijo na uspešnih pobudah in se učijo iz neuspeha, kar bi jim pomagalo preprečevati ponavljanje napak in vlagati njihova omejena sredstva v inovativne rešitve, ki so se izkazale za uspešne; |
| --- | --- |

13.

ocenjuje, da bi EU ustvarila resnično dodano vrednost z oblikovanjem okvira, ki bi javnim organom in akterjem na vseh ravneh omogočil, da izkoristijo izkušnje drugih, gradijo na uspešnih pobudah in se učijo iz neuspeha, kar bi jim pomagalo preprečevati ponavljanje napak in vlagati njihova omejena sredstva v inovativne rešitve, ki so se izkazale za uspešne;

| 14. | priporoča, da se ga povabi k sodelovanju v usmerjevalni skupini evropskega partnerstva za inovacije na področju aktivnega in zdravega staranja ter tako zagotovi ustrezno zastopanost lokalnih in regionalnih oblasti v procesu odločanja partnerstva, Odboru pa omogoči, da deluje kot posrednik pri spodbujanju številnih lokalnih in regionalnih oblasti, ki imajo pristojnosti na vseh šestih ključnih področjih ukrepanja partnerstva, k sodelovanju pri njegovem izvajanju; |
| --- | --- |

14.

priporoča, da se ga povabi k sodelovanju v usmerjevalni skupini evropskega partnerstva za inovacije na področju aktivnega in zdravega staranja ter tako zagotovi ustrezno zastopanost lokalnih in regionalnih oblasti v procesu odločanja partnerstva, Odboru pa omogoči, da deluje kot posrednik pri spodbujanju številnih lokalnih in regionalnih oblasti, ki imajo pristojnosti na vseh šestih ključnih področjih ukrepanja partnerstva, k sodelovanju pri njegovem izvajanju;

| 15. | podpira predlog v okviru evropskega partnerstva za inovacije na področju aktivnega in zdravega staranja, da se oblikuje evropska mreža za starosti prijazno okolje, ter pozdravlja prizadevanja mreže AGE Platform Europe in Svetovne zdravstvene organizacije za uvedbo take mreže. Odbor priporoča, da EU v tesnem sodelovanju s Svetovno zdravstveno organizacijo da na voljo sredstva za ustrezen razvoj take mreže EU; |
| --- | --- |

15.

podpira predlog v okviru evropskega partnerstva za inovacije na področju aktivnega in zdravega staranja, da se oblikuje evropska mreža za starosti prijazno okolje, ter pozdravlja prizadevanja mreže AGE Platform Europe in Svetovne zdravstvene organizacije za uvedbo take mreže. Odbor priporoča, da EU v tesnem sodelovanju s Svetovno zdravstveno organizacijo da na voljo sredstva za ustrezen razvoj take mreže EU;

| 16. | priporoča, naj Komisija poseben poudarek nameni raziskavam v zvezi z zelo starimi ljudmi. Ta skupina je deloma še nova, zato potrebujejo različni akterji več znanja na tem področju. Potrebna so raziskovalna prizadevanja za oceno uspešnosti in stroškovne učinkovitosti ukrepov za spodbujanje zdravja in preprečevanje bolezni v celotnem življenjskem krogu, zlasti pa v zadnjem življenjskem obdobju. Temeljiteje je treba raziskati tudi možnosti, kako starejše, ki so težje dosegljivi, spodbuditi k spremembi svojih življenjskih navad in načina življenja. Podatke o zelo starih ljudeh je treba vključiti v statistike in raziskave, z rezultati raziskav pa je treba seznanjati vse, ki v praksi delajo s starejšimi; |
| --- | --- |

16.

priporoča, naj Komisija poseben poudarek nameni raziskavam v zvezi z zelo starimi ljudmi. Ta skupina je deloma še nova, zato potrebujejo različni akterji več znanja na tem področju. Potrebna so raziskovalna prizadevanja za oceno uspešnosti in stroškovne učinkovitosti ukrepov za spodbujanje zdravja in preprečevanje bolezni v celotnem življenjskem krogu, zlasti pa v zadnjem življenjskem obdobju. Temeljiteje je treba raziskati tudi možnosti, kako starejše, ki so težje dosegljivi, spodbuditi k spremembi svojih življenjskih navad in načina življenja. Podatke o zelo starih ljudeh je treba vključiti v statistike in raziskave, z rezultati raziskav pa je treba seznanjati vse, ki v praksi delajo s starejšimi;

| 17. | poziva Evropsko komisijo, naj v navezavi na evropsko leto 2012 da pobudo za evropsko konvencijo županov o demografskih spremembah, na kateri bi se zbrale lokalne in regionalne oblasti, ki želijo spodbujati rešitve s področja inovativnosti, pametnega zdravja in boljšega življenja za aktivno in zdravo staranje. Poleg tega je treba konvenciji županov zagotoviti administrativno in finančno podporo; |
| --- | --- |

17.

poziva Evropsko komisijo, naj v navezavi na evropsko leto 2012 da pobudo za evropsko konvencijo županov o demografskih spremembah, na kateri bi se zbrale lokalne in regionalne oblasti, ki želijo spodbujati rešitve s področja inovativnosti, pametnega zdravja in boljšega življenja za aktivno in zdravo staranje. Poleg tega je treba konvenciji županov zagotoviti administrativno in finančno podporo;

| 18. | opozarja, da so za področje aktivnega staranja sicer v prvi vrsti pristojne države članice ter njihove lokalne in regionalne oblasti, kljub temu pa lahko Evropska unija sprejema zakonodajo o zadevah, ki se nanašajo na delovanje notranjega trga, s ciljem odstraniti ovire za prosto gibanje oseb, spodbujati svobodo opravljanja storitev in zagotavljati primerno zaščito potrošnikov. Z ratifikacijo Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov je EU dobila nove pravne zaveze in mora zagotavljati, da lahko invalidi in starejše osebe s posebnimi potrebami uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja in tako kot vsi drugi državljani v celoti sodelujejo v gospodarskem in družbenem življenju svojih skupnosti. Za to je potrebno ukrepanje EU, da se zagotovi usklajen odziv na evropski, nacionalni in lokalni/regionalni ravni. Poleg tega lahko EU poenostavi nadnacionalno izmenjavo izkušenj in spodbuja mehke ukrepe, kot so kodeksi dobre prakse, ter tako pripomore k čim boljšemu izvajanju temeljnih pravic, ki jih določajo pogodbe EU; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da so za področje aktivnega staranja sicer v prvi vrsti pristojne države članice ter njihove lokalne in regionalne oblasti, kljub temu pa lahko Evropska unija sprejema zakonodajo o zadevah, ki se nanašajo na delovanje notranjega trga, s ciljem odstraniti ovire za prosto gibanje oseb, spodbujati svobodo opravljanja storitev in zagotavljati primerno zaščito potrošnikov. Z ratifikacijo Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov je EU dobila nove pravne zaveze in mora zagotavljati, da lahko invalidi in starejše osebe s posebnimi potrebami uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja in tako kot vsi drugi državljani v celoti sodelujejo v gospodarskem in družbenem življenju svojih skupnosti. Za to je potrebno ukrepanje EU, da se zagotovi usklajen odziv na evropski, nacionalni in lokalni/regionalni ravni. Poleg tega lahko EU poenostavi nadnacionalno izmenjavo izkušenj in spodbuja mehke ukrepe, kot so kodeksi dobre prakse, ter tako pripomore k čim boljšemu izvajanju temeljnih pravic, ki jih določajo pogodbe EU;

| 19. | ugotavlja, da Evropska komisija načrtuje predlog akta o dostopnosti, ter poudarja, da je potreben pravni okvir EU za uveljavitev dostopnosti v vsej EU za vse osnovno blago in storitve in za oblikovanje enakih konkurenčnih pogojev za vse ponudnike, vključno z MSP. Ta predlog pa mora biti sorazmeren in MSP ne sme še dodatno administrativno obremeniti. Sprejetje standardov, ki veljajo v vsej EU, bi bilo prav tako koristno ter bi podprlo industrijo in ustvarilo učinkovit enotni trg blaga in storitev na podlagi koncepta „načrtovanje za vse“. Vzpostaviti je treba nadzorni sistem, da se zagotovi uveljavljanje zakonodaje, spremljati pa ga morajo akcijski načrti za nacionalne, regionalne in lokalne oblasti ter podpora lokalnim akterjem in MSP; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da Evropska komisija načrtuje predlog akta o dostopnosti, ter poudarja, da je potreben pravni okvir EU za uveljavitev dostopnosti v vsej EU za vse osnovno blago in storitve in za oblikovanje enakih konkurenčnih pogojev za vse ponudnike, vključno z MSP. Ta predlog pa mora biti sorazmeren in MSP ne sme še dodatno administrativno obremeniti. Sprejetje standardov, ki veljajo v vsej EU, bi bilo prav tako koristno ter bi podprlo industrijo in ustvarilo učinkovit enotni trg blaga in storitev na podlagi koncepta „načrtovanje za vse“. Vzpostaviti je treba nadzorni sistem, da se zagotovi uveljavljanje zakonodaje, spremljati pa ga morajo akcijski načrti za nacionalne, regionalne in lokalne oblasti ter podpora lokalnim akterjem in MSP;

| 20. | opozarja, da je ustrezen pravni okvir za javna naročila na evropski, nacionalni in lokalni ravni bistvenega pomena za spodbujanje dostopnosti za vse z javnimi naložbami. Dostopnost bi morala postati tudi ključni pogoj za prejem sredstev EU (strukturnih sredstev ter sredstev za projekte in raziskave), potrebna pa je tudi podpora, ki bi manj razvitim regijam pomagala izpolnjevati predpise in standarde EU. Razmisliti je treba o finančnih spodbudah za boljšo dostopnost, zlasti za javne oblasti, da bodo lahko posodobile obstoječe stavbe in stanovanja ter podpirale naložbe v inovativne rešitve; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da je ustrezen pravni okvir za javna naročila na evropski, nacionalni in lokalni ravni bistvenega pomena za spodbujanje dostopnosti za vse z javnimi naložbami. Dostopnost bi morala postati tudi ključni pogoj za prejem sredstev EU (strukturnih sredstev ter sredstev za projekte in raziskave), potrebna pa je tudi podpora, ki bi manj razvitim regijam pomagala izpolnjevati predpise in standarde EU. Razmisliti je treba o finančnih spodbudah za boljšo dostopnost, zlasti za javne oblasti, da bodo lahko posodobile obstoječe stavbe in stanovanja ter podpirale naložbe v inovativne rešitve;

| 21. | poudarja, da mora glavne zakonodajne ukrepe spremljati ustrezno osveščanje, ki bo zbujalo zavest o njihovi nujnosti. Ciljne skupine tega osveščanja bi morale biti lokalne in regionalne oblasti, proizvajalci, dobavitelji in izvajalci storitev ter državljani na splošno. Za izboljšanje in spodbujanje dostopnosti pa so pomembni tudi ukrepi na področju izobraževanja in usposabljanja: ustrezno usposabljanje inženirjev, arhitektov, oblikovalcev spletnih strani, gradbenikov, urbanistov itd., da bodo upoštevali vprašanja dostopnosti in uporabljali „univerzalno oblikovanje“, je pri tem bistveni pogoj; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da mora glavne zakonodajne ukrepe spremljati ustrezno osveščanje, ki bo zbujalo zavest o njihovi nujnosti. Ciljne skupine tega osveščanja bi morale biti lokalne in regionalne oblasti, proizvajalci, dobavitelji in izvajalci storitev ter državljani na splošno. Za izboljšanje in spodbujanje dostopnosti pa so pomembni tudi ukrepi na področju izobraževanja in usposabljanja: ustrezno usposabljanje inženirjev, arhitektov, oblikovalcev spletnih strani, gradbenikov, urbanistov itd., da bodo upoštevali vprašanja dostopnosti in uporabljali „univerzalno oblikovanje“, je pri tem bistveni pogoj;

| 22. | opozarja, da sta vseživljenjsko učenje in prostovoljstvo glavni gonili aktivnega in zdravega staranja. Izobraževanje odraslih in prostovoljstvo starejših je treba podpirati na evropski, nacionalni in lokalni ravni ter tako prispevati k daljšemu delovnemu življenju, spodbujanju aktivnih upokojencev in podpiranju samostojnega življenja; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da sta vseživljenjsko učenje in prostovoljstvo glavni gonili aktivnega in zdravega staranja. Izobraževanje odraslih in prostovoljstvo starejših je treba podpirati na evropski, nacionalni in lokalni ravni ter tako prispevati k daljšemu delovnemu življenju, spodbujanju aktivnih upokojencev in podpiranju samostojnega življenja;

| 23. | zato priporoča, da se cilji evropskega leta 2012, ki je posvečeno aktivnemu staranju in solidarnosti med generacijami, in cilji evropskega partnerstva za inovacije na področju aktivnega in zdravega staranja vključijo v vse ustrezne prihodnje finančne instrumente EU, vključno s strukturnimi skladi, ter da se poenostavijo postopki, ki jih morajo uporabljati lokalni in regionalni akterji; pozdravlja evropski dan medgeneracijske solidarnosti, ki ima ravno v evropskem letu 2012 še poseben pomen, spodbuja medgeneracijske projekte med šolskimi otroki in starejšimi državljani in s tem pomembno prispeva k medgeneracijskemu dialogu; |
| --- | --- |

23.

zato priporoča, da se cilji evropskega leta 2012, ki je posvečeno aktivnemu staranju in solidarnosti med generacijami, in cilji evropskega partnerstva za inovacije na področju aktivnega in zdravega staranja vključijo v vse ustrezne prihodnje finančne instrumente EU, vključno s strukturnimi skladi, ter da se poenostavijo postopki, ki jih morajo uporabljati lokalni in regionalni akterji; pozdravlja evropski dan medgeneracijske solidarnosti, ki ima ravno v evropskem letu 2012 še poseben pomen, spodbuja medgeneracijske projekte med šolskimi otroki in starejšimi državljani in s tem pomembno prispeva k medgeneracijskemu dialogu;

| 24. | pozdravlja uvedbo skupnosti znanja in inovacij za zdravo življenje in aktivno staranje v letu 2014 ter poziva evropski inštitut za inovacije in tehnologijo, naj v čim večji meri vključi lokalne in regionalne oblasti ter lokalne/regionalne akterje v uresničevanje te skupnosti; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja uvedbo skupnosti znanja in inovacij za zdravo življenje in aktivno staranje v letu 2014 ter poziva evropski inštitut za inovacije in tehnologijo, naj v čim večji meri vključi lokalne in regionalne oblasti ter lokalne/regionalne akterje v uresničevanje te skupnosti;

| 25. | poziva Evropsko komisijo, naj lokalne in regionalne oblasti bolj dejavno vključi v postopek EU za ocenjevanje socialnega učinka raznih pobud, katerih namen je podpirati aktivno in zdravo staranje, ter tako zagotovi pravilno oceno učinka na starejše ženske in moške v lokalnih skupnostih; |
| --- | --- |

25.

poziva Evropsko komisijo, naj lokalne in regionalne oblasti bolj dejavno vključi v postopek EU za ocenjevanje socialnega učinka raznih pobud, katerih namen je podpirati aktivno in zdravo staranje, ter tako zagotovi pravilno oceno učinka na starejše ženske in moške v lokalnih skupnostih;

| 26. | opozarja, da je aktivno in zdravo staranje eden glavnih ciljev strategije Evropa 2020, ki ga podpirajo razne vodilne pobude (Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta, Evropska platforma za boj proti revščini, Evropska digitalna agenda) in številni finančni instrumenti EU, ki so na voljo lokalnim in regionalnim oblastem, kot je prikazano v brošuri, ki so jo septembra 2011 kot prispevek k evropskemu letu 2012 skupaj objavili Odbor regij, Evropska komisija in mreža AGE Platform Europe pod naslovom How to promote active ageing in Europe - EU support to local and regional actors (Kako spodbujati aktivno staranje v Evropi – podpora EU lokalnim in regionalnim akterjem); (3) |
| --- | --- |

26.

opozarja, da je aktivno in zdravo staranje eden glavnih ciljev strategije Evropa 2020, ki ga podpirajo razne vodilne pobude (Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta, Evropska platforma za boj proti revščini, Evropska digitalna agenda) in številni finančni instrumenti EU, ki so na voljo lokalnim in regionalnim oblastem, kot je prikazano v brošuri, ki so jo septembra 2011 kot prispevek k evropskemu letu 2012 skupaj objavili Odbor regij, Evropska komisija in mreža AGE Platform Europe pod naslovom How to promote active ageing in Europe - EU support to local and regional actors (Kako spodbujati aktivno staranje v Evropi – podpora EU lokalnim in regionalnim akterjem); (3)

| 27. | je zato prišel do zaključka, da se pri predlaganih pobudah ne pojavljajo težave glede skladnosti z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, kot ju določajo pogodbe EU. |
| --- | --- |

27.

je zato prišel do zaključka, da se pri predlaganih pobudah ne pojavljajo težave glede skladnosti z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, kot ju določajo pogodbe EU.

III.   IZZIVI

ODBOR REGIJ

| 28. | opozarja, da se bo po pričakovanjih do leta 2060 število mladih v EU-27 zmanjšalo za 9 %, (4) število delovno aktivnega prebivalstva (15–64 let) pa za 15 %. Poleg tega naj bi se število starejših povišalo za neverjetnih 79 %. Te demografske spremembe so rezultat različnih pojavov, kot so nižja rodnost, daljša pričakovana življenjska doba, skupne neto migracije in staranje „baby boom generacije“, ki se je rodila po drugi svetovni vojni. Jasno je, da bodo ti demografski trendi imeli velik vpliv na gospodarstvo, družbo in proračun na nacionalni in regionalni/lokalni ravni. V študiji OR z naslovom Aktivno staranje: lokalne in regionalne rešitve (5) so posledice dobro pojasnjene: ponudba delovne sile in zaposlovanje se bosta zmanjšala, kar bo izziv za gospodarsko rast, povpraševanje starajočega se prebivalstva po storitvah pa se bo povečalo. Pričakuje se, da se bodo povečali tudi javni izdatki za zagotavljanje kakovostnih storitev starajočemu se prebivalstvu, financirati pa bo treba tudi zdravstveno varstvo in pokojnine za vse večje število starejših oseb. Vendar pa so se proračunska sredstva večine lokalnih in regionalnih oblasti drastično zmanjšala, kar jim že sedaj zelo otežuje zagotavljati dinamične in sodobne socialne storitve ustrezne kakovosti; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da se bo po pričakovanjih do leta 2060 število mladih v EU-27 zmanjšalo za 9 %, (4) število delovno aktivnega prebivalstva (15–64 let) pa za 15 %. Poleg tega naj bi se število starejših povišalo za neverjetnih 79 %. Te demografske spremembe so rezultat različnih pojavov, kot so nižja rodnost, daljša pričakovana življenjska doba, skupne neto migracije in staranje „baby boom generacije“, ki se je rodila po drugi svetovni vojni. Jasno je, da bodo ti demografski trendi imeli velik vpliv na gospodarstvo, družbo in proračun na nacionalni in regionalni/lokalni ravni. V študiji OR z naslovom Aktivno staranje: lokalne in regionalne rešitve (5) so posledice dobro pojasnjene: ponudba delovne sile in zaposlovanje se bosta zmanjšala, kar bo izziv za gospodarsko rast, povpraševanje starajočega se prebivalstva po storitvah pa se bo povečalo. Pričakuje se, da se bodo povečali tudi javni izdatki za zagotavljanje kakovostnih storitev starajočemu se prebivalstvu, financirati pa bo treba tudi zdravstveno varstvo in pokojnine za vse večje število starejših oseb. Vendar pa so se proračunska sredstva večine lokalnih in regionalnih oblasti drastično zmanjšala, kar jim že sedaj zelo otežuje zagotavljati dinamične in sodobne socialne storitve ustrezne kakovosti;

| 29. | poudarja, da med državami in regijami obstajajo ogromne razlike v pričakovani življenjski dobi moških in žensk, kazalnikih zdravih let življenja, srednji starosti in koeficientih starostne odvisnosti. Staranje prebivalstva se napoveduje v skoraj vseh 281 regijah EU-27, pri čemer se srednja starost do leta 2030 po pričakovanjih ne bo povišala samo v sedmih regijah: Dunaj v Avstriji, Hamburg in Trier v Nemčiji, Osrednja Grčija in Peloponez v Grčiji ter West Midlands in severno-vzhodna Škotska v Veliki Britaniji (6). V letu 2008 je bil koeficient starostne odvisnosti v nekaterih regijah skoraj trikrat večji kot v drugih regijah (9,1 % do 26,8 %). V letu 2030 se bodo te razlike povečale na skoraj štirikratno odstopanje (10,4 % do 37,3 %) (7). To pomeni, da demografsko staranje ni v vseh regijah enako in da tudi v okviru trenutne gospodarske krize bolj prizadene nekatere lokalne in regionalne skupnosti kot druge; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da med državami in regijami obstajajo ogromne razlike v pričakovani življenjski dobi moških in žensk, kazalnikih zdravih let življenja, srednji starosti in koeficientih starostne odvisnosti. Staranje prebivalstva se napoveduje v skoraj vseh 281 regijah EU-27, pri čemer se srednja starost do leta 2030 po pričakovanjih ne bo povišala samo v sedmih regijah: Dunaj v Avstriji, Hamburg in Trier v Nemčiji, Osrednja Grčija in Peloponez v Grčiji ter West Midlands in severno-vzhodna Škotska v Veliki Britaniji (6). V letu 2008 je bil koeficient starostne odvisnosti v nekaterih regijah skoraj trikrat večji kot v drugih regijah (9,1 % do 26,8 %). V letu 2030 se bodo te razlike povečale na skoraj štirikratno odstopanje (10,4 % do 37,3 %) (7). To pomeni, da demografsko staranje ni v vseh regijah enako in da tudi v okviru trenutne gospodarske krize bolj prizadene nekatere lokalne in regionalne skupnosti kot druge;

| 30. | poudarja tudi, da so med državami in regijami velike razlike v javnem dolgu in da so nekatere morale zelo zmanjšati svoje proračune, kar jih lahko ovira pri pridobivanju sredstev EU iz strokovnih skladov ali skupnih programov, povezanih s staranjem; |
| --- | --- |

30.

poudarja tudi, da so med državami in regijami velike razlike v javnem dolgu in da so nekatere morale zelo zmanjšati svoje proračune, kar jih lahko ovira pri pridobivanju sredstev EU iz strokovnih skladov ali skupnih programov, povezanih s staranjem;

| 31. | v skladu s svojim mnenjem z naslovom Za ustrezne, vzdržne in varne evropske pokojninske sisteme (8) opozarja, da bodo lokalne in regionalne oblasti ostale največji delodajalec v javnem sektorju, zato bodo javne pokojnine še naprej temeljnega pomena pri zagotavljanju pokojninskih sistemov. Vendar pa bodo te pokojnine pod vse večjim vplivom proračunskih ukrepov in reform. Zato je treba upoštevati sposobnost lokalnih in regionalnih oblasti, da izravnajo te posledice ter da vsem starejšim ženskam in moškim zagotavljajo ustrezen prihodek, kar zajema tudi stvarne storitve pomoči in oskrbe. Odbor regij je predlagal, naj se makroekonomskemu nadzoru doda socialna razsežnost za reševanje teh posledic; |
| --- | --- |

31.

v skladu s svojim mnenjem z naslovom Za ustrezne, vzdržne in varne evropske pokojninske sisteme (8) opozarja, da bodo lokalne in regionalne oblasti ostale največji delodajalec v javnem sektorju, zato bodo javne pokojnine še naprej temeljnega pomena pri zagotavljanju pokojninskih sistemov. Vendar pa bodo te pokojnine pod vse večjim vplivom proračunskih ukrepov in reform. Zato je treba upoštevati sposobnost lokalnih in regionalnih oblasti, da izravnajo te posledice ter da vsem starejšim ženskam in moškim zagotavljajo ustrezen prihodek, kar zajema tudi stvarne storitve pomoči in oskrbe. Odbor regij je predlagal, naj se makroekonomskemu nadzoru doda socialna razsežnost za reševanje teh posledic;

| 32. | je v svojem mnenju z naslovom Za prijetno staranje v informacijski družbi (9) poudaril, da lahko rešitve s področja IKT izboljšajo učinkovitost socialnih in zdravstvenih storitev, če so ustrezno prilagojene potrebam starejših. Poleg tega opozarja, da je treba lokalne in regionalne oblasti vključiti v nacionalne in evropske raziskave na področju rešitev IKT za staranje, saj so pogosto glavni uporabniki rezultatov raziskav; |
| --- | --- |

32.

je v svojem mnenju z naslovom Za prijetno staranje v informacijski družbi (9) poudaril, da lahko rešitve s področja IKT izboljšajo učinkovitost socialnih in zdravstvenih storitev, če so ustrezno prilagojene potrebam starejših. Poleg tega opozarja, da je treba lokalne in regionalne oblasti vključiti v nacionalne in evropske raziskave na področju rešitev IKT za staranje, saj so pogosto glavni uporabniki rezultatov raziskav;

| 33. | vendar pa poudarja, da lokalne in regionalne oblasti ne morejo same podpirati aktivnega in zdravega staranja. Za uspešno spodbujanje potrebujejo podporo pravnega, finančnega in strukturnega okvira, ki zahteva ukrepe na nacionalni in evropski ravni. Tako so za razvoj pobud IKT v podporo inovativnosti, pametnemu zdravju in boljšemu življenju v vseh regijah EU potrebne strukturne naložbe na evropski in nacionalni ravni za razširitev širokopasovnega dostopa ter zakonodaja EU za uskladitev meril za dostopnost in standardov za interoperabilnost; |
| --- | --- |

33.

vendar pa poudarja, da lokalne in regionalne oblasti ne morejo same podpirati aktivnega in zdravega staranja. Za uspešno spodbujanje potrebujejo podporo pravnega, finančnega in strukturnega okvira, ki zahteva ukrepe na nacionalni in evropski ravni. Tako so za razvoj pobud IKT v podporo inovativnosti, pametnemu zdravju in boljšemu življenju v vseh regijah EU potrebne strukturne naložbe na evropski in nacionalni ravni za razširitev širokopasovnega dostopa ter zakonodaja EU za uskladitev meril za dostopnost in standardov za interoperabilnost;

| 34. | opozarja, da vse večje število predpogojev ter računovodskih, finančnih in revizijskih postopkov, potrebnih za dostop do podpore iz strukturnih skladov, povečuje število projektov, ki se osredotočajo na merljive rezultate, in sicer v škodo bolj inovativnih in tveganih projektov, pri katerih dejansko traja dlje, da dosežejo pozitiven pa tudi težje merljiv rezultat. V praksi se socialne inovacije trenutno soočajo z ovirami, ki so pogosto povezane z neskladnimi revizijskimi ali zakonodajnimi kulturami. To se ne nanaša le na uporabo strukturnih skladov, temveč povzroča težave v mnogih drugih finančnih instrumentih EU in držav članic; |
| --- | --- |

34.

opozarja, da vse večje število predpogojev ter računovodskih, finančnih in revizijskih postopkov, potrebnih za dostop do podpore iz strukturnih skladov, povečuje število projektov, ki se osredotočajo na merljive rezultate, in sicer v škodo bolj inovativnih in tveganih projektov, pri katerih dejansko traja dlje, da dosežejo pozitiven pa tudi težje merljiv rezultat. V praksi se socialne inovacije trenutno soočajo z ovirami, ki so pogosto povezane z neskladnimi revizijskimi ali zakonodajnimi kulturami. To se ne nanaša le na uporabo strukturnih skladov, temveč povzroča težave v mnogih drugih finančnih instrumentih EU in držav članic;

| 35. | meni, da je treba spremeniti način izvajanja strukturnih skladov in vključiti pogoje, ki temeljijo na dokazih, da ne bi izničili prizadevanj za večjo dodano vrednost in učinkovitost skladov EU na tem področju. Danska in Švedska že uporabljata takšne postopke, ki temeljijo na dokazih, za spremljanje uspešnosti na podlagi sklopa dogovorjenih kazalnikov in posredovanje informacij v sistem spremljanja, kar izboljšuje kakovost in stroškovno učinkovitost storitev, ki jih zagotavljata in financirata. Vlada Velike Britanije je pred kratkim uvedla obveznice z družbenim učinkom (Social Impact Bonds), ki naj bi privabile nove naložbe v pogodbe, ki temeljijo na rezultatih ter koristijo posameznikom in skupnostim. Z obveznicami z družbenim učinkom se zasebne naložbe uporabljajo za financiranje dejavnosti, ki jih izvajajo ponudniki storitev, ki so se izkazali za zanesljive. Finančne donose za vlagatelje plača javni sektor glede na dosežen socialni uspeh. Če izboljšanja ni, se vlagateljem naložbe ne povrnejo. (10) |
| --- | --- |

35.

meni, da je treba spremeniti način izvajanja strukturnih skladov in vključiti pogoje, ki temeljijo na dokazih, da ne bi izničili prizadevanj za večjo dodano vrednost in učinkovitost skladov EU na tem področju. Danska in Švedska že uporabljata takšne postopke, ki temeljijo na dokazih, za spremljanje uspešnosti na podlagi sklopa dogovorjenih kazalnikov in posredovanje informacij v sistem spremljanja, kar izboljšuje kakovost in stroškovno učinkovitost storitev, ki jih zagotavljata in financirata. Vlada Velike Britanije je pred kratkim uvedla obveznice z družbenim učinkom (Social Impact Bonds), ki naj bi privabile nove naložbe v pogodbe, ki temeljijo na rezultatih ter koristijo posameznikom in skupnostim. Z obveznicami z družbenim učinkom se zasebne naložbe uporabljajo za financiranje dejavnosti, ki jih izvajajo ponudniki storitev, ki so se izkazali za zanesljive. Finančne donose za vlagatelje plača javni sektor glede na dosežen socialni uspeh. Če izboljšanja ni, se vlagateljem naložbe ne povrnejo. (10)

IV.   PRILOŽNOSTI

ODBOR REGIJ

| 36. | ugotavlja, da imajo države z visokimi standardi za dostopnost grajenega okolja, prevoza in IKT najvišjo stopnjo zaposlenosti tako starejših žensk kot moških in so najbolj uspešne z vidika kazalnikov zdravih let življenja. Prav tako je v teh državah stopnja zaposlenosti žensk in invalidov najvišja, dosegajo pa tudi najboljše rezultate pri kazalnikih enakosti med spoli (razlike v plačah in pokojninah med ženskami in moškimi itd.). To kaže, da aktivno spodbujanje „starosti prijaznega“ lokalnega okolja ne ovira gospodarstva, temveč, nasprotno, koristi družbi in gospodarstvu na splošno. Takšno okolje poenostavlja življenje vsem in spodbuja udeležbo žensk, starejših delavcev in invalidov na trgu dela ter dejavno in učinkovito sodelovanje upokojencev v njihovih skupnostih. Podpira tudi neformalne oskrbovalce ter jim omogoča lažje usklajevanje delovnih obveznosti z oskrbo; |
| --- | --- |

36.

ugotavlja, da imajo države z visokimi standardi za dostopnost grajenega okolja, prevoza in IKT najvišjo stopnjo zaposlenosti tako starejših žensk kot moških in so najbolj uspešne z vidika kazalnikov zdravih let življenja. Prav tako je v teh državah stopnja zaposlenosti žensk in invalidov najvišja, dosegajo pa tudi najboljše rezultate pri kazalnikih enakosti med spoli (razlike v plačah in pokojninah med ženskami in moškimi itd.). To kaže, da aktivno spodbujanje „starosti prijaznega“ lokalnega okolja ne ovira gospodarstva, temveč, nasprotno, koristi družbi in gospodarstvu na splošno. Takšno okolje poenostavlja življenje vsem in spodbuja udeležbo žensk, starejših delavcev in invalidov na trgu dela ter dejavno in učinkovito sodelovanje upokojencev v njihovih skupnostih. Podpira tudi neformalne oskrbovalce ter jim omogoča lažje usklajevanje delovnih obveznosti z oskrbo;

| 37. | pozdravlja dejstvo, da je že na stotine lokalnih in regionalnih oblasti v vsej EU vključenih v program „Starosti prijazna mesta“ Svetovne zdravstvene organizacije in da so nekatere države članice oblikovale nacionalne program v podporo lokalnim in regionalnim oblastem, ki se želijo pridružiti tej mreži WHO; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja dejstvo, da je že na stotine lokalnih in regionalnih oblasti v vsej EU vključenih v program „Starosti prijazna mesta“ Svetovne zdravstvene organizacije in da so nekatere države članice oblikovale nacionalne program v podporo lokalnim in regionalnim oblastem, ki se želijo pridružiti tej mreži WHO;

| 38. | zaradi vse večjega števila starejših, ki trpijo za Alzheimerjevo boleznijo ali drugimi oblikami demence, pozdravlja pobudo nekaterih lokalnih in regionalnih oblasti, da se ustvari okolje, prijazno Alzheimerjevim bolnikom, in tako spodbudi večja vključenost starejših z demenco in njihovih neformalnih oskrbovalcev v skupnost; |
| --- | --- |

38.

zaradi vse večjega števila starejših, ki trpijo za Alzheimerjevo boleznijo ali drugimi oblikami demence, pozdravlja pobudo nekaterih lokalnih in regionalnih oblasti, da se ustvari okolje, prijazno Alzheimerjevim bolnikom, in tako spodbudi večja vključenost starejših z demenco in njihovih neformalnih oskrbovalcev v skupnost;

| 39. | poudarja, da se je ustvarjanje okolja, ki je dostopno vsem in podpira samostojno življenje starejših invalidov ali starejših z omejitvami gibanja, izkazalo za stroškovno učinkovito. Izkušnja na Švedskem je pokazala, da manjše potrebe po pomoči na Švedskem v zadnjih 15 letih ni mogoče pojasniti z izboljšanjem zdravja, saj ni dokazov za take izboljšave med starejšimi osebami v tem obdobju na Švedskem. Najverjetnejša razlaga za manjšo potrebo po oskrbi starejših so najbrž boljši standardi za dostopnost stavb in prevoza ter boljši dostop do podpornih tehnologij, ki starejšim olajšujejo življenje brez tuje pomoči. Naj še omenimo, da ima Švedska izmed vseh držav članic EU največjo stopnjo zaposlenosti starejših delavcev in starejših žensk; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da se je ustvarjanje okolja, ki je dostopno vsem in podpira samostojno življenje starejših invalidov ali starejših z omejitvami gibanja, izkazalo za stroškovno učinkovito. Izkušnja na Švedskem je pokazala, da manjše potrebe po pomoči na Švedskem v zadnjih 15 letih ni mogoče pojasniti z izboljšanjem zdravja, saj ni dokazov za take izboljšave med starejšimi osebami v tem obdobju na Švedskem. Najverjetnejša razlaga za manjšo potrebo po oskrbi starejših so najbrž boljši standardi za dostopnost stavb in prevoza ter boljši dostop do podpornih tehnologij, ki starejšim olajšujejo življenje brez tuje pomoči. Naj še omenimo, da ima Švedska izmed vseh držav članic EU največjo stopnjo zaposlenosti starejših delavcev in starejših žensk;

| 40. | poudarja, da igrajo lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo kot kupci blaga in storitev, zlasti v okviru javnih naročil, in lahko zato delujejo kot politični spodbujevalci pozitivnega pristopa k staranju. Vendar pa opozarja, da je treba rešiti vprašanje razdrobljenosti obstoječih in nastajajočih trgov za inovativne rešitve, ki podpirajo aktivno in zdravo staranje, in ustvariti resničen enotni trg za „gospodarstvo sivolasih“ ter omogočiti ekonomijo obsega za javne ponudnike in potrošnike. S prihodnjim aktom o dostopnosti naj bi se lotili ovir za vzpostavitev trga EU, na katerem je lažje oblikovati lokalne/regionalne inovativne rešitve in jih v večji meri uporabljati v drugih regijah EU. MSP so pogosto na čelu inovacij in bližje lokalnim trgom. Neredko zagotavljajo personalizirane storitve in jih prilagajajo potrebam svojih strank. MSP bi koristili jasni predpisi in standardi, ki jim zagotavljajo dostop do trga v vsej EU in poenostavljajo interoperabilnost z drugim blagom in storitvami za dosego čim boljšega rezultata. |
| --- | --- |

40.

poudarja, da igrajo lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo kot kupci blaga in storitev, zlasti v okviru javnih naročil, in lahko zato delujejo kot politični spodbujevalci pozitivnega pristopa k staranju. Vendar pa opozarja, da je treba rešiti vprašanje razdrobljenosti obstoječih in nastajajočih trgov za inovativne rešitve, ki podpirajo aktivno in zdravo staranje, in ustvariti resničen enotni trg za „gospodarstvo sivolasih“ ter omogočiti ekonomijo obsega za javne ponudnike in potrošnike. S prihodnjim aktom o dostopnosti naj bi se lotili ovir za vzpostavitev trga EU, na katerem je lažje oblikovati lokalne/regionalne inovativne rešitve in jih v večji meri uporabljati v drugih regijah EU. MSP so pogosto na čelu inovacij in bližje lokalnim trgom. Neredko zagotavljajo personalizirane storitve in jih prilagajajo potrebam svojih strank. MSP bi koristili jasni predpisi in standardi, ki jim zagotavljajo dostop do trga v vsej EU in poenostavljajo interoperabilnost z drugim blagom in storitvami za dosego čim boljšega rezultata.

V.   SKLEPNE UGOTOVITVE

ODBOR REGIJ

| 41. | je prišel do zaključka, da bi zagotavljanje razvoja dostopnega in podpornega lokalnega okolja na podlagi koncepta „načrtovanje za vse“ starejšim delavcem in ženskam omogočilo daljšo delovno dobo in zmanjšalo potrebo naraščajočega števila starejših po oskrbi in pomoči. Prepričan je, da bodo ukrepi EU v podporo aktivnemu in zdravemu staranju in medgeneracijski solidarnosti spodbudili inovativnost in možnosti za rast v vsej EU ter prinesli gospodarske koristi tako za javne kot zasebne akterje na lokalni, nacionalni in evropski ravni; |
| --- | --- |

41.

je prišel do zaključka, da bi zagotavljanje razvoja dostopnega in podpornega lokalnega okolja na podlagi koncepta „načrtovanje za vse“ starejšim delavcem in ženskam omogočilo daljšo delovno dobo in zmanjšalo potrebo naraščajočega števila starejših po oskrbi in pomoči. Prepričan je, da bodo ukrepi EU v podporo aktivnemu in zdravemu staranju in medgeneracijski solidarnosti spodbudili inovativnost in možnosti za rast v vsej EU ter prinesli gospodarske koristi tako za javne kot zasebne akterje na lokalni, nacionalni in evropski ravni;

| 42. | soglaša s pristopom danskega predsedstva k staranju in poudarja, da mora EU nujno oblikovati skupni okvir, da se bo mogoče s socialnimi inovacijami odzivati na staranje naše družbe in v prihodnosti v celoti izkoriščati njihov potencial. Skupni okvir EU za spodbujanje socialnih inovacij bi socialnim inovatorjem v vsej Evropi dejansko olajšal delovanje, dostop do financiranja, mrežno povezovanje in razširjanje njihovih dejavnosti. |
| --- | --- |

42.

soglaša s pristopom danskega predsedstva k staranju in poudarja, da mora EU nujno oblikovati skupni okvir, da se bo mogoče s socialnimi inovacijami odzivati na staranje naše družbe in v prihodnosti v celoti izkoriščati njihov potencial. Skupni okvir EU za spodbujanje socialnih inovacij bi socialnim inovatorjem v vsej Evropi dejansko olajšal delovanje, dostop do financiranja, mrežno povezovanje in razširjanje njihovih dejavnosti.

V Bruslju, 4. maja 2012

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 212/2009.

1

(2)  Kastler, P7_TA(2011) 0332.

2

(3)  http://bibli.reseauope.net/opac_css/index.php?lvl=author_see&id=264.

3

(4)  Vir: Statistični podatki Eurostata o strukturi in staranju prebivalstva.

4

(5)  www.cor.europa.eu/COR_cms/ui/ViewDocument.aspx?siteid=default&contentID=a18962c0-1f8f-44e9-9f3d-bfa7955830db.

5

(6)  Eurostat, regionalni EUROPOP 2008.

6

(7)  Ibid.

7

(8)  CdR 319/2010.

8

(9)  CdR 84/2007.

9

(10)  http://www.socialfinance.org.uk/work/sibs.

10

---

| 27.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 225/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 225/52

---

Mnenje Odbora regij – Energetska učinkovitost v mestih in regijah s poudarkom na razlikah med podeželskimi območji in mesti

2012/C 225/06

ODBOR REGIJ

| — | poziva, da mora energetska učinkovitost postati osrednji in sestavni del energetskih politik, v hierarhiji energetske politike pa jo je treba ustrezno prednostno obravnavati; |
| --- | --- |

—

poziva, da mora energetska učinkovitost postati osrednji in sestavni del energetskih politik, v hierarhiji energetske politike pa jo je treba ustrezno prednostno obravnavati;

| — | podpira boljše povezovanje ukrepov finančne podpore za energetsko učinkovitost in ohranjanje energije v prihodnjih programih financiranja EU; |
| --- | --- |

—

podpira boljše povezovanje ukrepov finančne podpore za energetsko učinkovitost in ohranjanje energije v prihodnjih programih financiranja EU;

| — | poziva k odločnejšim ukrepom, da bo mogoče vplivati na obnašanje ljudi in vzorce porabe energije, ter meni, da sta za to potrebna kombinacija ukrepov nagrajevanja in kaznovanja, ki so dokaz gospodarnosti, in po potrebi večji poudarek na obveznih zahtevah; |
| --- | --- |

—

poziva k odločnejšim ukrepom, da bo mogoče vplivati na obnašanje ljudi in vzorce porabe energije, ter meni, da sta za to potrebna kombinacija ukrepov nagrajevanja in kaznovanja, ki so dokaz gospodarnosti, in po potrebi večji poudarek na obveznih zahtevah;

| — | priznava, da se sedanja politika osredotoča na mesta, da bi se uresničili obstoječi politični cilji, hkrati pa poudarja, da je treba poleg tega tudi celovito in usklajeno obravnavati izzive in priložnosti podeželskih območij na področju rabe in proizvodnje energije; |
| --- | --- |

—

priznava, da se sedanja politika osredotoča na mesta, da bi se uresničili obstoječi politični cilji, hkrati pa poudarja, da je treba poleg tega tudi celovito in usklajeno obravnavati izzive in priložnosti podeželskih območij na področju rabe in proizvodnje energije;

| — | lokalne in regionalne oblasti poziva k izmenjavi najboljših praks na področju energetske učinkovitosti in ohranjanja energije ter k večji prilagodljivosti na področju energije z načrtovanjem in izvajanjem pilotnih dejavnosti zagotavljanja svojih storitev ob čim manjši porabi energije. |
| --- | --- |

—

lokalne in regionalne oblasti poziva k izmenjavi najboljših praks na področju energetske učinkovitosti in ohranjanja energije ter k večji prilagodljivosti na področju energije z načrtovanjem in izvajanjem pilotnih dejavnosti zagotavljanja svojih storitev ob čim manjši porabi energije.

| Poročevalec | Brian MEANEY (IE/EA), član grofijskega sveta Clare in regionalne oblasti Mid-West |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | zaprosilo danskega predsedstva 12. januarja 2012 |

Poročevalec

Brian MEANEY (IE/EA), član grofijskega sveta Clare in regionalne oblasti Mid-West

Referenčni dokument

zaprosilo danskega predsedstva 12. januarja 2012

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

A.   Uvod

1.   poudarja, da strategija Evropa 2020 učinkovito rabo energije pravilno postavlja v ospredje uresničevanja ciljev EU za pametno, trajnostno in vključujočo rast, ki potrebuje prehod na z viri gospodarno gospodarstvo. Pri energetski učinkovitosti ne gre za zmanjševanje proizvodnje ali ekonomske dejavnosti, temveč za zagotavljanje enake proizvodnje ob manjši porabi energije na proizvodno enoto. To pomeni opredelitev in odpravo nepotrebnih načinov porabe energije ter tudi uporabo bolj učinkovitih metod proizvodnje;

2.   z zaskrbljenostjo ugotavlja, da naj bi EU predvidoma dosegla zgolj polovico predlaganih 20 % prihrankov na področju porabe primarne energije do leta 2020. Uresničitev ciljev do leta 2020 zahteva usklajena prizadevanja na vseh ravneh, tako na evropski kot nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Energetska učinkovitost je ključna prednostna naloga in zahteva okrepljene politike na vseh ravneh;

3.   ponovno opozarja, da mora EU, če želi doseči svoje cilje za trajnostno, konkurenčno in varno oskrbo z energijo, solidarnostno in učinkovito sodelovati pri opredeljevanju in izkoriščanju obstoječih in novih tehničnih dosežkov ter vplivati na spremembe obnašanja, ki spodbujajo in izboljšujejo energetsko učinkovitost; v zvezi s tem bi morala EU kratkoročno in srednjeročno namenjati prednost uvajanju najučinkovitejših in gospodarsko najkonkurenčnejših tehnologij na trg;

4.   poudarja, da imajo mesta, regije in lokalne oblasti tudi zaradi lokalnih in regionalnih akterjev na področju energije ključno vlogo pri spodbujanju, pospeševanju in urejanju bolj učinkovite rabe energije pri svojih dejavnostih in v svoji infrastrukturi ter tudi pri potrošnikih in proizvajalcih energije. OR meni, da je treba oblastem za izpolnitev te naloge in uresničitev ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti zagotoviti pristojnosti v smislu financiranja in podpore;

5.   poudarja vlogo regionalnih in lokalnih uprav, ki dajejo zgled, pritegujejo naložbe in ustvarjajo delovna mesta, ter poziva EU, naj spodbuja pripravo regionalnih in lokalnih načrtov za energetsko učinkovitost, ki prispevajo k nacionalnim in evropskim energetskim ciljem, ter tako izboljša svoje energetske informacijske sisteme energije in uvede mehanizme za podporo tem dejavnostim;

6.   pozdravlja pobudo Združenih narodov za mednarodno leto trajnostne energije za vse, saj je dobra priložnost za krepitev ozaveščenosti o pomenu večje energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije na lokalni, nacionalni, regionalni in mednarodni ravni. Slab dostop do čiste, cenovno dostopne in zanesljive energije škodi človekovemu, družbenemu in gospodarskemu razvoju in močno ovira doseganje razvojnih ciljev tisočletja. Popoln prehod k obnovljivim virom energije morajo spremljati okrepljena prizadevanja za zmanjšanje porabe energije in razvoj novih virov energije, kar bo pomenilo tudi manjšo odvisnost od uvoza fosilnih goriv;

7.   nadalje ugotavlja, da se bo glede na to, da sta se indijsko in kitajsko gospodarstvo šele začela dobro razvijati, do leta 2035 (1) kitajska potreba po energiji predvidoma povečala za 75 %; to bo povzročilo večjo konkurenco za energijo, ki jo trenutno uvaža EU, kar bo izziv z vidika dobave, distribucije in cene, pri čemer ima to lahko velike in večplastne gospodarske in družbene posledice. Pripraviti je treba konkretne in izvedljive akcijske načrte za odziv na ta razvoj, da se potrebe po energiji čim prej pokrijejo z obnovljivimi viri, ki so na voljo na lokalni ravni. Mesta ter regionalne in lokalne oblasti bi morali biti vključeni v razvoj takšnih načrtov;

8.   opozarja, da se družbena korist projektov za ekološko preusmeritev v občinah in regijah ne uresničuje, in v zvezi s tem poudarja, da bi morale Evropska komisija in vlade držav članic predvideti obsežna finančna sredstva za to, da povečajo energetsko učinkovitost javnih stavb;

9.   upošteva trenutno razpravo glede Direktive o energetski učinkovitosti in poziva, naj se sprejme dobro utemeljeno in velikopotezno besedilo. Če mesta in regije postanejo energetsko učinkovitejši in zmanjšajo svojo porabo energije, imajo lahko od tega samo koristi: lahko bi zmanjšali odvisnost od uvoženega goriva, zagotovili do 2 milijona novih delovnih mest v sektorju novogradenj in posodobitvenih del (2) ter gospodinjstvom omogočili precejšen prihranek na leto pri računih za energijo. Poleg tega bi EU lahko še dodatno zmanjšala svoje emisije toplogrednih plinov in si na tem področju zastavila še bolj velikopotezne cilje. Predlagana direktiva je zato prvi pravi korak za omilitev sedanje krize. Vendar pa ne posega dovolj daleč, saj si predvsem prizadeva uresničiti gospodarske cilje, tj. zmanjšati uvoz tuje nafte in plina ter te milijarde eurov preusmeriti v gospodarstva EU, ne da bi hkrati podala konkretne zamisli glede nujnega obsežnega razvoja obnovljivih virov energije. Pri tem je odločilno, da se državam članicam omogoči upoštevanje lastnih razmer, da se lahko pripravijo kar najučinkovitejši ukrepi;

10.   v tem okviru posebno obžaluje, da ne obstaja skladna dolgoročna vizija za obnovo bivalnega stavbnega fonda, ki ga je treba obnoviti, pa tudi, da ni jasnih in posebnih finančnih zavez za pomoč lokalnim in regionalnim oblastem pri spodbujanju vlaganj v energetsko učinkovitost na lokalni in regionalni ravni. Pri tem je treba pozornost nameniti razlikovanju med socialnimi in ekonomskimi cilji. Pri obnovi zgradbe je tako treba s stališča podjetja upoštevati ekonomsko izvedljivost, medtem ko mora skupnost poskrbeti za izpolnjevanje socialnih ciljev;

11.   priporoča, da EU okrepi informacijske sisteme na področju energetske učinkovitosti in vanje vključi tako informacije o ukrepih za energetsko učinkovitost na nacionalni in regionalni ravni kot tudi sisteme za presojo doseženih energetskih prihrankov na regionalni ravni; kazalnike energetske učinkovitosti; standardne baze podatkov o izvedljivih ukrepih varčevanja; vodnike dobrih praks; izvedbene standarde itd.; se strinja z evropskim združenjem lokalnih oblasti Energy cities, ki navaja, da je financiranje ključno za uresničitev predlaganih ukrepov. Poleg tega pa OR ugotavlja, da je v predlagani direktivi o energetski učinkovitosti premalo zavezujočih ciljev, da ta ne vsebuje pomembnega postopka revizije ter da vključuje enostavna izvzetja (opt-outs). Zato OR pozdravlja prizadevanja poljskega in danskega predsedstva EU, da bi se v predlog vključili potrebni ukrepi financiranja in drugi manjkajoči elementi. OR podpira prizadevanja danskega predsedstva za politični kompromis, s katerim naj bi ob upoštevanju lokalnih in regionalnih značilnosti v državah članicah zagotovili, da lahko javni organi pri zagotavljanju energetske učinkovitosti stavb prevzamejo pionirsko vlogo. Predlagana obveznost, da morajo energetska podjetja letno prihraniti v povprečju 1,5 % energije, je še posebej dobrodošla;

12.   poudarja, da večje energetske učinkovitosti ni mogoče doseči zgolj s centralno predpisanimi, togimi ukrepi, ki ne upoštevajo lokalnih in regionalnih značilnosti v državah članicah; zato poziva, da se omogoči uporaba alternativnih pristopov k uresničevanju ciljev zmanjšanja porabe energije, pod pogojem, da se doseže enaka raven zmanjšanja porabe energije, in da lahko občine in regije predlagajo strategije za zmanjšanje porabe energije;

13.   ugotavlja prevladujočo kompartmentalizacijo politike in konceptov na področju energetike v okviru EU. Ta je razdeljena na sektorje (promet, gradbeništvo itd.), namesto da bi se upoštevalo prostorske in ozemeljske neenakosti ter potencial, ki ga je treba vzeti v obzir, če naj napreduje celotna Unija;

14.   poziva, da se hkrati z ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti razvijejo ustrezni ukrepi upravljanja z energijo oz. ohranjanja energije, in poziva k razvoju ciljev za upravljanje z energijo oz. njeno ohranjanje za zmanjšanje porabe energije, kar bi lahko pripomoglo k doseganju in preseganju ciljev za zmanjšanje porabe energije, tako da se izboljša energetska učinkovitost;

15.   poziva, da dansko predsedstvo EU prizna vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020 glede energetske učinkovitosti. Sklicevanje na lokalne in regionalne oblasti skoraj ni vključeno v trenutni osnutek dokumenta Sveta za pogajanje o prihodnji direktivi o energetski učinkovitosti in v sporočilo Evropske komisije o časovnem načrtu za energijo do leta 2050. Odbor tudi meni, da morajo revidirani nacionalni programi reform in priporočila za posamezne države močneje odsevati sprejete zaveze glede energetske učinkovitosti;

16.   pozdravlja pobudo za financiranje Inteligentna energija – Evropa in njena prizadevanja za odpravo ovir na trgu. Program Inteligentna energija – Evropa bi se moral osredotočiti na spodbujanje ukrepov za spremembo vedenjskih vzorcev. Vendar pa Odbor poziva, da se rezultati in priporočila projektov Inteligentna energija – Evropa bolj odločno razširjajo (informacije, zakonodaja itd.) po vsej EU ter da se tudi za program Inteligentna energija – Evropa oz. za programe, ki ga bodo nadomestili, zagotovi financiranje za obdobje 2014–2020;

17.   glede na posebno teritorialno razsežnost te problematike OR poudarja, da:

| — | podeželska območja EU uporabljajo več virov energije, ki onesnažujejo okolje, kot mesta, zato bi bilo treba še zlasti podpirati zamenjavo močno onesnažujočih fosilnih goriv s fosilnimi gorivi, ki manj onesnažujejo okolje in ki bi bila prehodna rešitev, nato pa predvsem z obnovljivimi viri energije; |
| --- | --- |

—

podeželska območja EU uporabljajo več virov energije, ki onesnažujejo okolje, kot mesta, zato bi bilo treba še zlasti podpirati zamenjavo močno onesnažujočih fosilnih goriv s fosilnimi gorivi, ki manj onesnažujejo okolje in ki bi bila prehodna rešitev, nato pa predvsem z obnovljivimi viri energije;

| — | kljub temu, da podeželska območja zmanjšujejo zaostanek, njihova raven gospodarskega razvoja še vedno ostaja pod povprečjem EU, zlasti v primerjavi z mesti. Ta razkorak med podeželskimi in mestnimi območji je posebno izrazit v Vzhodni in Srednji Evropi in je vse bolj zaskrbljujoč, saj se je med letoma 2000 in 2007 zaradi hitrega širjenja velikih mest in prestolnic še poglobil. |
| --- | --- |

—

kljub temu, da podeželska območja zmanjšujejo zaostanek, njihova raven gospodarskega razvoja še vedno ostaja pod povprečjem EU, zlasti v primerjavi z mesti. Ta razkorak med podeželskimi in mestnimi območji je posebno izrazit v Vzhodni in Srednji Evropi in je vse bolj zaskrbljujoč, saj se je med letoma 2000 in 2007 zaradi hitrega širjenja velikih mest in prestolnic še poglobil.

ODBOR REGIJ

B.   Mesta ter regionalne in lokalne oblasti

18.   ponovno poziva k boljšemu ravnovesju med mesti in podeželjem v politikah trajnostne energije po vsej EU in poudarja potrebo po izkoriščanju potenciala podeželskih območij za dosego ciljev strategije Evropa 2020 o energetski učinkovitosti. Na podeželskih območjih je resnično velik potencial za proizvodnjo energije in zmanjšanje porabe, velike površine zemlje za elektrarne na veter ali sončno energijo je mogoče najti zgolj na podeželju. Hkrati pa sodobno kmetijstvo za svoje delovanje potrebuje veliko energije. Vendar pa je potencial za prihranek energije in za razvoj novih virov energije večinoma spregledan;

19.   poudarja, da obstajajo velike neenakosti med mestnimi in podeželskimi območji. Stanje na področju energetske učinkovitosti na podeželskih območjih je zelo slabo in zahteva nujno obravnavo. Gospodinjstva na podeželju in mala podjetja se spopadajo z več pomanjkljivostmi glede porabe energije, zlasti zaradi narave gospodinjstev in kakovosti stavbnega fonda. Podeželske stavbe so znatno starejše in njihova prenova je za lastnike dražja in pogosto neizvedljiva. Eden od razlogov za to je gostota prebivalstva, saj izolacija posamezne podeželske stavbe ne more imeti koristi od enake ekonomije obsega, ki jih lahko imajo mestne stavbe z več stanovalci. Takšno stanje, ki v različnem obsegu obstaja v vseh državah članicah, vodi k sorazmerno višjim stroškom za energijo na podeželju, pri čemer je dohodek na prebivalca na podeželju od 21 % do 61 % nižji (3);

20.   vendar poudarja, da je bila energetska politika EU določena na podlagi potreb večjih mest. Vlagatelji še vedno skoraj izključno pozornost namenjajo infrastrukturi, ki je namenjena mestnim območjem;

21.   izpostavlja, da je dostop do energije na podeželju in v odročnih regijah na splošno dražji. Energetska učinkovitost je poleg tega nižja zaradi nizke uporabe čistih tehnologij in neučinkovite izolacije, zato Odbor poziva k sprejetju ustreznih rešitev upravljanja in financiranja, zlasti glede na možnosti, ki jih zagotavljata Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in njegov pristop LEADER, da se v zvezi s tem podeželju po vsej EU omogoči nadoknaditi zaostanek v primerjavi z mestnimi območji. Številne dobre prakse in pilotni projekti, ki so bili izvedeni po celi EU, so že jasno pokazali, da imajo podeželska območja potencial za zadostitev lastnih potreb po energiji iz različnih virov, kot so ogljično nevtralni viri energije, ki ne ustvarjajo emisij toplogrednih plinov, biomasa, gorivne celice itd.;

22.   ocenjuje, da bi morala podpora Evropskega socialnega sklada (ESS) za krepitev zmogljivosti, zlasti pri nadgrajevanju spretnosti delavcev, ki lahko zajemajo tudi tradicionalne tehnike obdelovanja lokalno dostopnih materialov, priznati in upoštevati različne potrebe mestnih in podeželskih območij, da podeželski delavci ne bi bili odrinjeni na stran. Drugače bi to povzročilo razkorak pri usposobljenosti za izvajanje tehnologij, ki so ustrezne za podeželska območja, in še povečalo energetski razkorak med temi območji;

23.   poudarja, da lahko ima izobraževalna politika pomembno vlogo pri ozaveščanju o energetski učinkovitosti in vplivanju na potrebne spremembe v obnašanju ljudi; predlaga, naj se izvedejo primerjalne analize obstoječih izobraževalnih pobud, da se opredelijo najboljše prakse in oblikujejo učni načrti, ki lahko že v najbolj zgodni fazi formalnega izobraževanja vsebujejo študije o trajnosti; poleg tega poziva, naj se v naslednjem programu „Erasmus za vse“ oblikujejo koalicije znanja med univerzitetnim sektorjem in „zelenimi podjetji“, da se razvijejo novi učni načrti, s katerimi se bodo zapolnile vrzeli glede inovacij ter znanja in veščin na področju energetske učinkovitosti in ohranjanja energije;

24.   poudarja, da lokalne in regionalne oblasti tudi lahko pripomorejo k doseganju koristi na področju energetske učinkovitosti z vključevanjem okoljskih dejavnikov v postopke javnega naročanja. Pozdravlja predlog direktive o javnih naročilih, ki ga je sprejela Komisija (4). Ta predlog določa, da lahko lokalne in regionalne oblasti pri postopkih javnega naročanja upoštevajo okoljske dejavnike, vključno z energetsko učinkovitostjo. Lokalne in regionalne oblasti je treba spodbujati, da pri oceni javnega naročila uporabijo ekonomsko najugodnejše ponudbo, da upoštevajo prihranek energije v času celotnega trajanja predlagane ponudbe.

ODBOR REGIJ

C.   Potrošniki

25.   poudarja, da obstaja tudi socialna razsežnost, ko energetska revščina lahko zlasti prizadene skupine z nižjimi dohodki. Tudi glede razlogov in posledic energetske revščine so velike razlike med mestnimi in podeželskimi območji, ki jih je treba upoštevati z ustreznimi ukrepi in ki niso nujno povezane s splošno energetsko učinkovitostjo nekaterih držav ali regij;

26.   poziva k sprejetju ukrepov, ki bodo potrošnikom omogočili, da si bodo lahko v okviru sodelovanja s proizvajalci oz. dobavitelji zagotovili koristi v zameno za spremembo vzorcev porabe; na primer kadar posamezniki množično začnejo uporabljati energijo v času manjše porabe. Treba bi jih bilo podpirati, da dosežejo popust, ki ustreza popustu za velike kupce. Podobno je treba podpirati uvedbo pametnih tehnologij za merjenje porabe in obračunavanje, s katerimi je mogoče zviševati raven energetske učinkovitosti dobaviteljev (z učinkovitim upravljanjem omrežja, izboljšanjem vzdrževanja omrežja in naprav itd.) in potrošnikov (z boljšimi informacijami o porabi, zaračunavanjem, pogodbenimi in omrežnimi storitvami, pametno interaktivno porabo itd.). Poleg tega se ne bi smelo dopuščati upiranje trga tej uvedbi ter bi bilo treba pospešiti splošno uvajanje teh sistemov in jih uvesti prej, kot se trenutno pričakuje. Treba je zagotoviti, da vgradnja sodobnih merilnih naprav za potrošnike ne bo pomenila bistvenega povišanja pristojbin;

27.   pozdravlja obnovitev in nadaljevanje programa Energy Star, ki je povezano s predlogom o programu za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme, ter ugotavlja, da se v predlogu uredbe COM(2012) 109 final predvideva obnova sporazuma Energy Star v povezavi s Sklepom Sveta o sklenitvi sporazuma med Vlado Združenih držav Amerike in Evropsko unijo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (COM (2012) 108 final). Spodbujati je treba uporabo oznake Energy Star. Ugotavlja se, da bodo visoke cene porabe energije spodbujale prodajo energetsko zelo učinkovitih naprav. Poleg tega bi Komisija morala premisliti o označevanju, ki bi prikazovalo porabo energije, potrebne za proizvodnjo.

ODBOR REGIJ

D.   Financiranje

28.   ob sklicevanju na mnenje o podnebnih spremembah in prihodnjem proračunu EU (5) ostaja zaskrbljen glede nenehnega osredotočanja na varčevalne ukrepe, ki zasenčijo vse teme v zvezi z realnim gospodarstvom v kontekstu prihodnjega proračuna EU za obdobje 2014–2020, zlasti nujno potrebno povečanje proračuna EU, ki je na voljo vlaganjem v trajnostno energijo na lokalni in regionalni ravni ter v mestih in na podeželju, kakor je bilo predlagano v prejšnjih mnenjih OR. Pozdravlja pa vključevanje „premika k nizkoogljičnemu gospodarstvu v vseh sektorjih“ kot prednostno nalogo vlaganj iz skupnega strateškega okvira (6), vendar poudarja, da je treba sredstva iz skupnega strateškega okvira uporabiti za obravnavo opredeljenih regionalnih izzivov, a da mora obstajati tudi ravnovesje med trajnostno proizvodnjo in energetsko učinkovitostjo;

29.   obžaluje, da Svet v besedilo direktive o energetski učinkovitosti ni vključil določbe za namensko dodelitev financiranja, katere primer so nacionalni skladi za energetsko učinkovitost; poudarja potrebo po odločnem spodbujanju vloge Evropske investicijske banke (EIB) prek nacionalnih in lokalnih posojilnih institucij, in sicer za financiranje naložb v energetsko učinkovitost;

30.   poziva, da dansko predsedstvo zagotovi, da se prihodnja pomoč v obliki subvencij za spodbujanje ukrepov glede energetske učinkovitosti pri ogrevanju in hlajenju prostorov veže na izmerjene prihranke, dosežene pri porabi energije, za vsak posamezen obrat;

31.   poziva, naj Evropska komisija v prihodnjem proračunu EU pripravi vse potrebno za predlagano direktivo o energetski učinkovitosti in zagotovi, da se za energetsko učinkovitost podeželskih stavb dodeli dovolj sredstev;

32.   poudarja, da je zmožnost dostopanja do financiranja, ki je že na voljo, na lokalni in regionalni ravni za podeželska območja velik problem:

| — | finančni mehanizmi (ELENA itd.) ter skladi, namenjeni energetski učinkovitosti (Evropski sklad za energetsko učinkovitost – EEEF itd.); |
| --- | --- |

—

finančni mehanizmi (ELENA itd.) ter skladi, namenjeni energetski učinkovitosti (Evropski sklad za energetsko učinkovitost – EEEF itd.);

| — | izkušnje v sedanjem obdobju financiranja kažejo, da iz vrste različnih razlogov ni mogoče v celoti izkoristiti sredstev iz strukturnih skladov, namenjenih za energetsko učinkovitost. Zato je treba v finančnem okviru 2014–2020, v katerem je v ta namen predviden še večji delež sredstev, zagotoviti, da bodo imele lokalne in regionalne oblasti lažji dostop do njih; |
| --- | --- |

—

izkušnje v sedanjem obdobju financiranja kažejo, da iz vrste različnih razlogov ni mogoče v celoti izkoristiti sredstev iz strukturnih skladov, namenjenih za energetsko učinkovitost. Zato je treba v finančnem okviru 2014–2020, v katerem je v ta namen predviden še večji delež sredstev, zagotoviti, da bodo imele lokalne in regionalne oblasti lažji dostop do njih;

33.   izpostavlja, da obstajajo tudi drugi finančni instrumenti, kot so pogodbe o energetski učinkovitosti, javno-zasebna partnerstva ter nacionalni ali regionalni skladi za energetsko učinkovitost, ki spodbujajo delo na področju energetske učinkovitosti v času, ko je javnega denarja malo. Dejansko je v trenutnih razmerah, ko so javni viri omejeni in so mnoga mala in srednja podjetja v težavah, potrebna še posebna pozornost, da zagotovimo najboljšo možno ravnovesje pri porabi EU za infrastrukturo velikega obsega na eni strani ter za decentralizirano proizvodnjo energije, ki je bistveni element oskrbe z energijo na podeželju, na drugi strani; prav tako poziva, naj EU na evropski ravni spodbuja in ureja vlogo podjetij za energetske storitve kot akterjev za financiranje naložb v energetsko učinkovitost, da bi ta podjetja tako dobila tudi možnost dostopa do namenskih evropskih sredstev;

34.   meni, da so za izboljšanje dostopa do financiranja potrebni instrumenti, da se potrošnikom in javnim oblastem pomaga pri izpolnjevanju zahtev po sofinanciranju in tudi pri oblikovanju inovativnih načrtov, ki pritegnejo posojilodajalce;

35.   ponavlja, da je anketa, ki jo je na temo politik trajnostne energije v začetku leta 2010 izvedla platforma OR za spremljanje strategije Evropa 2020, pokazala, da so lokalne in regionalne pobude ponavadi večsektorski, integrirani ukrepi, ki hkrati prispevajo k konkurenčnosti, rasti in zaposlovanju. Zato je pomembno, da se ta realnost ustrezno upošteva pri pripravi prihodnjega proračuna EU;

36.   poziva, da se lokalnim in regionalnim oblastem omogoči, da energetsko učinkovitost vključijo v svoje zahteve prostorskega načrtovanja na podeželju in v mestih.

ODBOR REGIJ

E.   Logistika

37.   želi izpostaviti pomen razvijanja vseevropskih logističnih sistemov, ki bi lahko zagotovili večjo učinkovitost tovornega prometa, kot na primer centralni evropski logistični sistem (CELS - Central European Logistics System).To bi privedlo do enotnega sistema kartiranja, ki bi v enotno predstavitev vključil vse evropske vrste prometa od železniškega, cestnega, letalskega, pa do prometa po morju in celinskih plovnih poteh;

38.   meni, da bi centralni evropski logistični sistem lahko zagotovil vizualno kartiranje in pomoč pri analizi stroškov za spodbujanje okolju prijaznega, gospodarnega, učinkovitega povezovanja intermodalnega prevoza. Bil bi spletni imenik tovornega prometa, v okviru katerega bi se cestni, železniški in letalski prevozniki ter prevozniki po morju in celinskih plovnih poteh lahko registrirali, kar bi pripomoglo, da postane najobsežnejši imenik vseh prevoznikov tovora. Ima tudi potencial za opredelitev, katere poti so primerne za kombinirani prevoz, ki zagotavlja najkrajši možni prevoz po cestah;

39.   poudarja pomen celostnih čezsektorskih politik trajnostne energije za podeželska območja, ki zajemajo tako energetsko učinkovitost stavb ter na področju prometa itd. kot tudi decentralizirano proizvodnjo obnovljivih virov energije.

ODBOR REGIJ

F.   Sklepne ugotovitve

40.   v tem okviru meni, da lahko kohezijska politika zagotovi okvir za usklajen pristop k temu kompleksnemu izzivu. Povezave med cilji strategije Evropa 2020 zahtevajo jasno zavedanje oblikovalcev politik EU, da so izboljšave strategije Evropa 2020 možne na vseh področjih, če se ukrepi, ki povečujejo učinkovito porabo energije, na široko izvajajo po vsej EU;

41.   poudarja potrebo po boljšem uravnoteženju notranje in zunanje razsežnosti dobave energije EU s spodbujanjem raziskav in uveljavljanja energetske učinkovitosti ter v enakem obsegu tudi naložb v nove načine prenosa fosilnih goriv iz tretjih držav, ter želi Evropsko komisijo spomniti, da je za energetsko učinkovitost še vedno potrebnih milijarde eurov, ki jih je treba vložiti v stanovanjski in prometni sektor. Prav tako pa mora biti upravljanje z energijo oz. ohranjanje energije priznano za stalno potrebo ter obravnavano v skladu s tem;

42.   ponovno poudarja, da bi morale države članice uvesti posvetovalni postopek, ki bi regionalne in lokalne akterje vključil v pripravo nacionalnih načrtov za energetsko učinkovitost (pristop od spodaj navzgor) in bi zagotovil skladnost nacionalnih načrtov z lokalnimi in regionalnimi cilji in sredstvi; poziva tudi, da se sodelovanje regionalnih in lokalnih akterjev vključi v fazo nadzora, saj so pristojne za njihovo uresničevanje;

43.   ponovno izpostavlja pobudo Konvencije županov kot oprijemljivega primera zaveze lokalnih vlad za spodbujanje energetske učinkovitosti in spoprijemanje z izzivom podnebnih sprememb, vendar ugotavlja, da podpisniki Konvencije županov ne uporabljajo enotne metodologije poročanja. Konvencija županov je pobuda, v okviru katere morajo regije o svojih rezultatih glede energetske učinkovitosti poročati na podlagi strogih in skupnih meril za poročanje (7);

44.   poziva Komisijo, naj nemudoma sprejme ukrepe za uresničitev zamisli o povezovanju v vseevropsko energetsko omrežje, s čimer bo EU vsem svojim prebivalcem zagotovila zanesljivo oskrbo z energijo. To je pomembno tudi z varnostno-političnega vidika, saj se bo tako zmanjšala odvisnost Evrope od fosilnih goriv, ki prihajajo iz držav z avtoritarnimi režimi.

45.   Ključna sporočila – ukrepi

ODBOR REGIJ

| (a) | poziva, da mora energetska učinkovitost postati osrednji in sestavni del energetskih politik, v hierarhiji energetske politike pa jo je treba ustrezno prednostno obravnavati; |
| --- | --- |

(a)

poziva, da mora energetska učinkovitost postati osrednji in sestavni del energetskih politik, v hierarhiji energetske politike pa jo je treba ustrezno prednostno obravnavati;

| (b) | podpira boljše povezovanje ukrepov finančne podpore za energetsko učinkovitost in ohranjanje energije v prihodnjih programih financiranja EU; |
| --- | --- |

(b)

podpira boljše povezovanje ukrepov finančne podpore za energetsko učinkovitost in ohranjanje energije v prihodnjih programih financiranja EU;

| (c) | poziva k odločnejšim ukrepom, da bo mogoče vplivati na obnašanje ljudi in vzorce porabe energije, ter meni, da sta za to potrebna kombinacija ukrepov nagrajevanja in kaznovanja, ki so dokaz gospodarnosti, in po potrebi večji poudarek na obveznih zahtevah; |
| --- | --- |

(c)

poziva k odločnejšim ukrepom, da bo mogoče vplivati na obnašanje ljudi in vzorce porabe energije, ter meni, da sta za to potrebna kombinacija ukrepov nagrajevanja in kaznovanja, ki so dokaz gospodarnosti, in po potrebi večji poudarek na obveznih zahtevah;

| (d) | priznava, da se sedanja politika osredotoča na mesta, da bi se uresničili obstoječi politični cilji, hkrati pa poudarja, da je treba poleg tega tudi celovito in usklajeno obravnavati izzive in priložnosti podeželskih območij na področju rabe in proizvodnje energije; |
| --- | --- |

(d)

priznava, da se sedanja politika osredotoča na mesta, da bi se uresničili obstoječi politični cilji, hkrati pa poudarja, da je treba poleg tega tudi celovito in usklajeno obravnavati izzive in priložnosti podeželskih območij na področju rabe in proizvodnje energije;

| (e) | lokalne in regionalne oblasti poziva k izmenjavi najboljših praks na področju energetske učinkovitosti in ohranjanja energije ter k večji prilagodljivosti na področju energije z načrtovanjem in izvajanjem pilotnih dejavnosti zagotavljanja svojih storitev ob čim manjši porabi energije. |
| --- | --- |

(e)

lokalne in regionalne oblasti poziva k izmenjavi najboljših praks na področju energetske učinkovitosti in ohranjanja energije ter k večji prilagodljivosti na področju energije z načrtovanjem in izvajanjem pilotnih dejavnosti zagotavljanja svojih storitev ob čim manjši porabi energije.

V Bruslju, 4. maja 2012

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

(1)  IEA Global Energy Report 2011.

1

(2)  Evropska komisija.

2

(3)  Eurostat.

3

(4)  COM(2011) 896 final.

4

(5)  Predhodno mnenje: Vključevanje politike glede podnebnih sprememb in prihodnji proračun EU (CdR 104/2011).

5

(6)  Predlog uredbe o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir (COM(2011) 615 final).

6

(7)  http://ec.europa.eu/energy/publications/doc/2012_thinkbooklet.pdf.

7

---

III Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

95. plenarno zasedanje 3. in 4. maja 2012

| 27.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 225/58 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 225/58

---

Mnenje Odbora regij – Predlog splošne uredbe o skladih skupnega strateškega okvira

2012/C 225/07

ODBOR REGIJ

| — | se zavzema za ambiciozen proračun za prihodnjo kohezijsko politiko (2014–2020), da bi uresničili cilje Pogodbe in strategije Evropa 2020; želi tudi, da se pri ocenjevanju razvitosti in razdelitve virov poleg BDP upoštevajo tudi druga merila; |
| --- | --- |

—

se zavzema za ambiciozen proračun za prihodnjo kohezijsko politiko (2014–2020), da bi uresničili cilje Pogodbe in strategije Evropa 2020; želi tudi, da se pri ocenjevanju razvitosti in razdelitve virov poleg BDP upoštevajo tudi druga merila;

| — | podpira strukturo, ki jo predlaga Komisija, tj. opredelitev dveh glavnih ciljev („naložbe za rast in delovna mesta“ in „teritorialno sodelovanje“), ohranitev ESS v okviru kohezijske politike in oblikovanje nove kategorije „regij v prehodu“ kot varnostne mreže za regije, ki niso več upravičene do polne konvergenčne podpore; |
| --- | --- |

—

podpira strukturo, ki jo predlaga Komisija, tj. opredelitev dveh glavnih ciljev („naložbe za rast in delovna mesta“ in „teritorialno sodelovanje“), ohranitev ESS v okviru kohezijske politike in oblikovanje nove kategorije „regij v prehodu“ kot varnostne mreže za regije, ki niso več upravičene do polne konvergenčne podpore;

| — | se zavzema za večjo prožnost pri razdelitvi strukturnih skladov, ki se z neposredno udeležbo lokalnih in regionalnih oblasti bolj realistično prilagaja potrebam različnih ozemelj; ta prožnost bi morala veljati za razdelitev med ESRR in ESS ter tematsko osredotočenje skladov na določene cilje strategije Evropa 2020; v tem smislu poziva k bistvenemu zmanjšanju oziroma večji prožnosti minimalnih pragov, določenih v ustreznih predpisih; |
| --- | --- |

—

se zavzema za večjo prožnost pri razdelitvi strukturnih skladov, ki se z neposredno udeležbo lokalnih in regionalnih oblasti bolj realistično prilagaja potrebam različnih ozemelj; ta prožnost bi morala veljati za razdelitev med ESRR in ESS ter tematsko osredotočenje skladov na določene cilje strategije Evropa 2020; v tem smislu poziva k bistvenemu zmanjšanju oziroma večji prožnosti minimalnih pragov, določenih v ustreznih predpisih;

| — | podpira strateški pristop skupnega strateškega okvira, ki vključuje vse sklade, namenjene regijam, kar bo omogočilo boljše usklajevanje z EKSRP in ESPR; podpira tudi večje upoštevanje načela teritorialne kohezije z ukrepi za razvoj mest, ukrepi za lokalni razvoj, s celostnimi teritorialnimi naložbami in skupnimi akcijskimi načrti, vendar meni, da bi več pozornosti morali nameniti regijam v procesu industrijske preobrazbe ali z demografskimi ovirami; |
| --- | --- |

—

podpira strateški pristop skupnega strateškega okvira, ki vključuje vse sklade, namenjene regijam, kar bo omogočilo boljše usklajevanje z EKSRP in ESPR; podpira tudi večje upoštevanje načela teritorialne kohezije z ukrepi za razvoj mest, ukrepi za lokalni razvoj, s celostnimi teritorialnimi naložbami in skupnimi akcijskimi načrti, vendar meni, da bi več pozornosti morali nameniti regijam v procesu industrijske preobrazbe ali z demografskimi ovirami;

| — | se zavzema za spodbujanje možnosti programov, ki se financirajo iz več skladov (ESRR, ESS, EKSRP in ESPR), in za to, da Evropska komisija sprejme vse potrebne ukrepe za pripravo in izvajanje teh programov, pri čemer mora upoštevati načelo sorazmernosti; |
| --- | --- |

—

se zavzema za spodbujanje možnosti programov, ki se financirajo iz več skladov (ESRR, ESS, EKSRP in ESPR), in za to, da Evropska komisija sprejme vse potrebne ukrepe za pripravo in izvajanje teh programov, pri čemer mora upoštevati načelo sorazmernosti;

| — | zavrača makroekonomsko pogojenost in rezervo za uspešnost, ki sta po njegovem mnenju v nasprotju z glavnim ciljem kohezijske politike; vendar podpira uvedbo rezerve za prožnost, ki bi jo sestavljala sredstva iz samodejnega prenehanja prevzetih obveznosti, za financiranje poskusnih pobud; podpira tudi načelo vnaprejšnje pogojenosti, ki je bolj dodelano in deluje bolj preventivno kot represivno; |
| --- | --- |

—

zavrača makroekonomsko pogojenost in rezervo za uspešnost, ki sta po njegovem mnenju v nasprotju z glavnim ciljem kohezijske politike; vendar podpira uvedbo rezerve za prožnost, ki bi jo sestavljala sredstva iz samodejnega prenehanja prevzetih obveznosti, za financiranje poskusnih pobud; podpira tudi načelo vnaprejšnje pogojenosti, ki je bolj dodelano in deluje bolj preventivno kot represivno;

| — | vztraja pri dejanski poenostavitvi pravil upravljanja, zlasti glede nadzornih in revizijskih organov, dejavnosti, ki ustvarjajo prihodek, in pavšalnih izdatkov. |
| --- | --- |

—

vztraja pri dejanski poenostavitvi pravil upravljanja, zlasti glede nadzornih in revizijskih organov, dejavnosti, ki ustvarjajo prihodek, in pavšalnih izdatkov.

| Poročevalka | Catiuscia MARINI (IT/PES), predsednica dežele Umbrije |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006
  COM(2011) 615 final |

Poročevalka

Catiuscia MARINI (IT/PES), predsednica dežele Umbrije

Referenčni dokument

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006

COM(2011) 615 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

A.   
  Proračun unije in dodeljevanje sredstev

ODBOR REGIJ

Za primeren in uravnotežen proračun Unije

| 1. | opozarja, da mora Evropska unija imeti tak proračun, da bo lahko zagotavljala učinkovitost kohezijske politike in izpolnjevala cilje strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da mora Evropska unija imeti tak proračun, da bo lahko zagotavljala učinkovitost kohezijske politike in izpolnjevala cilje strategije Evropa 2020;

| 2. | poziva, naj bo za posamezno kategorijo regij ohranjena vsaj enaka stopnja intenzivnosti pomoči EU, kot je predvidena za trenutno programsko obdobje; |
| --- | --- |

2.

poziva, naj bo za posamezno kategorijo regij ohranjena vsaj enaka stopnja intenzivnosti pomoči EU, kot je predvidena za trenutno programsko obdobje;

| 3. | poudarja, da trenutna gospodarska, finančna in socialna kriza velikih razsežnosti na evropski ravni povzroča nastanek trajne prenizke zaposlenosti, ki močno in na različne načine vpliva na vsa območja Evropske unije. V tem okviru so strukturni skladi nepogrešljiv vir financiranja za boj proti krizi in podporo razvoju evropskih regij. |
| --- | --- |

3.

poudarja, da trenutna gospodarska, finančna in socialna kriza velikih razsežnosti na evropski ravni povzroča nastanek trajne prenizke zaposlenosti, ki močno in na različne načine vpliva na vsa območja Evropske unije. V tem okviru so strukturni skladi nepogrešljiv vir financiranja za boj proti krizi in podporo razvoju evropskih regij.

ODBOR REGIJ

Omejitev težav pri črpanju sredstev

| 4. | poziva Komisijo, naj sprejme primerne pobude za zmanjšanje težav pri črpanju sredstev, s katerimi se srečujejo nekatere države članice, izboljša upravljanje sredstev Unije – zlasti s poenostavljenimi in inovativnimi sistemi upravljanja in nadzora – ter spodbudi pristop, usmerjen v rezultate. |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj sprejme primerne pobude za zmanjšanje težav pri črpanju sredstev, s katerimi se srečujejo nekatere države članice, izboljša upravljanje sredstev Unije – zlasti s poenostavljenimi in inovativnimi sistemi upravljanja in nadzora – ter spodbudi pristop, usmerjen v rezultate.

ODBOR REGIJ

Za pravičnejša in bolj uravnotežena merila razdeljevanja

| 5. | meni, da je zaradi gospodarske in finančne krize treba še toliko bolj uporabljati primerljive podatke o BDP, ki so na voljo pravočasno, in druge kazalnike, da bi se lahko natančneje določila dejanska stopnja razvitosti evropskih regij (1); ohraniti je treba ustrezno koncentracijo sredstev za regije, ki zaostajajo v razvoju; |
| --- | --- |

5.

meni, da je zaradi gospodarske in finančne krize treba še toliko bolj uporabljati primerljive podatke o BDP, ki so na voljo pravočasno, in druge kazalnike, da bi se lahko natančneje določila dejanska stopnja razvitosti evropskih regij (1); ohraniti je treba ustrezno koncentracijo sredstev za regije, ki zaostajajo v razvoju;

| 6. | meni, da je treba – za namene dodeljevanja sredstev – ustrezno upoštevati posebnost držav članic z izrazitimi notranjimi gospodarskimi razlikami; še posebej izraža zaskrbljenost glede meril za dodeljevanje sredstev za skupno kmetijsko politiko (SKP) v povezavi z večletnim finančnim okvirom, ker se socialne, gospodarske in strukturne razlike ne upoštevajo ustrezno. |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba – za namene dodeljevanja sredstev – ustrezno upoštevati posebnost držav članic z izrazitimi notranjimi gospodarskimi razlikami; še posebej izraža zaskrbljenost glede meril za dodeljevanje sredstev za skupno kmetijsko politiko (SKP) v povezavi z večletnim finančnim okvirom, ker se socialne, gospodarske in strukturne razlike ne upoštevajo ustrezno.

B.   
  Ustroj kohezijske politike

ODBOR REGIJ

Poenostavljen ustroj

| 7. | se strinja z opredelitvijo dveh glavnih ciljev: „naložbe za rast in delovna mesta“ ter „teritorialno sodelovanje“, ki prispevata k poenostavitvi ustroja kohezijske politike; |
| --- | --- |

7.

se strinja z opredelitvijo dveh glavnih ciljev: „naložbe za rast in delovna mesta“ ter „teritorialno sodelovanje“, ki prispevata k poenostavitvi ustroja kohezijske politike;

| 8. | odobrava vzpostavitev kategorije regij v prehodu; te se financirajo zlasti iz sredstev, ki izvirajo iz regij in držav, ki niso več upravičene do pomoči v okviru cilja konvergence in pomoči kohezijskega sklada, torej se ne bi smela zmanjšati raven podpore drugima dvema kategorijama regij. Odobrava tudi predlagano varnostno mrežo za regije, ki niso več upravičene do polne konvergenčne podpore. Ta nova kategorija bo dejansko omogočila boljšo podporo ne le regijam, ki ne sodijo več v cilj konvergence, marveč tudi regijam, katerih BDP na prebivalca znaša med 75 % in 90 % evropskega povprečja; omogočila bo tudi prilagoditev podpore EU glede na različne stopnje razvitosti in ublažitev mejnih učinkov, ugotovljenih v sedanjem programskem obdobju. Ta ureditev bi morala veljati za vse sklade SSO; |
| --- | --- |

8.

odobrava vzpostavitev kategorije regij v prehodu; te se financirajo zlasti iz sredstev, ki izvirajo iz regij in držav, ki niso več upravičene do pomoči v okviru cilja konvergence in pomoči kohezijskega sklada, torej se ne bi smela zmanjšati raven podpore drugima dvema kategorijama regij. Odobrava tudi predlagano varnostno mrežo za regije, ki niso več upravičene do polne konvergenčne podpore. Ta nova kategorija bo dejansko omogočila boljšo podporo ne le regijam, ki ne sodijo več v cilj konvergence, marveč tudi regijam, katerih BDP na prebivalca znaša med 75 % in 90 % evropskega povprečja; omogočila bo tudi prilagoditev podpore EU glede na različne stopnje razvitosti in ublažitev mejnih učinkov, ugotovljenih v sedanjem programskem obdobju. Ta ureditev bi morala veljati za vse sklade SSO;

| 9. | meni, da mora biti tudi ureditev glede smernic o regionalni pomoči za obdobje 2014–2020 na področju državne pomoči skladna s strukturo prihodnje kohezijske politike ter da pri določitvi upravičenih območij ne smejo obstajati nasprotja med kohezijsko politiko in konkurenčnim pravom. |
| --- | --- |

9.

meni, da mora biti tudi ureditev glede smernic o regionalni pomoči za obdobje 2014–2020 na področju državne pomoči skladna s strukturo prihodnje kohezijske politike ter da pri določitvi upravičenih območij ne smejo obstajati nasprotja med kohezijsko politiko in konkurenčnim pravom.

ODBOR REGIJ

Za primerno vlogo Evropskega socialnega sklada v okviru kohezijske politike

| 10. | izraža zadovoljstvo, da ESS ostaja v okviru kohezijske politike kot ključni instrument v podporo zaposlovanju, izboljšanju sposobnosti in znanja posameznikov ter socialnemu vključevanju; |
| --- | --- |

10.

izraža zadovoljstvo, da ESS ostaja v okviru kohezijske politike kot ključni instrument v podporo zaposlovanju, izboljšanju sposobnosti in znanja posameznikov ter socialnemu vključevanju;

| 11. | vseeno pa zahteva, da je v skladu z načelom subsidiarnosti izbira naložbenih prednostnih nalog in porazdelitev sredstev strukturnih skladov med ESRR in ESS v rokah regionalnih skupnosti in pristojnih lokalnih oblasti. |
| --- | --- |

11.

vseeno pa zahteva, da je v skladu z načelom subsidiarnosti izbira naložbenih prednostnih nalog in porazdelitev sredstev strukturnih skladov med ESRR in ESS v rokah regionalnih skupnosti in pristojnih lokalnih oblasti.

C.   
  Skupna načela za vse sklade

ODBOR REGIJ

Za okrepljeno partnerstvo in upravljanje na več ravneh

| 12. | zahteva, da lokalne in regionalne oblasti v vsaki državi članici skladno z načelom upravljanja na več ravneh in v skladu s porazdelitvijo pristojnosti znotraj posameznih držav v celoti sodelujejo pri pripravi, izvajanju in pogajanjih o različnih strateških dokumentih, tj. o skupnem strateškem okviru in še zlasti o pogodbi o partnerstvu. Tudi teritorialni pakti med lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi oblastmi bi morali biti na voljo kot ena od možnosti za formaliziranje partnerskih sporazumov v povezavi z nacionalnimi vladami; |
| --- | --- |

12.

zahteva, da lokalne in regionalne oblasti v vsaki državi članici skladno z načelom upravljanja na več ravneh in v skladu s porazdelitvijo pristojnosti znotraj posameznih držav v celoti sodelujejo pri pripravi, izvajanju in pogajanjih o različnih strateških dokumentih, tj. o skupnem strateškem okviru in še zlasti o pogodbi o partnerstvu. Tudi teritorialni pakti med lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi oblastmi bi morali biti na voljo kot ena od možnosti za formaliziranje partnerskih sporazumov v povezavi z nacionalnimi vladami;

| 13. | meni, da je nepravično, da so regionalne in lokalne oblasti na področju partnerstva izenačene z ekonomskimi in socialnimi partnerji, saj lokalne in regionalne oblasti kot zastopnice splošnih interesov skupnosti, ki jih upravljajo, soupravljajo – ob upoštevanju institucionalnega okvira držav članic – in sofinancirajo projekte kohezijske politike. |
| --- | --- |

13.

meni, da je nepravično, da so regionalne in lokalne oblasti na področju partnerstva izenačene z ekonomskimi in socialnimi partnerji, saj lokalne in regionalne oblasti kot zastopnice splošnih interesov skupnosti, ki jih upravljajo, soupravljajo – ob upoštevanju institucionalnega okvira držav članic – in sofinancirajo projekte kohezijske politike.

ODBOR REGIJ

Za stopnjo sofinanciranja, ki ustreza stopnji razvitosti regij

| 14. | ponovno potrjuje svojo podporo načelu evropskega sofinanciranja, ki zagotavlja prevzemanje odgovornosti regionalnih in lokalnih akterjev; |
| --- | --- |

14.

ponovno potrjuje svojo podporo načelu evropskega sofinanciranja, ki zagotavlja prevzemanje odgovornosti regionalnih in lokalnih akterjev;

| 15. | meni, da bi moral biti DDV upravičen, kadar ni izterljiv; |
| --- | --- |

15.

meni, da bi moral biti DDV upravičen, kadar ni izterljiv;

| 16. | meni, da je treba ločiti med zainteresiranimi stranmi civilne družbe in partnerji javnega sektorja. Pristojne lokalne in regionalne oblasti ali njihovi predstavniki bi morali biti sestavni del postopka pogajanj za pripravo pogodb ali sporazumov o partnerstvu na ravni države članice in ne le na regionalni ravni. |
| --- | --- |

16.

meni, da je treba ločiti med zainteresiranimi stranmi civilne družbe in partnerji javnega sektorja. Pristojne lokalne in regionalne oblasti ali njihovi predstavniki bi morali biti sestavni del postopka pogajanj za pripravo pogodb ali sporazumov o partnerstvu na ravni države članice in ne le na regionalni ravni.

D.   
  Povezava med kohezijsko politiko in strategijo evropa 2020

ODBOR REGIJ

Za skladno in prilagodljivo tematsko osredotočenost

| 17. | poudarja načelo tematske osredotočenosti na ključne cilje strategije Evropa 2020 in cilje iz člena 174 PDEU, opredeljene v tematskem naboru Unije, vendar ga skrbi neprožnost pri izbiri tematskih ciljev, ki bi morali biti določeni na podlagi terenske analize; |
| --- | --- |

17.

poudarja načelo tematske osredotočenosti na ključne cilje strategije Evropa 2020 in cilje iz člena 174 PDEU, opredeljene v tematskem naboru Unije, vendar ga skrbi neprožnost pri izbiri tematskih ciljev, ki bi morali biti določeni na podlagi terenske analize;

| 18. | zato poziva k pravi prilagodljivosti za vse sklade skupnega strateškega okvira, pri čemer se vsakemu posameznemu organu upravljanja omogoči kar največ svobode pri opredelitvi tematskih ciljev, na katere se osredotočijo sredstva; na splošno poziva tudi k precejšnjemu zmanjšanju oziroma večji prožnosti minimalnih pragov, določenih v ustreznih predpisih. |
| --- | --- |

18.

zato poziva k pravi prilagodljivosti za vse sklade skupnega strateškega okvira, pri čemer se vsakemu posameznemu organu upravljanja omogoči kar največ svobode pri opredelitvi tematskih ciljev, na katere se osredotočijo sredstva; na splošno poziva tudi k precejšnjemu zmanjšanju oziroma večji prožnosti minimalnih pragov, določenih v ustreznih predpisih.

E.   
  Strateški pristop in upravljanje kohezijske politike

ODBOR REGIJ

Skupni strateški okvir: v smeri boljšega združevanja skladov s teritorialno namembnostjo

| 19. | podpira boljše združevanje sredstev in pozdravlja vključitev EKSRP in ESPR v skupni strateški okvir, ob hkratnem ohranjanju specifičnosti vsakega sklada; |
| --- | --- |

19.

podpira boljše združevanje sredstev in pozdravlja vključitev EKSRP in ESPR v skupni strateški okvir, ob hkratnem ohranjanju specifičnosti vsakega sklada;

| 20. | meni, da je primerno, da skupni strateški okvir odobrita Evropski parlament in Evropski svet, pri čemer mora biti ta dokument sprejet ob kar največjem sodelovanju institucij EU, zato podpira vključitev skupnega strateškega okvira kot priloge k splošni uredbi; |
| --- | --- |

20.

meni, da je primerno, da skupni strateški okvir odobrita Evropski parlament in Evropski svet, pri čemer mora biti ta dokument sprejet ob kar največjem sodelovanju institucij EU, zato podpira vključitev skupnega strateškega okvira kot priloge k splošni uredbi;

| 21. | meni, da morajo biti mehanizmi, opredeljeni v skupnem strateškem okviru, dovolj prilagodljivi, da omogočijo resnično povezavo z regionalnimi politikami in politikami lokalnega razvoja; |
| --- | --- |

21.

meni, da morajo biti mehanizmi, opredeljeni v skupnem strateškem okviru, dovolj prilagodljivi, da omogočijo resnično povezavo z regionalnimi politikami in politikami lokalnega razvoja;

| 22. | meni, da bi moral skupni strateški okvir zlasti spodbujati teritorialni pristop od spodaj navzgor in povezovanje financiranja. Priporočila skupnega strateškega okvira ne bi smela biti preveč normativna, da se zagotovi dovolj prilagodljivosti pri izbiri sredstev, s katerimi se lahko dosežejo tematski cilji in prednostne naloge na področju naložb, kot so opredeljene v predpisih za Kohezijski in strukturne sklade; |
| --- | --- |

22.

meni, da bi moral skupni strateški okvir zlasti spodbujati teritorialni pristop od spodaj navzgor in povezovanje financiranja. Priporočila skupnega strateškega okvira ne bi smela biti preveč normativna, da se zagotovi dovolj prilagodljivosti pri izbiri sredstev, s katerimi se lahko dosežejo tematski cilji in prednostne naloge na področju naložb, kot so opredeljene v predpisih za Kohezijski in strukturne sklade;

| 23. | poudarja, da bi moral skupni strateški okvir ustrezno povezati tematske cilje iz člena 9 splošne uredbe s prednostnimi nalogami na področju naložb, navedenih v uredbah o ESRR, ESS, KS, EKSRP in ESPR. Zagotoviti bi moral tudi pravno varnost o združljivosti prednostnih nalog, pri čemer je treba preprečevati vrzeli med njimi in podvajanja, tako da se prednostni projekti, ki se financirajo iz več skladov, pa tudi tisti, ki zajemajo več tem, lahko povezano in neprekinjeno izvajajo. |
| --- | --- |

23.

poudarja, da bi moral skupni strateški okvir ustrezno povezati tematske cilje iz člena 9 splošne uredbe s prednostnimi nalogami na področju naložb, navedenih v uredbah o ESRR, ESS, KS, EKSRP in ESPR. Zagotoviti bi moral tudi pravno varnost o združljivosti prednostnih nalog, pri čemer je treba preprečevati vrzeli med njimi in podvajanja, tako da se prednostni projekti, ki se financirajo iz več skladov, pa tudi tisti, ki zajemajo več tem, lahko povezano in neprekinjeno izvajajo.

ODBOR REGIJ

Pogodba o partnerstvu: bolj pogodba kot partnerstvo

| 24. | poziva, da regionalne in pristojne lokalne oblasti – v skladu s posameznimi institucionalnimi sistemi – kot financerke in upravljavke kohezijske politike v polni meri sodelujejo pri pripravi, izvajanju in spremembah pogodb o partnerstvu in pogajanjih o njih (člen 13(2)); |
| --- | --- |

24.

poziva, da regionalne in pristojne lokalne oblasti – v skladu s posameznimi institucionalnimi sistemi – kot financerke in upravljavke kohezijske politike v polni meri sodelujejo pri pripravi, izvajanju in spremembah pogodb o partnerstvu in pogajanjih o njih (člen 13(2));

| 25. | zahteva zlasti, da se regionalne oblasti – v skladu s posameznimi institucionalnimi sistemi – v okviru pogodbe neposredno vključijo v opredelitev internih pogojev in kazni, ki iz njih izhajajo (člen 14); |
| --- | --- |

25.

zahteva zlasti, da se regionalne oblasti – v skladu s posameznimi institucionalnimi sistemi – v okviru pogodbe neposredno vključijo v opredelitev internih pogojev in kazni, ki iz njih izhajajo (člen 14);

| 26. | izraža zaskrbljenost zaradi možnih zamud, do katerih bi lahko prišlo zaradi obveznosti, da morajo biti tako pogodbe o partnerstvu kot operativni programi predloženi istočasno, zato meni, da bi se morali programi predložiti v roku šestih mesecev od predložitve pogodbe o partnerstvu. |
| --- | --- |

26.

izraža zaskrbljenost zaradi možnih zamud, do katerih bi lahko prišlo zaradi obveznosti, da morajo biti tako pogodbe o partnerstvu kot operativni programi predloženi istočasno, zato meni, da bi se morali programi predložiti v roku šestih mesecev od predložitve pogodbe o partnerstvu.

ODBOR REGIJ

Operativni programi: za povezano upravljanje na regionalni ravni

| 27. | priporoča, da bi morale biti v upravljanje evropskih skladov tesno vključene regionalne in lokalne skupnosti – v skladu s posameznimi institucionalnimi sistemi –, in močno spodbuja uporabo programov, ki sredstva črpajo iz več skladov; |
| --- | --- |

27.

priporoča, da bi morale biti v upravljanje evropskih skladov tesno vključene regionalne in lokalne skupnosti – v skladu s posameznimi institucionalnimi sistemi –, in močno spodbuja uporabo programov, ki sredstva črpajo iz več skladov;

| 28. | opozarja, da bi boljša usklajenost skupnih določb za izvajanje različnih skladov prispevala k njihovi povezavi, učinkovitosti in učinku ter zmanjšala upravno breme za končnega upravičenca; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da bi boljša usklajenost skupnih določb za izvajanje različnih skladov prispevala k njihovi povezavi, učinkovitosti in učinku ter zmanjšala upravno breme za končnega upravičenca;

| 29. | poziva Komisijo, naj oceni delovanje, učinke in dodano vrednost obstoječih makroregionalnih strategij. |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj oceni delovanje, učinke in dodano vrednost obstoječih makroregionalnih strategij.

F.   
  Načrtovanje, usmerjeno k rezultatom in oceni

ODBOR REGIJ

Makroekonomska pogojenost: dvojna kazen za države članice

| 30. | odločno zavrača predloge za povezavo kohezijske politike in pakta stabilnosti (makroekonomska pogojenost); meni namreč, da ima makroekonomsko pogojevanje drugačne cilje od kohezijske politike; |
| --- | --- |

30.

odločno zavrača predloge za povezavo kohezijske politike in pakta stabilnosti (makroekonomska pogojenost); meni namreč, da ima makroekonomsko pogojevanje drugačne cilje od kohezijske politike;

| 31. | zato meni, da se lokalne in regionalne skupnosti ne smejo kaznovati, ker nekatere države članice ne spoštujejo svojih zavez, zlasti glede nacionalnega proračunskega primanjkljaja (člen 21). |
| --- | --- |

31.

zato meni, da se lokalne in regionalne skupnosti ne smejo kaznovati, ker nekatere države članice ne spoštujejo svojih zavez, zlasti glede nacionalnega proračunskega primanjkljaja (člen 21).

ODBOR REGIJ

Za omejeno, bolj preventivno in manj represivno vnaprejšnje pogojevanje

| 32. | se strinja z načelom vnaprejšnje pogojenosti, da se tako zagotovi vključenost potrebnih pogojev za učinkovito izvedbo naložb na podlagi ovrednotenja izkušenj, pri čemer se je treba izogniti temu, da se kohezijski politiki naloži odgovornost, ki ni v njeni domeni, in da se še poveča upravna obremenitev; |
| --- | --- |

32.

se strinja z načelom vnaprejšnje pogojenosti, da se tako zagotovi vključenost potrebnih pogojev za učinkovito izvedbo naložb na podlagi ovrednotenja izkušenj, pri čemer se je treba izogniti temu, da se kohezijski politiki naloži odgovornost, ki ni v njeni domeni, in da se še poveča upravna obremenitev;

| 33. | vendar izraža zaskrbljenost, da bi lahko pogojenost, za katero nosi odgovornost tretja stran (npr. neizveden prenos direktiv EU), vplivala na pripravo in izvajanje programov in projektov na regionalni in lokalni ravni. Odbor zato meni, da je treba vnaprejšnje pogojevanje omejiti na tiste zadeve, ki so neposredno povezane z izvajanjem kohezijske politike; |
| --- | --- |

33.

vendar izraža zaskrbljenost, da bi lahko pogojenost, za katero nosi odgovornost tretja stran (npr. neizveden prenos direktiv EU), vplivala na pripravo in izvajanje programov in projektov na regionalni in lokalni ravni. Odbor zato meni, da je treba vnaprejšnje pogojevanje omejiti na tiste zadeve, ki so neposredno povezane z izvajanjem kohezijske politike;

| 34. | poziva Komisijo, da tovrstna vnaprejšnja pogojenost ne sme voditi v odlog plačil ali v finančne popravke, z izjemo tistih pogojev, k izpolnjevanju katerih se je zavezala država članica. |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, da tovrstna vnaprejšnja pogojenost ne sme voditi v odlog plačil ali v finančne popravke, z izjemo tistih pogojev, k izpolnjevanju katerih se je zavezala država članica.

ODBOR REGIJ

Rezerva za uspešnost

| 35. | izraža zaskrbljenost glede uvedbe rezerve za uspešnost, saj se boji, da bi tak mehanizem utegnil spodbujati opredeljevanje zelo skromnih in torej lahko dosegljivih ciljev, ki bi upravičevali dodatno financiranje, kar bi lahko dajalo prednost oblikovanju neambicioznih projektov in odvračalo od inovacij; opozarja na mnenje Računskega sodišča št. 7/2011, ki navaja, da je „[P]odobna rezerva za uspešnost [...] obstajala v obdobju 2000–2006, vendar je bil njen uspeh omejen zaradi zelo omejenega zneska odhodkov, ki so nastali do vmesnega pregleda, in pomanjkanja ustrezne metodologije za ocenjevanje napredka, ki so ga dosegli programi“; |
| --- | --- |

35.

izraža zaskrbljenost glede uvedbe rezerve za uspešnost, saj se boji, da bi tak mehanizem utegnil spodbujati opredeljevanje zelo skromnih in torej lahko dosegljivih ciljev, ki bi upravičevali dodatno financiranje, kar bi lahko dajalo prednost oblikovanju neambicioznih projektov in odvračalo od inovacij; opozarja na mnenje Računskega sodišča št. 7/2011, ki navaja, da je „[P]odobna rezerva za uspešnost [...] obstajala v obdobju 2000–2006, vendar je bil njen uspeh omejen zaradi zelo omejenega zneska odhodkov, ki so nastali do vmesnega pregleda, in pomanjkanja ustrezne metodologije za ocenjevanje napredka, ki so ga dosegli programi“;

| 36. | vendar pa podpira uvedbo rezerve za prožnost, ki bi jo sestavljala sredstva iz samodejnega prenehanja prevzetih obveznosti, za financiranje poskusnih pobud na področju pametne, trajnostne ali vključujoče rasti oziroma ukrepanje v primeru krize. |
| --- | --- |

36.

vendar pa podpira uvedbo rezerve za prožnost, ki bi jo sestavljala sredstva iz samodejnega prenehanja prevzetih obveznosti, za financiranje poskusnih pobud na področju pametne, trajnostne ali vključujoče rasti oziroma ukrepanje v primeru krize.

ODBOR REGIJ

Okvir uspešnosti kot usmerjevalni mehanizem

| 37. | opozarja, da okvir za preverjanje uspešnosti določa vmesne cilje za vsako prednostno os za leti 2016 in 2018. Po mnenju Odbora bi moral tak mehanizem usmerjati in nadzirati zastavljene cilje v celotnem programskem obdobju, ne da bi to povzročilo finančne popravke na prednostnih oseh ob neizpolnjevanju ciljev, določenih na podlagi končnega poročila o napredku, saj so vzrok za to neizpolnjevanje lahko socialno-ekonomske okoliščine in posledično potrebne spremembe politik nacionalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

37.

opozarja, da okvir za preverjanje uspešnosti določa vmesne cilje za vsako prednostno os za leti 2016 in 2018. Po mnenju Odbora bi moral tak mehanizem usmerjati in nadzirati zastavljene cilje v celotnem programskem obdobju, ne da bi to povzročilo finančne popravke na prednostnih oseh ob neizpolnjevanju ciljev, določenih na podlagi končnega poročila o napredku, saj so vzrok za to neizpolnjevanje lahko socialno-ekonomske okoliščine in posledično potrebne spremembe politik nacionalnih in regionalnih oblasti;

| 38. | meni, da je ta nova določba po nepotrebnem dodana različnim vrstam pogojenosti (makroekonomski, vnaprejšnji in naknadni), ki jih predlaga Komisija, sistemu vnaprejšnjega, vmesnega in naknadnega preverjanja ter opredelitvi konkretnih ciljev in kazalnikov uspešnosti; hkrati podpira tesnejšo povezavo z dejavnostmi ocenjevanja, ki jih obravnavajo členi 48, 49 in 50. |
| --- | --- |

38.

meni, da je ta nova določba po nepotrebnem dodana različnim vrstam pogojenosti (makroekonomski, vnaprejšnji in naknadni), ki jih predlaga Komisija, sistemu vnaprejšnjega, vmesnega in naknadnega preverjanja ter opredelitvi konkretnih ciljev in kazalnikov uspešnosti; hkrati podpira tesnejšo povezavo z dejavnostmi ocenjevanja, ki jih obravnavajo členi 48, 49 in 50.

ODBOR REGIJ

Za povišanje predplačil

| 39. | odobrava predlog, ki bi od organov upravljanja zahteval, da upravičencem izplačajo sredstva pred zahtevkom povračila od Komisije, ter zagovarja bolj prilagodljiv in velikodušen sistem predplačil, da bi se izboljšala likvidnost organov upravljanja. |
| --- | --- |

39.

odobrava predlog, ki bi od organov upravljanja zahteval, da upravičencem izplačajo sredstva pred zahtevkom povračila od Komisije, ter zagovarja bolj prilagodljiv in velikodušen sistem predplačil, da bi se izboljšala likvidnost organov upravljanja.

ODBOR REGIJ

Kazni in finančni popravki: k bolj preventivnemu kot represivnemu pristopu

| 40. | poziva, da lahko v primerih, ko država članica v hudi finančni krizi prejme podporo Unije, Komisija spremeni pogodbo o partnerstvu in operativne programe v okviru konstruktivnega dialoga z državo članico in zadevnimi lokalnimi in regionalnimi skupnostmi; zato upa, da bodo strokovnjaki Komisije pomagali nacionalnim in regionalnim oblastem ter tako prispevali k okrepitvi njihovih zmogljivosti za učinkovito upravljanje evropskih sredstev. |
| --- | --- |

40.

poziva, da lahko v primerih, ko država članica v hudi finančni krizi prejme podporo Unije, Komisija spremeni pogodbo o partnerstvu in operativne programe v okviru konstruktivnega dialoga z državo članico in zadevnimi lokalnimi in regionalnimi skupnostmi; zato upa, da bodo strokovnjaki Komisije pomagali nacionalnim in regionalnim oblastem ter tako prispevali k okrepitvi njihovih zmogljivosti za učinkovito upravljanje evropskih sredstev.

G.   
  Krepitev načela kohezije

ODBOR REGIJ

Spodbujanje ukrepov lokalnega in urbanega razvoja ter celostnih teritorialnih naložb

| 41. | se močno strinja, da se pozornost nameni celostnemu razvoju mest, in še zlasti pozdravlja predloge Komisije o ukrepih za lokalni razvoj in celostnih teritorialnih naložbah, ki bi morali biti glavni instrumenti izvajanja v naslednjem programskem obdobju; obenem prosi za pojasnila o izvajanju teh novih določb; |
| --- | --- |

41.

se močno strinja, da se pozornost nameni celostnemu razvoju mest, in še zlasti pozdravlja predloge Komisije o ukrepih za lokalni razvoj in celostnih teritorialnih naložbah, ki bi morali biti glavni instrumenti izvajanja v naslednjem programskem obdobju; obenem prosi za pojasnila o izvajanju teh novih določb;

| 42. | upa, da bo izvajanju tovrstnih določb namenjena posebna pozornost, s čimer bi zagotovili učinkovito uresničevanje celostnega teritorialnega razvoja, najsi gre za usklajevanja uporabe različnih skladov, zlasti ESRR in EKSRP na primestnih in funkcionalnih območjih, njihovo povezovanje, opredelitev projektnih območij ali pripravo dosledne strategije itd.; |
| --- | --- |

42.

upa, da bo izvajanju tovrstnih določb namenjena posebna pozornost, s čimer bi zagotovili učinkovito uresničevanje celostnega teritorialnega razvoja, najsi gre za usklajevanja uporabe različnih skladov, zlasti ESRR in EKSRP na primestnih in funkcionalnih območjih, njihovo povezovanje, opredelitev projektnih območij ali pripravo dosledne strategije itd.;

| 43. | močno pozdravlja to, da spodbude za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, zagotavljajo dodatno sofinanciranje v višini 10 %, poziva, naj se ta razširi tudi na integrirane teritorialne naložbe, ter meni, da se morajo o organizaciji in delovanju lokalnih akcijskih skupin dogovoriti organ upravljanja in lokalni partnerji na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

43.

močno pozdravlja to, da spodbude za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, zagotavljajo dodatno sofinanciranje v višini 10 %, poziva, naj se ta razširi tudi na integrirane teritorialne naložbe, ter meni, da se morajo o organizaciji in delovanju lokalnih akcijskih skupin dogovoriti organ upravljanja in lokalni partnerji na nacionalni ravni;

| 44. | poziva, da se pravilo, v skladu s katerim javne oblasti ne morejo imeti več ko 49 % pravic glasovanja, pregleda, kadar že obstajajo institucionalizirana partnerstva za lokalni razvoj; |
| --- | --- |

44.

poziva, da se pravilo, v skladu s katerim javne oblasti ne morejo imeti več ko 49 % pravic glasovanja, pregleda, kadar že obstajajo institucionalizirana partnerstva za lokalni razvoj;

| 45. | poudarja, da je treba lokalni razvoj obravnavati kot celostni koncept, v okviru katerega se lahko izvajajo integrirane teritorialne naložbe, ukrepi za razvoj mest in skupni akcijski načrti. |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je treba lokalni razvoj obravnavati kot celostni koncept, v okviru katerega se lahko izvajajo integrirane teritorialne naložbe, ukrepi za razvoj mest in skupni akcijski načrti.

ODBOR REGIJ

Za primerno podporo regijam z geografskimi in demografskimi posebnostmi

| 46. | poziva, da se posebna pozornost nameni območjem, na katerih poteka preobrazba industrije, in regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, zaradi katerih primerjalno zaostajajo v smislu ekonomske in teritorialne kohezije, a tudi najbolj oddaljenim regijam (člena 174 in 349 PDEU). |
| --- | --- |

46.

poziva, da se posebna pozornost nameni območjem, na katerih poteka preobrazba industrije, in regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, zaradi katerih primerjalno zaostajajo v smislu ekonomske in teritorialne kohezije, a tudi najbolj oddaljenim regijam (člena 174 in 349 PDEU).

ODBOR REGIJ

Za nadaljnjo podporo mreži regij s financiranjem infrastrukture

| 47. | izraža zaskrbljenost, ker se za razvite regije ne upošteva financiranje infrastrukture, zlasti širokopasovnih omrežij IKT. |
| --- | --- |

47.

izraža zaskrbljenost, ker se za razvite regije ne upošteva financiranje infrastrukture, zlasti širokopasovnih omrežij IKT.

H.   
  Poenostavitev pravil upravljanja, nadzora in revizije

ODBOR REGIJ

Za dodatno poenostavitev upravljanja in skupno odgovornost za nadzor

| 48. | vztraja pri potrebi po resnični poenostavitvi določb glede porabe sredstev v korist organov upravljanja, nadzora in revizije, kar bo upravičencem hkrati omogočilo lažji dostop do financiranja; |
| --- | --- |

48.

vztraja pri potrebi po resnični poenostavitvi določb glede porabe sredstev v korist organov upravljanja, nadzora in revizije, kar bo upravičencem hkrati omogočilo lažji dostop do financiranja;

| 49. | izraža zaskrbljenost, da je podpora za upravno zmogljivost pri ESS omejena na države članice z manj razvitimi regijami ali tiste, ki so upravičene do pomoči iz Kohezijskega sklada, kar pa ne velja za ESRR, čeprav pri obeh skladih veljajo podobne zahteve za nacionalne sisteme; |
| --- | --- |

49.

izraža zaskrbljenost, da je podpora za upravno zmogljivost pri ESS omejena na države članice z manj razvitimi regijami ali tiste, ki so upravičene do pomoči iz Kohezijskega sklada, kar pa ne velja za ESRR, čeprav pri obeh skladih veljajo podobne zahteve za nacionalne sisteme;

| 50. | upa, da bo bolj odločna usmerjenost v rezultate privedla do večjega poudarka na uspešnosti, kakovosti in učinkovitosti porabe sredstev namesto osredotočanja na formalno izpolnjevanje pravil in obseg porabe; |
| --- | --- |

50.

upa, da bo bolj odločna usmerjenost v rezultate privedla do večjega poudarka na uspešnosti, kakovosti in učinkovitosti porabe sredstev namesto osredotočanja na formalno izpolnjevanje pravil in obseg porabe;

| 51. | meni, da lahko pretirana uporaba delegiranih aktov Komisije (ki so v uredbi omenjeni približno 50-krat) pripelje do zamud pri uporabi sredstev iz skladov; zato predlaga, da se na začetku z izvedbeno uredbo Komisije določijo vsa izvedbena pravila. |
| --- | --- |

51.

meni, da lahko pretirana uporaba delegiranih aktov Komisije (ki so v uredbi omenjeni približno 50-krat) pripelje do zamud pri uporabi sredstev iz skladov; zato predlaga, da se na začetku z izvedbeno uredbo Komisije določijo vsa izvedbena pravila.

ODBOR REGIJ

Za večjo usklajenost in sorazmernost nadzora

| 52. | izraža pomisleke glede določitve akreditacijskega organa na ministrski ravni, ki je nepotrebna dodatna raven nadzora, izdajal pa naj bi akreditacije organom za upravljanje in potrjevanje na podlagi vnaprejšnjega nadzora, saj meni, da bi se morale akreditacije nanašati bolj na sisteme kot na upravljavce; |
| --- | --- |

52.

izraža pomisleke glede določitve akreditacijskega organa na ministrski ravni, ki je nepotrebna dodatna raven nadzora, izdajal pa naj bi akreditacije organom za upravljanje in potrjevanje na podlagi vnaprejšnjega nadzora, saj meni, da bi se morale akreditacije nanašati bolj na sisteme kot na upravljavce;

| 53. | opozarja na nevarnost, da bi lahko nepravilna uporaba načela sorazmernosti privedla do neenake obravnave držav članic. Za države, ki prejmejo večji delež sredstev, bi utegnili nadzor in revizije predstavljati večje breme; poleg tega bi lahko raven nadzora, sorazmerna s finančno razsežnostjo programov, odvračala od uporabe programov, ki se financirajo iz več skladov; |
| --- | --- |

53.

opozarja na nevarnost, da bi lahko nepravilna uporaba načela sorazmernosti privedla do neenake obravnave držav članic. Za države, ki prejmejo večji delež sredstev, bi utegnili nadzor in revizije predstavljati večje breme; poleg tega bi lahko raven nadzora, sorazmerna s finančno razsežnostjo programov, odvračala od uporabe programov, ki se financirajo iz več skladov;

| 54. | meni, da bi morala biti predlagana letna potrditev obračuna neobvezna, da se omogoči, da le tisti organi upravljanja, ki to želijo, na koncu obdobja poenostavijo postopek zaključevanja in skrajšajo čas hrambe računovodskih listin (členi 67, 76, 77, 131); |
| --- | --- |

54.

meni, da bi morala biti predlagana letna potrditev obračuna neobvezna, da se omogoči, da le tisti organi upravljanja, ki to želijo, na koncu obdobja poenostavijo postopek zaključevanja in skrajšajo čas hrambe računovodskih listin (členi 67, 76, 77, 131);

| 55. | bi želel preprečiti podvajanje nadzora državnih ali regionalnih revizijskih organov, Komisije ali Računskega sodišča pa tudi upravljavcev samih ter predlaga sistematično organizacijo skupnih revizijskih misij na terenu, da bi se izognili podvajanju in prispevali k skupni analizi (člen 65(2)). |
| --- | --- |

55.

bi želel preprečiti podvajanje nadzora državnih ali regionalnih revizijskih organov, Komisije ali Računskega sodišča pa tudi upravljavcev samih ter predlaga sistematično organizacijo skupnih revizijskih misij na terenu, da bi se izognili podvajanju in prispevali k skupni analizi (člen 65(2)).

ODBOR REGIJ

K resnično poenostavljenemu finančnemu inženiringu, usmerjenemu v podjetništvo

| 56. | meni, da so potrebna dodatna pojasnila v zvezi z uporabo finančnih instrumentov, in sicer glede njihovega računovodenja v povezavi s porabo sredstev EU, njihovega nadzora in lastništva, vendar podpira uporabo instrumentov finančnega inženiringa, da bi pri skladih povečali učinek vzvoda, pod pogojem, da dopolnjujejo element finančne pomoči kohezijske politike in ga ne slabijo ter da je ta podpora omejena na konvencionalne oblike finančnih instrumentov (kapitalska udeležba, posojila in jamstva) in ne vključuje nepreglednih finančnih instrumentov, kot so izvedeni ali strukturirani finančni instrumenti; |
| --- | --- |

56.

meni, da so potrebna dodatna pojasnila v zvezi z uporabo finančnih instrumentov, in sicer glede njihovega računovodenja v povezavi s porabo sredstev EU, njihovega nadzora in lastništva, vendar podpira uporabo instrumentov finančnega inženiringa, da bi pri skladih povečali učinek vzvoda, pod pogojem, da dopolnjujejo element finančne pomoči kohezijske politike in ga ne slabijo ter da je ta podpora omejena na konvencionalne oblike finančnih instrumentov (kapitalska udeležba, posojila in jamstva) in ne vključuje nepreglednih finančnih instrumentov, kot so izvedeni ali strukturirani finančni instrumenti;

| 57. | meni, da je določba, po kateri se morajo finančni instrumenti izkoristiti v dveh letih od odobritve skladno s cilji programa in desetih letih po zaključku programa, preveč omejujoča. |
| --- | --- |

57.

meni, da je določba, po kateri se morajo finančni instrumenti izkoristiti v dveh letih od odobritve skladno s cilji programa in desetih letih po zaključku programa, preveč omejujoča.

ODBOR REGIJ

Skupni akcijski načrt: novost, ki jo je vredno preizkusiti

| 58. | odobrava predlog Komisije glede priprave skupnih akcijskih načrtov, ki bi vključevali sklop projektov, za izvajanje katerih je odgovoren upravičenec v okviru enega ali več operativnih programov, v zameno za precejšnjo poenostavitev pravil glede upravljanja in nadzora, vendar obžaluje, da so izključeni infrastrukturni projekti; |
| --- | --- |

58.

odobrava predlog Komisije glede priprave skupnih akcijskih načrtov, ki bi vključevali sklop projektov, za izvajanje katerih je odgovoren upravičenec v okviru enega ali več operativnih programov, v zameno za precejšnjo poenostavitev pravil glede upravljanja in nadzora, vendar obžaluje, da so izključeni infrastrukturni projekti;

| 59. | meni, da mora biti skupni akcijski načrt pripravljen v medsebojnem sodelovanju Komisije, držav članic ter lokalnih in regionalnih skupnosti, ki v programu sodelujejo, tudi glede na obseg namenjenih sredstev, in poziva k znižanju praga na 5 milijonov EUR. |
| --- | --- |

59.

meni, da mora biti skupni akcijski načrt pripravljen v medsebojnem sodelovanju Komisije, držav članic ter lokalnih in regionalnih skupnosti, ki v programu sodelujejo, tudi glede na obseg namenjenih sredstev, in poziva k znižanju praga na 5 milijonov EUR.

ODBOR REGIJ

Posegi, ki ustvarjajo dohodke: potreba po večji prožnosti

| 60. | meni, da je primerno znova uvesti pravila, ki so veljala v obdobju 2000–2006 in so predvidevala uporabo enotne specifične (znižane) stopnje financiranja za projekte, ki so ustvarjali dohodke. |
| --- | --- |

60.

meni, da je primerno znova uvesti pravila, ki so veljala v obdobju 2000–2006 in so predvidevala uporabo enotne specifične (znižane) stopnje financiranja za projekte, ki so ustvarjali dohodke.

ODBOR REGIJ

„Pavšalizacija“ stroškov: poenostavitev, ki zamuja

| 61. | odobrava predlog Komisije o različnih poenostavljenih oblikah nepovratnih sredstev ter organe upravljanja in upravičence spodbuja k pogostejši uporabi standardnih lestvic stroškov na enoto, povprečnin in financiranja na osnovi pavšalnega zneska; |
| --- | --- |

61.

odobrava predlog Komisije o različnih poenostavljenih oblikah nepovratnih sredstev ter organe upravljanja in upravičence spodbuja k pogostejši uporabi standardnih lestvic stroškov na enoto, povprečnin in financiranja na osnovi pavšalnega zneska;

| 62. | poziva Komisijo in države članice, naj čim prej sprejmejo metodologijo poštene, pravične in preverljive metode izračuna ter metode in lestvice stroškov na enoto, s čimer bi upravljavcem projektov omogočile, da jih uporabijo ob začetku načrtovanja, ob ustreznem upoštevanju izkušenj, ki so bile že pridobljene v sedanjem programskem obdobju. |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo in države članice, naj čim prej sprejmejo metodologijo poštene, pravične in preverljive metode izračuna ter metode in lestvice stroškov na enoto, s čimer bi upravljavcem projektov omogočile, da jih uporabijo ob začetku načrtovanja, ob ustreznem upoštevanju izkušenj, ki so bile že pridobljene v sedanjem programskem obdobju.

II.   PREDLOGI ZA SPREMEMBE

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 14

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Komisija mora z delegiranim aktom sprejeti skupni strateški okvir, ki oblikuje cilje Unije v ključne ukrepe za sklade SSO, da se zagotovi jasnejša strateška usmeritev programiranja na ravni držav članic in regij. Skupni strateški okvir mora olajšati sektorsko in teritorialno usklajevanje ukrepanja Unije v okviru skladov SSO ter z drugimi zadevnimi politikami in instrumenti Unije. | Komisija skupni strateški okvir, ki oblikuje cilje Unije v ključne ukrepe za sklade SSO, da se zagotovi jasnejša strateška usmeritev programiranja na ravni držav članic in regij. Skupni strateški okvir mora olajšati sektorsko in teritorialno usklajevanje ukrepanja Unije v okviru skladov SSO ter z drugimi zadevnimi politikami in instrumenti Unije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Komisija mora z delegiranim aktom sprejeti skupni strateški okvir, ki oblikuje cilje Unije v ključne ukrepe za sklade SSO, da se zagotovi jasnejša strateška usmeritev programiranja na ravni držav članic in regij. Skupni strateški okvir mora olajšati sektorsko in teritorialno usklajevanje ukrepanja Unije v okviru skladov SSO ter z drugimi zadevnimi politikami in instrumenti Unije.

Komisija skupni strateški okvir, ki oblikuje cilje Unije v ključne ukrepe za sklade SSO, da se zagotovi jasnejša strateška usmeritev programiranja na ravni držav članic in regij. Skupni strateški okvir mora olajšati sektorsko in teritorialno usklajevanje ukrepanja Unije v okviru skladov SSO ter z drugimi zadevnimi politikami in instrumenti Unije.

Obrazložitev

Delegirani akti omogočajo, da zakonodajalec na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje nezakonodajnih aktov, ki se uporabljajo splošno in dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente zakonodajnega akta. Kar zadeva skupni strateški okvir, je njegov namen zagotoviti smernice in pravila, ki so skupna vsem skladom v skupnem upravljanju, zato vsebuje bistvene elemente, ki jih je treba predložiti vsem institucijam EU in jih je mogoče po potrebi spremeniti.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 16

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Vsaka država članica mora na podlagi skupnega strateškega okvira, ki ga sprejme Komisija, v sodelovanju s partnerji in po posvetovanju s Komisijo pripraviti pogodbo o partnerstvu. Pogodba o partnerstvu mora prenesti elemente iz skupnega strateškega okvira v nacionalni kontekst in določiti trdne zaveze doseganju ciljev Unije s programiranjem skladov SSO. | Vsaka država članica mora na podlagi skupnega strateškega okvira, ki ga sprejme Komisija, v sodelovanju s partnerji in po posvetovanju s Komisijo pripraviti pogodbo o partnerstvu. Pogodba o partnerstvu mora prenesti elemente iz skupnega strateškega okvira v nacionalni kontekst in določiti trdne zaveze doseganju ciljev Unije s programiranjem skladov SSO. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Vsaka država članica mora na podlagi skupnega strateškega okvira, ki ga sprejme Komisija, v sodelovanju s partnerji in po posvetovanju s Komisijo pripraviti pogodbo o partnerstvu. Pogodba o partnerstvu mora prenesti elemente iz skupnega strateškega okvira v nacionalni kontekst in določiti trdne zaveze doseganju ciljev Unije s programiranjem skladov SSO.

Vsaka država članica mora na podlagi skupnega strateškega okvira, ki ga sprejme Komisija, v sodelovanju s partnerji in po posvetovanju s Komisijo pripraviti pogodbo o partnerstvu. Pogodba o partnerstvu mora prenesti elemente iz skupnega strateškega okvira v nacionalni kontekst in določiti trdne zaveze doseganju ciljev Unije s programiranjem skladov SSO.

Obrazložitev

Regionalne in lokalne oblasti kot financerke in izvajalke kohezijske politike naj v polni meri sodelujejo pri njeni pripravi, izvajanju, spremembah in pogajanjih o njej.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 18

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Za vsak program mora biti opredeljen okvir uspešnosti z namenom spremljanja napredka pri doseganju splošnih in posameznih ciljev vsakega programa v programskem obdobju. Komisija mora leta 2017 in 2019 v sodelovanju z državami članicami izvesti pregled uspešnosti. Za leto 2019 je treba predvideti in dodeliti rezervo za uspešnost, če so bili doseženi mejniki, določeni v okviru uspešnosti. Zaradi raznolikosti in večnacionalne narave programov evropskega teritorialnega sodelovanja rezerva za uspešnost zanje ni predvidena. Kadar mejniki ali cilji niso doseženi, Komisija lahko začasno ustavi plačila programu oziroma ob koncu programskega obdobja uporabi finančne popravke, da se prepreči potratna ali neučinkovita poraba proračuna Unije. | Za vsak program mora biti opredeljen okvir uspešnosti z namenom spremljanja napredka pri doseganju splošnih in posameznih ciljev vsakega programa v programskem obdobju. Komisija mora leta 2017 in 2019 v sodelovanju z državami članicami izvesti pregled uspešnosti. rezervo za |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Za vsak program mora biti opredeljen okvir uspešnosti z namenom spremljanja napredka pri doseganju splošnih in posameznih ciljev vsakega programa v programskem obdobju. Komisija mora leta 2017 in 2019 v sodelovanju z državami članicami izvesti pregled uspešnosti. Za leto 2019 je treba predvideti in dodeliti rezervo za uspešnost, če so bili doseženi mejniki, določeni v okviru uspešnosti. Zaradi raznolikosti in večnacionalne narave programov evropskega teritorialnega sodelovanja rezerva za uspešnost zanje ni predvidena. Kadar mejniki ali cilji niso doseženi, Komisija lahko začasno ustavi plačila programu oziroma ob koncu programskega obdobja uporabi finančne popravke, da se prepreči potratna ali neučinkovita poraba proračuna Unije.

Za vsak program mora biti opredeljen okvir uspešnosti z namenom spremljanja napredka pri doseganju splošnih in posameznih ciljev vsakega programa v programskem obdobju. Komisija mora leta 2017 in 2019 v sodelovanju z državami članicami izvesti pregled uspešnosti. rezervo za

Obrazložitev

Predlog spremembe odraža nasprotovanje uvedbi rezerve za uspešnost na nacionalni ravni, saj obstaja bojazen, da bi tak mehanizem utegnil spodbujati opredeljevanje zelo skromnih in torej lahko dosegljivih ciljev, ki bi upravičevali dodatno financiranje, kar bi posledično dajalo prednost neambicioznim projektom in odvračalo od inovacij.

Podpira pa uvedbo rezerve za prožnost, ki bi jo sestavljala sredstva iz samodejnega prenehanja prevzetih obveznosti, za financiranje poskusnih pobud na področju pametne, trajnostne ali vključujoče rasti oziroma ukrepanje v primeru krize.

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava 19

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Z vzpostavitvijo tesnejše povezave med kohezijsko politiko in gospodarskim upravljanjem Unije se bo zagotovilo, da bo uspešnost izdatkov v okviru skladov SSO podprta z dobrimi gospodarskimi politikami in bodo lahko skladi SSO po potrebi preusmerjeni v reševanje gospodarskih težav države. Ta postopek mora biti postopen, začeti pa se mora s spremembami pogodbe o partnerstvu in programov v podporo priporočilom Sveta za odpravo makroekonomskih neravnotežij ter socialnih in ekonomskih težav. Če se država članica kljub okrepljeni uporabi skladov SSO ne odzove z učinkovitimi ukrepi v okviru postopka gospodarskega upravljanja, mora biti Komisija pooblaščena, da začasno ustavi del ali vsa plačila in obveznosti. Odločitve o začasni ustavitvi morajo biti sorazmerne in učinkovite ter morajo upoštevati učinek posameznih programov na obravnavo ekonomskih in socialnih razmer v ustrezni državi članici in prejšnje spremembe pogodbe o partnerstvu. Komisija mora pri odločanju o začasni ustavitvi spoštovati enako obravnavo držav članic, pri čemer mora upoštevati zlasti učinek začasne ustavitve na gospodarstvo zadevne države članice. Ko zadevna država članica ustrezno ukrepa, je treba začasno ustavitev prekiniti in državi članici znova omogočiti uporabo sredstev. | Z vzpostavitvijo tesnejše povezave med kohezijsko politiko in gospodarskim upravljanjem Unije se bo zagotovilo, da bo uspešnost izdatkov v okviru skladov SSO podprta z dobrimi gospodarskimi politikami in bodo lahko skladi SSO po potrebi preusmerjeni v reševanje gospodarskih težav države. Ta postopek mora biti postopen, začeti pa se mora s spremembami pogodbe o partnerstvu in programov v podporo priporočilom Sveta za odpravo makroekonomskih neravnotežij ter socialnih in ekonomskih težav. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Z vzpostavitvijo tesnejše povezave med kohezijsko politiko in gospodarskim upravljanjem Unije se bo zagotovilo, da bo uspešnost izdatkov v okviru skladov SSO podprta z dobrimi gospodarskimi politikami in bodo lahko skladi SSO po potrebi preusmerjeni v reševanje gospodarskih težav države. Ta postopek mora biti postopen, začeti pa se mora s spremembami pogodbe o partnerstvu in programov v podporo priporočilom Sveta za odpravo makroekonomskih neravnotežij ter socialnih in ekonomskih težav. Če se država članica kljub okrepljeni uporabi skladov SSO ne odzove z učinkovitimi ukrepi v okviru postopka gospodarskega upravljanja, mora biti Komisija pooblaščena, da začasno ustavi del ali vsa plačila in obveznosti. Odločitve o začasni ustavitvi morajo biti sorazmerne in učinkovite ter morajo upoštevati učinek posameznih programov na obravnavo ekonomskih in socialnih razmer v ustrezni državi članici in prejšnje spremembe pogodbe o partnerstvu. Komisija mora pri odločanju o začasni ustavitvi spoštovati enako obravnavo držav članic, pri čemer mora upoštevati zlasti učinek začasne ustavitve na gospodarstvo zadevne države članice. Ko zadevna država članica ustrezno ukrepa, je treba začasno ustavitev prekiniti in državi članici znova omogočiti uporabo sredstev.

Z vzpostavitvijo tesnejše povezave med kohezijsko politiko in gospodarskim upravljanjem Unije se bo zagotovilo, da bo uspešnost izdatkov v okviru skladov SSO podprta z dobrimi gospodarskimi politikami in bodo lahko skladi SSO po potrebi preusmerjeni v reševanje gospodarskih težav države. Ta postopek mora biti postopen, začeti pa se mora s spremembami pogodbe o partnerstvu in programov v podporo priporočilom Sveta za odpravo makroekonomskih neravnotežij ter socialnih in ekonomskih težav.

Obrazložitev

Odbor regij odločno nasprotuje določbam o makroekonomski pogojenosti. Uporaba sankcij ali finančnih spodbud v zvezi s Paktom za stabilnost in rast z namenom zagotoviti izpolnjevanje makroekonomskih pogojev lahko močno prizadene regionalno in lokalno samoupravo, ki ni odgovorna za to, da države članice teh obveznosti ne izpolnjujejo.

Predlog spremembe 5

Uvodna izjava 29

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Za poenostavitev spremljanja na vseh ravneh je treba uskladiti spremljanje in poročanje v zvezi s skladi SSO. Pomembno je zagotoviti sorazmerne zahteve o poročanju in celovite informacije o doseženem napredku na ključnih področjih pregleda. Zato morajo zahteve o poročanju upoštevati potrebe po informacijah v danih letih in morajo biti usklajene z roki pregledov uspešnosti. | Za poenostavitev spremljanja na vseh ravneh je treba uskladiti spremljanje in poročanje v zvezi s skladi SSO. Pomembno je zagotoviti sorazmerne zahteve o poročanju in celovite informacije o doseženem napredku na ključnih področjih pregleda. Zato morajo zahteve o poročanju upoštevati potrebe po informacijah v danih letih. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Za poenostavitev spremljanja na vseh ravneh je treba uskladiti spremljanje in poročanje v zvezi s skladi SSO. Pomembno je zagotoviti sorazmerne zahteve o poročanju in celovite informacije o doseženem napredku na ključnih področjih pregleda. Zato morajo zahteve o poročanju upoštevati potrebe po informacijah v danih letih in morajo biti usklajene z roki pregledov uspešnosti.

Za poenostavitev spremljanja na vseh ravneh je treba uskladiti spremljanje in poročanje v zvezi s skladi SSO. Pomembno je zagotoviti sorazmerne zahteve o poročanju in celovite informacije o doseženem napredku na ključnih področjih pregleda. Zato morajo zahteve o poročanju upoštevati potrebe po informacijah v danih letih.

Obrazložitev

Kar zadeva pregled uspešnosti, bi moral v celotnem programskem obdobju obstajati mehanizem za usmerjanje in nadzor začrtanih ciljev.

Predlog spremembe 6

Uvodna izjava 43

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| V skladu z načelom deljenega upravljanja morajo biti predvsem države članice prek svojih sistemov upravljanja in nadzora odgovorne za izvajanje in nadzor dejavnosti iz programov. Za povečanje uspešnosti nadzora nad izbiro in izvajanjem dejavnosti ter delovanjem sistemov upravljanja in nadzora je treba podrobno opredeliti naloge organa upravljanja. | V skladu z načelom deljenega upravljanja morajo biti predvsem države članice prek svojih sistemov upravljanja in nadzora odgovorne za izvajanje in nadzor dejavnosti iz programov. Za povečanje uspešnosti nadzora nad izbiro in izvajanjem dejavnosti ter delovanjem sistemov upravljanja in nadzora je treba podrobno opredeliti naloge organa upravljanja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V skladu z načelom deljenega upravljanja morajo biti predvsem države članice prek svojih sistemov upravljanja in nadzora odgovorne za izvajanje in nadzor dejavnosti iz programov. Za povečanje uspešnosti nadzora nad izbiro in izvajanjem dejavnosti ter delovanjem sistemov upravljanja in nadzora je treba podrobno opredeliti naloge organa upravljanja.

V skladu z načelom deljenega upravljanja morajo biti predvsem države članice prek svojih sistemov upravljanja in nadzora odgovorne za izvajanje in nadzor dejavnosti iz programov. Za povečanje uspešnosti nadzora nad izbiro in izvajanjem dejavnosti ter delovanjem sistemov upravljanja in nadzora je treba podrobno opredeliti naloge organa upravljanja.

Obrazložitev

Skladi skupnega strateškega okvira spadajo pod regionalno politiko, zaradi česar se v uredbi pri navajanju organov oblasti, ki pri tem sodelujejo, ne sme pozabiti na glavne akterje: lokalne in regionalne oblasti.

Predlog spremembe 7

Uvodna izjava 44

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Za zagotovitev ustreznega predhodnega zagotovila v zvezi z vzpostavitvijo in oblikovanjem glavnih sistemov upravljanja in nadzora morajo države članice imenovati akreditacijski organ, ki je pristojen za podelitev in preklic akreditacije organom upravljanja in nadzora. | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Za zagotovitev ustreznega predhodnega zagotovila v zvezi z vzpostavitvijo in oblikovanjem glavnih sistemov upravljanja in nadzora morajo države članice imenovati akreditacijski organ, ki je pristojen za podelitev in preklic akreditacije organom upravljanja in nadzora.

Obrazložitev

Namen predloga spremembe je preprečiti množenje organizacij in subjektov, zaradi katerih bi sistem upravljanja in nadzora postal še bolj zapleten.

Predlog spremembe 8

Nova uvodna izjava za uvodno izjavo 55

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Obrazložitev

Do sedaj zahteva za določitev skupnih določb za različne sklade ni bila uresničena, kar zadeva oblikovanje prehodnih ureditev in s tem povezanega sodelovanja EU (stopnje sofinanciranja). Medtem ko se za ESRR in ESS uvajajo prehodne ureditve (vključno z varnostno mrežo), te za EKSRP ne obstajajo. S tem bi nastali zelo različni pogoji financiranja za izvajanje skladov, kar je v nasprotju z želeno uskladitvijo. Zato se morajo te prehodne ureditve uporabljati tudi za EKSRP.

Predlog spremembe 9

Uvodna izjava 58

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Za večjo usmerjenost v rezultate in doseganje splošnih in posebnih ciljev iz strategije Evropa 2020 je treba pet odstotkov virov za cilj naložbe v rast in delovna mesta prihraniti kot rezervo za uspešnost za vsak sklad in kategorijo regij v vsaki državi članici. | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Za večjo usmerjenost v rezultate in doseganje splošnih in posebnih ciljev iz strategije Evropa 2020 je treba pet odstotkov virov za cilj naložbe v rast in delovna mesta prihraniti kot rezervo za uspešnost za vsak sklad in kategorijo regij v vsaki državi članici.

Obrazložitev

Predlog spremembe izraža zaskrbljenost glede uvedbe rezerve za uspešnost na nacionalni ravni, saj obstaja bojazen, da bi tak mehanizem utegnil spodbujati opredeljevanje zelo skromnih in torej lahko dosegljivih ciljev, ki bi upravičevali dodatno financiranje, kar bi posledično dajalo prednost neambicioznim projektom in odvračalo od inovacij.

Predlog spremembe pa podpira uvedbo rezerve za prožnost, ki bi jo sestavljala sredstva iz samodejnega prenehanja prevzetih obveznosti, za financiranje poskusnih pobud na področju pametne, trajnostne ali vključujoče rasti oziroma ukrepanje v primeru krize; ta rezerva bi bila povezana s skladom za prilagoditev globalizaciji ter solidarnostnim skladom Evropske unije.

Predlog spremembe 10

Uvodna izjava 84

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Letno potrditev obračuna mora spremljati letno zaprtje končanih dejavnosti (za ESRR in KS) ali izdatkov (za ESS). Za znižanje stroškov, povezanih s končnim zaključkom operativnih programov, znižanje upravnega bremena upravičencev in za zagotovitev pravne varnosti mora biti letno zaprtje obvezno, s čimer se omeji obdobje, v katerem je treba voditi dokumente in v katerem se lahko revidirajo dejavnosti ter uvedejo finančni popravki. | Letno potrditev obračuna spremlja letno zaprtje končanih dejavnosti (za ESRR in KS) ali izdatkov (za ESS). Za znižanje stroškov, povezanih s končnim zaključkom operativnih programov, znižanje upravnega bremena upravičencev in za zagotovitev pravne varnosti letno zaprtje, s čimer se omeji obdobje, v katerem je treba voditi dokumente in v katerem se lahko revidirajo dejavnosti ter uvedejo finančni popravki. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Letno potrditev obračuna mora spremljati letno zaprtje končanih dejavnosti (za ESRR in KS) ali izdatkov (za ESS). Za znižanje stroškov, povezanih s končnim zaključkom operativnih programov, znižanje upravnega bremena upravičencev in za zagotovitev pravne varnosti mora biti letno zaprtje obvezno, s čimer se omeji obdobje, v katerem je treba voditi dokumente in v katerem se lahko revidirajo dejavnosti ter uvedejo finančni popravki.

Letno potrditev obračuna spremlja letno zaprtje končanih dejavnosti (za ESRR in KS) ali izdatkov (za ESS). Za znižanje stroškov, povezanih s končnim zaključkom operativnih programov, znižanje upravnega bremena upravičencev in za zagotovitev pravne varnosti letno zaprtje, s čimer se omeji obdobje, v katerem je treba voditi dokumente in v katerem se lahko revidirajo dejavnosti ter uvedejo finančni popravki.

Obrazložitev

Menimo, da predlagana letna potrditev obračuna v resnici uvaja letno zaprtje, ki bo povečalo upravno breme, uvedlo obvezne finančne popravke nepravilnosti, ki jih opazita Evropska komisija in/ali Računsko sodišče, ter zmanjšalo prožnost, ki omogoča prijavo in zamenjavo „prekomerno knjiženih“ izdatkov, kar trenutno obstaja v obdobju 2001–2013.

Predlog spremembe 11

Uvodna izjava 87

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Pogostost revizij dejavnosti mora biti sorazmerna z višino podpore Unije iz skladov. Število revizijskih pregledov je treba zmanjšati zlasti, kadar skupni upravičeni izdatki za zadevno dejavnost ne presegajo 100 000 EUR. Kljub temu je treba zagotoviti možnost, da se revizija opravi vedno, ko obstajajo dokazi za nepravilnosti ali goljufijo, ali v okviru revizijskega vzorca po zaprtju končane dejavnosti. Da je raven revizijskega nadzora Komisije sorazmerna s tveganjem, mora biti Komisija zmožna zmanjšati število svojih revizij operativnih programov, kadar ni bistvenih pomanjkljivosti ali kadar se je mogoče zanesti na revizijski organ. | Pogostost revizij dejavnosti mora biti sorazmerna z višino podpore Unije iz skladov. lasti kadar skupni upravičeni izdatki za zadevno dejavnost ne presegajo EUR. Kljub temu je treba zagotoviti možnost, da se revizija opravi vedno, ko obstajajo dokazi za nepravilnosti ali goljufijo, ali v okviru revizijskega vzorca po zaprtju končane dejavnosti. Da je raven revizijskega nadzora Komisije sorazmerna s tveganjem, mora biti Komisija zmožna zmanjšati število svojih revizij operativnih programov, kadar ni bistvenih pomanjkljivosti ali kadar se je mogoče zanesti na revizijski organ. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Pogostost revizij dejavnosti mora biti sorazmerna z višino podpore Unije iz skladov. Število revizijskih pregledov je treba zmanjšati zlasti, kadar skupni upravičeni izdatki za zadevno dejavnost ne presegajo 100 000 EUR. Kljub temu je treba zagotoviti možnost, da se revizija opravi vedno, ko obstajajo dokazi za nepravilnosti ali goljufijo, ali v okviru revizijskega vzorca po zaprtju končane dejavnosti. Da je raven revizijskega nadzora Komisije sorazmerna s tveganjem, mora biti Komisija zmožna zmanjšati število svojih revizij operativnih programov, kadar ni bistvenih pomanjkljivosti ali kadar se je mogoče zanesti na revizijski organ.

Pogostost revizij dejavnosti mora biti sorazmerna z višino podpore Unije iz skladov. lasti kadar skupni upravičeni izdatki za zadevno dejavnost ne presegajo EUR. Kljub temu je treba zagotoviti možnost, da se revizija opravi vedno, ko obstajajo dokazi za nepravilnosti ali goljufijo, ali v okviru revizijskega vzorca po zaprtju končane dejavnosti. Da je raven revizijskega nadzora Komisije sorazmerna s tveganjem, mora biti Komisija zmožna zmanjšati število svojih revizij operativnih programov, kadar ni bistvenih pomanjkljivosti ali kadar se je mogoče zanesti na revizijski organ.

Obrazložitev

Da bi pri nadzoru operativnih programov zagotovili dejansko sorazmernost, Odbor predlaga, da se za ukrepe, pri katerih skupni upravičeni izdatki ne presegajo 250 000 EUR, ne opravi več kot en revizijski pregled.

Predlog spremembe 12

Uvodna izjava 88

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Za dopolnitev in spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje aktov v zvezi s cilji in merili za podporo izvajanju partnerstva v kodeksu dobre prakse, sprejetjem skupnega strateškega okvira in dodatnih pravil glede določitve rezerve za rast in konkurenčnost, opredelitvijo območja in prebivalstva, ki so zajeti v lokalnih razvojnih strategijah, podrobnimi pravili o finančnih instrumentih (predhodna ocena, upravičenost izdatkov, vrste dejavnosti, ki se ne podpirajo, mešanica sredstev za podporo, transfer in poslovodenje, zahtevki za plačilo, kapitalizacija letnih obrokov), opredelitvijo pavšalnega zneska za dejavnosti, ki ustvarjajo prihodek, obveznostmi držav članic v zvezi s postopkom poročanja o nepravilnostih in izterjavo neupravičeno plačanih zneskov, izjavo o zanesljivosti upravljanja sistemov upravljanja in nadzora, pogoji za nacionalne revizije, merili za akreditacijo organov upravljanja in organov za potrjevanje, identifikacijo splošno sprejetih nosilcev podatkov, stopnjo finančnega popravka, ki se uporabi, ter spremembo prilog in posebnih ukrepov, ki so potrebni za lažji prehod z Uredbe (ES) št. 1083/2006. Zaradi upoštevanja prihodnjih potreb po prilagoditvi je treba Komisijo pooblastiti tudi za spremembe prilog I in IV. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, med drugim na ravni strokovnjakov. | Za dopolnitev in spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje aktov v zvezi s cilji in merili za podporo izvajanju partnerstva v kodeksu dobre prakse, podrobnimi pravili o finančnih instrumentih (predhodna ocena, upravičenost izdatkov, vrste dejavnosti, ki se ne podpirajo, mešanica sredstev za podporo, transfer in poslovodenje, zahtevki za plačilo, kapitalizacija letnih obrokov), opredelitvijo pavšalnega zneska za dejavnosti, ki ustvarjajo prihodek, obveznostmi držav članic v zvezi s postopkom poročanja o nepravilnostih in izterjavo neupravičeno plačanih zneskov, izjavo o zanesljivosti upravljanja sistemov upravljanja in nadzora, pogoji za nacionalne revizije, merili za akreditacijo organov upravljanja in organov za potrjevanje, identifikacijo splošno sprejetih nosilcev podatkov, stopnjo finančnega popravka, ki se uporabi, ter spremembo prilog in posebnih ukrepov, ki so potrebni za lažji prehod z Uredbe (ES) št. 1083/2006. Zaradi upoštevanja prihodnjih potreb po prilagoditvi je treba Komisijo pooblastiti tudi za spremembe prilog I in IV. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, med drugim na ravni strokovnjakov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Za dopolnitev in spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje aktov v zvezi s cilji in merili za podporo izvajanju partnerstva v kodeksu dobre prakse, sprejetjem skupnega strateškega okvira in dodatnih pravil glede določitve rezerve za rast in konkurenčnost, opredelitvijo območja in prebivalstva, ki so zajeti v lokalnih razvojnih strategijah, podrobnimi pravili o finančnih instrumentih (predhodna ocena, upravičenost izdatkov, vrste dejavnosti, ki se ne podpirajo, mešanica sredstev za podporo, transfer in poslovodenje, zahtevki za plačilo, kapitalizacija letnih obrokov), opredelitvijo pavšalnega zneska za dejavnosti, ki ustvarjajo prihodek, obveznostmi držav članic v zvezi s postopkom poročanja o nepravilnostih in izterjavo neupravičeno plačanih zneskov, izjavo o zanesljivosti upravljanja sistemov upravljanja in nadzora, pogoji za nacionalne revizije, merili za akreditacijo organov upravljanja in organov za potrjevanje, identifikacijo splošno sprejetih nosilcev podatkov, stopnjo finančnega popravka, ki se uporabi, ter spremembo prilog in posebnih ukrepov, ki so potrebni za lažji prehod z Uredbe (ES) št. 1083/2006. Zaradi upoštevanja prihodnjih potreb po prilagoditvi je treba Komisijo pooblastiti tudi za spremembe prilog I in IV. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, med drugim na ravni strokovnjakov.

Za dopolnitev in spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje aktov v zvezi s cilji in merili za podporo izvajanju partnerstva v kodeksu dobre prakse, podrobnimi pravili o finančnih instrumentih (predhodna ocena, upravičenost izdatkov, vrste dejavnosti, ki se ne podpirajo, mešanica sredstev za podporo, transfer in poslovodenje, zahtevki za plačilo, kapitalizacija letnih obrokov), opredelitvijo pavšalnega zneska za dejavnosti, ki ustvarjajo prihodek, obveznostmi držav članic v zvezi s postopkom poročanja o nepravilnostih in izterjavo neupravičeno plačanih zneskov, izjavo o zanesljivosti upravljanja sistemov upravljanja in nadzora, pogoji za nacionalne revizije, merili za akreditacijo organov upravljanja in organov za potrjevanje, identifikacijo splošno sprejetih nosilcev podatkov, stopnjo finančnega popravka, ki se uporabi, ter spremembo prilog in posebnih ukrepov, ki so potrebni za lažji prehod z Uredbe (ES) št. 1083/2006. Zaradi upoštevanja prihodnjih potreb po prilagoditvi je treba Komisijo pooblastiti tudi za spremembe prilog I in IV. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, med drugim na ravni strokovnjakov.

Obrazložitev

Z delegiranimi akti zakonodajalec Evropski komisiji dodeljuje pooblastilo za sprejemanje nezakonodajnih aktov, ki dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere elemente zakonodajnega akta. Predlagano črtanje dela uvodne izjave je v skladu s stališči, ki jih vsebuje mnenje in ki se nanašajo zlasti na člene 12 o skupnem strateškem okviru, člen 18 o rezervi za uspešnost in člen 29 o lokalnih razvojnih strategijah.

Predlog spremembe 13

Uvodna izjava 90

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Komisijo je treba pooblastiti, da za vse sklade SSO z izvedbenimi akti sprejme sklepe o odobritvi pogodb o partnerstvu, sklepe o dodelitvi rezerve za uspešnost in sklepe o začasni ustavitvi plačil zaradi ekonomskih politik držav članic, za sklade pa sklepe o odobritvi operativnih programov in velikih projektov, o zaustavitvi plačil in o finančnih popravkih. | Komisijo je treba pooblastiti, da za vse sklade SSO z izvedbenimi akti sprejme sklepe o odobritvi pogodb o partnerstvu, sklepe o odobritvi operativnih programov in velikih projektov o zaustavitvi plačil in o finančnih popravkih. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Komisijo je treba pooblastiti, da za vse sklade SSO z izvedbenimi akti sprejme sklepe o odobritvi pogodb o partnerstvu, sklepe o dodelitvi rezerve za uspešnost in sklepe o začasni ustavitvi plačil zaradi ekonomskih politik držav članic, za sklade pa sklepe o odobritvi operativnih programov in velikih projektov, o zaustavitvi plačil in o finančnih popravkih.

Komisijo je treba pooblastiti, da za vse sklade SSO z izvedbenimi akti sprejme sklepe o odobritvi pogodb o partnerstvu, sklepe o odobritvi operativnih programov in velikih projektov o zaustavitvi plačil in o finančnih popravkih.

Obrazložitev

Predlog spremembe odraža nasprotovanje uvedbi rezerve za uspešnost na nacionalni ravni, saj obstaja bojazen, da bi tak mehanizem utegnil spodbujati opredeljevanje zelo skromnih in torej lahko dosegljivih ciljev, ki bi upravičevali dodatno financiranje, kar bi posledično dajalo prednost neambicioznim projektom in odvračalo od inovacij.

Predlog spremembe 14

Člen 5(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Partnerstvo in upravljanje na več ravneh
  1.   Država članica za pogodbo o partnerstvu oziroma vsak program organizira partnerstvo s:






  a) | pristojnimi regionalnimi, lokalnimi, mestnimi in drugimi javnimi organi; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Partnerstvo in upravljanje na več ravneh

1.   Država članica za pogodbo o partnerstvu oziroma vsak program organizira partnerstvo s:

a)

pristojnimi regionalnimi, lokalnimi, mestnimi in drugimi javnimi organi;

| b) | ekonomskimi in socialnimi partnerji; ter |
| --- | --- |

b)

ekonomskimi in socialnimi partnerji; ter

| c) | organi, ki predstavljajo civilno družbo, vključno z okoljskimi partnerji in nevladnimi organizacijami, ter organi, odgovornimi za spodbujanje enakosti in boja proti diskriminaciji. |
| --- | --- |

c)

organi, ki predstavljajo civilno družbo, vključno z okoljskimi partnerji in nevladnimi organizacijami, ter organi, odgovornimi za spodbujanje enakosti in boja proti diskriminaciji.

Partnerstvo in upravljanje na več ravneh

1.   Držav članic za pogodbo o partnerstvu oziroma vsak program organizira partnerstvo s:

| a) | drugimi javnimi organi; |
| --- | --- |

a)

drugimi javnimi organi;

| b) | ekonomskimi in socialnimi partnerji; ter |
| --- | --- |

b)

ekonomskimi in socialnimi partnerji; ter

| c) | organi, ki predstavljajo civilno družbo, vključno z okoljskimi partnerji in nevladnimi organizacijami, ter organi, odgovornimi za spodbujanje enakosti in boja proti diskriminaciji. |
| --- | --- |

c)

organi, ki predstavljajo civilno družbo, vključno z okoljskimi partnerji in nevladnimi organizacijami, ter organi, odgovornimi za spodbujanje enakosti in boja proti diskriminaciji.

Obrazložitev

Namen predloga spremembe je poudariti, da bi morale lokalne in regionalne skupnosti v vsaki državi članici skladno z načelom upravljanja na več ravneh v celoti sodelovati pri pripravi, izvajanju in pogajanjih o različnih strateških dokumentih, tj. o skupnem strateškem okviru, pogodbi o partnerstvu in operativnih programih. Menimo, da je nepravično, da so regionalne in lokalne oblasti na področju partnerstva izenačene z ekonomskimi in socialnimi partnerji, saj te oblasti kot zastopnice splošnih interesov državljanov in območij, ki jih upravljajo, soupravljajo in sofinancirajo strukturne sklade.

Predlog spremembe 15

Člen 9(6) in (11)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Tematski cilji
  [...]






  (6) | varstvo okolja in spodbujanje učinkovite uporabe virov; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Tematski cilji

[...]

(6)

varstvo okolja in spodbujanje učinkovite uporabe virov;

[...]

| (11) | izboljšanje institucionalnih zmogljivosti in učinkovita javna uprava. |
| --- | --- |

(11)

izboljšanje institucionalnih zmogljivosti in učinkovita javna uprava.

Tematski cilji

[...]

| (6) | varstvo okolja in spodbujanje učinkovite uporabe virov; |
| --- | --- |

(6)

varstvo okolja in spodbujanje učinkovite uporabe virov;

[...]

| (11) | izboljšanje institucionalnih zmogljivosti in učinkovita javna uprava. |
| --- | --- |

(11)

izboljšanje institucionalnih zmogljivosti in učinkovita javna uprava.

Obrazložitev

Člen 9(6):

Uvrstitev varstva kulturne dediščine med tematske cilje skladov SSO je temeljnega pomena. Poleg tega je ta predlog v skladu s členom 5(6)C predloga uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj.

Člen 9(11):

Tehnična pomoč bi morala olajšati tudi ukrepanje od spodaj navzgor. Teritorialna agenda 2020, ki so jo države članice podpisale leta 2011, podaja zelo uporabna priporočila glede teritorialnega razvoja v EU.

Predlog spremembe 16

Člen 11

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Vsebina
  V skupnem strateškem okviru so določeni:






  a) | za vsak tematski cilj ključni ukrepi, ki jih podpira vsak sklad SSO; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Vsebina

V skupnem strateškem okviru so določeni:

a)

za vsak tematski cilj ključni ukrepi, ki jih podpira vsak sklad SSO;

| b) | ključni teritorialni izzivi za mesta, podeželje, obalna in ribiška območja ter območja s posebnimi teritorialnimi značilnostmi iz členov 174 in 349 Pogodbe, ki jih podpirajo skladi SSO; |
| --- | --- |

b)

ključni teritorialni izzivi za mesta, podeželje, obalna in ribiška območja ter območja s posebnimi teritorialnimi značilnostmi iz členov 174 in 349 Pogodbe, ki jih podpirajo skladi SSO;

| c) | horizontalna načela in cilji politike za izvajanje skladov SSO; |
| --- | --- |

c)

horizontalna načela in cilji politike za izvajanje skladov SSO;

| d) | prednostna področja za dejavnosti sodelovanja za vsak sklad SSO, pri čemer se po potrebi upoštevajo strategije za makro regije in morske bazene; |
| --- | --- |

d)

prednostna področja za dejavnosti sodelovanja za vsak sklad SSO, pri čemer se po potrebi upoštevajo strategije za makro regije in morske bazene;

| e) | mehanizmi za uskladitev skladov SSO ter njihovo uskladitev z drugimi ustreznimi politikami in instrumenti Unije, vključno z zunanjimi instrumenti za sodelovanje; |
| --- | --- |

e)

mehanizmi za uskladitev skladov SSO ter njihovo uskladitev z drugimi ustreznimi politikami in instrumenti Unije, vključno z zunanjimi instrumenti za sodelovanje;

| f) | mehanizmi za zagotavljanje skladnosti in doslednosti programiranja skladov SSO s priporočili za vsako državo v skladu s členom 121(2) Pogodbe in ustreznih priporočil Sveta, sprejetih v skladu s členom 148(4) Pogodbe. |
| --- | --- |

f)

mehanizmi za zagotavljanje skladnosti in doslednosti programiranja skladov SSO s priporočili za vsako državo v skladu s členom 121(2) Pogodbe in ustreznih priporočil Sveta, sprejetih v skladu s členom 148(4) Pogodbe.

Vsebina

V skupnem strateškem okviru so določeni:

| a) | za vsak tematski cilj ključni ukrepi, ki jih podpira vsak sklad SSO; |
| --- | --- |

a)

za vsak tematski cilj ključni ukrepi, ki jih podpira vsak sklad SSO;

| | |
| --- | --- |

)

| ) | horizontalna načela in cilji politike za izvajanje skladov SSO; |
| --- | --- |

horizontalna načela in cilji politike za izvajanje skladov SSO;

| | |
| --- | --- |

)

| ) | mehanizmi za uskladitev skladov SSO ter njihovo uskladitev z drugimi ustreznimi politikami in instrumenti Unije, vključno z zunanjimi instrumenti za sodelovanje; |
| --- | --- |

mehanizmi za uskladitev skladov SSO ter njihovo uskladitev z drugimi ustreznimi politikami in instrumenti Unije, vključno z zunanjimi instrumenti za sodelovanje;

| ) | mehanizmi za zagotavljanje skladnosti in doslednosti programiranja skladov SSO s priporočili za vsako državo v skladu s členom 121(2) Pogodbe in ustreznih priporočil Sveta, sprejetih v skladu s členom 148(4) Pogodbe. |
| --- | --- |

)

mehanizmi za zagotavljanje skladnosti in doslednosti programiranja skladov SSO s priporočili za vsako državo v skladu s členom 121(2) Pogodbe in ustreznih priporočil Sveta, sprejetih v skladu s členom 148(4) Pogodbe.

Obrazložitev

Menimo, da so ključni ukrepi, ki jih predlaga Komisija v skupnem strateškem okviru, nova oblika koncentracije. Poleg tega menimo, da je treba teritorialne značilnosti obravnavati v okviru operativnih programov. Isto velja za morebitne vzajemne učinke med regionalnimi strategijami, vključenimi v programe, in makroregionalnimi strategijami, kjer so te prisotne.

Predlog spremembe 17

Člen 12

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Komisija se pooblasti, da v treh mesecih od sprejetja te uredbe sprejme delegirani akt v skladu s členom 142 skupnega strateškega okvira.
  Komisija pri večjih spremembah strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast pregleda in po potrebi z delegiranim aktom v skladu s členom 142 sprejme spremenjeni skupni strateški okvir.
  Države članice po potrebi v šestih mesecih po sprejetju spremenjenega skupnega strateškega okvira predlagajo spremembe svojih pogodb o partnerstvu in programov za zagotovitev skladnosti s spremenjenim skupnim strateškim okvirom. | Komisija skupn stratešk okvir.
  Komisija pri večjih spremembah strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast pregleda in po potrebi z delegiranim aktom v skladu s členom 142 sprejme spremenjeni skupni strateški okvir.
  Države članice po potrebi v šestih mesecih po sprejetju spremenjenega skupnega strateškega okvira predlagajo spremembe svojih pogodb o partnerstvu in programov za zagotovitev skladnosti s spremenjenim skupnim strateškim okvirom. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Komisija se pooblasti, da v treh mesecih od sprejetja te uredbe sprejme delegirani akt v skladu s členom 142 skupnega strateškega okvira.

Komisija pri večjih spremembah strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast pregleda in po potrebi z delegiranim aktom v skladu s členom 142 sprejme spremenjeni skupni strateški okvir.

Države članice po potrebi v šestih mesecih po sprejetju spremenjenega skupnega strateškega okvira predlagajo spremembe svojih pogodb o partnerstvu in programov za zagotovitev skladnosti s spremenjenim skupnim strateškim okvirom.

Komisija skupn stratešk okvir.

Komisija pri večjih spremembah strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast pregleda in po potrebi z delegiranim aktom v skladu s členom 142 sprejme spremenjeni skupni strateški okvir.

Države članice po potrebi v šestih mesecih po sprejetju spremenjenega skupnega strateškega okvira predlagajo spremembe svojih pogodb o partnerstvu in programov za zagotovitev skladnosti s spremenjenim skupnim strateškim okvirom.

Obrazložitev

Delegirani akti omogočajo, da zakonodajalec na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje nezakonodajnih aktov, ki se uporabljajo splošno in dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente zakonodajnega akta. Kar zadeva skupni strateški okvir, je njegov namen zagotoviti smernice in pravila, ki so skupna vsem skladom v skupnem upravljanju, zato vsebuje bistvene elemente, ki jih je treba predložiti vsem institucijam EU in jih je mogoče po potrebi spremeniti.

Predlog spremembe 18

Člen 13

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Priprava pogodbe o partnerstvu
  1.   Vsaka država članica pripravi pogodbo o partnerstvu za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.
  2.   Država članica pripravi pogodbo o partnerstvu skupaj s partnerji iz člena 5. Pogodba o partnerstvu se pripravi v sodelovanju s Komisijo.
  3.   Pogodba o partnerstvu zajema vso podporo iz skladov SSO v zadevni državi članici.
  4.   Vsaka država članica predloži Komisiji svojo pogodbo o partnerstvu v treh mesecih po sprejetju skupnega strateškega okvira. | Priprava pogodbe o partnerstvu
  1.   Vsaka država članica pripravi pogodbo o partnerstvu za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.
  .   
     Država članica pripravi pogodbo o partnerstvu skupaj s partnerji iz člena 5. Pogodba o partnerstvu se pripravi v sodelovanju s Komisijo.
     Pogodba o partnerstvu zajema vso podporo iz skladov SSO v zadevni državi članici.
  .   Vsaka država članica predloži Komisiji svojo pogodbo o partnerstvu v mesecih po sprejetju skupnega strateškega okvira. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Priprava pogodbe o partnerstvu

1.   Vsaka država članica pripravi pogodbo o partnerstvu za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.

2.   Država članica pripravi pogodbo o partnerstvu skupaj s partnerji iz člena 5. Pogodba o partnerstvu se pripravi v sodelovanju s Komisijo.

3.   Pogodba o partnerstvu zajema vso podporo iz skladov SSO v zadevni državi članici.

4.   Vsaka država članica predloži Komisiji svojo pogodbo o partnerstvu v treh mesecih po sprejetju skupnega strateškega okvira.

Priprava pogodbe o partnerstvu

1.   Vsaka država članica pripravi pogodbo o partnerstvu za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.

.

Država članica pripravi pogodbo o partnerstvu skupaj s partnerji iz člena 5. Pogodba o partnerstvu se pripravi v sodelovanju s Komisijo.

Pogodba o partnerstvu zajema vso podporo iz skladov SSO v zadevni državi članici.

.   Vsaka država članica predloži Komisiji svojo pogodbo o partnerstvu v mesecih po sprejetju skupnega strateškega okvira.

Obrazložitev

Regionalne in lokalne oblasti kot financerke in izvajalke kohezijske politike naj v polni meri sodelujejo pri njeni pripravi, izvajanju, spremembah in pogajanjih o njej. Glede na število in podrobnosti zahtevanih podatkov ter dejstvo, da morajo biti programi predloženi obenem s pogodbo (kot določa člen 23(3)) in da je treba zagotoviti učinkovito delovanje partnerstva, je potrebno daljše časovno obdobje.

Predlog spremembe 19

Člen 14

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Vsebina pogodbe o partnerstvu
  V pogodbi o partnerstvu so določeni:






  a) | ureditve, ki zagotavljajo uskladitev s strategijo Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, med drugim:






  i) | analiza razlik in razvojnih potreb ob upoštevanju tematskih ciljev in ključnih ukrepov iz skupnega strateškega okvira ter ciljev iz priporočil za vsako državo v skladu s členom 121(2) Pogodbe in ustreznih priporočil Sveta, sprejetih v skladu s členom 148(4) Pogodbe; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Vsebina pogodbe o partnerstvu

V pogodbi o partnerstvu so določeni:

a)

ureditve, ki zagotavljajo uskladitev s strategijo Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, med drugim:

i)

analiza razlik in razvojnih potreb ob upoštevanju tematskih ciljev in ključnih ukrepov iz skupnega strateškega okvira ter ciljev iz priporočil za vsako državo v skladu s členom 121(2) Pogodbe in ustreznih priporočil Sveta, sprejetih v skladu s členom 148(4) Pogodbe;

| ii) | povzetek analize predhodnih ocen programov, ki upravičujejo izbiro tematskih ciljev in okvirni zneski dodeljene podpore iz skladov SSO; |
| --- | --- |

ii)

povzetek analize predhodnih ocen programov, ki upravičujejo izbiro tematskih ciljev in okvirni zneski dodeljene podpore iz skladov SSO;

| iii) | za vsak tematski cilj povzetek glavnih rezultatov, pričakovanih za vsak sklad SSO; |
| --- | --- |

iii)

za vsak tematski cilj povzetek glavnih rezultatov, pričakovanih za vsak sklad SSO;

| iv) | okvirni zneski dodeljene podpore Unije po tematskih ciljih na nacionalni ravni za vsak sklad SSO in skupni okvirni znesek podpore, predvidene za cilje na področju podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

iv)

okvirni zneski dodeljene podpore Unije po tematskih ciljih na nacionalni ravni za vsak sklad SSO in skupni okvirni znesek podpore, predvidene za cilje na področju podnebnih sprememb;

| v) | glavna prednostna področja za sodelovanje, ob upoštevanju, kadar je ustrezno, strategij za makroregije in morske bazene; |
| --- | --- |

v)

glavna prednostna področja za sodelovanje, ob upoštevanju, kadar je ustrezno, strategij za makroregije in morske bazene;

| vi) | horizontalna načela in cilji politike za izvajanje skladov SSO; |
| --- | --- |

vi)

horizontalna načela in cilji politike za izvajanje skladov SSO;

| vii) | seznam programov iz ESRR in ESS ter Kohezijskega sklada, razen tistih v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja, ter programov iz EKSRP in ESPR, z ustreznimi okvirnimi zneski dodeljene podpore za vsak sklad SSO in vsako leto; |
| --- | --- |

vii)

seznam programov iz ESRR in ESS ter Kohezijskega sklada, razen tistih v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja, ter programov iz EKSRP in ESPR, z ustreznimi okvirnimi zneski dodeljene podpore za vsak sklad SSO in vsako leto;

| b) | celostni pristop k teritorialnemu razvoju, ki ga podpirajo skladi SSO, z opredelitvijo:






  i) | mehanizmov na nacionalni in regionalni ravni, ki zagotavljajo uskladitev skladov SSO z drugimi instrumenti financiranja Unije in nacionalnimi instrumenti financiranja ter z EIB; |
| --- | --- | --- |

b)

celostni pristop k teritorialnemu razvoju, ki ga podpirajo skladi SSO, z opredelitvijo:

i)

mehanizmov na nacionalni in regionalni ravni, ki zagotavljajo uskladitev skladov SSO z drugimi instrumenti financiranja Unije in nacionalnimi instrumenti financiranja ter z EIB;

| ii) | ureditev za zagotovitev celovitega pristopa k uporabi skladov SSO za teritorialni razvoj mest, podeželja, obalnih in ribiških območij ter območij s posebnimi teritorialnimi značilnostmi, zlasti ob izvajanju členov 28, 29 in 99, ki se jim priloži, če je ustrezno, seznam mest za sodelovanje v platformi za razvoj mest iz člena 7 Uredbe o ESRR; |
| --- | --- |

ii)

ureditev za zagotovitev celovitega pristopa k uporabi skladov SSO za teritorialni razvoj mest, podeželja, obalnih in ribiških območij ter območij s posebnimi teritorialnimi značilnostmi, zlasti ob izvajanju členov 28, 29 in 99, ki se jim priloži, če je ustrezno, seznam mest za sodelovanje v platformi za razvoj mest iz člena 7 Uredbe o ESRR;

[...]

| e) | ureditve za zagotovitev uspešnega izvajanja skladov SSO, med drugim:






  i) | ocena, ali obstaja potreba po krepitvi upravnih zmogljivosti organov in po potrebi upravičencev, ter ukrepi, ki se sprejmejo za to; |
| --- | --- | --- |

e)

ureditve za zagotovitev uspešnega izvajanja skladov SSO, med drugim:

i)

ocena, ali obstaja potreba po krepitvi upravnih zmogljivosti organov in po potrebi upravičencev, ter ukrepi, ki se sprejmejo za to;

| ii) | povzetek načrtovanih ukrepov in ustreznih ciljev programov za zmanjšanje upravnega bremena upravičencev; |
| --- | --- |

ii)

povzetek načrtovanih ukrepov in ustreznih ciljev programov za zmanjšanje upravnega bremena upravičencev;

| iii) | ocena obstoječih sistemov za elektronsko izmenjavo podatkov, načrtovani ukrepi za zagotovitev, da se vse informacije med upravičenci in organi, pristojnimi za upravljanje in nadzor programov, lahko izmenjajo izključno z elektronsko izmenjavo podatkov. |
| --- | --- |

iii)

ocena obstoječih sistemov za elektronsko izmenjavo podatkov, načrtovani ukrepi za zagotovitev, da se vse informacije med upravičenci in organi, pristojnimi za upravljanje in nadzor programov, lahko izmenjajo izključno z elektronsko izmenjavo podatkov.

Vsebina pogodbe o partnerstvu

V pogodbi o partnerstvu so določeni:

| a) | ureditve, ki zagotavljajo uskladitev s strategijo Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, med drugim:






  i) | analiza razlik in razvojnih potreb ob upoštevanju tematskih ciljev in ključnih ukrepov iz skupnega strateškega okvira ter ciljev iz priporočil za vsako državo v skladu s členom 121(2) Pogodbe in ustreznih priporočil Sveta, sprejetih v skladu s členom 148(4) Pogodbe; |
| --- | --- | --- |

a)

ureditve, ki zagotavljajo uskladitev s strategijo Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, med drugim:

i)

analiza razlik in razvojnih potreb ob upoštevanju tematskih ciljev in ključnih ukrepov iz skupnega strateškega okvira ter ciljev iz priporočil za vsako državo v skladu s členom 121(2) Pogodbe in ustreznih priporočil Sveta, sprejetih v skladu s členom 148(4) Pogodbe;

| | |
| --- | --- |

iii)

| iii) | za vsak tematski cilj povzetek glavnih rezultatov, pričakovanih za vsak sklad SSO; |
| --- | --- |

za vsak tematski cilj povzetek glavnih rezultatov, pričakovanih za vsak sklad SSO;

| | |
| --- | --- |

iv)

| | |
| --- | --- |

| iv) | horizontalna načela in cilji politike za izvajanje skladov SSO; |
| --- | --- |

horizontalna načela in cilji politike za izvajanje skladov SSO;

| v) | seznam programov iz ESRR in ESS ter Kohezijskega sklada, razen tistih v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja, ter programov iz EKSRP in ESPR, z ustreznimi okvirnimi zneski dodeljene podpore za vsak sklad SSO in vsako leto; |
| --- | --- |

v)

seznam programov iz ESRR in ESS ter Kohezijskega sklada, razen tistih v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja, ter programov iz EKSRP in ESPR, z ustreznimi okvirnimi zneski dodeljene podpore za vsak sklad SSO in vsako leto;

| b) | celostni pristop k teritorialnemu razvoju, ki ga podpirajo skladi SSO, z opredelitvijo:






  i) | mehanizmov na nacionalni in regionalni ravni, ki zagotavljajo uskladitev skladov SSO z drugimi instrumenti financiranja Unije in nacionalnimi instrumenti financiranja ter z EIB; |
| --- | --- | --- |

b)

celostni pristop k teritorialnemu razvoju, ki ga podpirajo skladi SSO, z opredelitvijo:

i)

mehanizmov na nacionalni in regionalni ravni, ki zagotavljajo uskladitev skladov SSO z drugimi instrumenti financiranja Unije in nacionalnimi instrumenti financiranja ter z EIB;

| ii) | ureditev za zagotovitev celovitega pristopa k uporabi skladov SSO za teritorialni razvoj mest, podeželja, obalnih in ribiških območij ter območij s posebnimi teritorialnimi značilnostmi, zlasti ob izvajanju členov 28, 29 in 99, ki se jim priloži, če je ustrezno, seznam mest za sodelovanje v platformi za razvoj mest iz člena 7 Uredbe o ESRR; |
| --- | --- |

ii)

ureditev za zagotovitev celovitega pristopa k uporabi skladov SSO za teritorialni razvoj mest, podeželja, obalnih in ribiških območij ter območij s posebnimi teritorialnimi značilnostmi, zlasti ob izvajanju členov 28, 29 in 99, ki se jim priloži, če je ustrezno, seznam mest za sodelovanje v platformi za razvoj mest iz člena 7 Uredbe o ESRR;

[...]

| e) | ureditve za zagotovitev uspešnega izvajanja skladov SSO, med drugim: | |
| --- | --- | --- |

e)

ureditve za zagotovitev uspešnega izvajanja skladov SSO, med drugim:

ii)

| ii) | povzetek načrtovanih ukrepov in ustreznih ciljev programov za zmanjšanje upravnega bremena upravičencev; |
| --- | --- |

povzetek načrtovanih ukrepov in ustreznih ciljev programov za zmanjšanje upravnega bremena upravičencev;

| iii) | ocena obstoječih sistemov za elektronsko izmenjavo podatkov, načrtovani ukrepi za zagotovitev, da se vse informacije med upravičenci in organi, pristojnimi za upravljanje in nadzor programov, lahko izmenjajo izključno z elektronsko izmenjavo podatkov. |
| --- | --- |

iii)

ocena obstoječih sistemov za elektronsko izmenjavo podatkov, načrtovani ukrepi za zagotovitev, da se vse informacije med upravičenci in organi, pristojnimi za upravljanje in nadzor programov, lahko izmenjajo izključno z elektronsko izmenjavo podatkov.

Obrazložitev

Ne zdi se potrebno, da se v pogodbo o partnerstvu vključijo podatki, ki so bili že posredovani in izpogajani v okviru operativnih programov; te določbe se zdijo odveč in niso v smislu poenostavitve. Poleg tega države članice ne morejo prevzemati obveznosti, ki so bile predhodno že sprejete na regionalni in lokalni ravni.

Celostni pristop k uporabi skladov SSO je temeljnega pomena tudi v primestnih območjih, saj bi brez njega ta lahko ostala brez finančnih sredstev, dodeljenih mestom, čeprav je primestnih območij v EU čedalje več.

Evropskega teritorialnega sodelovanja zaradi njegovega medkulturnega značaja ni mogoče nadzirati prek pogodbe o partnerstvu. Zato bi ga bilo treba izrecno izločiti iz področja uporabe pogodbe.

Predlog spremembe 20

Člen 16

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Tematska osredotočenost
  Države članice v skladu s pravili za posamezne sklade in ob upoštevanju nacionalnih in regionalnih potreb namenijo podporo predvsem ukrepom, ki zagotavljajo največjo dodano vrednost v povezavi s strategijo Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast in tako obravnavajo izzive, opredeljene v priporočilih za vsako državo v skladu s členom 121(2) Pogodbe in ustreznih priporočilih Sveta, sprejetih v skladu s členom 148(4) Pogodbe. | Tematska osredotočenost
  Države članice v skladu s pravili za posamezne sklade in ob upoštevanju nacionalnih in regionalnih potreb namenijo podporo predvsem ukrepom, ki zagotavljajo največjo dodano vrednost v povezavi s strategijo Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast in tako obravnavajo izzive, opredeljene v priporočilih za vsako državo v skladu s členom 121(2) Pogodbe in ustreznih priporočilih Sveta, sprejetih v skladu s členom 148(4) Pogodbe. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Tematska osredotočenost

Države članice v skladu s pravili za posamezne sklade in ob upoštevanju nacionalnih in regionalnih potreb namenijo podporo predvsem ukrepom, ki zagotavljajo največjo dodano vrednost v povezavi s strategijo Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast in tako obravnavajo izzive, opredeljene v priporočilih za vsako državo v skladu s členom 121(2) Pogodbe in ustreznih priporočilih Sveta, sprejetih v skladu s členom 148(4) Pogodbe.

Tematska osredotočenost

Države članice v skladu s pravili za posamezne sklade in ob upoštevanju nacionalnih in regionalnih potreb namenijo podporo predvsem ukrepom, ki zagotavljajo največjo dodano vrednost v povezavi s strategijo Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast in tako obravnavajo izzive, opredeljene v priporočilih za vsako državo v skladu s členom 121(2) Pogodbe in ustreznih priporočilih Sveta, sprejetih v skladu s členom 148(4) Pogodbe.

Obrazložitev

Odbor podpira načelo osredotočanja večine virov na omejeno število tematskih ciljev oz. prednostnih naložb, vendar meni, da je treba določanje ciljev in prednostnih nalog prepustiti organom upravljanja, ki cilje v okviru strategije Evropa 2020 in skupnega strateškega okvira prilagodijo lokalnim razmeram.

Predlog spremembe 21

Člen 17

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Predhodne pogojenosti
  1.   Predhodne pogojenosti se za vsak sklad SSO opredelijo v pravilih za posamezni sklad.
  2.   Države članice ocenijo, ali so izpolnjene veljavne predhodne pogojenosti.
  3.   Če ob predložitvi pogodbe o partnerstvu predhodne pogojenosti niso izpolnjene, države članice v pogodbi o partnerstvu navedejo povzetek ukrepov, ki jih bodo sprejele na nacionalni ali regionalni ravni, in časovni načrt njihovega izvajanja za zagotovitev njihove izpolnitve najpozneje dve leti po sprejetju pogodbe o partnerstvu ali do 31. decembra 2016, pri čemer se upošteva zgodnejši rok.
  4.   Države članice v ustreznih programih določijo podrobne ukrepe za izpolnitev predhodnih pogojenosti, vključno s časovnim načrtom njihovega izvajanja.
  5.   Komisija oceni predložene informacije o izpolnjevanju predhodnih pogojenosti v okviru svoje ocene pogodbe o partnerstvu in programov. Ob sprejetju programa se lahko odloči, da začasno ustavi vsa vmesna plačila ali del vmesnih plačil za program do zadovoljive izvedbe ukrepov za izpolnitev predhodnih pogojenosti. Če se ukrepi za izpolnitev predhodnih pogojenosti ne izvedejo do roka iz programa, Komisija lahko začasno ustavi plačila.
  6.   Odstavki od 1 do 5 se ne uporabljajo za programe v okviru cilja evropsko teritorialno sodelovanje. | Predhodne pogojenosti
  1.   Predhodne pogojenosti se za vsak sklad SSO opredelijo v pravilih za posamezni sklad.
  2.   Države članice ocenijo, ali so izpolnjene veljavne predhodne pogojenosti .
  3.   Če ob predložitvi pogodbe o partnerstvu predhodne pogojenosti niso izpolnjene, države članice v pogodbi o partnerstvu navedejo povzetek ukrepov, ki jih bodo sprejele na nacionalni ali regionalni ravni, in časovni načrt njihovega izvajanja za zagotovitev njihove izpolnitve najpozneje po sprejetju pogodbe o partnerstvu ali do 31. decembra 2016, pri čemer se upošteva zgodnejši rok.
  4.   Države članice v ustreznih programih določijo ukrepe za izpolnitev predhodnih pogojenosti, vključno s časovnim načrtom njihovega izvajanja.
  5.   Komisija oceni predložene informacije o izpolnjevanju predhodnih pogojenosti v okviru svoje ocene pogodbe o partnerstvu in programov. Če se ukrepi za izpolnitev predhodnih pogojenosti ne izvedejo do roka iz programa, Komisija lahko začasno ustavi plačila.
  6.   Odstavki od 1 do 5 se ne uporabljajo za programe v okviru cilja evropsko teritorialno sodelovanje. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Predhodne pogojenosti

1.   Predhodne pogojenosti se za vsak sklad SSO opredelijo v pravilih za posamezni sklad.

2.   Države članice ocenijo, ali so izpolnjene veljavne predhodne pogojenosti.

3.   Če ob predložitvi pogodbe o partnerstvu predhodne pogojenosti niso izpolnjene, države članice v pogodbi o partnerstvu navedejo povzetek ukrepov, ki jih bodo sprejele na nacionalni ali regionalni ravni, in časovni načrt njihovega izvajanja za zagotovitev njihove izpolnitve najpozneje dve leti po sprejetju pogodbe o partnerstvu ali do 31. decembra 2016, pri čemer se upošteva zgodnejši rok.

4.   Države članice v ustreznih programih določijo podrobne ukrepe za izpolnitev predhodnih pogojenosti, vključno s časovnim načrtom njihovega izvajanja.

5.   Komisija oceni predložene informacije o izpolnjevanju predhodnih pogojenosti v okviru svoje ocene pogodbe o partnerstvu in programov. Ob sprejetju programa se lahko odloči, da začasno ustavi vsa vmesna plačila ali del vmesnih plačil za program do zadovoljive izvedbe ukrepov za izpolnitev predhodnih pogojenosti. Če se ukrepi za izpolnitev predhodnih pogojenosti ne izvedejo do roka iz programa, Komisija lahko začasno ustavi plačila.

6.   Odstavki od 1 do 5 se ne uporabljajo za programe v okviru cilja evropsko teritorialno sodelovanje.

Predhodne pogojenosti

1.   Predhodne pogojenosti se za vsak sklad SSO opredelijo v pravilih za posamezni sklad.

2.   Države članice ocenijo, ali so izpolnjene veljavne predhodne pogojenosti .

3.   Če ob predložitvi pogodbe o partnerstvu predhodne pogojenosti niso izpolnjene, države članice v pogodbi o partnerstvu navedejo povzetek ukrepov, ki jih bodo sprejele na nacionalni ali regionalni ravni, in časovni načrt njihovega izvajanja za zagotovitev njihove izpolnitve najpozneje po sprejetju pogodbe o partnerstvu ali do 31. decembra 2016, pri čemer se upošteva zgodnejši rok.

4.   Države članice v ustreznih programih določijo ukrepe za izpolnitev predhodnih pogojenosti, vključno s časovnim načrtom njihovega izvajanja.

5.   Komisija oceni predložene informacije o izpolnjevanju predhodnih pogojenosti v okviru svoje ocene pogodbe o partnerstvu in programov. Če se ukrepi za izpolnitev predhodnih pogojenosti ne izvedejo do roka iz programa, Komisija lahko začasno ustavi plačila.

6.   Odstavki od 1 do 5 se ne uporabljajo za programe v okviru cilja evropsko teritorialno sodelovanje.

Obrazložitev

Menimo, da tovrstne vnaprejšnje pogojenosti ne smejo voditi v odlog plačil ali finančne popravke, z izjemo tistih pogojev, k izpolnjevanju katerih se je zavezala država članica. Če namreč te vnaprejšnje pogojenosti niso izpolnjene na začetku programskega obdobja, z njimi povezanih naložb ni mogoče programirati, tako da ni razloga za naknadno nalaganje sankcij. Bistveno je tudi, da Komisija upošteva institucionalne okvire posameznih držav članic in delitev pristojnosti v njih. Nepredstavljivo je namreč, da bi država članica prevzela zaveze glede pristojnosti, ki pripadajo regionalnim ali lokalnim oblastem, in obratno.

Predlog spremembe 22

Člen 18

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Rezerva za uspešnost
  5 % virov, dodeljenih vsakemu skladu SSO in državi članici, z izjemo virov, dodeljenih cilju evropsko teritorialno sodelovanje in naslovu V Uredbe o ESPR, se nameni za rezervo za uspešnost, ki se dodeli v skladu s členom 20. | Rezerva za | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Rezerva za uspešnost

5 % virov, dodeljenih vsakemu skladu SSO in državi članici, z izjemo virov, dodeljenih cilju evropsko teritorialno sodelovanje in naslovu V Uredbe o ESPR, se nameni za rezervo za uspešnost, ki se dodeli v skladu s členom 20.

Rezerva za

Obrazložitev

| | |
| --- | --- |

Predlog za spremembe odraža nasprotovanje uvedbi rezerve za uspešnost na nacionalni ravni, saj obstaja bojazen, da bi tak mehanizem utegnil spodbujati opredeljevanje zelo skromnih in torej lahko dosegljivih ciljev, ki bi upravičevali dodatno financiranje, kar bi posledično dajalo prednost neambicioznim projektom in odvračalo od inovacij.

Podpira pa se uvedba rezerve za prožnost, ki bi jo sestavljala sredstva iz samodejnega prenehanja prevzetih obveznosti, za financiranje poskusnih pobud na področju pametne, trajnostne ali vključujoče rasti oziroma ukrepanje v primeru krize, pri čemer bi ostali v okviru dodelitev sredstev za vsako državo članico.

Predlog spremembe 23

Člen 19

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Pregled uspešnosti
  1.   Komisija v sodelovanju z državami članicami opravi pregled uspešnosti programov v vsaki državi članici leta 2017 in leta 2019 ob upoštevanju okvira uspešnosti iz pogodbe o partnerstvu in programov. Metoda za določitev okvira uspešnosti je določena v Prilogi I.
  2.   S tem pregledom se na podlagi informacij in ocen iz poročil o napredku, ki jih države članice predložijo v letih 2017 in 2019, preveri, ali so bili doseženi mejniki programov na ravni prednostnih nalog. | Pregled uspešnosti
  1.   Komisija v sodelovanju z državami članicami opravi pregled uspešnosti programov v vsaki državi članici leta 2017 in leta 2019 ob upoštevanju okvira uspešnosti iz pogodbe o partnerstvu in programov. Metoda za določitev okvira uspešnosti je določena v Prilogi I.
  2.   S tem pregledom se na podlagi informacij in ocen iz poročil o napredku, ki jih države članice predložijo v letih 2017 in 2019, preveri, ali so bili doseženi mejniki programov na ravni prednostnih nalog. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Pregled uspešnosti

1.   Komisija v sodelovanju z državami članicami opravi pregled uspešnosti programov v vsaki državi članici leta 2017 in leta 2019 ob upoštevanju okvira uspešnosti iz pogodbe o partnerstvu in programov. Metoda za določitev okvira uspešnosti je določena v Prilogi I.

2.   S tem pregledom se na podlagi informacij in ocen iz poročil o napredku, ki jih države članice predložijo v letih 2017 in 2019, preveri, ali so bili doseženi mejniki programov na ravni prednostnih nalog.

Pregled uspešnosti

1.   Komisija v sodelovanju z državami članicami opravi pregled uspešnosti programov v vsaki državi članici leta 2017 in leta 2019 ob upoštevanju okvira uspešnosti iz pogodbe o partnerstvu in programov. Metoda za določitev okvira uspešnosti je določena v Prilogi I.

2.   S tem pregledom se na podlagi informacij in ocen iz poročil o napredku, ki jih države članice predložijo v letih 2017 in 2019, preveri, ali so bili doseženi mejniki programov na ravni prednostnih nalog.

Obrazložitev

Predlog spremembe odraža nasprotovanje uvedbi rezerve za uspešnost na nacionalni ravni, saj obstaja bojazen, da bi tak mehanizem utegnil spodbujati opredeljevanje zelo skromnih in torej lahko dosegljivih ciljev, ki bi upravičevali dodatno financiranje, kar bi posledično dajalo prednost neambicioznim projektom in odvračalo od inovacij.

Kar zadeva pregled uspešnosti, je potreben mehanizem za usmerjanje in nadzor ciljev, ki se zasledujejo v celotnem programskem obdobju. Če zastavljeni cilji ne bi bili doseženi, bi ta mehanizem sprožil tehnično podporo Komisije, ne pa uporabe finančnih popravkov.

Predlog spremembe 24

Člen 20

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Dodelitev rezerve za uspešnost
  1.   Če se med pregledom uspešnosti, opravljenim leta 2017, ugotovi, da prednostna naloga v okviru programa ni dosegla svojih mejnikov, določenih za leto 2016, Komisija za zadevno državo članico pripravi priporočila.
  2.   Na podlagi pregleda v letu 2019 Komisija z izvedbenim aktom določi za vsak sklad SSO in državo članico programe in prednostne naloge, ki so dosegli svoje mejnike. Država članica predlaga dodelitev rezerve za uspešnost za programe in prednostne naloge iz navedenega sklepa Komisije. Komisija odobri spremembe zadevnih programov v skladu s členom 26. Kadar država članica ne predloži informacij v skladu s členom 46(2) in (3), se rezerva za uspešnost zadevnih programov ali prednostnih nalog ne dodeli.
  3.   Kadar se s pregledom uspešnosti zagotovijo dokazi, da prednostna naloga ni dosegla mejnikov iz okvira uspešnosti, lahko Komisija začasno ustavi celotno vmesno plačilo ali del vmesnega plačila za prednostno nalogo programa v skladu s postopkom iz pravil za posamezne sklade.
  4.   Kadar Komisija na podlagi pregleda končnega poročila o izvajanju programa ugotovi resno nedoseganje ciljev iz okvira uspešnosti, lahko uporabi finančne popravke za zadevne prednostne naloge v skladu s pravili za posamezne sklade. Komisija se pooblasti za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 142 o določitvi meril in metodologije za uvedbo stopnje finančnega popravka, ki se uporabi.
  5.   Odstavek 2 se ne uporablja za programe iz cilja evropsko teritorialno sodelovanje in za poglavje V Uredbe o ESPR. | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Dodelitev rezerve za uspešnost

1.   Če se med pregledom uspešnosti, opravljenim leta 2017, ugotovi, da prednostna naloga v okviru programa ni dosegla svojih mejnikov, določenih za leto 2016, Komisija za zadevno državo članico pripravi priporočila.

2.   Na podlagi pregleda v letu 2019 Komisija z izvedbenim aktom določi za vsak sklad SSO in državo članico programe in prednostne naloge, ki so dosegli svoje mejnike. Država članica predlaga dodelitev rezerve za uspešnost za programe in prednostne naloge iz navedenega sklepa Komisije. Komisija odobri spremembe zadevnih programov v skladu s členom 26. Kadar država članica ne predloži informacij v skladu s členom 46(2) in (3), se rezerva za uspešnost zadevnih programov ali prednostnih nalog ne dodeli.

3.   Kadar se s pregledom uspešnosti zagotovijo dokazi, da prednostna naloga ni dosegla mejnikov iz okvira uspešnosti, lahko Komisija začasno ustavi celotno vmesno plačilo ali del vmesnega plačila za prednostno nalogo programa v skladu s postopkom iz pravil za posamezne sklade.

4.   Kadar Komisija na podlagi pregleda končnega poročila o izvajanju programa ugotovi resno nedoseganje ciljev iz okvira uspešnosti, lahko uporabi finančne popravke za zadevne prednostne naloge v skladu s pravili za posamezne sklade. Komisija se pooblasti za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 142 o določitvi meril in metodologije za uvedbo stopnje finančnega popravka, ki se uporabi.

5.   Odstavek 2 se ne uporablja za programe iz cilja evropsko teritorialno sodelovanje in za poglavje V Uredbe o ESPR.

Obrazložitev

Predlog spremembe odraža nasprotovanje uvedbi rezerve za uspešnost na nacionalni ravni, saj obstaja bojazen, da bi tak mehanizem utegnil spodbujati opredeljevanje zelo skromnih in torej lahko dosegljivih ciljev, ki bi upravičevali dodatno financiranje, kar bi posledično dajalo prednost neambicioznim projektom in odvračalo od inovacij.

Predlog spremembe 25

Člen 21

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Pogojenost v zvezi s usklajenostjo ekonomskih politik držav članic
      [...]4.   Kadar je državi članici z odstopanjem od odstavka 1 finančna pomoč na voljo v skladu s členom 1(d) in je povezana s spremembo programa, lahko Komisija brez kakršnega koli predloga države članice spremeni pogodbo o partnerstvu in programe za čim večji učinek razpoložljivih skladov SSO na rast in konkurenčnost. Za zagotovitev učinkovitega izvajanja pogodbe o partnerstvu in ustreznih programov se Komisija vključi v njihovo izvajanje, kot je opredeljeno v spremenjenem programu ali memorandumu o soglasju z zadevno državo članico.
  5.   Kadar se država članica ne odzove na zahtevo Komisije iz odstavka 1 ali ne odgovori zadovoljivo na pripombe Komisije iz odstavka 2 v enem mesecu, lahko Komisija v treh mesecih po predložitvi svojih pripomb z izvedbenimi akti sprejme odločitev o začasni ustavitvi dela ali vseh plačil zadevnih programov.
  6.   Komisija z izvedbenimi akti začasno ustavi del ali vsa plačila in obveznosti za zadevne programe, če:






  a) | Svet sklene, da država članica ne izpolnjuje posebnih ukrepov, ki jih je Svet določil v skladu s členom 136(1) Pogodbe; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Pogojenost v zvezi s usklajenostjo ekonomskih politik držav članic

4.   Kadar je državi članici z odstopanjem od odstavka 1 finančna pomoč na voljo v skladu s členom 1(d) in je povezana s spremembo programa, lahko Komisija brez kakršnega koli predloga države članice spremeni pogodbo o partnerstvu in programe za čim večji učinek razpoložljivih skladov SSO na rast in konkurenčnost. Za zagotovitev učinkovitega izvajanja pogodbe o partnerstvu in ustreznih programov se Komisija vključi v njihovo izvajanje, kot je opredeljeno v spremenjenem programu ali memorandumu o soglasju z zadevno državo članico.

5.   Kadar se država članica ne odzove na zahtevo Komisije iz odstavka 1 ali ne odgovori zadovoljivo na pripombe Komisije iz odstavka 2 v enem mesecu, lahko Komisija v treh mesecih po predložitvi svojih pripomb z izvedbenimi akti sprejme odločitev o začasni ustavitvi dela ali vseh plačil zadevnih programov.

6.   Komisija z izvedbenimi akti začasno ustavi del ali vsa plačila in obveznosti za zadevne programe, če:

a)

Svet sklene, da država članica ne izpolnjuje posebnih ukrepov, ki jih je Svet določil v skladu s členom 136(1) Pogodbe;

| b) | Svet v skladu s členom 126(8) ali členom 126(11) Pogodbe sklene, da zadevna država članica ni sprejela učinkovitih ukrepov za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja; |
| --- | --- |

b)

Svet v skladu s členom 126(8) ali členom 126(11) Pogodbe sklene, da zadevna država članica ni sprejela učinkovitih ukrepov za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja;

| c) | Svet v skladu s členom 8(3) Uredbe (EU) št. [...]/2011 [o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij] sklene, da država članica dvakrat ni predložila ustreznega popravnega akcijskega načrta v skladu s členom 10(4) navedene uredbe; |
| --- | --- |

c)

Svet v skladu s členom 8(3) Uredbe (EU) št. [...]/2011 [o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij] sklene, da država članica dvakrat ni predložila ustreznega popravnega akcijskega načrta v skladu s členom 10(4) navedene uredbe;

| d) | Komisija sklene, da zadevna država članica ni sprejela ukrepov za izvajanje programa za prilagoditev iz Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 ali Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002, in posledično odloči, da ne odobri izplačila finančne pomoči, odobrene tej državi članici; ali |
| --- | --- |

d)

Komisija sklene, da zadevna država članica ni sprejela ukrepov za izvajanje programa za prilagoditev iz Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 ali Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002, in posledično odloči, da ne odobri izplačila finančne pomoči, odobrene tej državi članici; ali

| e) | upravni odbor evropskega mehanizma za stabilnost sklene, da pogojenost za finančno pomoč ESM v obliki posojila ESM zadevni državi članici ni izpolnjena, in posledično sklene, da se ji odobrena podpora za stabilnost ne izplača. |
| --- | --- |

e)

upravni odbor evropskega mehanizma za stabilnost sklene, da pogojenost za finančno pomoč ESM v obliki posojila ESM zadevni državi članici ni izpolnjena, in posledično sklene, da se ji odobrena podpora za stabilnost ne izplača.

7.   Komisija pri odločitvi o začasni ustavitvi dela ali vseh plačil ali obveznosti v skladu s členom 5 oziroma 6 zagotovi, da je začasna ustavitev sorazmerna in učinkovita, ter pri upošteva gospodarske in socialne razmere v zadevni državi članici in enako obravnava vse države članice, zlasti glede vpliva začasne ustavitve na gospodarstvo zadevne države članice.

8.   Komisija nemudoma odpravi začasno ustavitev plačil in obveznosti, ki jih je odobrila, kadar država članica na zahtevo Komisije predlaga spremembe pogodbe o partnerstvu in ustreznih programov, kadar je ustrezno:

| a) | Svet sklene, da država članica izpolnjuje posebne ukrepe, ki jih je Svet določil v skladu s členom 136(1) Pogodbe; |
| --- | --- |

a)

Svet sklene, da država članica izpolnjuje posebne ukrepe, ki jih je Svet določil v skladu s členom 136(1) Pogodbe;

| b) | je postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem začasno odložen v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1467/97 ali Svet v skladu s členom 126(12) Pogodbe sklene, da prekliče sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja; |
| --- | --- |

b)

je postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem začasno odložen v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1467/97 ali Svet v skladu s členom 126(12) Pogodbe sklene, da prekliče sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja;

| c) | Svet potrdi popravni akcijski načrt, ki ga je zadevna država članica predložila v skladu s členom 8(2) Uredbe (EU) No [...] [Uredba o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem], ali je postopek v zvezi čezmernim primanjkljajem začasno odložen v skladu s členom 10(5) navedene uredbe ali je Svet zaključil postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem v skladu s členom 11 navedene uredbe; |
| --- | --- |

c)

Svet potrdi popravni akcijski načrt, ki ga je zadevna država članica predložila v skladu s členom 8(2) Uredbe (EU) No [...] [Uredba o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem], ali je postopek v zvezi čezmernim primanjkljajem začasno odložen v skladu s členom 10(5) navedene uredbe ali je Svet zaključil postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem v skladu s členom 11 navedene uredbe;

| d) | Komisija sklene, da je zadevna država članica sprejela ukrepe za izvajanje programa za prilagoditev iz Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 ali Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002, in posledično odloči, da odobri izplačila finančne pomoči, odobrene tej državi članici; ali |
| --- | --- |

d)

Komisija sklene, da je zadevna država članica sprejela ukrepe za izvajanje programa za prilagoditev iz Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 ali Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002, in posledično odloči, da odobri izplačila finančne pomoči, odobrene tej državi članici; ali

| e) | upravni odbor evropskega mehanizma za stabilnost sklene, da je pogojenost za finančno pomoč v obliki posojila ESM zadevni državi članici izpolnjena, in posledično sklene, da izplača podporo za stabilnost, ki ji je bila odobrena. |
| --- | --- |

e)

upravni odbor evropskega mehanizma za stabilnost sklene, da je pogojenost za finančno pomoč v obliki posojila ESM zadevni državi članici izpolnjena, in posledično sklene, da izplača podporo za stabilnost, ki ji je bila odobrena.

Hkrati Svet na predlog Komisije sklene, da se v proračun ponovno vključijo začasno ustavljene obveznosti v skladu s členom 8 Uredbe Sveta (EU) št. [...] o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020.

Pogojenost v zvezi s usklajenostjo ekonomskih politik držav članic

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Obrazložitev

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Odločno se zavračajo predlogi, katerih cilj je povezovanje kohezijske politike z izpolnjevanjem določb pakta stabilnosti (makroekonomska pogojenost); Odbor regij namreč meni, da se makroekonomska pogojenost nanaša na drugačne cilje, kot so cilji kohezijske politike; zato meni, da lokalnih in regionalnih oblasti ni mogoče kaznovati, če nekatere države članice ne izpolnjujejo svojih zavez, zlasti v zvezi z nacionalnimi proračunskimi primanjkljaji. Odbor priznava, da so v nekaterih primerih potrebne spremembe pogodbe in operativnih programov, zavrača pa možnost delnih ali popolnih odložitev plačil.

Predlog spremembe 26

Člen 23

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Priprava programov
  1.   Skladi SSO se izvajajo prek programov v skladu s pogodbo o partnerstvu. Vsak program zajema obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.
  2.   Programe pripravijo države članice ali kateri koli organ, ki ga imenujejo države članice, v sodelovanju s partnerji.
  3.   Države članice predložijo programe hkrati s pogodbo o partnerstvu, razen programov o evropskem teritorialnem sodelovanju, ki se predložijo v šestih mesecih po odobritvi skupnega strateškega okvira. Vse programe spremlja predhodna ocena iz člena 48. | Priprava programov
  1.   Skladi SSO se izvajajo prek programov v skladu s pogodbo o partnerstvu. Vsak program zajema obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.
  2.   Programe pripravijo države članice ali kateri koli organ, ki ga imenujejo države članice, v sodelovanju s partnerji.
     
     Države članice predložijo programe pogodb o partnerstvu, razen programov o evropskem teritorialnem sodelovanju, ki se predložijo v šestih mesecih po odobritvi skupnega strateškega okvira. Vse programe spremlja predhodna ocena iz člena 48. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Priprava programov

1.   Skladi SSO se izvajajo prek programov v skladu s pogodbo o partnerstvu. Vsak program zajema obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.

2.   Programe pripravijo države članice ali kateri koli organ, ki ga imenujejo države članice, v sodelovanju s partnerji.

3.   Države članice predložijo programe hkrati s pogodbo o partnerstvu, razen programov o evropskem teritorialnem sodelovanju, ki se predložijo v šestih mesecih po odobritvi skupnega strateškega okvira. Vse programe spremlja predhodna ocena iz člena 48.

Priprava programov

1.   Skladi SSO se izvajajo prek programov v skladu s pogodbo o partnerstvu. Vsak program zajema obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.

2.   Programe pripravijo države članice ali kateri koli organ, ki ga imenujejo države članice, v sodelovanju s partnerji.

Države članice predložijo programe pogodb o partnerstvu, razen programov o evropskem teritorialnem sodelovanju, ki se predložijo v šestih mesecih po odobritvi skupnega strateškega okvira. Vse programe spremlja predhodna ocena iz člena 48.

Obrazložitev

Odbor meni, da morajo vsi akterji (Evropska komisija, države članice, lokalne in regionalne oblasti) morebitno odločitev za pripravo programov, ki se financirajo iz več skladov (kar Odbor močno podpira) spodbujati in konkretno podpreti. V ta namen bi morala Komisija odpraviti vse ovire postopkovne narave in preprečiti dodaten nadzor, do katerega bi – na podlagi načela sorazmernosti – lahko prišlo, ker ima program, ki se financira iz več skladov, večje finančne razsežnosti. Odbor se tudi boji, da bi določba o predložitvi pogodbe skupaj s programi lahko privedla do zamud pri začetku delovanja, zaradi česar predlaga rok 6 mesecev.

Predlog spremembe 27

Člen 25(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Postopek za sprejetje programa
  1.   Komisija ob upoštevanju predhodne ocene oceni skladnost programov s to uredbo, pravili za posamezne sklade, skupnim strateškim okvirom, pogodbo o partnerstvu, priporočili za vsako državo v skladu s členom 121(2) Pogodbe in ustreznimi priporočili Sveta, sprejetimi v skladu s členom 148(4) Pogodbe, ter njihov učinkovit prispevek k tematskim ciljem in prednostnim nalogam Unije, specifičnim za vsak sklad SSO. Ocena obravnava zlasti ustreznost programske strategije, ustreznih splošnih ciljev, kazalnikov in posebnih ciljev ter dodelitev proračunskih virov. | Postopek za sprejetje programa
  1.   Komisija ob upoštevanju predhodne ocene oceni skladnost programov s to uredbo, pravili za posamezne sklade, skupnim strateškim okvirom, pogodbo o partnerstvu, priporočili za vsako državo v skladu s členom 121(2) Pogodbe in ustreznimi priporočili Sveta, sprejetimi v skladu s členom 148(4) Pogodbe, ter njihov učinkovit prispevek k tematskim ciljem in prednostnim nalogam Unije, specifičnim za vsak sklad SSO. Ocena obravnava zlasti ustreznost programske strategije, ustreznih splošnih ciljev, kazalnikov in posebnih ciljev ter dodelitev proračunskih virov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Postopek za sprejetje programa

1.   Komisija ob upoštevanju predhodne ocene oceni skladnost programov s to uredbo, pravili za posamezne sklade, skupnim strateškim okvirom, pogodbo o partnerstvu, priporočili za vsako državo v skladu s členom 121(2) Pogodbe in ustreznimi priporočili Sveta, sprejetimi v skladu s členom 148(4) Pogodbe, ter njihov učinkovit prispevek k tematskim ciljem in prednostnim nalogam Unije, specifičnim za vsak sklad SSO. Ocena obravnava zlasti ustreznost programske strategije, ustreznih splošnih ciljev, kazalnikov in posebnih ciljev ter dodelitev proračunskih virov.

Postopek za sprejetje programa

1.   Komisija ob upoštevanju predhodne ocene oceni skladnost programov s to uredbo, pravili za posamezne sklade, skupnim strateškim okvirom, pogodbo o partnerstvu, priporočili za vsako državo v skladu s členom 121(2) Pogodbe in ustreznimi priporočili Sveta, sprejetimi v skladu s členom 148(4) Pogodbe, ter njihov učinkovit prispevek k tematskim ciljem in prednostnim nalogam Unije, specifičnim za vsak sklad SSO. Ocena obravnava zlasti ustreznost programske strategije, ustreznih splošnih ciljev, kazalnikov in posebnih ciljev ter dodelitev proračunskih virov.

Obrazložitev

Bistvenega pomena je poudariti dejstvo, da morajo ocene poleg ustreznosti strategije dokazati tudi njeno izvedljivost.

Predlog spremembe 28

Člen 28(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost
  1.   Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost in je v okviru EKSRP imenovan LEADER za lokalni razvoj:






  a) | je osredotočen na posebna podregionalna območja; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost

1.   Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost in je v okviru EKSRP imenovan LEADER za lokalni razvoj:

a)

je osredotočen na posebna podregionalna območja;

| b) | voden s strani skupnosti in lokalnih akcijskih skupin, sestavljenih iz predstavnikov javnih in zasebnih lokalnih socialno-ekonomskih interesov, v katerih na ravni odločanja niti javni sektor niti katera koli posamezna interesna skupina nima več kot 49 % glasovalnih pravic; |
| --- | --- |

b)

voden s strani skupnosti in lokalnih akcijskih skupin, sestavljenih iz predstavnikov javnih in zasebnih lokalnih socialno-ekonomskih interesov, v katerih na ravni odločanja niti javni sektor niti katera koli posamezna interesna skupina nima več kot 49 % glasovalnih pravic;

| c) | se izvaja prek celovitih večsektorskih lokalnih razvojnih strategij za posamezno območje; |
| --- | --- |

c)

se izvaja prek celovitih večsektorskih lokalnih razvojnih strategij za posamezno območje;

| d) | se oblikuje ob upoštevanju lokalnih potreb in možnosti ter vključuje inovativne značilnosti v lokalnem okolju, mreženje in po potrebi sodelovanje. |
| --- | --- |

d)

se oblikuje ob upoštevanju lokalnih potreb in možnosti ter vključuje inovativne značilnosti v lokalnem okolju, mreženje in po potrebi sodelovanje.

Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost

1.   Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost in je v okviru EKSRP imenovan LEADER za lokalni razvoj:

| a) | je osredotočen na posebna podregionalna območja; |
| --- | --- |

a)

je osredotočen na posebna podregionalna območja;

| b) | voden s strani skupnosti in lokalnih akcijskih skupin, sestavljenih iz predstavnikov javnih in zasebnih lokalnih socialno-ekonomskih interesov, v katerih na ravni odločanja niti javni sektor niti katera koli posamezna interesna skupina nima več kot 49 % glasovalnih pravic; |
| --- | --- |

b)

voden s strani skupnosti in lokalnih akcijskih skupin, sestavljenih iz predstavnikov javnih in zasebnih lokalnih socialno-ekonomskih interesov, v katerih na ravni odločanja niti javni sektor niti katera koli posamezna interesna skupina nima več kot 49 % glasovalnih pravic;

| c) | se izvaja prek celovitih večsektorskih lokalnih razvojnih strategij za posamezno območje; |
| --- | --- |

c)

se izvaja prek celovitih večsektorskih lokalnih razvojnih strategij za posamezno območje;

| d) | se oblikuje ob upoštevanju lokalnih potreb in možnosti ter vključuje inovativne značilnosti v lokalnem okolju, mreženje in po potrebi sodelovanje. |
| --- | --- |

d)

se oblikuje ob upoštevanju lokalnih potreb in možnosti ter vključuje inovativne značilnosti v lokalnem okolju, mreženje in po potrebi sodelovanje.

Obrazložitev

Kadar lokalno partnerstvo že obstaja, se ga ne sme nepravično kaznovati, če se njegov interni način glasovanja natančno ne sklada z zahtevami osnutka direktive. Zakonodaja bi morala dopuščati dovolj svobode, da bodo lahko partnerji pri pripravi pogodbe o partnerstvu našli izvedljivo rešitev.

Predlog spremembe 29

Člen 29

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Lokalne razvojne strategije
  1.   Lokalna razvojna strategija vključuje vsaj naslednje elemente:






  a) | opredelitev območja in prebivalstva, zajetega v strategijo; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Lokalne razvojne strategije

1.   Lokalna razvojna strategija vključuje vsaj naslednje elemente:

a)

opredelitev območja in prebivalstva, zajetega v strategijo;

| b) | analizo razvojnih potreb in možnosti območja, vključno z analizo prednosti, slabosti, priložnosti in nevarnosti; |
| --- | --- |

b)

analizo razvojnih potreb in možnosti območja, vključno z analizo prednosti, slabosti, priložnosti in nevarnosti;

| c) | opis strategije in njenih ciljev, opis celovitega in inovativnega značaja strategije in hierarhijo ciljev, vključno z jasnimi in merljivimi cilji za učinke ali rezultate. Strategija je skladna z ustreznimi programi vseh vključenih skladov SSO; |
| --- | --- |

c)

opis strategije in njenih ciljev, opis celovitega in inovativnega značaja strategije in hierarhijo ciljev, vključno z jasnimi in merljivimi cilji za učinke ali rezultate. Strategija je skladna z ustreznimi programi vseh vključenih skladov SSO;

| d) | opis postopka vključitve skupnosti v razvoj strategije; |
| --- | --- |

d)

opis postopka vključitve skupnosti v razvoj strategije;

| e) | akcijski načrt z opisom prenosa ciljev v ukrepe; |
| --- | --- |

e)

akcijski načrt z opisom prenosa ciljev v ukrepe;

| f) | opis ureditev za upravljanje in spremljanje strategije z navedbo zmogljivosti lokalne akcijske skupine za izvajanje strategije ter opis posebnih ureditev za ocenjevanje; |
| --- | --- |

f)

opis ureditev za upravljanje in spremljanje strategije z navedbo zmogljivosti lokalne akcijske skupine za izvajanje strategije ter opis posebnih ureditev za ocenjevanje;

| g) | finančni načrt strategije, vključno s predvideno dodelitvijo vsakega sklada SSO. |
| --- | --- |

g)

finančni načrt strategije, vključno s predvideno dodelitvijo vsakega sklada SSO.

2.   Države članice opredelijo merila za izbiro lokalnih razvojnih strategij. V pravilih za posamezne sklade se lahko določijo merila za izbiro.

[...]

6.   Komisija se pooblasti za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 142 o opredelitvi območja in prebivalstva, ki sta zajeta v strategiji iz odstavka 1(a).

Lokalne razvojne strategije

1.   Lokalna razvojna strategija vključuje naslednje elemente:

| a) | opredelitev območja in prebivalstva, zajetega v strategijo; |
| --- | --- |

a)

opredelitev območja in prebivalstva, zajetega v strategijo;

| b) | analizo razvojnih potreb in možnosti območja, vključno z analizo prednosti, slabosti, priložnosti in nevarnosti; |
| --- | --- |

b)

analizo razvojnih potreb in možnosti območja, vključno z analizo prednosti, slabosti, priložnosti in nevarnosti;

| c) | opis strategije in njenih ciljev, celovit značaj; |
| --- | --- |

c)

opis strategije in njenih ciljev, celovit značaj;

| | |
| --- | --- |

)

| ) | akcijski načrt z opisom prenosa ciljev v ukrepe; |
| --- | --- |

akcijski načrt z opisom prenosa ciljev v ukrepe;

| ) | opis ureditev za upravljanje in spremljanje strategije z navedbo zmogljivosti lokalne akcijske skupine za izvajanje strategije ter opis posebnih ureditev za ocenjevanje; |
| --- | --- |

)

opis ureditev za upravljanje in spremljanje strategije z navedbo zmogljivosti lokalne akcijske skupine za izvajanje strategije ter opis posebnih ureditev za ocenjevanje;

| ) | finančni načrt strategije, vključno s predvideno dodelitvijo vsakega sklada SSO. |
| --- | --- |

)

finančni načrt strategije, vključno s predvideno dodelitvijo vsakega sklada SSO.

2.   Države članice opredelijo merila za izbiro lokalnih razvojnih strategij. V pravilih za posamezne sklade se lahko določijo merila za izbiro.

[...]

Obrazložitev

Odbor odobrava predloge Komisije, ki se nanašajo na ukrepe lokalnega razvoja in celostne teritorialne naložbe, vendar obenem poziva k poenostavitvi načinov in postopkov izvajanja teh novih določb, da bi se izognili odvračanju lokalnih akterjev od njihove uporabe. V ta namen se zdi neustrezno, da se delegiran akt predvidi tudi za opredelitev območja in prebivalstva, ki jih zadeva strategija lokalnega razvoja, saj je ta naloga običajno v pristojnosti regionalnih in lokalnih oblasti, ker zahteva posebno znanje o dogajanjih in problemih zadevnega ozemlja. Prav tako bi moralo biti mogoče povezati lokalne razvojne strategije z izvajanjem celostnih teritorialnih naložb in skupnih akcijskih načrtov.

Pomembno je tudi, da strategije lokalnega razvoja, ki se bodo izvajale, spodbujajo stike med mesti in podeželskimi območji in da so lokalni akterji na primestnih območjih lahko polnopravni partnerji v teh strategijah lokalnega razvoja.

Predlog spremembe 30

Člen 35

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Zahtevki za plačilo, vključno z izdatki za finančne instrumente
  2.   Glede finančnih instrumentov iz člena 33(1)(b), ki se izvajajo v skladu s členom 33(4)(a) in (b), skupni upravičeni izdatki iz zahtevka za plačilo vključujejo in ločeno razkrivajo skupni znesek podpore, ki je bila plačana ali bo predvidoma plačana finančnemu instrumentu za naložbe v končne prejemnike, ki se izvedejo v vnaprej določenem obdobju največ dveh let, vključno s stroški ali provizijami za upravljanje.
  3.   Znesek, določen v skladu z odstavkom 2, se prilagodi v naslednjih zahtevkih za plačilo, da se upošteva razlika med zneskom podpore, predhodno izplačane za zadevni finančni instrument, in zneski, dejansko vloženimi v končne prejemnike, ki se jim prištejejo plačani stroški in provizije za upravljanje. Ti zneski se ločeno razkrijejo v zahtevku za plačilo.
  [...] | Zahtevki za plačilo, vključno z izdatki za finančne instrumente
  2.   Glede finančnih instrumentov iz člena 33(1)(b), ki se izvajajo v skladu s členom 33(4)(a) in (b), skupni upravičeni izdatki iz zahtevka za plačilo vključujejo in ločeno razkrivajo skupni znesek podpore, ki je bila plačana ali bo predvidoma plačana finančnemu instrumentu za končn prejemnik, ki se izvedejo v vnaprej določenem obdobju največ dveh let, vključno s stroški ali provizijami za upravljanje.
  3.   
  [...] |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Zahtevki za plačilo, vključno z izdatki za finančne instrumente

2.   Glede finančnih instrumentov iz člena 33(1)(b), ki se izvajajo v skladu s členom 33(4)(a) in (b), skupni upravičeni izdatki iz zahtevka za plačilo vključujejo in ločeno razkrivajo skupni znesek podpore, ki je bila plačana ali bo predvidoma plačana finančnemu instrumentu za naložbe v končne prejemnike, ki se izvedejo v vnaprej določenem obdobju največ dveh let, vključno s stroški ali provizijami za upravljanje.

3.   Znesek, določen v skladu z odstavkom 2, se prilagodi v naslednjih zahtevkih za plačilo, da se upošteva razlika med zneskom podpore, predhodno izplačane za zadevni finančni instrument, in zneski, dejansko vloženimi v končne prejemnike, ki se jim prištejejo plačani stroški in provizije za upravljanje. Ti zneski se ločeno razkrijejo v zahtevku za plačilo.

[...]

Zahtevki za plačilo, vključno z izdatki za finančne instrumente

2.   Glede finančnih instrumentov iz člena 33(1)(b), ki se izvajajo v skladu s členom 33(4)(a) in (b), skupni upravičeni izdatki iz zahtevka za plačilo vključujejo in ločeno razkrivajo skupni znesek podpore, ki je bila plačana ali bo predvidoma plačana finančnemu instrumentu za končn prejemnik, ki se izvedejo v vnaprej določenem obdobju največ dveh let, vključno s stroški ali provizijami za upravljanje.

3.

[...]

Obrazložitev

Besedilo predlagane uredbe močno spodbuja uporabo standardnih orodij, ki jih predvideva Komisija, s ciljem, ki ga podpiramo: da se prepreči čezmerna uporaba instrumentov finančnega inženiringa z edinim namenom potrjevanja izdatkov. S spremembami, ki jih predlaga Odbor, naj bi ponovno dosegli ravnotežje tudi z večjo diverzifikacijo določil in pogojev ter uvedbo določene mere tolerance glede sposobnosti za izpolnjevanje napovedi.

Predlog spremembe 31

Člen 39

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Uporaba virov, ki ostanejo po zaključku programa
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se kapitalski viri in dobički ter drugi dohodki ali donosi, ki se lahko pripišejo podpori finančnim instrumentom iz skladov SSO, uporabijo v skladu s cilji programa za obdobje najmanj deset let po zaključku programa. | Uporaba virov, ki ostanejo po zaključku programa
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se kapitalski viri in dobički ter drugi dohodki ali donosi, ki se lahko pripišejo podpori finančnim instrumentom iz skladov SSO, uporabijo v skladu s cilji programa za obdobje najmanj let po zaključku programa. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Uporaba virov, ki ostanejo po zaključku programa

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se kapitalski viri in dobički ter drugi dohodki ali donosi, ki se lahko pripišejo podpori finančnim instrumentom iz skladov SSO, uporabijo v skladu s cilji programa za obdobje najmanj deset let po zaključku programa.

Uporaba virov, ki ostanejo po zaključku programa

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se kapitalski viri in dobički ter drugi dohodki ali donosi, ki se lahko pripišejo podpori finančnim instrumentom iz skladov SSO, uporabijo v skladu s cilji programa za obdobje najmanj let po zaključku programa.

Obrazložitev

Obdobje, v katerem velja obveznost uporabe instrumentov finančnega inženiringa in iz njih izvirajočih virov, ne sme biti tako dolgo. Obdobje 10 let po zaključku programa namreč pomeni dolgoročno pravno negotovost.

Predlog spremembe 32

Člen 40(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Poročilo o izvajanju finančnih instrumentov
  2.   Poročilo iz odstavka 1 za vsak finančni instrument vsebuje naslednje informacije:






  a) | navedbo programa in prednostne naloge, iz katerih se zagotovi podpora iz skladov SSO;
  [...] |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Poročilo o izvajanju finančnih instrumentov

2.   Poročilo iz odstavka 1 za vsak finančni instrument vsebuje naslednje informacije:

a)

navedbo programa in prednostne naloge, iz katerih se zagotovi podpora iz skladov SSO;

[...]

| e) | skupni znesek podpore, ki jo je finančni instrument plačal ali odobril v pogodbah o jamstvu končnim prejemnikom po programih in prednostnih nalogah ali ukrepih iz zahtevkov za plačila, predloženih Komisiji; |
| --- | --- |

e)

skupni znesek podpore, ki jo je finančni instrument plačal ali odobril v pogodbah o jamstvu končnim prejemnikom po programih in prednostnih nalogah ali ukrepih iz zahtevkov za plačila, predloženih Komisiji;

| f) | prihodki finančnega instrumenta in vračila finančnemu instrumentu; |
| --- | --- |

f)

prihodki finančnega instrumenta in vračila finančnemu instrumentu;

| g) | multiplikacijski učinek naložb finančnega instrumenta ter vrednost naložb in udeležb; |
| --- | --- |

g)

multiplikacijski učinek naložb finančnega instrumenta ter vrednost naložb in udeležb;

| h) | prispevek finančnega instrumenta k doseganju kazalnikov programa ali zadevne prednostne naloge.
  [...] |
| --- | --- |

h)

prispevek finančnega instrumenta k doseganju kazalnikov programa ali zadevne prednostne naloge.

[...]

Poročilo o izvajanju finančnih instrumentov

2.   Poročilo iz odstavka 1 za vsak finančni instrument vsebuje naslednje informacije:

| a) | navedbo programa in prednostne naloge, iz katerih se zagotovi podpora iz skladov SSO;
  [...] |
| --- | --- |

a)

navedbo programa in prednostne naloge, iz katerih se zagotovi podpora iz skladov SSO;

[...]

| e) | skupni znesek podpore, ki jo je finančni instrument plačal ali odobril v pogodbah o jamstvu končnim prejemnikom po programih in prednostnih nalogah ali ukrepih iz zahtevkov za plačila, predloženih Komisiji; |
| --- | --- |

e)

skupni znesek podpore, ki jo je finančni instrument plačal ali odobril v pogodbah o jamstvu končnim prejemnikom po programih in prednostnih nalogah ali ukrepih iz zahtevkov za plačila, predloženih Komisiji;

| | |
| --- | --- |

)

| ) | multiplikacijski učinek naložb finančnega instrumenta ter vrednost naložb in udeležb; |
| --- | --- |

multiplikacijski učinek naložb finančnega instrumenta ter vrednost naložb in udeležb;

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

Obrazložitev

Namen predlagane spremembe je poenostavitev zahtev glede vsakoletnega poročanja o podatkih, ki jih zahteva Komisija v zvezi z izvajanjem finančnih instrumentov.

Predlog spremembe 33

Člen 42(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Sestava odbora za spremljanje
  1.   Odbor za spremljanje sestavljajo predstavniki organa upravljanja in vseh posredniških organov ter predstavniki partnerjev. Vsak član odbora za spremljanje ima glasovalno pravico.
  V odboru za spremljanje programa cilja evropsko teritorialno sodelovanje so tudi predstavniki tretjih držav, ki sodelujejo v navedenem programu. | Sestava odbora za spremljanje
  1.   Odbor za spremljanje sestavljajo predstavniki organa upravljanja in vseh posredniških organov ter predstavniki partnerjev. Vsak član odbora za spremljanje ima glasovalno pravico.
  V odboru za spremljanje programa cilja evropsko teritorialno sodelovanje so tudi predstavniki tretjih držav, ki sodelujejo v navedenem programu. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Sestava odbora za spremljanje

1.   Odbor za spremljanje sestavljajo predstavniki organa upravljanja in vseh posredniških organov ter predstavniki partnerjev. Vsak član odbora za spremljanje ima glasovalno pravico.

V odboru za spremljanje programa cilja evropsko teritorialno sodelovanje so tudi predstavniki tretjih držav, ki sodelujejo v navedenem programu.

Sestava odbora za spremljanje

1.   Odbor za spremljanje sestavljajo predstavniki organa upravljanja in vseh posredniških organov ter predstavniki partnerjev. Vsak član odbora za spremljanje ima glasovalno pravico.

V odboru za spremljanje programa cilja evropsko teritorialno sodelovanje so tudi predstavniki tretjih držav, ki sodelujejo v navedenem programu.

Obrazložitev

Ni jasno, kako bo sodelovanje tretjih držav in ozemelj, ki mejijo na najbolj oddaljene regije, vključeno v evropsko teritorialno sodelovanje. V primeru programov, ki se financirajo s sredstvi evropskega instrumenta sosedstva in instrumenta za predpristopno pomoč ter tudi ESRR, na kar se nanaša člen 28 uredbe o teritorialnem sodelovanju, je jasno, da je nujno sodelovanje tretjih držav. V primeru najbolj oddaljenih regij pa tretje države in sosednje regije (z izjemo Kanarskih otokov oziroma Maroka) niso vključene niti v evropski instrument sosedstva niti instrument za predpristopno pomoč. Gre za države, ki prejemajo sredstva iz naslova Evropskega razvojnega sklada in ne prinašajo dodatnih sredstev za evropsko teritorialno sodelovanje. Čeprav je treba sodelovati s tretjimi državami, programi teritorialnega sodelovanja najbolj oddaljenih regij vključujejo samo sredstva iz ESRR. Čeprav se lahko ta sredstva porabijo zunaj ozemlja EU do višine 30 %, te tretje države ne smejo sodelovati v odborih za spremljanje.

Predlog spremembe 34

Člen 43(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Naloge odbora za spremljanje
  1.   Odbor za spremljanje se sestane najmanj enkrat letno ter pregleda izvajanje programa in napredek pri doseganju njegovih ciljev. Pri tem upošteva finančne podatke, splošne kazalnike in kazalnike za posamezne programe, tudi spremembe kazalnikov rezultatov in napredka pri doseganju količinsko opredeljenih ciljnih vrednosti, ter mejnike iz okvira delovanja. | Naloge odbora za spremljanje
  1.   Odbor za spremljanje se sestane najmanj enkrat letno ter pregleda izvajanje programa in napredek pri doseganju njegovih ciljev. Pri tem upošteva finančne podatke, splošne kazalnike in kazalnike za posamezne programe, tudi spremembe kazalnikov rezultatov in napredka pri doseganju količinsko opredeljenih ciljnih vrednosti, ter mejnike iz okvira delovanja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Naloge odbora za spremljanje

1.   Odbor za spremljanje se sestane najmanj enkrat letno ter pregleda izvajanje programa in napredek pri doseganju njegovih ciljev. Pri tem upošteva finančne podatke, splošne kazalnike in kazalnike za posamezne programe, tudi spremembe kazalnikov rezultatov in napredka pri doseganju količinsko opredeljenih ciljnih vrednosti, ter mejnike iz okvira delovanja.

Naloge odbora za spremljanje

1.   Odbor za spremljanje se sestane najmanj enkrat letno ter pregleda izvajanje programa in napredek pri doseganju njegovih ciljev. Pri tem upošteva finančne podatke, splošne kazalnike in kazalnike za posamezne programe, tudi spremembe kazalnikov rezultatov in napredka pri doseganju količinsko opredeljenih ciljnih vrednosti, ter mejnike iz okvira delovanja.

Obrazložitev

Odbor meni, da je pri ovrednotenju izvajanja programa treba upoštevati tudi sprotno vrednotenje (v programskem obdobju) iz člena 49.

Predlog spremembe 35

Člen 47 – nov odstavek 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Splošne določbe
  1.   Ovrednotenje se opravi za izboljšanje kakovosti zasnove in izvajanja programov ter oceno njihove uspešnosti in učinka. Vpliv programov se ovrednoti v skladu s poslanstvom zadevnih skladov SSO v zvezi s cilji strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast (2), pa tudi v zvezi z bruto domačim proizvodom (BDP) ter brezposelnostjo, kadar je ustrezno.
  2.   Države članice zagotovijo vire, potrebne za izvedbo ovrednotenj, ter zagotovijo vzpostavitev postopkov za zagotavljanje in proizvodnjo in zbiranje podatkov, potrebnih za ovrednotenja, vključno s podatki v zvezi s skupnimi kazalniki in, kadar je ustrezno, kazalniki za posamezne programe. | Splošne določbe
  1.   Ovrednotenje se opravi za izboljšanje kakovosti zasnove in izvajanja programov ter oceno njihove uspešnosti in učinka. Vpliv programov se ovrednoti v skladu s poslanstvom zadevnih skladov SSO v zvezi s cilji strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast (2), pa tudi v zvezi z bruto domačim proizvodom (BDP) ter brezposelnostjo, kadar je ustrezno.
     
     Države članice zagotovijo vire, potrebne za izvedbo ovrednotenj, ter zagotovijo vzpostavitev postopkov za zagotavljanje in proizvodnjo in zbiranje podatkov, potrebnih za ovrednotenja, vključno s podatki v zvezi s skupnimi kazalniki in, kadar je ustrezno, kazalniki za posamezne programe. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Splošne določbe

1.   Ovrednotenje se opravi za izboljšanje kakovosti zasnove in izvajanja programov ter oceno njihove uspešnosti in učinka. Vpliv programov se ovrednoti v skladu s poslanstvom zadevnih skladov SSO v zvezi s cilji strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast (2), pa tudi v zvezi z bruto domačim proizvodom (BDP) ter brezposelnostjo, kadar je ustrezno.

2.   Države članice zagotovijo vire, potrebne za izvedbo ovrednotenj, ter zagotovijo vzpostavitev postopkov za zagotavljanje in proizvodnjo in zbiranje podatkov, potrebnih za ovrednotenja, vključno s podatki v zvezi s skupnimi kazalniki in, kadar je ustrezno, kazalniki za posamezne programe.

Splošne določbe

1.   Ovrednotenje se opravi za izboljšanje kakovosti zasnove in izvajanja programov ter oceno njihove uspešnosti in učinka. Vpliv programov se ovrednoti v skladu s poslanstvom zadevnih skladov SSO v zvezi s cilji strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast (2), pa tudi v zvezi z bruto domačim proizvodom (BDP) ter brezposelnostjo, kadar je ustrezno.

Države članice zagotovijo vire, potrebne za izvedbo ovrednotenj, ter zagotovijo vzpostavitev postopkov za zagotavljanje in proizvodnjo in zbiranje podatkov, potrebnih za ovrednotenja, vključno s podatki v zvezi s skupnimi kazalniki in, kadar je ustrezno, kazalniki za posamezne programe.

Obrazložitev

Pomembno je, da ocene učinka lahko raziščejo tudi druge, enako pomembne vidike, na podlagi pristopa „preko BDP“, kot je opisano v mnenju Odbora regij Merjenje napredka preko meja BDP (glej CdR 163/2010 fin).

Predlog spremembe 36

Člen 48(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 3.   S predhodnimi ocenami se ocenijo:
  [...]






  g) | ali so količinsko opredeljene ciljne vrednosti realne ob upoštevanju predvidene podpore iz skladov SSO; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3.   S predhodnimi ocenami se ocenijo:

[...]

g)

ali so količinsko opredeljene ciljne vrednosti realne ob upoštevanju predvidene podpore iz skladov SSO;

| h) | utemeljitev oblike predlagane podpore; |
| --- | --- |

h)

utemeljitev oblike predlagane podpore;

| i) | zadostnost človeških virov in upravnih zmogljivosti za upravljanje programa; |
| --- | --- |

i)

zadostnost človeških virov in upravnih zmogljivosti za upravljanje programa;

| j) | ustreznost postopkov za spremljanje programa in zbiranje podatkov, potrebnih za ovrednotenja; |
| --- | --- |

j)

ustreznost postopkov za spremljanje programa in zbiranje podatkov, potrebnih za ovrednotenja;

| k) | ustreznost mejnikov, izbranih za okvir delovanja; |
| --- | --- |

k)

ustreznost mejnikov, izbranih za okvir delovanja;

| l) | ustreznost načrtovanih ukrepov za spodbujanje enakih možnosti moških in žensk ter za preprečevanje diskriminacije; |
| --- | --- |

l)

ustreznost načrtovanih ukrepov za spodbujanje enakih možnosti moških in žensk ter za preprečevanje diskriminacije;

| m) | ustreznost načrtovanih ukrepov za spodbujanje trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

m)

ustreznost načrtovanih ukrepov za spodbujanje trajnostnega razvoja.

3.   S predhodnimi ocenami se ocenijo:

[...]

| g) | ali so količinsko opredeljene ciljne vrednosti realne ob upoštevanju predvidene podpore iz skladov SSO; |
| --- | --- |

g)

ali so količinsko opredeljene ciljne vrednosti realne ob upoštevanju predvidene podpore iz skladov SSO;

| h) | utemeljitev oblike predlagane podpore; |
| --- | --- |

h)

utemeljitev oblike predlagane podpore;

| i) | zadostnost človeških virov in upravnih zmogljivosti za upravljanje programa; |
| --- | --- |

i)

zadostnost človeških virov in upravnih zmogljivosti za upravljanje programa;

| | |
| --- | --- |

)

| | |
| --- | --- |

| ) | ustreznost načrtovanih ukrepov za spodbujanje enakih možnosti moških in žensk ter za preprečevanje diskriminacije; |
| --- | --- |

ustreznost načrtovanih ukrepov za spodbujanje enakih možnosti moških in žensk ter za preprečevanje diskriminacije;

| ) | ustreznost načrtovanih ukrepov za spodbujanje trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

)

ustreznost načrtovanih ukrepov za spodbujanje trajnostnega razvoja.

Obrazložitev

Odbor meni, da predhodna ocena ne more vsebovati elementov, ki jih ni mogoče ustrezno količinsko določiti pred aktiviranjem programov ali ki so že vsebovani v drugih dokumentih (na primer sistem upravljanja in nadzora, pogodba o partnerstvu). V ta namen se predlaga, da se nekatere informacije črtajo.

Predlog spremembe 37

Člen 49 – nov odstavek 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Ovrednotenje med programskim obdobjem
  1.   Organ upravljanja sestavi načrt vrednotenja za vsak program in ga predloži v skladu s pravili za posamezne sklade.
  2.   Države članice zagotovijo, da so na voljo ustrezne zmogljivosti za vrednotenje.
  3.   Organi upravljanja med programskim obdobjem za vsak program na podlagi načrta vrednotenja opravijo vrednotenje, vključno z vrednotenji za oceno uspešnosti in učinka. Vsaj enkrat v programskem obdobju se z ovrednotenjem oceni, kako je podpora iz skladov SSO prispevala k ciljem za vsako prednostno nalogo. Odbor za spremljanje preuči vse vrednotenja in jih pošlje Komisiji.
  4.   Komisija lahko na svojo pobudo ovrednoti programe. | Ovrednotenje med programskim obdobjem
  1.   Organ upravljanja sestavi načrt vrednotenja za vsak program in ga predloži v skladu s pravili za posamezne sklade.
  2.   Države članice zagotovijo, da so na voljo ustrezne zmogljivosti za vrednotenje.
  3.   Organi upravljanja med programskim obdobjem za vsak program na podlagi načrta vrednotenja opravijo vrednotenje, vključno z vrednotenji za oceno uspešnosti in učinka. Vsaj enkrat v programskem obdobju se z ovrednotenjem oceni, kako je podpora iz skladov SSO prispevala k ciljem za vsako prednostno nalogo. Odbor za spremljanje preuči vse vrednotenja in jih pošlje Komisiji.
     
  .   Komisija lahko na svojo pobudo ovrednoti programe. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ovrednotenje med programskim obdobjem

1.   Organ upravljanja sestavi načrt vrednotenja za vsak program in ga predloži v skladu s pravili za posamezne sklade.

2.   Države članice zagotovijo, da so na voljo ustrezne zmogljivosti za vrednotenje.

3.   Organi upravljanja med programskim obdobjem za vsak program na podlagi načrta vrednotenja opravijo vrednotenje, vključno z vrednotenji za oceno uspešnosti in učinka. Vsaj enkrat v programskem obdobju se z ovrednotenjem oceni, kako je podpora iz skladov SSO prispevala k ciljem za vsako prednostno nalogo. Odbor za spremljanje preuči vse vrednotenja in jih pošlje Komisiji.

4.   Komisija lahko na svojo pobudo ovrednoti programe.

Ovrednotenje med programskim obdobjem

1.   Organ upravljanja sestavi načrt vrednotenja za vsak program in ga predloži v skladu s pravili za posamezne sklade.

2.   Države članice zagotovijo, da so na voljo ustrezne zmogljivosti za vrednotenje.

3.   Organi upravljanja med programskim obdobjem za vsak program na podlagi načrta vrednotenja opravijo vrednotenje, vključno z vrednotenji za oceno uspešnosti in učinka. Vsaj enkrat v programskem obdobju se z ovrednotenjem oceni, kako je podpora iz skladov SSO prispevala k ciljem za vsako prednostno nalogo. Odbor za spremljanje preuči vse vrednotenja in jih pošlje Komisiji.

.   Komisija lahko na svojo pobudo ovrednoti programe.

Obrazložitev

Da bi dosegli boljšo usmeritev k rezultatom, je primerno, da se ugotovitve, ki izhajajo iz sprotnih vrednotenj, dejansko uporabljajo za izboljšanje učinkovitosti programov.

Predlog spremembe 38

Člen 54(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Dejavnosti, ki ustvarjajo prihodek
  1.   Neto prihodki, ustvarjeni po koncu dejavnosti v določenem referenčnem obdobju, se določijo vnaprej po eni od naslednjih metod:






  a) | uporaba pavšalnega odstotka prihodka za zadevno vrsto dejavnosti; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Dejavnosti, ki ustvarjajo prihodek

1.   Neto prihodki, ustvarjeni po koncu dejavnosti v določenem referenčnem obdobju, se določijo vnaprej po eni od naslednjih metod:

a)

uporaba pavšalnega odstotka prihodka za zadevno vrsto dejavnosti;

| b) | izračun sedanje vrednosti neto prihodkov dejavnosti ob upoštevanju uporabe načela „plača povzročitelj“ ter po potrebi vidikov enakosti v povezavi s sorazmerno blaginjo zadevne države članice. |
| --- | --- |

b)

izračun sedanje vrednosti neto prihodkov dejavnosti ob upoštevanju uporabe načela „plača povzročitelj“ ter po potrebi vidikov enakosti v povezavi s sorazmerno blaginjo zadevne države članice.

Upravičeni izdatki dejavnosti, ki naj bi se sofinancirala, ne presegajo sedanje vrednosti stroškov naložbe dejavnosti, zmanjšanih za sedanjo vrednost neto prihodka, določenega po eni od teh metod.

Komisija se pooblasti za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 142 o opredelitvi pavšalnega odstotka iz točke (a) zgoraj.

Komisija sprejme metodologijo iz točke (b) z izvedbenimi akti po postopku pregleda iz člena 143(3)

Dejavnosti, ki ustvarjajo prihodek

1.   Neto prihodki, ustvarjeni po koncu dejavnosti v določenem referenčnem obdobju, se določijo vnaprej po eni od naslednjih metod:

| a) | uporaba pavšalnega odstotka prihodka za zadevno vrsto dejavnosti; |
| --- | --- |

a)

uporaba pavšalnega odstotka prihodka za zadevno vrsto dejavnosti;

| b) | izračun sedanje vrednosti neto prihodkov dejavnosti ob upoštevanju uporabe načela „plača povzročitelj“ ter po potrebi vidikov enakosti v povezavi s sorazmerno blaginjo zadevne države članice. |
| --- | --- |

b)

izračun sedanje vrednosti neto prihodkov dejavnosti ob upoštevanju uporabe načela „plača povzročitelj“ ter po potrebi vidikov enakosti v povezavi s sorazmerno blaginjo zadevne države članice.

Upravičeni izdatki dejavnosti, ki naj bi se sofinancirala, ne presegajo sedanje vrednosti stroškov naložbe dejavnosti, zmanjšanih za sedanjo vrednost neto prihodka, določenega po eni od teh metod.

opredelitvi pavšalnega odstotka iz točke (a) zgoraj

| | | |
| --- | --- | --- |

Komisija sprejme metodologijo iz točke (b) z izvedbenimi akti po postopku pregleda iz člena 143(3).

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | | |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Obrazložitev

Da ne bi odvračali nosilcev projektov, se zdi primerno znova uvesti pravila, ki so veljala v obdobju 2000–2006 in so predvidevala uporabo enotne specifične (znižane) stopnje financiranja za projekte, ki ustvarjajo dohodke.

Predlog spremembe 39

Člen 55

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Upravičenost
  1.   Upravičenost izdatkov se določi na podlagi nacionalnih pravil, razen če so določena posebna pravila v tej uredbi ali na podlagi te uredbe ali pravil za posamezne sklade.
  [...]
  6.   Neto prihodek, nastal neposredno zaradi dejavnosti med njenim izvajanjem, ki ni bil upoštevan v času odobritve dejavnosti, se odšteje od upravičenih izdatkov dejavnosti v končnem zahtevku za plačilo, ki ga predloži upravičenec. To pravilo se ne uporablja za finančne instrumente in nagrade.
  [...] | Upravičenost
  1.   Upravičenost izdatkov se določi na podlagi nacionalnih pravil, razen če so določena posebna pravila v tej uredbi ali na podlagi te uredbe ali pravil za posamezne sklade.
  [...]
     
  [...] |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Upravičenost

1.   Upravičenost izdatkov se določi na podlagi nacionalnih pravil, razen če so določena posebna pravila v tej uredbi ali na podlagi te uredbe ali pravil za posamezne sklade.

[...]

6.   Neto prihodek, nastal neposredno zaradi dejavnosti med njenim izvajanjem, ki ni bil upoštevan v času odobritve dejavnosti, se odšteje od upravičenih izdatkov dejavnosti v končnem zahtevku za plačilo, ki ga predloži upravičenec. To pravilo se ne uporablja za finančne instrumente in nagrade.

[...]

Upravičenost

1.   Upravičenost izdatkov se določi na podlagi nacionalnih pravil, razen če so določena posebna pravila v tej uredbi ali na podlagi te uredbe ali pravil za posamezne sklade.

[...]

[...]

Obrazložitev

Odstavek 6 bi bilo treba črtati, da bi olajšali postopek pregleda v času izvajanja dejavnosti. Dodati bi bilo treba nov odstavek (9), ker teritorialno sodelovanje terja poseben režim, saj bi bila uporaba ali uskladitev različnih nacionalnih predpisov prevelika upravna ovira za ustrezno izvajanje projektov.

Predlog spremembe 40

Člen 59(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Posebna pravila o upravičenosti za nepovratna sredstva
  3.   Naslednji stroški niso upravičeni do prispevka iz skladov SSO:






  a) | obresti na dolgove; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Posebna pravila o upravičenosti za nepovratna sredstva

3.   Naslednji stroški niso upravičeni do prispevka iz skladov SSO:

a)

obresti na dolgove;

| b) | nakup nepozidanega zemljišča in pozidanega zemljišča v znesku, ki presega 10 % skupnih upravičenih izdatkov za zadevno dejavnost. V izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih se lahko za dejavnosti v zvezi z varstvom okolja dovoli višji odstotek; |
| --- | --- |

b)

nakup nepozidanega zemljišča in pozidanega zemljišča v znesku, ki presega 10 % skupnih upravičenih izdatkov za zadevno dejavnost. V izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih se lahko za dejavnosti v zvezi z varstvom okolja dovoli višji odstotek;

| c) | davek na dodano vrednost. Zneski DDV pa so upravičeni, kadar niso izterljivi na podlagi nacionalne zakonodaje o DDV in jih plača upravičenec, za katerega ne velja, da ni davčni zavezanec, kakor je opredeljen v prvem pododstavku člena 13(1) Direktive 2006/112/ES, če takšni zneski DDV ne nastanejo v zvezi z zagotavljanjem infrastrukture. |
| --- | --- |

c)

davek na dodano vrednost. Zneski DDV pa so upravičeni, kadar niso izterljivi na podlagi nacionalne zakonodaje o DDV in jih plača upravičenec, za katerega ne velja, da ni davčni zavezanec, kakor je opredeljen v prvem pododstavku člena 13(1) Direktive 2006/112/ES, če takšni zneski DDV ne nastanejo v zvezi z zagotavljanjem infrastrukture.

Posebna pravila o upravičenosti za nepovratna sredstva

3.   Naslednji stroški niso upravičeni do prispevka iz skladov SSO:

| a) | obresti na dolgove; |
| --- | --- |

a)

obresti na dolgove;

| b) | nakup nepozidanega zemljišča in pozidanega zemljišča v znesku, ki presega 10 % skupnih upravičenih izdatkov za zadevno dejavnost. V izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih se lahko za dejavnosti v zvezi z varstvom okolja dovoli višji odstotek; |
| --- | --- |

b)

nakup nepozidanega zemljišča in pozidanega zemljišča v znesku, ki presega 10 % skupnih upravičenih izdatkov za zadevno dejavnost. V izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih se lahko za dejavnosti v zvezi z varstvom okolja dovoli višji odstotek;

| c) | davek na dodano vrednost. . |
| --- | --- |

c)

davek na dodano vrednost. .

Obrazložitev

Odbor meni, da samo povratni DDV ne bi smel biti upravičen do prispevka iz skladov SSO. Če bo v vseh projektih, ki jih izvajajo institucije javnega sektorja, DDV, ki ni povraten, veljal za neupravičen izdatek, bo to znatno povečalo nacionalno sofinanciranje ter ogrozilo regionalno in lokalno zmožnost izvajanja projektov. Odbor nadalje meni, da je pravilo o neupravičenosti DDV v zvezi z zagotavljanjem infrastrukture upravičencem diskriminatorno v primerjavi z drugimi vrstami dejavnosti.

Predlog spremembe 41

Člen 64

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Akreditacija in usklajevanje
      [...]3.   Akreditacija temelji na mnenju neodvisnega revizijskega organa, ki oceni, ali organ izpolnjuje akreditacijska merila. Neodvisni revizijski organ svoje delo opravlja v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi.
  [...]
  5.   Država članica lahko imenuje usklajevalni organ, ki je pristojen za zveze s Komisijo in obveščanje Komisije, spodbujanje usklajene uporabe pravil Unije, pripravo zbirnega poročila s pregledom vseh izjav o upravljanju in revizijskih mnenj na nacionalni ravni ter uskladitev izvajanja sanacijskih ukrepov glede pomanjkljivosti splošne narave. | Akreditacija in usklajevanje
      [...]   
  [...] |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Akreditacija in usklajevanje

3.   Akreditacija temelji na mnenju neodvisnega revizijskega organa, ki oceni, ali organ izpolnjuje akreditacijska merila. Neodvisni revizijski organ svoje delo opravlja v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi.

[...]

5.   Država članica lahko imenuje usklajevalni organ, ki je pristojen za zveze s Komisijo in obveščanje Komisije, spodbujanje usklajene uporabe pravil Unije, pripravo zbirnega poročila s pregledom vseh izjav o upravljanju in revizijskih mnenj na nacionalni ravni ter uskladitev izvajanja sanacijskih ukrepov glede pomanjkljivosti splošne narave.

Akreditacija in usklajevanje

[...]

Obrazložitev

Namen spremembe je preprečiti množenje organizacij in subjektov, zaradi katerih bi sistem upravljanja in nadzora postal še bolj zapleten.

Predlog spremembe 42

Člen 67

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Splošna pravila za plačila
  1.   Komisija opravi plačila prispevkov iz skladov SSO vsakemu programu v skladu s proračunskimi odobritvami in glede na razpoložljiva sredstva. Vsako plačilo se knjiži na najstarejšo odprto proračunsko obveznost zadevnega sklada.
  2   Plačila so v obliki vnaprejšnjega financiranja, vmesnih plačil in plačila letne razlike ter po potrebi končne razlike.
  3.   Oblike podpore v skladu s členom 57(1)(b), (c) in (d) se zneski, plačani upravičencu, štejejo za upravičene izdatke. | Splošna pravila za plačila
  1.   Komisija opravi plačila prispevkov iz skladov SSO vsakemu programu v skladu s proračunskimi odobritvami in glede na razpoložljiva sredstva. Vsako plačilo se knjiži na najstarejšo odprto proračunsko obveznost zadevnega sklada.
  2.   Plačila so v obliki vnaprejšnjega financiranja, vmesnih plačil in končne razlike.
  3.   Oblike podpore v skladu s členom 57(1)(b), (c) in (d) se zneski, plačani upravičencu, štejejo za upravičene izdatke. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Splošna pravila za plačila

1.   Komisija opravi plačila prispevkov iz skladov SSO vsakemu programu v skladu s proračunskimi odobritvami in glede na razpoložljiva sredstva. Vsako plačilo se knjiži na najstarejšo odprto proračunsko obveznost zadevnega sklada.

2   Plačila so v obliki vnaprejšnjega financiranja, vmesnih plačil in plačila letne razlike ter po potrebi končne razlike.

3.   Oblike podpore v skladu s členom 57(1)(b), (c) in (d) se zneski, plačani upravičencu, štejejo za upravičene izdatke.

Splošna pravila za plačila

1.   Komisija opravi plačila prispevkov iz skladov SSO vsakemu programu v skladu s proračunskimi odobritvami in glede na razpoložljiva sredstva. Vsako plačilo se knjiži na najstarejšo odprto proračunsko obveznost zadevnega sklada.

2.   Plačila so v obliki vnaprejšnjega financiranja, vmesnih plačil in končne razlike.

3.   Oblike podpore v skladu s členom 57(1)(b), (c) in (d) se zneski, plačani upravičencu, štejejo za upravičene izdatke.

Obrazložitev

Ne strinjamo se z omembo „letne razlike“, saj uvaja načelo letne potrditve obračuna (letno zaprtje). Menimo, da predlagana letna potrditev obračuna v resnici uvaja letno zaprtje, ki bo povečalo upravno breme, uvedlo obvezne finančne popravke nepravilnosti, ki jih opazita Evropska komisija in/ali Računsko sodišče, ter zmanjšalo prožnost, ki omogoča prijavo in zamenjavo „prekomerno knjiženih“ izdatkov, kar trenutno obstaja v obdobju 2007–2013.

Predlog spremembe 43

Člen 75(1)(a)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Predložitev informacij
  1.   Do 1. februarja v letu, ki sledi koncu obračunskega obdobja, država članica Komisiji predloži naslednje dokumente in informacije v skladu s [členom 56] finančne uredbe:






  (a) | potrjene letne računovodske izkaze ustreznih organov, akreditiranih v skladu s členom 64; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Predložitev informacij

1.   Do 1. februarja v letu, ki sledi koncu obračunskega obdobja, država članica Komisiji predloži naslednje dokumente in informacije v skladu s [členom 56] finančne uredbe:

(a)

potrjene letne računovodske izkaze ustreznih organov, akreditiranih v skladu s členom 64;

Predložitev informacij

1.   Do 1. februarja v letu, ki sledi koncu obračunskega obdobja, država članica Komisiji predloži naslednje dokumente in informacije v skladu s [členom 56] finančne uredbe:

| (a) | potrjene letne računovodske izkaze ustreznih organov, akreditiranih v skladu s členom 64; |
| --- | --- |

(a)

potrjene letne računovodske izkaze ustreznih organov, akreditiranih v skladu s členom 64;

Obrazložitev

Koristno bi bilo, da bi tako kot v trenutnem programskem obdobju letni obračun ostal možnost, za katero se lahko odloči organ za potrjevanje. Časovni okvir, določen v členu 75, je zahteven, ker je prekratek.

Predlog spremembe 44

Člen 82(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Naložbe za rast in delovna mesta
      [...]2.   Viri za cilj naložbe za rast in delovna mesta se razdelijo med naslednje tri kategorije regij na ravni NUTS 2:






  (a) | manj razvite regije, katerih BDP na prebivalca ne dosega 75 % povprečnega BDP EU-27; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Naložbe za rast in delovna mesta

2.   Viri za cilj naložbe za rast in delovna mesta se razdelijo med naslednje tri kategorije regij na ravni NUTS 2:

(a)

manj razvite regije, katerih BDP na prebivalca ne dosega 75 % povprečnega BDP EU-27;

| (b) | regije v prehodu, katerih BDP na prebivalca se giblje med 75 % in 90 % povprečnega BDP EU-27; |
| --- | --- |

(b)

regije v prehodu, katerih BDP na prebivalca se giblje med 75 % in 90 % povprečnega BDP EU-27;

| (c) | bolj razvite regije, katerih BDP na prebivalca presega 90 % povprečnega BDP EU-27. |
| --- | --- |

(c)

bolj razvite regije, katerih BDP na prebivalca presega 90 % povprečnega BDP EU-27.

Te tri kategorije regij so določene glede na njihov BDP na prebivalca, merjen po paritetah kupne moči in izračunan na podlagi podatkov Unije za obdobje 2006–2008, v primerjavi s povprečnim BDP EU-27 za isto referenčno obdobje.

Naložbe za rast in delovna mesta

2.   Viri za cilj naložbe za rast in delovna mesta se razdelijo med naslednje tri kategorije regij na ravni NUTS 2:

| (a) | manj razvite regije, katerih BDP na prebivalca ne dosega 75 % povprečnega BDP EU-27; |
| --- | --- |

(a)

manj razvite regije, katerih BDP na prebivalca ne dosega 75 % povprečnega BDP EU-27;

| (b) | regije v prehodu, katerih BDP na prebivalca se giblje med 75 % in 90 % povprečnega BDP EU-27; |
| --- | --- |

(b)

regije v prehodu, katerih BDP na prebivalca se giblje med 75 % in 90 % povprečnega BDP EU-27;

| (c) | bolj razvite regije, katerih BDP na prebivalca presega 90 % povprečnega BDP EU-27. |
| --- | --- |

(c)

bolj razvite regije, katerih BDP na prebivalca presega 90 % povprečnega BDP EU-27.

Te tri kategorije regij so določene glede na njihov BDP na prebivalca, merjen po paritetah kupne moči in izračunan na podlagi podatkov Unije za obdobje, v primerjavi s povprečnim BDP EU-27 za isto referenčno obdobje.

Obrazložitev

Amandma pojasnjuje, da je treba pri ocenjevanju upravičenosti regije uporabljati najnovejše razpoložljive podatke, ne pa podatkov iz obdobja pred krizo, tj. 2006–2008.

Predlog spremembe 45

Člen 83(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Skupni viri
  4.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme sklep o letni razčlenitvi skupnih virov po državah članicah brez poseganja v odstavek 3 tega člena in člen 84(7). | Skupni viri
  4.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme sklep o letni razčlenitvi skupnih virov po državah članicah brez poseganja v odstavek 3 tega člena in člen 84(7) |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Skupni viri

4.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme sklep o letni razčlenitvi skupnih virov po državah članicah brez poseganja v odstavek 3 tega člena in člen 84(7).

Skupni viri

4.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme sklep o letni razčlenitvi skupnih virov po državah članicah brez poseganja v odstavek 3 tega člena in člen 84(7)

Obrazložitev

OR želi zagotoviti, da Komisija dodeli sredstva za programe teritorialnega sodelovanja po področjih sodelovanja in ne po državah članicah.

Predlog spremembe 46

Člen 84

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Viri za naložbe za rast in delovna mesta ter evropsko teritorialno sodelovanje
  2.   Za razčlenitev po državah članicah se uporabijo naslednja merila:






  a) | upravičeno prebivalstvo, regionalna blaginja, nacionalna blaginja in stopnja brezposelnosti za manj razvite regije in regije v prehodu; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Viri za naložbe za rast in delovna mesta ter evropsko teritorialno sodelovanje

2.   Za razčlenitev po državah članicah se uporabijo naslednja merila:

a)

upravičeno prebivalstvo, regionalna blaginja, nacionalna blaginja in stopnja brezposelnosti za manj razvite regije in regije v prehodu;

| b) | upravičeno prebivalstvo, regionalna blaginja, stopnja brezposelnosti, stopnja zaposlenosti, raven izobrazbe in gostota prebivalstva za bolj razvite regije; |
| --- | --- |

b)

upravičeno prebivalstvo, regionalna blaginja, stopnja brezposelnosti, stopnja zaposlenosti, raven izobrazbe in gostota prebivalstva za bolj razvite regije;

| c) | prebivalstvo, nacionalna blaginja in površina za Kohezijski sklad. |
| --- | --- |

c)

prebivalstvo, nacionalna blaginja in površina za Kohezijski sklad.

3.   Najmanj 25 % virov iz strukturnih skladov za manj razvite regije, 40 % za regije v prehodu in 52 % za bolj razvite regije se v vsaki državi članici dodeli ESS. V tej določbi se podpora državi članici v okviru [instrumenta pomoč v hrani za ogrožene skupine prebivalstva] šteje za del deleža strukturnih skladov, dodeljenega ESS.

[...]

5.   Podpora iz strukturnih skladov za [pomoč v hrani za ogrožene skupine prebivalstva] v okviru naložb za rast in delovna mesta znaša 2 500 000 000 EUR.

Komisija z izvedbenim aktom sprejme sklep o znesku, ki se prenese iz dodelitve strukturnih skladov vsake države članice za celotno obdobje v vsaki državi članici. V skladu s tem se ustrezno zmanjša dodelitev strukturnih skladov vsake države članice.

Letna odobrena proračunska sredstva za podporo iz strukturnih skladov iz prvega pododstavka se vnesejo v ustrezne proračunske postavke [instrumenta pomoč v hrani za ogrožene skupine prebivalstva] v proračunu za leto 2014.

6.   5 % virov za cilj naložbe za rast in delovna mesta se nameni za rezervo za uspešnost, ki se dodeli v skladu s členom 19.

[...]

8.   Cilju evropsko teritorialno sodelovanje se nameni 3,48 % skupnih virov, ki so na voljo za proračunsko obveznost iz skladov za obdobje 2014–2020 (tj. skupno 11 700 000 004 EUR).

Viri za naložbe za rast in delovna mesta ter evropsko teritorialno sodelovanje

2.   Za razčlenitev po državah članicah se uporabijo naslednja merila:

| a) | upravičeno prebivalstvo, regionalna blaginja, nacionalna blaginja in stopnja brezposelnosti za manj razvite regije in regije v prehodu; |
| --- | --- |

a)

upravičeno prebivalstvo, regionalna blaginja, nacionalna blaginja in stopnja brezposelnosti za manj razvite regije in regije v prehodu;

| b) | upravičeno prebivalstvo, regionalna blaginja, stopnja brezposelnosti, stopnja zaposlenosti, raven izobrazbe in gostota prebivalstva za bolj razvite regije; |
| --- | --- |

b)

upravičeno prebivalstvo, regionalna blaginja, stopnja brezposelnosti, stopnja zaposlenosti, raven izobrazbe in gostota prebivalstva za bolj razvite regije;

| c) | prebivalstvo, nacionalna blaginja in površina za Kohezijski sklad. |
| --- | --- |

c)

prebivalstvo, nacionalna blaginja in površina za Kohezijski sklad.

3.   Najmanj 2 % virov iz strukturnih skladov za manj razvite regije,  % za regije v prehodu in % za bolj razvite regije se v vsaki državi članici dodeli ESS. V tej določbi se podpora državi članici v okviru [instrumenta pomoč v hrani za ogrožene skupine prebivalstva] šteje za del deleža strukturnih skladov, dodeljenega ESS.

[...]

5.   Podpora za [pomoč v hrani za ogrožene skupine prebivalstva] znaša 2 500 000 000 EUR.

Komisija z izvedbenim aktom sprejme sklep o znesku, ki se prenese iz dodelitve .

[...]

8.   Cilju evropsko teritorialno sodelovanje se nameni 3,48 % skupnih virov, ki so na voljo za proračunsko obveznost iz skladov za obdobje 2014–2020 (tj. skupno 11 700 000 004 EUR).

Obrazložitev

Odbor regij poziva, da bi bilo treba poleg običajnih meril za dodeljevanje sredstev državam članicam upoštevati tudi dodatna merila, kot so hude in stalne naravne in demografske ovire regij, kakor je določeno v členu 174 PDEU. Upoštevati bi bilo treba tudi druga demografska merila, kot so razporeditev prebivalstva, depopulacija nekaterih delov regij, zlasti podeželskih in obmejnih, ter staranje prebivalstva, ki lahko pomembno vplivajo na gospodarski razvoj in strošek javnih storitev.

Poleg tega Odbor meni, da je predlagana raven minimalnega odstotka, ki se dodeli ESS, previsoka. Zato poziva k znižanju praga za vsako kategorijo regije. Meni namreč, da je pomembno, da se regijam omogoči vlaganje v sektorje, ki so nosilci in ustvarjalci novih delovnih mest, ob hkratnem zagotavljanju ambiciozne ravni financiranja na področjih zaposlovanja in socialnih zadev.

Regulativni okvir strukturnih skladov lahko predstavlja novo pravno podlago za Evropski program za pomoč v hrani ljudem v stiski, vendar v nobenem primeru ne more s finančnega vidika nadomestiti tega programa (pomoči v hrani), katerega cilji izhajajo iz skupne kmetijske politike.

OR želi še zagotoviti, da Evropska komisija dodeli sredstva za programe teritorialnega sodelovanja po področjih sodelovanja.

Predlog spremembe 47

Člen 86(4)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Dodatnost
  4.   Preverjanje, ali se je za to obdobje ohranila raven javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov pri cilju naložbe za rast in delovna mesta, se opravi samo v državah članicah, v katerih manj razvite regije in regije v prehodu zajemajo najmanj 15 % celotnega prebivalstva.
  V državah članicah, v katerih manj razvite regije in regije v prehodu zajemajo najmanj 70 % prebivalstva, se preverjanje opravi na nacionalni ravni.
  V državah članicah, v katerih manj razvite regije in regije v prehodu zajemajo več kot 15 % in manj kot 70 % prebivalstva, se preverjanje opravi na nacionalni in regionalni ravni. Navedene države članice Komisiji v ta namen predložijo informacije o izdatkih v manj razvitih regijah in regijah v prehodu v vsaki fazi postopka preverjanja. | Dodatnost
  4.   Preverjanje, ali se je za to obdobje ohranila raven javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov pri cilju naložbe za rast in delovna mesta, se opravi samo v državah članicah, v katerih manj razvite regije in regije v prehodu zajemajo najmanj % celotnega prebivalstva.

  V državah članicah, v katerih manj razvite regije in regije v prehodu zajemajo več kot  % in manj kot 70 % prebivalstva, se preverjanje opravi na nacionalni in regionalni ravni. Navedene države članice Komisiji v ta namen predložijo informacije o izdatkih v manj razvitih regijah in regijah v prehodu v vsaki fazi postopka preverjanja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Dodatnost

4.   Preverjanje, ali se je za to obdobje ohranila raven javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov pri cilju naložbe za rast in delovna mesta, se opravi samo v državah članicah, v katerih manj razvite regije in regije v prehodu zajemajo najmanj 15 % celotnega prebivalstva.

V državah članicah, v katerih manj razvite regije in regije v prehodu zajemajo najmanj 70 % prebivalstva, se preverjanje opravi na nacionalni ravni.

V državah članicah, v katerih manj razvite regije in regije v prehodu zajemajo več kot 15 % in manj kot 70 % prebivalstva, se preverjanje opravi na nacionalni in regionalni ravni. Navedene države članice Komisiji v ta namen predložijo informacije o izdatkih v manj razvitih regijah in regijah v prehodu v vsaki fazi postopka preverjanja.

Dodatnost

4.   Preverjanje, ali se je za to obdobje ohranila raven javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov pri cilju naložbe za rast in delovna mesta, se opravi samo v državah članicah, v katerih manj razvite regije in regije v prehodu zajemajo najmanj % celotnega prebivalstva.

V državah članicah, v katerih manj razvite regije in regije v prehodu zajemajo več kot  % in manj kot 70 % prebivalstva, se preverjanje opravi na nacionalni in regionalni ravni. Navedene države članice Komisiji v ta namen predložijo informacije o izdatkih v manj razvitih regijah in regijah v prehodu v vsaki fazi postopka preverjanja.

Obrazložitev

Nekoristno in odveč je določati, da se preverjanje opravi glede na velikost prebivalstva, saj je v pristojnosti držav članic, da določijo način uveljavljanja tega načela. Poleg tega pozdravljamo dejstvo, da se bo načelo dodatnosti odpravilo v državah članicah, v katerih le majhen delež prebivalstva živi v manj razvitih regijah in regijah v prehodu. V skladu z načelom sorazmernosti in zaradi upravne poenostavitve bi bilo treba mejo dvigniti na 20 %.

Predlog spremembe 48

Člen 87(2) (c) in (h)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Vsebina in sprejetje operativnih programov pri cilju naložbe za rast in delovna mesta
  2.   V operativnem programu se navedejo:
  [...]






  c) | prispevek k celostnemu pristopu k teritorialnemu razvoju iz pogodbe o partnerstvu, med drugim:






  i) | mehanizmi, ki zagotavljajo uskladitev med skladi, EKSRP, ESPR ter drugimi instrumenti financiranja Unije in nacionalnimi instrumenti financiranja ter EIB; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Vsebina in sprejetje operativnih programov pri cilju naložbe za rast in delovna mesta

2.   V operativnem programu se navedejo:

[...]

c)

prispevek k celostnemu pristopu k teritorialnemu razvoju iz pogodbe o partnerstvu, med drugim:

i)

mehanizmi, ki zagotavljajo uskladitev med skladi, EKSRP, ESPR ter drugimi instrumenti financiranja Unije in nacionalnimi instrumenti financiranja ter EIB;

| ii) | kadar je ustrezno, načrtovan celostni pristop k teritorialnemu razvoju mest, podeželja, obalnih območij in ribiških območij ter območij s posebnimi teritorialnimi značilnostmi, zlasti izvedbeni pogoji iz členov 28 in 29; |
| --- | --- |

ii)

kadar je ustrezno, načrtovan celostni pristop k teritorialnemu razvoju mest, podeželja, obalnih območij in ribiških območij ter območij s posebnimi teritorialnimi značilnostmi, zlasti izvedbeni pogoji iz členov 28 in 29;

| iii) | seznam mest, kjer se bodo izvajali celostni ukrepi za trajnostni razvoj mest, okvirna letna dodelitev podpore ESRR za te ukrepe, vključno z viri, prenesenimi na mesta za upravljanje v skladu s členom 7(2) Uredbe (EU) št. [ESRR], ter okvirna letna dodelitev podpore ESS za celostne ukrepe; |
| --- | --- |

iii)

seznam mest, kjer se bodo izvajali celostni ukrepi za trajnostni razvoj mest, okvirna letna dodelitev podpore ESRR za te ukrepe, vključno z viri, prenesenimi na mesta za upravljanje v skladu s členom 7(2) Uredbe (EU) št. [ESRR], ter okvirna letna dodelitev podpore ESS za celostne ukrepe;

| iv) | opredelitev območij, na katerih se bo izvajal lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost; |
| --- | --- |

iv)

opredelitev območij, na katerih se bo izvajal lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost;

| v) | ureditve za medregionalne in nadnacionalne ukrepe z upravičenci, ki se nahajajo v eni drugi državi članici; |
| --- | --- |

v)

ureditve za medregionalne in nadnacionalne ukrepe z upravičenci, ki se nahajajo v eni drugi državi članici;

| vi) | kadar je ustrezno, prispevek načrtovanih ukrepov k makroregionalnim strategijam in strategijam za morske bazene; |
| --- | --- |

vi)

kadar je ustrezno, prispevek načrtovanih ukrepov k makroregionalnim strategijam in strategijam za morske bazene;

| d) | prispevek k celostnemu pristopu iz pogodbe o partnerstvu za obravnavanje posebnih potreb geografskih območij, ki jih je najbolj prizadela revščina, ali ciljnih skupin, ki jim najbolj grozi diskriminacija ali izključenost, s posebnim poudarkom na marginaliziranih skupnostih, ter okvirna dodelitev finančnih sredstev;
  [...] |
| --- | --- |

d)

prispevek k celostnemu pristopu iz pogodbe o partnerstvu za obravnavanje posebnih potreb geografskih območij, ki jih je najbolj prizadela revščina, ali ciljnih skupin, ki jim najbolj grozi diskriminacija ali izključenost, s posebnim poudarkom na marginaliziranih skupnostih, ter okvirna dodelitev finančnih sredstev;

[...]

| h) | izvedbene določbe za operativni program, ki vključujejo:






  i) | opredelitev organa za akreditacijo, organa upravljanja, organa za potrjevanje, kadar je to ustrezno, in revizijskega organa; |
| --- | --- | --- |

h)

izvedbene določbe za operativni program, ki vključujejo:

i)

opredelitev organa za akreditacijo, organa upravljanja, organa za potrjevanje, kadar je to ustrezno, in revizijskega organa;

| ii) | opredelitev organa, ki mu bo Komisija opravila plačila. |
| --- | --- |

ii)

opredelitev organa, ki mu bo Komisija opravila plačila.

Vsebina in sprejetje operativnih programov pri cilju naložbe za rast in delovna mesta

2.   V operativnem programu se navedejo:

[...]

| c) | prispevek k celostnemu pristopu k teritorialnemu razvoju iz pogodbe o partnerstvu, med drugim:






  i) | mehanizmi, ki zagotavljajo uskladitev med skladi, EKSRP, ESPR ter drugimi instrumenti financiranja Unije in nacionalnimi instrumenti financiranja ter EIB; |
| --- | --- | --- |

c)

prispevek k celostnemu pristopu k teritorialnemu razvoju iz pogodbe o partnerstvu, med drugim:

i)

mehanizmi, ki zagotavljajo uskladitev med skladi, EKSRP, ESPR ter drugimi instrumenti financiranja Unije in nacionalnimi instrumenti financiranja ter EIB;

| ii) | kadar je ustrezno, načrtovan celostni pristop k teritorialnemu razvoju mest, podeželja, obalnih območij in ribiških območij ter območij s posebnimi teritorialnimi značilnostmi, zlasti izvedbeni pogoji iz členov 28 in 29; |
| --- | --- |

ii)

kadar je ustrezno, načrtovan celostni pristop k teritorialnemu razvoju mest, podeželja, obalnih območij in ribiških območij ter območij s posebnimi teritorialnimi značilnostmi, zlasti izvedbeni pogoji iz členov 28 in 29;

| iii) | seznam mest, kjer se bodo izvajali celostni ukrepi za trajnostni razvoj mest okvirna letna dodelitev podpore ESRR za te ukrepe, vključno z viri, prenesenimi na mesta za upravljanje v skladu s členom 7(2) Uredbe (EU) št. [ESRR], ter okvirna letna dodelitev podpore ESS za celostne ukrepe; |
| --- | --- |

iii)

seznam mest, kjer se bodo izvajali celostni ukrepi za trajnostni razvoj mest okvirna letna dodelitev podpore ESRR za te ukrepe, vključno z viri, prenesenimi na mesta za upravljanje v skladu s členom 7(2) Uredbe (EU) št. [ESRR], ter okvirna letna dodelitev podpore ESS za celostne ukrepe;

| iv) | opredelitev območij, na katerih se bo izvajal lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost; |
| --- | --- |

iv)

opredelitev območij, na katerih se bo izvajal lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost;

| v) | ureditve za medregionalne in nadnacionalne ukrepe z upravičenci, ki se nahajajo v eni drugi državi članici; |
| --- | --- |

v)

ureditve za medregionalne in nadnacionalne ukrepe z upravičenci, ki se nahajajo v eni drugi državi članici;

| | |
| --- | --- |

vi)

| vi) | kadar je ustrezno, prispevek načrtovanih ukrepov k makroregionalnim strategijam in strategijam za morske bazene; |
| --- | --- |

kadar je ustrezno, prispevek načrtovanih ukrepov k makroregionalnim strategijam in strategijam za morske bazene;

| | prispevek k celostnemu pristopu iz pogodbe o partnerstvu za obravnavanje posebnih potreb geografskih območij, ki jih je najbolj prizadela revščina, ali ciljnih skupin, ki jim najbolj grozi diskriminacija ali izključenost, s posebnim poudarkom na marginaliziranih skupnostih, ter okvirna dodelitev finančnih sredstev;
  [...] |
| --- | --- |

prispevek k celostnemu pristopu iz pogodbe o partnerstvu za obravnavanje posebnih potreb geografskih območij, ki jih je najbolj prizadela revščina, ali ciljnih skupin, ki jim najbolj grozi diskriminacija ali izključenost, s posebnim poudarkom na marginaliziranih skupnostih, ter okvirna dodelitev finančnih sredstev;

[...]

| ) | izvedbene določbe za operativni program, ki vključujejo:






  i) | opredelitev organa upravljanja, organa za potrjevanje, kadar je to ustrezno, in revizijskega organa; |
| --- | --- | --- |

)

izvedbene določbe za operativni program, ki vključujejo:

i)

opredelitev organa upravljanja, organa za potrjevanje, kadar je to ustrezno, in revizijskega organa;

| ii) | opredelitev organa, ki mu bo Komisija opravila plačila. |
| --- | --- |

ii)

opredelitev organa, ki mu bo Komisija opravila plačila.

Obrazložitev

Predlog Komisije o določitvi točnega seznama mest je preveč predpisujoč, zato se predlaga, da je seznam okviren. Poleg tega bi seznam mest morali pripraviti v partnerstvu z lokalnimi in regionalnimi oblastmi.

Predlaga se, da se točka d) vključi v točko c) (viii), ki tako postane izčrpna glede celostnega pristopa; v skladu s predlogom spremembe k členu 64(3) se predlaga črtanje sklicevanja na zunanji organ za akreditacijo.

Predlog spremembe 49

Člen 91(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Informacije, ki se predložijo Komisiji
  2.   Veliki projekti, ki se predložijo Komisiji v odobritev, so navedeni na seznamu velikih projektov operativnega programa. Seznam pregleda država članica ali organ upravljanja dve leti po sprejetju operativnega programa in se na zahtevo države članice lahko spremeni v skladu s postopkom iz člena 26(2), zlasti za vključitev velikih projektov s predvidenim datumom dokončanja do konca leta 2022. | Informacije, ki se predložijo Komisiji
  2.   Veliki projekti, ki se predložijo Komisiji v odobritev, so navedeni na seznamu velikih projektov operativnega programa. eliki projekt dokončan do konca leta 2022. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Informacije, ki se predložijo Komisiji

2.   Veliki projekti, ki se predložijo Komisiji v odobritev, so navedeni na seznamu velikih projektov operativnega programa. Seznam pregleda država članica ali organ upravljanja dve leti po sprejetju operativnega programa in se na zahtevo države članice lahko spremeni v skladu s postopkom iz člena 26(2), zlasti za vključitev velikih projektov s predvidenim datumom dokončanja do konca leta 2022.

Informacije, ki se predložijo Komisiji

2.   Veliki projekti, ki se predložijo Komisiji v odobritev, so navedeni na seznamu velikih projektov operativnega programa. eliki projekt dokončan do konca leta 2022.

Obrazložitev

Odbor regij želi, da bi se veliki projekti, predloženi v programskem obdobju, lahko začeli izvajati brez čakanja na odobritev Komisije, kot se predlaga za trenutno programsko obdobje. Odbor poziva k možnosti, da se lahko stroški prijavijo, še preden Komisija odobri velik projekt, da bi se izognili zamudam ob začetku delovanja.

Predlog spremembe 50

Člen 93(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Skupni akcijski načrt je dejavnost, ki je opredeljena in se upravlja glede na realizacije in rezultate, ki se bodo z njo dosegli. Vključuje skupino projektov, z izjemo infrastrukturnih projektov, za izvajanje katerih je odgovoren upravičenec v okviru operativnega programa ali programov. Realizacije in rezultate skupnega akcijskega načrta skupaj določita država članica in Komisija, prispevajo pa k posebnim ciljem operativnih programov in so podlagaza podporo iz skladov. Rezultati se nanašajo na neposredni vpliv skupnega akcijskega načrta. Upravičenec je oseba javnega prava. Skupni akcijski načrti se ne štejejo za velike projekte. | 1.   Skupni akcijski načrt je dejavnost, ki je opredeljena in se upravlja glede na realizacije in rezultate, ki se bodo z njo dosegli. Vključuje skupino projektov, za izvajanje katerih je odgovoren upravičenec v okviru operativnega programa ali programov. Realizacije in rezultate skupnega akcijskega načrtaskupaj določita država članica in Komisija, prispevajo pa k posebnim ciljem operativnih programov in so podlaga za podporo iz skladov. Rezultati se nanašajo na neposredni vpliv skupnega akcijskega načrta. Upravičenec je oseba javnega prava. Skupni akcijski načrti se ne štejejo za velike projekte. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Skupni akcijski načrt je dejavnost, ki je opredeljena in se upravlja glede na realizacije in rezultate, ki se bodo z njo dosegli. Vključuje skupino projektov, z izjemo infrastrukturnih projektov, za izvajanje katerih je odgovoren upravičenec v okviru operativnega programa ali programov. Realizacije in rezultate skupnega akcijskega načrta skupaj določita država članica in Komisija, prispevajo pa k posebnim ciljem operativnih programov in so podlagaza podporo iz skladov. Rezultati se nanašajo na neposredni vpliv skupnega akcijskega načrta. Upravičenec je oseba javnega prava. Skupni akcijski načrti se ne štejejo za velike projekte.

1.   Skupni akcijski načrt je dejavnost, ki je opredeljena in se upravlja glede na realizacije in rezultate, ki se bodo z njo dosegli. Vključuje skupino projektov, za izvajanje katerih je odgovoren upravičenec v okviru operativnega programa ali programov. Realizacije in rezultate skupnega akcijskega načrtaskupaj določita država članica in Komisija, prispevajo pa k posebnim ciljem operativnih programov in so podlaga za podporo iz skladov. Rezultati se nanašajo na neposredni vpliv skupnega akcijskega načrta. Upravičenec je oseba javnega prava. Skupni akcijski načrti se ne štejejo za velike projekte.

Obrazložitev

Odbor ugotavlja, da skupni akcijski načrt olajšuje zlasti izvajanje ESS v okviru posebnih opredeljenih ukrepov, vendar obžaluje, da je uporaba tega mehanizma za ESRR otežena zaradi izključitve infrastrukturnih projektov.

Predlog spremembe 51

Člen 93(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Področje uporabe
      [...]2.   Javna podpora, ki se dodeli skupnemu akcijskemu načrtu, znaša najmanj 10 000 000 EUR ali 20 % javne podpore operativnega programa ali programov, kar je manj. | Področje uporabe
      [...]2.   Javna podpora, ki se dodeli skupnemu akcijskemu načrtu, znaša najmanj 000 000 EUR ali % javne podpore operativnega programa ali programov, kar je manj. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Področje uporabe

2.   Javna podpora, ki se dodeli skupnemu akcijskemu načrtu, znaša najmanj 10 000 000 EUR ali 20 % javne podpore operativnega programa ali programov, kar je manj.

Področje uporabe

2.   Javna podpora, ki se dodeli skupnemu akcijskemu načrtu, znaša najmanj 000 000 EUR ali % javne podpore operativnega programa ali programov, kar je manj.

Obrazložitev

Nižji prag na splošno velja za primernejšega, da se zagotovi ustreznost tega instrumenta za dano kritično maso. Vendar je treba opozoriti, da je to zakonsko določena najnižja meja, v številnih državah članicah pa bo prag, ki ga je treba določiti v pogajalskem procesu, znatno višji.

Predlog spremembe 52

Člen 102(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Pošiljanje finančnih podatkov
  1.   Organ upravljanja Komisiji za namene spremljanja za vsak operativni program in po prednostnih oseh do 31. januarja, 30. aprila, 31. julija in 31. oktobra v elektronski obliki pošlje:






  a) | upravičene skupne in javne stroške dejavnosti ter število dejavnosti, izbranih za podporo; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Pošiljanje finančnih podatkov

1.   Organ upravljanja Komisiji za namene spremljanja za vsak operativni program in po prednostnih oseh do 31. januarja, 30. aprila, 31. julija in 31. oktobra v elektronski obliki pošlje:

a)

upravičene skupne in javne stroške dejavnosti ter število dejavnosti, izbranih za podporo;

| b) | upravičene skupne in javne stroške pogodb ali drugih pravnih obveznosti, ki jih prevzamejo upravičenci pri izvajanju dejavnosti, izbranih za podporo; |
| --- | --- |

b)

upravičene skupne in javne stroške pogodb ali drugih pravnih obveznosti, ki jih prevzamejo upravičenci pri izvajanju dejavnosti, izbranih za podporo;

| c) | skupne upravičene izdatke, ki jih upravičenci predložijo organu upravljanja. |
| --- | --- |

c)

skupne upravičene izdatke, ki jih upravičenci predložijo organu upravljanja.

Pošiljanje finančnih podatkov

1.   Organ upravljanja Komisiji za namene spremljanja za vsak operativni program in po prednostnih oseh do 31. januarja 31. julija v elektronski obliki pošlje:

| a) | upravičene skupne in javne stroške dejavnosti ter število dejavnosti, izbranih za podporo; |
| --- | --- |

a)

upravičene skupne in javne stroške dejavnosti ter število dejavnosti, izbranih za podporo;

| b) | upravičene skupne in javne stroške pogodb ali drugih pravnih obveznosti, ki jih prevzamejo upravičenci; |
| --- | --- |

b)

upravičene skupne in javne stroške pogodb ali drugih pravnih obveznosti, ki jih prevzamejo upravičenci;

| c) | skupne upravičene izdatke, ki jih upravičenci predložijo organu upravljanja. |
| --- | --- |

c)

skupne upravičene izdatke, ki jih upravičenci predložijo organu upravljanja.

Obrazložitev

Odbor želi poenostaviti posredovanje finančnih podatkov z zmanjšanjem pogostosti te zahteve s štirikrat na dvakrat letno. Enako velja za posredovanje podatkov o izbranih dejavnostih: to naj bi veljalo le za skupne upravičene stroške, upravičene javne stroške, pogodbe in druge pravne obveznosti med organi upravljanja in upravičenci.

Predlog spremembe 53

Člen 105

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Obveščanje in objavljanje
  1.   Države članice in organi upravljanja so pristojni za:






  (a) | vzpostavitev enotne spletne strani ali enotnega spletnega portala z informacijami o vseh operativnih programih v zadevni državi članici in dostopom do njih; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Obveščanje in objavljanje

1.   Države članice in organi upravljanja so pristojni za:

(a)

vzpostavitev enotne spletne strani ali enotnega spletnega portala z informacijami o vseh operativnih programih v zadevni državi članici in dostopom do njih;

| (b) | obveščanje morebitnih upravičencev o možnostih financiranja v okviru operativnih programov; |
| --- | --- |

(b)

obveščanje morebitnih upravičencev o možnostih financiranja v okviru operativnih programov;

| (c) | obveščanje državljanov Unije o vlogi in dosežkih kohezijske politike in skladov z ukrepi obveščanja in komuniciranja o rezultatih in vplivu pogodb o partnerstvu, operativnih programov in dejavnosti. |
| --- | --- |

(c)

obveščanje državljanov Unije o vlogi in dosežkih kohezijske politike in skladov z ukrepi obveščanja in komuniciranja o rezultatih in vplivu pogodb o partnerstvu, operativnih programov in dejavnosti.

2.   Države članice za zagotovitev preglednosti pri podpori skladov vodijo seznam dejavnosti po operativnih programih in skladih v formatu CVS ali XML, dostopen na enotni spletni strani ali enotnem spletnem portalu, kjer sta na voljo seznam in povzetek vseh operativnih programov v navedeni državi članici.

Seznam dejavnosti se posodobi najmanj vsake tri mesece.

Minimalne informacije, ki se navedejo v seznamu dejavnosti, so navedene v Prilogi V.

Obveščanje in objavljanje

1.   Države članice in organi upravljanja so pristojni za:

| (a) | vzpostavitev enotne spletne strani ali enotnega spletnega portala z informacijami o vseh operativnih programih v zadevni državi članici in dostopom do njih; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavitev enotne spletne strani ali enotnega spletnega portala z informacijami o vseh operativnih programih v zadevni državi članici in dostopom do njih;

| (b) | obveščanje morebitnih upravičencev o možnostih financiranja v okviru operativnih programov; |
| --- | --- |

(b)

obveščanje morebitnih upravičencev o možnostih financiranja v okviru operativnih programov;

| (c) | obveščanje državljanov Unije o vlogi in dosežkih kohezijske politike in skladov z ukrepi obveščanja in komuniciranja o rezultatih in vplivu pogodb o partnerstvu, operativnih programov in dejavnosti. |
| --- | --- |

(c)

obveščanje državljanov Unije o vlogi in dosežkih kohezijske politike in skladov z ukrepi obveščanja in komuniciranja o rezultatih in vplivu pogodb o partnerstvu, operativnih programov in dejavnosti.

2.

.   Države članice za zagotovitev preglednosti pri podpori skladov vodijo seznam dejavnosti po operativnih programih in skladih v formatu CVS ali XML, dostopen na enotni spletni strani ali enotnem spletnem portalu, kjer sta na voljo seznam in povzetek vseh operativnih programov v navedeni državi članici.

Seznam dejavnosti se posodobi najmanj .

Minimalne informacije, ki se navedejo v seznamu dejavnosti, so navedene v Prilogi V.

Obrazložitev

Uredbe bi morale omogočiti skupne ukrepe ozaveščanja Evropske komisije in Odbora regij, s katerimi bi pomagali regionalnim in lokalnim oblastem pojasniti, kako deluje kohezijska politika: pred izvajanjem, med izvajanjem in po njem. OR bi moral imeti možnost, da podpre prizadevanja regionalnih in lokalnih oblasti kot prejemnic kohezijskih sredstev, ki morajo pokazati konkretne rezultate. OR bi moral imeti tudi možnost, da državljanom pojasni, kako so bila sredstva iz strukturnih skladov porabljena in kakšna je bila pri tem vloga Evropske unije.

Odbor želi tudi poenostaviti postopke obveščanja in razkrivanja informacij, zato se zdi posodabljanje seznama dejavnosti dvakrat na leto dovolj.

Predlog spremembe 54

Člen 110(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Določitev stopenj sofinanciranja
  3.   Stopnja sofinanciranja na ravni vsake prednostne osi operativnega programa pri cilju naložbe za rast in delovna mesta ne presega:






  (a) | 85 % za Kohezijski sklad; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Določitev stopenj sofinanciranja

3.   Stopnja sofinanciranja na ravni vsake prednostne osi operativnega programa pri cilju naložbe za rast in delovna mesta ne presega:

(a)

85 % za Kohezijski sklad;

| (b) | 85 % za manj razvite regije držav članic, katerih povprečni BDP na prebivalca za obdobje 2007–2009 je bil nižji od 85 % povprečja EU-27 v istem obdobju, in za najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

(b)

85 % za manj razvite regije držav članic, katerih povprečni BDP na prebivalca za obdobje 2007–2009 je bil nižji od 85 % povprečja EU-27 v istem obdobju, in za najbolj oddaljene regije;

| (c) | 80 % za manj razvite regije držav članic, razen tistih iz točke (b), upravičene do prehodne ureditve v okviru Kohezijskega sklada na dan 1. januarja 2014; |
| --- | --- |

(c)

80 % za manj razvite regije držav članic, razen tistih iz točke (b), upravičene do prehodne ureditve v okviru Kohezijskega sklada na dan 1. januarja 2014;

| (d) | 75 % za manj razvite regije držav članic, razen tistih iz točk (b) in (c), in za vse regije, katerih BDP na prebivalca za obdobje 2007–2013 je bil nižji od 75 % povprečja EU-25 za referenčno obdobje, toda katerih BDP na prebivalca presega 75 % povprečnega BDP EU-27; |
| --- | --- |

(d)

75 % za manj razvite regije držav članic, razen tistih iz točk (b) in (c), in za vse regije, katerih BDP na prebivalca za obdobje 2007–2013 je bil nižji od 75 % povprečja EU-25 za referenčno obdobje, toda katerih BDP na prebivalca presega 75 % povprečnega BDP EU-27;

| (e) | 60 % za regije v prehodu, razen tistih iz točke (d); |
| --- | --- |

(e)

60 % za regije v prehodu, razen tistih iz točke (d);

| (f) | 50 % za bolj razvite regije, razen tistih iz točke (d). |
| --- | --- |

(f)

50 % za bolj razvite regije, razen tistih iz točke (d).

Stopnja sofinanciranja na ravni vsake prednostne osi operativnih programov v okviru cilja evropsko teritorialno sodelovanje ne presega 75 %.

Določitev stopenj sofinanciranja

3.   Stopnja sofinanciranja na ravni vsake prednostne osi operativnega programa pri cilju naložbe za rast in delovna mesta ne presega:

| (a) | 85 % za Kohezijski sklad; |
| --- | --- |

(a)

85 % za Kohezijski sklad;

| (b) | 85 % za manj razvite regije držav članic, katerih povprečni BDP na prebivalca za obdobje 2007–2009 je bil nižji od 85 % povprečja EU-27 v istem obdobju, in za najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

(b)

85 % za manj razvite regije držav članic, katerih povprečni BDP na prebivalca za obdobje 2007–2009 je bil nižji od 85 % povprečja EU-27 v istem obdobju, in za najbolj oddaljene regije;

| (c) | 80 % za manj razvite regije držav članic, razen tistih iz točke (b), upravičene do prehodne ureditve v okviru Kohezijskega sklada na dan 1. januarja 2014; |
| --- | --- |

(c)

80 % za manj razvite regije držav članic, razen tistih iz točke (b), upravičene do prehodne ureditve v okviru Kohezijskega sklada na dan 1. januarja 2014;

| (d) | 75 % za manj razvite regije držav članic, razen tistih iz točk (b) in (c), in za vse regije, katerih BDP na prebivalca za obdobje 2007–2013 je bil nižji od 75 % povprečja EU-25 za referenčno obdobje, toda katerih BDP na prebivalca presega 75 % povprečnega BDP EU-27; |
| --- | --- |

(d)

75 % za manj razvite regije držav članic, razen tistih iz točk (b) in (c), in za vse regije, katerih BDP na prebivalca za obdobje 2007–2013 je bil nižji od 75 % povprečja EU-25 za referenčno obdobje, toda katerih BDP na prebivalca presega 75 % povprečnega BDP EU-27;

| (e) | 60 % za regije v prehodu, razen tistih iz točke (d); |
| --- | --- |

(e)

60 % za regije v prehodu, razen tistih iz točke (d);

| (f) | 50 % za bolj razvite regije, razen tistih iz točke (d). |
| --- | --- |

(f)

50 % za bolj razvite regije, razen tistih iz točke (d).

Stopnja sofinanciranja operativnih programov v okviru cilja evropsko teritorialno sodelovanje ne presega 5 %.

Obrazložitev

Predlagana stopnja sofinanciranja 75 % za operativne programe v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja je nižja od stopnje sofinanciranja za manj razvite regije v okviru cilja naložbe za rast in delovna mesta. Zaradi te nižje stopnje sofinanciranja so programi evropskega teritorialnega sodelovanja neprivlačni za te manj razvite regije. Odbor regij se zato ne strinja z nižjim, 75-odstotnim deležem sofinanciranja programov evropskega teritorialnega sodelovanja. Odbor regij meni, da je tako razlikovanje neutemeljeno, in poziva k uskladitvi stopnje sofinanciranja za oba cilja na 85 %. Za ohranitev kakovosti sodelovanja je treba ohraniti zdajšnje določbe iz člena 53(3) in (4) Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (splošne uredbe):

„3.   Za operativne programe v okviru cilja ‚evropsko teritorialno sodelovanje‘, pri katerih vsaj en udeleženec spada med države članice, katerih povprečni bruto domači proizvod na prebivalca (BDP) za obdobje 2001–2003 ni presegal 85 % povprečja EU-25 v istem obdobju, prispevek iz ESRR ne sme biti višji od 85 % upravičenih izdatkov. Za vse druge operativne programe prispevek iz ESRR ne sme biti višji od 75 % upravičenih izdatkov, ki jih sofinancira ESRR.

4.   Za prispevek iz skladov na ravni prednostne osi ne veljajo zgornje meje, določene v odstavku 3 in Prilogi III. Vendar so določene, da se zagotovi spoštovanje največjega zneska prispevka iz skladov in največje stopnje prispevka na sklad, določena na ravni operativnega programa.“

Odbor regij poleg tega meni, da je neprimerno, da bi se najvišja stopnja sofinanciranja določila na ravni vsake prednostne osi. Taka določba ne omogoča različnih stopenj sofinanciranja v okviru posameznih prioritetnih osi, da bi prejemnike spodbudili k izpolnjevanju nekaterih strateških prednostnih nalog.

Predlog spremembe 55

Predlog spremembe 55

Člen 111(4)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Prilagoditev stopenj sofinanciranja
  (4)   pokritost območij, ki so hudo in stalno prizadeta zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer:






  (a) | otoške države članice, upravičene v okviru Kohezijskega sklada, in drugi otoki, razen če na njih leži glavno mesto države članice ali imajo trdno povezavo s celino; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Prilagoditev stopenj sofinanciranja

(4)   pokritost območij, ki so hudo in stalno prizadeta zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer:

(a)

otoške države članice, upravičene v okviru Kohezijskega sklada, in drugi otoki, razen če na njih leži glavno mesto države članice ali imajo trdno povezavo s celino;

| (b) | gorska območja, kakor so opredeljena v nacionalni zakonodaji države članice; |
| --- | --- |

(b)

gorska območja, kakor so opredeljena v nacionalni zakonodaji države članice;

| (c) | redko (manj kot 50 prebivalcev na kvadratni kilometer) in zelo redko (manj kot 8 prebivalcev na kvadratni kilometer) poseljena območja. |
| --- | --- |

(c)

redko (manj kot 50 prebivalcev na kvadratni kilometer) in zelo redko (manj kot 8 prebivalcev na kvadratni kilometer) poseljena območja.

Prilagoditev stopenj sofinanciranja

(4)   pokritost območij, ki so hudo in stalno prizadeta zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer:

| (a) | otoške države članice, upravičene v okviru Kohezijskega sklada, in drugi otoki, razen če na njih leži glavno mesto države članice ali imajo trdno povezavo s celino; |
| --- | --- |

(a)

otoške države članice, upravičene v okviru Kohezijskega sklada, in drugi otoki, razen če na njih leži glavno mesto države članice ali imajo trdno povezavo s celino;

| (b) | gorska območja, kakor so opredeljena v nacionalni zakonodaji države članice; |
| --- | --- |

(b)

gorska območja, kakor so opredeljena v nacionalni zakonodaji države članice;

| (c) | redko (manj kot 50 prebivalcev na kvadratni kilometer) in zelo redko (manj kot 8 prebivalcev na kvadratni kilometer) poseljena območja; |
| --- | --- |

(c)

redko (manj kot 50 prebivalcev na kvadratni kilometer) in zelo redko (manj kot 8 prebivalcev na kvadratni kilometer) poseljena območja;

| | |
| --- | --- |

Predlog spremembe 56

Predlog spremembe 56

Člen 112(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Odgovornosti držav članic
  2.   Države članice preprečujejo, ugotavljajo in odpravljajo nepravilnosti ter izterjajo neupravičeno plačane zneske skupaj z zamudnimi obrestmi. O teh nepravilnostih obvestijo Komisijo, ki jo tudi redno obveščajo o poteku zadevnih upravnih in pravnih postopkov. | Odgovornosti držav članic
  2.   Države članice preprečujejo, ugotavljajo in odpravljajo nepravilnosti ter izterjajo neupravičeno plačane zneske skupaj z zamudnimi obrestmi. O teh nepravilnostih obvestijo Komisijo, ki jo tudi redno obveščajo o poteku zadevnih upravnih in pravnih postopkov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Odgovornosti držav članic

2.   Države članice preprečujejo, ugotavljajo in odpravljajo nepravilnosti ter izterjajo neupravičeno plačane zneske skupaj z zamudnimi obrestmi. O teh nepravilnostih obvestijo Komisijo, ki jo tudi redno obveščajo o poteku zadevnih upravnih in pravnih postopkov.

Odgovornosti držav članic

2.   Države članice preprečujejo, ugotavljajo in odpravljajo nepravilnosti ter izterjajo neupravičeno plačane zneske skupaj z zamudnimi obrestmi. O teh nepravilnostih obvestijo Komisijo, ki jo tudi redno obveščajo o poteku zadevnih upravnih in pravnih postopkov.

Obrazložitev

Obrazložitev

Sprejme se natančnejša formulacija besedila Komisije, ne pa omejitev uporabe sistemov elektronske izmenjave podatkov samo na javne upravičence.

Predlog spremembe 57

Predlog spremembe 57

Člen 113

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Imenovanje organov
      [...]5.   Pri cilju naložbe za rast in delovna mesta so lahko ob upoštevanju načela ločevanja nalog organ upravljanja, organ za potrjevanje in, če je ustrezno, revizijski organ del istega javnega organa ali telesa. Vendar pri operativnih programih, pri katerih skupni znesek podpore iz skladov presega 250 000 000 EUR, revizijski organ ne sme biti del istega javnega organa ali telesa kot organ upravljanja.
  [...]
  7.   Država članica ali organ upravljanja lahko zaupata upravljanje dela operativnega programa posredniškemu organu na podlagi pisnega sporazuma med posredniškim organom in državo članico ali organom upravljanja (v nadaljnjem besedilu: globalna nepovratna sredstva). Posredniški organ zagotovi jamstva o svoji plačilni sposobnosti in pristojnosti na zadevnem področju ter za upravno in finančno poslovodenje. | Imenovanje organov
      [...]5.   Pri cilju naložbe za rast in delovna mesta so lahko ob upoštevanju načela ločevanja nalog organ upravljanja, organ za potrjevanje in, če je ustrezno, revizijski organ del istega javnega organa ali telesa.
  [...]
  7.   Država članica ali organ upravljanja lahko zaupata upravljanje dela operativnega programa posredniškemu organu na podlagi pisnega sporazuma med posredniškim organom in državo članico ali organom upravljanja (v nadaljnjem besedilu: globalna nepovratna sredstva). Posredniški organ zagotovi jamstva o svoji plačilni sposobnosti in pristojnosti na zadevnem področju ter za upravno in finančno poslovodenje. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Imenovanje organov

5.   Pri cilju naložbe za rast in delovna mesta so lahko ob upoštevanju načela ločevanja nalog organ upravljanja, organ za potrjevanje in, če je ustrezno, revizijski organ del istega javnega organa ali telesa. Vendar pri operativnih programih, pri katerih skupni znesek podpore iz skladov presega 250 000 000 EUR, revizijski organ ne sme biti del istega javnega organa ali telesa kot organ upravljanja.

[...]

7.   Država članica ali organ upravljanja lahko zaupata upravljanje dela operativnega programa posredniškemu organu na podlagi pisnega sporazuma med posredniškim organom in državo članico ali organom upravljanja (v nadaljnjem besedilu: globalna nepovratna sredstva). Posredniški organ zagotovi jamstva o svoji plačilni sposobnosti in pristojnosti na zadevnem področju ter za upravno in finančno poslovodenje.

Imenovanje organov

5.   Pri cilju naložbe za rast in delovna mesta so lahko ob upoštevanju načela ločevanja nalog organ upravljanja, organ za potrjevanje in, če je ustrezno, revizijski organ del istega javnega organa ali telesa.

[...]

7.   Država članica ali organ upravljanja lahko zaupata upravljanje dela operativnega programa posredniškemu organu na podlagi pisnega sporazuma med posredniškim organom in državo članico ali organom upravljanja (v nadaljnjem besedilu: globalna nepovratna sredstva). Posredniški organ zagotovi jamstva o svoji plačilni sposobnosti in pristojnosti na zadevnem področju ter za upravno in finančno poslovodenje.

Obrazložitev

Obrazložitev

OR meni, da bi bilo tudi pri programih, kjer znesek presega 250 milijonov EUR, bolje obdržati trenutno ureditev, v skladu s katero je lahko revizijski organ del istega javnega organa ali telesa kot organ upravljanja.

OR tudi meni, da določba o zahtevanih jamstvih ne sme veljati za posredniške organe, ki jih ureja javno pravo.

Predlog spremembe 58

Predlog spremembe 58

Člen 114(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Naloge organa upravljanja
  2.   Kar zadeva upravljanje operativnega programa, organ upravljanja:






  (a) | podpira delo odbora za spremljanje in mu zagotavlja informacije, ki jih odbor zahteva za izvajanje svojih nalog, zlasti podatke o napredku operativnega programa pri doseganju ciljev, finančne podatke in podatke v zvezi s kazalniki in mejniki; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Naloge organa upravljanja

2.   Kar zadeva upravljanje operativnega programa, organ upravljanja:

(a)

podpira delo odbora za spremljanje in mu zagotavlja informacije, ki jih odbor zahteva za izvajanje svojih nalog, zlasti podatke o napredku operativnega programa pri doseganju ciljev, finančne podatke in podatke v zvezi s kazalniki in mejniki;

| (b) | pripravi letna in končno poročilo o izvajanju ter jih potem, ko jih potrdi odbor za spremljanje, predloži Komisiji; |
| --- | --- |

(b)

pripravi letna in končno poročilo o izvajanju ter jih potem, ko jih potrdi odbor za spremljanje, predloži Komisiji;

| (c) | posredniškim organom in upravičencem da na voljo informacije, pomembne za izvajanje njihovih nalog in izvajanje dejavnosti; |
| --- | --- |

(c)

posredniškim organom in upravičencem da na voljo informacije, pomembne za izvajanje njihovih nalog in izvajanje dejavnosti;

| (d) | vzpostavi sistem za računalniško beleženje in shranjevanje podatkov o posameznih dejavnostih, potrebnih za spremljanje, ocenjevanje, finančno poslovodenje, preverjanje in revizijo, vključno s podatki o posameznih udeležencih v dejavnostih, če je primerno; |
| --- | --- |

(d)

vzpostavi sistem za računalniško beleženje in shranjevanje podatkov o posameznih dejavnostih, potrebnih za spremljanje, ocenjevanje, finančno poslovodenje, preverjanje in revizijo, vključno s podatki o posameznih udeležencih v dejavnostih, če je primerno;

| (e) | zagotavlja, da se podatki iz točke (d) zberejo, vnesejo in shranijo v sistem ter da se podatki o kazalnikih razčlenijo po spolu, če se to zahteva v Prilogi I Uredbe o ESS. |
| --- | --- |

(e)

zagotavlja, da se podatki iz točke (d) zberejo, vnesejo in shranijo v sistem ter da se podatki o kazalnikih razčlenijo po spolu, če se to zahteva v Prilogi I Uredbe o ESS.

Naloge organa upravljanja

2.   Kar zadeva upravljanje operativnega programa, organ upravljanja:

| (a) | podpira delo odbora za spremljanje in mu zagotavlja informacije, ki jih odbor zahteva za izvajanje svojih nalog, zlasti podatke o napredku operativnega programa pri doseganju ciljev, finančne podatke in podatke v zvezi s kazalniki in mejniki; |
| --- | --- |

(a)

podpira delo odbora za spremljanje in mu zagotavlja informacije, ki jih odbor zahteva za izvajanje svojih nalog, zlasti podatke o napredku operativnega programa pri doseganju ciljev, finančne podatke in podatke v zvezi s kazalniki in mejniki;

| (b) | pripravi letna in končno poročilo o izvajanju ter jih potem, ko jih potrdi odbor za spremljanje, predloži Komisiji; |
| --- | --- |

(b)

pripravi letna in končno poročilo o izvajanju ter jih potem, ko jih potrdi odbor za spremljanje, predloži Komisiji;

| (c) | posredniškim organom in upravičencem da na voljo informacije, pomembne za izvajanje njihovih nalog in izvajanje dejavnosti; |
| --- | --- |

(c)

posredniškim organom in upravičencem da na voljo informacije, pomembne za izvajanje njihovih nalog in izvajanje dejavnosti;

| (d) | vzpostavi sistem za računalniško beleženje in shranjevanje podatkov o posameznih dejavnostih, potrebnih za spremljanje, ocenjevanje, finančno poslovodenje, preverjanje in revizijo; |
| --- | --- |

(d)

vzpostavi sistem za računalniško beleženje in shranjevanje podatkov o posameznih dejavnostih, potrebnih za spremljanje, ocenjevanje, finančno poslovodenje, preverjanje in revizijo;

| (e) | zagotavlja, da se podatki iz točke (d) zberejo, vnesejo in shranijo v sistem ter da se podatki o kazalnikih razčlenijo po spolu, če se to zahteva v Prilogi I Uredbe o ESS. |
| --- | --- |

(e)

zagotavlja, da se podatki iz točke (d) zberejo, vnesejo in shranijo v sistem ter da se podatki o kazalnikih razčlenijo po spolu, če se to zahteva v Prilogi I Uredbe o ESS.

Obrazložitev

Obrazložitev

Pomembno je ohraniti podatke o posameznih dejavnostih, ki bi lahko bili iz različnih razlogov koristni, npr. v primeru spora itd.

Predlog spremembe 59

Predlog spremembe 59

Člen 117

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Akreditacija in odvzem akreditacije organa upravljanja in organa za potrjevanje
  1.   Akreditacijski organ sprejme uradni sklep o akreditaciji navedenih organov upravljanja in organov za potrjevanje, ki izpolnjujejo akreditacijska merila, ki jih je Komisija v skladu s členom 142 uvedla z delegiranimi akti.
  2.   Uradni sklep iz odstavka 1 temelji na poročilu in mnenju neodvisnega revizijskega organa, ki oceni sistem upravljanja in nadzora, vključno z vlogo posredniških organov v njem ter njegovo upoštevanje členov 62, 63, 114 in 115. Akreditacijski organ upošteva, ali so sistemi upravljanja in nadzora za operativni program podobni sistemom, ki so se uporabljali v predhodnem programskem obdobju, in tudi vse dokaze o njihovem učinkovitem delovanju.
  3.   Država članica v šestih mesecih od sprejetja sklepa o sprejetju operativnega programa Komisiji predloži uradni sklep iz odstavka 1.
  4.   Kadar skupni znesek podpore za operativni program iz skladov presega 250 000 000 EUR, lahko Komisija v dveh mesecih po prejemu uradnega sklepa iz odstavka 1 zahteva poročilo in mnenje neodvisnega revizijskega organa ter opis sistema upravljanja in nadzora.
  Komisija lahko v dveh mesecih po prejemu teh dokumentov predloži pripombe.
  Komisija pri odločanju o tem, ali zahtevati navedene dokumente, upošteva, ali so sistemi upravljanja in nadzora za operativni program podobni sistemom, ki so se uporabljali v predhodnem programskem obdobju, ali organ upravljanja izvaja tudi naloge organa za potrjevanje in tudi vse dokaze o njihovem učinkovitem delovanju. | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Akreditacija in odvzem akreditacije organa upravljanja in organa za potrjevanje

1.   Akreditacijski organ sprejme uradni sklep o akreditaciji navedenih organov upravljanja in organov za potrjevanje, ki izpolnjujejo akreditacijska merila, ki jih je Komisija v skladu s členom 142 uvedla z delegiranimi akti.

2.   Uradni sklep iz odstavka 1 temelji na poročilu in mnenju neodvisnega revizijskega organa, ki oceni sistem upravljanja in nadzora, vključno z vlogo posredniških organov v njem ter njegovo upoštevanje členov 62, 63, 114 in 115. Akreditacijski organ upošteva, ali so sistemi upravljanja in nadzora za operativni program podobni sistemom, ki so se uporabljali v predhodnem programskem obdobju, in tudi vse dokaze o njihovem učinkovitem delovanju.

3.   Država članica v šestih mesecih od sprejetja sklepa o sprejetju operativnega programa Komisiji predloži uradni sklep iz odstavka 1.

4.   Kadar skupni znesek podpore za operativni program iz skladov presega 250 000 000 EUR, lahko Komisija v dveh mesecih po prejemu uradnega sklepa iz odstavka 1 zahteva poročilo in mnenje neodvisnega revizijskega organa ter opis sistema upravljanja in nadzora.

Komisija lahko v dveh mesecih po prejemu teh dokumentov predloži pripombe.

Komisija pri odločanju o tem, ali zahtevati navedene dokumente, upošteva, ali so sistemi upravljanja in nadzora za operativni program podobni sistemom, ki so se uporabljali v predhodnem programskem obdobju, ali organ upravljanja izvaja tudi naloge organa za potrjevanje in tudi vse dokaze o njihovem učinkovitem delovanju.

Obrazložitev

Obrazložitev

Predlagana akreditacija organov upravljanja in nadzora se zavrača. Izvajanje kohezijske politike s strani držav članic je v skladu z načelom subsidiarnosti v EU. Akreditacija državnih organov s strani drugih državnih organov v nekaterih državah članicah nima osnove in posega v organizacijsko suverenost držav članic.

Predlog spremembe 60

Predlog spremembe 60

Člen 118 – nov odstavek 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Sodelovanje z revizijskimi organi | Sodelovanje z revizijskimi organi |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Sodelovanje z revizijskimi organi

Sodelovanje z revizijskimi organi

Obrazložitev

Obrazložitev

Odbor regij predlaga, da se zaradi poenostavitve pri sorazmernosti nadzora ponovno uvede prejšnji člen 74(1) iz programskega obdobja 2007–2013.

Predlog spremembe 61

Predlog spremembe 61

Člen 121(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Zahtevki za plačilo
  1.   Zahtevki za plačilo za vsako prednostno os vključujejo:






  (a) | skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih plačali upravičenci pri izvajanju dejavnosti, kakor je vnesen v izkaze organa za potrjevanje; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Zahtevki za plačilo

1.   Zahtevki za plačilo za vsako prednostno os vključujejo:

(a)

skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih plačali upravičenci pri izvajanju dejavnosti, kakor je vnesen v izkaze organa za potrjevanje;

| (b) | skupni znesek javne podpore, ki je nastal pri izvajanju dejavnosti in kakor je vnesen v izkaze organa za potrjevanje; |
| --- | --- |

(b)

skupni znesek javne podpore, ki je nastal pri izvajanju dejavnosti in kakor je vnesen v izkaze organa za potrjevanje;

| (c) | ustrezno upravičeno javno podporo, ki je bila izplačana upravičencu in kakor je vnesena v izkaze organa za potrjevanje. |
| --- | --- |

(c)

ustrezno upravičeno javno podporo, ki je bila izplačana upravičencu in kakor je vnesena v izkaze organa za potrjevanje.

Zahtevki za plačilo

1.   Zahtevki za plačilo za vsako prednostno os vključujejo:

| (a) | skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih plačali upravičenci pri izvajanju dejavnosti, kakor je vnesen v izkaze organa za potrjevanje; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih plačali upravičenci pri izvajanju dejavnosti, kakor je vnesen v izkaze organa za potrjevanje;

| (b) | skupni znesek javne podpore, ki je nastal pri izvajanju dejavnosti in kakor je vnesen v izkaze organa za potrjevanje; |
| --- | --- |

(b)

skupni znesek javne podpore, ki je nastal pri izvajanju dejavnosti in kakor je vnesen v izkaze organa za potrjevanje;

| | |
| --- | --- |

Obrazložitev

Obrazložitev

Odbor meni, da podatki o javni podpori, izplačani upravičencu, ne smejo biti vključeni v zahtevke za plačilo, poslane Komisiji. Odbor zato predlaga poenostavitev teh podatkov.

Predlog spremembe 62

Predlog spremembe 62

Člen 124(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Plačilo vnaprejšnjega financiranja
  1.   Začetno vnaprejšnje financiranje se plača v obrokih:






  (a) | leta 2014: 2 % zneska podpore iz skladov za celotno programsko obdobje za operativni program; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Plačilo vnaprejšnjega financiranja

1.   Začetno vnaprejšnje financiranje se plača v obrokih:

(a)

leta 2014: 2 % zneska podpore iz skladov za celotno programsko obdobje za operativni program;

| (b) | leta 2015: 1 % zneska podpore iz skladov za celotno programsko obdobje za operativni program; |
| --- | --- |

(b)

leta 2015: 1 % zneska podpore iz skladov za celotno programsko obdobje za operativni program;

| (c) | leta 2016: 1 % zneska podpore iz skladov za celotno programsko obdobje za operativni program. |
| --- | --- |

(c)

leta 2016: 1 % zneska podpore iz skladov za celotno programsko obdobje za operativni program.

Če je operativni program sprejet leta 2015 ali pozneje, se prvi obroki plačajo v letu sprejetja.

Plačilo vnaprejšnjega financiranja

1.   Začetno vnaprejšnje financiranje se plača v obrokih:

| (a) | leta 2014: 2 % zneska podpore iz skladov za celotno programsko obdobje za operativni program; |
| --- | --- |

(a)

leta 2014: 2 % zneska podpore iz skladov za celotno programsko obdobje za operativni program;

| (b) | leta 2015: % zneska podpore iz skladov za celotno programsko obdobje za operativni program; |
| --- | --- |

(b)

leta 2015: % zneska podpore iz skladov za celotno programsko obdobje za operativni program;

| (c) | leta 2016:  % zneska podpore iz skladov za celotno programsko obdobje za operativni program. |
| --- | --- |

(c)

leta 2016:  % zneska podpore iz skladov za celotno programsko obdobje za operativni program.

Če je operativni program sprejet leta 2015 ali pozneje, se prvi obroki plačajo v letu sprejetja.

Obrazložitev

Obrazložitev

Odbor pozdravlja predlog, po katerem mora organ upravljanja izvesti plačilo upravičencem, preden od Komisije zahteva povračilo; vendar ta določba zahteva večjo prožnost sistema predujmov, da bi imeli organi upravljanja na voljo zadostna sredstva, da lahko izpolnjujejo zahteve upravičencev. Odbor v zvezi s tem poziva k povečanju količine sredstev, ki jih predlaga Komisija. To bi lahko zmanjšalo težave, s katerimi se soočajo nekatere države članice med krizo glede njihovega nacionalnega deleža.

Predlog spremembe 63

Predlog spremembe 63

Člen 128(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Vsebina letnih računovodskih izkazov
  1.   Potrjeni letni računovodski izkazi za vsak operativni program zajemajo obračunsko leto in na ravni vsake prednostne osi vključujejo:






  (a) | skupni znesek upravičenih izdatkov, vnesenih v računovodske izkaze organa za potrjevanje, kot so jih plačali upravičenci pri izvajanju dejavnosti, ustrezno upravičeno javno podporo, ki je bila izplačana, in skupni znesek javne podpore, ki je nastal pri izvajanju dejavnosti; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Vsebina letnih računovodskih izkazov

1.   Potrjeni letni računovodski izkazi za vsak operativni program zajemajo obračunsko leto in na ravni vsake prednostne osi vključujejo:

(a)

skupni znesek upravičenih izdatkov, vnesenih v računovodske izkaze organa za potrjevanje, kot so jih plačali upravičenci pri izvajanju dejavnosti, ustrezno upravičeno javno podporo, ki je bila izplačana, in skupni znesek javne podpore, ki je nastal pri izvajanju dejavnosti;

| (b) | preklicane in izterjane zneske med obračunskim letom, zneske, ki jih je treba izterjati na koncu obračunskega leta, izterljive zneske iz člena 61 in neizterljive zneske; |
| --- | --- |

(b)

preklicane in izterjane zneske med obračunskim letom, zneske, ki jih je treba izterjati na koncu obračunskega leta, izterljive zneske iz člena 61 in neizterljive zneske;

| (c) | za vsako prednostno os seznam dejavnosti, zaključenih med obračunskim letom, ki sta jih podpirala ESRR in Kohezijski sklad; |
| --- | --- |

(c)

za vsako prednostno os seznam dejavnosti, zaključenih med obračunskim letom, ki sta jih podpirala ESRR in Kohezijski sklad;

| (d) | za vsako prednostno os uskladitev izdatkov iz točke (a) in izdatkov, prijavljenih v istem obračunskem letu v zahtevkih za plačilo, skupaj z obrazložitvijo kakršnih koli razlik. |
| --- | --- |

(d)

za vsako prednostno os uskladitev izdatkov iz točke (a) in izdatkov, prijavljenih v istem obračunskem letu v zahtevkih za plačilo, skupaj z obrazložitvijo kakršnih koli razlik.

Vsebina letnih računovodskih izkazov

1.    Potrjeni letni računovodski izkazi za vsak operativni program zajemajo obračunsko leto in na ravni vsake prednostne osi vključujejo:

| (a) | skupni znesek upravičenih izdatkov, vnesenih v računovodske izkaze organa za potrjevanje, kot so jih plačali upravičenci pri izvajanju dejavnosti, ustrezno upravičeno javno podporo, ki je bila izplačana, in skupni znesek javne podpore, ki je nastal pri izvajanju dejavnosti; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek upravičenih izdatkov, vnesenih v računovodske izkaze organa za potrjevanje, kot so jih plačali upravičenci pri izvajanju dejavnosti, ustrezno upravičeno javno podporo, ki je bila izplačana, in skupni znesek javne podpore, ki je nastal pri izvajanju dejavnosti;

| (b) | preklicane in izterjane zneske med obračunskim letom, zneske, ki jih je treba izterjati na koncu obračunskega leta, izterljive zneske iz člena 61 in neizterljive zneske; |
| --- | --- |

(b)

preklicane in izterjane zneske med obračunskim letom, zneske, ki jih je treba izterjati na koncu obračunskega leta, izterljive zneske iz člena 61 in neizterljive zneske;

| (c) | za vsako prednostno os seznam dejavnosti, zaključenih med obračunskim letom, ki sta jih podpirala ESRR in Kohezijski sklad; |
| --- | --- |

(c)

za vsako prednostno os seznam dejavnosti, zaključenih med obračunskim letom, ki sta jih podpirala ESRR in Kohezijski sklad;

| (d) | za vsako prednostno os uskladitev izdatkov iz točke (a) in izdatkov, prijavljenih v istem obračunskem letu v zahtevkih za plačilo, skupaj z obrazložitvijo kakršnih koli razlik. |
| --- | --- |

(d)

za vsako prednostno os uskladitev izdatkov iz točke (a) in izdatkov, prijavljenih v istem obračunskem letu v zahtevkih za plačilo, skupaj z obrazložitvijo kakršnih koli razlik.

Obrazložitev

Obrazložitev

Koristno bi bilo, da bi tako kot v trenutnem programskem obdobju letni obračun ostal možnost, za katero se lahko odloči organ za potrjevanje. Časovni okvir, določen v členu 75, je zahteven, ker je prekratek.

Predlog spremembe 64

Predlog spremembe 64

Člen 134

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Začasna ustavitev plačil
  1.   Komisija lahko na ravni prednostnih osi ali operativnih programov začasno zaustavi vsa vmesna plačila ali njihov del, če:






  (a) | obstaja resna pomanjkljivost v sistemu upravljanja in nadzora operativnega programa, za katerega niso bili sprejeti popravni ukrepi; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Začasna ustavitev plačil

1.   Komisija lahko na ravni prednostnih osi ali operativnih programov začasno zaustavi vsa vmesna plačila ali njihov del, če:

(a)

obstaja resna pomanjkljivost v sistemu upravljanja in nadzora operativnega programa, za katerega niso bili sprejeti popravni ukrepi;

| (b) | so izdatki iz izkaza o izdatkih povezani z nepravilnostjo, ki ima resne finančne posledice in ni bila odpravljena; |
| --- | --- |

(b)

so izdatki iz izkaza o izdatkih povezani z nepravilnostjo, ki ima resne finančne posledice in ni bila odpravljena;

| (c) | država članica ni sprejela potrebnih ukrepov za izboljšanje stanja, ki povzroča prekinitev iz člena 74; |
| --- | --- |

(c)

država članica ni sprejela potrebnih ukrepov za izboljšanje stanja, ki povzroča prekinitev iz člena 74;

| (d) | obstaja resna pomanjkljivost v kakovosti in zanesljivosti sistema spremljanja ali v podatkih o skupnih in posebnih kazalnikih; |
| --- | --- |

(d)

obstaja resna pomanjkljivost v kakovosti in zanesljivosti sistema spremljanja ali v podatkih o skupnih in posebnih kazalnikih;

| (e) | država članica ni sprejela ukrepov iz operativnega programa v zvezi z izpolnjevanjem predhodnih pogojenosti; |
| --- | --- |

(e)

država članica ni sprejela ukrepov iz operativnega programa v zvezi z izpolnjevanjem predhodnih pogojenosti;

| (f) | obstajajo dokazi, pridobljeni pri pregledu uspešnosti, o tem, da prednostna os ni dosegla mejnikov iz okvira uspešnosti; |
| --- | --- |

(f)

obstajajo dokazi, pridobljeni pri pregledu uspešnosti, o tem, da prednostna os ni dosegla mejnikov iz okvira uspešnosti;

| (g) | država članica v skladu s členom 20(5) ne odgovori ali ne odgovori zadovoljivo; |
| --- | --- |

(g)

država članica v skladu s členom 20(5) ne odgovori ali ne odgovori zadovoljivo;

| (h) | pride do primerov iz člena 21(6)(a) do (e). |
| --- | --- |

(h)

pride do primerov iz člena 21(6)(a) do (e).

2.   Komisija lahko z izvedbenimi akti določi začasno ustavitev celote ali dela vmesnih izplačil po tem, ko državi članici ponudi možnost, da predloži svoje pripombe.

3.   Komisija prekliče začasno ustavitev celote ali dela vmesnih plačil, ko država članica sprejme ustrezne ukrepe, ki dovoljujejo preklic začasne ustavitve.

Začasna ustavitev plačil

1.   Komisija lahko na ravni prednostnih osi ali operativnih programov začasno zaustavi vsa vmesna plačila ali njihov del, če:

| (a) | obstaja resna pomanjkljivost v sistemu upravljanja in nadzora operativnega programa, za katerega niso bili sprejeti popravni ukrepi; |
| --- | --- |

(a)

obstaja resna pomanjkljivost v sistemu upravljanja in nadzora operativnega programa, za katerega niso bili sprejeti popravni ukrepi;

| (b) | so izdatki iz izkaza o izdatkih povezani z nepravilnostjo, ki ima resne finančne posledice in ni bila odpravljena; |
| --- | --- |

(b)

so izdatki iz izkaza o izdatkih povezani z nepravilnostjo, ki ima resne finančne posledice in ni bila odpravljena;

| (c) | država članica ni sprejela potrebnih ukrepov za izboljšanje stanja, ki povzroča prekinitev iz člena 74; |
| --- | --- |

(c)

država članica ni sprejela potrebnih ukrepov za izboljšanje stanja, ki povzroča prekinitev iz člena 74;

| (d) | obstaja resna pomanjkljivost v kakovosti in zanesljivosti sistema spremljanja; |
| --- | --- |

(d)

obstaja resna pomanjkljivost v kakovosti in zanesljivosti sistema spremljanja;

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Obrazložitev

Obrazložitev

Odbor regij meni, da je načelo prekinitve vseh ali dela vmesnih plačil, ki jih izvede Komisija, upravičljivo samo v primerih hudih kršitev sistema upravljanja in nadzora.

Predlog spremembe 65

Predlog spremembe 65

Člen 140(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Sorazmerni nadzor operativnih programov
  1.   Dejavnosti, pri katerih skupni upravičeni izdatki ne presegajo 100 000 EUR, niso predmet več kot ene revizije revizijskega organa ali Komisije pred zaključkom vseh zadevnih izdatkov iz člena 131. Druge dejavnosti niso predmet več kot ene revizije revizijskega organa ali Komisije v obračunskem letu pred zaključkom vseh zadevnih izdatkov iz člena 131. Te določbe ne posegajo v odstavek 4. | Sorazmerni nadzor operativnih programov
  1.   Dejavnosti, pri katerih skupni upravičeni izdatki ne presegajo EUR, niso predmet več kot ene revizije pred zaključkom vseh zadevnih izdatkov iz člena 131. Druge dejavnosti niso predmet več kot ene revizije v obračunskem letu pred zaključkom vseh zadevnih izdatkov iz člena 131. Te določbe ne posegajo v odstavek 4. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Sorazmerni nadzor operativnih programov

1.   Dejavnosti, pri katerih skupni upravičeni izdatki ne presegajo 100 000 EUR, niso predmet več kot ene revizije revizijskega organa ali Komisije pred zaključkom vseh zadevnih izdatkov iz člena 131. Druge dejavnosti niso predmet več kot ene revizije revizijskega organa ali Komisije v obračunskem letu pred zaključkom vseh zadevnih izdatkov iz člena 131. Te določbe ne posegajo v odstavek 4.

Sorazmerni nadzor operativnih programov

1.   Dejavnosti, pri katerih skupni upravičeni izdatki ne presegajo EUR, niso predmet več kot ene revizije pred zaključkom vseh zadevnih izdatkov iz člena 131. Druge dejavnosti niso predmet več kot ene revizije v obračunskem letu pred zaključkom vseh zadevnih izdatkov iz člena 131. Te določbe ne posegajo v odstavek 4.

Obrazložitev

Obrazložitev

Da bi pri nadzoru operativnih programov zagotovili dejansko sorazmernost, Odbor predlaga, da se za ukrepe, pri katerih skupni upravičeni izdatki ne presegajo 250 000 EUR, ne opravi več kot en revizijski pregled.

Predlog spremembe 66

Predlog spremembe 66

PRILOGA IV

Predhodne pogojenosti

Tematske predhodne pogojenosti, točke 1, 2, 3, 6, 7, 8, 9, 10, 11

| Tematski cilji | Predhodna pogojenost | Merila za izpolnitev |
| --- | --- | --- |
| 1. | Krepitev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij
  (cilj raziskave in razvoj)


  (iz člena 9(1)) |

Tematski cilji

Predhodna pogojenost

Merila za izpolnitev

1.

Krepitev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij
  (cilj raziskave in razvoj)

(iz člena 9(1))

| 1.1. | Raziskave in inovacije: obstoj nacionaln ali regionaln za raziskave in inovacije za pametno specializacijo v skladu z nacionalnim programom reform, da bi se izkoristili zasebni izdatki za raziskave in inovacije, pri čemer ima ta program lastnosti uspešnih nacionalnih ali regionalnih sistemov za raziskave in inovacije (3). |
| --- | --- |

1.1.

Raziskave in inovacije: obstoj nacionaln ali regionaln za raziskave in inovacije za pametno specializacijo v skladu z nacionalnim programom reform, da bi se izkoristili zasebni izdatki za raziskave in inovacije, pri čemer ima ta program lastnosti uspešnih nacionalnih ali regionalnih sistemov za raziskave in inovacije (3).

| — | Oblikovan je nacionaln ali regionaln za raziskave in inovacije za pametno specializacijo, ki:






  — | temelji na analizi prednosti, pomanjkljivosti, priložnosti in tveganj (analizi SWOT), da se viri usmerijo v omejen sklop prednostnih nalog v zvezi z raziskavami in inovacijami; |
| --- | --- | --- |

—

Oblikovan je nacionaln ali regionaln za raziskave in inovacije za pametno specializacijo, ki:

—

temelji na analizi prednosti, pomanjkljivosti, priložnosti in tveganj (analizi SWOT), da se viri usmerijo v omejen sklop prednostnih nalog v zvezi z raziskavami in inovacijami;

| — | navaja ukrepe za spodbujanje zasebnih naložb v raziskave in tehnološki razvoj; |
| --- | --- |

—

navaja ukrepe za spodbujanje zasebnih naložb v raziskave in tehnološki razvoj;

| — | vključuje sistem spremljanja in pregledovanja. |
| --- | --- |

—

vključuje sistem spremljanja in pregledovanja.

| — | Država članica je sprejela okvir, v katerem so navedena razpoložljiva proračunska sredstva za raziskave in razvoj. |
| --- | --- |

—

Država članica je sprejela okvir, v katerem so navedena razpoložljiva proračunska sredstva za raziskave in razvoj.

| — | |
| --- | --- |

—

2.

| 2. | Povečanje dostopa do informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter njihove uporabe in kakovosti
  (cilj širokopasovne povezave)


  (iz člena 9(2)) |
| --- | --- |

Povečanje dostopa do informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter njihove uporabe in kakovosti
  (cilj širokopasovne povezave)

(iz člena 9(2))

| 2.1. | Digitalna rast: obstoj posebnega poglavja za digitalno rast v nacionalni ali regionalni inovacij za pametno specializacijo, da se spodbudi povpraševanje po cenovno sprejemljivih, visokokakovostnih in interoperabilnih zasebnih in javnih storitvah (vključno s čezmejnimi pobudami), ki jih omogočajo IKT, ter da bi državljani, vključno z ranljivimi skupinami, podjetja in javne uprave te storitve uporabljali v večjem obsegu. |
| --- | --- |

2.1.

Digitalna rast: obstoj posebnega poglavja za digitalno rast v nacionalni ali regionalni inovacij za pametno specializacijo, da se spodbudi povpraševanje po cenovno sprejemljivih, visokokakovostnih in interoperabilnih zasebnih in javnih storitvah (vključno s čezmejnimi pobudami), ki jih omogočajo IKT, ter da bi državljani, vključno z ranljivimi skupinami, podjetja in javne uprave te storitve uporabljali v večjem obsegu.

| — | Poglavje o digitalni rasti v nacionalni ali regionalni inovacij za pametno specializacijo vsebuje:






  — | pripravo proračuna in razvrstitev prednosti pri ukrepih z uporabo analize SWOT, izvedene v skladu s kazalnikom napredka digitalne evropske agende (4); |
| --- | --- | --- |

—

Poglavje o digitalni rasti v nacionalni ali regionalni inovacij za pametno specializacijo vsebuje:

—

pripravo proračuna in razvrstitev prednosti pri ukrepih z uporabo analize SWOT, izvedene v skladu s kazalnikom napredka digitalne evropske agende (4);

| — | izvedeno analizo za uravnoteženje podpore povpraševanju po informacijskih in komunikacijskih tehnologijah (IKT) in ponudbi teh tehnologij; |
| --- | --- |

—

izvedeno analizo za uravnoteženje podpore povpraševanju po informacijskih in komunikacijskih tehnologijah (IKT) in ponudbi teh tehnologij;

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | oceno potreb po obsežnejši krepitvi zmogljivosti IKT. |
| --- | --- |

oceno potreb po obsežnejši krepitvi zmogljivosti IKT.

| 2.2. | Infrastruktura za dostopovna omrežja naslednje generacije: obstoj nacionalnih načrtov za dostopovna omrežja naslednje generacije, v katerih so upoštevani regionalni ukrepi, da bi se dosegli cilji EU glede visokohitrostnega internetnega dostopa (5) v skladu s pravili EU o konkurenci in državni pomoči, ter da bi se zagotovile dostopne storitve za ranljive skupine. |
| --- | --- |

2.2.

Infrastruktura za dostopovna omrežja naslednje generacije: obstoj nacionalnih načrtov za dostopovna omrežja naslednje generacije, v katerih so upoštevani regionalni ukrepi, da bi se dosegli cilji EU glede visokohitrostnega internetnega dostopa (5) v skladu s pravili EU o konkurenci in državni pomoči, ter da bi se zagotovile dostopne storitve za ranljive skupine.

| — | Oblikovan je nacionalni načrt za dostopovna omrežja naslednje generacije, ki zajema:






  — | načrt za naložbe v infrastrukturo na podlagi združevanja povpraševanja ter kartiranje infrastrukture in storitev z rednimi posodobitvami; |
| --- | --- | --- |

—

Oblikovan je nacionalni načrt za dostopovna omrežja naslednje generacije, ki zajema:

—

načrt za naložbe v infrastrukturo na podlagi združevanja povpraševanja ter kartiranje infrastrukture in storitev z rednimi posodobitvami;

| — | modele trajnostnih naložb, s katerimi se krepi konkurenca ter zagotavlja dostop do odprtih, cenovno sprejemljivih in kakovostnih infrastrukture in storitev, ki bodo primerne tudi v prihodnosti; |
| --- | --- |

—

modele trajnostnih naložb, s katerimi se krepi konkurenca ter zagotavlja dostop do odprtih, cenovno sprejemljivih in kakovostnih infrastrukture in storitev, ki bodo primerne tudi v prihodnosti;

| — | ukrepe za spodbujanje zasebnih naložb. |
| --- | --- |

—

ukrepe za spodbujanje zasebnih naložb.

| 3. | Povečanje konkurenčnosti malih in srednjih podjetij (MSP);
  (iz člena 9(3)) |
| --- | --- |

3.

Povečanje konkurenčnosti malih in srednjih podjetij (MSP);

(iz člena 9(3))

| 3.1. | Uvedeni so posebni ukrepi za učinkovito izvajanje Akta za mala podjetja in njegovega pregleda z dne 23. februarja 2011 (6), vključno z načelom „najprej pomisli na male“. |
| --- | --- |

3.1.

Uvedeni so posebni ukrepi za učinkovito izvajanje Akta za mala podjetja in njegovega pregleda z dne 23. februarja 2011 (6), vključno z načelom „najprej pomisli na male“.

| — | Posebni ukrepi vključujejo:






  — | mehanizem spremljanja za zagotavljanje izvajanja Akta za mala podjetja, vključno z organom, pristojnim za usklajevanje vprašanj o MSP na različnih upravnih ravneh („odposlanec MSP“); |
| --- | --- | --- |

—

Posebni ukrepi vključujejo:

—

mehanizem spremljanja za zagotavljanje izvajanja Akta za mala podjetja, vključno z organom, pristojnim za usklajevanje vprašanj o MSP na različnih upravnih ravneh („odposlanec MSP“);

| — | ukrepe za skrajšanje časa za ustanovitev podjetja na 3 delovne dni in za zmanjšanje stroškov na 100 EUR; |
| --- | --- |

—

ukrepe za skrajšanje časa za ustanovitev podjetja na 3 delovne dni in za zmanjšanje stroškov na 100 EUR;

| — | ukrepe za skrajšanje časa za pridobitev licenc in dovoljenj za začetek in opravljanje posebne dejavnosti podjetja na 3 mesece; |
| --- | --- |

—

ukrepe za skrajšanje časa za pridobitev licenc in dovoljenj za začetek in opravljanje posebne dejavnosti podjetja na 3 mesece;

| — | mehanizem za sistematično ocenjevanje učinka zakonodaje na MSP. |
| --- | --- |

—

mehanizem za sistematično ocenjevanje učinka zakonodaje na MSP.

| 3.2 | Prenos Direktive (2011/7/EU) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (7) v nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

3.2

Prenos Direktive (2011/7/EU) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (7) v nacionalno zakonodajo.

| — | Prenos navedene direktive v skladu s členom 12 Direktive (do 16. marca 2013). |
| --- | --- |

—

Prenos navedene direktive v skladu s členom 12 Direktive (do 16. marca 2013).

| 6. | Varstvo okolja in spodbujanje trajnostne porabe virov
  (iz člena 9(6)) |
| --- | --- |

6.

Varstvo okolja in spodbujanje trajnostne porabe virov

(iz člena 9(6))

| 6.1. | Vodni sektor: obstoj a) politike določanja cen vode, ki zagotavlja ustrezne spodbude za uporabnike za učinkovito rabo vodnih virov, in b) ustreznega prispevka različnih rab vode za povračilo stroškov vodnih storitev v skladu s členom 9 Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (8). |
| --- | --- |

6.1.

Vodni sektor: obstoj a) politike določanja cen vode, ki zagotavlja ustrezne spodbude za uporabnike za učinkovito rabo vodnih virov, in b) ustreznega prispevka različnih rab vode za povračilo stroškov vodnih storitev v skladu s členom 9 Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (8).

| — | Država članica je zagotovila prispevek različnih rab vode za povračilo stroškov vodnih storitev glede na sektor v skladu s členom 9 Direktive 2000/60/ES. |
| --- | --- |

—

Država članica je zagotovila prispevek različnih rab vode za povračilo stroškov vodnih storitev glede na sektor v skladu s členom 9 Direktive 2000/60/ES.

| — | Sprejetje načrta upravljanja povodja za vodno območje, za katerega bodo zagotovljene naložbe v skladu s členom 13 Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (9). |
| --- | --- |

—

Sprejetje načrta upravljanja povodja za vodno območje, za katerega bodo zagotovljene naložbe v skladu s členom 13 Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (9).

| 6.2. | Sektor odpadkov: izvajanje Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (10), zlasti razvoj načrtov za ravnanje z odpadki v skladu z Direktivo in s hierarhijo ravnanja z odpadki. |
| --- | --- |

6.2.

Sektor odpadkov: izvajanje Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (10), zlasti razvoj načrtov za ravnanje z odpadki v skladu z Direktivo in s hierarhijo ravnanja z odpadki.

| — | Država članica je Komisiji poročala o napredku pri izpolnjevanju ciljev iz člena 11 Direktive 2008/98/ES, razlogih za neuspeh in načrtovanih ukrepih za izpolnitev teh ciljev. |
| --- | --- |

—

Država članica je Komisiji poročala o napredku pri izpolnjevanju ciljev iz člena 11 Direktive 2008/98/ES, razlogih za neuspeh in načrtovanih ukrepih za izpolnitev teh ciljev.

| — | Država članica je zagotovila, da so njeni pristojni organi v skladu s členi 1, 4, 13 in 16 Direktive 2008/98/ES pripravili enega ali več načrtov ravnanja z odpadki, kot zahteva člen 28 Direktive. |
| --- | --- |

—

Država članica je zagotovila, da so njeni pristojni organi v skladu s členi 1, 4, 13 in 16 Direktive 2008/98/ES pripravili enega ali več načrtov ravnanja z odpadki, kot zahteva člen 28 Direktive.

| — | Država članica je v skladu s členoma 1 in 4 Direktive 2008/98/ES najpozneje 12. decembra 2013 oblikovala programe preprečevanja nastajanja odpadkov, kot zahteva členu 29 Direktive. |
| --- | --- |

—

Država članica je v skladu s členoma 1 in 4 Direktive 2008/98/ES najpozneje 12. decembra 2013 oblikovala programe preprečevanja nastajanja odpadkov, kot zahteva členu 29 Direktive.

| — | Država članica je sprejela ukrepe za doseganje cilja glede ponovne uporabe in recikliranja do leta 2020 v skladu s členom 11 Direktive 2008/98/ES. |
| --- | --- |

—

Država članica je sprejela ukrepe za doseganje cilja glede ponovne uporabe in recikliranja do leta 2020 v skladu s členom 11 Direktive 2008/98/ES.

| 7. | Spodbujanje trajnostnega prometa in odprava ozkih grl v ključnih omrežnih infrastrukturah
  (iz člena 9(7)) |
| --- | --- |

7.

Spodbujanje trajnostnega prometa in odprava ozkih grl v ključnih omrežnih infrastrukturah

(iz člena 9(7))

| 7.1. | Cesta: ustrezno določene prednostne naložbe v osrednje vseevropsko prometno omrežje (TEN-T), celostno omrežje (naložbe, ki se ne nanašajo na osrednje omrežje TEN-T) in sekundarno povezanost (vključno z javnim regionalnim in lokalnim prevozom). |
| --- | --- |

7.1.

Cesta: ustrezno določene prednostne naložbe v osrednje vseevropsko prometno omrežje (TEN-T), celostno omrežje (naložbe, ki se ne nanašajo na osrednje omrežje TEN-T) in sekundarno povezanost (vključno z javnim regionalnim in lokalnim prevozom).

| — | — | določitev prednostnih naložb v osrednje omrežje TEN-T, celostno omrežje in sekundarno povezanost. Pri določitvi prednostnih naložb je treba upoštevati prispevek naložb k mobilnosti in trajnosti, zmanjšanju emisij toplogrednih plinov ter prispevek k enotnemu evropskemu prometnemu prostoru; |
| --- | --- | --- |

—

—

določitev prednostnih naložb v osrednje omrežje TEN-T, celostno omrežje in sekundarno povezanost. Pri določitvi prednostnih naložb je treba upoštevati prispevek naložb k mobilnosti in trajnosti, zmanjšanju emisij toplogrednih plinov ter prispevek k enotnemu evropskemu prometnemu prostoru;

| — | realno zasnovo projektov (vključno s časovnim razporedom in proračunskim okvirom); |
| --- | --- |

—

realno zasnovo projektov (vključno s časovnim razporedom in proračunskim okvirom);

| — | strateško okoljsko presojo v skladu s pravnimi zahtevami za prometni načrt; |
| --- | --- |

—

strateško okoljsko presojo v skladu s pravnimi zahtevami za prometni načrt;

| — | ukrepe za krepitev zmogljivosti posredniških organov in upravičencev, da bi projekti potekali po načrtih. |
| --- | --- |

—

ukrepe za krepitev zmogljivosti posredniških organov in upravičencev, da bi projekti potekali po načrtih.

| 7.2. | Železnica: prednostn naložb v osrednje vseevropsko prometno omrežje (TEN-T), celostno omrežje (naložbe, ki se ne nanašajo na osrednje omrežje TEN-T) in sekundarno povezanost železniškega sistema glede na njihov prispevek k mobilnosti in trajnosti ter učinke na omrežje na nacionalni in evropski ravni. Naložbe zajemajo gibljiva sredstva, interoperabilnost in krepitev zmogljivosti. |
| --- | --- |

7.2.

Železnica: prednostn naložb v osrednje vseevropsko prometno omrežje (TEN-T), celostno omrežje (naložbe, ki se ne nanašajo na osrednje omrežje TEN-T) in sekundarno povezanost železniškega sistema glede na njihov prispevek k mobilnosti in trajnosti ter učinke na omrežje na nacionalni in evropski ravni. Naložbe zajemajo gibljiva sredstva, interoperabilnost in krepitev zmogljivosti.

| — | oglavje o razvoju železnic, ki zajema:






  — | 1. realno zasnovo projektov (vključno s časovnim razporedom in proračunskim okvirom); |
| --- | --- | --- |

—

oglavje o razvoju železnic, ki zajema:

—

1. realno zasnovo projektov (vključno s časovnim razporedom in proračunskim okvirom);

| — | 2. strateško okoljsko presojo v skladu s pravnimi zahtevami za prometni načrt; |
| --- | --- |

—

2. strateško okoljsko presojo v skladu s pravnimi zahtevami za prometni načrt;

| — | 3. ukrepe za krepitev zmogljivosti posredniških organov in upravičencev, da bi projekti potekali po načrtih. |
| --- | --- |

—

3. ukrepe za krepitev zmogljivosti posredniških organov in upravičencev, da bi projekti potekali po načrtih.

| 8. | Spodbujanje zaposlovanja in mobilnosti delovne sile

  (cilj zaposlovanje)

  (iz člena 9(8)) |
| --- | --- |

8.

Spodbujanje zaposlovanja in mobilnosti delovne sile

(cilj zaposlovanje)

(iz člena 9(8))

| 8.1. | Dostop do delovnih mest za iskalce zaposlitve in neaktivne osebe, vključno z lokalnimi pobudami zaposlovanja in spodbujanjem mobilnosti delavcev: aktivne politike trga dela so zasnovane in se izvajajo v skladu s smernicami za zaposlovanje in širšimi smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije (11) v zvezi s pogoji, ki omogočajo ustvarjanje delovnih mest. |
| --- | --- |

8.1.

Dostop do delovnih mest za iskalce zaposlitve in neaktivne osebe, vključno z lokalnimi pobudami zaposlovanja in spodbujanjem mobilnosti delavcev: aktivne politike trga dela so zasnovane in se izvajajo v skladu s smernicami za zaposlovanje in širšimi smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije (11) v zvezi s pogoji, ki omogočajo ustvarjanje delovnih mest.

| — | Službe za zaposlovanje so zmožne izvajati in tudi izvajajo:






  — | osebne storitve ter zgodnje aktivne in preventivne ukrepe na trgu dela, ki so na voljo vsem iskalcem zaposlitve; |
| --- | --- | --- |

—

Službe za zaposlovanje so zmožne izvajati in tudi izvajajo:

—

osebne storitve ter zgodnje aktivne in preventivne ukrepe na trgu dela, ki so na voljo vsem iskalcem zaposlitve;

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | pregledno in sistematično obveščanje o novih prostih delovnih mestih. |
| --- | --- |

pregledno in sistematično obveščanje o novih prostih delovnih mestih.

| — | Službe za zaposlovanje so vzpostavile mreže z delodajalci in izobraževalnimi ustanovami. |
| --- | --- |

—

Službe za zaposlovanje so vzpostavile mreže z delodajalci in izobraževalnimi ustanovami.

| 8.2. | Samozaposlovanje, podjetništvo in ustanavljanje podjetij: obstoj celostne strategije za vključujočo začetno podporo v skladu z Aktom za mala podjetja (12) ter smernicami za zaposlovanje in širšimi smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije (13) v zvezi s pogoji, ki omogočajo ustvarjanje delovnih mest. |
| --- | --- |

8.2.

Samozaposlovanje, podjetništvo in ustanavljanje podjetij: obstoj celostne strategije za vključujočo začetno podporo v skladu z Aktom za mala podjetja (12) ter smernicami za zaposlovanje in širšimi smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije (13) v zvezi s pogoji, ki omogočajo ustvarjanje delovnih mest.

| — | Oblikovana je celostna strategija, ki vključuje:






  — | ukrepe za skrajšanje časa za ustanovitev podjetja na tri delovne dni in za zmanjšanje stroškov na 100 EUR; |
| --- | --- | --- |

—

Oblikovana je celostna strategija, ki vključuje:

—

ukrepe za skrajšanje časa za ustanovitev podjetja na tri delovne dni in za zmanjšanje stroškov na 100 EUR;

| — | ukrepe za skrajšanje časa za pridobitev licenc in dovoljenj za začetek in opravljanje določene dejavnosti podjetja na tri mesece; |
| --- | --- |

—

ukrepe za skrajšanje časa za pridobitev licenc in dovoljenj za začetek in opravljanje določene dejavnosti podjetja na tri mesece;

| — | ukrepe, ki povezujejo ustrezne storitve za razvoj podjetij in finančne storitve (dostop do kapitala) ter vključujejo prikrajšane skupine in območja. |
| --- | --- |

—

ukrepe, ki povezujejo ustrezne storitve za razvoj podjetij in finančne storitve (dostop do kapitala) ter vključujejo prikrajšane skupine in območja.

| 8.3. | Posodabljanje in krepitev institucij trga dela, vključno z ukrepi za olajševanje čezmejne mobilnosti delovne sile
   (14):






  — | institucije trga dela so posodobljene in okrepljene v skladu s smernicami za zaposlovanje; |
| --- | --- | --- |

8.3.

Posodabljanje in krepitev institucij trga dela, vključno z ukrepi za olajševanje čezmejne mobilnosti delovne sile
   (14):

—

institucije trga dela so posodobljene in okrepljene v skladu s smernicami za zaposlovanje;

| — | reforme institucij trga dela temeljijo na jasni strategiji in predhodni oceni, ki vključujeta vidike enakosti spolov. |
| --- | --- |

—

reforme institucij trga dela temeljijo na jasni strategiji in predhodni oceni, ki vključujeta vidike enakosti spolov.

| — | Ukrepi za reforme služb za zaposlovanje, ki bi jim omogočili zmogljivosti za izvajanje (15):






  — | osebnih storitev ter zgodnjih aktivnih in preventivnih ukrepov na trgu dela, ki so na voljo vsem iskalcem zaposlitve; |
| --- | --- | --- |

—

Ukrepi za reforme služb za zaposlovanje, ki bi jim omogočili zmogljivosti za izvajanje (15):

—

osebnih storitev ter zgodnjih aktivnih in preventivnih ukrepov na trgu dela, ki so na voljo vsem iskalcem zaposlitve;

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | preglednega in sistematičnega obveščanja o novih prostih delovnih mestih na ravni Unije. |
| --- | --- |

preglednega in sistematičnega obveščanja o novih prostih delovnih mestih na ravni Unije.

| — | Reforme služb za zaposlovanje bodo vključevale vzpostavljanje mrež z delodajalci in izobraževalnimi ustanovami. |
| --- | --- |

—

Reforme služb za zaposlovanje bodo vključevale vzpostavljanje mrež z delodajalci in izobraževalnimi ustanovami.

| 8.4. | Aktivno in zdravo staranje: politike aktivnega staranja so zasnovane in se izvajajo v skladu s smernicami za zaposlovanje (16). |
| --- | --- |

8.4.

Aktivno in zdravo staranje: politike aktivnega staranja so zasnovane in se izvajajo v skladu s smernicami za zaposlovanje (16).

| — | Ukrepi za odgovor na izzive aktivnega in zdravega staranja (17): |
| --- | --- |

—

Ukrepi za odgovor na izzive aktivnega in zdravega staranja (17):

| — | pri zasnovi in izvajanju politik aktivnega staranja sodelujejo zadevne zainteresirane strani; |
| --- | --- |

—

pri zasnovi in izvajanju politik aktivnega staranja sodelujejo zadevne zainteresirane strani;

| — | . |
| --- | --- |

—

.

| 8.5. | Prilagajanje delavcev, podjetij in podjetnikov spremembam: obstoj politik v podporo predvidevanju in uspešnemu obvladovanju sprememb ter za prestrukturiranje na vseh ustreznih ravneh (nacionalni, regionalni, lokalni in sektorski) (18). |
| --- | --- |

8.5.

Prilagajanje delavcev, podjetij in podjetnikov spremembam: obstoj politik v podporo predvidevanju in uspešnemu obvladovanju sprememb ter za prestrukturiranje na vseh ustreznih ravneh (nacionalni, regionalni, lokalni in sektorski) (18).

| — | Uvedeni so učinkoviti instrumenti za podporo socialnim partnerjem in javnim organom pri razvijanju aktivnih pristopov k spremembam in prestrukturiranju. |
| --- | --- |

—

Uvedeni so učinkoviti instrumenti za podporo socialnim partnerjem in javnim organom pri razvijanju aktivnih pristopov k spremembam in prestrukturiranju.

| 9. | Vlaganje v spretnosti, izobraževanje in vseživljenjsko učenje (cilj izobraževanje)
  (iz člena 9(10)) |
| --- | --- |

9.

Vlaganje v spretnosti, izobraževanje in vseživljenjsko učenje (cilj izobraževanje)

(iz člena 9(10))

| 9.1. | Osip: obstoj celostne strategije za zmanjšanje osipa (ESL) v skladu s priporočilom Sveta z dne 28. junija 2011 o politikah za zmanjševanje osipa (19). |
| --- | --- |

9.1.

Osip: obstoj celostne strategije za zmanjšanje osipa (ESL) v skladu s priporočilom Sveta z dne 28. junija 2011 o politikah za zmanjševanje osipa (19).

| — | Uveden je sistem za zbiranje in analizo informacij o osipu na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki:






  — | zajame dovolj dejstev, na podlagi katerih je mogoče oblikovati usmerjene politike; |
| --- | --- | --- |

—

Uveden je sistem za zbiranje in analizo informacij o osipu na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki:

—

zajame dovolj dejstev, na podlagi katerih je mogoče oblikovati usmerjene politike;

| — | se sistematično uporablja za spremljanje dogajanja na zadevni ravni. |
| --- | --- |

—

se sistematično uporablja za spremljanje dogajanja na zadevni ravni.

| — | Oblikovana je celostna strategija v zvezi z osipom, ki:






  — | je podprta z dejstvi; |
| --- | --- | --- |

—

Oblikovana je celostna strategija v zvezi z osipom, ki:

—

je podprta z dejstvi;

| — | preventivne, intervencijske in kompenzacijske ukrepe; |
| --- | --- |

—

preventivne, intervencijske in kompenzacijske ukrepe;

| — | določa cilje, ki so skladni s Priporočilom Sveta o politikah za zmanjševanje osipa; |
| --- | --- |

—

določa cilje, ki so skladni s Priporočilom Sveta o politikah za zmanjševanje osipa;

| — | zajema vse sektorje ter zagotavlja vključevanje in usklajevanje vseh področij politike in vseh zainteresiranih strani, ki so pomembni za rešitev vprašanja osipa. |
| --- | --- |

—

zajema vse sektorje ter zagotavlja vključevanje in usklajevanje vseh področij politike in vseh zainteresiranih strani, ki so pomembni za rešitev vprašanja osipa.

| 9.2. | Visokošolsko izobraževanje: obstoj nacionalni ali regionalni za povečanje deleža terciarne izobrazbe ter njene kakovosti in učinkovitosti v skladu s Sporočilom Komisije z dne 10. maja 2006 o uresničevanju agende za posodobitev univerz: izobraževanje, raziskave in inovacije (20). |
| --- | --- |

9.2.

Visokošolsko izobraževanje: obstoj nacionalni ali regionalni za povečanje deleža terciarne izobrazbe ter njene kakovosti in učinkovitosti v skladu s Sporočilom Komisije z dne 10. maja 2006 o uresničevanju agende za posodobitev univerz: izobraževanje, raziskave in inovacije (20).

| — | Oblikovan je nacionaln ali regionaln za terciarno izobraževanje, ki vključuje:






  — | ukrepe za povečanje udeležbe v tem izobraževanju in deleža ljudi s terciarno izobrazbo, s katerimi se:






  — | izboljšuje usmerjanje za bodoče študente; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Oblikovan je nacionaln ali regionaln za terciarno izobraževanje, ki vključuje:

—

ukrepe za povečanje udeležbe v tem izobraževanju in deleža ljudi s terciarno izobrazbo, s katerimi se:

—

izboljšuje usmerjanje za bodoče študente;

| — | povečuje udeležba skupin z nižjimi dohodki in drugih nezadostno zastopanih skupin v visokošolskem izobraževanju; |
| --- | --- |

—

povečuje udeležba skupin z nižjimi dohodki in drugih nezadostno zastopanih skupin v visokošolskem izobraževanju;

| — | povečuje udeležba odraslih, ki se izobražujejo; |
| --- | --- |

—

povečuje udeležba odraslih, ki se izobražujejo;

| — | (po potrebi) znižuje stopnja osipa oziroma zvišuje stopnja končanega šolanja; |
| --- | --- |

—

(po potrebi) znižuje stopnja osipa oziroma zvišuje stopnja končanega šolanja;

| — | ukrepe za povečanje kakovosti, s katerimi se spodbujajo:






  — | inovativne vsebine in zasnova programov; |
| --- | --- | --- |

—

ukrepe za povečanje kakovosti, s katerimi se spodbujajo:

—

inovativne vsebine in zasnova programov;

| — | visoki standardi kakovosti pri poučevanju; |
| --- | --- |

—

visoki standardi kakovosti pri poučevanju;

| — | ukrepe za povečanje zaposljivosti in podjetništva, s katerimi se:






  — | spodbuja pridobivanje medpredmetnih spretnosti, vključno s podjetništvom, v vseh visokošolskih programih; |
| --- | --- | --- |

—

ukrepe za povečanje zaposljivosti in podjetništva, s katerimi se:

—

spodbuja pridobivanje medpredmetnih spretnosti, vključno s podjetništvom, v vseh visokošolskih programih;

| — | zmanjšujejo razlike med spoloma pri odločitvi za šolanje in poklic ter študente spodbujajo k izbiri poklicev v sektorjih, v katerih so po spolu premalo zastopani, da bi se zmanjšala spolna segregacija na trgu dela; |
| --- | --- |

—

zmanjšujejo razlike med spoloma pri odločitvi za šolanje in poklic ter študente spodbujajo k izbiri poklicev v sektorjih, v katerih so po spolu premalo zastopani, da bi se zmanjšala spolna segregacija na trgu dela;

| — | zagotavlja informirano poučevanje z uporab znanja, pridobljenega z raziskavami in razvojnimi dosežki v poslovnih praksah. |
| --- | --- |

—

zagotavlja informirano poučevanje z uporab znanja, pridobljenega z raziskavami in razvojnimi dosežki v poslovnih praksah.

| 9.3. | Vseživljenjsko učenje: obstoj nacionalnega in/ali regionalnega političnega okvira za vseživljenjsko učenje v skladu s smernicami Unije za politike (21). |
| --- | --- |

9.3.

Vseživljenjsko učenje: obstoj nacionalnega in/ali regionalnega političnega okvira za vseživljenjsko učenje v skladu s smernicami Unije za politike (21).

| — | Oblikovan je nacionalni ali regionalni politični okvir za vseživljenjsko učenje, ki zajema:






  — | ukrepe, s katerimi se podpira izvajanje vseživljenjskega učenja, nadgrajevanje spretnosti in vključevanje zainteresiranih strani, tudi socialnih partnerjev in združenj civilne družbe, ter partnerstvo z njimi; |
| --- | --- | --- |

—

Oblikovan je nacionalni ali regionalni politični okvir za vseživljenjsko učenje, ki zajema:

—

ukrepe, s katerimi se podpira izvajanje vseživljenjskega učenja, nadgrajevanje spretnosti in vključevanje zainteresiranih strani, tudi socialnih partnerjev in združenj civilne družbe, ter partnerstvo z njimi;

| — | ukrepe za učinkovito zagotavljanje spretnosti za mlade udeležence poklicnega usposabljanja, odrasle, ženske, ki se vračajo na trg dela, nizkokvalificirane in starejše delavce ter druge prikrajšane skupine; |
| --- | --- |

—

ukrepe za učinkovito zagotavljanje spretnosti za mlade udeležence poklicnega usposabljanja, odrasle, ženske, ki se vračajo na trg dela, nizkokvalificirane in starejše delavce ter druge prikrajšane skupine;

| — | ukrepe za večji dostop do vseživljenjskega učenja z učinkovitim izvajanjem orodij za preglednost (evropsko ogrodje kvalifikacij, nacionalna ogrodja kvalifikacij, evropski sistem kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, evropski referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja) ter z razvojem in povezovanjem storitev vseživljenjskega učenja (izobraževanje in usposabljanje, usmerjanje, validiranje); |
| --- | --- |

—

ukrepe za večji dostop do vseživljenjskega učenja z učinkovitim izvajanjem orodij za preglednost (evropsko ogrodje kvalifikacij, nacionalna ogrodja kvalifikacij, evropski sistem kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, evropski referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja) ter z razvojem in povezovanjem storitev vseživljenjskega učenja (izobraževanje in usposabljanje, usmerjanje, validiranje);

| — | ukrepe za izboljšanje ustreznosti izobraževanja in usposabljanja ter njuno prilagoditev potrebam opredeljenih ciljnih skupin. |
| --- | --- |

—

ukrepe za izboljšanje ustreznosti izobraževanja in usposabljanja ter njuno prilagoditev potrebam opredeljenih ciljnih skupin.

| 10. | Spodbujanje socialnega vključevanja in boja proti revščini (cilj boj poti revščini)
  (iz člena 9(9)) |
| --- | --- |

10.

Spodbujanje socialnega vključevanja in boja proti revščini (cilj boj poti revščini)

(iz člena 9(9))

| 10.1. | Dejavno vključevanje






  — | Vključevanje marginaliziranih skupnosti, kot so Romi: |
| --- | --- | --- |

10.1.

—

Vključevanje marginaliziranih skupnosti, kot so Romi:

| — | obstoj in izvajanje strategije za zmanjšanje revščine. |
| --- | --- |

—

obstoj in izvajanje strategije za zmanjšanje revščine.

| — | Oblikovana je strategija za zmanjšanje revščine, ki:






  — | je podprta z dejstvi. Za to je potreben sistem za zbiranje in analizo podatkov in informacij, ki zajema dovolj dejstev za oblikovanje politik za zmanjšanje revščine. Ta sistem se uporablja za spremljanje razvoja; |
| --- | --- | --- |

—

Oblikovana je strategija za zmanjšanje revščine, ki:

—

je podprta z dejstvi. Za to je potreben sistem za zbiranje in analizo podatkov in informacij, ki zajema dovolj dejstev za oblikovanje politik za zmanjšanje revščine. Ta sistem se uporablja za spremljanje razvoja;

| — | je v skladu z nacionalnim ciljem glede revščine in socialne izključenosti (kot je opredeljen v nacionalnem programu reform), pri čemer ta cilj vključuje razširitev zaposlitvenih možnosti za prikrajšane skupine; |
| --- | --- |

—

je v skladu z nacionalnim ciljem glede revščine in socialne izključenosti (kot je opredeljen v nacionalnem programu reform), pri čemer ta cilj vključuje razširitev zaposlitvenih možnosti za prikrajšane skupine;

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | prikazuje, da so socialni partnerji in zadevne zainteresirane strani vključeni v zasnovo dejavnega vključevanja; |
| --- | --- |

prikazuje, da so socialni partnerji in zadevne zainteresirane strani vključeni v zasnovo dejavnega vključevanja;

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | jasno navaja ukrepe za preprečevanje segregacije in boj proti njej na vseh področjih. |
| --- | --- |

jasno navaja ukrepe za preprečevanje segregacije in boj proti njej na vseh področjih.

| — | oblikovana je nacionalna strategija za vključevanje Romov v skladu z okvirom EU za nacionalne strategije vključevanja Romov (23). |
| --- | --- |

—

oblikovana je nacionalna strategija za vključevanje Romov v skladu z okvirom EU za nacionalne strategije vključevanja Romov (23).

| — | Oblikovana je strategija za vključevanje Romov, ki:






  — | določa dosegljive cilje glede vključevanja Romov, da se premostijo razlike s preostalim prebivalstvom. Ti cilji morajo zajemati vsaj štiri cilje EU glede vključevanja Romov v zvezi z dostopom do izobraževanja, zaposlitve, zdravstvenega varstva in stanovanj; |
| --- | --- | --- |

—

Oblikovana je strategija za vključevanje Romov, ki:

—

določa dosegljive cilje glede vključevanja Romov, da se premostijo razlike s preostalim prebivalstvom. Ti cilji morajo zajemati vsaj štiri cilje EU glede vključevanja Romov v zvezi z dostopom do izobraževanja, zaposlitve, zdravstvenega varstva in stanovanj;

| — | je v skladu z nacionalnim programom reform; |
| --- | --- |

—

je v skladu z nacionalnim programom reform;

| — | po opredeljuje tist prikrajšan ali ločene soseske, v katerih so skupnosti najbolj prikrajšane, z uporabo obstoječih socialno-ekonomskih in teritorialnih kazalnikov (tj. zelo nizka izobrazbena raven, dolgoročna nezaposlenost itd.); |
| --- | --- |

—

po opredeljuje tist prikrajšan ali ločene soseske, v katerih so skupnosti najbolj prikrajšane, z uporabo obstoječih socialno-ekonomskih in teritorialnih kazalnikov (tj. zelo nizka izobrazbena raven, dolgoročna nezaposlenost itd.);

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | vključuje učinkovite metode spremljanja za oceno učinka ukrepov za vključevanje Romov in mehanizem spremljanja za prilagoditev strategije; |
| --- | --- |

vključuje učinkovite metode spremljanja za oceno učinka ukrepov za vključevanje Romov in mehanizem spremljanja za prilagoditev strategije;

| — | je oblikovana, se izvaja in spremlja v tesnem sodelovanju in neprekinjenem dialogu z romsko civilno družbo ter regionalnimi in lokalnimi organi |
| --- | --- |

—

je oblikovana, se izvaja in spremlja v tesnem sodelovanju in neprekinjenem dialogu z romsko civilno družbo ter regionalnimi in lokalnimi organi

| — | . |
| --- | --- |

—

.

| — | zagotavljanje podpore zadevnim zainteresiranim stranem pri dostopanju do skladov. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje podpore zadevnim zainteresiranim stranem pri dostopanju do skladov.

| — | Zadevne zainteresirane strani so deležne pomoči pri predložitvi prijav za projekte ter izvajanju in upravljanju izbranih projektov. |
| --- | --- |

—

Zadevne zainteresirane strani so deležne pomoči pri predložitvi prijav za projekte ter izvajanju in upravljanju izbranih projektov.

| 10.2. | Zdravje: obstoj nacionaln ali regionaln za zdravje, s katero se zagotavljata dostop do kakovostnih zdravstvenih storitev in ekonomska vzdržnost. |
| --- | --- |

10.2.

Zdravje: obstoj nacionaln ali regionaln za zdravje, s katero se zagotavljata dostop do kakovostnih zdravstvenih storitev in ekonomska vzdržnost.

| — | Oblikovana je nacionalna ali regionalna strategija za zdravje, ki vključuje:






  — | usklajene ukrepe za izboljšanje dostopa do kakovostnih zdravstvenih storitev; |
| --- | --- | --- |

—

Oblikovana je nacionalna ali regionalna strategija za zdravje, ki vključuje:

—

usklajene ukrepe za izboljšanje dostopa do kakovostnih zdravstvenih storitev;

| — | ukrepe za spodbujanje učinkovitosti v zdravstvenem sektorju, tudi z uvajanjem učinkovitih in inovativnih tehnologij, modelov za zagotavljanje storitev ter infrastrukture; |
| --- | --- |

—

ukrepe za spodbujanje učinkovitosti v zdravstvenem sektorju, tudi z uvajanjem učinkovitih in inovativnih tehnologij, modelov za zagotavljanje storitev ter infrastrukture;

| — | vključuje sistem spremljanja in pregledovanja. |
| --- | --- |

—

vključuje sistem spremljanja in pregledovanja.

| — | Država članica ali regija je sprejela okvir, v katerem so navedena razpoložljiva proračunska sredstva za zdravstvo. |
| --- | --- |

—

Država članica ali regija je sprejela okvir, v katerem so navedena razpoložljiva proračunska sredstva za zdravstvo.

| 11. | Izboljšanje institucionalnih zmogljivosti in učinkovita javna uprava
  (iz člena 9(11)) |
| --- | --- |

11.

Izboljšanje institucionalnih zmogljivosti in učinkovita javna uprava

(iz člena 9(11))

Upravna učinkovitost držav članic:

| — | obstoj strategije za izboljšanje upravne učinkovitosti države članice, vključno z reformo javne uprave (24). |
| --- | --- |

—

obstoj strategije za izboljšanje upravne učinkovitosti države članice, vključno z reformo javne uprave (24).

| — | Oblikovana je strategija za izboljšanje upravne učinkovitosti države članice, ki je tudi v postopku izvajanja (25); ta strategija vključuje:






  — | analizo in strateško načrtovanje pravnih, organizacijskih in/ali postopkovnih reformnih ukrepov; |
| --- | --- | --- |

—

Oblikovana je strategija za izboljšanje upravne učinkovitosti države članice, ki je tudi v postopku izvajanja (25); ta strategija vključuje:

—

analizo in strateško načrtovanje pravnih, organizacijskih in/ali postopkovnih reformnih ukrepov;

| — | razvoj sistemov upravljanja kakovosti; |
| --- | --- |

—

razvoj sistemov upravljanja kakovosti;

| — | celostne ukrepe za poenostavitev in racionalizacijo upravnih postopkov; |
| --- | --- |

—

celostne ukrepe za poenostavitev in racionalizacijo upravnih postopkov;

| — | razvoj in izvajanje strategij in politik v zvezi s človeškimi viri, ki zajemajo usposabljanje in financiranje; |
| --- | --- |

—

razvoj in izvajanje strategij in politik v zvezi s človeškimi viri, ki zajemajo usposabljanje in financiranje;

| — | razvoj spretnosti na vseh ravneh; |
| --- | --- |

—

razvoj spretnosti na vseh ravneh;

| — | razvoj postopkov in orodij za spremljanje in vrednotenje. |
| --- | --- |

—

razvoj postopkov in orodij za spremljanje in vrednotenje.

Predhodne pogojenosti

Splošne predhodne pogojenosti, točki 2 in 5

| Področje | Predhodna pogojenost | Merila za izpolnitev |
| --- | --- | --- |
| 2. | Enakost spolov |

Področje

Predhodna pogojenost

Merila za izpolnitev

2.

Enakost spolov

Obstoj strategije za spodbujanje enakosti spolov in obstoj mehanizma, s katerim se zagotavlja učinkovito izvajanje te strategije.

| — | Učinkovita izvajanje in uporaba strategije za spodbujanje enakosti spolov se zagotavljata s:






  — | sistemom za zbiranje in analizo podatkov in kazalnikov, razčlenjenih po spolu, ter za oblikovanje politik za enakost spolov, ki so podprte z dejstvi; |
| --- | --- | --- |

—

Učinkovita izvajanje in uporaba strategije za spodbujanje enakosti spolov se zagotavljata s:

—

sistemom za zbiranje in analizo podatkov in kazalnikov, razčlenjenih po spolu, ter za oblikovanje politik za enakost spolov, ki so podprte z dejstvi;

| — | načrtom in predhodnimi merili za vključevanje ciljev glede enakosti spolov; |
| --- | --- |

—

načrtom in predhodnimi merili za vključevanje ciljev glede enakosti spolov;

| — | mehanizmi za izvajanje, vključno z organom za enakost spolov ter strokovnim znanjem za zasnovo, spremljanje in vrednotenje ukrepov. |
| --- | --- |

—

mehanizmi za izvajanje, vključno z organom za enakost spolov ter strokovnim znanjem za zasnovo, spremljanje in vrednotenje ukrepov.

| 5. | Državna pomoč |
| --- | --- |

5.

Državna pomoč

Obstoj mehanizma, s katerim se zagotavljata učinkovita izvajanje in uporaba zakonodaje EU o državni pomoči.

| — | Učinkovita izvajanje in uporaba zakonodaje EU o državni pomoči se zagotavljata z:






  — | institucionalno ureditvijo za izvajanje, uporabo in nadzor zakonodaje EU o državni pomoči; |
| --- | --- | --- |

—

Učinkovita izvajanje in uporaba zakonodaje EU o državni pomoči se zagotavljata z:

—

institucionalno ureditvijo za izvajanje, uporabo in nadzor zakonodaje EU o državni pomoči;

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | ukrepi za krepitev upravnih zmogljivosti za izvajanje in uporabo pravil EU o državni pomoči. |
| --- | --- |

ukrepi za krepitev upravnih zmogljivosti za izvajanje in uporabo pravil EU o državni pomoči.

Obrazložitev

Obrazložitev

Predlagani amandmaji so namenjeni za poenostavitev besedila, saj je predlog Komisije preveč zapleten in podroben, zlasti pri merilih za izpolnitev.

V Bruslju, 3. maja 2012

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

(1)  Mnenje Odbora regij o merjenju napredka preko meja BDP (CdR 163/2010 fin).

1

merjenju napredka preko meja BDP

(2)  Sklic. krovni cilji EU2020.

2

(3)  Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020 – Unija inovacij (COM(2010) 546 final, 6.10.2010). Zaveze 24/25 in Priloga I „Orodje za samoocenjevanje: Lastnosti uspešnih nacionalnih in regionalnih raziskovalnih in inovacijskih sistemov“. Sklepi Sveta za konkurenčnost: Sklepi o Uniji inovacij za Evropo (dok. 17165/10, 26.11.2010).

3

(4)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Evropska digitalna agenda (COM(2010) 245 final/2, 26.8.2010); delovni dokument služb Komisije: Kazalnik napredka digitalne agende (SEC(2011) 708, 31.5.2011). Sklepi Sveta za promet, telekomunikacije in energijo o Evropski digitalni agendi (dok. 10130/10, 26.5.2010).

4

(5)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Evropska digitalna agenda (COM(2010) 245 final/2, 26.8.2010); delovni dokument služb Komisije: Kazalnik napredka digitalne agende (SEC(2011) 708, 31.5.2011).

5

(6)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Najprej pomisli na male – Akt za mala podjetja za Evropo (COM(2008) 394, 23.6.2008); Sklepi Sveta za konkurenčnost: Najprej pomisli na male – Akt za mala podjetja za Evropo (dok. 16788/08, 1.12.2008); Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Pregled „Akta za mala podjetja“ za Evropo (COM(2008) 78 final, 23.2.2011); Sklepi Sveta za konkurenčnost: Sklepi o Pregledu „Akta za mala podjetja“ za Evropo (dok. 10975/11, 30.5.2011).

6

(7)  UL L 48, 23.2.2011, str. 1.

7

(8)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

8

(9)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

9

(10)  UL L 312, 22.11.2008, str. 3.

10

(11)  Priporočilo Sveta (2010/410/EU) z dne 13. julija 2010; UL L 191, 23.7.2010, str. 28.

11

(12)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Najprej pomisli na male – Akt za mala podjetja za Evropo (COM(2008) 394, 23.6.2008); Sklepi Sveta za konkurenčnost: Najprej pomisli na male – Akt za mala podjetja za Evropo (dok. 16788/08, 1.12.2008); Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Pregled „Akta za mala podjetja“ za Evropo (COM(2008) 78 final, 23.2.2011); Sklepi Sveta za konkurenčnost: Sklepi o Pregledu „Akta za mala podjetja“ za Evropo (dok. 10975/11, 30.5.2011).

12

(13)  Priporočilo Sveta (2010/410/EU) z dne 13. julija 2010; UL L 191, 23.7.2010, str. 28.

13

(14)  Če je Svet za posamezno državo sprejel posebno priporočilo, ki je neposredno povezano s to določbo o pogojenosti, bo v oceni njihovega izpolnjevanja upoštevana ocena napredka pri uresničevanju tega posebnega priporočila za posamezno državo.

14

(15)  Roki za izpolnitev vseh tu navedenih elementov se lahko določijo v obdobju izvajanja programov.

15

(16)  Če je Svet za posamezno državo sprejel posebno priporočilo, ki je neposredno povezano s to določbo o pogojenosti, bo v oceni njihovega izpolnjevanja upoštevana ocena napredka pri uresničevanju tega posebnega priporočila za posamezno državo.

16

(17)  Roki za izpolnitev vseh elementov iz navedenega oddelka se lahko določijo v obdobju izvajanja programov.

17

(18)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Skupna zaveza za zaposlovanje – COM(2009) 257 final, 3.6.2009.

18

(19)  UL C 191, 1.7.2011, str. 1.

19

(20)  COM(2006) 208 final [(nadomestiti s prihodnjim sporočilom do konca septembra 2011]).

20

(21)  Sklepi Sveta z dne 12. maja 2009 o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju („ET 2020“) (UL C 119, 28.5.2009, str. 2).

21

(22)  Priporočilo Komisije z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (UL L 307, 18.11.2008, str. 11).

22

(23)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020. COM(2011) 173.

23

(24)  Če je Svet za posamezno državo sprejel posebno priporočilo, ki je neposredno povezano s to določbo o pogojenosti, bo v oceni njihovega izpolnjevanja upoštevana ocena napredka pri uresničevanju tega posebnega priporočila za posamezno državo.

24

(25)  Roki za dosego vseh elementov iz tega oddelka se lahko iztečejo v obdobju izvajanja programa.

25

---

| 27.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 225/114 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 225/114

---

Mnenje Odbora regij – Predlog uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj

2012/C 225/08

ODBOR REGIJ

| — | opozarja, da prevelika osredotočenost omejuje možnost strateških odločitev, in poziva k večji prilagodljivosti, da se še izboljša konkurenčnost regij; |
| --- | --- |

—

opozarja, da prevelika osredotočenost omejuje možnost strateških odločitev, in poziva k večji prilagodljivosti, da se še izboljša konkurenčnost regij;

| — | poziva Evropsko komisijo, da v dialogu z državami članicami in regijami prilagodi vsebino in obseg prednostnih naložb posameznim primerom; |
| --- | --- |

—

poziva Evropsko komisijo, da v dialogu z državami članicami in regijami prilagodi vsebino in obseg prednostnih naložb posameznim primerom;

| — | pozdravlja skupne kazalnike, čeprav meni, da so še potrebna izboljšanja; |
| --- | --- |

—

pozdravlja skupne kazalnike, čeprav meni, da so še potrebna izboljšanja;

| — | meni, da je treba sredstva ESRR uporabljati prožno, ne da bi določene vrste območij imele prednost ali bi bile prikrajšane, upoštevati pa je treba vse vrste mestnih, podeželskih in funkcionalnih območij; |
| --- | --- |

—

meni, da je treba sredstva ESRR uporabljati prožno, ne da bi določene vrste območij imele prednost ali bi bile prikrajšane, upoštevati pa je treba vse vrste mestnih, podeželskih in funkcionalnih območij;

| — | predlaga, da se boljša povezava med programom Obzorje 2020 in strukturnimi skladi zagotovi z vmesniki in kontaktnimi točkami v obeh programih; |
| --- | --- |

—

predlaga, da se boljša povezava med programom Obzorje 2020 in strukturnimi skladi zagotovi z vmesniki in kontaktnimi točkami v obeh programih;

| — | poudarja, da mora biti seznam mest, v katerih se bodo izvajali ukrepi za trajnostni razvoj mest, okviren, pripraviti pa ga je treba v partnerstvu z lokalnimi in regionalnimi oblastmi na podlagi poziva za zbiranje kandidatur. Regijam je treba omogočiti prožnost pri zagotavljanju finančne podpore, ki je prilagojena regionalnim in lokalnim potrebam; |
| --- | --- |

—

poudarja, da mora biti seznam mest, v katerih se bodo izvajali ukrepi za trajnostni razvoj mest, okviren, pripraviti pa ga je treba v partnerstvu z lokalnimi in regionalnimi oblastmi na podlagi poziva za zbiranje kandidatur. Regijam je treba omogočiti prožnost pri zagotavljanju finančne podpore, ki je prilagojena regionalnim in lokalnim potrebam;

| — | opozarja, da bi bilo treba delež sredstev ESRR za spodbujanje trajnostnega razvoja mest in na splošno lokalnega razvoja določiti z načrtovanjem operativnih programov; |
| --- | --- |

—

opozarja, da bi bilo treba delež sredstev ESRR za spodbujanje trajnostnega razvoja mest in na splošno lokalnega razvoja določiti z načrtovanjem operativnih programov;

| — | opozarja na delo v okviru programa URBACT in poziva Evropsko komisijo, naj utemelji dodano vrednost predlagane platforme za razvoj mest; |
| --- | --- |

—

opozarja na delo v okviru programa URBACT in poziva Evropsko komisijo, naj utemelji dodano vrednost predlagane platforme za razvoj mest;

| — | ponuja Evropski komisiji tesno sodelovanje, da se zagotovi okrepljen politični dialog o konceptih mestnega razvoja ter sodelovanje mestnih in podeželskih območij v Evropi; |
| --- | --- |

—

ponuja Evropski komisiji tesno sodelovanje, da se zagotovi okrepljen politični dialog o konceptih mestnega razvoja ter sodelovanje mestnih in podeželskih območij v Evropi;

| — | poziva k večjemu upoštevanju izzivov, s katerimi se soočajo območja z neugodnimi naravnimi ali demografskimi razmerami, v operativnih programih, kot je predvideno v členu 111 predloga uredbe o splošnih določbah. |
| --- | --- |

—

poziva k večjemu upoštevanju izzivov, s katerimi se soočajo območja z neugodnimi naravnimi ali demografskimi razmerami, v operativnih programih, kot je predvideno v členu 111 predloga uredbe o splošnih določbah.

| Poročevalec | Michael SCHNEIDER (DE/EPP), državni sekretar, pooblaščenec zvezne dežele Saške-Anhalt pri zvezni vladi |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj in cilju naložbe za rast in delovna mesta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006
  COM(2011) 614 final |

Poročevalec

Michael SCHNEIDER (DE/EPP), državni sekretar, pooblaščenec zvezne dežele Saške-Anhalt pri zvezni vladi

Referenčni dokument

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj in cilju naložbe za rast in delovna mesta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006

COM(2011) 614 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve

| 1. | pozdravlja predlog Komisije kot dobro podlago za nadaljnja pogajanja o prihodnji obliki podpore iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) v Evropi; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja predlog Komisije kot dobro podlago za nadaljnja pogajanja o prihodnji obliki podpore iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) v Evropi;

| 2. | meni, da so potrebne še nekatere spremembe, predvsem zato, da se upoštevajo potrebe lokalnih in regionalnih oblasti v Evropski uniji; |
| --- | --- |

2.

meni, da so potrebne še nekatere spremembe, predvsem zato, da se upoštevajo potrebe lokalnih in regionalnih oblasti v Evropski uniji;

| 3. | v zvezi s tem opozarja tudi na mnenje OR o okvirni uredbi (1) ter druga mnenja o podobi kohezijske politike po letu 2013. (2) |
| --- | --- |

3.

v zvezi s tem opozarja tudi na mnenje OR o okvirni uredbi (1) ter druga mnenja o podobi kohezijske politike po letu 2013. (2)

Skupne določbe (členi 1 do 5)

ODBOR REGIJ

| 4. | poudarja
  opis nalog ESRR
  iz , v skladu s katerim naj bi ESRR krepil ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo tako, da odpravlja regionalna neravnovesja, ter ugotavlja, da mora podpora iz ESRR tudi v prihodnje temeljiti na teh ciljih. Vendar opozarja tudi na to, da med naloge ESRR v skladu s členom 174 in v povezavi s členom 176 PDEU med drugim sodi zmanjševanje neskladij med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi. Med temi regijami je treba posebno pozornost nameniti podeželju, območjem, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva ter otoške, čezmejne in gorske regije; |
| --- | --- |

4.

poudarja
  opis nalog ESRR
  iz , v skladu s katerim naj bi ESRR krepil ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo tako, da odpravlja regionalna neravnovesja, ter ugotavlja, da mora podpora iz ESRR tudi v prihodnje temeljiti na teh ciljih. Vendar opozarja tudi na to, da med naloge ESRR v skladu s členom 174 in v povezavi s členom 176 PDEU med drugim sodi zmanjševanje neskladij med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi. Med temi regijami je treba posebno pozornost nameniti podeželju, območjem, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva ter otoške, čezmejne in gorske regije;

| 5. | poudarja tudi, da je treba sredstva iz ESRR prednostno uporabiti za izpolnitev cilja krepitve ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, pri tem pa ustrezno upoštevati specifičen in izreden položaj najbolj oddaljenih regij, kot je priznan s členom 349 PDEU; |
| --- | --- |

5.

poudarja tudi, da je treba sredstva iz ESRR prednostno uporabiti za izpolnitev cilja krepitve ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, pri tem pa ustrezno upoštevati specifičen in izreden položaj najbolj oddaljenih regij, kot je priznan s členom 349 PDEU;

| 6. | meni, da so
  področja uporabe podpore iz ESRR
  , opredeljena v , načeloma primerna za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, odpravo regionalnih neravnovesij in hkrati uresničitev ciljev strategije Evropa 2020. Vendar pa opozarja, da so morda tudi v bolj razvitih regijah zaradi notranjih razlik potrebne naložbe v infrastrukturo, ki državljanom zagotavlja osnovne storitve na področju okolja, prometa ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT); |
| --- | --- |

6.

meni, da so
  področja uporabe podpore iz ESRR
  , opredeljena v , načeloma primerna za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, odpravo regionalnih neravnovesij in hkrati uresničitev ciljev strategije Evropa 2020. Vendar pa opozarja, da so morda tudi v bolj razvitih regijah zaradi notranjih razlik potrebne naložbe v infrastrukturo, ki državljanom zagotavlja osnovne storitve na področju okolja, prometa ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT);

| 7. | zato ne glede na instrument za povezovanje Evrope (Connecting Europe Facility) poziva k pojasnitvi in prožnosti pri izključevanju infrastrukture iz finančne podpore, kar mora potekati v dialogu z državami članicami ter regijami. V zvezi s tem je pomembno upoštevati proizvodno strukturo posameznih regij; |
| --- | --- |

7.

zato ne glede na instrument za povezovanje Evrope (Connecting Europe Facility) poziva k pojasnitvi in prožnosti pri izključevanju infrastrukture iz finančne podpore, kar mora potekati v dialogu z državami članicami ter regijami. V zvezi s tem je pomembno upoštevati proizvodno strukturo posameznih regij;

| 8. | pozdravlja dejstvo, da so naložbe v konkurenčnost MSP uvrščene med prednostne (člen 5 predloga uredbe o ESRR), in meni, da je to vprašanje še zlasti pomembno v času krize, ko imajo MSP še večje težave pri dostopu do financiranja in naložb, čeprav imajo z vidika zaposlovanja in inovacij ključno vlogo za kohezijo in oživitev gospodarstva. Po drugi strani poudarja, da je treba tudi v prihodnje omogočiti investicijsko pomoč za velika podjetja, saj imajo pomembno strukturno-politično vlogo, npr. kot partnerji pri razvoju industrijskih grozdov za doseganje ciljev vodilne pobude Industrijska politika za dobo globalizacije in nenazadnje tudi kot naročniki za MSP; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja dejstvo, da so naložbe v konkurenčnost MSP uvrščene med prednostne (člen 5 predloga uredbe o ESRR), in meni, da je to vprašanje še zlasti pomembno v času krize, ko imajo MSP še večje težave pri dostopu do financiranja in naložb, čeprav imajo z vidika zaposlovanja in inovacij ključno vlogo za kohezijo in oživitev gospodarstva. Po drugi strani poudarja, da je treba tudi v prihodnje omogočiti investicijsko pomoč za velika podjetja, saj imajo pomembno strukturno-politično vlogo, npr. kot partnerji pri razvoju industrijskih grozdov za doseganje ciljev vodilne pobude Industrijska politika za dobo globalizacije in nenazadnje tudi kot naročniki za MSP;

| 9. | meni, da je treba načeloma pojasniti razmerje med področjem uporabe podpore iz člena 3 in prednostnimi naložbami iz člena 5, ter poziva k obrazložitvi tega vprašanja; |
| --- | --- |

9.

meni, da je treba načeloma pojasniti razmerje med področjem uporabe podpore iz člena 3 in prednostnimi naložbami iz člena 5, ter poziva k obrazložitvi tega vprašanja;

| 10. | meni, da bi pobude zasebnega sektorja zaradi omejenih proračunskih sredstev v prihodnje lahko pridobile na pomenu in zato bi morala biti v področje uporabe ESRR vključena podpora javnim in zasebnim ustanovam za raziskave in inovacije. Poudarja, da je izredno pomembno na ravni EU še naprej spodbujati raziskave, ki jih skupaj izvajajo zasebna podjetja, univerze in raziskovalna središča; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi pobude zasebnega sektorja zaradi omejenih proračunskih sredstev v prihodnje lahko pridobile na pomenu in zato bi morala biti v področje uporabe ESRR vključena podpora javnim in zasebnim ustanovam za raziskave in inovacije. Poudarja, da je izredno pomembno na ravni EU še naprej spodbujati raziskave, ki jih skupaj izvajajo zasebna podjetja, univerze in raziskovalna središča;

| 11. | meni, da je treba v mreženje, sodelovanje in izmenjavo izkušenj med regijami, mesti ter relevantnimi socialnimi, gospodarskimi in okoljskimi akterji, kot je opisano v členu 3(1)(d)(iv), vključiti tudi akterje s področja znanosti in raziskav, zato je na tem mestu potrebna pojasnitev; |
| --- | --- |

11.

meni, da je treba v mreženje, sodelovanje in izmenjavo izkušenj med regijami, mesti ter relevantnimi socialnimi, gospodarskimi in okoljskimi akterji, kot je opisano v členu 3(1)(d)(iv), vključiti tudi akterje s področja znanosti in raziskav, zato je na tem mestu potrebna pojasnitev;

| 12. | načeloma podpira osredotočenost sredstev na jasne tematske cilje. Vendar pa mora ta proces potekati na ravni regionalnih operativnih programov, zato zavrača centralno določanje kvot in deležev sredstev za posamezne sklade ali prednostne naložbe.
  Tematsko osredotočenost
  iz je treba – ob upoštevanju načela subsidiarnosti – določiti v partnerstvu. Pogodba o partnerstvu med državo članico in Evropsko komisijo mora tako temeljiti na sporazumih med državo članico ter regionalnimi in lokalnimi oblastmi. Države članice, regije in lokalne oblasti morajo – v okviru svojih pristojnosti – imeti možnost, da v postopku načrtovanja same oblikujejo svoje teritorialne strategije razvoja ter določijo in utemeljijo svoje prednostne naloge, tako z vidika ciljev strategije Evropa 2020 kot tudi glede na svoje potrebe na področju regionalne politike; |
| --- | --- |

12.

načeloma podpira osredotočenost sredstev na jasne tematske cilje. Vendar pa mora ta proces potekati na ravni regionalnih operativnih programov, zato zavrača centralno določanje kvot in deležev sredstev za posamezne sklade ali prednostne naložbe.
  Tematsko osredotočenost
  iz je treba – ob upoštevanju načela subsidiarnosti – določiti v partnerstvu. Pogodba o partnerstvu med državo članico in Evropsko komisijo mora tako temeljiti na sporazumih med državo članico ter regionalnimi in lokalnimi oblastmi. Države članice, regije in lokalne oblasti morajo – v okviru svojih pristojnosti – imeti možnost, da v postopku načrtovanja same oblikujejo svoje teritorialne strategije razvoja ter določijo in utemeljijo svoje prednostne naloge, tako z vidika ciljev strategije Evropa 2020 kot tudi glede na svoje potrebe na področju regionalne politike;

| 13. | zato nasprotuje restriktivni osredotočenosti sredstev ESRR na tematske cilje „krepitev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij“, „izboljšanje konkurenčnosti MSP“ in „podpora prehodu na nizkoogljično gospodarstvo v vseh sektorjih“, še posebej v regijah, v katerih je bil BDP na prebivalca v obdobju 2007–2013 nižji od 75 % povprečnega BDP v EU-25 v referenčnem obdobju; |
| --- | --- |

13.

zato nasprotuje restriktivni osredotočenosti sredstev ESRR na tematske cilje „krepitev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij“, „izboljšanje konkurenčnosti MSP“ in „podpora prehodu na nizkoogljično gospodarstvo v vseh sektorjih“, še posebej v regijah, v katerih je bil BDP na prebivalca v obdobju 2007–2013 nižji od 75 % povprečnega BDP v EU-25 v referenčnem obdobju;

| 14. | opozarja, da osredotočenost na zgolj naštete tri cilje omejuje možnosti ESRR, da obsežno podpre pametno, trajnostno in vključujočo rast ter zmanjša gospodarske, socialne in teritorialne razlike v Uniji. Treba je opozoriti, da je v skladu s členom 176 Pogodbe o delovanju Evropske unije ESRR namenjen pomoči pri odpravljanju največjih neravnovesij v regijah Unije. Čeprav je primerno uporabiti ESRR za spodbujanje strategije Evropa 2020, to ne bi smelo voditi k temu, da bi se zmanjšal pomen glavnega cilja zmanjšanja regionalnih razlik. Poleg tega bodo zaradi osredotočenosti na zgolj te tri cilje države članice in regije težko v celoti izpolnile zahteve iz člena 7 (Spodbujanje enakosti) in člena 8 (Trajnostni razvoj in podnebne spremembe), saj omejeno število tematskih ciljev tega ne omogoča. Prevelika osredotočenost tudi omejuje možnost strateških odločitev, za katere je potrebna predhodna ocena, in razvrednoti postopek priprave teh ocen. Kompleksne programe za podporo trajnostnemu in celostnemu razvoju regionalnega gospodarstva je treba izvajati z več prilagodljivosti na kraju samem, izvajanje teh programov pa je nujno, da se še izboljša konkurenčnost regij; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da osredotočenost na zgolj naštete tri cilje omejuje možnosti ESRR, da obsežno podpre pametno, trajnostno in vključujočo rast ter zmanjša gospodarske, socialne in teritorialne razlike v Uniji. Treba je opozoriti, da je v skladu s členom 176 Pogodbe o delovanju Evropske unije ESRR namenjen pomoči pri odpravljanju največjih neravnovesij v regijah Unije. Čeprav je primerno uporabiti ESRR za spodbujanje strategije Evropa 2020, to ne bi smelo voditi k temu, da bi se zmanjšal pomen glavnega cilja zmanjšanja regionalnih razlik. Poleg tega bodo zaradi osredotočenosti na zgolj te tri cilje države članice in regije težko v celoti izpolnile zahteve iz člena 7 (Spodbujanje enakosti) in člena 8 (Trajnostni razvoj in podnebne spremembe), saj omejeno število tematskih ciljev tega ne omogoča. Prevelika osredotočenost tudi omejuje možnost strateških odločitev, za katere je potrebna predhodna ocena, in razvrednoti postopek priprave teh ocen. Kompleksne programe za podporo trajnostnemu in celostnemu razvoju regionalnega gospodarstva je treba izvajati z več prilagodljivosti na kraju samem, izvajanje teh programov pa je nujno, da se še izboljša konkurenčnost regij;

| 15. | znova zavrača togo določanje kvot za izdatke za posamezne ali združene tematske cilje. Precejšnje razlike med potencialom in potrebami posameznih regij, ki obstajajo celo znotraj različnih regionalnih kategorij, ne dovoljujejo nediferenciranega uteževanja posameznih ciljev. Centralno določene kvote za izdatke izničijo dodano vrednost kohezijske politike, ki je v regionalnih in teritorialnih strategijah razvoja, prilagojenih dejanskim razmeram; |
| --- | --- |

15.

znova zavrača togo določanje kvot za izdatke za posamezne ali združene tematske cilje. Precejšnje razlike med potencialom in potrebami posameznih regij, ki obstajajo celo znotraj različnih regionalnih kategorij, ne dovoljujejo nediferenciranega uteževanja posameznih ciljev. Centralno določene kvote za izdatke izničijo dodano vrednost kohezijske politike, ki je v regionalnih in teritorialnih strategijah razvoja, prilagojenih dejanskim razmeram;

| 16. | ugotavlja, da
  prednostne naložbe
  , predlagane v , ki naj bi jih podprl ESRR v okviru posameznih tematskih ciljev, zajemajo pomembna področja podpore, ki jo zagotavlja ta sklad. Vendar pa ni razumljivo, zakaj Evropska komisija nekaterih naložb, npr. za preusmeritev prometnih tokov, ki nedvomno podpirajo cilje strategije Evropa 2020, ni uvrstila med prednostne; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da
  prednostne naložbe
  , predlagane v , ki naj bi jih podprl ESRR v okviru posameznih tematskih ciljev, zajemajo pomembna področja podpore, ki jo zagotavlja ta sklad. Vendar pa ni razumljivo, zakaj Evropska komisija nekaterih naložb, npr. za preusmeritev prometnih tokov, ki nedvomno podpirajo cilje strategije Evropa 2020, ni uvrstila med prednostne;

| 17. | odobrava dejstvo, da so naložbe za podporo „prehodu na nizkoogljično gospodarstvo“ določene kot prednostne, in poudarja, da je to pomembno tudi za prihodnost Evrope. Vendar pa meni, da bi morali odstotek sredstev ESRR, namenjenih za dosego tega cilja, kakor predlaga Komisija, določiti v pogodbi o partnerstvu, sklenjeni med Komisijo, državo članico ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, saj bi to omogočilo, da bi bil odstotek dodeljenih sredstev ESRR ustrezno prilagojen različnim državam članicam in regijam; |
| --- | --- |

17.

odobrava dejstvo, da so naložbe za podporo „prehodu na nizkoogljično gospodarstvo“ določene kot prednostne, in poudarja, da je to pomembno tudi za prihodnost Evrope. Vendar pa meni, da bi morali odstotek sredstev ESRR, namenjenih za dosego tega cilja, kakor predlaga Komisija, določiti v pogodbi o partnerstvu, sklenjeni med Komisijo, državo članico ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, saj bi to omogočilo, da bi bil odstotek dodeljenih sredstev ESRR ustrezno prilagojen različnim državam članicam in regijam;

| 18. | meni, da je treba na tem področju ukrepati predvsem v zvezi s prednostnimi naložbami v okviru tematskega cilja „izboljšanje konkurenčnosti MSP“. Glede na pomen tega cilja za rast in zaposlovanje v Evropi ter številnih možnosti za podporo, ki obetajo uspeh, je treba ravno na tem področju močno razširiti seznam naložb, ki veljajo za prednostne. Po mnenju Odbora je treba ključno mesto nameniti predvsem podpori produktivnih naložb, ki v povezavi z ustanavljanjem, širitvijo ali diverzifikacijo podjetij ali korenito spremembo postopkov proizvodnje izdelkov in zagotavljanja storitev prispevajo k ustvarjanju in ohranjanju trajnih delovnih mest. Takšne naložbe v podjetja so pogoj za to, da bodo nujne strukturne spremembe v Evropi uspele in da bodo sploh lahko doseženi cilji na področju rasti in zaposlovanja. Podpora iz ESRR za naložbe v podjetjih, ki bo namenjena zgolj naložbam v zvezi z ustanavljanjem podjetij, kar je očitno namen Evropske komisije, ne bo zadostila razvojnim potrebam v regijah in Evropi; |
| --- | --- |

18.

meni, da je treba na tem področju ukrepati predvsem v zvezi s prednostnimi naložbami v okviru tematskega cilja „izboljšanje konkurenčnosti MSP“. Glede na pomen tega cilja za rast in zaposlovanje v Evropi ter številnih možnosti za podporo, ki obetajo uspeh, je treba ravno na tem področju močno razširiti seznam naložb, ki veljajo za prednostne. Po mnenju Odbora je treba ključno mesto nameniti predvsem podpori produktivnih naložb, ki v povezavi z ustanavljanjem, širitvijo ali diverzifikacijo podjetij ali korenito spremembo postopkov proizvodnje izdelkov in zagotavljanja storitev prispevajo k ustvarjanju in ohranjanju trajnih delovnih mest. Takšne naložbe v podjetja so pogoj za to, da bodo nujne strukturne spremembe v Evropi uspele in da bodo sploh lahko doseženi cilji na področju rasti in zaposlovanja. Podpora iz ESRR za naložbe v podjetjih, ki bo namenjena zgolj naložbam v zvezi z ustanavljanjem podjetij, kar je očitno namen Evropske komisije, ne bo zadostila razvojnim potrebam v regijah in Evropi;

| 19. | poziva tudi k temu, da se podpora naložbam v infrastrukturo, povezano z gospodarstvom, v turistično infrastrukturo, infrastrukturo za poklicno izobraževanje in usposabljanje ter v podjetniške inkubatorje v vseh regijah uvrsti med tiste prednostne naložbe ESRR, ki se jim pri določanju tematske osredotočenosti med pripravo operativnih programov lahko nameni posebna pozornost; |
| --- | --- |

19.

poziva tudi k temu, da se podpora naložbam v infrastrukturo, povezano z gospodarstvom, v turistično infrastrukturo, infrastrukturo za poklicno izobraževanje in usposabljanje ter v podjetniške inkubatorje v vseh regijah uvrsti med tiste prednostne naložbe ESRR, ki se jim pri določanju tematske osredotočenosti med pripravo operativnih programov lahko nameni posebna pozornost;

| 20. | zato Evropsko komisijo poziva, da v dialogu z državami članicami in regijami prilagodi vsebino in obseg prednostnih naložb posameznim primerom, pri čemer pa prednostne naloge v okviru ESRR ne bi smele biti določene posamično za vsako državo članico, temveč je treba omogočiti, da se v vsakem operativnem programu določijo tiste, ki so prednostne. |
| --- | --- |

20.

zato Evropsko komisijo poziva, da v dialogu z državami članicami in regijami prilagodi vsebino in obseg prednostnih naložb posameznim primerom, pri čemer pa prednostne naloge v okviru ESRR ne bi smele biti določene posamično za vsako državo članico, temveč je treba omogočiti, da se v vsakem operativnem programu določijo tiste, ki so prednostne.

Kazalniki za podporo iz ESRR za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ (člen 6)

ODBOR REGIJ

| 21. | pozdravlja
  skupne kazalnike
  za oceno rezultatov podpore iz ESRR v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“, ki so predlagani , čeprav so v posameznih primerih še potrebna izboljšanja. Število novih izdelkov, ki se po raziskovalnem in razvojnem projektu da na trg, je na primer zelo težko oceniti, pa še to le z velikim časovnim zamikom. Ta kazalnik je precej neprimeren za oceno rezultatov na evropski ravni, ravno tako kot kazalnik „ocenjeno zmanjšanje uhajanja vode v vodovodnem omrežju“; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja
  skupne kazalnike
  za oceno rezultatov podpore iz ESRR v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“, ki so predlagani , čeprav so v posameznih primerih še potrebna izboljšanja. Število novih izdelkov, ki se po raziskovalnem in razvojnem projektu da na trg, je na primer zelo težko oceniti, pa še to le z velikim časovnim zamikom. Ta kazalnik je precej neprimeren za oceno rezultatov na evropski ravni, ravno tako kot kazalnik „ocenjeno zmanjšanje uhajanja vode v vodovodnem omrežju“;

| 22. | Evropsko komisijo poziva, da v partnerstvu z državami članicami in regijami še enkrat razpravlja o 43 skupnih kazalnikih, preveri njihov pomen, jasnost in predvsem uporabnost ter jih po potrebi poenostavi. Za vsak operativni program mora obstajati možnost, da se izberejo le kazalniki, ki ustrezajo prednostnim nalogam programa. Sicer upravni organi in upravičenci ne morejo prevzeti krivde za slabe rezultate, če zanje niso neposredno odgovorni. |
| --- | --- |

22.

Evropsko komisijo poziva, da v partnerstvu z državami članicami in regijami še enkrat razpravlja o 43 skupnih kazalnikih, preveri njihov pomen, jasnost in predvsem uporabnost ter jih po potrebi poenostavi. Za vsak operativni program mora obstajati možnost, da se izberejo le kazalniki, ki ustrezajo prednostnim nalogam programa. Sicer upravni organi in upravičenci ne morejo prevzeti krivde za slabe rezultate, če zanje niso neposredno odgovorni.

Posebne določbe o obravnavi teritorialnih posebnosti (členi 7 do 11)

ODBOR REGIJ

| 23. | izraža zadovoljstvo, ker bo ESRR lahko med drugim podpiral tudi obsežne ukrepe za trajnostni razvoj mest, s katerimi bi premostili gospodarske, okoljske, podnebne in socialne izzive na mestnih območjih. Ugotavlja, da ESRR že v sedanjem obdobju financiranja močno podpira urbano razsežnost, ter zato tudi podpira namen Evropske komisije, da v naslednjem obdobju financiranja okrepi urbano razsežnost; |
| --- | --- |

23.

izraža zadovoljstvo, ker bo ESRR lahko med drugim podpiral tudi obsežne ukrepe za trajnostni razvoj mest, s katerimi bi premostili gospodarske, okoljske, podnebne in socialne izzive na mestnih območjih. Ugotavlja, da ESRR že v sedanjem obdobju financiranja močno podpira urbano razsežnost, ter zato tudi podpira namen Evropske komisije, da v naslednjem obdobju financiranja okrepi urbano razsežnost;

| 24. | meni, da je treba sredstva ESRR načeloma uporabljati prožno, ne da bi določene vrste območij imele prednost ali bi bile prikrajšane, da s tem ne bi tvegali izključitve podeželskih ali primestnih in funkcionalnih območij iz podpore ESRR. Odločitev o tem, katerim vrstam območij bodo sredstva ESRR namenjena, je treba sprejeti v okviru procesa načrtovanja, ki poteka v partnerstvu z lokalnimi in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

24.

meni, da je treba sredstva ESRR načeloma uporabljati prožno, ne da bi določene vrste območij imele prednost ali bi bile prikrajšane, da s tem ne bi tvegali izključitve podeželskih ali primestnih in funkcionalnih območij iz podpore ESRR. Odločitev o tem, katerim vrstam območij bodo sredstva ESRR namenjena, je treba sprejeti v okviru procesa načrtovanja, ki poteka v partnerstvu z lokalnimi in regionalnimi oblastmi;

| 25. | predlaga, da se boljša povezava med programom Obzorje 2020 in strukturnimi skladi zagotovi z vmesniki in kontaktnimi točkami v obeh programih. Doslej še ni bilo mogoče podpreti celostnih projektov prek evropskega raziskovalnega programa in strukturnih skladov. Tesnejša povezava obeh programov bi okrepila sinergijo in pomagala povečati bazo znanja v vseh regijah. Zato bi morala biti komplementarnost programa Obzorje 2020 in strukturnih skladov ustrezno upoštevana v operativnih programih ter v strategijah za raziskave, inovacije in pametno specializacijo; |
| --- | --- |

25.

predlaga, da se boljša povezava med programom Obzorje 2020 in strukturnimi skladi zagotovi z vmesniki in kontaktnimi točkami v obeh programih. Doslej še ni bilo mogoče podpreti celostnih projektov prek evropskega raziskovalnega programa in strukturnih skladov. Tesnejša povezava obeh programov bi okrepila sinergijo in pomagala povečati bazo znanja v vseh regijah. Zato bi morala biti komplementarnost programa Obzorje 2020 in strukturnih skladov ustrezno upoštevana v operativnih programih ter v strategijah za raziskave, inovacije in pametno specializacijo;

| 26. | v zvezi z zahtevo iz , da države članice vnaprej pripravijo seznam mest, v katerih se bodo izvajali ukrepi za
  trajnostni razvoj mest
  , opozarja, da bi moral biti ta seznam le okviren. Seznam bi lahko bil rezultat partnerske razprave s pristojnimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi na podlagi poziva za zbiranje kandidatur, pri katerem lahko sodelujejo vsa mesta v vseh državah članicah. Trajnostni razvoj mora biti načeloma omogočen vsem mestom, tudi majhnim in srednje velikim, na ustreznem programskem območju. Regijam je treba omogočiti prožnost pri zagotavljanju finančne podpore, ki je prilagojena regionalnim in lokalnim potrebam ter temelji na njihovih operativnih programih in finančnem okviru; |
| --- | --- |

26.

v zvezi z zahtevo iz , da države članice vnaprej pripravijo seznam mest, v katerih se bodo izvajali ukrepi za
  trajnostni razvoj mest
  , opozarja, da bi moral biti ta seznam le okviren. Seznam bi lahko bil rezultat partnerske razprave s pristojnimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi na podlagi poziva za zbiranje kandidatur, pri katerem lahko sodelujejo vsa mesta v vseh državah članicah. Trajnostni razvoj mora biti načeloma omogočen vsem mestom, tudi majhnim in srednje velikim, na ustreznem programskem območju. Regijam je treba omogočiti prožnost pri zagotavljanju finančne podpore, ki je prilagojena regionalnim in lokalnim potrebam ter temelji na njihovih operativnih programih in finančnem okviru;

| 27. | opozarja, da bi bilo treba delež sredstev ESRR, dodeljenih državi članici za spodbujanje trajnostnega razvoja mest in na splošno lokalnega razvoja, določiti z načrtovanjem operativnih programov. Hkrati poudarja, da bo lahko vsaka država članica po potrebi prosto povečevala ta delež, da bo še naprej mogoče širok spekter ukrepov v okviru operativnih programov nameniti spodbujanju trajnostnega razvoja mest. Kadar je to potrebno zaradi lokalnih geografskih značilnosti, se lahko v ta namen sklepajo partnerstva s sosednjimi primestnimi, podeželskimi in funkcionalnimi območji ter po potrebi vzpostavi povezava s strateškim načrtovanjem na nadobčinski ravni. Države članice in regije morajo imeti potrebno prožnost, da te ukrepe v obdobju financiranja izvajajo glede na zahteve regionalne in strukturne politike ter projekte izbirajo na podlagi kakovosti; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da bi bilo treba delež sredstev ESRR, dodeljenih državi članici za spodbujanje trajnostnega razvoja mest in na splošno lokalnega razvoja, določiti z načrtovanjem operativnih programov. Hkrati poudarja, da bo lahko vsaka država članica po potrebi prosto povečevala ta delež, da bo še naprej mogoče širok spekter ukrepov v okviru operativnih programov nameniti spodbujanju trajnostnega razvoja mest. Kadar je to potrebno zaradi lokalnih geografskih značilnosti, se lahko v ta namen sklepajo partnerstva s sosednjimi primestnimi, podeželskimi in funkcionalnimi območji ter po potrebi vzpostavi povezava s strateškim načrtovanjem na nadobčinski ravni. Države članice in regije morajo imeti potrebno prožnost, da te ukrepe v obdobju financiranja izvajajo glede na zahteve regionalne in strukturne politike ter projekte izbirajo na podlagi kakovosti;

| 28. | poudarja, da bi bilo treba prenos nalog na mesta v okviru instrumenta „celostnih ozemeljskih naložb“, ki je opredeljen v členu 99 uredbe o splošnih določbah, predlagati kot možnost. Lokalne in regionalne oblasti morajo ob upoštevanju svojih institucionalnih in tehničnih zmogljivosti imeti možnost, da same odločajo o tem, ali in v kakšnem obsegu bodo prevzele naloge; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da bi bilo treba prenos nalog na mesta v okviru instrumenta „celostnih ozemeljskih naložb“, ki je opredeljen v členu 99 uredbe o splošnih določbah, predlagati kot možnost. Lokalne in regionalne oblasti morajo ob upoštevanju svojih institucionalnih in tehničnih zmogljivosti imeti možnost, da same odločajo o tem, ali in v kakšnem obsegu bodo prevzele naloge;

| 29. | v zvezi s
  platformo za razvoj mest
  , ki je predlagana v , opozarja na dosedanje delo v okviru programa URBACT, ki je usmerjeno predvsem v izmenjavo izkušenj s koncepti mestnega razvoja v Evropski uniji. Zato poziva Evropsko komisijo, naj utemelji dodano vrednost nove platforme, kot jo predlaga Komisija, prepreči prekrivanje dejavnosti med to platformo in programom URBACT ter pojasni, kakšna bo prihodnost programa URBACT v naslednjem programskem obdobju; |
| --- | --- |

29.

v zvezi s
  platformo za razvoj mest
  , ki je predlagana v , opozarja na dosedanje delo v okviru programa URBACT, ki je usmerjeno predvsem v izmenjavo izkušenj s koncepti mestnega razvoja v Evropski uniji. Zato poziva Evropsko komisijo, naj utemelji dodano vrednost nove platforme, kot jo predlaga Komisija, prepreči prekrivanje dejavnosti med to platformo in programom URBACT ter pojasni, kakšna bo prihodnost programa URBACT v naslednjem programskem obdobju;

| 30. | ponuja Evropski komisiji tesno sodelovanje in skupne ukrepe (skupne letne konference), da se zagotovi okrepljen politični dialog o konceptih mestnega razvoja ter sodelovanje mestnih in podeželskih območij v Evropi, saj meni, da je to pomembna naloga Odbora regij; |
| --- | --- |

30.

ponuja Evropski komisiji tesno sodelovanje in skupne ukrepe (skupne letne konference), da se zagotovi okrepljen politični dialog o konceptih mestnega razvoja ter sodelovanje mestnih in podeželskih območij v Evropi, saj meni, da je to pomembna naloga Odbora regij;

| 31. | pozdravlja predlagano podporo
  inovativnim ukrepom na področju trajnostnega razvoja mest
  iz predloga uredbe, ki omogoča spodbujanje inovativnih projektov, ne da bi ta posebna podpora povzročila dodatno upravno breme za regije, ki so dejansko pristojne. Prav tako pozdravlja, da koncept inovacij ni omejen zgolj na tehnologijo, ampak vključuje tudi socialne inovacije. Odbor regij se poleg tega zavzema za to, da tudi regije dobijo možnost, da v okviru operativnih programov preizkušajo inovativne pristope k podpori, tudi na področju pametne specializacije; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja predlagano podporo
  inovativnim ukrepom na področju trajnostnega razvoja mest
  iz predloga uredbe, ki omogoča spodbujanje inovativnih projektov, ne da bi ta posebna podpora povzročila dodatno upravno breme za regije, ki so dejansko pristojne. Prav tako pozdravlja, da koncept inovacij ni omejen zgolj na tehnologijo, ampak vključuje tudi socialne inovacije. Odbor regij se poleg tega zavzema za to, da tudi regije dobijo možnost, da v okviru operativnih programov preizkušajo inovativne pristope k podpori, tudi na področju pametne specializacije;

| 32. | v zvezi s predloga uredbe, ki obravnava
  območja z neugodnimi naravnimi ali demografskimi razmerami
  , poziva k večjemu upoštevanju izzivov, povezanih z demografskimi spremembami, v operativnih programih, kot je to glede prilagoditve stopenj sofinanciranja predvideno v členu 111 predloga uredbe o splošnih določbah. Zaradi občutnega upadanja števila prebivalcev, izseljevanja predvsem mladih in visokokvalificiranih ljudi ter vse večjega deleža starejših demografski razvoj prinaša resne in trajne probleme, ki jim mora kohezijska politika v skladu s členom 174 Pogodbe o delovanju EU nameniti posebno pozornost. To je treba upoštevati tudi pri možnih načinih uporabe ESRR. Tematska osredotočenost in prednostne naložbe morajo omogočati dovolj manevrskega prostora za razvoj in izvajanje inovativnih rešitev; |
| --- | --- |

32.

v zvezi s predloga uredbe, ki obravnava
  območja z neugodnimi naravnimi ali demografskimi razmerami
  , poziva k večjemu upoštevanju izzivov, povezanih z demografskimi spremembami, v operativnih programih, kot je to glede prilagoditve stopenj sofinanciranja predvideno v členu 111 predloga uredbe o splošnih določbah. Zaradi občutnega upadanja števila prebivalcev, izseljevanja predvsem mladih in visokokvalificiranih ljudi ter vse večjega deleža starejših demografski razvoj prinaša resne in trajne probleme, ki jim mora kohezijska politika v skladu s členom 174 Pogodbe o delovanju EU nameniti posebno pozornost. To je treba upoštevati tudi pri možnih načinih uporabe ESRR. Tematska osredotočenost in prednostne naložbe morajo omogočati dovolj manevrskega prostora za razvoj in izvajanje inovativnih rešitev;

| 33. | podpira predloge za
  najbolj oddaljene regije
  iz in meni, da so dobra podlaga za prihodnji razvoj teh regij. Meni, da je treba zagotoviti ustrezno raven financiranja teh regij in predvideti večjo prilagodljivost glede tematske osredotočenosti. |
| --- | --- |

33.

podpira predloge za
  najbolj oddaljene regije
  iz in meni, da so dobra podlaga za prihodnji razvoj teh regij. Meni, da je treba zagotoviti ustrezno raven financiranja teh regij in predvideti večjo prilagodljivost glede tematske osredotočenosti.

Končne določbe (členi 12 do 17)

ODBOR REGIJ

| 34. | v zvezi z
  izvajanjem pooblastila
  iz predloga uredbe opozarja na splošne pomisleke glede uporabe delegiranih aktov. V skladu s členom 290 PDEU se lahko pooblastilo nanaša zgolj na nekatere nebistvene elemente akta, pri čemer je treba cilje, vsebino, področje uporabe in trajanje pooblastila izrecno opredeliti. |
| --- | --- |

34.

v zvezi z
  izvajanjem pooblastila
  iz predloga uredbe opozarja na splošne pomisleke glede uporabe delegiranih aktov. V skladu s členom 290 PDEU se lahko pooblastilo nanaša zgolj na nekatere nebistvene elemente akta, pri čemer je treba cilje, vsebino, področje uporabe in trajanje pooblastila izrecno opredeliti.

Ocena subsidiarnosti in sorazmernosti

ODBOR REGIJ

| 35. | meni, da predlog uredbe Evropske komisije v sedanji obliki preveč omejuje podporo iz ESRR ter državam članicam in regijam ne pušča potrebnega manevrskega prostora pri oblikovanju regionalne in strukturne politike, da bi lahko s prilagojenimi teritorialnimi ukrepi dosegle pogodbene cilje in hkrati cilje strategije Evropa 2020. To zmanjšuje možnosti, da se podpora iz ESRR uporabi za uvedbo celostnih teritorialnih strategij razvoja, ki upoštevajo prednosti in potrebe posameznih območij ter ravno zato bistveno prispevajo k večji gospodarski rasti ter zaposlovanju; |
| --- | --- |

35.

meni, da predlog uredbe Evropske komisije v sedanji obliki preveč omejuje podporo iz ESRR ter državam članicam in regijam ne pušča potrebnega manevrskega prostora pri oblikovanju regionalne in strukturne politike, da bi lahko s prilagojenimi teritorialnimi ukrepi dosegle pogodbene cilje in hkrati cilje strategije Evropa 2020. To zmanjšuje možnosti, da se podpora iz ESRR uporabi za uvedbo celostnih teritorialnih strategij razvoja, ki upoštevajo prednosti in potrebe posameznih območij ter ravno zato bistveno prispevajo k večji gospodarski rasti ter zaposlovanju;

| 36. | meni, da se je treba v sedanjih pogajanjih še bolj ravnati po načelih subsidiarnosti in sorazmernosti, da podpora iz ESRR ne bo centralizirana, prekomerno regulirana in bistveno bolj birokratska. To bi slabo vplivalo na sprejemanje in dojemanje evropske kohezijske politike med državljani in podjetji v regijah; |
| --- | --- |

36.

meni, da se je treba v sedanjih pogajanjih še bolj ravnati po načelih subsidiarnosti in sorazmernosti, da podpora iz ESRR ne bo centralizirana, prekomerno regulirana in bistveno bolj birokratska. To bi slabo vplivalo na sprejemanje in dojemanje evropske kohezijske politike med državljani in podjetji v regijah;

| 37. | zato meni, da je treba predlog uredbe še precej izboljšati, in Evropsko komisijo poziva, da ga v dialogu s Svetom in Evropskim parlamentom ustrezno pregleda; |
| --- | --- |

37.

zato meni, da je treba predlog uredbe še precej izboljšati, in Evropsko komisijo poziva, da ga v dialogu s Svetom in Evropskim parlamentom ustrezno pregleda;

| 38. | ponuja Evropski komisiji, Svetu in Evropskemu parlamentu pri teh pogajanjih strokovno znanje lokalnih in regionalnih oblasti. |
| --- | --- |

38.

ponuja Evropski komisiji, Svetu in Evropskemu parlamentu pri teh pogajanjih strokovno znanje lokalnih in regionalnih oblasti.

II.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Člen 2

Doda se naslednji odstavek:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| ... | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

...

Obrazložitev

Glej točko 4.

Pri sklicevanju na člen Pogodbe je treba navesti cel člen, ne zgolj posameznih delov.

Predlog spremembe 2

Člen 3

Odstavek 1 se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| V bolj razvitih regijah ESRR ne podpira naložb v infrastrukturo, ki zagotavlja osnovne storitve državljanom na področju okolja, prometa in IKT. | bolj razvitih regijah naložb v infrastrukturo, ki zagotavlja osnovne storitve državljanom na področju okolja, prometa in IKT. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V bolj razvitih regijah ESRR ne podpira naložb v infrastrukturo, ki zagotavlja osnovne storitve državljanom na področju okolja, prometa in IKT.

bolj razvitih regijah naložb v infrastrukturo, ki zagotavlja osnovne storitve državljanom na področju okolja, prometa in IKT.

Obrazložitev

Glej točko 6.

Predlog spremembe 3

Člen 3

Odstavek 1(a) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (a) | donosne naložbe, ki prispevajo k ustvarjanju in ohranjanju trajnih delovnih mest, z neposredno pomočjo naložbam v mala in srednja podjetja (MSP); |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(a)

donosne naložbe, ki prispevajo k ustvarjanju in ohranjanju trajnih delovnih mest, z neposredno pomočjo naložbam v mala in srednja podjetja (MSP);

| (a) | donosne naložbe, ki prispevajo k ustvarjanju in ohranjanju trajnih delovnih mest, z neposredno pomočjo naložbam v mala in srednja podjetja (MSP); |
| --- | --- |

(a)

donosne naložbe, ki prispevajo k ustvarjanju in ohranjanju trajnih delovnih mest, z neposredno pomočjo naložbam v mala in srednja podjetja (MSP);

Obrazložitev

Glej točko 8.

Predlog spremembe 4

Člen 3

Odstavek 1(c) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (c) | naložbe v socialno, zdravstveno in izobraževalno infrastrukturo; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(c)

naložbe v socialno, zdravstveno in izobraževalno infrastrukturo;

| (c) | naložbe v socialno, zdravstveno in izobraževalno infrastrukturo ; |
| --- | --- |

(c)

naložbe v socialno, zdravstveno in izobraževalno infrastrukturo ;

Predlog spremembe 5

Člen 3

Odstavek 1(d)(i) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (d) | razvoj endogenega potenciala s podpiranjem regionalnega in lokalnega razvoja, raziskav in inovacij. Ti ukrepi vključujejo:






  (i) | fiksne naložbe v opremo in malo infrastrukturo; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(d)

razvoj endogenega potenciala s podpiranjem regionalnega in lokalnega razvoja, raziskav in inovacij. Ti ukrepi vključujejo:

(i)

fiksne naložbe v opremo in malo infrastrukturo;

| (d) | razvoj endogenega potenciala s podpiranjem regionalnega in lokalnega razvoja, raziskav in inovacij. Ti ukrepi vključujejo:






  (i) | fiksne naložbe v opremo in infrastrukturo; |
| --- | --- | --- |

(d)

razvoj endogenega potenciala s podpiranjem regionalnega in lokalnega razvoja, raziskav in inovacij. Ti ukrepi vključujejo:

(i)

fiksne naložbe v opremo in infrastrukturo;

Obrazložitev

Ta amandma je povezan s točko 9 mnenja. Omejitev možnih ukrepov ESRR pri podpori naložbam v opremo in infrastrukturo zgolj na „malo infrastrukturo“ je v protislovju s potrebami po razvoju v teh regijah na različnih področjih. To je na primer v nasprotju s tem, kar je navedeno v členu 5(1)(a), ki se nanaša na izboljšanje infrastrukture za raziskave in inovacije ter zmogljivosti za razvoj odličnosti v raziskavah in inovacijah.

Predlog spremembe 6

Člen 3

Odstavek 1(d)(iii) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (iii) | podporo javnim raziskovalnim in inovacijskim organom, naložbam v tehnologijo in uporabnim raziskavam v podjetjih; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(iii)

podporo javnim raziskovalnim in inovacijskim organom, naložbam v tehnologijo in uporabnim raziskavam v podjetjih;

| (iii) | podporo raziskovalnim in inovacijskim organom, naložbam v tehnologijo in uporabnim raziskavam v podjetjih ; |
| --- | --- |

(iii)

podporo raziskovalnim in inovacijskim organom, naložbam v tehnologijo in uporabnim raziskavam v podjetjih ;

Obrazložitev

Glej točko 10.

Predlog spremembe 7

Člen 3

Odstavek 1(d)(iv) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (iv) | mreženje, sodelovanje in izmenjavo izkušenj med regijami, mesti ter relevantnimi socialnimi, gospodarskimi in okoljskimi akterji; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(iv)

mreženje, sodelovanje in izmenjavo izkušenj med regijami, mesti ter relevantnimi socialnimi, gospodarskimi in okoljskimi akterji;

| (iv) | mreženje, sodelovanje in izmenjavo izkušenj med regijami, mesti ter relevantnimi socialnimi, gospodarskimi in okoljskimi akterji ; |
| --- | --- |

(iv)

mreženje, sodelovanje in izmenjavo izkušenj med regijami, mesti ter relevantnimi socialnimi, gospodarskimi in okoljskimi akterji ;

Obrazložitev

Glej točko 11.

Predlog spremembe 8

Člen 4

Spremeni se tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Tematski cilji iz člena 9 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD] in ustrezne prednostne naložbe iz člena 5 te uredbe, h katerim lahko prispeva ESRR, so osredotočeni, kot sledi:






  (a) | v bolj razvitih regijah in regijah v prehodu:






  (i) | se najmanj 80 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni nameni za tematske cilje iz točk 1, 3 in 4 člena 9 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD]; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Tematski cilji iz člena 9 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD] in ustrezne prednostne naložbe iz člena 5 te uredbe, h katerim lahko prispeva ESRR, so osredotočeni, kot sledi:

(a)

v bolj razvitih regijah in regijah v prehodu:

(i)

se najmanj 80 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni nameni za tematske cilje iz točk 1, 3 in 4 člena 9 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD];

| (ii) | se najmanj 20 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni nameni za tematski cilj iz točke 4 člena 9 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD]. |
| --- | --- |

(ii)

se najmanj 20 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni nameni za tematski cilj iz točke 4 člena 9 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD].

| (b) | v manj razvitih regijah:






  (i) | se najmanj 50 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni nameni za tematske cilje iz točk 1, 3 in 4 člena 9 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD]; |
| --- | --- | --- |

(b)

v manj razvitih regijah:

(i)

se najmanj 50 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni nameni za tematske cilje iz točk 1, 3 in 4 člena 9 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD];

| (ii) | se najmanj 6 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni nameni za tematski cilj iz točke 4 člena 9 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD]. |
| --- | --- |

(ii)

se najmanj 6 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni nameni za tematski cilj iz točke 4 člena 9 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD].

Z odstopanjem od točke (a)(i) se v regijah, katerih BDP na prebivalca v obdobju 2007–2013 ni dosegel 75 % povprečnega BDP EU-25 v referenčnem obdobju, vendar so v obdobju 2014–2020 upravičene na podlagi kategorije regije v prehodu ali bolj razvite regije, kot so opredeljene v členu 82(2)(b) in (c) Uredbe (EU) št. [ ]/2012 [Uredba o SD], najmanj 60 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni nameni za vsakega od tematskih ciljev iz točk 1, 3 in 4 člena 9 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD].

Tematski cilji iz člena 9 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD] in ustrezne prednostne naložbe iz člena 5 te uredbe, h katerim lahko prispeva ESRR, so osredotočeni, kot sledi:

| (a) | v bolj razvitih regijah :






  (i) | se najmanj 60 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni načeloma nameni za tematske cilje iz točk 1, 3 in 4 člena 9 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD]; |
| --- | --- | --- |

(a)

v bolj razvitih regijah :

(i)

se najmanj 60 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni načeloma nameni za tematske cilje iz točk 1, 3 in 4 člena 9 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD];

| (ii) | se najmanj 15 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni nameni za tematski cilj iz točke 4 člena 9 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD]. |
| --- | --- |

(ii)

se najmanj 15 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni nameni za tematski cilj iz točke 4 člena 9 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD].

| (b) | v manj razvitih regijah in regijah v prehodu:






  (i) | se najmanj 50 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni nameni za tematske cilje iz točk 1, 3 in 4 člena 9 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD]; |
| --- | --- | --- |

(b)

v manj razvitih regijah in regijah v prehodu:

(i)

se najmanj 50 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni nameni za tematske cilje iz točk 1, 3 in 4 člena 9 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD];

| (ii) | se najmanj 6 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni nameni za tematski cilj iz točke 4 člena 9 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD]. |
| --- | --- |

(ii)

se najmanj 6 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni nameni za tematski cilj iz točke 4 člena 9 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD].

Z odstopanjem od točke (a)(i) se v regijah, katerih BDP na prebivalca v obdobju 2007–2013 ni dosegel 75 % povprečnega BDP EU-25 v referenčnem obdobju, vendar so v obdobju 2014–2020 upravičene na podlagi kategorije regije v prehodu ali bolj razvite regije, kot so opredeljene v členu 82(2)(b) in (c) Uredbe (EU) št. [ ]/2012 [Uredba o SD], najmanj 50 % vseh virov ESRR na nacionalni ravni nameni za vsakega od tematskih ciljev iz točk 1, 3 in 4 člena 9 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD].

Obrazložitev

Glej točke 12–15.

Predlog spremembe 9

Člen 5

Dopolni se odstavek 4(c):

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Obrazložitev

Glej točko 18.

Predlog spremembe 10

Člena 5(3) in (4)

Spremenita se tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (3) | izboljšanje konkurenčnosti MSP:
  ... |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(3)

izboljšanje konkurenčnosti MSP:

...

(4)

...

| (b) | spodbujanje energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije v MSP; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije v MSP;

...

| (3) | izboljšanje konkurenčnosti MSP:
  ... | |
| --- | --- | --- |

(3)

izboljšanje konkurenčnosti MSP:

...

(4)

...

| (b) | spodbujanje energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije v MSP; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije v MSP;

...

Obrazložitev

Člen 5(3): v središču prizadevanj za izboljšanje konkurenčnosti gospodarstva v okviru regionalne politike so mala in srednje velika podjetja. Vendar pa imajo tudi večja podjetja pomembno vlogo v strukturni politiki, na primer kot partnerji pri oblikovanju industrijskih grozdov. V skladu z vodilno pobudo Industrijska politika za dobo globalizacije je treba načeloma ohraniti možnost podpore za večja podjetja, vendar pa mora biti osrednja pozornost še naprej namenjena MSP.

Člen 5(3)(d): infrastrukturni projekti gospodarskega pomena so regionalni ukrepi za spodbujanje gospodarstva, ki so neposredno povezani z ustanavljanjem in razvojem podjetij. Sodobna infrastruktura spodbuja produktivnost podjetij in je pomemben dejavnik gospodarske privlačnosti lokacije.

Člen 5(4)(b): uredba ESRR naj bi zagotovila realistične obete za spodbujanje ukrepov za varstvo podnebja in okolja v skladu s trajnostnim razvojem. Zato je prvotno predvidena omejitev na MSP preozka za polno uresničitev tega cilja.

Predlog spremembe 11

Člen 6

Prvi odstavek se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Po potrebi in v skladu s členom 24(3) Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD] se uporabijo skupni kazalniki, ki so določeni v Prilogi k tej uredbi. Za skupne kazalnike se izhodišče določi pri nič in skupni cilji se določijo za leto 2022. | Po potrebi in v skladu s členom 24(3) Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD] se uporabijo skupni kazalniki, ki so v Prilogi k tej uredbi. Za skupne kazalnike se izhodišče določi pri nič in skupni cilji se določijo za leto 2022. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Po potrebi in v skladu s členom 24(3) Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD] se uporabijo skupni kazalniki, ki so določeni v Prilogi k tej uredbi. Za skupne kazalnike se izhodišče določi pri nič in skupni cilji se določijo za leto 2022.

Po potrebi in v skladu s členom 24(3) Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD] se uporabijo skupni kazalniki, ki so v Prilogi k tej uredbi. Za skupne kazalnike se izhodišče določi pri nič in skupni cilji se določijo za leto 2022.

Obrazložitev

Glej točki 21 in 22.

Kot je poudarjeno v točki 22 mnenja, imajo regije pomembno vlogo pri opredeljevanju kazalnikov, zato jih v amandmaju 11 ne bi smeli izpustiti.

Predlog spremembe 12

Člen 7

Odstavek 2 se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Vsaka država članica v svoji pogodbi o partnerstvu določi seznam mest, v katerih se bodo izvajali celostni ukrepi za trajnostni razvoj mest, in predvidena letna sredstva za te ukrepe na nacionalni ravni.
  Najmanj 5 % virov ESRR, dodeljenih na nacionalni ravni, se nameni za celostne ukrepe za trajnostni razvoj mest, prenesene na mesta v upravljanje s celostnimi ozemeljskimi naložbami iz člena 99 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD]. | Vsaka država članica v svoji pogodbi o partnerstvu določi seznam mest, v katerih se bodo izvajali celostni ukrepi za trajnostni razvoj mest, in predvidena letna sredstva za te ukrepe na nacionalni ravni.
  Najmanj 5 % virov ESRR, dodeljenih na nacionalni ravni, se nameni za trajnostni razvoj mest., Upravljajo se lahko tudi s celostnimi ozemeljskimi naložbami iz člena 99 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD]. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Vsaka država članica v svoji pogodbi o partnerstvu določi seznam mest, v katerih se bodo izvajali celostni ukrepi za trajnostni razvoj mest, in predvidena letna sredstva za te ukrepe na nacionalni ravni.

Najmanj 5 % virov ESRR, dodeljenih na nacionalni ravni, se nameni za celostne ukrepe za trajnostni razvoj mest, prenesene na mesta v upravljanje s celostnimi ozemeljskimi naložbami iz člena 99 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD].

Vsaka država članica v svoji pogodbi o partnerstvu določi seznam mest, v katerih se bodo izvajali celostni ukrepi za trajnostni razvoj mest, in predvidena letna sredstva za te ukrepe na nacionalni ravni.

Najmanj 5 % virov ESRR, dodeljenih na nacionalni ravni, se nameni za trajnostni razvoj mest., Upravljajo se lahko tudi s celostnimi ozemeljskimi naložbami iz člena 99 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD].

Obrazložitev

Glej točke 26–28.

Amandma upošteva predlog Komisije, da se vsaj 5 % virov ESRR, dodeljenih na nacionalni ravni, uporabi za trajnostni razvoj mest, ne da se vnaprej določi instrument, ki ga je za to treba uporabiti.

Predlog spremembe 13

Člen 8

Odstavka 1 in 2 se spremenita tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Komisija v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD] vzpostavi platformo za razvoj mest za spodbujanje krepitve zmogljivosti in mreženja mest ter izmenjavo izkušenj o urbanistični politiki na ravni Unije na področjih, povezanih s prednostnimi naložbami ESRR in trajnostnim razvojem mest.
  2.   Komisija na podlagi seznamov iz pogodb o partnerstvu z izvedbenimi akti sprejme seznam mest, ki bodo sodelovala v platformi. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo po postopku svetovanja iz člena 14(2).
  Seznam vsebuje največ 300 mest in po največ 20 mest iz vsake države članice. Mesta se izberejo po naslednjih merilih:






  a. | prebivalstvo, pri čemer se upoštevajo posebnosti nacionalnih urbanih sistemov; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Komisija v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD] vzpostavi platformo za razvoj mest za spodbujanje krepitve zmogljivosti in mreženja mest ter izmenjavo izkušenj o urbanistični politiki na ravni Unije na področjih, povezanih s prednostnimi naložbami ESRR in trajnostnim razvojem mest.

2.   Komisija na podlagi seznamov iz pogodb o partnerstvu z izvedbenimi akti sprejme seznam mest, ki bodo sodelovala v platformi. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo po postopku svetovanja iz člena 14(2).

Seznam vsebuje največ 300 mest in po največ 20 mest iz vsake države članice. Mesta se izberejo po naslednjih merilih:

a.

prebivalstvo, pri čemer se upoštevajo posebnosti nacionalnih urbanih sistemov;

| b. | obstoj strategije za celostne ukrepe za spopadanje z gospodarskimi, okoljskimi, podnebnimi in socialnimi izzivi, s katerimi se srečujejo mestna območja. |
| --- | --- |

b.

obstoj strategije za celostne ukrepe za spopadanje z gospodarskimi, okoljskimi, podnebnimi in socialnimi izzivi, s katerimi se srečujejo mestna območja.

3.   Platforma podpira tudi povezovanje mest, ki izvajajo inovativne ukrepe na pobudo Komisije.

1.   Komisija v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD] platformo za razvoj mest za spodbujanje krepitve zmogljivosti in mreženja in izmenjave izkušenj o urbanistični politiki na ravni Unije na področjih, povezanih s prednostnimi naložbami ESRR in trajnostnim razvojem mest.

3.   Platforma podpira tudi povezovanje mest, ki izvajajo inovativne ukrepe na pobudo Komisije.

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Obrazložitev

Glej točki 29 in 30.

Predlagani amandma se spremeni: ni razloga, da bi omejevali mreženje in izmenjavo izkušenj med mesti. Program Urbact bo še naprej zelo pomemben za mesta, ki niso vključena v platformo, lahko pa bi postal tudi program za širitev sodelovanja med mesti tako znotraj kot zunaj platforme.

Predlog spremembe 14

Člen 9

Odstavek 1 se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Inovativni ukrepi na področju trajnostnega razvoja mest
  ESRR lahko na pobudo Komisije podpre inovativne ukrepe na področju trajnostnega razvoja mest z upoštevanjem zgornje meje 0,2 % skupnih letnih sredstev za ESRR. Ti ukrepi vključujejo študije in pilotne projekte za opredelitev ali preskušanje novih rešitev za vprašanja trajnostnega razvoja mest, ki so pomembna na ravni Unije. | Inovativni ukrepi na področju trajnostnega razvoja mest
  ESRR lahko na pobudo Komisije podpre inovativne ukrepe na področju trajnostnega razvoja mest z upoštevanjem zgornje meje 0,2 % skupnih letnih sredstev za ESRR. Ti ukrepi vključujejo študije in pilotne projekte za opredelitev ali preskušanje novih rešitev za vprašanja trajnostnega razvoja mest, ki so pomembna na ravni Unije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Inovativni ukrepi na področju trajnostnega razvoja mest

ESRR lahko na pobudo Komisije podpre inovativne ukrepe na področju trajnostnega razvoja mest z upoštevanjem zgornje meje 0,2 % skupnih letnih sredstev za ESRR. Ti ukrepi vključujejo študije in pilotne projekte za opredelitev ali preskušanje novih rešitev za vprašanja trajnostnega razvoja mest, ki so pomembna na ravni Unije.

Inovativni ukrepi na področju trajnostnega razvoja mest

ESRR lahko na pobudo Komisije podpre inovativne ukrepe na področju trajnostnega razvoja mest z upoštevanjem zgornje meje 0,2 % skupnih letnih sredstev za ESRR. Ti ukrepi vključujejo študije in pilotne projekte za opredelitev ali preskušanje novih rešitev za vprašanja trajnostnega razvoja mest, ki so pomembna na ravni Unije.

Obrazložitev

Trajnostni razvoj mest je mogoč zgolj s tesnim partnerstvom med mesti ter sosednjimi primestnimi in podeželskimi območji. Pomembno je, da bodo inovacijski ukrep, ki se bodo izvajali, lahko spodbujali stike med mesti in podeželjem ter da bodo lahko lokalni akterji s primestnih območij sodelovali kot polnopravni partnerji.

Predlog spremembe 15

Člen 9

Doda se nov odstavek 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Obrazložitev

Glej točko 31.

Upoštevati je treba različno institucionalno strukturo držav članic in dejstvo, da v nekaterih državah članicah obstaja le ena – občinska – raven.

Predlog spremembe 16

Člen 10

Spremeni se tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| V operativnih programih, ki jih sofinancira ESRR in zajemajo območja, ki so hudo in stalno prizadeta zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, iz člena 111(4) Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD], se posebna pozornost nameni obravnavi posebnih težav, s katerimi se srečujejo navedena območja. | V operativnih programih, ki jih sofinancira ESRR in zajemajo območja, ki so hudo in stalno prizadeta zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, iz člena 111(4) Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD] , se posebna pozornost nameni obravnavi posebnih težav, s katerimi se srečujejo navedena območja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V operativnih programih, ki jih sofinancira ESRR in zajemajo območja, ki so hudo in stalno prizadeta zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, iz člena 111(4) Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD], se posebna pozornost nameni obravnavi posebnih težav, s katerimi se srečujejo navedena območja.

V operativnih programih, ki jih sofinancira ESRR in zajemajo območja, ki so hudo in stalno prizadeta zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, iz člena 111(4) Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD] , se posebna pozornost nameni obravnavi posebnih težav, s katerimi se srečujejo navedena območja.

Obrazložitev

Glej točko 32.

Predlog spremembe 17

Člen 13

Odstavek 1 se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (1)   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji iz tega člena. | (1)   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji iz tega člena. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(1)   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji iz tega člena.

(1)   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji iz tega člena.

Obrazložitev

Glej točko 34.

V Bruslju, 3. maja 2012

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 4/2012.

1

(2)  CdR 210/2009 fin.

2

---

| 27.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 225/127 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 225/127

---

Mnenje Odbora regij – Predlog uredbe o Evropskem socialnem skladu

2012/C 225/09

ODBOR REGIJ

| — | z zadovoljstvom ugotavlja, da Evropski socialni sklad (ESS) ohranja značilnosti strukturnega sklada, hkrati pa ostaja trdno zasidran element kohezijske politike EU in ne bo postal ena od sektorskih politik EU; |
| --- | --- |

—

z zadovoljstvom ugotavlja, da Evropski socialni sklad (ESS) ohranja značilnosti strukturnega sklada, hkrati pa ostaja trdno zasidran element kohezijske politike EU in ne bo postal ena od sektorskih politik EU;

| — | izraža dvom, da bo to skromno povečanje sredstev za ESS zadostovalo za podporo ambicioznih ciljev tega sklada; |
| --- | --- |

—

izraža dvom, da bo to skromno povečanje sredstev za ESS zadostovalo za podporo ambicioznih ciljev tega sklada;

| — | poziva, naj se za pomoč v hrani najbolj ogroženim osebam nemudoma zagotovi pravna podlaga, ki bi bila bolj ustrezna kot ESS; |
| --- | --- |

—

poziva, naj se za pomoč v hrani najbolj ogroženim osebam nemudoma zagotovi pravna podlaga, ki bi bila bolj ustrezna kot ESS;

| — | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bi se s „polno uskladitvijo“ ESS s cilji strategije Evropa 2020 lahko zmanjšal obseg pristojnosti sklada v okviru kohezijske politike, kot je določeno v Pogodbi (podeželske regije, območja, kjer potekajo spremembe v industriji, otoške, čezmejne in gorske regije); |
| --- | --- |

—

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bi se s „polno uskladitvijo“ ESS s cilji strategije Evropa 2020 lahko zmanjšal obseg pristojnosti sklada v okviru kohezijske politike, kot je določeno v Pogodbi (podeželske regije, območja, kjer potekajo spremembe v industriji, otoške, čezmejne in gorske regije);

| — | izraža obžalovanje, da v predlogu ni omenjeno spodbujanje prožnosti v povezavi z varnostjo (prožne varnosti) na trgu dela, ki je ena od integriranih smernic (sedma) strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

—

izraža obžalovanje, da v predlogu ni omenjeno spodbujanje prožnosti v povezavi z varnostjo (prožne varnosti) na trgu dela, ki je ena od integriranih smernic (sedma) strategije Evropa 2020;

| — | se strinja z dodelitvijo vsaj 20 % skupnih sredstev ESS v posamezni državi članici tematskemu cilju „spodbujanje socialne vključenosti in boj proti revščini“; |
| --- | --- |

—

se strinja z dodelitvijo vsaj 20 % skupnih sredstev ESS v posamezni državi članici tematskemu cilju „spodbujanje socialne vključenosti in boj proti revščini“;

| — | podpira cilj tematske osredotočenosti, vendar pa nasprotuje načinu in postopku izvedbe Komisije za uresničevanje tega cilja ter se zavzema za večjo prožnost; |
| --- | --- |

—

podpira cilj tematske osredotočenosti, vendar pa nasprotuje načinu in postopku izvedbe Komisije za uresničevanje tega cilja ter se zavzema za večjo prožnost;

| — | z obžalovanjem ugotavlja, da v členu 6 predloga uredbe v zvezi s sodelovanjem partnerjev in v uvodni izjavi 9 lokalne in regionalne oblasti sploh niso omenjene, ampak so navedeni zgolj socialni partnerji in nevladne organizacije; |
| --- | --- |

—

z obžalovanjem ugotavlja, da v členu 6 predloga uredbe v zvezi s sodelovanjem partnerjev in v uvodni izjavi 9 lokalne in regionalne oblasti sploh niso omenjene, ampak so navedeni zgolj socialni partnerji in nevladne organizacije;

| — | je presenečen, da v predlogu Komisije nista predvidena čezmejno in medregionalno sodelovanje kot dopolnitev transnacionalnega sodelovanja; |
| --- | --- |

—

je presenečen, da v predlogu Komisije nista predvidena čezmejno in medregionalno sodelovanje kot dopolnitev transnacionalnega sodelovanja;

| — | pozdravlja določbo, da je za izvajanje strategije Evropa 2020 potrebna „vključitev regionalnih in lokalnih zainteresiranih strani“ ter da je za dosego tega cilja mogoče uporabiti teritorialne pakte, vendar je naklonjen širitvi njihove uporabe na druge sklade. |
| --- | --- |

—

pozdravlja določbo, da je za izvajanje strategije Evropa 2020 potrebna „vključitev regionalnih in lokalnih zainteresiranih strani“ ter da je za dosego tega cilja mogoče uporabiti teritorialne pakte, vendar je naklonjen širitvi njihove uporabe na druge sklade.

| Poročevalec | Konstantinos SIMITSIS (EL/PES), župan mesta Kavala |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1081/2006
  COM(2011) 607 final - 2011/0268 (COD) |

Poročevalec

Konstantinos SIMITSIS (EL/PES), župan mesta Kavala

Referenčni dokument

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1081/2006

COM(2011) 607 final - 2011/0268 (COD)

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

A.   Splošne ugotovitve

| 1. | z zadovoljstvom ugotavlja, da Evropski socialni sklad (ESS), ki je nenadomestljivo orodje za podporo zaposlovanju, spodbujanje socialne vključenosti in boj proti revščini, ohranja značilnosti strukturnega sklada, hkrati pa ostaja trdno zasidran element kohezijske politike EU in tudi po letu 2013 ne bo postal ena od sektorskih politik EU; |
| --- | --- |

1.

z zadovoljstvom ugotavlja, da Evropski socialni sklad (ESS), ki je nenadomestljivo orodje za podporo zaposlovanju, spodbujanje socialne vključenosti in boj proti revščini, ohranja značilnosti strukturnega sklada, hkrati pa ostaja trdno zasidran element kohezijske politike EU in tudi po letu 2013 ne bo postal ena od sektorskih politik EU;

| 2. | podpira ohranitev, preoblikovanje in razširitev temeljnih tematskih ciljev ukrepov v okviru ESS, ki so razvrščeni v štiri kategorije, vsaka od teh pa vsebuje veliko število prednostnih naložb; |
| --- | --- |

2.

podpira ohranitev, preoblikovanje in razširitev temeljnih tematskih ciljev ukrepov v okviru ESS, ki so razvrščeni v štiri kategorije, vsaka od teh pa vsebuje veliko število prednostnih naložb;

| 3. | zlasti pozdravlja dejstvo, da se v času resne gospodarske krize, ki je prizadela veliko število evropskih državljanov in ko je socialna zaščita nujno potrebna, večji poudarek daje ukrepu „spodbujanja socialne vključenosti in boja proti revščini“, ki je postal temeljni tematski cilj ukrepov v okviru ESS; |
| --- | --- |

3.

zlasti pozdravlja dejstvo, da se v času resne gospodarske krize, ki je prizadela veliko število evropskih državljanov in ko je socialna zaščita nujno potrebna, večji poudarek daje ukrepu „spodbujanja socialne vključenosti in boja proti revščini“, ki je postal temeljni tematski cilj ukrepov v okviru ESS;

| 4. | pozdravlja predlog za zmerno povečanje razpoložljivih sredstev za ESS, za katerega bo namenjenih 84 milijard EUR, kar predstavlja 25 % skupnega proračuna kohezijske politike v programskem obdobju 2014–2020, medtem ko je v sedanjem programskem obdobju za sklad namenjenih 75 milijard EUR, tj. 23 % proračuna; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja predlog za zmerno povečanje razpoložljivih sredstev za ESS, za katerega bo namenjenih 84 milijard EUR, kar predstavlja 25 % skupnega proračuna kohezijske politike v programskem obdobju 2014–2020, medtem ko je v sedanjem programskem obdobju za sklad namenjenih 75 milijard EUR, tj. 23 % proračuna;

| 5. | kljub temu izraža dvom, da bo to skromno povečanje razpoložljivih sredstev za ESS zadostovalo za podporo ambicioznih ciljev tega sklada. To povečanje namreč ni tako veliko, kot se zdi, saj minimalni znesek dodeljenih sredstev vključuje tudi znesek v višini 2,5 milijarde EUR za pomoč v hrani najbolj ogroženim osebam, ki je bil prenesen iz proračuna skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

5.

kljub temu izraža dvom, da bo to skromno povečanje razpoložljivih sredstev za ESS zadostovalo za podporo ambicioznih ciljev tega sklada. To povečanje namreč ni tako veliko, kot se zdi, saj minimalni znesek dodeljenih sredstev vključuje tudi znesek v višini 2,5 milijarde EUR za pomoč v hrani najbolj ogroženim osebam, ki je bil prenesen iz proračuna skupne kmetijske politike;

| 6. | ni prepričan, da je pomoč v hrani najbolj ogroženim osebam, ki jo OR načeloma močno podpira, v skladu s cilji, opredeljenimi v členu 162 PDEU. Ugotavlja tudi, da pomoč v hrani najbolj ogroženim osebam ni omenjena v samem predlogu uredbe o ESS in med področji pomoči (zlasti v členu 3 o področju uporabe podpore). Zato poziva, naj se za pomoč v hrani najbolj ogroženim osebam nemudoma zagotovi pravna podlaga, ki bi bila bolj ustrezna kot ESS; |
| --- | --- |

6.

ni prepričan, da je pomoč v hrani najbolj ogroženim osebam, ki jo OR načeloma močno podpira, v skladu s cilji, opredeljenimi v členu 162 PDEU. Ugotavlja tudi, da pomoč v hrani najbolj ogroženim osebam ni omenjena v samem predlogu uredbe o ESS in med področji pomoči (zlasti v členu 3 o področju uporabe podpore). Zato poziva, naj se za pomoč v hrani najbolj ogroženim osebam nemudoma zagotovi pravna podlaga, ki bi bila bolj ustrezna kot ESS;

| 7. | se sprašuje, ali ne bi bilo v času resne gospodarske krize v Evropi, ki ima hude socialne posledice, ustrezneje opredeliti ambicioznejše cilje za financiranje kohezijske politike na splošno, še posebej pa za ESS; |
| --- | --- |

7.

se sprašuje, ali ne bi bilo v času resne gospodarske krize v Evropi, ki ima hude socialne posledice, ustrezneje opredeliti ambicioznejše cilje za financiranje kohezijske politike na splošno, še posebej pa za ESS;

| 8. | izraža razočaranje, ker Komisija spet ni imela poguma sprejeti stališč Odbora, da bi se za oceno doseženega napredka poleg BDP uporabila merila, ki bi vključevala gospodarske, socialne in okoljske kazalnike; |
| --- | --- |

8.

izraža razočaranje, ker Komisija spet ni imela poguma sprejeti stališč Odbora, da bi se za oceno doseženega napredka poleg BDP uporabila merila, ki bi vključevala gospodarske, socialne in okoljske kazalnike;

| 9. | Komisijo in druge pristojne organe Unije s tega področja poziva, naj okrepijo prizadevanja za zagotovitev možnosti uporabe najnovejših statističnih podatkov, tj. iz obdobja 2009–2011 za države članice in iz obdobja 2008–2010 za regije, in ne podatkov iz obdobja 2007–2009 oziroma 2006–2008, da bo mogoče čim bolj natančno prikazati zelo neugodne gospodarske razmere in da bo ESS lahko zadovoljil potrebe, ki so v teh razmerah vse večje. Zato zaradi pravičnosti poziva, naj metoda za dodeljevanje sredstev zagotavlja, da bodo regije, na katere se še vedno nanaša cilj konvergence, v vsakem primeru imele pravico do več finančnih sredstev kot regije v prehodu; |
| --- | --- |

9.

Komisijo in druge pristojne organe Unije s tega področja poziva, naj okrepijo prizadevanja za zagotovitev možnosti uporabe najnovejših statističnih podatkov, tj. iz obdobja 2009–2011 za države članice in iz obdobja 2008–2010 za regije, in ne podatkov iz obdobja 2007–2009 oziroma 2006–2008, da bo mogoče čim bolj natančno prikazati zelo neugodne gospodarske razmere in da bo ESS lahko zadovoljil potrebe, ki so v teh razmerah vse večje. Zato zaradi pravičnosti poziva, naj metoda za dodeljevanje sredstev zagotavlja, da bodo regije, na katere se še vedno nanaša cilj konvergence, v vsakem primeru imele pravico do več finančnih sredstev kot regije v prehodu;

| 10. | nasprotuje vsem predlogom za uvedbo makroekonomskih klavzul o pogojenosti, zlasti v primeru ESS, saj bi tako zaradi morebitnih zamud centralnih vlad pri izvajanju reform, k izvedbi katerih so se zavezale v okviru nacionalnih programov reform, „kaznovali“ regionalne oblasti in nenazadnje tudi upravičence sklada, ki v skladu s členom 2(3) predloga uredbe koristi „ljudem, vključno s prikrajšanimi skupinami, kot so dolgotrajno brezposelni, invalidi, migranti, etnične manjšine, marginalizirane skupnosti in ljudje, ki jim grozi socialna izključenost“, pa tudi podjetja; |
| --- | --- |

10.

nasprotuje vsem predlogom za uvedbo makroekonomskih klavzul o pogojenosti, zlasti v primeru ESS, saj bi tako zaradi morebitnih zamud centralnih vlad pri izvajanju reform, k izvedbi katerih so se zavezale v okviru nacionalnih programov reform, „kaznovali“ regionalne oblasti in nenazadnje tudi upravičence sklada, ki v skladu s členom 2(3) predloga uredbe koristi „ljudem, vključno s prikrajšanimi skupinami, kot so dolgotrajno brezposelni, invalidi, migranti, etnične manjšine, marginalizirane skupnosti in ljudje, ki jim grozi socialna izključenost“, pa tudi podjetja;

| 11. | izraža zaskrbljenost glede nekaterih določb predloga Komisije, na primer tistih, ki se nanašajo na tematsko osredotočenost, saj zmanjšujejo možnost prilagoditve podpore ESS potrebam in posebnostim regij, kar verjetno ni v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

11.

izraža zaskrbljenost glede nekaterih določb predloga Komisije, na primer tistih, ki se nanašajo na tematsko osredotočenost, saj zmanjšujejo možnost prilagoditve podpore ESS potrebam in posebnostim regij, kar verjetno ni v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 12. | opozarja, da je Komisija v skladu s pogodbami dolžna upoštevati načelo subsidiarnosti, ki mu Odbor namenja še posebno pozornost, saj člen 2 Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti določa, da posvetovanja, ki spremljajo postopek sprejemanja zakonodajnega akta, „po potrebi upoštevajo regionalne in lokalne razsežnosti predvidenih ukrepov“. Poleg tega člen 5 Protokola posebej določa, da mora Komisija v zadostni meri utemeljiti svoje predloge. Predlog uredbe samo zelo na splošno in ohlapno omenja, da morajo biti ukrepi ESS učinkoviti, zato je težko reči, da odgovarja na to zahtevo; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da je Komisija v skladu s pogodbami dolžna upoštevati načelo subsidiarnosti, ki mu Odbor namenja še posebno pozornost, saj člen 2 Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti določa, da posvetovanja, ki spremljajo postopek sprejemanja zakonodajnega akta, „po potrebi upoštevajo regionalne in lokalne razsežnosti predvidenih ukrepov“. Poleg tega člen 5 Protokola posebej določa, da mora Komisija v zadostni meri utemeljiti svoje predloge. Predlog uredbe samo zelo na splošno in ohlapno omenja, da morajo biti ukrepi ESS učinkoviti, zato je težko reči, da odgovarja na to zahtevo;

| 13. | meni, da predvidene določbe o obveznostih glede najmanjših deležev, višine pomoči ter omejitve tematske osredotočenosti in transnacionalnega sodelovanja ustvarjajo nevarnost, da Komisija svojo vlogo strateške partnerice in svetovalke zamenja za vlogo nadzornice, katere naloga bo zgolj preverjati in potrjevati skladnost programov držav članic in regij z merili, ki so predhodno opredeljena na evropski ravni in so lahko povsem neprilagojena njihovim potrebam; |
| --- | --- |

13.

meni, da predvidene določbe o obveznostih glede najmanjših deležev, višine pomoči ter omejitve tematske osredotočenosti in transnacionalnega sodelovanja ustvarjajo nevarnost, da Komisija svojo vlogo strateške partnerice in svetovalke zamenja za vlogo nadzornice, katere naloga bo zgolj preverjati in potrjevati skladnost programov držav članic in regij z merili, ki so predhodno opredeljena na evropski ravni in so lahko povsem neprilagojena njihovim potrebam;

| 14. | podpira oblikovanje nove kategorije regij v prehodu, katerih BDP znaša med 75 % in 90 % povprečja Unije, pa tudi zagotovitev pravice do ukrepov v okviru ESS vsem regijam, tudi tistim, ki razvojno ne zaostajajo glede na statistično povprečje in se kljub temu pogosto soočajo s težavami na področju socialne kohezije, saj so tudi na njihovem območju revni in manj razviti predeli; |
| --- | --- |

14.

podpira oblikovanje nove kategorije regij v prehodu, katerih BDP znaša med 75 % in 90 % povprečja Unije, pa tudi zagotovitev pravice do ukrepov v okviru ESS vsem regijam, tudi tistim, ki razvojno ne zaostajajo glede na statistično povprečje in se kljub temu pogosto soočajo s težavami na področju socialne kohezije, saj so tudi na njihovem območju revni in manj razviti predeli;

| 15. | se vsekakor strinja, da nova metoda razvrščanja regij ne sme privesti do drastičnega zmanjšanja zneska pomoči, ki ga prejmejo regije v sedanjem programskem obdobju, in poziva, naj se predvidijo zaščitni ukrepi za zagotovitev, da v obdobju 2014–2020 zneski, dodeljeni regijam, ne bodo nižji od dveh tretjin sredstev, ki jih bodo prejele v obdobju 2007–2013; |
| --- | --- |

15.

se vsekakor strinja, da nova metoda razvrščanja regij ne sme privesti do drastičnega zmanjšanja zneska pomoči, ki ga prejmejo regije v sedanjem programskem obdobju, in poziva, naj se predvidijo zaščitni ukrepi za zagotovitev, da v obdobju 2014–2020 zneski, dodeljeni regijam, ne bodo nižji od dveh tretjin sredstev, ki jih bodo prejele v obdobju 2007–2013;

| 16. | podpira pobudo za določitev prednostnih področij za deleže ESS, vendar poziva k določitvi nižjih deležev, ki bodo bolj prilagojeni državam članicam in regijam ter jim bodo omogočili potrebno prožnost pri načrtovanju programov, ki bi ga bilo treba izvajati čim bližje viru lokalnih priložnosti in težav; |
| --- | --- |

16.

podpira pobudo za določitev prednostnih področij za deleže ESS, vendar poziva k določitvi nižjih deležev, ki bodo bolj prilagojeni državam članicam in regijam ter jim bodo omogočili potrebno prožnost pri načrtovanju programov, ki bi ga bilo treba izvajati čim bližje viru lokalnih priložnosti in težav;

| 17. | poudarja, da morajo biti najmanjši deleži za ESS glede na kategorijo regij okvirni, da jih bo mogoče med pogajanji za sklenitev partnerskih pogodb prilagoditi glede na posamezno regijo; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da morajo biti najmanjši deleži za ESS glede na kategorijo regij okvirni, da jih bo mogoče med pogajanji za sklenitev partnerskih pogodb prilagoditi glede na posamezno regijo;

| 18. | kot pozitiven ukrep ocenjuje nadaljnja prizadevanja EU za koordinacijo in uskladitev ukrepov v okviru različnih strukturnih skladov ter zlasti za dopolnjevanje ukrepov ESRR in ESS v okviru kohezijske politike in strategije Evropa 2020, saj se lahko s tem pristopom ustvarijo pomembne sinergije; |
| --- | --- |

18.

kot pozitiven ukrep ocenjuje nadaljnja prizadevanja EU za koordinacijo in uskladitev ukrepov v okviru različnih strukturnih skladov ter zlasti za dopolnjevanje ukrepov ESRR in ESS v okviru kohezijske politike in strategije Evropa 2020, saj se lahko s tem pristopom ustvarijo pomembne sinergije;

| 19. | po eni strani podpira prizadevanja za spodbujanje sodelovanja socialnih partnerjev in nevladnih organizacij pri oblikovanju in izvajanju ukrepov ESS; |
| --- | --- |

19.

po eni strani podpira prizadevanja za spodbujanje sodelovanja socialnih partnerjev in nevladnih organizacij pri oblikovanju in izvajanju ukrepov ESS;

| 20. | po drugi strani z nezadovoljstvom ugotavlja, da Komisija izkazuje vse večje nezaupanje lokalnim in regionalnim oblastem, ki so in morajo ostati ključni akterji pri oblikovanju in izvajanju operativnih programov. |
| --- | --- |

20.

po drugi strani z nezadovoljstvom ugotavlja, da Komisija izkazuje vse večje nezaupanje lokalnim in regionalnim oblastem, ki so in morajo ostati ključni akterji pri oblikovanju in izvajanju operativnih programov.

B.   Naloge in področje uporabe pomoči iz ESS

ODBOR REGIJ

| 21. | podpira osnovno vodilno načelo povezave nalog in ukrepov ESS s strategijo Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast; |
| --- | --- |

21.

podpira osnovno vodilno načelo povezave nalog in ukrepov ESS s strategijo Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast;

| 22. | kljub temu z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bi se s „polno uskladitvijo“ ESS s cilji strategije Evropa 2020 lahko zmanjšal obseg pristojnosti sklada v okviru kohezijske politike, kot je določeno v Pogodbi, zlasti pa naloga podpiranja čim bolj doslednih in integriranih programskih shem z namenjanjem potrebne pozornosti teritorialni razsežnosti; |
| --- | --- |

22.

kljub temu z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bi se s „polno uskladitvijo“ ESS s cilji strategije Evropa 2020 lahko zmanjšal obseg pristojnosti sklada v okviru kohezijske politike, kot je določeno v Pogodbi, zlasti pa naloga podpiranja čim bolj doslednih in integriranih programskih shem z namenjanjem potrebne pozornosti teritorialni razsežnosti;

| 23. | meni, da je v okviru uskladitve ESS s cilji strategije Evropa 2020 najpomembnejša naloga sklada zmanjšati zaostanek v razvoju najbolj prikrajšanih regij v skladu s členom 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije (podeželske regije, območja, kjer potekajo spremembe v industriji, najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva ali otoške, čezmejne in gorske regije). OR ponovno izraža svojo zaskrbljenost, da bo ESS, ki je pomemben vzvod kohezijske politike, postal zgolj instrument v okviru strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

23.

meni, da je v okviru uskladitve ESS s cilji strategije Evropa 2020 najpomembnejša naloga sklada zmanjšati zaostanek v razvoju najbolj prikrajšanih regij v skladu s členom 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije (podeželske regije, območja, kjer potekajo spremembe v industriji, najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva ali otoške, čezmejne in gorske regije). OR ponovno izraža svojo zaskrbljenost, da bo ESS, ki je pomemben vzvod kohezijske politike, postal zgolj instrument v okviru strategije Evropa 2020;

| 24. | poleg tega izraža obžalovanje, ker v okviru uskladitve ESS s cilji strategije Evropa 2020 ni ustrezno upoštevan poseben in edinstven položaj najbolj oddaljenih regij, ki ga priznava člen 349 PDEU; |
| --- | --- |

24.

poleg tega izraža obžalovanje, ker v okviru uskladitve ESS s cilji strategije Evropa 2020 ni ustrezno upoštevan poseben in edinstven položaj najbolj oddaljenih regij, ki ga priznava člen 349 PDEU;

| 25. | odobrava in podpira celovit in dosleden pristop Komisije k opredelitvi področja uporabe pomoči iz ESS, ki mora neposredno podpirati štiri tematske cilje, posredno pa še štiri druge cilje od skupno enajstih ciljev, določenih v členu 9 splošne uredbe o skladih skupnega strateškega okvira za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Ugotavlja, da so ti tematski cilji razvrščeni v osemnajst prednostnih naložb; |
| --- | --- |

25.

odobrava in podpira celovit in dosleden pristop Komisije k opredelitvi področja uporabe pomoči iz ESS, ki mora neposredno podpirati štiri tematske cilje, posredno pa še štiri druge cilje od skupno enajstih ciljev, določenih v členu 9 splošne uredbe o skladih skupnega strateškega okvira za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Ugotavlja, da so ti tematski cilji razvrščeni v osemnajst prednostnih naložb;

| 26. | poudarja, da bo ESS še naprej opravljal temeljne naloge v skladu s Pogodbo, tj. „izboljšal zaposlitvene priložnosti delavcev“, hkrati pa bo sposoben upoštevati socialne potrebe, ki so posledica zelo neugodnih gospodarskih razmer, s „spodbujanjem socialne vključenosti in boja proti revščini“, ki je iz prednostne naložbe napredoval v poseben tematski cilj; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da bo ESS še naprej opravljal temeljne naloge v skladu s Pogodbo, tj. „izboljšal zaposlitvene priložnosti delavcev“, hkrati pa bo sposoben upoštevati socialne potrebe, ki so posledica zelo neugodnih gospodarskih razmer, s „spodbujanjem socialne vključenosti in boja proti revščini“, ki je iz prednostne naložbe napredoval v poseben tematski cilj;

| 27. | izraža obžalovanje, da v predlogu ni omenjeno spodbujanje prožnosti v povezavi z varnostjo (prožne varnosti) na trgu dela, ki je ena od integriranih smernic (sedma) strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

27.

izraža obžalovanje, da v predlogu ni omenjeno spodbujanje prožnosti v povezavi z varnostjo (prožne varnosti) na trgu dela, ki je ena od integriranih smernic (sedma) strategije Evropa 2020;

| 28. | pozdravlja posebno podporo, ki se namenja izobraževanju, raziskavam in tehnološkemu razvoju v okviru ESS ravno v času, ko se obseg javnih naložb v teh sektorjih zmanjšuje, ter priporoča, da se ESS odpre za naložbe v fizični kapital, ki so povezane s cilji ESS, na primer za izobraževalno infrastrukturo; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja posebno podporo, ki se namenja izobraževanju, raziskavam in tehnološkemu razvoju v okviru ESS ravno v času, ko se obseg javnih naložb v teh sektorjih zmanjšuje, ter priporoča, da se ESS odpre za naložbe v fizični kapital, ki so povezane s cilji ESS, na primer za izobraževalno infrastrukturo;

| 29. | poziva, naj se v uredbo o ESS vključi sklicevanje na območja z neugodnimi naravnimi ali demografskimi razmerami, podobno kot v členu 10 predloga uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj; |
| --- | --- |

29.

poziva, naj se v uredbo o ESS vključi sklicevanje na območja z neugodnimi naravnimi ali demografskimi razmerami, podobno kot v členu 10 predloga uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj;

| 30. | meni, da je zaradi velikih demografskih sprememb v številnih državah članicah potrebna obsežna prilagoditev izobraževalnih struktur, kar je treba upoštevati v okviru prednostnih naložb. Odbor izhaja iz tega, da je v skladu s členom 3(1)(b)(iii) zaradi demografskih sprememb mogoče podpreti tudi naložbe v zagotavljanje trajnostnih izobraževalnih struktur, vključno s potrebami po usposobljeni delovni sili; |
| --- | --- |

30.

meni, da je zaradi velikih demografskih sprememb v številnih državah članicah potrebna obsežna prilagoditev izobraževalnih struktur, kar je treba upoštevati v okviru prednostnih naložb. Odbor izhaja iz tega, da je v skladu s členom 3(1)(b)(iii) zaradi demografskih sprememb mogoče podpreti tudi naložbe v zagotavljanje trajnostnih izobraževalnih struktur, vključno s potrebami po usposobljeni delovni sili;

| 31. | je še posebej zadovoljen, da so številna področja ukrepanja, ki so del prednostnih naložb, neposredno povezana s pristojnostmi lokalnih in regionalnih oblasti ter bodo prispevala k izpolnitvi njihovih nalog. Hkrati pa to pomeni, da je treba lokalnim in regionalnim oblastem zagotoviti odločilno vlogo pri pripravi in izvajanju s tem povezanih operativnih programov; |
| --- | --- |

31.

je še posebej zadovoljen, da so številna področja ukrepanja, ki so del prednostnih naložb, neposredno povezana s pristojnostmi lokalnih in regionalnih oblasti ter bodo prispevala k izpolnitvi njihovih nalog. Hkrati pa to pomeni, da je treba lokalnim in regionalnim oblastem zagotoviti odločilno vlogo pri pripravi in izvajanju s tem povezanih operativnih programov;

| 32. | poziva Komisijo, naj natančneje pojasni vsebino posameznih prednostnih naložb, ki do zdaj še niso bile jasno opredeljene, nameni večji poudarek drugim prednostnim naložbam in oblikuje nove, kadar je to potrebno, na primer spodbujanje teritorialne razsežnosti ukrepov iz ESS. |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj natančneje pojasni vsebino posameznih prednostnih naložb, ki do zdaj še niso bile jasno opredeljene, nameni večji poudarek drugim prednostnim naložbam in oblikuje nove, kadar je to potrebno, na primer spodbujanje teritorialne razsežnosti ukrepov iz ESS.

C.   Usklajenost in tematska osredotočenost

ODBOR REGIJ

| 33. | pozdravlja predvideno obveznost držav članic, da pri obravnavanju izzivov, opredeljenih v okviru nacionalnih programov reform, zagotovijo skladnost strategije in ukrepov iz njihovih operativnih programov, ter tako prispevajo k uresničevanju glavnih ciljev strategije Evropa 2020 glede zaposlovanja, izobraževanja in zmanjševanja revščine, saj je zdravo makroekonomsko okolje potrebno za dosego čim boljših rezultatov v okviru kohezijske politike; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja predvideno obveznost držav članic, da pri obravnavanju izzivov, opredeljenih v okviru nacionalnih programov reform, zagotovijo skladnost strategije in ukrepov iz njihovih operativnih programov, ter tako prispevajo k uresničevanju glavnih ciljev strategije Evropa 2020 glede zaposlovanja, izobraževanja in zmanjševanja revščine, saj je zdravo makroekonomsko okolje potrebno za dosego čim boljših rezultatov v okviru kohezijske politike;

| 34. | znova ugotavlja, da se s predlaganim besedilom („Države članice zagotovijo, da so strategija in ukrepi iz operativnih programov usklajeni in osredotočeni na obravnavanje izzivov, opredeljenih v okviru nacionalnih programov reform“, medtem ko se v veljavni zakonodaji uporablja izraz „prispevajo k“) povečuje nevarnost, da se ESS iz pomembnega vzvoda kohezijske politike spremeni v instrument, ki se bo uporabljal zgolj v okviru strategije Evropa 2020 (glej točke 21 do 24); |
| --- | --- |

34.

znova ugotavlja, da se s predlaganim besedilom („Države članice zagotovijo, da so strategija in ukrepi iz operativnih programov usklajeni in osredotočeni na obravnavanje izzivov, opredeljenih v okviru nacionalnih programov reform“, medtem ko se v veljavni zakonodaji uporablja izraz „prispevajo k“) povečuje nevarnost, da se ESS iz pomembnega vzvoda kohezijske politike spremeni v instrument, ki se bo uporabljal zgolj v okviru strategije Evropa 2020 (glej točke 21 do 24);

| 35. | se strinja z določbo v okviru prizadevanj za osredotočenost financiranja, v skladu s katero se vsaj 20 % skupnih sredstev ESS v posamezni državi članici dodeli tematskemu cilju „spodbujanje socialne vključenosti in boj proti revščini“; |
| --- | --- |

35.

se strinja z določbo v okviru prizadevanj za osredotočenost financiranja, v skladu s katero se vsaj 20 % skupnih sredstev ESS v posamezni državi članici dodeli tematskemu cilju „spodbujanje socialne vključenosti in boj proti revščini“;

| 36. | se sprašuje, ali bo najmanjši delež sredstev v višini 20 % za ta cilj (tj. 16,8 milijarde EUR v celotnem obdobju) zadostoval, saj celo Komisija v svojem predlogu potrjuje, da bo zaradi revščine in socialne izključenosti ogrožena približno ena četrtina evropskih državljanov, tj. več kot 113 milijonov oseb; |
| --- | --- |

36.

se sprašuje, ali bo najmanjši delež sredstev v višini 20 % za ta cilj (tj. 16,8 milijarde EUR v celotnem obdobju) zadostoval, saj celo Komisija v svojem predlogu potrjuje, da bo zaradi revščine in socialne izključenosti ogrožena približno ena četrtina evropskih državljanov, tj. več kot 113 milijonov oseb;

| 37. | podpira cilj tematske osredotočenosti, vendar pa nasprotuje načinu in postopku izvedbe, za katera se je Komisija odločila pri uresničevanju tega cilja, kot je določeno v členu 4(3) predloga uredbe o ESS. Določitev zelo visoke stopnje osredotočenosti razpoložljivih sredstev za posamezen operativni program, ki znašajo od 80 % do 60 % glede na kategorijo, v katero so razvrščene posamezne regije, na do štiri od skupno osemnajstih prednostnih naložb ni v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, ker zaradi tega morda ne bo mogoče ustrezno izpolniti potreb in posebnih prednostnih nalog vsake regije; |
| --- | --- |

37.

podpira cilj tematske osredotočenosti, vendar pa nasprotuje načinu in postopku izvedbe, za katera se je Komisija odločila pri uresničevanju tega cilja, kot je določeno v členu 4(3) predloga uredbe o ESS. Določitev zelo visoke stopnje osredotočenosti razpoložljivih sredstev za posamezen operativni program, ki znašajo od 80 % do 60 % glede na kategorijo, v katero so razvrščene posamezne regije, na do štiri od skupno osemnajstih prednostnih naložb ni v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, ker zaradi tega morda ne bo mogoče ustrezno izpolniti potreb in posebnih prednostnih nalog vsake regije;

| 38. | se namesto tega zavzema za to, da se v okviru osredotočenosti financiranja za posamezen operativni program določijo nižje stopnje osredotočenosti sredstev od tistih, ki jih je predlagala Komisija, in da štiri prednostne naložbe predstavljajo samo okvirno mejno vrednost EU, ki bi jo bilo mogoče pri pogajanjih o operativnih programih povečati na šest prednostnih naložb, pri čemer bi hkrati uresničili cilj osredotočenosti in ustrezno izpolnili potrebe in prednostne naloge posamezne regije. |
| --- | --- |

38.

se namesto tega zavzema za to, da se v okviru osredotočenosti financiranja za posamezen operativni program določijo nižje stopnje osredotočenosti sredstev od tistih, ki jih je predlagala Komisija, in da štiri prednostne naložbe predstavljajo samo okvirno mejno vrednost EU, ki bi jo bilo mogoče pri pogajanjih o operativnih programih povečati na šest prednostnih naložb, pri čemer bi hkrati uresničili cilj osredotočenosti in ustrezno izpolnili potrebe in prednostne naloge posamezne regije.

D.   Določbe o spremljanju in vrednotenju

ODBOR REGIJ

| 39. | načeloma podpira uvedbo sistema skupnih kazalnikov učinka in rezultatov programov. S tem so se začela že dolgo potrebna prizadevanja za uskladitev predpisov o vrednotenju rezultatov ukrepov iz ESS na evropski ravni, kar bo pomembno prispevalo k izboljšanju zanesljivosti, kakovosti in prepoznavnosti postopkov spremljanja; |
| --- | --- |

39.

načeloma podpira uvedbo sistema skupnih kazalnikov učinka in rezultatov programov. S tem so se začela že dolgo potrebna prizadevanja za uskladitev predpisov o vrednotenju rezultatov ukrepov iz ESS na evropski ravni, kar bo pomembno prispevalo k izboljšanju zanesljivosti, kakovosti in prepoznavnosti postopkov spremljanja;

| 40. | meni pa, da bi morali biti ti kazalniki okvirni in ne obvezni, vsekakor pa ne povezani z „določbami o pogojenosti“, saj je usklajevanje kazalnikov učinkovitosti programov še v zgodnji fazi in skupni kazalniki, ki jih je predlagala Komisija, še niso preizkušeni, upoštevati pa je treba, da je učinek ukrepov, ki se financirajo iz ESS, težje izmeriti kot druge vrste ukrepov; |
| --- | --- |

40.

meni pa, da bi morali biti ti kazalniki okvirni in ne obvezni, vsekakor pa ne povezani z „določbami o pogojenosti“, saj je usklajevanje kazalnikov učinkovitosti programov še v zgodnji fazi in skupni kazalniki, ki jih je predlagala Komisija, še niso preizkušeni, upoštevati pa je treba, da je učinek ukrepov, ki se financirajo iz ESS, težje izmeriti kot druge vrste ukrepov;

| 41. | hkrati pa poudarja, da je potrebo po izboljšanju zanesljivosti, kakovosti in preglednosti postopkov spremljanja mogoče izpolniti, če bodo nacionalne in podnacionalne oblasti imele možnost, da v okviru pogajanj določijo „specifične notranje kazalnike učinka in rezultatov za posamezne programe“, ki bi morali v celoti ali delno temeljiti na skupnih kazalnikih učinka in rezultatov, ki jih je predlagala Komisija, pri čemer pa je nujno potrebna določena prožnost, ko bodo ti kazalniki sprejeti. |
| --- | --- |

41.

hkrati pa poudarja, da je potrebo po izboljšanju zanesljivosti, kakovosti in preglednosti postopkov spremljanja mogoče izpolniti, če bodo nacionalne in podnacionalne oblasti imele možnost, da v okviru pogajanj določijo „specifične notranje kazalnike učinka in rezultatov za posamezne programe“, ki bi morali v celoti ali delno temeljiti na skupnih kazalnikih učinka in rezultatov, ki jih je predlagala Komisija, pri čemer pa je nujno potrebna določena prožnost, ko bodo ti kazalniki sprejeti.

E.   Sodelovanje partnerjev

ODBOR REGIJ

| 42. | z obžalovanjem ugotavlja, da v členu 6 predloga uredbe v zvezi s sodelovanjem partnerjev in v uvodni izjavi 9 lokalne in regionalne oblasti sploh niso omenjene, ampak so navedeni zgolj socialni partnerji in nevladne organizacije, kar je dokaz za že omenjeno nezaupanje do lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

42.

z obžalovanjem ugotavlja, da v členu 6 predloga uredbe v zvezi s sodelovanjem partnerjev in v uvodni izjavi 9 lokalne in regionalne oblasti sploh niso omenjene, ampak so navedeni zgolj socialni partnerji in nevladne organizacije, kar je dokaz za že omenjeno nezaupanje do lokalnih in regionalnih oblasti;

| 43. | v zvezi s partnerstvom meni, da ni pravično lokalne in regionalne oblasti umeščati med socialno-ekonomske partnerje, saj kot predstavniki splošnih interesov skupnosti, ki jih upravljajo, lokalne in regionalne oblasti ob upoštevanju institucionalnega okvira države članice soupravljajo in sofinancirajo projekte kohezijske politike; |
| --- | --- |

43.

v zvezi s partnerstvom meni, da ni pravično lokalne in regionalne oblasti umeščati med socialno-ekonomske partnerje, saj kot predstavniki splošnih interesov skupnosti, ki jih upravljajo, lokalne in regionalne oblasti ob upoštevanju institucionalnega okvira države članice soupravljajo in sofinancirajo projekte kohezijske politike;

| 44. | obžaluje, da omenjena določba ne omenja izrecno vseh partnerjev iz člena 5 predloga uredbe o skupnih določbah. Člen 5 uredbe o skupnih določbah pristojne lokalne in regionalne oblasti poleg socialnih partnerjev in nevladnih organizacij priznava kot ključne partnerje nacionalnih oblasti pri izvajanju programov strukturnih skladov EU, tudi ESS, zato je treba to pomanjkljivost odpraviti; |
| --- | --- |

44.

obžaluje, da omenjena določba ne omenja izrecno vseh partnerjev iz člena 5 predloga uredbe o skupnih določbah. Člen 5 uredbe o skupnih določbah pristojne lokalne in regionalne oblasti poleg socialnih partnerjev in nevladnih organizacij priznava kot ključne partnerje nacionalnih oblasti pri izvajanju programov strukturnih skladov EU, tudi ESS, zato je treba to pomanjkljivost odpraviti;

| 45. | pozdravlja, da se v obravnavani uredbi spodbuja sodelovanje socialnih partnerjev in nevladnih organizacij ter zagotavlja, da se ustrezen znesek sredstev iz ESS dodeli dejavnostim krepitve zmogljivosti za oblikovanje in izvajanje programov; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja, da se v obravnavani uredbi spodbuja sodelovanje socialnih partnerjev in nevladnih organizacij ter zagotavlja, da se ustrezen znesek sredstev iz ESS dodeli dejavnostim krepitve zmogljivosti za oblikovanje in izvajanje programov;

| 46. | vendar pa se zavzema za to, da bi tudi manjše lokalne skupnosti, na primer manjše podeželske občine, spodbudili k sodelovanju in jim omogočili dostop do pomoči iz ESS z ustreznimi dejavnostmi krepitve njihovih zmogljivosti, pa tudi s podporo iz ESS za dejavnost vzpostavljanja omrežij med lokalnimi in regionalnimi oblastmi, da bodo lahko na ravni EU izmenjavale svoje izkušnje glede vprašanj skupnega interesa (na primer brezposelnost mladih, staranje prebivalstva, vključevanje Romov itd.). |
| --- | --- |

46.

vendar pa se zavzema za to, da bi tudi manjše lokalne skupnosti, na primer manjše podeželske občine, spodbudili k sodelovanju in jim omogočili dostop do pomoči iz ESS z ustreznimi dejavnostmi krepitve njihovih zmogljivosti, pa tudi s podporo iz ESS za dejavnost vzpostavljanja omrežij med lokalnimi in regionalnimi oblastmi, da bodo lahko na ravni EU izmenjavale svoje izkušnje glede vprašanj skupnega interesa (na primer brezposelnost mladih, staranje prebivalstva, vključevanje Romov itd.).

F.   Spodbujanje enakih možnosti in nediskriminacije

ODBOR REGIJ

| 47. | podpira določbe predloga uredbe o ESS, ki spodbujajo enakost spolov in enake možnosti za vse, vključno z dostopnostjo za invalide, z vključitvijo načela nediskriminacije, saj so dokaz okrepljenih prizadevanj za odpravo vseh oblik diskriminacije, predvidenih v členu 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zlasti pozitiven pri tem je doseženi napredek, razviden iz določbe, ki države članice ne zavezuje zgolj k temu, da zagotovijo, da operativni programi vključujejo „opis načina, kako se spodbuja enakost spolov in enake možnosti“ (veljavna zakonodaja), ampak zagotovijo tudi „integracijo“ vidika enakosti spolov in enakih možnosti v zakonodajo. |
| --- | --- |

47.

podpira določbe predloga uredbe o ESS, ki spodbujajo enakost spolov in enake možnosti za vse, vključno z dostopnostjo za invalide, z vključitvijo načela nediskriminacije, saj so dokaz okrepljenih prizadevanj za odpravo vseh oblik diskriminacije, predvidenih v členu 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zlasti pozitiven pri tem je doseženi napredek, razviden iz določbe, ki države članice ne zavezuje zgolj k temu, da zagotovijo, da operativni programi vključujejo „opis načina, kako se spodbuja enakost spolov in enake možnosti“ (veljavna zakonodaja), ampak zagotovijo tudi „integracijo“ vidika enakosti spolov in enakih možnosti v zakonodajo.

G.   Socialne inovacije in transnacionalno sodelovanje

ODBOR REGIJ

| 48. | pozitivno ocenjuje podporo za „socialne inovacije“, saj je že prej pripravil pomembne pobude za spodbujanje socialnih inovacij, kot je forum o socialnih inovacijah, organiziran maja 2011, vendar meni, da bi bilo treba pri tem posebej omeniti lokalne in regionalne oblasti, ki bi jim bilo treba zagotoviti možnost sodelovanja z državami članicami pri določitvi tem za socialne inovacije; |
| --- | --- |

48.

pozitivno ocenjuje podporo za „socialne inovacije“, saj je že prej pripravil pomembne pobude za spodbujanje socialnih inovacij, kot je forum o socialnih inovacijah, organiziran maja 2011, vendar meni, da bi bilo treba pri tem posebej omeniti lokalne in regionalne oblasti, ki bi jim bilo treba zagotoviti možnost sodelovanja z državami članicami pri določitvi tem za socialne inovacije;

| 49. | podpira nadaljevanje in krepitev transnacionalnega sodelovanja, da se spodbudi vzajemno učenje, s čimer se povečuje učinkovitost politik, ki jih podpira ESS; |
| --- | --- |

49.

podpira nadaljevanje in krepitev transnacionalnega sodelovanja, da se spodbudi vzajemno učenje, s čimer se povečuje učinkovitost politik, ki jih podpira ESS;

| 50. | je presenečen, da v predlogu Komisije ni predvideno medregionalno sodelovanje kot dopolnitev transnacionalnega sodelovanja, ki ga obstoječa uredba predvideva, zlasti ker se je po izteku pobude Skupnosti Equal (2000–2006) obseg transnacionalnega sodelovanja zmanjšal, v nekaterih državah članicah pa sploh ne obstaja več; |
| --- | --- |

50.

je presenečen, da v predlogu Komisije ni predvideno medregionalno sodelovanje kot dopolnitev transnacionalnega sodelovanja, ki ga obstoječa uredba predvideva, zlasti ker se je po izteku pobude Skupnosti Equal (2000–2006) obseg transnacionalnega sodelovanja zmanjšal, v nekaterih državah članicah pa sploh ne obstaja več;

| 51. | nasprotuje prestrogi določbi, da lahko države članice teme transnacionalnega sodelovanja izberejo samo s seznama, ki ga predlaga Komisija in potrdi Odbor ESS, ter poziva, da se ta določba črta. |
| --- | --- |

51.

nasprotuje prestrogi določbi, da lahko države članice teme transnacionalnega sodelovanja izberejo samo s seznama, ki ga predlaga Komisija in potrdi Odbor ESS, ter poziva, da se ta določba črta.

H.   Posebne določbe o obravnavi posebnih teritorialnih značilnosti

ODBOR REGIJ

| 52. | zlasti pozdravlja podporo, ki naj bi jo sklad namenil strategijam lokalnega razvoja, ki jih vodijo skupnosti, teritorialnim paktom in lokalnim pobudam za zaposlovanje, izobraževanje in socialno vključevanje ter integriranim teritorialnim naložbam, ki so pomembni instrumenti za upoštevanje teritorialnih značilnosti, ter poziva, da se ta pristop uporabi tudi za druge strukturne sklade in področja ukrepanja; |
| --- | --- |

52.

zlasti pozdravlja podporo, ki naj bi jo sklad namenil strategijam lokalnega razvoja, ki jih vodijo skupnosti, teritorialnim paktom in lokalnim pobudam za zaposlovanje, izobraževanje in socialno vključevanje ter integriranim teritorialnim naložbam, ki so pomembni instrumenti za upoštevanje teritorialnih značilnosti, ter poziva, da se ta pristop uporabi tudi za druge strukturne sklade in področja ukrepanja;

| 53. | pozdravlja določbo, da je za izvajanje strategije Evropa 2020 potrebna „vključitev regionalnih in lokalnih zainteresiranih strani“ ter da je za dosego tega cilja mogoče uporabiti teritorialne pakte; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja določbo, da je za izvajanje strategije Evropa 2020 potrebna „vključitev regionalnih in lokalnih zainteresiranih strani“ ter da je za dosego tega cilja mogoče uporabiti teritorialne pakte;

| 54. | pri tem opozarja na svoja prejšnja stališča glede večje uporabe teritorialnih paktov v okviru izvajanja strategije Evropa 2020 ali v okviru kohezijske politike kot eno od možnosti „za formaliziranje partnerskih sporazumov na ravni ‚pod‘ partnerskimi pogodbami“; |
| --- | --- |

54.

pri tem opozarja na svoja prejšnja stališča glede večje uporabe teritorialnih paktov v okviru izvajanja strategije Evropa 2020 ali v okviru kohezijske politike kot eno od možnosti „za formaliziranje partnerskih sporazumov na ravni ‚pod‘ partnerskimi pogodbami“;

| 55. | z navdušenjem podpira določbo o potrebi po dopolnjevanju ukrepov iz ESRR in ESS v okviru podpore ESS strategijam za trajnostni razvoj mest. Številne lokalne skupnosti so pogosto težko financirale ali niso mogle financirati integriranih ukrepov za trajnostni razvoj mest z dopolnjevanjem sredstev iz enega in drugega sklada, saj ta sklada uporabljata zelo različna upravna pravila, imata različne organe za upravljanje in nimata usklajenih časovnih razporedov; |
| --- | --- |

55.

z navdušenjem podpira določbo o potrebi po dopolnjevanju ukrepov iz ESRR in ESS v okviru podpore ESS strategijam za trajnostni razvoj mest. Številne lokalne skupnosti so pogosto težko financirale ali niso mogle financirati integriranih ukrepov za trajnostni razvoj mest z dopolnjevanjem sredstev iz enega in drugega sklada, saj ta sklada uporabljata zelo različna upravna pravila, imata različne organe za upravljanje in nimata usklajenih časovnih razporedov;

| 56. | hkrati poziva, da se ta ukrep uporabi tudi pri strategijah celostnega razvoja podeželskih regij. Dejansko bi bilo lahko zelo koristno dopolnjevati financiranje iz ESS in ESRR za odpravo problematike skrajne revščine na podeželskih območjih (na primer v romskih naselbinah v Srednji in Vzhodni Evropi). |
| --- | --- |

56.

hkrati poziva, da se ta ukrep uporabi tudi pri strategijah celostnega razvoja podeželskih regij. Dejansko bi bilo lahko zelo koristno dopolnjevati financiranje iz ESS in ESRR za odpravo problematike skrajne revščine na podeželskih območjih (na primer v romskih naselbinah v Srednji in Vzhodni Evropi).

I.   Ukrepi za poenostavitev in inovativni finančni instrumenti

ODBOR REGIJ

| 57. | pozitivno ocenjuje ukrepe za poenostavitev, ki jih je predlagala Komisija, zlasti omejitev števila posebnih pravil o upravičenosti za olajšanje dostopa do sredstev ESS za manjše upravičence in dejavnosti, možnost, da so do prispevka iz ESS upravičeni prispevki v naravi, večja uporaba globalnih nepovratnih sredstev, poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov in pavšalnih zneskov, vključno z uvedbo obveznosti, da se ta sredstva uporabljajo za manjše projekte v vrednosti do 50 000 EUR. Ti ukrepi bodo skupaj z ukrepi, predlaganimi v okviru revizije finančne uredbe EU, dejansko prispevali k zmanjšanju upravnih bremen za upravičence in organe upravljanja ter so še posebej dobrodošli v primeru številnih manjših projektov na področju zaposlovanja in socialnih zadev, ki so bolj nematerialne kot materialne naložbe. Trenutno je lahko upravno breme zaradi teh ukrepov tako nesorazmerno veliko, da presega vse morebitne prednosti za lokalne in regionalne oblasti ter slednje odvrača od vlaganja prošenj za projekte iz naslova ESS; |
| --- | --- |

57.

pozitivno ocenjuje ukrepe za poenostavitev, ki jih je predlagala Komisija, zlasti omejitev števila posebnih pravil o upravičenosti za olajšanje dostopa do sredstev ESS za manjše upravičence in dejavnosti, možnost, da so do prispevka iz ESS upravičeni prispevki v naravi, večja uporaba globalnih nepovratnih sredstev, poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov in pavšalnih zneskov, vključno z uvedbo obveznosti, da se ta sredstva uporabljajo za manjše projekte v vrednosti do 50 000 EUR. Ti ukrepi bodo skupaj z ukrepi, predlaganimi v okviru revizije finančne uredbe EU, dejansko prispevali k zmanjšanju upravnih bremen za upravičence in organe upravljanja ter so še posebej dobrodošli v primeru številnih manjših projektov na področju zaposlovanja in socialnih zadev, ki so bolj nematerialne kot materialne naložbe. Trenutno je lahko upravno breme zaradi teh ukrepov tako nesorazmerno veliko, da presega vse morebitne prednosti za lokalne in regionalne oblasti ter slednje odvrača od vlaganja prošenj za projekte iz naslova ESS;

| 58. | vendar pa meni, da še obstaja manevrski prostor za poenostavitev, če se sprejmejo dodatni ukrepi, o katerih je, na primer, razpravljala ad hoc skupina Odbora ESS o prihodnosti ESS, kot je predlog, da se pravila sofinanciranja za posamezne prednostne osi prilagodijo, zlasti za manjše projekte, ali da se vzpostavi učinkovitejši sistem za izplačevanje sredstev z bolj sistematično uporabo predfinanciranja; |
| --- | --- |

58.

vendar pa meni, da še obstaja manevrski prostor za poenostavitev, če se sprejmejo dodatni ukrepi, o katerih je, na primer, razpravljala ad hoc skupina Odbora ESS o prihodnosti ESS, kot je predlog, da se pravila sofinanciranja za posamezne prednostne osi prilagodijo, zlasti za manjše projekte, ali da se vzpostavi učinkovitejši sistem za izplačevanje sredstev z bolj sistematično uporabo predfinanciranja;

| 59. | podpira inovativne finančne instrumente, ki so predlagani za podporo projektov ESS, kot so sistemi delitve tveganja, dolžniški in kapitalski instrumenti, jamstveni skladi, holdinški skladi in posojilni skladi, ter posebno omembo „jamstev na osnovi politike“ za izboljšanje dostopa do kapitalskih trgov za javne in zasebne organe na nacionalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

59.

podpira inovativne finančne instrumente, ki so predlagani za podporo projektov ESS, kot so sistemi delitve tveganja, dolžniški in kapitalski instrumenti, jamstveni skladi, holdinški skladi in posojilni skladi, ter posebno omembo „jamstev na osnovi politike“ za izboljšanje dostopa do kapitalskih trgov za javne in zasebne organe na nacionalni in regionalni ravni;

| 60. | Komisijo poziva, naj v ta sklop ukrepov vključi tudi obnovljive posojilne sklade za dodeljevanje mikroposojil, „socialne projektne obveznice“, inovativen ukrep, o katerem je razpravljal forum o socialnih inovacijah, ter „državljanske projektne obveznice“, ki so bile predlagane pri pripravi mnenj OR o pregledu proračuna EU in novem večletnem finančnem okviru po letu 2013. |
| --- | --- |

60.

Komisijo poziva, naj v ta sklop ukrepov vključi tudi obnovljive posojilne sklade za dodeljevanje mikroposojil, „socialne projektne obveznice“, inovativen ukrep, o katerem je razpravljal forum o socialnih inovacijah, ter „državljanske projektne obveznice“, ki so bile predlagane pri pripravi mnenj OR o pregledu proračuna EU in novem večletnem finančnem okviru po letu 2013.

II.   PRIPOROČILA ZA SPREMEMBE

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 9

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (9) | Učinkovito in uspešno izvajanje ukrepov, ki jih podpira ESS, je odvisno od dobrega upravljanja in partnerstva med vsemi zadevnimi teritorialnimi in družbeno-gospodarskimi akterji, zlasti socialnimi partnerji in nevladnimi organizacijami. Zato morajo države članice spodbujati sodelovanje socialnih partnerjev in nevladnih organizacij pri izvajanju ESS. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(9)

Učinkovito in uspešno izvajanje ukrepov, ki jih podpira ESS, je odvisno od dobrega upravljanja in partnerstva med vsemi zadevnimi teritorialnimi in družbeno-gospodarskimi akterji, zlasti socialnimi partnerji in nevladnimi organizacijami. Zato morajo države članice spodbujati sodelovanje socialnih partnerjev in nevladnih organizacij pri izvajanju ESS.

| (9) | Učinkovito in uspešno izvajanje ukrepov, ki jih podpira ESS, je odvisno od dobrega upravljanja in partnerstva med vsemi zadevnimi teritorialnimi in družbeno-gospodarskimi akterji, zlasti socialnimi partnerji in nevladnimi organizacijami. Zato morajo države članice spodbujati sodelovanje socialnih partnerjev in nevladnih organizacij pri izvajanju ESS. |
| --- | --- |

(9)

Učinkovito in uspešno izvajanje ukrepov, ki jih podpira ESS, je odvisno od dobrega upravljanja in partnerstva med vsemi zadevnimi teritorialnimi in družbeno-gospodarskimi akterji, zlasti socialnimi partnerji in nevladnimi organizacijami. Zato morajo države članice spodbujati sodelovanje socialnih partnerjev in nevladnih organizacij pri izvajanju ESS.

Obrazložitev

Glej točki 42 in 43 političnih priporočil.

Predlog spremembe 2

Člen 1

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 1
  Vsebina
  Ta uredba določa naloge Evropskega socialnega sklada (ESS), področje uporabe njegove pomoči, posebne določbe in vrste odhodkov, upravičenih do pomoči. | Člen 1
  Vsebina
  Ta uredba določa naloge Evropskega socialnega sklada (ESS), področje uporabe njegove pomoči, posebne določbe in vrste odhodkov, upravičenih do pomoči. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa naloge Evropskega socialnega sklada (ESS), področje uporabe njegove pomoči, posebne določbe in vrste odhodkov, upravičenih do pomoči.

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa naloge Evropskega socialnega sklada (ESS), področje uporabe njegove pomoči, posebne določbe in vrste odhodkov, upravičenih do pomoči.

Obrazložitev

Predlog spremembe se ne nanaša na slovensko različico, v kateri je že uporabljen izraz „naloge“, kot je predlagan v predlogu spremembe (v angleščini se izraz „mission“ zamenja z izrazom „tasks“, kar je v skladu z besedilom veljavne Uredbe št. 1081/2006 in s členom 177 PDEU, ki določa, da „Evropski parlament in Svet z uredbami, sprejetimi po rednem zakonodajnem postopku, ter po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij opredelita naloge, prednostne cilje in organizacijo strukturnih skladov, kar lahko vključuje tudi združevanje skladov“). Za opredelitev poslanstva ESS so merodajna besedila pogodb (glej člene 162, 174 in 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije).

Predlog spremembe 3

Člen 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 2
  Naloge
  1.   ESS spodbuja visoke stopnje zaposlenosti in kakovost delovnih mest, podpira geografsko in poklicno mobilnost delavcev, olajšuje njihovo prilagajanje spremembam, spodbuja visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja, spodbuja enakost spolov, enake možnosti in nediskriminacijo, krepi socialno vključenost in boj proti revščini, s čimer prispeva k uresničevanju prednostnih nalog Evropske unije v zvezi s krepitvijo gospodarske, socialne in teritorialne kohezije.
  2.   ESS uresničuje svoje naloge s podpiranjem držav članic pri izvrševanju prednostnih nalog in doseganju glavnih ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. ESS podpira oblikovanje in izvajanje politik in ukrepov ob upoštevanju celostnih smernic za ekonomske politike in politike za zaposlovanje držav članic ter priporočil Sveta o nacionalnih programih reform.
  3.   ESS koristi ljudem, vključno s prikrajšanimi skupinami, kot so dolgotrajno brezposelni, invalidi, migranti, etnične manjšine, marginalizirane skupnosti in ljudje, ki jim grozi socialna izključenost. ESS zagotavlja podporo tudi podjetjem, sistemom in strukturam s ciljem olajšanja njihovega prilagajanja novim izzivom ter pospeševanja dobrega upravljanja in izvajanja reform, zlasti na področju politike zaposlovanja, izobraževanja in socialne politike. | Člen 2
  Naloge
  1.   ESS spodbuja visoke stopnje zaposlenosti in kakovost delovnih mest, podpira geografsko in poklicno mobilnost delavcev, olajšuje njihovo prilagajanje spremembam, spodbuja visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja, spodbuja enakost spolov, enake možnosti in nediskriminacijo, krepi socialno vključenost in boj proti revščini, s čimer prispeva k uresničevanju prednostnih nalog Evropske unije v zvezi s krepitvijo gospodarske, socialne in teritorialne kohezije.
  2.   ESS uresničuje svoje naloge s podpiranjem držav članic pri izvrševanju prednostnih nalog in doseganju glavnih ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. ESS podpira oblikovanje in izvajanje politik in ukrepov ob upoštevanju celostnih smernic za ekonomske politike in politike za zaposlovanje držav članic ter priporočil Sveta o nacionalnih programih reform.
  3.   ESS koristi ljudem, vključno s prikrajšanimi skupinami, kot so dolgotrajno brezposelni, invalidi, migranti, manjšine, marginalizirane skupnosti in ljudje, ki jim grozi socialna izključenost. ESS zagotavlja podporo tudi podjetjem, sistemom in strukturam s ciljem olajšanja njihovega prilagajanja novim izzivom ter pospeševanja dobrega upravljanja in izvajanja reform, zlasti na področju politike zaposlovanja, izobraževanja in socialne politike. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 2

Naloge

1.   ESS spodbuja visoke stopnje zaposlenosti in kakovost delovnih mest, podpira geografsko in poklicno mobilnost delavcev, olajšuje njihovo prilagajanje spremembam, spodbuja visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja, spodbuja enakost spolov, enake možnosti in nediskriminacijo, krepi socialno vključenost in boj proti revščini, s čimer prispeva k uresničevanju prednostnih nalog Evropske unije v zvezi s krepitvijo gospodarske, socialne in teritorialne kohezije.

2.   ESS uresničuje svoje naloge s podpiranjem držav članic pri izvrševanju prednostnih nalog in doseganju glavnih ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. ESS podpira oblikovanje in izvajanje politik in ukrepov ob upoštevanju celostnih smernic za ekonomske politike in politike za zaposlovanje držav članic ter priporočil Sveta o nacionalnih programih reform.

3.   ESS koristi ljudem, vključno s prikrajšanimi skupinami, kot so dolgotrajno brezposelni, invalidi, migranti, etnične manjšine, marginalizirane skupnosti in ljudje, ki jim grozi socialna izključenost. ESS zagotavlja podporo tudi podjetjem, sistemom in strukturam s ciljem olajšanja njihovega prilagajanja novim izzivom ter pospeševanja dobrega upravljanja in izvajanja reform, zlasti na področju politike zaposlovanja, izobraževanja in socialne politike.

Člen 2

Naloge

1.   ESS spodbuja visoke stopnje zaposlenosti in kakovost delovnih mest, podpira geografsko in poklicno mobilnost delavcev, olajšuje njihovo prilagajanje spremembam, spodbuja visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja, spodbuja enakost spolov, enake možnosti in nediskriminacijo, krepi socialno vključenost in boj proti revščini, s čimer prispeva k uresničevanju prednostnih nalog Evropske unije v zvezi s krepitvijo gospodarske, socialne in teritorialne kohezije.

2.   ESS uresničuje svoje naloge s podpiranjem držav članic pri izvrševanju prednostnih nalog in doseganju glavnih ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. ESS podpira oblikovanje in izvajanje politik in ukrepov ob upoštevanju celostnih smernic za ekonomske politike in politike za zaposlovanje držav članic ter priporočil Sveta o nacionalnih programih reform.

3.   ESS koristi ljudem, vključno s prikrajšanimi skupinami, kot so dolgotrajno brezposelni, invalidi, migranti, manjšine, marginalizirane skupnosti in ljudje, ki jim grozi socialna izključenost. ESS zagotavlja podporo tudi podjetjem, sistemom in strukturam s ciljem olajšanja njihovega prilagajanja novim izzivom ter pospeševanja dobrega upravljanja in izvajanja reform, zlasti na področju politike zaposlovanja, izobraževanja in socialne politike.

Obrazložitev

| 1. | Prvi amandma (naslov člena) se ne nanaša na slovensko različico (glej obrazložitev predloga spremembe 2). |
| --- | --- |

1.

Prvi amandma (naslov člena) se ne nanaša na slovensko različico (glej obrazložitev predloga spremembe 2).

| 2. | Da bi poudarili teritorialno razsežnost kohezijske politike ter regionalne probleme in neskladja umestili v pravilno razmerje do strategije Evropa 2020, se predlaga, da se v besedilo vključi beseda „tudi“ ter tako ublaži učinek smernic in priporočil operativnih programov ESS. |
| --- | --- |

2.

Da bi poudarili teritorialno razsežnost kohezijske politike ter regionalne probleme in neskladja umestili v pravilno razmerje do strategije Evropa 2020, se predlaga, da se v besedilo vključi beseda „tudi“ ter tako ublaži učinek smernic in priporočil operativnih programov ESS.

| 3. | Omemba etničnih manjšin med skupinami, ki jim ESS koristi, je vprašljiva: razločevanje, ki nastane s to omembo, bi lahko v številnih državah članicah vodilo do resnih problemov v zvezi z mednarodnim in nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

3.

Omemba etničnih manjšin med skupinami, ki jim ESS koristi, je vprašljiva: razločevanje, ki nastane s to omembo, bi lahko v številnih državah članicah vodilo do resnih problemov v zvezi z mednarodnim in nacionalnim pravom.

Predlog spremembe 4

Člen 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 3
  Področje uporabe pomoči
  1.   V okviru spodaj navedenih tematskih ciljev in v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. [...] ESS podpira naslednje prednostne naložbe:






  (a) | spodbujanje zaposlovanja in podpora mobilnosti delavcev z:






  i) | dostopom do zaposlitve za iskalce zaposlitve in neaktivne ljudi, vključno z lokalnimi zaposlitvenimi pobudami in podporo za mobilnost delavcev; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 3

Področje uporabe pomoči

1.   V okviru spodaj navedenih tematskih ciljev in v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. [...] ESS podpira naslednje prednostne naložbe:

(a)

spodbujanje zaposlovanja in podpora mobilnosti delavcev z:

i)

dostopom do zaposlitve za iskalce zaposlitve in neaktivne ljudi, vključno z lokalnimi zaposlitvenimi pobudami in podporo za mobilnost delavcev;

| ii) | trajnostnim vključevanjem mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, na trg dela; |
| --- | --- |

ii)

trajnostnim vključevanjem mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, na trg dela;

| iii) | samozaposlovanjem, podjetništvom in ustanavljanjem podjetij; |
| --- | --- |

iii)

samozaposlovanjem, podjetništvom in ustanavljanjem podjetij;

| iv) | enakostjo spolov ter usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

iv)

enakostjo spolov ter usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja;

| v) | prilagajanjem delavcev, podjetij in podjetnikov na spremembe; |
| --- | --- |

v)

prilagajanjem delavcev, podjetij in podjetnikov na spremembe;

| vi) | aktivnim in zdravim staranjem; |
| --- | --- |

vi)

aktivnim in zdravim staranjem;

| vii) | posodabljanjem in krepitvijo institucij trga dela, vključno z ukrepi za povečanje transnacionalne mobilnosti delavcev; |
| --- | --- |

vii)

posodabljanjem in krepitvijo institucij trga dela, vključno z ukrepi za povečanje transnacionalne mobilnosti delavcev;

| (b) | vlaganje v izobraževanje, usposobljenost in vseživljenjsko učenje z:






  i) | zmanjševanjem osipa in spodbujanjem enakega dostopa do kakovostne predšolske vzgoje ter primarnega in sekundarnega izobraževanja; |
| --- | --- | --- |

(b)

vlaganje v izobraževanje, usposobljenost in vseživljenjsko učenje z:

i)

zmanjševanjem osipa in spodbujanjem enakega dostopa do kakovostne predšolske vzgoje ter primarnega in sekundarnega izobraževanja;

| ii) | izboljšanjem kakovosti, učinkovitosti in odprtosti terciarnega in enakovrednega izobraževanja za dosego višjih stopenj udeležbe in uspešnega zaključka izobraževanja; |
| --- | --- |

ii)

izboljšanjem kakovosti, učinkovitosti in odprtosti terciarnega in enakovrednega izobraževanja za dosego višjih stopenj udeležbe in uspešnega zaključka izobraževanja;

| iii) | krepitvijo dostopnosti vseživljenjskega učenja, izpopolnjevanjem spretnosti in kompetenc delovne sile ter povečevanjem odzivnosti sistemov izobraževanja in usposabljanja na potrebe trga dela; |
| --- | --- |

iii)

krepitvijo dostopnosti vseživljenjskega učenja, izpopolnjevanjem spretnosti in kompetenc delovne sile ter povečevanjem odzivnosti sistemov izobraževanja in usposabljanja na potrebe trga dela;

| (c) | spodbujanje socialne vključenosti in boj proti revščini z:






  i) | dejavnim vključevanjem; |
| --- | --- | --- |

(c)

spodbujanje socialne vključenosti in boj proti revščini z:

i)

dejavnim vključevanjem;

| ii) | vključevanjem marginaliziranih skupnosti, kot so Romi; |
| --- | --- |

ii)

vključevanjem marginaliziranih skupnosti, kot so Romi;

| iii) | bojem proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

iii)

bojem proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti;

| iv) | spodbujanjem razpoložljivosti dostopnih, trajnostnih in visoko kakovostnih storitev, vključno z zdravstvenimi in socialnimi storitvami splošnega interesa; |
| --- | --- |

iv)

spodbujanjem razpoložljivosti dostopnih, trajnostnih in visoko kakovostnih storitev, vključno z zdravstvenimi in socialnimi storitvami splošnega interesa;

| v) | pospeševanjem socialnega gospodarstva in socialnih podjetij; |
| --- | --- |

v)

pospeševanjem socialnega gospodarstva in socialnih podjetij;

| vi) | strategijami lokalnega razvoja, ki jih vodijo skupnosti; |
| --- | --- |

vi)

strategijami lokalnega razvoja, ki jih vodijo skupnosti;

| (d) | spodbujanje institucionalnih zmogljivosti in učinkovita javna uprava z:






  i) | naložbami v institucionalne zmogljivosti ter v učinkovitost javne uprave in javnih storitev za zagotovitev reform, boljše zakonodaje in dobrega upravljanja;
  Ta prednostna naložba velja samo za ozemlja držav članic, ki imajo vsaj eno regijo po ravni NUTS 2 v skladu s členom 82(2)(a) Uredbe (EU) št. [...], ali v državah članicah, ki so upravičene do podpore iz Kohezijskega sklada. |
| --- | --- | --- |

(d)

spodbujanje institucionalnih zmogljivosti in učinkovita javna uprava z:

i)

naložbami v institucionalne zmogljivosti ter v učinkovitost javne uprave in javnih storitev za zagotovitev reform, boljše zakonodaje in dobrega upravljanja;

Ta prednostna naložba velja samo za ozemlja držav članic, ki imajo vsaj eno regijo po ravni NUTS 2 v skladu s členom 82(2)(a) Uredbe (EU) št. [...], ali v državah članicah, ki so upravičene do podpore iz Kohezijskega sklada.

| ii) | krepitvijo zmogljivosti za zainteresirane strani, ki izvajajo politike na področju zaposlovanja, izobraževanja in socialnih zadev, ter sektorske in teritorialne dogovore za spodbujanje reform na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. |
| --- | --- |

ii)

krepitvijo zmogljivosti za zainteresirane strani, ki izvajajo politike na področju zaposlovanja, izobraževanja in socialnih zadev, ter sektorske in teritorialne dogovore za spodbujanje reform na nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

2.   ESS s prednostnimi naložbami iz odstavka 1 prispeva tudi k drugim tematskim ciljem iz člena 9 Uredbe (EU) št. [...], zlasti s:

| (a) | podpiranjem prehoda na nizkoogljično gospodarstvo, ki je odporno na podnebne spremembe, gospodarno z viri in okoljsko trajnostno, na podlagi reform sistemov izobraževanja in usposabljanja, prilagajanjem usposobljenosti in kvalifikacij, strokovnim izpopolnjevanjem zaposlenih in ustvarjanjem novih delovnih mest v sektorjih, povezanih z okoljem in energijo; |
| --- | --- |

(a)

podpiranjem prehoda na nizkoogljično gospodarstvo, ki je odporno na podnebne spremembe, gospodarno z viri in okoljsko trajnostno, na podlagi reform sistemov izobraževanja in usposabljanja, prilagajanjem usposobljenosti in kvalifikacij, strokovnim izpopolnjevanjem zaposlenih in ustvarjanjem novih delovnih mest v sektorjih, povezanih z okoljem in energijo;

| (b) | krepitvijo dostopnosti, uporabe in kakovosti informacijskih in komunikacijskih tehnologij na podlagi razvoja digitalne pismenosti ter naložb v e-vključevanje, digitalno pismenost in povezana podjetniška znanja; |
| --- | --- |

(b)

krepitvijo dostopnosti, uporabe in kakovosti informacijskih in komunikacijskih tehnologij na podlagi razvoja digitalne pismenosti ter naložb v e-vključevanje, digitalno pismenost in povezana podjetniška znanja;

| (c) | spodbujanjem raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij na podlagi razvoja podiplomskega študija, usposabljanja raziskovalcev, mreženja in partnerstev med visokošolskimi zavodi, raziskovalnimi in tehnološkimi središči ter podjetji; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanjem raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij na podlagi razvoja podiplomskega študija, usposabljanja raziskovalcev, mreženja in partnerstev med visokošolskimi zavodi, raziskovalnimi in tehnološkimi središči ter podjetji;

| (d) | povečevanjem konkurenčnosti malih in srednjih podjetij s spodbujanjem prilagodljivosti podjetij in delavcev ter večjimi naložbami v človeški kapital. |
| --- | --- |

(d)

povečevanjem konkurenčnosti malih in srednjih podjetij s spodbujanjem prilagodljivosti podjetij in delavcev ter večjimi naložbami v človeški kapital.

Člen 3

Področje uporabe pomoči

1.   V okviru spodaj navedenih tematskih ciljev in v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. [...] ESS podpira naslednje prednostne naložbe:

| (a) | spodbujanje zaposlovanja in podpora mobilnosti delavcev z:






  i) | dostopom do zaposlitve za iskalce zaposlitve in neaktivne ljudi, vključno z lokalnimi zaposlitvenimi pobudami in podporo za mobilnost delavcev; |
| --- | --- | --- |

(a)

spodbujanje zaposlovanja in podpora mobilnosti delavcev z:

i)

dostopom do zaposlitve za iskalce zaposlitve in neaktivne ljudi, vključno z lokalnimi zaposlitvenimi pobudami in podporo za mobilnost delavcev;

| ii) | trajnostnim vključevanjem mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, na trg dela; |
| --- | --- |

ii)

trajnostnim vključevanjem mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, na trg dela;

| iii) | samozaposlovanjem, podjetništvom in ustanavljanjem podjetij; |
| --- | --- |

iii)

samozaposlovanjem, podjetništvom in ustanavljanjem podjetij;

| iv) | enakostjo spolov ter usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

iv)

enakostjo spolov ter usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja;

| v) | prilagajanjem delavcev, podjetij in podjetnikov na spremembe; |
| --- | --- |

v)

prilagajanjem delavcev, podjetij in podjetnikov na spremembe;

| vi) | aktivnim in zdravim staranjem; |
| --- | --- |

vi)

aktivnim in zdravim staranjem;

| vii) | posodabljanjem in krepitvijo institucij trga dela, vključno z ukrepi za povečanje transnacionalne mobilnosti delavcev; |
| --- | --- |

vii)

posodabljanjem in krepitvijo institucij trga dela, vključno z ukrepi za povečanje transnacionalne mobilnosti delavcev;

| (b) | vlaganje v izobraževanje, usposobljenost in vseživljenjsko učenje z:






  i) | zmanjševanjem osipa in spodbujanjem enakega dostopa do kakovostne predšolske vzgoje ter primarnega in sekundarnega izobraževanja; |
| --- | --- | --- |

(b)

vlaganje v izobraževanje, usposobljenost in vseživljenjsko učenje z:

i)

zmanjševanjem osipa in spodbujanjem enakega dostopa do kakovostne predšolske vzgoje ter primarnega in sekundarnega izobraževanja;

| ii) | izboljšanjem kakovosti, učinkovitosti in odprtosti terciarnega in enakovrednega izobraževanja za dosego višjih stopenj udeležbe in uspešnega zaključka izobraževanja; |
| --- | --- |

ii)

izboljšanjem kakovosti, učinkovitosti in odprtosti terciarnega in enakovrednega izobraževanja za dosego višjih stopenj udeležbe in uspešnega zaključka izobraževanja;

| iii) | krepitvijo dostopnosti vseživljenjskega učenja, izpopolnjevanjem spretnosti in kompetenc delovne sile ter povečevanjem odzivnosti sistemov izobraževanja in usposabljanja na potrebe trga dela; |
| --- | --- |

iii)

krepitvijo dostopnosti vseživljenjskega učenja, izpopolnjevanjem spretnosti in kompetenc delovne sile ter povečevanjem odzivnosti sistemov izobraževanja in usposabljanja na potrebe trga dela;

| (c) | spodbujanje socialne vključenosti in boj proti revščini z:






  i) | dejavnim vključevanjem; |
| --- | --- | --- |

(c)

spodbujanje socialne vključenosti in boj proti revščini z:

i)

dejavnim vključevanjem;

| ii) | vključevanjem marginaliziranih skupnosti, kot so Romi; |
| --- | --- |

ii)

vključevanjem marginaliziranih skupnosti, kot so Romi;

| iii) | bojem proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

iii)

bojem proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti;

| iv) | spodbujanjem razpoložljivosti dostopnih, trajnostnih in visoko kakovostnih storitev, vključno z zdravstvenimi in socialnimi storitvami splošnega interesa; |
| --- | --- |

iv)

spodbujanjem razpoložljivosti dostopnih, trajnostnih in visoko kakovostnih storitev, vključno z zdravstvenimi in socialnimi storitvami splošnega interesa;

| v) | pospeševanjem socialnega gospodarstva in socialnih podjetij; |
| --- | --- |

v)

pospeševanjem socialnega gospodarstva in socialnih podjetij;

| vi) | strategijami lokalnega razvoja, ki jih vodijo skupnosti; |
| --- | --- |

vi)

strategijami lokalnega razvoja, ki jih vodijo skupnosti;

| (d) | spodbujanje institucionalnih zmogljivosti in učinkovita javna uprava z:






  i) | naložbami v institucionalne zmogljivosti ter v učinkovitost javne uprave in javnih storitev za zagotovitev reform, boljše zakonodaje in dobrega upravljanja;
  Ta prednostna naložba velja samo za ozemlja držav članic, ki imajo vsaj eno regijo po ravni NUTS 2 v skladu s členom 82(2)(a) Uredbe (EU) št. [...], ali v državah članicah, ki so upravičene do podpore iz Kohezijskega sklada. |
| --- | --- | --- |

(d)

spodbujanje institucionalnih zmogljivosti in učinkovita javna uprava z:

i)

naložbami v institucionalne zmogljivosti ter v učinkovitost javne uprave in javnih storitev za zagotovitev reform, boljše zakonodaje in dobrega upravljanja;

Ta prednostna naložba velja samo za ozemlja držav članic, ki imajo vsaj eno regijo po ravni NUTS 2 v skladu s členom 82(2)(a) Uredbe (EU) št. [...], ali v državah članicah, ki so upravičene do podpore iz Kohezijskega sklada.

| ii) | krepitvijo zmogljivosti za zainteresirane strani, ki izvajajo politike na področju zaposlovanja, izobraževanja in socialnih zadev |
| --- | --- |

ii)

krepitvijo zmogljivosti za zainteresirane strani, ki izvajajo politike na področju zaposlovanja, izobraževanja in socialnih zadev

| | |
| --- | --- |

2.   ESS s prednostnimi naložbami iz odstavka 1 prispeva tudi k drugim tematskim ciljem iz člena 9 Uredbe (EU) št. [...], zlasti s:

| (a) | podpiranjem prehoda na nizkoogljično gospodarstvo, ki je odporno na podnebne spremembe, gospodarno z viri in okoljsko trajnostno, na podlagi reform sistemov izobraževanja in usposabljanja, prilagajanjem usposobljenosti in kvalifikacij, strokovnim izpopolnjevanjem zaposlenih in ustvarjanjem novih delovnih mest v sektorjih, povezanih z okoljem in energijo; |
| --- | --- |

(a)

podpiranjem prehoda na nizkoogljično gospodarstvo, ki je odporno na podnebne spremembe, gospodarno z viri in okoljsko trajnostno, na podlagi reform sistemov izobraževanja in usposabljanja, prilagajanjem usposobljenosti in kvalifikacij, strokovnim izpopolnjevanjem zaposlenih in ustvarjanjem novih delovnih mest v sektorjih, povezanih z okoljem in energijo;

| (b) | krepitvijo dostopnosti, uporabe in kakovosti informacijskih in komunikacijskih tehnologij na podlagi razvoja digitalne pismenosti ter naložb v e-vključevanje, digitalno pismenost in povezana podjetniška znanja; |
| --- | --- |

(b)

krepitvijo dostopnosti, uporabe in kakovosti informacijskih in komunikacijskih tehnologij na podlagi razvoja digitalne pismenosti ter naložb v e-vključevanje, digitalno pismenost in povezana podjetniška znanja;

| (c) | spodbujanjem raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij na podlagi razvoja podiplomskega študija, usposabljanja raziskovalcev, mreženja in partnerstev med visokošolskimi zavodi, raziskovalnimi in tehnološkimi središči ter podjetji; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanjem raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij na podlagi razvoja podiplomskega študija, usposabljanja raziskovalcev, mreženja in partnerstev med visokošolskimi zavodi, raziskovalnimi in tehnološkimi središči ter podjetji;

| (d) | povečevanjem konkurenčnosti malih in srednjih podjetij s spodbujanjem prilagodljivosti podjetij in delavcev ter večjimi naložbami v človeški kapital. |
| --- | --- |

(d)

povečevanjem konkurenčnosti malih in srednjih podjetij s spodbujanjem prilagodljivosti podjetij in delavcev ter večjimi naložbami v človeški kapital.

Obrazložitev

Naštevanje se jasno nanaša na regije, ki jih omenjata člena 174 in 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Njihov namen je tudi pojasniti in izboljšati sicer učinkovito določbo, pa tudi spodbujati in izboljšati instrument teritorialnih paktov.

Predlog spremembe 5

Člen 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 4
  Usklajenost in tematska osredotočenost
  1.   Države članice zagotovijo, da so strategija in ukrepi iz operativnih programov usklajeni in osredotočeni na obravnavanje izzivov, opredeljenih v okviru nacionalnih programov reform in ustreznih priporočil Sveta po členu 148(4) Pogodbe, s čimer prispevajo k uresničevanju glavnih ciljev strategije Evropa 2020 glede zaposlovanja, izobraževanja in zmanjševanja revščine.
  2.   Vsaj 20 % skupnih sredstev ESS v posamezni državi članici se dodeli tematskemu cilju „spodbujanje socialne vključenosti in boj proti revščini“ iz člena 9(9) Uredbe (EU) št. [...].
  3.   Države članice si prizadevajo za tematsko osredotočenost na naslednje načine:






  (a) | pri razvitejših regijah države članice osredotočijo 80 % sredstev, dodeljenih vsakemu posameznemu operativnemu programu, na do štiri prednostne naložbe iz člena 3(1); |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 4

Usklajenost in tematska osredotočenost

1.   Države članice zagotovijo, da so strategija in ukrepi iz operativnih programov usklajeni in osredotočeni na obravnavanje izzivov, opredeljenih v okviru nacionalnih programov reform in ustreznih priporočil Sveta po členu 148(4) Pogodbe, s čimer prispevajo k uresničevanju glavnih ciljev strategije Evropa 2020 glede zaposlovanja, izobraževanja in zmanjševanja revščine.

2.   Vsaj 20 % skupnih sredstev ESS v posamezni državi članici se dodeli tematskemu cilju „spodbujanje socialne vključenosti in boj proti revščini“ iz člena 9(9) Uredbe (EU) št. [...].

3.   Države članice si prizadevajo za tematsko osredotočenost na naslednje načine:

(a)

pri razvitejših regijah države članice osredotočijo 80 % sredstev, dodeljenih vsakemu posameznemu operativnemu programu, na do štiri prednostne naložbe iz člena 3(1);

| (b) | pri razvitejših regijah države članice osredotočijo 70 % sredstev, dodeljenih vsakemu posameznemu operativnemu programu, na do štiri prednostne naložbe iz člena 3(1); |
| --- | --- |

(b)

pri razvitejših regijah države članice osredotočijo 70 % sredstev, dodeljenih vsakemu posameznemu operativnemu programu, na do štiri prednostne naložbe iz člena 3(1);

| (c) | pri manj razvitih regijah države članice osredotočijo 60 % sredstev, dodeljenih vsakemu posameznemu operativnemu programu, na do štiri prednostne naložbe iz člena 3(1). |
| --- | --- |

(c)

pri manj razvitih regijah države članice osredotočijo 60 % sredstev, dodeljenih vsakemu posameznemu operativnemu programu, na do štiri prednostne naložbe iz člena 3(1).

Člen 4

Usklajenost in tematska osredotočenost

1.   Države članice zagotovijo, da so strategija in ukrepi iz operativnih programov usklajeni in obravnavanj izzivov, opredeljenih v okviru nacionalnih programov reform in ustreznih priporočil Sveta po členu 148(4) Pogodbe, s čimer prispevajo k uresničevanju glavnih ciljev strategije Evropa 2020 glede zaposlovanja, izobraževanja in zmanjševanja revščine.

2.   Vsaj 20 % skupnih sredstev ESS v posamezni državi članici se dodeli tematskemu cilju „spodbujanje socialne vključenosti in boj proti revščini“ iz člena 9(9) Uredbe (EU) št. [...].

3.   Države članice si prizadevajo za tematsko osredotočenost na naslednje načine:

| (a) | pri razvitejših regijah države članice osredotočijo  % sredstev, dodeljenih vsakemu posameznemu operativnemu programu, na do štiri prednostne naložbe iz člena 3(1); |
| --- | --- |

(a)

pri razvitejših regijah države članice osredotočijo  % sredstev, dodeljenih vsakemu posameznemu operativnemu programu, na do štiri prednostne naložbe iz člena 3(1);

| (b) | pri regijah v prehodu države članice osredotočijo  % sredstev, dodeljenih vsakemu posameznemu operativnemu programu, na do štiri prednostne naložbe iz člena 3(1); |
| --- | --- |

(b)

pri regijah v prehodu države članice osredotočijo  % sredstev, dodeljenih vsakemu posameznemu operativnemu programu, na do štiri prednostne naložbe iz člena 3(1);

| (c) | pri manj razvitih regijah države članice osredotočijo  % sredstev, dodeljenih vsakemu posameznemu operativnemu programu, na do štiri prednostne naložbe iz člena 3(1) |
| --- | --- |

(c)

pri manj razvitih regijah države članice osredotočijo  % sredstev, dodeljenih vsakemu posameznemu operativnemu programu, na do štiri prednostne naložbe iz člena 3(1)

| | |
| --- | --- |

Obrazložitev

Glej točki 37 in 38 političnih priporočil.

Predlog spremembe 6

Člen 5

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 5
  Kazalniki
  1.   Skupni kazalniki iz Priloge k tej uredbi in kazalniki za posamezne programe se uporabljajo v skladu s členom 24(3) in členom 87(2)(b)(ii) Uredbe (EU) št. [...]. Vsi kazalniki se izrazijo v absolutnih številih.
  Skupni kazalniki učinka in kazalniki učinka za posamezne programe se nanašajo na delno ali v celoti izvedene operacije. Če narava podprtih operacij to zahteva, se skupne količinsko opredeljene ciljne vrednosti določijo za leto 2022. Izhodiščni kazalniki se določijo na nič.
  Skupni kazalniki rezultatov in kazalniki rezultatov za posamezne programe se nanašajo na prednostne osi ali prednostne podnaloge, določene v okviru prednostne osi. Izhodiščni kazalniki temeljijo na najnovejših razpoložljivih podatkih. Skupne količinsko opredeljene ciljne vrednosti se določijo za leto 2022.
  2.   Hkrati z letnimi poročili o izvajanju organi upravljanja predložijo elektronsko strukturirane podatke za vsako posamezno naložbeno prednostno področje. Podatki zajemajo kategorizacijo ter kazalnike učinka in rezultatov. | Člen 5
  Kazalniki |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 5

Kazalniki

1.   Skupni kazalniki iz Priloge k tej uredbi in kazalniki za posamezne programe se uporabljajo v skladu s členom 24(3) in členom 87(2)(b)(ii) Uredbe (EU) št. [...]. Vsi kazalniki se izrazijo v absolutnih številih.

Skupni kazalniki učinka in kazalniki učinka za posamezne programe se nanašajo na delno ali v celoti izvedene operacije. Če narava podprtih operacij to zahteva, se skupne količinsko opredeljene ciljne vrednosti določijo za leto 2022. Izhodiščni kazalniki se določijo na nič.

Skupni kazalniki rezultatov in kazalniki rezultatov za posamezne programe se nanašajo na prednostne osi ali prednostne podnaloge, določene v okviru prednostne osi. Izhodiščni kazalniki temeljijo na najnovejših razpoložljivih podatkih. Skupne količinsko opredeljene ciljne vrednosti se določijo za leto 2022.

2.   Hkrati z letnimi poročili o izvajanju organi upravljanja predložijo elektronsko strukturirane podatke za vsako posamezno naložbeno prednostno področje. Podatki zajemajo kategorizacijo ter kazalnike učinka in rezultatov.

Člen 5

Kazalniki

Obrazložitev

Predlaga se temeljita sprememba člena 5 na podlagi ugotovitev iz točk 39 do 41 političnih priporočil.

Predlog spremembe 7

Člen 6

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 6
  Sodelovanje partnerjev
  1.   Sodelovanje socialnih partnerjev in drugih zainteresiranih strani, zlasti nevladnih organizacij, pri izvajanju operativnih programov iz člena 5 Uredbe (EU) št. [...] lahko poteka v obliki globalnih nepovratnih sredstev iz člena 112(7) Uredbe (EU) št. [...]. V takem primeru se v operativnem programu opredeli del programa, na katerega se globalna nepovratna sredstva nanašajo, vključno z okvirnimi dodeljenimi finančnimi sredstvi iz vsake posamezne prednostne osi za zadevni del.
  2.   Za spodbuditev zadostnega sodelovanja socialnih partnerjev pri ukrepih, ki jih podpira ESS, organi upravljanja operativnega programa v regiji iz člena 82(2)(a) Uredbe (EU) št. [...] ali v državah članicah, ki so upravičene do podpore iz Kohezijskega sklada, zagotovijo, da se ustrezen znesek sredstev iz ESS dodeli dejavnostim krepitve zmogljivosti, v obliki usposabljanja, mreženja in pospeševanja socialnega dialoga, ter dejavnostim, ki jih socialni partnerji izvajajo skupno.
  3.   Za spodbuditev ustrezne udeležbe nevladnih organizacij pri ukrepih, ki jih podpira ESS, predvsem na področju socialnega vključevanja, enakosti spolov in enakih možnosti, ter njihovega dostopa do teh ukrepov, organi upravljanja operativnega programa v regiji iz člena 82(2)(a) Uredbe (EU) št. [...] ali v državah članicah, ki so upravičene do podpore iz Kohezijskega sklada, zagotovijo, da se ustrezen znesek sredstev ESS dodeli dejavnostim krepitve zmogljivosti nevladnih organizacij. | Člen 6
  Sodelovanje partnerjev
  1.   Sodelovanje socialnih partnerjev in drugih zainteresiranih strani, zlasti nevladnih organizacij, pri izvajanju operativnih programov iz člena 5 Uredbe (EU) št. [...] lahko poteka v obliki globalnih nepovratnih sredstev iz člena 112(7) Uredbe (EU) št. [...]. V takem primeru se v operativnem programu opredeli del programa, na katerega se globalna nepovratna sredstva nanašajo, vključno z okvirnimi dodeljenimi finančnimi sredstvi iz vsake posamezne prednostne osi za zadevni del.
  2.   Za spodbuditev zadostnega sodelovanja socialnih partnerjev pri ukrepih, ki jih podpira ESS, organi upravljanja operativnega programa v regiji iz člena 82(2)(a) Uredbe (EU) št. [...] ali v državah članicah, ki so upravičene do podpore iz Kohezijskega sklada, zagotovijo, da se ustrezen znesek sredstev iz ESS dodeli dejavnostim krepitve zmogljivosti, v obliki usposabljanja, mreženja in pospeševanja socialnega dialoga, ter dejavnostim, ki jih socialni partnerji izvajajo skupno.
  3.   Za spodbuditev ustrezne udeležbe nevladnih organizacij pri ukrepih, ki jih podpira ESS, predvsem na področju socialnega vključevanja, enakosti spolov in enakih možnosti, ter njihovega dostopa do teh ukrepov, organi upravljanja operativnega programa v regiji iz člena 82(2)(a) Uredbe (EU) št. [...] ali v državah članicah, ki so upravičene do podpore iz Kohezijskega sklada, zagotovijo, da se ustrezen znesek sredstev ESS dodeli dejavnostim krepitve zmogljivosti nevladnih organizacij. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 6

Sodelovanje partnerjev

1.   Sodelovanje socialnih partnerjev in drugih zainteresiranih strani, zlasti nevladnih organizacij, pri izvajanju operativnih programov iz člena 5 Uredbe (EU) št. [...] lahko poteka v obliki globalnih nepovratnih sredstev iz člena 112(7) Uredbe (EU) št. [...]. V takem primeru se v operativnem programu opredeli del programa, na katerega se globalna nepovratna sredstva nanašajo, vključno z okvirnimi dodeljenimi finančnimi sredstvi iz vsake posamezne prednostne osi za zadevni del.

2.   Za spodbuditev zadostnega sodelovanja socialnih partnerjev pri ukrepih, ki jih podpira ESS, organi upravljanja operativnega programa v regiji iz člena 82(2)(a) Uredbe (EU) št. [...] ali v državah članicah, ki so upravičene do podpore iz Kohezijskega sklada, zagotovijo, da se ustrezen znesek sredstev iz ESS dodeli dejavnostim krepitve zmogljivosti, v obliki usposabljanja, mreženja in pospeševanja socialnega dialoga, ter dejavnostim, ki jih socialni partnerji izvajajo skupno.

3.   Za spodbuditev ustrezne udeležbe nevladnih organizacij pri ukrepih, ki jih podpira ESS, predvsem na področju socialnega vključevanja, enakosti spolov in enakih možnosti, ter njihovega dostopa do teh ukrepov, organi upravljanja operativnega programa v regiji iz člena 82(2)(a) Uredbe (EU) št. [...] ali v državah članicah, ki so upravičene do podpore iz Kohezijskega sklada, zagotovijo, da se ustrezen znesek sredstev ESS dodeli dejavnostim krepitve zmogljivosti nevladnih organizacij.

Člen 6

Sodelovanje partnerjev

1.   Sodelovanje socialnih partnerjev in drugih zainteresiranih strani, zlasti nevladnih organizacij, pri izvajanju operativnih programov iz člena 5 Uredbe (EU) št. [...] lahko poteka v obliki globalnih nepovratnih sredstev iz člena 112(7) Uredbe (EU) št. [...]. V takem primeru se v operativnem programu opredeli del programa, na katerega se globalna nepovratna sredstva nanašajo, vključno z okvirnimi dodeljenimi finančnimi sredstvi iz vsake posamezne prednostne osi za zadevni del.

2.   Za spodbuditev zadostnega sodelovanja socialnih partnerjev pri ukrepih, ki jih podpira ESS, organi upravljanja operativnega programa v regiji iz člena 82(2)(a) Uredbe (EU) št. [...] ali v državah članicah, ki so upravičene do podpore iz Kohezijskega sklada, zagotovijo, da se ustrezen znesek sredstev iz ESS dodeli dejavnostim krepitve zmogljivosti, v obliki usposabljanja, mreženja in pospeševanja socialnega dialoga, ter dejavnostim, ki jih socialni partnerji izvajajo skupno.

3.   Za spodbuditev ustrezne udeležbe nevladnih organizacij pri ukrepih, ki jih podpira ESS, predvsem na področju socialnega vključevanja, enakosti spolov in enakih možnosti, ter njihovega dostopa do teh ukrepov, organi upravljanja operativnega programa v regiji iz člena 82(2)(a) Uredbe (EU) št. [...] ali v državah članicah, ki so upravičene do podpore iz Kohezijskega sklada, zagotovijo, da se ustrezen znesek sredstev ESS dodeli dejavnostim krepitve zmogljivosti nevladnih organizacij.

Obrazložitev

Glej točke od 42 do 46 političnih priporočil.

Predlog spremembe 8

Člen 9

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 9
  Socialne inovacije
  1.   ESS spodbuja socialne inovacije na vseh področjih, ki spadajo v pristojnost tega sklada, v skladu s členom 3 te uredbe, zlasti za preskušanje in razširjanje inovativnih rešitev za obravnavo socialnih potreb.
  2.   Države članice v operativnih programih opredelijo teme socialnih inovacij, ki ustrezajo posebnim potrebam v njihovih operativnih programih.
  3.   Komisija olajšuje krepitev zmogljivosti za socialne inovacije, zlasti s pospeševanjem vzajemnega učenja, vzpostavljanjem mrež ter razširjanjem dobrih praks in metodologij. | Člen 9
  Socialne inovacije
  1.   ESS spodbuja socialne inovacije na vseh področjih, ki spadajo v pristojnost tega sklada, v skladu s členom 3 te uredbe, zlasti za preskušanje in razširjanje inovativnih rešitev za obravnavo socialnih potreb.
  2.   Države članice opredelijo teme socialnih inovacij.
  3.   Komisija olajšuje krepitev zmogljivosti za socialne inovacije, zlasti s pospeševanjem vzajemnega učenja, vzpostavljanjem mrež ter razširjanjem dobrih praks in metodologij. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 9

Socialne inovacije

1.   ESS spodbuja socialne inovacije na vseh področjih, ki spadajo v pristojnost tega sklada, v skladu s členom 3 te uredbe, zlasti za preskušanje in razširjanje inovativnih rešitev za obravnavo socialnih potreb.

2.   Države članice v operativnih programih opredelijo teme socialnih inovacij, ki ustrezajo posebnim potrebam v njihovih operativnih programih.

3.   Komisija olajšuje krepitev zmogljivosti za socialne inovacije, zlasti s pospeševanjem vzajemnega učenja, vzpostavljanjem mrež ter razširjanjem dobrih praks in metodologij.

Člen 9

Socialne inovacije

1.   ESS spodbuja socialne inovacije na vseh področjih, ki spadajo v pristojnost tega sklada, v skladu s členom 3 te uredbe, zlasti za preskušanje in razširjanje inovativnih rešitev za obravnavo socialnih potreb.

2.   Države članice opredelijo teme socialnih inovacij.

3.   Komisija olajšuje krepitev zmogljivosti za socialne inovacije, zlasti s pospeševanjem vzajemnega učenja, vzpostavljanjem mrež ter razširjanjem dobrih praks in metodologij.

Obrazložitev

| 1. | Glej točko 48 političnih priporočil. |
| --- | --- |

1.

Glej točko 48 političnih priporočil.

| 2. | Gre za sklicevanje na člen 8 predloga uredbe o Programu Evropske unije za socialne spremembe in inovacije, o katerem je Odbor regij pripravil ločeno mnenje (CdR 335/2011, poročevalec: Enrico Rossi (IT/PES)), ki je bilo sprejeto 3. maja 2012. |
| --- | --- |

2.

Gre za sklicevanje na člen 8 predloga uredbe o Programu Evropske unije za socialne spremembe in inovacije, o katerem je Odbor regij pripravil ločeno mnenje (CdR 335/2011, poročevalec: Enrico Rossi (IT/PES)), ki je bilo sprejeto 3. maja 2012.

Predlog spremembe 9

Člen 10

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 10
  Transnacionalno sodelovanje
  1.   Države članice podpirajo transnacionalno sodelovanje, da se spodbudi vzajemno učenje, s čimer se povečuje učinkovitost politik, ki jih podpira ESS. Transnacionalno sodelovanje vključuje partnerje iz vsaj dveh držav članic.
  2.   Države članice lahko izberejo teme transnacionalnega sodelovanja s seznama, ki ga predlaga Komisija in potrdi Odbor ESS.
  3.   Komisija olajšuje transnacionalno sodelovanje o temah iz odstavka 2 z vzajemnim učenjem in usklajenimi ali skupnimi ukrepi. Komisija upravlja zlasti platformo na ravni EU za lažjo izmenjavo izkušenj, krepitev zmogljivosti in mreženje ter razširjanje pomembnih rezultatov. Komisija poleg tega razvije usklajen okvir za izvajanje, vključno s skupnimi merili za upravičenost, vrstami in časovnim razporedom ukrepov ter skupnimi metodološkimi pristopi za spremljanje in vrednotenje, da se olajša transnacionalno sodelovanje. | Člen 10
  Transnacionalno sodelovanje
  1.   Države članice podpirajo transnacionalno sodelovanje, da se spodbudi vzajemno učenje, s čimer se povečuje učinkovitost politik, ki jih podpira ESS.
  2.   Države članice lahko izberejo teme transnacionalnega sodelovanja s seznama, ki ga predlaga Komisija in potrdi Odbor ESS.
  3.   Komisija olajšuje transnacionalno sodelovanje z vzajemnim učenjem in usklajenimi ali skupnimi ukrepi. Komisija upravlja zlasti platformo na ravni EU za lažjo izmenjavo izkušenj, krepitev zmogljivosti in mreženje ter razširjanje pomembnih rezultatov. Komisija poleg tega razvije usklajen okvir za izvajanje, vključno s skupnimi merili za upravičenost ter skupnimi metodološkimi pristopi za spremljanje in vrednotenje, da se olajša transnacionalno sodelovanje. . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 10

Transnacionalno sodelovanje

1.   Države članice podpirajo transnacionalno sodelovanje, da se spodbudi vzajemno učenje, s čimer se povečuje učinkovitost politik, ki jih podpira ESS. Transnacionalno sodelovanje vključuje partnerje iz vsaj dveh držav članic.

2.   Države članice lahko izberejo teme transnacionalnega sodelovanja s seznama, ki ga predlaga Komisija in potrdi Odbor ESS.

3.   Komisija olajšuje transnacionalno sodelovanje o temah iz odstavka 2 z vzajemnim učenjem in usklajenimi ali skupnimi ukrepi. Komisija upravlja zlasti platformo na ravni EU za lažjo izmenjavo izkušenj, krepitev zmogljivosti in mreženje ter razširjanje pomembnih rezultatov. Komisija poleg tega razvije usklajen okvir za izvajanje, vključno s skupnimi merili za upravičenost, vrstami in časovnim razporedom ukrepov ter skupnimi metodološkimi pristopi za spremljanje in vrednotenje, da se olajša transnacionalno sodelovanje.

Člen 10

Transnacionalno sodelovanje

1.   Države članice podpirajo transnacionalno sodelovanje, da se spodbudi vzajemno učenje, s čimer se povečuje učinkovitost politik, ki jih podpira ESS.

2.   Države članice lahko izberejo teme transnacionalnega sodelovanja s seznama, ki ga predlaga Komisija in potrdi Odbor ESS.

3.   Komisija olajšuje transnacionalno sodelovanje z vzajemnim učenjem in usklajenimi ali skupnimi ukrepi. Komisija upravlja zlasti platformo na ravni EU za lažjo izmenjavo izkušenj, krepitev zmogljivosti in mreženje ter razširjanje pomembnih rezultatov. Komisija poleg tega razvije usklajen okvir za izvajanje, vključno s skupnimi merili za upravičenost ter skupnimi metodološkimi pristopi za spremljanje in vrednotenje, da se olajša transnacionalno sodelovanje. .

Obrazložitev

| 1. | Glej točke 49 do 51 političnih priporočil. |
| --- | --- |

1.

Glej točke 49 do 51 političnih priporočil.

| 2. | Prvotno besedilo ni zagotavljalo skladnosti transnacionalnega sodelovanja v okviru ESS in transnacionalnega sodelovanja v okviru evropskega teritorialnega sodelovanja. |
| --- | --- |

2.

Prvotno besedilo ni zagotavljalo skladnosti transnacionalnega sodelovanja v okviru ESS in transnacionalnega sodelovanja v okviru evropskega teritorialnega sodelovanja.

| 3. | Teritorialno sodelovanje temelji na treh ločenih stebrih: čezmejnem, transnacionalnem in medregionalnem sodelovanju. |
| --- | --- |

3.

Teritorialno sodelovanje temelji na treh ločenih stebrih: čezmejnem, transnacionalnem in medregionalnem sodelovanju.

Predlog spremembe 10

Člen 12

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 12
  Posebne določbe o obravnavi posebnih teritorialnih posebnosti
  1.   ESS lahko podpre strategije lokalnega razvoja, ki jih vodijo skupnosti, v skladu s členom 28 Uredbe (EU) št. [...], teritorialne dogovore in lokalne pobude za zaposlovanje, izobraževanje in socialno vključevanje ter celostne teritorialne naložbe iz člena 99 Uredbe (EU) št. [...].
  2.   Kot dopolnilo k ukrepom ESRR iz člena 7 Uredbe (EU) št. [ESRR] lahko ESS podpre trajnostni razvoj mest s strategijami integriranih ukrepov za reševanje gospodarskih, okoljskih in socialnih izzivov na urbanih območjih mest, ki so navedena v pogodbi o partnerstvu. | Člen 12
  Posebne določbe o obravnavi posebnih teritorialnih značilnosti
  1.   ESS lahko podpre strategije lokalnega razvoja, ki jih vodijo skupnosti, v skladu s členom 28 Uredbe (EU) št. [...], teritorialne dogovore in lokalne pobude za zaposlovanje, izobraževanje in socialno vključevanje ter celostne teritorialne naložbe iz člena 99 Uredbe (EU) št. [...].
  2.   Kot dopolnilo k ukrepom ESRR iz člena 7 Uredbe (EU) št. [ESRR] lahko ESS podpre trajnostni razvoj mest s strategijami integriranih ukrepov za reševanje gospodarskih, okoljskih in socialnih izzivov na urbanih območjih mest, ki so navedena v pogodbi o partnerstvu. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 12

Posebne določbe o obravnavi posebnih teritorialnih posebnosti

1.   ESS lahko podpre strategije lokalnega razvoja, ki jih vodijo skupnosti, v skladu s členom 28 Uredbe (EU) št. [...], teritorialne dogovore in lokalne pobude za zaposlovanje, izobraževanje in socialno vključevanje ter celostne teritorialne naložbe iz člena 99 Uredbe (EU) št. [...].

2.   Kot dopolnilo k ukrepom ESRR iz člena 7 Uredbe (EU) št. [ESRR] lahko ESS podpre trajnostni razvoj mest s strategijami integriranih ukrepov za reševanje gospodarskih, okoljskih in socialnih izzivov na urbanih območjih mest, ki so navedena v pogodbi o partnerstvu.

Člen 12

Posebne določbe o obravnavi posebnih teritorialnih značilnosti

1.   ESS lahko podpre strategije lokalnega razvoja, ki jih vodijo skupnosti, v skladu s členom 28 Uredbe (EU) št. [...], teritorialne dogovore in lokalne pobude za zaposlovanje, izobraževanje in socialno vključevanje ter celostne teritorialne naložbe iz člena 99 Uredbe (EU) št. [...].

2.   Kot dopolnilo k ukrepom ESRR iz člena 7 Uredbe (EU) št. [ESRR] lahko ESS podpre trajnostni razvoj mest s strategijami integriranih ukrepov za reševanje gospodarskih, okoljskih in socialnih izzivov na urbanih območjih mest, ki so navedena v pogodbi o partnerstvu.

Obrazložitev

Glej točki 29 in 56 političnih priporočil.

Predlog spremembe 11

Člen 14

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 14
  Poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov
  1.   Poleg metod iz člena 57 Uredbe (EU) št. [...] lahko Komisija povrne izdatke, ki so jih plačale države članice, na podlagi standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov, ki jih določi Komisija. Zneski, izračunani na tej podlagi, se štejejo za javno podporo, izplačano upravičencem, in za upravičene odhodke za namene uporabe Uredbe (EU) št. [...].
  V ta namen ima Komisija pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16 v zvezi z vrsto zajetih operacij, opredelitvami standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov ter njihovih najvišjih zneskov, ki se lahko prilagodijo v skladu s skupno dogovorjenimi metodami.
  Izključni cilj finančne revizije je preverjanje, da so izpolnjeni pogoji za povračila s strani Komisije na podlagi standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov.
  Kadar se uporabljajo te oblike financiranja, lahko država članica uporabi svoje računovodske prakse v podporo operacijam. Za namene te uredbe in Uredbe (EU) št. [...] te računovodske prakse in iz njih izhajajoči zneski niso predmet revizije revizijskega organa ali Komisije.
  2.   V skladu s členom 57(1)(d) in (4)(d) Uredbe (EU) št. [...] se lahko pavšalni znesek v višini do 40 % upravičenih neposrednih stroškov zaposlenih uporabi za preostale upravičene stroške operacije.
  3.   Nepovratna sredstva, ki so povrnjena na podlagi upravičenih stroškov operacij, določenih na način pavšalnega financiranja, standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov iz člena 57(1) Uredbe (EU) št. [...], se lahko izračunajo za vsak primer posebej s sklicevanjem na predlog proračuna, ki ga je predhodno odobril organ upravljanja, kadar javna podpora ne presega 100 000 EUR.
  4.   Nepovratna sredstva, za katera javna podpora ne presega 50 000 EUR, so v obliki pavšalnih zneskov ali standardnih stroškov na enoto, razen za operacije, ki dobivajo pomoč v okviru sheme državne pomoči. | Člen 14
  Poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov
  1.   Poleg metod iz člena 57 Uredbe (EU) št. [...] lahko Komisija povrne izdatke, ki so jih plačale države članice, na podlagi standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov, ki jih določi Komisija. Zneski, izračunani na tej podlagi, se štejejo za javno podporo, izplačano upravičencem, in za upravičene odhodke za namene uporabe Uredbe (EU) št. [...].
  V ta namen ima Komisija pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16 v zvezi z vrsto zajetih operacij, opredelitvami standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov ter njihovih najvišjih zneskov, ki se lahko prilagodijo v skladu s skupno dogovorjenimi metodami.
  Izključni cilj finančne revizije je preverjanje, da so izpolnjeni pogoji za povračila s strani Komisije na podlagi standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov.
  Kadar se uporabljajo te oblike financiranja, lahko država članica uporabi svoje računovodske prakse v podporo operacijam. Za namene te uredbe in Uredbe (EU) št. [...] te računovodske prakse in iz njih izhajajoči zneski niso predmet revizije revizijskega organa ali Komisije.
  2.   V skladu s členom 57(1)(d) in (4)(d) Uredbe (EU) št. [...] se lahko pavšalni znesek v višini do 40 % upravičenih neposrednih stroškov zaposlenih uporabi za preostale upravičene stroške operacije.
  3.   Nepovratna sredstva, ki so povrnjena na podlagi upravičenih stroškov operacij, določenih na način pavšalnega financiranja, standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov iz člena 57(1) Uredbe (EU) št. [...], se lahko izračunajo za vsak primer posebej s sklicevanjem na predlog proračuna, ki ga je predhodno odobril organ upravljanja, kadar javna podpora ne presega 100 000 EUR.
  4.   Nepovratna sredstva, za katera javna podpora ne presega 50 000 EUR, so v obliki pavšalnih zneskov ali standardnih stroškov na enoto, razen za operacije, ki dobivajo pomoč v okviru sheme državne pomoči. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 14

Poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov

1.   Poleg metod iz člena 57 Uredbe (EU) št. [...] lahko Komisija povrne izdatke, ki so jih plačale države članice, na podlagi standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov, ki jih določi Komisija. Zneski, izračunani na tej podlagi, se štejejo za javno podporo, izplačano upravičencem, in za upravičene odhodke za namene uporabe Uredbe (EU) št. [...].

V ta namen ima Komisija pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16 v zvezi z vrsto zajetih operacij, opredelitvami standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov ter njihovih najvišjih zneskov, ki se lahko prilagodijo v skladu s skupno dogovorjenimi metodami.

Izključni cilj finančne revizije je preverjanje, da so izpolnjeni pogoji za povračila s strani Komisije na podlagi standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov.

Kadar se uporabljajo te oblike financiranja, lahko država članica uporabi svoje računovodske prakse v podporo operacijam. Za namene te uredbe in Uredbe (EU) št. [...] te računovodske prakse in iz njih izhajajoči zneski niso predmet revizije revizijskega organa ali Komisije.

2.   V skladu s členom 57(1)(d) in (4)(d) Uredbe (EU) št. [...] se lahko pavšalni znesek v višini do 40 % upravičenih neposrednih stroškov zaposlenih uporabi za preostale upravičene stroške operacije.

3.   Nepovratna sredstva, ki so povrnjena na podlagi upravičenih stroškov operacij, določenih na način pavšalnega financiranja, standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov iz člena 57(1) Uredbe (EU) št. [...], se lahko izračunajo za vsak primer posebej s sklicevanjem na predlog proračuna, ki ga je predhodno odobril organ upravljanja, kadar javna podpora ne presega 100 000 EUR.

4.   Nepovratna sredstva, za katera javna podpora ne presega 50 000 EUR, so v obliki pavšalnih zneskov ali standardnih stroškov na enoto, razen za operacije, ki dobivajo pomoč v okviru sheme državne pomoči.

Člen 14

Poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov

1.   Poleg metod iz člena 57 Uredbe (EU) št. [...] lahko Komisija povrne izdatke, ki so jih plačale države članice, na podlagi standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov, ki jih določi Komisija. Zneski, izračunani na tej podlagi, se štejejo za javno podporo, izplačano upravičencem, in za upravičene odhodke za namene uporabe Uredbe (EU) št. [...].

V ta namen ima Komisija pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16 v zvezi z vrsto zajetih operacij, opredelitvami standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov ter njihovih najvišjih zneskov, ki se lahko prilagodijo v skladu s skupno dogovorjenimi metodami.

Izključni cilj finančne revizije je preverjanje, da so izpolnjeni pogoji za povračila s strani Komisije na podlagi standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov.

Kadar se uporabljajo te oblike financiranja, lahko država članica uporabi svoje računovodske prakse v podporo operacijam. Za namene te uredbe in Uredbe (EU) št. [...] te računovodske prakse in iz njih izhajajoči zneski niso predmet revizije revizijskega organa ali Komisije.

2.   V skladu s členom 57(1)(d) in (4)(d) Uredbe (EU) št. [...] se lahko pavšalni znesek v višini do 40 % upravičenih neposrednih stroškov zaposlenih uporabi za preostale upravičene stroške operacije.

3.   Nepovratna sredstva, ki so povrnjena na podlagi upravičenih stroškov operacij, določenih na način pavšalnega financiranja, standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov iz člena 57(1) Uredbe (EU) št. [...], se lahko izračunajo za vsak primer posebej s sklicevanjem na predlog proračuna, ki ga je predhodno odobril organ upravljanja, kadar javna podpora ne presega 100 000 EUR.

4.   Nepovratna sredstva, za katera javna podpora ne presega 50 000 EUR, so v obliki pavšalnih zneskov ali standardnih stroškov na enoto, razen za operacije, ki dobivajo pomoč v okviru sheme državne pomoči.

Obrazložitev

| 1. | Glej točko 57 političnih priporočil. |
| --- | --- |

1.

Glej točko 57 političnih priporočil.

| 2. | Namen amandmaja je zagotoviti prožno razporeditev sredstev iz ESS. |
| --- | --- |

2.

Namen amandmaja je zagotoviti prožno razporeditev sredstev iz ESS.

Predlog spremembe 12

Člen 15

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 15
  Finančni instrumenti
  1.   V skladu s členom 32 Uredbe (EU) št. [...] lahko ESS podpira ukrepe in politike, ki spadajo v njegovo področje uporabe, s finančnimi instrumenti, kot so sistemi delitve tveganja, dolžniški in kapitalski instrumenti, jamstveni skladi, holdinški skladi in posojilni skladi.
  2.   ESS se lahko uporabi za izboljšanje dostopa do kapitalskih trgov za javne in zasebne organe na nacionalni in regionalni ravni, ki izvajajo ukrepe in politike s področja uporabe ESS, in operativne programe prek „jamstev na osnovi politike ESS“, ki so predmet odobritve s strani Komisije.
  Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16 za opredelitev posebnih pravil in pogojev za vloge držav članic, vključno z zgornjimi mejami, za jamstva na osnovi politike, pri čemer posebej zagotavlja, da njihova uporaba ne privede do čezmernih ravni dolga javnih organov.
  Komisija oceni vsako vlogo in odobri vsako „jamstvo na osnovi politike ESS“, če spada pod operativni program iz člena 87 Uredbe (EU) št. [...] in če je v skladu z vzpostavljenimi posebnimi pravili in pogoji. | Člen 15
  Finančni instrumenti
  1.   V skladu s členom 32 Uredbe (EU) št. [...] lahko ESS podpira ukrepe in politike, ki spadajo v njegovo področje uporabe, s finančnimi instrumenti, kot so sistemi delitve tveganja, dolžniški in kapitalski instrumenti, jamstveni skladi, holdinški skladi in posojilni skladi
  2.   ESS se lahko uporabi za izboljšanje dostopa do kapitalskih trgov za javne in zasebne organe na nacionalni in regionalni ravni, ki izvajajo ukrepe in politike s področja uporabe ESS, in operativne programe prek „jamstev na osnovi politike ESS“, ki so predmet odobritve s strani Komisije.
  Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16 za opredelitev posebnih pravil in pogojev za vloge držav članic, vključno z zgornjimi mejami, za jamstva na osnovi politike, pri čemer posebej zagotavlja, da njihova uporaba ne privede do čezmernih ravni dolga javnih organov.
  Komisija oceni vsako vlogo in odobri vsako „jamstvo na osnovi politike ESS“, če spada pod operativni program iz člena 87 Uredbe (EU) št. [...] in če je v skladu z vzpostavljenimi posebnimi pravili in pogoji. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 15

Finančni instrumenti

1.   V skladu s členom 32 Uredbe (EU) št. [...] lahko ESS podpira ukrepe in politike, ki spadajo v njegovo področje uporabe, s finančnimi instrumenti, kot so sistemi delitve tveganja, dolžniški in kapitalski instrumenti, jamstveni skladi, holdinški skladi in posojilni skladi.

2.   ESS se lahko uporabi za izboljšanje dostopa do kapitalskih trgov za javne in zasebne organe na nacionalni in regionalni ravni, ki izvajajo ukrepe in politike s področja uporabe ESS, in operativne programe prek „jamstev na osnovi politike ESS“, ki so predmet odobritve s strani Komisije.

Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16 za opredelitev posebnih pravil in pogojev za vloge držav članic, vključno z zgornjimi mejami, za jamstva na osnovi politike, pri čemer posebej zagotavlja, da njihova uporaba ne privede do čezmernih ravni dolga javnih organov.

Komisija oceni vsako vlogo in odobri vsako „jamstvo na osnovi politike ESS“, če spada pod operativni program iz člena 87 Uredbe (EU) št. [...] in če je v skladu z vzpostavljenimi posebnimi pravili in pogoji.

Člen 15

Finančni instrumenti

1.   V skladu s členom 32 Uredbe (EU) št. [...] lahko ESS podpira ukrepe in politike, ki spadajo v njegovo področje uporabe, s finančnimi instrumenti, kot so sistemi delitve tveganja, dolžniški in kapitalski instrumenti, jamstveni skladi, holdinški skladi in posojilni skladi

2.   ESS se lahko uporabi za izboljšanje dostopa do kapitalskih trgov za javne in zasebne organe na nacionalni in regionalni ravni, ki izvajajo ukrepe in politike s področja uporabe ESS, in operativne programe prek „jamstev na osnovi politike ESS“, ki so predmet odobritve s strani Komisije.

Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16 za opredelitev posebnih pravil in pogojev za vloge držav članic, vključno z zgornjimi mejami, za jamstva na osnovi politike, pri čemer posebej zagotavlja, da njihova uporaba ne privede do čezmernih ravni dolga javnih organov.

Komisija oceni vsako vlogo in odobri vsako „jamstvo na osnovi politike ESS“, če spada pod operativni program iz člena 87 Uredbe (EU) št. [...] in če je v skladu z vzpostavljenimi posebnimi pravili in pogoji.

Obrazložitev

Glej točko 60 političnih priporočil.

V Bruslju, 3. maja 2012

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

| 27.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 225/143 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 225/143

---

Mnenje Odbora regij – Predlog uredbe o Kohezijskem skladu

2012/C 225/10

ODBOR REGIJ

| — | ugotavlja, da je evropska dodana vrednost naložb v infrastrukturo, ki so bile z leti izvedene ob podpori Kohezijskega sklada, izredno visoka. EU s temi naložbami izboljšuje življenja državljanov in podjetjem nudi možnosti za razvoj; |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da je evropska dodana vrednost naložb v infrastrukturo, ki so bile z leti izvedene ob podpori Kohezijskega sklada, izredno visoka. EU s temi naložbami izboljšuje življenja državljanov in podjetjem nudi možnosti za razvoj;

| — | pozdravlja predlog Evropske komisije, da za obdobje 2014–2020 ohrani večji delež dodeljenih sredstev Kohezijskega sklada, tako da bo mogoče s sredstvi iz proračuna EU podpreti politične cilje Unije na področju prometa, okolja in energetike; |
| --- | --- |

—

pozdravlja predlog Evropske komisije, da za obdobje 2014–2020 ohrani večji delež dodeljenih sredstev Kohezijskega sklada, tako da bo mogoče s sredstvi iz proračuna EU podpreti politične cilje Unije na področju prometa, okolja in energetike;

| — | meni, da kohezijska politika je in mora ostati izraz solidarnosti v EU ter učinkovito orodje za dokončno oblikovanje enotnega evropskega trga; |
| --- | --- |

—

meni, da kohezijska politika je in mora ostati izraz solidarnosti v EU ter učinkovito orodje za dokončno oblikovanje enotnega evropskega trga;

| — | vztraja, da potrebujemo pristop, ki je izrazito naravnan k rezultatom, in boljše določanje prednostnih naložb na lokalni in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

—

vztraja, da potrebujemo pristop, ki je izrazito naravnan k rezultatom, in boljše določanje prednostnih naložb na lokalni in nacionalni ravni;

| — | meni, da bi morali iz Kohezijskega sklada financirali celovite projekte v zvezi z energetsko učinkovitostjo stavb; |
| --- | --- |

—

meni, da bi morali iz Kohezijskega sklada financirali celovite projekte v zvezi z energetsko učinkovitostjo stavb;

| — | se strinja, da je treba pametno vlagati v razvoj infrastrukture na evropski ravni; |
| --- | --- |

—

se strinja, da je treba pametno vlagati v razvoj infrastrukture na evropski ravni;

| — | poudarja, da so regionalne in lokalne oblasti odgovorne za izvajanje naložb v prometno infrastrukturo ter vzpostavitev sekundarnih in terciarnih povezav v okviru vseevropskih omrežij. Zato morajo biti tesno vključene v odločanje o izboru prednostnih projektov skupnega pomena, da bi zagotovili usklajenost javnih in zasebnih naložb na vseh ravneh; |
| --- | --- |

—

poudarja, da so regionalne in lokalne oblasti odgovorne za izvajanje naložb v prometno infrastrukturo ter vzpostavitev sekundarnih in terciarnih povezav v okviru vseevropskih omrežij. Zato morajo biti tesno vključene v odločanje o izboru prednostnih projektov skupnega pomena, da bi zagotovili usklajenost javnih in zasebnih naložb na vseh ravneh;

| — | bo nasprotoval vsakršni pobudi, ki bi utegnila skrčiti proračun kohezijske politike, zlasti kar zadeva 10 milijard EUR iz proračuna instrumenta za povezovanje Evrope, prejetih iz Kohezijskega sklada. |
| --- | --- |

—

bo nasprotoval vsakršni pobudi, ki bi utegnila skrčiti proračun kohezijske politike, zlasti kar zadeva 10 milijard EUR iz proračuna instrumenta za povezovanje Evrope, prejetih iz Kohezijskega sklada.

| Poročevalec | Romeo STAVARACHE (RO/ALDE), župan občine Bacău, okrožje Bacău |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006
  COM(2011) 612 final |

Poročevalec

Romeo STAVARACHE (RO/ALDE), župan občine Bacău, okrožje Bacău

Referenčni dokument

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006

COM(2011) 612 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve

| 1. | poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti pomembno politično, zakonsko in upravno vlogo. Pogosto imajo tudi pristojnosti, jasno opredeljene na nacionalni ravni, v zvezi z načrtovanjem naložb in izvajanjem politik na področju prometa, okolja in energetike, zlasti pa v zvezi z razvojem infrastrukture na svojem ozemlju; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti pomembno politično, zakonsko in upravno vlogo. Pogosto imajo tudi pristojnosti, jasno opredeljene na nacionalni ravni, v zvezi z načrtovanjem naložb in izvajanjem politik na področju prometa, okolja in energetike, zlasti pa v zvezi z razvojem infrastrukture na svojem ozemlju;

| 2. | vztraja, da je treba udejanjiti upravljanje na več ravneh in s tem zagotoviti uravnotežen teritorialni razvoj, ki je skladen z načelom subsidiarnosti. Lokalne in regionalne oblasti morajo biti kot partnerice vključene v določitev prednostnih naložb na nacionalni in evropski ravni, ki bodo financirane iz Kohezijskega sklada; |
| --- | --- |

2.

vztraja, da je treba udejanjiti upravljanje na več ravneh in s tem zagotoviti uravnotežen teritorialni razvoj, ki je skladen z načelom subsidiarnosti. Lokalne in regionalne oblasti morajo biti kot partnerice vključene v določitev prednostnih naložb na nacionalni in evropski ravni, ki bodo financirane iz Kohezijskega sklada;

| 3. | pozdravlja zavezo Evropske komisije, da s sredstvi iz evropskega proračuna podpre naložbe v prometno, okoljsko in energetsko infrastrukturo, brez katerih gospodarski razvoj ne bi bil možen; zlasti pa pozdravlja dejstvo, da so v predlogu o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 upoštevane razlike med državami članicami in regijami EU ter da so s tem najmanj razvite regije stalno deležne posebne pozornosti; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja zavezo Evropske komisije, da s sredstvi iz evropskega proračuna podpre naložbe v prometno, okoljsko in energetsko infrastrukturo, brez katerih gospodarski razvoj ne bi bil možen; zlasti pa pozdravlja dejstvo, da so v predlogu o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 upoštevane razlike med državami članicami in regijami EU ter da so s tem najmanj razvite regije stalno deležne posebne pozornosti;

| 4. | meni, da se z določitvijo prednostnih področij za razvoj infrastrukture na celotnem evropskem ozemlju ustvarjajo nujno potrebni pogoji za dobro delovanje Unije kot skupnega gospodarskega prostora in za dokončanje projekta enotnega evropskega trga, hkrati pa se s tem izraža solidarnost do manj razvitih držav članic; |
| --- | --- |

4.

meni, da se z določitvijo prednostnih področij za razvoj infrastrukture na celotnem evropskem ozemlju ustvarjajo nujno potrebni pogoji za dobro delovanje Unije kot skupnega gospodarskega prostora in za dokončanje projekta enotnega evropskega trga, hkrati pa se s tem izraža solidarnost do manj razvitih držav članic;

| 5. | ugotavlja, da je evropska dodana vrednost naložb v infrastrukturo, ki so bile z leti izvedene ob podpori Kohezijskega sklada, izredno visoka. V državah članicah z nižjim BDP na prebivalca teh naložb ne bi bilo mogoče izvesti brez finančne pomoči Evropske unije. EU s temi naložbami izboljšuje življenja državljanov in podjetjem nudi možnosti za razvoj; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da je evropska dodana vrednost naložb v infrastrukturo, ki so bile z leti izvedene ob podpori Kohezijskega sklada, izredno visoka. V državah članicah z nižjim BDP na prebivalca teh naložb ne bi bilo mogoče izvesti brez finančne pomoči Evropske unije. EU s temi naložbami izboljšuje življenja državljanov in podjetjem nudi možnosti za razvoj;

| 6. | želi spomniti, da bo v skladu s Protokolom št. 28 k Pogodbi o delovanju Evropske unije Kohezijski sklad zagotovil finančne prispevke Unije za projekte na področju okolja in vseevropskih omrežij v tistih državah članicah z BNP na prebivalca, manjšim od 90 % povprečja Unije; |
| --- | --- |

6.

želi spomniti, da bo v skladu s Protokolom št. 28 k Pogodbi o delovanju Evropske unije Kohezijski sklad zagotovil finančne prispevke Unije za projekte na področju okolja in vseevropskih omrežij v tistih državah članicah z BNP na prebivalca, manjšim od 90 % povprečja Unije;

| 7. | še posebej ceni evropsko solidarnost med državami članicami. Kohezijski sklad pokriva potrebe po financiranju naložb v okviru regij in mest v prometno in okoljsko infrastrukturo manj razvitih držav; |
| --- | --- |

7.

še posebej ceni evropsko solidarnost med državami članicami. Kohezijski sklad pokriva potrebe po financiranju naložb v okviru regij in mest v prometno in okoljsko infrastrukturo manj razvitih držav;

| 8. | želi spomniti na priporočila OR v zvezi z novim večletnim okvirom za obdobje po letu 2013 in se v celoti strinja s predlogi glede kohezijske politike in pogojevanja (1); |
| --- | --- |

8.

želi spomniti na priporočila OR v zvezi z novim večletnim okvirom za obdobje po letu 2013 in se v celoti strinja s predlogi glede kohezijske politike in pogojevanja (1);

| 9. | pozdravlja predlog Evropske komisije, da za obdobje 2014–2020 ohrani večji delež dodeljenih sredstev Kohezijskega sklada, tako da bo mogoče s sredstvi iz proračuna EU podpreti politične cilje Unije na področju prometa, okolja in energetike. Odbor tudi odobrava predlog, da se skupna višina financiranja iz Kohezijskega sklada ohrani pri tretjini vseh odobrenih izdatkov za kohezijsko politiko na nacionalni ravni v upravičenih državah članicah; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja predlog Evropske komisije, da za obdobje 2014–2020 ohrani večji delež dodeljenih sredstev Kohezijskega sklada, tako da bo mogoče s sredstvi iz proračuna EU podpreti politične cilje Unije na področju prometa, okolja in energetike. Odbor tudi odobrava predlog, da se skupna višina financiranja iz Kohezijskega sklada ohrani pri tretjini vseh odobrenih izdatkov za kohezijsko politiko na nacionalni ravni v upravičenih državah članicah;

| 10. | meni, da kohezijska politika ne more biti orodje za kaznovanje pri uveljavljanju stroge finančne discipline v Uniji, vendar se hkrati v celoti zaveda, da je treba sprejeti ukrepe za gospodarsko in proračunsko disciplino v EU. Strukturni skladi in Kohezijski sklad morajo ustrezati ciljem iz členov 171, 174, 177 in 192 PDEU. Odbor zato ocenjuje, da bi morali morebitni makroekonomski pogoji veljati za vse proračunske postavke, ne le za tiste, ki se nanašajo na kohezijo. |
| --- | --- |

10.

meni, da kohezijska politika ne more biti orodje za kaznovanje pri uveljavljanju stroge finančne discipline v Uniji, vendar se hkrati v celoti zaveda, da je treba sprejeti ukrepe za gospodarsko in proračunsko disciplino v EU. Strukturni skladi in Kohezijski sklad morajo ustrezati ciljem iz členov 171, 174, 177 in 192 PDEU. Odbor zato ocenjuje, da bi morali morebitni makroekonomski pogoji veljati za vse proračunske postavke, ne le za tiste, ki se nanašajo na kohezijo.

ODBOR REGIJ

Boljše strateško načrtovanje in večja učinkovitost pri izkoriščanju sredstev

| 11. | meni, da kohezijska politika je in mora ostati izraz solidarnosti v EU ter učinkovito orodje za dokončno oblikovanje enotnega evropskega trga. Učinkovitost kohezijske politike bo potrjena z izborom naložb za pametno, trajnostno, vključujočo in uravnoteženo rast v EU, ki ga bodo prevzele evropske, nacionalne, regionalne in lokalne uprave ter ki bo v novem programskem ciklu privedel do oblikovanja naložbenih programov, financiranih s sredstvi iz strukturnih skladov; |
| --- | --- |

11.

meni, da kohezijska politika je in mora ostati izraz solidarnosti v EU ter učinkovito orodje za dokončno oblikovanje enotnega evropskega trga. Učinkovitost kohezijske politike bo potrjena z izborom naložb za pametno, trajnostno, vključujočo in uravnoteženo rast v EU, ki ga bodo prevzele evropske, nacionalne, regionalne in lokalne uprave ter ki bo v novem programskem ciklu privedel do oblikovanja naložbenih programov, financiranih s sredstvi iz strukturnih skladov;

| 12. | opozarja, da bo v prihodnjem programskem obdobju glavni cilj lokalnih in regionalni oblasti izboljšati kakovost ukrepov, izpeljanih z denarjem evropskih davkoplačevalcev, in doseči čim boljše rezultate, ki bodo merljivi z ekonomskega, socialnega in okoljskega vidika; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da bo v prihodnjem programskem obdobju glavni cilj lokalnih in regionalni oblasti izboljšati kakovost ukrepov, izpeljanih z denarjem evropskih davkoplačevalcev, in doseči čim boljše rezultate, ki bodo merljivi z ekonomskega, socialnega in okoljskega vidika;

| 13. | pozdravlja nove predloge, predložene v sklopu zakonodajnega svežnja o prihodnosti evropske kohezijske politike, ki naj bi pripomogli k bolj učinkovitemu izkoriščanju sredstev in boljšemu ravnotežju med političnimi cilji in evropskim proračunom, in sicer s poudarkom zlasti na prednostnih področjih, zagotovitvijo kritične mase naložb, večjo prilagodljivostjo instrumentov finančnega načrtovanja in poenostavitvijo postopkov dostopanja do sredstev; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja nove predloge, predložene v sklopu zakonodajnega svežnja o prihodnosti evropske kohezijske politike, ki naj bi pripomogli k bolj učinkovitemu izkoriščanju sredstev in boljšemu ravnotežju med političnimi cilji in evropskim proračunom, in sicer s poudarkom zlasti na prednostnih področjih, zagotovitvijo kritične mase naložb, večjo prilagodljivostjo instrumentov finančnega načrtovanja in poenostavitvijo postopkov dostopanja do sredstev;

| 14. | poudarja, da bo mogoče strateški načrt izkoriščanja sredstev udejanjiti zgolj z resnično vključenostjo upravičencev ter zlasti regionalnih in lokalnih oblasti, ki najbolje poznajo dejansko stanje in možnosti na terenu. S tem bo mogoče zagotoviti usklajenost z naložbami na lokalni ali regionalni ravni, ki so financirane z javnimi denarjem. Zato je treba spodbujati pristop od spodaj navzgor, da bo lahko vsaka regija ali mesto izkoristila svoj potencial ter pri tem uporabila najprimernejša sredstva, s katerimi bo prispevala k izvajanju strategije Evropa 2020, in imela dostop do evropskih sredstev; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da bo mogoče strateški načrt izkoriščanja sredstev udejanjiti zgolj z resnično vključenostjo upravičencev ter zlasti regionalnih in lokalnih oblasti, ki najbolje poznajo dejansko stanje in možnosti na terenu. S tem bo mogoče zagotoviti usklajenost z naložbami na lokalni ali regionalni ravni, ki so financirane z javnimi denarjem. Zato je treba spodbujati pristop od spodaj navzgor, da bo lahko vsaka regija ali mesto izkoristila svoj potencial ter pri tem uporabila najprimernejša sredstva, s katerimi bo prispevala k izvajanju strategije Evropa 2020, in imela dostop do evropskih sredstev;

| 15. | poudarja, da naložbe v infrastrukturo občutno prispevajo k ekonomsko-socialnemu razvoju mest in regij, če so načrtovane in vodene v partnerstvu, če je njihov teritorialni učinek v celoti upravičen in če se lokalni akterji, pa tudi lokalne in regionalne oblasti, z njimi istovetijo; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da naložbe v infrastrukturo občutno prispevajo k ekonomsko-socialnemu razvoju mest in regij, če so načrtovane in vodene v partnerstvu, če je njihov teritorialni učinek v celoti upravičen in če se lokalni akterji, pa tudi lokalne in regionalne oblasti, z njimi istovetijo;

| 16. | meni, da mora strateško načrtovanje naložb v vseevropska prometna omrežja, energetiko in komunikacije potekati tako, da je čim bolj pregledno, ter ob sodelovanju lokalnih in regionalnih oblasti. Tako je mogoče usklajevati celovite načrte teritorialnega razvoja; |
| --- | --- |

16.

meni, da mora strateško načrtovanje naložb v vseevropska prometna omrežja, energetiko in komunikacije potekati tako, da je čim bolj pregledno, ter ob sodelovanju lokalnih in regionalnih oblasti. Tako je mogoče usklajevati celovite načrte teritorialnega razvoja;

| 17. | podpira načrtovanje v partnerstvu. Zaradi novih zakonskih določb o kohezijski politiki po letu 2013 bodo morali vsi pristojni javni organi v novem programskem ciklu in v vseh fazah načrtovanja nameniti več pozornosti izvajanju načela partnerstva. To natančneje pomeni, da bodo vzpostavljeni novi kazalniki, ki bodo omogočali ocenjevanje kakovosti partnerstva v državah članicah; |
| --- | --- |

17.

podpira načrtovanje v partnerstvu. Zaradi novih zakonskih določb o kohezijski politiki po letu 2013 bodo morali vsi pristojni javni organi v novem programskem ciklu in v vseh fazah načrtovanja nameniti več pozornosti izvajanju načela partnerstva. To natančneje pomeni, da bodo vzpostavljeni novi kazalniki, ki bodo omogočali ocenjevanje kakovosti partnerstva v državah članicah;

| 18. | vztraja, da je potreben pristop, ki je izrazito naravnan k rezultatom. Za to je treba oblikovati strateška orodja načrtovanja, ki ji bodo lahko lokalne in regionalne oblasti uporabile za medsebojno ocenjevanje svojih razvojnih strategij na podlagi vrste skupnih in prilagojenih kazalnikov, ki jim bodo omogočali merjenje kakovosti in multiplikativnih učinkov naložb; |
| --- | --- |

18.

vztraja, da je potreben pristop, ki je izrazito naravnan k rezultatom. Za to je treba oblikovati strateška orodja načrtovanja, ki ji bodo lahko lokalne in regionalne oblasti uporabile za medsebojno ocenjevanje svojih razvojnih strategij na podlagi vrste skupnih in prilagojenih kazalnikov, ki jim bodo omogočali merjenje kakovosti in multiplikativnih učinkov naložb;

| 19. | priporoča, da je v naslednjem programskem obdobju bolj v ospredju določitev prednostnih naložb na lokalni in regionalni ravni, pri tem pa naj se upoštevajo instrumenti financiranja, ki izhajajo iz skupnega strateškega okvirja, da ne bi prihajalo do podvajanja financiranja ali načrtovanja nekritih naložb velikega obsega; |
| --- | --- |

19.

priporoča, da je v naslednjem programskem obdobju bolj v ospredju določitev prednostnih naložb na lokalni in regionalni ravni, pri tem pa naj se upoštevajo instrumenti financiranja, ki izhajajo iz skupnega strateškega okvirja, da ne bi prihajalo do podvajanja financiranja ali načrtovanja nekritih naložb velikega obsega;

| 20. | vztraja, da morajo organi upravljanja premišljeno uporabljati tehnično pomoč, in sicer tako, da ta prispeva k boljši kakovosti strateških programov, močnejšemu razvoju nabora projektov velikega obsega na lokalni in regionalni ravni ter večji ponudbi pomoči za nosilce projektov in upravičence, ki se uporablja izključno za ta namen. Na evropski in nacionalni ravni je treba bolje usklajevati projekte tehnične pomoči in se tako izogniti drobitvi pomoči; |
| --- | --- |

20.

vztraja, da morajo organi upravljanja premišljeno uporabljati tehnično pomoč, in sicer tako, da ta prispeva k boljši kakovosti strateških programov, močnejšemu razvoju nabora projektov velikega obsega na lokalni in regionalni ravni ter večji ponudbi pomoči za nosilce projektov in upravičence, ki se uporablja izključno za ta namen. Na evropski in nacionalni ravni je treba bolje usklajevati projekte tehnične pomoči in se tako izogniti drobitvi pomoči;

| 21. | podpira razvoj partnerstev med Evropsko komisijo, Evropsko investicijsko banko in drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami, pa tudi oblikovanje instrumentov finančnega inženiringa, ki bi lahko dopolnili sredstva iz Kohezijskega sklada in zapolnili potrebe po financiranju v zvezi z infrastrukturnimi projekti v EU; |
| --- | --- |

21.

podpira razvoj partnerstev med Evropsko komisijo, Evropsko investicijsko banko in drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami, pa tudi oblikovanje instrumentov finančnega inženiringa, ki bi lahko dopolnili sredstva iz Kohezijskega sklada in zapolnili potrebe po financiranju v zvezi z infrastrukturnimi projekti v EU;

| 22. | podpira ambiciozen cilj Komisije, naveden v beli knjigi o prometu, tj. do leta 2050 za 60 % znižati emisije v prometnem sektorju. Naložbe, financirane iz Kohezijskega sklada, bodo precej bolj podrobno obravnavane z vidika njihove trajnosti, vpliva na okolje in dolgoročne donosnosti; |
| --- | --- |

22.

podpira ambiciozen cilj Komisije, naveden v beli knjigi o prometu, tj. do leta 2050 za 60 % znižati emisije v prometnem sektorju. Naložbe, financirane iz Kohezijskega sklada, bodo precej bolj podrobno obravnavane z vidika njihove trajnosti, vpliva na okolje in dolgoročne donosnosti;

| 23. | poudarja pomen boljšega usklajevanja med Kohezijskim skladom, Evropskim skladom za regionalni razvoj in instrumentom za povezovanje Evrope, pa tudi iskanja sinergij med različnimi evropskimi in nacionalnimi programi ter instrumenti financiranja, s čimer bo mogoče zmanjšali upravno obremenitev. |
| --- | --- |

23.

poudarja pomen boljšega usklajevanja med Kohezijskim skladom, Evropskim skladom za regionalni razvoj in instrumentom za povezovanje Evrope, pa tudi iskanja sinergij med različnimi evropskimi in nacionalnimi programi ter instrumenti financiranja, s čimer bo mogoče zmanjšali upravno obremenitev.

ODBOR REGIJ

Naložbe v osnovno infrastrukturo

| 24. | želi spomniti, da je Kohezijski sklad nujno potreben za izvajanje naložb v osnovno infrastrukturo ter je svojo koristnost in učinkovitost že v celoti dokazal s tem, ko je manj razvitim državam pomagal financirati projekte skupnega evropskega pomena; |
| --- | --- |

24.

želi spomniti, da je Kohezijski sklad nujno potreben za izvajanje naložb v osnovno infrastrukturo ter je svojo koristnost in učinkovitost že v celoti dokazal s tem, ko je manj razvitim državam pomagal financirati projekte skupnega evropskega pomena;

| 25. | podpira predloge Komisije glede cilja in področij ukrepanja, vendar meni, da bi lahko iz Kohezijskega sklada financirali tudi celovite projekte v zvezi z energetsko učinkovitostjo stavb; |
| --- | --- |

25.

podpira predloge Komisije glede cilja in področij ukrepanja, vendar meni, da bi lahko iz Kohezijskega sklada financirali tudi celovite projekte v zvezi z energetsko učinkovitostjo stavb;

| 26. | izraža zadovoljstvo zaradi vključitve mestne razsežnosti med prednostne naložbe Kohezijskega sklada, v čemer vidi priznanje ključnega prispevka mest k ekonomski, socialni in teritorialni koheziji EU; |
| --- | --- |

26.

izraža zadovoljstvo zaradi vključitve mestne razsežnosti med prednostne naložbe Kohezijskega sklada, v čemer vidi priznanje ključnega prispevka mest k ekonomski, socialni in teritorialni koheziji EU;

| 27. | poudarja, kako zelo pomembno je več pozornosti nameniti smernicam iz priporočil TEN-T ter spoštovanju pravnega reda Unije in nacionalnih zakonodaj. Pri tem bi bilo mogoče na podlagi predhodnega preverjanja predvideti nekatere težave, ki pogosto povzročajo velike zamude pri izvajanju infrastrukturnih projektov. Primeri tega so katastrske evidence, razlastitveni postopki, izdajanje dovoljenj, postopki javnih naročil, pritožbeni postopek itd.; |
| --- | --- |

27.

poudarja, kako zelo pomembno je več pozornosti nameniti smernicam iz priporočil TEN-T ter spoštovanju pravnega reda Unije in nacionalnih zakonodaj. Pri tem bi bilo mogoče na podlagi predhodnega preverjanja predvideti nekatere težave, ki pogosto povzročajo velike zamude pri izvajanju infrastrukturnih projektov. Primeri tega so katastrske evidence, razlastitveni postopki, izdajanje dovoljenj, postopki javnih naročil, pritožbeni postopek itd.;

| 28. | meni, da morajo biti prednostne naložbe Kohezijskega sklada, ki jih določijo nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, usklajene z usmeritvami strategije Evropa 2020 in tematskimi prednostnimi področji skupnega strateškega okvira, pa tudi s priporočili iz Teritorialne agende 2020, ki so jo leta 2011 sprejeli ministri, pristojni za prostorsko načrtovanje in teritorialni razvoj (2). |
| --- | --- |

28.

meni, da morajo biti prednostne naložbe Kohezijskega sklada, ki jih določijo nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, usklajene z usmeritvami strategije Evropa 2020 in tematskimi prednostnimi področji skupnega strateškega okvira, pa tudi s priporočili iz Teritorialne agende 2020, ki so jo leta 2011 sprejeli ministri, pristojni za prostorsko načrtovanje in teritorialni razvoj (2).

ODBOR REGIJ

Prometna omrežja

| 29. | ponovno poudarja velike razlike med zahodnimi in vzhodnimi regijami EU pri kakovosti in dostopnosti prometnih omrežij ter dejstvo, da so potrebe po razvoju prometne infrastrukture precej večje v manj razvitih regijah; |
| --- | --- |

29.

ponovno poudarja velike razlike med zahodnimi in vzhodnimi regijami EU pri kakovosti in dostopnosti prometnih omrežij ter dejstvo, da so potrebe po razvoju prometne infrastrukture precej večje v manj razvitih regijah;

| 30. | meni, da je Kohezijski sklad učinkovito orodje za izvajanje naložb v optimizacijo vseevropskih (TEN-T), pa tudi nacionalnih in regionalnih prometnih omrežij, ki so za ekonomski, socialni in teritorialni razvoj Unije strateškega pomena. O evropski dodani vrednosti Kohezijskega sklada zato ni mogoče dvomiti; |
| --- | --- |

30.

meni, da je Kohezijski sklad učinkovito orodje za izvajanje naložb v optimizacijo vseevropskih (TEN-T), pa tudi nacionalnih in regionalnih prometnih omrežij, ki so za ekonomski, socialni in teritorialni razvoj Unije strateškega pomena. O evropski dodani vrednosti Kohezijskega sklada zato ni mogoče dvomiti;

| 31. | se strinja, da je treba pametno vlagati v razvoj infrastrukture na evropski ravni, in sicer v širitev in vzdrževanje prometnih omrežij, uvajanje inovativnih rešitev in tehnologij za boljše upravljanje prometa, vzpostavljanje računalniških sistemov, učinkovite rešitve intermodalnega prevoza itd. Konkurenčnost evropskega prometnega sistema bo odvisna ne samo od zmožnosti EU, da razvije evropska prometna omrežja, temveč tudi od sposobnosti upravljati vsak člen v logistični verigi. Z zmanjšanjem zamud, ki jih povzroča promet, bo mogoče izboljšati tudi kakovost storitev prevoza; |
| --- | --- |

31.

se strinja, da je treba pametno vlagati v razvoj infrastrukture na evropski ravni, in sicer v širitev in vzdrževanje prometnih omrežij, uvajanje inovativnih rešitev in tehnologij za boljše upravljanje prometa, vzpostavljanje računalniških sistemov, učinkovite rešitve intermodalnega prevoza itd. Konkurenčnost evropskega prometnega sistema bo odvisna ne samo od zmožnosti EU, da razvije evropska prometna omrežja, temveč tudi od sposobnosti upravljati vsak člen v logistični verigi. Z zmanjšanjem zamud, ki jih povzroča promet, bo mogoče izboljšati tudi kakovost storitev prevoza;

| 32. | poudarja, da so tudi regionalne in lokalne oblasti odgovorne za izvajanje naložb velikega obsega v prometno infrastrukturo ter vzpostavitev sekundarnih in terciarnih povezav v okviru vseevropskih omrežij. Zato morajo biti tesno vključene v odločanje o izboru prednostnih projektov skupnega pomena, da bi zagotovili usklajenost javnih in zasebnih naložb na vseh ravneh – evropski, nacionalni, regionalni in lokalni –, kakor je predvideno v Sklepu št. 661/2010/EU o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da so tudi regionalne in lokalne oblasti odgovorne za izvajanje naložb velikega obsega v prometno infrastrukturo ter vzpostavitev sekundarnih in terciarnih povezav v okviru vseevropskih omrežij. Zato morajo biti tesno vključene v odločanje o izboru prednostnih projektov skupnega pomena, da bi zagotovili usklajenost javnih in zasebnih naložb na vseh ravneh – evropski, nacionalni, regionalni in lokalni –, kakor je predvideno v Sklepu št. 661/2010/EU o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja;

| 33. | izraža zadovoljstvo, da bodo prednostne naložbe Kohezijskega sklada zajemale tudi pomembne projekte izboljšanja mobilnosti v mestnih območjih in spodbujanja okolju prijaznejših rešitev prevoza, pa tudi druge naložbe, katerih cilj bo razviti pametne in trajnostne prevozne sisteme na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

33.

izraža zadovoljstvo, da bodo prednostne naložbe Kohezijskega sklada zajemale tudi pomembne projekte izboljšanja mobilnosti v mestnih območjih in spodbujanja okolju prijaznejših rešitev prevoza, pa tudi druge naložbe, katerih cilj bo razviti pametne in trajnostne prevozne sisteme na regionalni in lokalni ravni;

| 34. | podpira uvedbo kazalnikov, ki bodo omogočali učinkovitejše izkoriščanje sredstev na področju prometa in na podlagi katerih bo Kohezijski sklad postal sredstvo za doseganje ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

34.

podpira uvedbo kazalnikov, ki bodo omogočali učinkovitejše izkoriščanje sredstev na področju prometa in na podlagi katerih bo Kohezijski sklad postal sredstvo za doseganje ciljev strategije Evropa 2020;

| 35. | meni, da bodo nove smernice za razvoj vseevropskih prometnih omrežij zagotovile strateški okvir za razvoj infrastrukture, ki bo občutno izboljšala dostopnost v EU, če bodo naložbe bolje razvrščene po prednosti. Njihova razdelitev bo dvonivojska, in sicer na celovito omrežje (comprehensive network) in osrednje omrežje (core network), z novimi izvedbenimi ukrepi pa bodo tudi bolj učinkovite, pri čemer bo poudarek na potrebah po čezmejnih povezavah med različnimi vrstami prevoza in med glavnimi mestnimi vozlišči; |
| --- | --- |

35.

meni, da bodo nove smernice za razvoj vseevropskih prometnih omrežij zagotovile strateški okvir za razvoj infrastrukture, ki bo občutno izboljšala dostopnost v EU, če bodo naložbe bolje razvrščene po prednosti. Njihova razdelitev bo dvonivojska, in sicer na celovito omrežje (comprehensive network) in osrednje omrežje (core network), z novimi izvedbenimi ukrepi pa bodo tudi bolj učinkovite, pri čemer bo poudarek na potrebah po čezmejnih povezavah med različnimi vrstami prevoza in med glavnimi mestnimi vozlišči;

| 36. | opozarja na probleme, povezane z usklajevanjem naložb, financiranih iz različnih virov, in načrtovanjem pametnih prevoznih sistemov. Slednji bodo morali prispevati k večji varnosti, zanesljivosti in okoljski učinkovitosti, po zaslugi povezanih storitev rezervacij, izdajanja vozovnic, obveščanja o različnih vrstah prevoza itd. pa tudi k boljšemu upravljanja prometa. |
| --- | --- |

36.

opozarja na probleme, povezane z usklajevanjem naložb, financiranih iz različnih virov, in načrtovanjem pametnih prevoznih sistemov. Slednji bodo morali prispevati k večji varnosti, zanesljivosti in okoljski učinkovitosti, po zaslugi povezanih storitev rezervacij, izdajanja vozovnic, obveščanja o različnih vrstah prevoza itd. pa tudi k boljšemu upravljanja prometa.

ODBOR REGIJ

Infrastruktura na področju okolja in energetskih omrežij

| 37. | se močno strinja, da so za vzpostavitev integriranega evropskega energetskega omrežja potrebne naložbe v infrastrukturo; opustitev naložb bi dolgoročno pomenila precej večji strošek in bi škodila konkurenčnosti EU; |
| --- | --- |

37.

se močno strinja, da so za vzpostavitev integriranega evropskega energetskega omrežja potrebne naložbe v infrastrukturo; opustitev naložb bi dolgoročno pomenila precej večji strošek in bi škodila konkurenčnosti EU;

| 38. | meni, da je Kohezijski sklad učinkovito orodje za doseganje ciljev Unije na področju energetske politike (3), tj. konkurenčnosti, vzdržnost in zanesljivosti oskrbe, in za odzivanje na izzive, ki jih prinašajo gospodarski razvoj EU, strategija Evropa 2020 in vodilna pobuda Evropa, gospodarna z viri. Za doseganje teh ciljev je treba spremeniti način projektiranja, izgradnje in uporabe energetskih omrežij; |
| --- | --- |

38.

meni, da je Kohezijski sklad učinkovito orodje za doseganje ciljev Unije na področju energetske politike (3), tj. konkurenčnosti, vzdržnost in zanesljivosti oskrbe, in za odzivanje na izzive, ki jih prinašajo gospodarski razvoj EU, strategija Evropa 2020 in vodilna pobuda Evropa, gospodarna z viri. Za doseganje teh ciljev je treba spremeniti način projektiranja, izgradnje in uporabe energetskih omrežij;

| 39. | ponovno poudarja, da morajo naložbe v energetsko infrastrukturo državljanom in podjetjem iz vseh regij EU omogočiti razvezan dostop do energije po ugodni ceni, in sicer z odpravo monopolov in vseh ovir za konkurenco, pri čemer mora v vsaki regiji obstajati možnost izbire med vsaj dvema ponudnikoma; |
| --- | --- |

39.

ponovno poudarja, da morajo naložbe v energetsko infrastrukturo državljanom in podjetjem iz vseh regij EU omogočiti razvezan dostop do energije po ugodni ceni, in sicer z odpravo monopolov in vseh ovir za konkurenco, pri čemer mora v vsaki regiji obstajati možnost izbire med vsaj dvema ponudnikoma;

| 40. | meni, da mora biti način kartiranja in izbora infrastrukture ter projektov evropskega pomena pregleden, upoštevan pa mora biti tudi položaj najbolj prikrajšanih regij ali regij, v katerih je zanesljiva oskrba z energijo ogrožena; |
| --- | --- |

40.

meni, da mora biti način kartiranja in izbora infrastrukture ter projektov evropskega pomena pregleden, upoštevan pa mora biti tudi položaj najbolj prikrajšanih regij ali regij, v katerih je zanesljiva oskrba z energijo ogrožena;

| 41. | izraža zadovoljstvo, da je mogoče s sredstvi Kohezijskega sklada neprekinjeno podpirati energetske projekte, koristne za okolje, npr. naložbe v energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije. OR opozarja, da je slednje mogoče izvajati le v partnerstvu z regionalnimi in lokalnimi oblastmi, ki so zmožne izkoristiti obstoječ lokalni potencial; |
| --- | --- |

41.

izraža zadovoljstvo, da je mogoče s sredstvi Kohezijskega sklada neprekinjeno podpirati energetske projekte, koristne za okolje, npr. naložbe v energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije. OR opozarja, da je slednje mogoče izvajati le v partnerstvu z regionalnimi in lokalnimi oblastmi, ki so zmožne izkoristiti obstoječ lokalni potencial;

| 42. | poudarja, da naložbe v prilagajanje podnebnim spremembam, preprečevanje naravnih nesreč, izgradnjo vodovodne in kanalizacijske infrastrukture ter infrastrukture za ravnanje z odpadki, ohranjanje biotske raznovrstnosti, varstvo tal in ekosistemov ter boljše okolje izvajajo predvsem regije, mesta in občine EU ali partnerstva, v katerih so ti subjekti udeleženi; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da naložbe v prilagajanje podnebnim spremembam, preprečevanje naravnih nesreč, izgradnjo vodovodne in kanalizacijske infrastrukture ter infrastrukture za ravnanje z odpadki, ohranjanje biotske raznovrstnosti, varstvo tal in ekosistemov ter boljše okolje izvajajo predvsem regije, mesta in občine EU ali partnerstva, v katerih so ti subjekti udeleženi;

| 43. | z zadovoljstvom ugotavlja, da je mogoče naložbe v posodobitev sistemov centralnega ogrevanja in hlajenja v strnjenih mestnih naseljih ter v zmanjšanje izgub pri pretvorbi financirati iz Kohezijskega sklada EU, saj imajo zelo visoko dodano vrednost. |
| --- | --- |

43.

z zadovoljstvom ugotavlja, da je mogoče naložbe v posodobitev sistemov centralnega ogrevanja in hlajenja v strnjenih mestnih naseljih ter v zmanjšanje izgub pri pretvorbi financirati iz Kohezijskega sklada EU, saj imajo zelo visoko dodano vrednost.

ODBOR REGIJ

Instrument za povezovanje Evrope

| 44. | opozarja, da regionalne in lokalne oblasti pozorno spremljajo dogajanje in bodo nasprotovale vsakršni pobudi, ki bi utegnila skrčiti proračun kohezijske politike: instrument za povezovanje Evrope prejme 20 % sredstev iz Kohezijskega sklada, kar znaša 10 milijard EUR. Ta sredstva bodo porabljena za financiranje projektov mednarodnega prometa, pri čemer bo imela prednost železniška infrastruktura; |
| --- | --- |

44.

opozarja, da regionalne in lokalne oblasti pozorno spremljajo dogajanje in bodo nasprotovale vsakršni pobudi, ki bi utegnila skrčiti proračun kohezijske politike: instrument za povezovanje Evrope prejme 20 % sredstev iz Kohezijskega sklada, kar znaša 10 milijard EUR. Ta sredstva bodo porabljena za financiranje projektov mednarodnega prometa, pri čemer bo imela prednost železniška infrastruktura;

| 45. | izraža zanimanje za novi instrument za povezovanje Evrope, ki bi lahko zagotovil občutno evropsko dodano vrednost in s katerim namerava Komisija popraviti nepravilnosti na trgu, tako da bo dodala manjkajoče člene, odpravila blokade in zagotovila ustrezne čezmejne povezave; |
| --- | --- |

45.

izraža zanimanje za novi instrument za povezovanje Evrope, ki bi lahko zagotovil občutno evropsko dodano vrednost in s katerim namerava Komisija popraviti nepravilnosti na trgu, tako da bo dodala manjkajoče člene, odpravila blokade in zagotovila ustrezne čezmejne povezave;

| 46. | izraža zaskrbljenost, ker ni jasne formule za določanje višine sredstev, do katerih je posamezna država upravičena v okviru instrumenta za povezovanje Evrope, in priporoča, da se sredstva dodeljujejo v sorazmerju z ocenjeno vrednostjo projektov, ki naj bi bili financirani v državah članicah; |
| --- | --- |

46.

izraža zaskrbljenost, ker ni jasne formule za določanje višine sredstev, do katerih je posamezna država upravičena v okviru instrumenta za povezovanje Evrope, in priporoča, da se sredstva dodeljujejo v sorazmerju z ocenjeno vrednostjo projektov, ki naj bi bili financirani v državah članicah;

| 47. | ponovno poudarja, da je treba med problemi, ki jih imajo nosilci čezmejnih projektov, navesti slabo sposobnost za pripravo resnično dovršenih in še posebej kompleksnih projektov. Zato so sredstva, ki so bila prvotno predvidena za čezmejne projekte, pogosto preusmerjena v druge, bolj razvite projekte; |
| --- | --- |

47.

ponovno poudarja, da je treba med problemi, ki jih imajo nosilci čezmejnih projektov, navesti slabo sposobnost za pripravo resnično dovršenih in še posebej kompleksnih projektov. Zato so sredstva, ki so bila prvotno predvidena za čezmejne projekte, pogosto preusmerjena v druge, bolj razvite projekte;

| 48. | izraža zaskrbljenost nad sistemom centraliziranega upravljanja instrumenta za povezovanje Evrope, s katerim ne bo mogoče rešiti problema v zvezi s krepitvijo sposobnosti za pripravo dovršenih čezmejnih projektov; iz tega izhaja precejšnje tveganje, da proračuna instrumenta ne bo mogoče porabiti za financiranje projektov, ki jih bo predhodno določila Komisija; |
| --- | --- |

48.

izraža zaskrbljenost nad sistemom centraliziranega upravljanja instrumenta za povezovanje Evrope, s katerim ne bo mogoče rešiti problema v zvezi s krepitvijo sposobnosti za pripravo dovršenih čezmejnih projektov; iz tega izhaja precejšnje tveganje, da proračuna instrumenta ne bo mogoče porabiti za financiranje projektov, ki jih bo predhodno določila Komisija;

| 49. | izraža zadržke glede načina sodelovanja regionalnih in lokalnih oblasti, neprilagodljivosti in upravnega bremena, ki bi ga lahko ustvaril instrument, pa tudi glede povezanosti z drugimi instrumenti financiranja Komisije; |
| --- | --- |

49.

izraža zadržke glede načina sodelovanja regionalnih in lokalnih oblasti, neprilagodljivosti in upravnega bremena, ki bi ga lahko ustvaril instrument, pa tudi glede povezanosti z drugimi instrumenti financiranja Komisije;

| 50. | vztraja, da je treba v okviru pogodb o partnerstvu jasno razlikovati med projekti, financiranimi s tem instrumentom, in tistimi, ki so financirani iz Kohezijskega sklada ali ESRR. Tako bo po opravljeni predhodni oceni institucionalnih zmogljivosti mogoče določiti potrebe po pomoči, ki jo bo treba zagotoviti iz programa JASPERS ali drugih programov tehnične pomoči za pripravo projektov. Potrebna sredstva bodo štela za upravičene izdatke za financiranje iz proračuna instrumenta za povezovanje Evrope. |
| --- | --- |

50.

vztraja, da je treba v okviru pogodb o partnerstvu jasno razlikovati med projekti, financiranimi s tem instrumentom, in tistimi, ki so financirani iz Kohezijskega sklada ali ESRR. Tako bo po opravljeni predhodni oceni institucionalnih zmogljivosti mogoče določiti potrebe po pomoči, ki jo bo treba zagotoviti iz programa JASPERS ali drugih programov tehnične pomoči za pripravo projektov. Potrebna sredstva bodo štela za upravičene izdatke za financiranje iz proračuna instrumenta za povezovanje Evrope.

II.   PRIPOROČILA ZA SPREMEMBE

Predlog spremembe 1

Člen 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 2
  Področje uporabe podpore iz Kohezijskega sklada
  1.   Kohezijski sklad ob zagotavljanju ustreznega ravnotežja in upoštevanju naložbenih in infrastrukturnih potreb, značilnih za vsako državo članico, podpira:






  (a) | naložbe v okolje, vključno s področji za trajnostni razvoj in energijo, ki imajo okoljske koristi; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 2

Področje uporabe podpore iz Kohezijskega sklada

1.   Kohezijski sklad ob zagotavljanju ustreznega ravnotežja in upoštevanju naložbenih in infrastrukturnih potreb, značilnih za vsako državo članico, podpira:

(a)

naložbe v okolje, vključno s področji za trajnostni razvoj in energijo, ki imajo okoljske koristi;

| (b) | vseevropska omrežja v okviru prometne infrastrukture v skladu s smernicami, sprejetimi s Sklepom št. 661/2010/EU; |
| --- | --- |

(b)

vseevropska omrežja v okviru prometne infrastrukture v skladu s smernicami, sprejetimi s Sklepom št. 661/2010/EU;

| (c) | tehnično pomoč. |
| --- | --- |

(c)

tehnično pomoč.

2.   Kohezijski sklad ne podpira:

| (d) | razgradnje jedrskih elektrarn; |
| --- | --- |

(d)

razgradnje jedrskih elektrarn;

| (e) | zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v obratih, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2003/87/ES; |
| --- | --- |

(e)

zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v obratih, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2003/87/ES;

| (f) | stanovanjskih objektov. |
| --- | --- |

(f)

stanovanjskih objektov.

Člen 2

Področje uporabe podpore iz Kohezijskega sklada

1.   Kohezijski sklad ob zagotavljanju ustreznega ravnotežja in upoštevanju naložbenih in infrastrukturnih potreb, značilnih za vsako državo članico, podpira:

| (a) | naložbe v okolje, vključno s področji za trajnostni razvoj in energijo, ki imajo okoljske koristi; |
| --- | --- |

(a)

naložbe v okolje, vključno s področji za trajnostni razvoj in energijo, ki imajo okoljske koristi;

| (b) | vseevropska omrežja v okviru prometne infrastrukture v skladu s smernicami, sprejetimi s Sklepom št. 661/2010/EU; |
| --- | --- |

(b)

vseevropska omrežja v okviru prometne infrastrukture v skladu s smernicami, sprejetimi s Sklepom št. 661/2010/EU;

| (c) | tehnično pomoč. |
| --- | --- |

(c)

tehnično pomoč.

2.   Kohezijski sklad ne podpira:

| (d) | razgradnje jedrskih elektrarn; |
| --- | --- |

(d)

razgradnje jedrskih elektrarn;

| (e) | zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v obratih, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2003/87/ES |
| --- | --- |

(e)

zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v obratih, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2003/87/ES

| | |
| --- | --- |

Obrazložitev

Amandma odraža priporočila iz točke 25 mnenja.

Predlog spremembe 2

Člen 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 3
  Prednostne naložbe
  V skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD] Kohezijski sklad podpira naslednje prednostne naložbe pri tematskih ciljih iz člena 9 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD]:






  (a) | podpiranje prehoda na nizkoogljično gospodarstvo v vseh sektorjih s:






  (i) | spodbujanjem proizvodnje in distribucije obnovljivih virov energije; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 3

Prednostne naložbe

V skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD] Kohezijski sklad podpira naslednje prednostne naložbe pri tematskih ciljih iz člena 9 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD]:

(a)

podpiranje prehoda na nizkoogljično gospodarstvo v vseh sektorjih s:

(i)

spodbujanjem proizvodnje in distribucije obnovljivih virov energije;

| (ii) | spodbujanjem energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije v malih in srednjih podjetjih; |
| --- | --- |

(ii)

spodbujanjem energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije v malih in srednjih podjetjih;

| (iii) | spodbujanjem energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije v javnih infrastrukturah; |
| --- | --- |

(iii)

spodbujanjem energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije v javnih infrastrukturah;

| (iv) | razvojem pametnih distribucijskih sistemov z nizkimi napetostmi; |
| --- | --- |

(iv)

razvojem pametnih distribucijskih sistemov z nizkimi napetostmi;

| (v) | spodbujanjem nizkoogljičnih strategij za mestna območja; |
| --- | --- |

(v)

spodbujanjem nizkoogljičnih strategij za mestna območja;

| (b) | spodbujanje prilagajanja podnebnim spremembam ter preprečevanja in obvladovanja tveganj s:






  (i) | podpiranjem namenskih naložb za prilagajanje podnebnim spremembam; |
| --- | --- | --- |

(b)

spodbujanje prilagajanja podnebnim spremembam ter preprečevanja in obvladovanja tveganj s:

(i)

podpiranjem namenskih naložb za prilagajanje podnebnim spremembam;

| (ii) | spodbujanjem naložb za obravnavo posebnih tveganj, zagotovitev pripravljenosti na nesreče in razvoj sistemov obvladovanja nesreč; |
| --- | --- |

(ii)

spodbujanjem naložb za obravnavo posebnih tveganj, zagotovitev pripravljenosti na nesreče in razvoj sistemov obvladovanja nesreč;

| (c) | varovanje okolja in spodbujanje učinkovite uporabe virov z:






  (i) | obravnavanjem znatnih potreb po naložbah v sektor ravnanja z odpadki za izpolnitev zahtev okoljske zakonodaje Unije; |
| --- | --- | --- |

(c)

varovanje okolja in spodbujanje učinkovite uporabe virov z:

(i)

obravnavanjem znatnih potreb po naložbah v sektor ravnanja z odpadki za izpolnitev zahtev okoljske zakonodaje Unije;

| (ii) | obravnavanjem znatnih potreb po naložbah v vodni sektor za izpolnitev zahtev okoljske zakonodaje Unije; |
| --- | --- |

(ii)

obravnavanjem znatnih potreb po naložbah v vodni sektor za izpolnitev zahtev okoljske zakonodaje Unije;

| (iii) | varovanjem in obnavljanjem biotske raznovrstnosti, vključno z zelenimi infrastrukturami; |
| --- | --- |

(iii)

varovanjem in obnavljanjem biotske raznovrstnosti, vključno z zelenimi infrastrukturami;

| (iv) | izboljšanjem mestnega okolja, vključno s sanacijo opuščenih industrijskih zemljišč in zmanjšanjem onesnaženosti zraka; |
| --- | --- |

(iv)

izboljšanjem mestnega okolja, vključno s sanacijo opuščenih industrijskih zemljišč in zmanjšanjem onesnaženosti zraka;

| (d) | spodbujanje trajnostnega prevoza in odprava ozkih grl v ključnih omrežnih infrastrukturah s:






  (i) | podpiranjem multimodalnega enotnega evropskega prometnega območja z vlaganjem v vseevropsko prometno omrežje; |
| --- | --- | --- |

(d)

spodbujanje trajnostnega prevoza in odprava ozkih grl v ključnih omrežnih infrastrukturah s:

(i)

podpiranjem multimodalnega enotnega evropskega prometnega območja z vlaganjem v vseevropsko prometno omrežje;

| (ii) | razvojem okolju prijaznih in nizkoogljičnih prevoznih sistemov ter spodbujanjem trajnostne mobilnosti v mestih; |
| --- | --- |

(ii)

razvojem okolju prijaznih in nizkoogljičnih prevoznih sistemov ter spodbujanjem trajnostne mobilnosti v mestih;

| (iii) | razvojem celostnih, visokokakovostnih in interoperabilnih železniških sistemov; |
| --- | --- |

(iii)

razvojem celostnih, visokokakovostnih in interoperabilnih železniških sistemov;

| (e) | izboljšanje institucionalne zmogljivosti in učinkovita javna uprava s krepitvijo institucionalne zmogljivosti in učinkovitosti javnih uprav in služb, povezanih z izvajanjem Kohezijskega sklada. |
| --- | --- |

(e)

izboljšanje institucionalne zmogljivosti in učinkovita javna uprava s krepitvijo institucionalne zmogljivosti in učinkovitosti javnih uprav in služb, povezanih z izvajanjem Kohezijskega sklada.

Člen 3

Prednostne naložbe

V skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD] Kohezijski sklad podpira naslednje prednostne naložbe pri tematskih ciljih iz člena 9 Uredbe (EU) št. [...]/2012 [Uredba o SD]:

| (a) | podpiranje prehoda na nizkoogljično gospodarstvo v vseh sektorjih s:






  (i) | spodbujanjem proizvodnje in distribucije obnovljivih virov energije; |
| --- | --- | --- |

(a)

podpiranje prehoda na nizkoogljično gospodarstvo v vseh sektorjih s:

(i)

spodbujanjem proizvodnje in distribucije obnovljivih virov energije;

| (ii) | spodbujanjem energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije v malih in srednjih podjetjih; |
| --- | --- |

(ii)

spodbujanjem energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije v malih in srednjih podjetjih;

| (iii) | spodbujanjem energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije v javnih infrastrukturah ; |
| --- | --- |

(iii)

spodbujanjem energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije v javnih infrastrukturah ;

| (iv) | razvojem pametnih distribucijskih sistemov z nizkimi napetostmi; |
| --- | --- |

(iv)

razvojem pametnih distribucijskih sistemov z nizkimi napetostmi;

| (v) | spodbujanjem nizkoogljičnih strategij za mestna območja; |
| --- | --- |

(v)

spodbujanjem nizkoogljičnih strategij za mestna območja;

| (b) | spodbujanje prilagajanja podnebnim spremembam ter preprečevanja in obvladovanja tveganj s:






  (i) | podpiranjem namenskih naložb za prilagajanje podnebnim spremembam; |
| --- | --- | --- |

(b)

spodbujanje prilagajanja podnebnim spremembam ter preprečevanja in obvladovanja tveganj s:

(i)

podpiranjem namenskih naložb za prilagajanje podnebnim spremembam;

| (ii) | spodbujanjem naložb za obravnavo posebnih tveganj, zagotovitev pripravljenosti na nesreče in razvoj sistemov obvladovanja nesreč; |
| --- | --- |

(ii)

spodbujanjem naložb za obravnavo posebnih tveganj, zagotovitev pripravljenosti na nesreče in razvoj sistemov obvladovanja nesreč;

| (c) | varovanje okolja in spodbujanje učinkovite uporabe virov z:






  (i) | obravnavanjem znatnih potreb po naložbah v sektor ravnanja z odpadki za izpolnitev zahtev okoljske zakonodaje Unije; |
| --- | --- | --- |

(c)

varovanje okolja in spodbujanje učinkovite uporabe virov z:

(i)

obravnavanjem znatnih potreb po naložbah v sektor ravnanja z odpadki za izpolnitev zahtev okoljske zakonodaje Unije;

| (ii) | obravnavanjem znatnih potreb po naložbah v vodni sektor za izpolnitev zahtev okoljske zakonodaje Unije; |
| --- | --- |

(ii)

obravnavanjem znatnih potreb po naložbah v vodni sektor za izpolnitev zahtev okoljske zakonodaje Unije;

| (iii) | varovanjem in obnavljanjem biotske raznovrstnosti, vključno z zelenimi infrastrukturami; |
| --- | --- |

(iii)

varovanjem in obnavljanjem biotske raznovrstnosti, vključno z zelenimi infrastrukturami;

| (iv) | izboljšanjem mestnega okolja, vključno s sanacijo opuščenih industrijskih zemljišč in zmanjšanjem onesnaženosti zraka; |
| --- | --- |

(iv)

izboljšanjem mestnega okolja, vključno s sanacijo opuščenih industrijskih zemljišč in zmanjšanjem onesnaženosti zraka;

| (d) | spodbujanje trajnostnega prevoza in odprava ozkih grl v ključnih omrežnih infrastrukturah s:






  (i) | podpiranjem multimodalnega enotnega evropskega prometnega območja z vlaganjem v vseevropsko prometno omrežje; |
| --- | --- | --- |

(d)

spodbujanje trajnostnega prevoza in odprava ozkih grl v ključnih omrežnih infrastrukturah s:

(i)

podpiranjem multimodalnega enotnega evropskega prometnega območja z vlaganjem v vseevropsko prometno omrežje;

| (ii) | razvojem okolju prijaznih in nizkoogljičnih prevoznih sistemov ter spodbujanjem trajnostne mobilnosti v mestih; |
| --- | --- |

(ii)

razvojem okolju prijaznih in nizkoogljičnih prevoznih sistemov ter spodbujanjem trajnostne mobilnosti v mestih;

| (iii) | razvojem celostnih, visokokakovostnih in interoperabilnih železniških sistemov; |
| --- | --- |

(iii)

razvojem celostnih, visokokakovostnih in interoperabilnih železniških sistemov;

| (e) | izboljšanje institucionalne zmogljivosti in učinkovita javna uprava s krepitvijo institucionalne zmogljivosti in učinkovitosti javnih uprav in služb, povezanih z izvajanjem Kohezijskega sklada. |
| --- | --- |

(e)

izboljšanje institucionalne zmogljivosti in učinkovita javna uprava s krepitvijo institucionalne zmogljivosti in učinkovitosti javnih uprav in služb, povezanih z izvajanjem Kohezijskega sklada.

Obrazložitev

Amandma odraža priporočila iz točke 25 mnenja.

V Bruslju, 3. maja 2012

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

(1)  Mnenje Odbora regij Novi večletni finančni okvir za obdobje po letu 2013, poročevalka: Flo Clucas (UK/ALDE), članica mestnega sveta Liverpoola.

1

Novi večletni finančni okvir za obdobje po letu 2013

(2)  http://www.eu-territorial-agenda.eu/

2

(3)  COM(2010) 677 final.

3

---

| 27.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 225/150 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 225/150

---

Mnenje Odbora regij – Pregled zakonodajnega okvira TEN-T

2012/C 225/11

ODBOR REGIJ

| — | opozarja, da mora evropska prometna politika spodbujati dostop vseh regij EU do notranjega trga in njihov trajnostni razvoj ter socialno, gospodarsko in teritorialno kohezijo na evropski celini; |
| --- | --- |

—

opozarja, da mora evropska prometna politika spodbujati dostop vseh regij EU do notranjega trga in njihov trajnostni razvoj ter socialno, gospodarsko in teritorialno kohezijo na evropski celini;

| — | odobrava pristop, ki ga je Evropska komisija predlagala za ureditev prometnega omrežja, tj. dvoplastno strukturo omrežja z 10 koridorji in 30 prednostnimi projekti; |
| --- | --- |

—

odobrava pristop, ki ga je Evropska komisija predlagala za ureditev prometnega omrežja, tj. dvoplastno strukturo omrežja z 10 koridorji in 30 prednostnimi projekti;

| — | podpira namenjanje prednosti interoperabilnosti in intermodalnosti, pa tudi manjkajočim povezavam in ozkim grlom; |
| --- | --- |

—

podpira namenjanje prednosti interoperabilnosti in intermodalnosti, pa tudi manjkajočim povezavam in ozkim grlom;

| — | podpira okrepljena prizadevanja za preusmeritev prometa na železnico, celinske vodne poti in morje ter inteligentno upravljanje prometa; |
| --- | --- |

—

podpira okrepljena prizadevanja za preusmeritev prometa na železnico, celinske vodne poti in morje ter inteligentno upravljanje prometa;

| — | poudarja, da je treba Evropski komisiji zagotoviti široke pristojnosti na področju upravljanja in odločanja pri projektih TEN-T ter poziva k povečanju pooblastil “evropskega koordinatorja; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je treba Evropski komisiji zagotoviti široke pristojnosti na področju upravljanja in odločanja pri projektih TEN-T ter poziva k povečanju pooblastil “evropskega koordinatorja;

| — | poudarja, da morata lokalna in regionalna raven imeti pristojnosti na področju odločanja, načrtovanja in financiranja; |
| --- | --- |

—

poudarja, da morata lokalna in regionalna raven imeti pristojnosti na področju odločanja, načrtovanja in financiranja;

| — | poziva k obvezni vključitvi lokalnih in regionalnih oblasti v platforme za koridor ter k podpisu „programskih pogodb“ med Evropsko unijo, posameznimi državami članicami in sodelujočimi regijami; |
| --- | --- |

—

poziva k obvezni vključitvi lokalnih in regionalnih oblasti v platforme za koridor ter k podpisu „programskih pogodb“ med Evropsko unijo, posameznimi državami članicami in sodelujočimi regijami;

| — | podpira načelo financiranja osrednjega omrežja v okviru instrumenta za povezovanje Evrope in poziva k vzpostavitvi novih virov evropskega financiranja, kot so evropske obveznice; |
| --- | --- |

—

podpira načelo financiranja osrednjega omrežja v okviru instrumenta za povezovanje Evrope in poziva k vzpostavitvi novih virov evropskega financiranja, kot so evropske obveznice;

| — | želi, da bi se uvedlo obdavčevanje prometa na ravni EU, ki bo temeljilo na načelu internalizacije zunanjih stroškov prevoznih sredstev, ki najbolj onesnažujejo okolje. |
| --- | --- |

—

želi, da bi se uvedlo obdavčevanje prometa na ravni EU, ki bo temeljilo na načelu internalizacije zunanjih stroškov prevoznih sredstev, ki najbolj onesnažujejo okolje.

| Poročevalec | Bernard SOULAGE (FR/PES), podpredsednik regionalnega sveta regije Rona-Alpe |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja
  COM(2011) 650 final |

Poročevalec

Bernard SOULAGE (FR/PES), podpredsednik regionalnega sveta regije Rona-Alpe

Referenčni dokument

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja

COM(2011) 650 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve

| 1. | pozdravlja pripravljenost Evropske komisije, da pospeši izvajanje vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), ki po dvajsetih letih obstoja beleži mešane rezultate pri uresničevanju zastavljenih ambicioznih in ključnih ciljev; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja pripravljenost Evropske komisije, da pospeši izvajanje vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), ki po dvajsetih letih obstoja beleži mešane rezultate pri uresničevanju zastavljenih ambicioznih in ključnih ciljev;

| 2. | podpira cilje evropske prometne politike in vlogo TEN-T, ki morata spodbujati zlasti:






  — | večjo konkurenčnost in gospodarsko uspešnost mest in regij Evropske unije; |
| --- | --- | --- |

2.

podpira cilje evropske prometne politike in vlogo TEN-T, ki morata spodbujati zlasti:

—

večjo konkurenčnost in gospodarsko uspešnost mest in regij Evropske unije;

| — | dostop vseh regij EU do notranjega trga; |
| --- | --- |

—

dostop vseh regij EU do notranjega trga;

| — | uporabo najsodobnejših tehnoloških in operativnih konceptov (člen 4(1)(c)); |
| --- | --- |

—

uporabo najsodobnejših tehnoloških in operativnih konceptov (člen 4(1)(c));

| — | socialno, gospodarsko in teritorialno kohezijo na evropski celini (člen 4(1)(d)); |
| --- | --- |

—

socialno, gospodarsko in teritorialno kohezijo na evropski celini (člen 4(1)(d));

| — | trajnostni razvoj, zlasti cilje zmanjšanja emisij toplogrednih plinov (člen 4(1)(b)); |
| --- | --- |

—

trajnostni razvoj, zlasti cilje zmanjšanja emisij toplogrednih plinov (člen 4(1)(b));

| — | enakomeren razvoj vseh regij EU, vključno z najbolj oddaljenimi regijami (člen 4(2)(j)); |
| --- | --- |

—

enakomeren razvoj vseh regij EU, vključno z najbolj oddaljenimi regijami (člen 4(2)(j));

| 3. | se strinja z oceno Evropske komisije, da je obstoječa infrastruktura kljub precejšnjemu napredku pri vzpostavljanju vseevropskega prometnega omrežja še vedno preveč razdrobljena v geografskem smislu, pa tudi z vidika posameznih vrst prevoza; ta problem je še hujši na območjih z naravnimi ovirami, kot so otoki ter gorske in obrobne regije; |
| --- | --- |

3.

se strinja z oceno Evropske komisije, da je obstoječa infrastruktura kljub precejšnjemu napredku pri vzpostavljanju vseevropskega prometnega omrežja še vedno preveč razdrobljena v geografskem smislu, pa tudi z vidika posameznih vrst prevoza; ta problem je še hujši na območjih z naravnimi ovirami, kot so otoki ter gorske in obrobne regije;

| 4. | meni, da bi bilo treba v predlagano prometno politiko izrecneje vključiti splošnejše cilje, ki jih je Evropska unija določila v okviru strategije Evropa 2020, ter spodbujati krepitev socialne in teritorialne kohezije v celotni Evropski uniji; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi bilo treba v predlagano prometno politiko izrecneje vključiti splošnejše cilje, ki jih je Evropska unija določila v okviru strategije Evropa 2020, ter spodbujati krepitev socialne in teritorialne kohezije v celotni Evropski uniji;

| 5. | podpira proaktivni, multimodalni in pragmatični pristop Evropske komisije, ki temelji na načrtovanju naložb s strukturo prometnega omrežja v dveh plasteh:






  — | celovito omrežje (comprehensive network), ki ga je treba dokončati najpozneje do 31. decembra 2050; |
| --- | --- | --- |

5.

podpira proaktivni, multimodalni in pragmatični pristop Evropske komisije, ki temelji na načrtovanju naložb s strukturo prometnega omrežja v dveh plasteh:

—

celovito omrežje (comprehensive network), ki ga je treba dokončati najpozneje do 31. decembra 2050;

| — | osrednje omrežje (core network) z najbolj strateškimi prometnimi osmi in največjo evropsko dodano vrednostjo, ki ga je treba dokončati do 31. decembra 2030; |
| --- | --- |

—

osrednje omrežje (core network) z najbolj strateškimi prometnimi osmi in največjo evropsko dodano vrednostjo, ki ga je treba dokončati do 31. decembra 2030;

| 6. | izraža željo, da bi imele lokalne in regionalne oblasti možnost polnega sodelovanja pri pripravi in izvajanju predlaganih ukrepov v okviru načrtovanja TEN-T; |
| --- | --- |

6.

izraža željo, da bi imele lokalne in regionalne oblasti možnost polnega sodelovanja pri pripravi in izvajanju predlaganih ukrepov v okviru načrtovanja TEN-T;

| 7. | se sprašuje, koliko finančnih sredstev bo dejansko namenjenih za izvajanje predlaganih naložb, glede na to, da za javne finance držav članic ter lokalnih in regionalnih oblasti trenutno veljajo velike proračunske omejitve; njihov učinek pa bi morala biti okrepitev kohezije in razvoja celotne EU. |
| --- | --- |

7.

se sprašuje, koliko finančnih sredstev bo dejansko namenjenih za izvajanje predlaganih naložb, glede na to, da za javne finance držav članic ter lokalnih in regionalnih oblasti trenutno veljajo velike proračunske omejitve; njihov učinek pa bi morala biti okrepitev kohezije in razvoja celotne EU.

ODBOR REGIJ

Regulativni okvir

| 8. | pozdravlja odločitev Evropske komisije, da predlaga uredbo in s tem neposredno uporabo. Ta možnost se zdi:






  — | edina prava možnost za zagotovitev usklajenega sodelovanja velikega števila različnih akterjev pri delovanju omrežja TEN-T, in sicer so to „države članice in, če je primerno, regionalni in lokalni organi, upravljavci infrastrukture, prevozniki ter drugi javni in zasebni subjekti“ (člen 5); |
| --- | --- | --- |

8.

pozdravlja odločitev Evropske komisije, da predlaga uredbo in s tem neposredno uporabo. Ta možnost se zdi:

—

edina prava možnost za zagotovitev usklajenega sodelovanja velikega števila različnih akterjev pri delovanju omrežja TEN-T, in sicer so to „države članice in, če je primerno, regionalni in lokalni organi, upravljavci infrastrukture, prevozniki ter drugi javni in zasebni subjekti“ (člen 5);

| — | najustreznejša možnost za izvedbo predlaganega ambicioznega časovnega načrta; |
| --- | --- |

—

najustreznejša možnost za izvedbo predlaganega ambicioznega časovnega načrta;

| — | primerna možnost za zagotovitev, da bodo države upoštevale časovni načrt in sodelovale pri sofinanciranju; |
| --- | --- |

—

primerna možnost za zagotovitev, da bodo države upoštevale časovni načrt in sodelovale pri sofinanciranju;

| 9. | se strinja s tem, da se v novem regulativnem okviru prednost nameni interoperabilnosti. S tem se dejansko zagotavlja možnost za povezovanje evropskega prometnega sistema s spodbujanjem izvajanja skupnih postopkov in standardov za vse evropske akterje. Poleg tega se želi pri izgradnji vseh prometnih infrastruktur, tako tovornih kot potniških (člen 34), ključno vlogo dati intermodalnosti, da se v čim večji meri spodbudi stalnost prometnih tokov in olajša izvajanje prevoznih verig v praksi. Možne so še številne izboljšave za potnike v smislu kombiniranih vozovnic, preglednosti voznih redov in uskladitve prometnih povezav ter za tovorni promet v smislu zanesljivosti in kakovosti storitev. |
| --- | --- |

9.

se strinja s tem, da se v novem regulativnem okviru prednost nameni interoperabilnosti. S tem se dejansko zagotavlja možnost za povezovanje evropskega prometnega sistema s spodbujanjem izvajanja skupnih postopkov in standardov za vse evropske akterje. Poleg tega se želi pri izgradnji vseh prometnih infrastruktur, tako tovornih kot potniških (člen 34), ključno vlogo dati intermodalnosti, da se v čim večji meri spodbudi stalnost prometnih tokov in olajša izvajanje prevoznih verig v praksi. Možne so še številne izboljšave za potnike v smislu kombiniranih vozovnic, preglednosti voznih redov in uskladitve prometnih povezav ter za tovorni promet v smislu zanesljivosti in kakovosti storitev.

Načela in struktura omrežja TEN-T

ODBOR REGIJ

Načela omrežja TEN-T

| 10. | podpira Evropsko komisijo pri njeni odločitvi in želji, da dokonča omrežje TEN-T in hkrati zagotovi izpolnitev obstoječih prednostnih nalog: 30 prednostnih projektov in horizontalnih prednostnih nalog, katerih cilj je razviti sredstva za upravljanje prometa, ki bodo prispevala k interoperabilnosti; Evropsko komisijo tudi poziva, da v primeru projektov, ki so bili v preteklosti opredeljeni kot prednostni, upošteva že opravljena dela na terenu, da se zagotovi kontinuiteta evropskih ukrepov; |
| --- | --- |

10.

podpira Evropsko komisijo pri njeni odločitvi in želji, da dokonča omrežje TEN-T in hkrati zagotovi izpolnitev obstoječih prednostnih nalog: 30 prednostnih projektov in horizontalnih prednostnih nalog, katerih cilj je razviti sredstva za upravljanje prometa, ki bodo prispevala k interoperabilnosti; Evropsko komisijo tudi poziva, da v primeru projektov, ki so bili v preteklosti opredeljeni kot prednostni, upošteva že opravljena dela na terenu, da se zagotovi kontinuiteta evropskih ukrepov;

| 11. | izraža zadovoljstvo, da infrastrukturni projekti temeljijo na obstoječih omrežjih, ki naj bi se tako izboljšala in medsebojno povezala (člen 7). Z izbranimi projekti je mogoče graditi novo prometno infrastrukturo, hkrati pa vzdrževati, sanirati in nadgrajevati obstoječo prometno infrastrukturo ter spodbujati z viri gospodarno uporabo infrastrukture; |
| --- | --- |

11.

izraža zadovoljstvo, da infrastrukturni projekti temeljijo na obstoječih omrežjih, ki naj bi se tako izboljšala in medsebojno povezala (člen 7). Z izbranimi projekti je mogoče graditi novo prometno infrastrukturo, hkrati pa vzdrževati, sanirati in nadgrajevati obstoječo prometno infrastrukturo ter spodbujati z viri gospodarno uporabo infrastrukture;

| 12. | izraža zadovoljstvo, da izbrani projekti za omrežje TEN-T temeljijo na načelu skupnega interesa (člen 7):






  — | za projekte je opravljena socialno–ekonomska analiza stroškov in koristi, ki je pokazala pozitivno neto sedanjo vrednost; |
| --- | --- | --- |

12.

izraža zadovoljstvo, da izbrani projekti za omrežje TEN-T temeljijo na načelu skupnega interesa (člen 7):

—

za projekte je opravljena socialno–ekonomska analiza stroškov in koristi, ki je pokazala pozitivno neto sedanjo vrednost;

| — | projekti izkazujejo jasno evropsko dodano vrednost; |
| --- | --- |

—

projekti izkazujejo jasno evropsko dodano vrednost;

| — | projekti so v skladu z načeli za celovito ali osrednje omrežje; |
| --- | --- |

—

projekti so v skladu z načeli za celovito ali osrednje omrežje;

| 13. | podpira horizontalne ukrepe za inteligentno upravljanje prometa s spodbujanjem uporabe sistema ERTMS v železniškem prometu, sistema SESAR v zračnem prometu, sistema RIS pri prevozu po celinskih plovnih poteh in sistema ITS v cestnem prometu ter evropskega sistema Galileo za navigacijo in določanje položaja, da se spodbudi interoperabilnost, ki je bistveni pogoj za vzpostavitev obsežnega enotnega trga evropskega prometa; |
| --- | --- |

13.

podpira horizontalne ukrepe za inteligentno upravljanje prometa s spodbujanjem uporabe sistema ERTMS v železniškem prometu, sistema SESAR v zračnem prometu, sistema RIS pri prevozu po celinskih plovnih poteh in sistema ITS v cestnem prometu ter evropskega sistema Galileo za navigacijo in določanje položaja, da se spodbudi interoperabilnost, ki je bistveni pogoj za vzpostavitev obsežnega enotnega trga evropskega prometa;

| 14. | še vedno podpira zamisel o „modrem pasu“, vendar ni prepričan, da Komisija morskim avtocestam dejansko pripisuje velik pomen (člen 25), saj nimajo pomembne vloge v okviru desetih koridorjev; meni, da se pomorski promet ne upošteva dovolj v osnutkih smernic Evropske komisije; |
| --- | --- |

14.

še vedno podpira zamisel o „modrem pasu“, vendar ni prepričan, da Komisija morskim avtocestam dejansko pripisuje velik pomen (člen 25), saj nimajo pomembne vloge v okviru desetih koridorjev; meni, da se pomorski promet ne upošteva dovolj v osnutkih smernic Evropske komisije;

| 15. | izraža dvom v dejansko pripravljenost Komisije in držav članic, da spremenijo stanje glede potreb po mobilnosti, namesto da zgolj zadovoljujejo vse večje potrebe po mobilnosti. |
| --- | --- |

15.

izraža dvom v dejansko pripravljenost Komisije in držav članic, da spremenijo stanje glede potreb po mobilnosti, namesto da zgolj zadovoljujejo vse večje potrebe po mobilnosti.

ODBOR REGIJ

Celovito omrežje

| 16. | podpira načelo, da mora to omrežje postati „osrednji sistem“ enotnega trga, ki bo omogočal neovirano gibanje oseb in blaga po vsej Uniji; cilj je zagotoviti, da leta 2050 velika večina podjetij in državljanov od celovitega omrežja ne bo oddaljena več kot 30 minut vožnje; |
| --- | --- |

16.

podpira načelo, da mora to omrežje postati „osrednji sistem“ enotnega trga, ki bo omogočal neovirano gibanje oseb in blaga po vsej Uniji; cilj je zagotoviti, da leta 2050 velika večina podjetij in državljanov od celovitega omrežja ne bo oddaljena več kot 30 minut vožnje;

| 17. | spodbuja prizadevanja za uporabo železniškega prometa; to prednostno nalogo podpirajo številni ekonomski, finančni in ekološki razlogi; |
| --- | --- |

17.

spodbuja prizadevanja za uporabo železniškega prometa; to prednostno nalogo podpirajo številni ekonomski, finančni in ekološki razlogi;

| 18. | se sprašuje o učinkovitosti pokritja celotnega ozemlja Evropske unije ob upoštevanju načela teritorialne kohezije in o možnosti za to, da celovito omrežje po dokončanju postane referenčni instrument za prostorsko načrtovanje na evropski ravni; |
| --- | --- |

18.

se sprašuje o učinkovitosti pokritja celotnega ozemlja Evropske unije ob upoštevanju načela teritorialne kohezije in o možnosti za to, da celovito omrežje po dokončanju postane referenčni instrument za prostorsko načrtovanje na evropski ravni;

| 19. | opozarja, da je vzdrževanje celovitega omrežja edina možnost za to, da lahko oddaljene regije brez prednostnih projektov izkoriščajo projekte prometne infrastrukture, ki jih financira Evropska unija, s čimer bi se zagotovila tudi dostopnost do vseh regij; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da je vzdrževanje celovitega omrežja edina možnost za to, da lahko oddaljene regije brez prednostnih projektov izkoriščajo projekte prometne infrastrukture, ki jih financira Evropska unija, s čimer bi se zagotovila tudi dostopnost do vseh regij;

| 20. | poziva k prizadevanjem za izboljšanje prometnih povezav do otoških, najbolj oddaljenih ali gorskih regij in znotraj njih. |
| --- | --- |

20.

poziva k prizadevanjem za izboljšanje prometnih povezav do otoških, najbolj oddaljenih ali gorskih regij in znotraj njih.

ODBOR REGIJ

Osrednje omrežje

| 21. | podpira pobudo Komisije, da se čim prej (najpozneje pa do leta 2030) vzpostavi strateško omrežje z veliko evropsko dodano vrednostjo, zlasti z vidika ciljev za rast in zaposlovanje iz strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast; |
| --- | --- |

21.

podpira pobudo Komisije, da se čim prej (najpozneje pa do leta 2030) vzpostavi strateško omrežje z veliko evropsko dodano vrednostjo, zlasti z vidika ciljev za rast in zaposlovanje iz strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast;

| 22. | izraža zadovoljstvo, da se pozornost namenja „multimodalnim koridorjem“ kot instrumentu, ki omogoča usklajeno izvajanje osrednjega omrežja na podlagi načel modalne vključenosti, interoperabilnosti ter usklajenega in z viri gospodarnega upravljanja (člen 48); obžaluje obrobno vlogo morskih avtocest v okviru predlaganih koridorjev; |
| --- | --- |

22.

izraža zadovoljstvo, da se pozornost namenja „multimodalnim koridorjem“ kot instrumentu, ki omogoča usklajeno izvajanje osrednjega omrežja na podlagi načel modalne vključenosti, interoperabilnosti ter usklajenega in z viri gospodarnega upravljanja (člen 48); obžaluje obrobno vlogo morskih avtocest v okviru predlaganih koridorjev;

| 23. | podpira odločitev Komisije, da bo deset koridorjev predstavljalo prednostne prometne osi osrednjega omrežja, in njen predlog metodologije za opredelitev osrednjega omrežja, pa tudi njeno odločitev, da financiranje osredotoči na čezmejne projekte z veliko evropsko dodano vrednostjo, vsaj v obdobju 2014–2020; |
| --- | --- |

23.

podpira odločitev Komisije, da bo deset koridorjev predstavljalo prednostne prometne osi osrednjega omrežja, in njen predlog metodologije za opredelitev osrednjega omrežja, pa tudi njeno odločitev, da financiranje osredotoči na čezmejne projekte z veliko evropsko dodano vrednostjo, vsaj v obdobju 2014–2020;

| 24. | odobrava načelo, da je za vsak koridor odgovoren „evropski koordinator“ (člen 51), ki deluje v imenu in za račun Komisije ter zagotavlja uveljavitev interesa Skupnosti. Evropski koordinator vodi načrtovane dejavnosti ob spoštovanju predvidenega časovnega okvira in financiranja, poroča o doseženem napredku in o morebitnih težavah ter se pri tem posvetuje z vsemi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

24.

odobrava načelo, da je za vsak koridor odgovoren „evropski koordinator“ (člen 51), ki deluje v imenu in za račun Komisije ter zagotavlja uveljavitev interesa Skupnosti. Evropski koordinator vodi načrtovane dejavnosti ob spoštovanju predvidenega časovnega okvira in financiranja, poroča o doseženem napredku in o morebitnih težavah ter se pri tem posvetuje z vsemi zainteresiranimi stranmi;

| 25. | izraža zadovoljstvo, da se poudarek namenja „vozliščem osrednjega omrežja“ (člen 47) ob upoštevanju intermodalnosti, vendar predlaga, da se pojem „urbano vozlišče“ pojasni in širše opredeli, da bo zajemal tudi povezane logistične cone in pristaniška območja (člen 3(o)); |
| --- | --- |

25.

izraža zadovoljstvo, da se poudarek namenja „vozliščem osrednjega omrežja“ (člen 47) ob upoštevanju intermodalnosti, vendar predlaga, da se pojem „urbano vozlišče“ pojasni in širše opredeli, da bo zajemal tudi povezane logistične cone in pristaniška območja (člen 3(o));

| 26. | kljub temu meni, da bi bilo treba v osrednje omrežje še bolj vključiti tudi pristanišča, ki so pomembna za izvoz in uvoz držav članic, vendar ležijo zunaj koridorjev, hkrati pa razviti tudi infrastrukturo za povezavo s tretjimi državami (zlasti z državami pristopnicami) z izboljšavo sinergij med kopenskim prometom in morskimi avtocestami. |
| --- | --- |

26.

kljub temu meni, da bi bilo treba v osrednje omrežje še bolj vključiti tudi pristanišča, ki so pomembna za izvoz in uvoz držav članic, vendar ležijo zunaj koridorjev, hkrati pa razviti tudi infrastrukturo za povezavo s tretjimi državami (zlasti z državami pristopnicami) z izboljšavo sinergij med kopenskim prometom in morskimi avtocestami.

ODBOR REGIJ

Čisti, trajnostni in inteligentni promet

| 27. | podpira okrepljena prizadevanja za preusmeritev prometa na železnico, celinske vodne poti in morje; |
| --- | --- |

27.

podpira okrepljena prizadevanja za preusmeritev prometa na železnico, celinske vodne poti in morje;

| 28. | meni, da morajo lokalne in regionalne oblasti skupaj z Evropsko unijo podpreti načine skupinskega prevoza na splošno in še posebej javni prevoz ter izvesti ustrezne načrte za mobilnost v mestih, da se odpravijo ozka grla v središčih mest; |
| --- | --- |

28.

meni, da morajo lokalne in regionalne oblasti skupaj z Evropsko unijo podpreti načine skupinskega prevoza na splošno in še posebej javni prevoz ter izvesti ustrezne načrte za mobilnost v mestih, da se odpravijo ozka grla v središčih mest;

| 29. | meni tudi, da bi potniški in tovorni promet postala učinkovitejša, če bi ju upravljali ločeno, ob upoštevanju njunih različnih potreb; |
| --- | --- |

29.

meni tudi, da bi potniški in tovorni promet postala učinkovitejša, če bi ju upravljali ločeno, ob upoštevanju njunih različnih potreb;

| 30. | pozdravlja ukrepe za inteligentno upravljanje prometa (ERTMS, SESAR, RIS, SafeSeaNet, ITS), ki so bistvenega pomena za vzpostavitev celostnega evropskega prometnega sistema. |
| --- | --- |

30.

pozdravlja ukrepe za inteligentno upravljanje prometa (ERTMS, SESAR, RIS, SafeSeaNet, ITS), ki so bistvenega pomena za vzpostavitev celostnega evropskega prometnega sistema.

ODBOR REGIJ

Sistem upravljanja

| 31. | poudarja, da je treba Evropski komisiji zagotoviti široke pristojnosti na področju upravljanja in odločanja pri projektih TEN-T, saj lahko samo Komisija v sodelovanju z drugimi evropskimi institucijami in organi jamči za evropsko dodano vrednost in skladnost vseh projektov na celotnem ozemlju evropske celine za vzpostavitev resnično evropskega omrežja, ki presega zgolj povezovanje infrastrukture različnih držav članic; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je treba Evropski komisiji zagotoviti široke pristojnosti na področju upravljanja in odločanja pri projektih TEN-T, saj lahko samo Komisija v sodelovanju z drugimi evropskimi institucijami in organi jamči za evropsko dodano vrednost in skladnost vseh projektov na celotnem ozemlju evropske celine za vzpostavitev resnično evropskega omrežja, ki presega zgolj povezovanje infrastrukture različnih držav članic;

| 32. | ugotavlja, da je uredba v skladu z načelom subsidiarnosti in Uniji omogoča, da sprejme ustrezne ukrepe za uresničitev vsega, česar ni mogoče na zadovoljiv način izvesti na nacionalni ali podnacionalni ravni; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da je uredba v skladu z načelom subsidiarnosti in Uniji omogoča, da sprejme ustrezne ukrepe za uresničitev vsega, česar ni mogoče na zadovoljiv način izvesti na nacionalni ali podnacionalni ravni;

| 33. | odobrava instrument za spremljanje ukrepov, ki jih izvajajo posamezne države na področju omrežja TEN-T, saj zagotavlja, da države članice Komisijo redno obveščajo o doseženem napredku pri izvajanju projektov skupnega interesa in naložbah, izvedenih za ta namen, ter določbo, da Komisija vsaki dve leti objavi poročilo o napredku, ki ga predloži vsem pristojnim organom EU. Odobrava tudi, da se Komisiji omogoči sprejetje delegiranih aktov, da lahko upošteva morebitne spremembe, ki izhajajo iz količinskih mejnih vrednosti (člen 54); |
| --- | --- |

33.

odobrava instrument za spremljanje ukrepov, ki jih izvajajo posamezne države na področju omrežja TEN-T, saj zagotavlja, da države članice Komisijo redno obveščajo o doseženem napredku pri izvajanju projektov skupnega interesa in naložbah, izvedenih za ta namen, ter določbo, da Komisija vsaki dve leti objavi poročilo o napredku, ki ga predloži vsem pristojnim organom EU. Odobrava tudi, da se Komisiji omogoči sprejetje delegiranih aktov, da lahko upošteva morebitne spremembe, ki izhajajo iz količinskih mejnih vrednosti (člen 54);

| 34. | meni, da je predlagano načelo upravljanja koridorjev (člen 52) očiten napredek: v skladu z njim je za upravljanje koridorja odgovoren „evropski koordinator“, določeni pa so tudi način imenovanja koordinatorja (člen 51(2)), seznam njegovih nalog (člen 51(5)) in možnost Komisije, da sprejme izvedbene sklepe za koridorje osrednjega omrežja (člen 53(3)); |
| --- | --- |

34.

meni, da je predlagano načelo upravljanja koridorjev (člen 52) očiten napredek: v skladu z njim je za upravljanje koridorja odgovoren „evropski koordinator“, določeni pa so tudi način imenovanja koordinatorja (člen 51(2)), seznam njegovih nalog (člen 51(5)) in možnost Komisije, da sprejme izvedbene sklepe za koridorje osrednjega omrežja (člen 53(3));

| 35. | vendar pa za zagotovitev ustreznega razvoja projektov v okviru koridorja poziva k povečanju pooblastil „evropskega koordinatorja“, ki bi moral imeti ne samo možnost posredovanja v sporih, ampak tudi možnost, da Komisijo in Parlament opozori, če meni, da obstajajo ovire za uspešno izvedbo projekta (člen 51(5)(b)); |
| --- | --- |

35.

vendar pa za zagotovitev ustreznega razvoja projektov v okviru koridorja poziva k povečanju pooblastil „evropskega koordinatorja“, ki bi moral imeti ne samo možnost posredovanja v sporih, ampak tudi možnost, da Komisijo in Parlament opozori, če meni, da obstajajo ovire za uspešno izvedbo projekta (člen 51(5)(b));

| 36. | pozdravlja oblikovanje platform za koridor in njihovo nalogo opredeljevanja splošnih ciljev ter priprave in nadzora razvojnega načrta koridorja (člen 52), vendar pa je presenečen, da v upravljanje koridorjev osrednjega omrežja niso vključene lokalne in regionalne oblasti (člen 52), zato predlaga, da se lokalne in regionalne oblasti obvezno vključijo v platforme za koridor. Ta predlog temelji na širokih pooblastilih platform za koridor ter pristojnostih in nalogah lokalnih in regionalnih oblasti kot ključnih akterjev na področju prometne politike in pogosto pomembnih sofinancerjev, pa tudi nosilcev demokratične legitimnosti, ki lahko pomagajo zagotoviti, da se projekti izvedejo; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja oblikovanje platform za koridor in njihovo nalogo opredeljevanja splošnih ciljev ter priprave in nadzora razvojnega načrta koridorja (člen 52), vendar pa je presenečen, da v upravljanje koridorjev osrednjega omrežja niso vključene lokalne in regionalne oblasti (člen 52), zato predlaga, da se lokalne in regionalne oblasti obvezno vključijo v platforme za koridor. Ta predlog temelji na širokih pooblastilih platform za koridor ter pristojnostih in nalogah lokalnih in regionalnih oblasti kot ključnih akterjev na področju prometne politike in pogosto pomembnih sofinancerjev, pa tudi nosilcev demokratične legitimnosti, ki lahko pomagajo zagotoviti, da se projekti izvedejo;

| 37. | poudarja, da je treba mesta in regije vključiti v opredeljevanje vseevropskih prometnih omrežij in njihovih prednostnih nalog, da se tako upošteva specifičen položaj vsake regije; poleg tega pa izpostavlja velik prispevek lokalne in regionalne ravni, ki bo potreben za predvidene pobude na področju prometa tako z vidika odločanja, načrtovanja in financiranja, predvsem za zagotovitev skladnosti z lokalnimi in regionalnimi prostorskimi načrti; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je treba mesta in regije vključiti v opredeljevanje vseevropskih prometnih omrežij in njihovih prednostnih nalog, da se tako upošteva specifičen položaj vsake regije; poleg tega pa izpostavlja velik prispevek lokalne in regionalne ravni, ki bo potreben za predvidene pobude na področju prometa tako z vidika odločanja, načrtovanja in financiranja, predvsem za zagotovitev skladnosti z lokalnimi in regionalnimi prostorskimi načrti;

| 38. | se sprašuje glede vloge, namenjene posvetovanju z vpletenimi regijami v okviru opredeljevanja projektov za koridorje, in priporoča, naj se posvetovanje z regionalnimi zainteresiranimi stranmi vključi med naloge platform za koridor, opre pa naj se predvsem na znanje in izkušnje regionalnih oblasti na teh področjih. Tako se zdi, da predvideni šestmesečni rok za pripravo razvojnega načrta koridorjev ne omogoča ustreznega postopka posvetovanja (člen 53); |
| --- | --- |

38.

se sprašuje glede vloge, namenjene posvetovanju z vpletenimi regijami v okviru opredeljevanja projektov za koridorje, in priporoča, naj se posvetovanje z regionalnimi zainteresiranimi stranmi vključi med naloge platform za koridor, opre pa naj se predvsem na znanje in izkušnje regionalnih oblasti na teh področjih. Tako se zdi, da predvideni šestmesečni rok za pripravo razvojnega načrta koridorjev ne omogoča ustreznega postopka posvetovanja (člen 53);

| 39. | poziva k podpisu „programskih pogodb“ med Evropsko unijo, posameznimi državami članicami in sodelujočimi regijami po vzoru „teritorialnih paktov“ z opredelitvijo vzajemnih obveznosti na področju financiranja in časovnega načrta za izvedbo; te programske pogodbe bi morale zajemati ne samo infrastrukturo, vključeno v TEN-T, ampak tudi sekundarno infrastrukturo, ki so jo države ali regije pripravljene vzpostaviti za dobro delovanje glavnih omrežij. |
| --- | --- |

39.

poziva k podpisu „programskih pogodb“ med Evropsko unijo, posameznimi državami članicami in sodelujočimi regijami po vzoru „teritorialnih paktov“ z opredelitvijo vzajemnih obveznosti na področju financiranja in časovnega načrta za izvedbo; te programske pogodbe bi morale zajemati ne samo infrastrukturo, vključeno v TEN-T, ampak tudi sekundarno infrastrukturo, ki so jo države ali regije pripravljene vzpostaviti za dobro delovanje glavnih omrežij.

ODBOR REGIJ

Finančni instrumenti

Načela financiranja omrežja TEN-T

| 40. | se zaveda strateškega pomena omrežij TEN-T za vitalnost Unije in znatnega finančnega prispevka, ki bo potreben za vzpostavitev omrežja; poziva k uporabi evropskega posojila, s čimer bi presegli okvir predloga Evropske komisije o oblikovanju „projektnih obveznic“ za financiranje prometne infrastrukture EU in omogočili velike naložbe v evropski prometni sistem, ki je nujen za konkurenčnost celine, uresničitev ciljev iz strategije Evropa 2020 (zlasti okoljskih ciljev) in oživitev evropskega gospodarstva v času krize; |
| --- | --- |

40.

se zaveda strateškega pomena omrežij TEN-T za vitalnost Unije in znatnega finančnega prispevka, ki bo potreben za vzpostavitev omrežja; poziva k uporabi evropskega posojila, s čimer bi presegli okvir predloga Evropske komisije o oblikovanju „projektnih obveznic“ za financiranje prometne infrastrukture EU in omogočili velike naložbe v evropski prometni sistem, ki je nujen za konkurenčnost celine, uresničitev ciljev iz strategije Evropa 2020 (zlasti okoljskih ciljev) in oživitev evropskega gospodarstva v času krize;

| 41. | izraža zaskrbljenost glede stopnje financiranja, ki jo bosta sprejela Svet in Evropski parlament v prihodnjem večletnem finančnem okviru Unije. Trenutne proračunske težave ne smejo privesti do tega, da se odrečemo ambicioznim projektom Unije, ki so temeljnega pomena za prihodnost, saj bi to imelo škodljive posledice; |
| --- | --- |

41.

izraža zaskrbljenost glede stopnje financiranja, ki jo bosta sprejela Svet in Evropski parlament v prihodnjem večletnem finančnem okviru Unije. Trenutne proračunske težave ne smejo privesti do tega, da se odrečemo ambicioznim projektom Unije, ki so temeljnega pomena za prihodnost, saj bi to imelo škodljive posledice;

| 42. | opozarja, da je za te velike naložbe v TEN-T potrebna odločna in stalna politična volja na najvišji ravni; |
| --- | --- |

42.

opozarja, da je za te velike naložbe v TEN-T potrebna odločna in stalna politična volja na najvišji ravni;

| 43. | poudarja, da je treba finančna sredstva nameniti predvsem za manjkajoče povezave (zlasti na čezmejnih odsekih) in ozka grla; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je treba finančna sredstva nameniti predvsem za manjkajoče povezave (zlasti na čezmejnih odsekih) in ozka grla;

| 44. | odobrava višino sofinanciranja na ravni EU, ki za osrednje omrežje praviloma znaša največ 20 % sredstev za izvedbo del, 40 % sredstev za čezmejne projekte na področju železniškega prometa in prevoza po celinskih plovnih poteh, 50 % za stroške študij in do 50 % za inteligentne prometne sisteme in države članice v prehodu; |
| --- | --- |

44.

odobrava višino sofinanciranja na ravni EU, ki za osrednje omrežje praviloma znaša največ 20 % sredstev za izvedbo del, 40 % sredstev za čezmejne projekte na področju železniškega prometa in prevoza po celinskih plovnih poteh, 50 % za stroške študij in do 50 % za inteligentne prometne sisteme in države članice v prehodu;

| 45. | opozarja na pomen sodelovanja številnih lokalnih in regionalnih oblasti pri financiranju TEN-T poleg financiranja držav članic in Evropske unije, zaradi česar je popolnoma upravičeno, da se zagotovi njihova dejavna udeležba pri pripravi in izvajanju infrastrukturnih projektov; |
| --- | --- |

45.

opozarja na pomen sodelovanja številnih lokalnih in regionalnih oblasti pri financiranju TEN-T poleg financiranja držav članic in Evropske unije, zaradi česar je popolnoma upravičeno, da se zagotovi njihova dejavna udeležba pri pripravi in izvajanju infrastrukturnih projektov;

| 46. | meni, da je za izvedbo zelo velikih projektov bistvena pogodbena ureditev evropskega prispevka v okviru celovitih finančnih načrtov, vendar je današnji postopki dodeljevanja evropskih sredstev, ki so omejeni na sedemletno proračunsko obdobje (krajše od trajanja izvedbe zelo velikih projektov), ne omogočajo; |
| --- | --- |

46.

meni, da je za izvedbo zelo velikih projektov bistvena pogodbena ureditev evropskega prispevka v okviru celovitih finančnih načrtov, vendar je današnji postopki dodeljevanja evropskih sredstev, ki so omejeni na sedemletno proračunsko obdobje (krajše od trajanja izvedbe zelo velikih projektov), ne omogočajo;

| 47. | podpira načelo financiranja osrednjega omrežja iz infrastrukturnega sklada in celovitega omrežja iz drugih nacionalnih in regionalnih virov, tudi iz ESRR; kljub temu pa opozarja, da se v okviru kohezijske politike izpolnjujejo specifični cilji te politike in da se s financiranjem celovitega prometnega omrežja v okviru integriranih razvojnih strategij, opredeljenih na regionalni ravni, ne sme povzročiti sektorske obravnave kohezijske politike; |
| --- | --- |

47.

podpira načelo financiranja osrednjega omrežja iz infrastrukturnega sklada in celovitega omrežja iz drugih nacionalnih in regionalnih virov, tudi iz ESRR; kljub temu pa opozarja, da se v okviru kohezijske politike izpolnjujejo specifični cilji te politike in da se s financiranjem celovitega prometnega omrežja v okviru integriranih razvojnih strategij, opredeljenih na regionalni ravni, ne sme povzročiti sektorske obravnave kohezijske politike;

| 48. | se sprašuje glede učinka, ki bi ga lahko ta uredba imela za lokalne in regionalne oblasti, zlasti glede sredstev, ki jih slednje prispevajo za sofinanciranje infrastrukture TEN-T. Ta učinek je treba pojasniti in oceniti od primera do primera. |
| --- | --- |

48.

se sprašuje glede učinka, ki bi ga lahko ta uredba imela za lokalne in regionalne oblasti, zlasti glede sredstev, ki jih slednje prispevajo za sofinanciranje infrastrukture TEN-T. Ta učinek je treba pojasniti in oceniti od primera do primera.

ODBOR REGIJ

Novi instrumenti za financiranje omrežja TEN-T

| 49. | podpira načelo uporabe novih virov financiranja, da se pospeši izvajanje ukrepov na področju TEN-T, razpršijo tveganja in v večji meri pritegnejo zasebne naložbe, hkrati pa opozarja, da morebitni novi viri financiranja v nobenem primeru ne smejo nadomestiti običajnih virov financiranja Unije, ampak jih morajo dopolnjevati; |
| --- | --- |

49.

podpira načelo uporabe novih virov financiranja, da se pospeši izvajanje ukrepov na področju TEN-T, razpršijo tveganja in v večji meri pritegnejo zasebne naložbe, hkrati pa opozarja, da morebitni novi viri financiranja v nobenem primeru ne smejo nadomestiti običajnih virov financiranja Unije, ampak jih morajo dopolnjevati;

| 50. | do določene mere podpira razvoj javno-zasebnih partnerstev, saj spodbujajo preglednost financiranja in akterjem pomagajo k spoštovanju rokov za vzpostavitev infrastrukture; opozarja pa, da javno-zasebna partnerstva niso rešitev za vse težave, in poudarja, da je treba biti pozoren pri vprašanju lastništva infrastrukture v primeru izvedbe v okviru javno-zasebnih partnerstev; |
| --- | --- |

50.

do določene mere podpira razvoj javno-zasebnih partnerstev, saj spodbujajo preglednost financiranja in akterjem pomagajo k spoštovanju rokov za vzpostavitev infrastrukture; opozarja pa, da javno-zasebna partnerstva niso rešitev za vse težave, in poudarja, da je treba biti pozoren pri vprašanju lastništva infrastrukture v primeru izvedbe v okviru javno-zasebnih partnerstev;

| 51. | se zavzema za čim hitrejšo uvedbo obdavčevanja prometa na ravni EU, ki bo temeljila na načelu internalizacije zunanjih stroškov prevoznih sredstev, ki najbolj onesnažujejo okolje, z usklajeno obdavčitvijo, tako da bi prihodke od obdavčitve nato namenili za vzpostavitev bolj trajnostne infrastrukture in prometnega sistema (zlasti evrovinjeta); |
| --- | --- |

51.

se zavzema za čim hitrejšo uvedbo obdavčevanja prometa na ravni EU, ki bo temeljila na načelu internalizacije zunanjih stroškov prevoznih sredstev, ki najbolj onesnažujejo okolje, z usklajeno obdavčitvijo, tako da bi prihodke od obdavčitve nato namenili za vzpostavitev bolj trajnostne infrastrukture in prometnega sistema (zlasti evrovinjeta);

| 52. | poziva k upoštevanju vloge Evropske investicijske banke, ki vsako leto nameni približno 10 milijard EUR za projekte v zvezi s prometom in ostaja trden vir naložb za kompleksnejše projekte; |
| --- | --- |

52.

poziva k upoštevanju vloge Evropske investicijske banke, ki vsako leto nameni približno 10 milijard EUR za projekte v zvezi s prometom in ostaja trden vir naložb za kompleksnejše projekte;

| 53. | podpira novi instrument Unije za financiranje, tj. „instrument za povezovanje Evrope“, namenjen financiranju prednostne infrastrukture EU, zlasti na področju prometa, energetike in širokopasovnih digitalnih omrežij, ter pozdravlja močan učinek vzvoda, ki ga bo imel. |
| --- | --- |

53.

podpira novi instrument Unije za financiranje, tj. „instrument za povezovanje Evrope“, namenjen financiranju prednostne infrastrukture EU, zlasti na področju prometa, energetike in širokopasovnih digitalnih omrežij, ter pozdravlja močan učinek vzvoda, ki ga bo imel.

II.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Člen 3(o)

Spremeni se tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (o) | „urbano vozlišče“ pomeni urbano območje, na katerem je prometna infrastruktura vseevropskega prometnega omrežja povezana z drugimi deli te infrastrukture ter z infrastrukturo za regionalni in lokalni promet; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(o)

„urbano vozlišče“ pomeni urbano območje, na katerem je prometna infrastruktura vseevropskega prometnega omrežja povezana z drugimi deli te infrastrukture ter z infrastrukturo za regionalni in lokalni promet;

| (o) | „urbano vozlišče“ pomeni urbano območje, prometn infrastruktur vseevropskega prometnega omrežja povezana z drugimi deli te infrastrukture ter z infrastrukturo za regionalni in lokalni promet; |
| --- | --- |

(o)

„urbano vozlišče“ pomeni urbano območje, prometn infrastruktur vseevropskega prometnega omrežja povezana z drugimi deli te infrastrukture ter z infrastrukturo za regionalni in lokalni promet;

Obrazložitev

V okviru razvoja glavnega omrežja je treba upoštevati tudi logistične zmogljivosti na lokalni ravni (pristanišča, letališča, logistične platforme, tovorne terminale itd.). S tem predlogom besedila se natančneje opredeljuje ta naravna povezava.

Predlog spremembe 2

Člen 4(2)

Spremeni se tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 4
  Cilji vseevropskega prometnega omrežja
  2.   Pri razvijanju infrastrukture vseevropskega prometnega omrežja se dosegajo naslednji cilji:






  (j) | prometna infrastruktura, ki odraža posebne razmere v različnih delih Unije in zagotavlja enakomerno pokrivanje evropskih regij, vključno z najbolj oddaljenimi in drugimi obrobnimi regijami; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 4

Cilji vseevropskega prometnega omrežja

2.   Pri razvijanju infrastrukture vseevropskega prometnega omrežja se dosegajo naslednji cilji:

(j)

prometna infrastruktura, ki odraža posebne razmere v različnih delih Unije in zagotavlja enakomerno pokrivanje evropskih regij, vključno z najbolj oddaljenimi in drugimi obrobnimi regijami;

Člen 4

Cilji vseevropskega prometnega omrežja

2.   Pri razvijanju infrastrukture vseevropskega prometnega omrežja se dosegajo naslednji cilji:

| (j) | prometna infrastruktura, ki odraža posebne razmere v različnih delih Unije in zagotavlja enakomerno pokrivanje evropskih regij, vključno z najbolj oddaljenimi in drugimi obrobnimi regijami; |
| --- | --- |

(j)

prometna infrastruktura, ki odraža posebne razmere v različnih delih Unije in zagotavlja enakomerno pokrivanje evropskih regij, vključno z najbolj oddaljenimi in drugimi obrobnimi regijami;

Obrazložitev

Glede na težavno dostopnost gorskih območij je treba zagotoviti, da bodo v okviru TEN-T upoštevana skupaj z drugimi občutljivimi območji, kot so obrobne in najbolj oddaljene regije.

Predlog spremembe 3

Člen 9(3)

Spremeni se tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da bo celovito omrežje končano in popolnoma usklajeno z ustreznimi določbami tega poglavja najpozneje do 31. decembra 2050. | Države članice zagotovijo, da bo celovito omrežje končano in popolnoma usklajeno z ustreznimi določbami tega poglavja najpozneje do 31. decembra 2050. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice zagotovijo, da bo celovito omrežje končano in popolnoma usklajeno z ustreznimi določbami tega poglavja najpozneje do 31. decembra 2050.

Države članice zagotovijo, da bo celovito omrežje končano in popolnoma usklajeno z ustreznimi določbami tega poglavja najpozneje do 31. decembra 2050.

Obrazložitev

Lokalne in regionalne oblasti bi se lahko pogosto upravičeno zoperstavile državam, ki ne želijo izpolniti obveznosti, h katerim so se zavezale, vendar za to največkrat nimajo dovolj sredstev. Poročevalec predlaga, da se predvidijo „programske pogodbe“ po vzoru teritorialnih paktov.

Predlog spremembe 4

Člen 45(1)

Spremeni se tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 45
  Zahteve
  1.   Osrednje omrežje mora upoštevati razvoj povpraševanja po prometu in potrebo po multimodalnem prevozu. Upoštevati je treba najsodobnejšo tehnologijo ter regulativne in upravne ukrepe za upravljanje uporabe infrastrukture, da se zagotovijo z viri gospodarna uporaba prometne infrastrukture in zadostne zmogljivosti. | Člen 45
  Zahteve
  1.   Osrednje omrežje mora upoštevati razvoj povpraševanja po prometu in potrebo po multimodalnem prevozu. Upoštevati je treba najsodobnejšo tehnologijo ter regulativne in upravne ukrepe za upravljanje uporabe infrastrukture, da se zagotovijo z viri gospodarna uporaba prometne infrastrukture in zadostne zmogljivosti |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 45

Zahteve

1.   Osrednje omrežje mora upoštevati razvoj povpraševanja po prometu in potrebo po multimodalnem prevozu. Upoštevati je treba najsodobnejšo tehnologijo ter regulativne in upravne ukrepe za upravljanje uporabe infrastrukture, da se zagotovijo z viri gospodarna uporaba prometne infrastrukture in zadostne zmogljivosti.

Člen 45

Zahteve

1.   Osrednje omrežje mora upoštevati razvoj povpraševanja po prometu in potrebo po multimodalnem prevozu. Upoštevati je treba najsodobnejšo tehnologijo ter regulativne in upravne ukrepe za upravljanje uporabe infrastrukture, da se zagotovijo z viri gospodarna uporaba prometne infrastrukture in zadostne zmogljivosti

Obrazložitev

Tovorni promet potrebuje dovolj zmogljivo infrastrukturo in imeti mora prednost pred potniškim prometom, da bi bil učinkovit.

Predlog spremembe 5

Člen 46(3)

Spremeni se tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Brez poseganja v določbe člena 47(2) in (3) morajo države članice poskrbeti, da bo osrednje omrežje končano in usklajeno z določbami tega poglavja najpozneje do 31. decembra 2030. | Brez poseganja v določbe člena 47(2) in (3) morajo države članice poskrbeti, da bo osrednje omrežje končano in usklajeno z določbami tega poglavja najpozneje do 31. decembra 2030. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Brez poseganja v določbe člena 47(2) in (3) morajo države članice poskrbeti, da bo osrednje omrežje končano in usklajeno z določbami tega poglavja najpozneje do 31. decembra 2030.

Brez poseganja v določbe člena 47(2) in (3) morajo države članice poskrbeti, da bo osrednje omrežje končano in usklajeno z določbami tega poglavja najpozneje do 31. decembra 2030.

Obrazložitev

Lokalne in regionalne oblasti bi se lahko pogosto upravičeno zoperstavile državam, ki ne želijo izpolniti obveznosti, h katerim so se zavezale, vendar za to največkrat nimajo dovolj sredstev. Poročevalec predlaga, da se predvidijo „programske pogodbe“ po vzoru teritorialnih paktov.

Predlog spremembe 6

Člen 47

Spremeni se tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 47
  Vozlišča osrednjega omrežja
  1.   Vozlišča osrednjega omrežja so določena v Prilogi II in obsegajo:






  — | urbana vozlišča, vključno z njihovimi pristanišči in letališči; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 47

Vozlišča osrednjega omrežja

1.   Vozlišča osrednjega omrežja so določena v Prilogi II in obsegajo:

—

urbana vozlišča, vključno z njihovimi pristanišči in letališči;

| — | morska pristanišča; |
| --- | --- |

—

morska pristanišča;

| — | mejne prehode s sosednjimi državami. |
| --- | --- |

—

mejne prehode s sosednjimi državami.

Člen 47

Vozlišča osrednjega omrežja

1.   Vozlišča osrednjega omrežja so določena v Prilogi II in obsegajo:

| — | urbana vozlišča, vključno z njihovimi pristanišči letališči; |
| --- | --- |

—

urbana vozlišča, vključno z njihovimi pristanišči letališči;

| — | morska pristanišča; |
| --- | --- |

—

morska pristanišča;

| — | mejne prehode s sosednjimi državami. |
| --- | --- |

—

mejne prehode s sosednjimi državami.

Obrazložitev

Nujno je, da v skladu z opredelitvijo, ki jo predlaga poročevalec (predlog spremembe 1 v osnutku mnenja, ki se nanaša na spremembo člena 3 predloga Komisije, v katerem so opredeljena „urbana vozlišča“), urbana vozlišča osrednjega omrežja vključujejo vso lokalno logistično infrastrukturo za učinkovit prevoz potnikov in blaga (tako pristanišča kot letališča, logistične platforme, tovorne terminale itd.).

Predlog spremembe 7

Člen 51(5)(b)

Spremeni se tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Evropski koordinator: [...]






  (b) | državam članicam, Komisiji in, če je primerno, drugim subjektom, ki neposredno sodelujejo v razvoju koridorja osrednjega omrežja, poroča o vseh nastalih težavah in prispeva k zagotavljanju ustreznih rešitev; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Evropski koordinator: [...]

(b)

državam članicam, Komisiji in, če je primerno, drugim subjektom, ki neposredno sodelujejo v razvoju koridorja osrednjega omrežja, poroča o vseh nastalih težavah in prispeva k zagotavljanju ustreznih rešitev;

Evropski koordinator: [...]

| (b) | državam članicam, Komisiji in, če je primerno, drugim subjektom, ki neposredno sodelujejo v razvoju koridorja osrednjega omrežja, poroča o vseh nastalih težavah in prispeva k zagotavljanju ustreznih rešitev; |
| --- | --- |

(b)

državam članicam, Komisiji in, če je primerno, drugim subjektom, ki neposredno sodelujejo v razvoju koridorja osrednjega omrežja, poroča o vseh nastalih težavah in prispeva k zagotavljanju ustreznih rešitev;

Obrazložitev

Poročevalec predlaga, da se za zagotovitev uspešne izvedbe projektov v okviru koridorja povečajo (ali natančneje opredelijo) pristojnosti evropskega koordinatorja. V primeru zamud pri izvedbi bi moral koordinator imeti možnost na to opozoriti Komisijo, da ta zadevne države pozove k utemeljitvi razlogov za to zamudo in v skladu z načelom sorazmernosti sprejme ustrezne ukrepe.

Predlog spremembe 8

Člen 52(1)

Spremeni se tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Zadevne države članice morajo za vsak koridor osrednjega omrežja ustanoviti platformo za koridor, ki je odgovorna za opredelitev splošnih ciljev koridorja osrednjega omrežja ter pripravo in nadzor ukrepov iz člena 53(1). | za vsak koridor osrednjega omrežja ustanoviti platformo za koridor, opredeli splošni cilj koridorja osrednjega omrežja ter pripravo in nadzo ukrep iz člena 53(1). |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Zadevne države članice morajo za vsak koridor osrednjega omrežja ustanoviti platformo za koridor, ki je odgovorna za opredelitev splošnih ciljev koridorja osrednjega omrežja ter pripravo in nadzor ukrepov iz člena 53(1).

za vsak koridor osrednjega omrežja ustanoviti platformo za koridor, opredeli splošni cilj koridorja osrednjega omrežja ter pripravo in nadzo ukrep iz člena 53(1).

Obrazložitev

Zaradi načrtovanega imenovanja evropskih koordinatorjev, katerih pooblastila je treba okrepiti, se zdi smiselno, da ti prevzamejo ustanovitev platform za koridor, saj se s tem izognemo zapletenemu usklajevanju med posameznimi državami članicami.

Predlog spremembe 9

Člen 52(2)

Spremeni se tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Platformo za koridor sestavljajo predstavniki zadevnih držav članic in, če je primerno, drugi javni in zasebni subjekti. V platformi za koridor morajo v vsakem primeru sodelovati ustrezni upravljavci infrastrukture, ki so opredeljeni v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2001/14/ES z dne 26. februarja 2001 o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala (1). | Platformo za koridor sestavljajo predstavniki zadevnih držav članic in, če je primerno, drugi javni in zasebni subjekti. V platformi za koridor morajo v vsakem primeru sodelovati ustrezni upravljavci infrastrukture, ki so opredeljeni v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2001/14/ES z dne 26. februarja 2001 o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala (1). |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Platformo za koridor sestavljajo predstavniki zadevnih držav članic in, če je primerno, drugi javni in zasebni subjekti. V platformi za koridor morajo v vsakem primeru sodelovati ustrezni upravljavci infrastrukture, ki so opredeljeni v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2001/14/ES z dne 26. februarja 2001 o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala (1).

Platformo za koridor sestavljajo predstavniki zadevnih držav članic in, če je primerno, drugi javni in zasebni subjekti. V platformi za koridor morajo v vsakem primeru sodelovati ustrezni upravljavci infrastrukture, ki so opredeljeni v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2001/14/ES z dne 26. februarja 2001 o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala (1).

Obrazložitev

Regije pomembno sofinancirajo prometna omrežja, zato jih je treba avtomatično vključiti v platforme, ki upravljajo koridorje osrednjega omrežja.

Predlog spremembe 10

Člen 53(1)

Spremeni se tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Zadevne države članice in platforma za koridor v šestih mesecih po začetku veljavnosti te uredbe za vsak koridor osrednjega omrežja skupaj pripravijo razvojni načrt koridorja in o tem uradno obvestijo Komisijo. | Zadevne države članice in platforma za koridor v za vsak koridor osrednjega omrežja skupaj pripravijo razvojni načrt koridorja in o tem uradno obvestijo Komisijo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Zadevne države članice in platforma za koridor v šestih mesecih po začetku veljavnosti te uredbe za vsak koridor osrednjega omrežja skupaj pripravijo razvojni načrt koridorja in o tem uradno obvestijo Komisijo.

Zadevne države članice in platforma za koridor v za vsak koridor osrednjega omrežja skupaj pripravijo razvojni načrt koridorja in o tem uradno obvestijo Komisijo.

Obrazložitev

Predvideni šestmesečni rok za pripravo razvojnega načrta koridorjev verjetno ne omogoča izvedbe ustreznega postopka posvetovanja (člen 53(1)). V več državah članicah Unije zakonodaja omogoča, da javnost sodeluje pri sprejemanju odločitev glede javne infrastrukture. Te faze posvetovanja so dolge in običajno daljše od šestih mesecev. V predlaganem besedilu je treba zagotoviti roke, ki bodo omogočali izvedbo faz posvetovanja, kot je predvideno v nacionalnih zakonodajah.

V Bruslju, 3. maja 2012

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

(1)  UL L 75, 15.3.2001, str. 29.

1

---

| 27.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 225/159 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 225/159

---

Mnenje Odbora regij – Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji za obdobje 2014–2020

2012/C 225/12

ODBOR REGIJ

| — | pozdravlja predlog Evropske komisije za nadaljevanje ESPG v obdobju po letu 2013 in soglaša zlasti z ohranitvijo vidikov spremenjenega obsega uporabe in meril za posredovanje, ki so bili uvedeni leta 2009; |
| --- | --- |

—

pozdravlja predlog Evropske komisije za nadaljevanje ESPG v obdobju po letu 2013 in soglaša zlasti z ohranitvijo vidikov spremenjenega obsega uporabe in meril za posredovanje, ki so bili uvedeni leta 2009;

| — | obžaluje odločitev Sveta, da se izjemni krizni ukrepi po 31. decembru 2011 ne uporabljajo več; |
| --- | --- |

—

obžaluje odločitev Sveta, da se izjemni krizni ukrepi po 31. decembru 2011 ne uporabljajo več;

| — | priporoča višje stopnje sofinanciranja za podjetniški steber ESPG kot za druge stebre, da bi tako spodbudili ustanavljanje podjetij in podjetništvo; |
| --- | --- |

—

priporoča višje stopnje sofinanciranja za podjetniški steber ESPG kot za druge stebre, da bi tako spodbudili ustanavljanje podjetij in podjetništvo;

| — | nasprotuje predlogu, da bi se ESPG razširil na kmete, in poudarja, da je treba pri pogajanjih o trgovinskih sporazumih zagotoviti skladnost s cilji skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

—

nasprotuje predlogu, da bi se ESPG razširil na kmete, in poudarja, da je treba pri pogajanjih o trgovinskih sporazumih zagotoviti skladnost s cilji skupne kmetijske politike;

| — | poudarja, da sedanja uredba državam članicam omogoča, da določijo regije, ki lahko zaprosijo za neposredno pomoč iz naslova ESPG, zato države članice spodbuja, naj pogosteje uporabijo to možnost; |
| --- | --- |

—

poudarja, da sedanja uredba državam članicam omogoča, da določijo regije, ki lahko zaprosijo za neposredno pomoč iz naslova ESPG, zato države članice spodbuja, naj pogosteje uporabijo to možnost;

| — | meni, da bi bil predlog boljši, če bi se izrecneje skliceval na lokalne in regionalne oblasti, zlasti v členu 8(2), kjer bi zahtevki morali vsebovati podatke o postopkih za posvetovanje z lokalnimi/regionalnimi oblastmi in navajati agencije, pristojne za izvrševanje svežnja ukrepov, in v členu 11(4) o navodilih lokalnim/regionalnim oblastem za uporabo ESPG. |
| --- | --- |

—

meni, da bi bil predlog boljši, če bi se izrecneje skliceval na lokalne in regionalne oblasti, zlasti v členu 8(2), kjer bi zahtevki morali vsebovati podatke o postopkih za posvetovanje z lokalnimi/regionalnimi oblastmi in navajati agencije, pristojne za izvrševanje svežnja ukrepov, in v členu 11(4) o navodilih lokalnim/regionalnim oblastem za uporabo ESPG.

| Poročevalec | Gerry BREEN (IE/EPP), član dublinskega mestnega sveta in dublinske regionalne oblasti |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za obdobje 2014–2020
  COM(2011) 608/3 final |

Poročevalec

Gerry BREEN (IE/EPP), član dublinskega mestnega sveta in dublinske regionalne oblasti

Referenčni dokument

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za obdobje 2014–2020

COM(2011) 608/3 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 1. | meni, da je Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) pomemben instrument za posredovanje v primeru obsežnih odpuščanj, namenjen preprečevanju dolgotrajne brezposelnosti v času težkih razmer na trgu dela, pa tudi pomemben mehanizem Evropske unije za izkazovanje solidarnosti z delavci, ki so izgubili zaposlitev; |
| --- | --- |

1.

meni, da je Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) pomemben instrument za posredovanje v primeru obsežnih odpuščanj, namenjen preprečevanju dolgotrajne brezposelnosti v času težkih razmer na trgu dela, pa tudi pomemben mehanizem Evropske unije za izkazovanje solidarnosti z delavci, ki so izgubili zaposlitev;

| 2. | ugotavlja, da je ESPG uspel pomagati okrog 10 % delavcev, ki so postali presežni v letih 2009 in 2010, ter da se je 40 % delavcev, ki jih je sklad obravnaval, uspešno ponovno vključilo na trg dela (1); toda vnovič poziva Evropsko komisijo in države članice, naj izboljšajo sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter drugimi akterji pri uporabi ESPG; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je ESPG uspel pomagati okrog 10 % delavcev, ki so postali presežni v letih 2009 in 2010, ter da se je 40 % delavcev, ki jih je sklad obravnaval, uspešno ponovno vključilo na trg dela (1); toda vnovič poziva Evropsko komisijo in države članice, naj izboljšajo sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter drugimi akterji pri uporabi ESPG;

| 3. | potrjuje svojo podporo Evropskemu socialnemu skladu (ESS) pri financiranju dolgoročnih aktivnih politik trga dela ter pomoči pri preprečevanju brezposelnosti in zgodnjem posredovanju, vendar meni, da je potreben mehanizem za takojšnje posredovanje, kakršen je ESPG, ki lahko priskoči na pomoč v kriznih časih brezposelnosti; |
| --- | --- |

3.

potrjuje svojo podporo Evropskemu socialnemu skladu (ESS) pri financiranju dolgoročnih aktivnih politik trga dela ter pomoči pri preprečevanju brezposelnosti in zgodnjem posredovanju, vendar meni, da je potreben mehanizem za takojšnje posredovanje, kakršen je ESPG, ki lahko priskoči na pomoč v kriznih časih brezposelnosti;

| 4. | pozdravlja predlog Evropske komisije za nadaljevanje ESPG v obdobju po letu 2013 in soglaša zlasti z ohranitvijo vidikov spremenjenega obsega uporabe in meril za posredovanje, ki so bili uvedeni leta 2009. Ugotavlja, da naraščajoče število vlog odtlej kaže jasno potrebo po posredovanju, pri čemer je prag 500 presežnih delavcev, a tudi, da je bila dosedanja uporaba ESPG precej pod njegovo okvirno najvišjo proračunsko mejo; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja predlog Evropske komisije za nadaljevanje ESPG v obdobju po letu 2013 in soglaša zlasti z ohranitvijo vidikov spremenjenega obsega uporabe in meril za posredovanje, ki so bili uvedeni leta 2009. Ugotavlja, da naraščajoče število vlog odtlej kaže jasno potrebo po posredovanju, pri čemer je prag 500 presežnih delavcev, a tudi, da je bila dosedanja uporaba ESPG precej pod njegovo okvirno najvišjo proračunsko mejo;

| 5. | podpira prizadevanja za izboljšanje in poenostavitev postopka v zvezi z ESPG, a meni, da so ključni izzivi za prihodnost ESPG še vedno naslednji:






  — | da postane učinkovitejši in odzivnejši, tj. resnično hiter mehanizem za posredovanje, |
| --- | --- | --- |

5.

podpira prizadevanja za izboljšanje in poenostavitev postopka v zvezi z ESPG, a meni, da so ključni izzivi za prihodnost ESPG še vedno naslednji:

—

da postane učinkovitejši in odzivnejši, tj. resnično hiter mehanizem za posredovanje,

| — | da postane ustrezna in privlačna možnost za države članice v primeru obsežnih odpuščanj, kar pomeni, da bi morali poenostaviti postopke, zvišati stopnje sofinanciranja in povečati prožnost pri njegovi uporabi, in |
| --- | --- |

—

da postane ustrezna in privlačna možnost za države članice v primeru obsežnih odpuščanj, kar pomeni, da bi morali poenostaviti postopke, zvišati stopnje sofinanciranja in povečati prožnost pri njegovi uporabi, in

| — | da je komplementaren drugim skladom EU ter da presega in dopolnjuje ukrepe, ki jih določajo nacionalno ali skupnostno pravo ali kolektivne pogodbe; |
| --- | --- |

—

da je komplementaren drugim skladom EU ter da presega in dopolnjuje ukrepe, ki jih določajo nacionalno ali skupnostno pravo ali kolektivne pogodbe;

| 6. | meni, da predlagana razširitev področja uporabe ESPG na kmete, ki jih prizadenejo trgovinski sporazumi, kaže na temeljno nedoslednost med trgovinsko politiko EU in njeno kmetijsko politiko; |
| --- | --- |

6.

meni, da predlagana razširitev področja uporabe ESPG na kmete, ki jih prizadenejo trgovinski sporazumi, kaže na temeljno nedoslednost med trgovinsko politiko EU in njeno kmetijsko politiko;

| 7. | meni, da se s širitvijo področja uporabe ESPG na kmetijski sektor zelo radikalno spreminja značaj ESPG, in izraža bojazen, da se s tem predlogom dejansko ustvarjata dva sklada – eden za delavce v kmetijskem sektorju in drugi za preostale delavce – z različnimi merili, postopki za oddajo vlog ter upravno ureditvijo in finančnim nadzorom; |
| --- | --- |

7.

meni, da se s širitvijo področja uporabe ESPG na kmetijski sektor zelo radikalno spreminja značaj ESPG, in izraža bojazen, da se s tem predlogom dejansko ustvarjata dva sklada – eden za delavce v kmetijskem sektorju in drugi za preostale delavce – z različnimi merili, postopki za oddajo vlog ter upravno ureditvijo in finančnim nadzorom;

| 8. | razume razloge za predlagano rešitev, vendar se sprašuje, ali bi morali biti ESPG in drugi predlagani krizni mehanizmi ločeni od večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

8.

razume razloge za predlagano rešitev, vendar se sprašuje, ali bi morali biti ESPG in drugi predlagani krizni mehanizmi ločeni od večletnega finančnega okvira;

| 9. | obžaluje odločitev Sveta, da se izjemni krizni ukrepi po 31. decembru 2011 (2) ne uporabljajo več, predvsem zato, ker smo v razmerah, ko številna gospodarstva poskušajo obvladovati učinke sedanje krize državnega dolga ter pritiske na zaposlovanje in nazadujoče socialne razmere. Obžaluje pa tudi, da je bila takšna odločitev sprejeta prav v trenutku, ko se je število vlog za ESPG zaradi izjem, uvedenih leta 2009, znatno povečalo in ko sklad dosega pozitivne rezultate; |
| --- | --- |

9.

obžaluje odločitev Sveta, da se izjemni krizni ukrepi po 31. decembru 2011 (2) ne uporabljajo več, predvsem zato, ker smo v razmerah, ko številna gospodarstva poskušajo obvladovati učinke sedanje krize državnega dolga ter pritiske na zaposlovanje in nazadujoče socialne razmere. Obžaluje pa tudi, da je bila takšna odločitev sprejeta prav v trenutku, ko se je število vlog za ESPG zaradi izjem, uvedenih leta 2009, znatno povečalo in ko sklad dosega pozitivne rezultate;

| 10. | poudarja, da odločitev Sveta ne sme vplivati na pogajanja o predlaganem ESPG za obdobje 2014–2020. |
| --- | --- |

10.

poudarja, da odločitev Sveta ne sme vplivati na pogajanja o predlaganem ESPG za obdobje 2014–2020.

Področje uporabe ESPG

ODBOR REGIJ

| 11. | pozdravlja razširitev ESPG na lastnike-menedžerje mikro, malih in srednjih podjetij ter samozaposlene delavce, vendar opozarja, da bi morali uporabo ESPG za samozaposlene osebe morda podrobneje pojasniti, glede na to, da se v državah članicah status brezposelnosti teh oseb različno obravnava; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja razširitev ESPG na lastnike-menedžerje mikro, malih in srednjih podjetij ter samozaposlene delavce, vendar opozarja, da bi morali uporabo ESPG za samozaposlene osebe morda podrobneje pojasniti, glede na to, da se v državah članicah status brezposelnosti teh oseb različno obravnava;

| 12. | se strinja s prožnostjo, s katero naj bi uporabljali ESPG na manjših trgih dela ali v izjemnih okoliščinah, vendar predlaga, da Evropska komisija pripravi dodatne usmeritve glede meril, ki naj bi veljala v takšnih okoliščinah; opozarja, da je treba poleg absolutnega števila odpuščenih delavcev upoštevati tudi učinek, ki ga ima odpuščanje na določeno območje ali regijo; |
| --- | --- |

12.

se strinja s prožnostjo, s katero naj bi uporabljali ESPG na manjših trgih dela ali v izjemnih okoliščinah, vendar predlaga, da Evropska komisija pripravi dodatne usmeritve glede meril, ki naj bi veljala v takšnih okoliščinah; opozarja, da je treba poleg absolutnega števila odpuščenih delavcev upoštevati tudi učinek, ki ga ima odpuščanje na določeno območje ali regijo;

| 13. | podpira vključitev finančnih sredstev za naložbe v stalna sredstva za samozaposlitev in ustanavljanje novega podjetja, saj bo to okrepilo sveženj storitev, ki jih ESPG lahko podpira; priporoča višje stopnje sofinanciranja za podjetniški steber ESPG kot za druge stebre, da bi tako spodbudili ustanavljanje podjetij in podjetništvo; |
| --- | --- |

13.

podpira vključitev finančnih sredstev za naložbe v stalna sredstva za samozaposlitev in ustanavljanje novega podjetja, saj bo to okrepilo sveženj storitev, ki jih ESPG lahko podpira; priporoča višje stopnje sofinanciranja za podjetniški steber ESPG kot za druge stebre, da bi tako spodbudili ustanavljanje podjetij in podjetništvo;

| 14. | opozarja, da je dostop do podpore za izobraževanje na tretji stopnji trenutno omejen s študijskim ciklusom, saj čas odpustitve omejuje ESPG v možnosti, da bi prizadetim delavcem nudil podporo dve polni leti šolanja, ter predlaga, da bi odpuščeni delavci v okviru ESPG bili upravičeni do najmanj dveh polnih let šolanja in da se za ta namen zmanjšajo sedanje omejitve ali pa poveča začetno financiranje; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da je dostop do podpore za izobraževanje na tretji stopnji trenutno omejen s študijskim ciklusom, saj čas odpustitve omejuje ESPG v možnosti, da bi prizadetim delavcem nudil podporo dve polni leti šolanja, ter predlaga, da bi odpuščeni delavci v okviru ESPG bili upravičeni do najmanj dveh polnih let šolanja in da se za ta namen zmanjšajo sedanje omejitve ali pa poveča začetno financiranje;

| 15. | poudarja, da mora ESPG zgolj podpirati dopolnilne ukrepe in ne nadomeščati ukrepov, ki jih določajo nacionalno ali skupnostno pravo ali kolektivne pogodbe; opozarja na opažena nasprotja med cilji ESPG in neprožnostjo nekaterih nacionalnih političnih okvirov, ki lahko zavirajo učinkovitost ESPG; spodbuja države članice, naj razumejo ESPG kot priložnost za razvoj novih in dinamičnih pristopov k podpori presežnih delavcev; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da mora ESPG zgolj podpirati dopolnilne ukrepe in ne nadomeščati ukrepov, ki jih določajo nacionalno ali skupnostno pravo ali kolektivne pogodbe; opozarja na opažena nasprotja med cilji ESPG in neprožnostjo nekaterih nacionalnih političnih okvirov, ki lahko zavirajo učinkovitost ESPG; spodbuja države članice, naj razumejo ESPG kot priložnost za razvoj novih in dinamičnih pristopov k podpori presežnih delavcev;

| 16. | pozdravlja predlog, da se državam članicam omogoči spreminjanje svežnja podpornih storitev za delavce z dodajanjem drugih upravičenih ukrepov; zahteva pa, da se določi najdaljši dovoljeni rok (npr. en mesec), v katerem Evropska komisija odobri takšne spremembe. |
| --- | --- |

16.

pozdravlja predlog, da se državam članicam omogoči spreminjanje svežnja podpornih storitev za delavce z dodajanjem drugih upravičenih ukrepov; zahteva pa, da se določi najdaljši dovoljeni rok (npr. en mesec), v katerem Evropska komisija odobri takšne spremembe.

ODBOR REGIJ

Prijava – hitrejše posredovanje in enostavnejši postopki

| 17. | ceni željo institucij EU, da bi pospešile postopka prijave in odobravanja vlog, vendar meni, da predlog žal nekoliko neustrezno rešuje uporabo ESPG kot resnično hitrega mehanizma za posredovanje; |
| --- | --- |

17.

ceni željo institucij EU, da bi pospešile postopka prijave in odobravanja vlog, vendar meni, da predlog žal nekoliko neustrezno rešuje uporabo ESPG kot resnično hitrega mehanizma za posredovanje;

| 18. | meni, da bi nekateri ukrepi za izboljšanje učinkovitosti ESPG lahko pravzaprav privedli do večjih administrativnih bremen in stroškov za organe izvajanja; opozarja, da bi strožje zahteve glede nadzora in poročanja lahko zmanjšale privlačnost ESPG kot opcije za države članice v časih krize zaposlovanja; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi nekateri ukrepi za izboljšanje učinkovitosti ESPG lahko pravzaprav privedli do večjih administrativnih bremen in stroškov za organe izvajanja; opozarja, da bi strožje zahteve glede nadzora in poročanja lahko zmanjšale privlačnost ESPG kot opcije za države članice v časih krize zaposlovanja;

| 19. | meni, da bi bilo v primerih, ko ni ustreznih nacionalnih predpisov o odpuščanju, koristno, da bi se delavci ali njihovi predstavniki čim prej neposredno vključili v prijavni postopek, ter predlaga, naj oblasti spodbudijo takšno vključitev z jasnim sporočilom delavcem, da bodo prek ESPG dobili dodatno pomoč (ki bo dopolnjevala siceršnje z zakonom predpisane podpore); |
| --- | --- |

19.

meni, da bi bilo v primerih, ko ni ustreznih nacionalnih predpisov o odpuščanju, koristno, da bi se delavci ali njihovi predstavniki čim prej neposredno vključili v prijavni postopek, ter predlaga, naj oblasti spodbudijo takšno vključitev z jasnim sporočilom delavcem, da bodo prek ESPG dobili dodatno pomoč (ki bo dopolnjevala siceršnje z zakonom predpisane podpore);

| 20. | poleg tega predlaga, da se v členu 8(2) predvidi vključitev profila presežnega delavca in začetne ocene njegovih potreb po izobraževanju in usposabljanju ter ambicije za ustanovitev podjetja; tako bi lahko sestavili ustrezno ponudbo prilagojenih podpornih storitev glede na delavčeve zahteve in pričakovanja v zvezi s skladom; |
| --- | --- |

20.

poleg tega predlaga, da se v členu 8(2) predvidi vključitev profila presežnega delavca in začetne ocene njegovih potreb po izobraževanju in usposabljanju ter ambicije za ustanovitev podjetja; tako bi lahko sestavili ustrezno ponudbo prilagojenih podpornih storitev glede na delavčeve zahteve in pričakovanja v zvezi s skladom;

| 21. | predlaga, naj se države članice v prijavnem postopku za ESPG obvezno posvetujejo ne samo s socialnimi partnerji, temveč tudi z ustreznimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi, pri čemer morajo njihove vloge jasno določati izvedbene postopke, tudi koordinacijo med agencijami, postopke za komuniciranje z delavci in obveščanje o razpoložljivih podporah in prijavnih postopkih; |
| --- | --- |

21.

predlaga, naj se države članice v prijavnem postopku za ESPG obvezno posvetujejo ne samo s socialnimi partnerji, temveč tudi z ustreznimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi, pri čemer morajo njihove vloge jasno določati izvedbene postopke, tudi koordinacijo med agencijami, postopke za komuniciranje z delavci in obveščanje o razpoložljivih podporah in prijavnih postopkih;

| 22. | predlaga, naj navodila o oddaji vlog vsebujejo tudi sklicevanje na podatkovne baze o trgu delovne sile, zlasti na pregled znanj in spretnosti EU (Panorama) (3), tako da bi bili ukrepi, financirani iz ESPG, bolje usklajeni s potrebami trga dela EU; poleg tega meni, da bi se pomoči za mobilnost, predvidene z uredbo o ESPG, lahko uporabljale za spodbujanje delavcev, da bi zapolnili vrzeli v znanjih in spretnostih na trgu delovne sile v drugih delih Unije; |
| --- | --- |

22.

predlaga, naj navodila o oddaji vlog vsebujejo tudi sklicevanje na podatkovne baze o trgu delovne sile, zlasti na pregled znanj in spretnosti EU (Panorama) (3), tako da bi bili ukrepi, financirani iz ESPG, bolje usklajeni s potrebami trga dela EU; poleg tega meni, da bi se pomoči za mobilnost, predvidene z uredbo o ESPG, lahko uporabljale za spodbujanje delavcev, da bi zapolnili vrzeli v znanjih in spretnostih na trgu delovne sile v drugih delih Unije;

| 23. | pozdravlja prizadevanja za poenostavitev upravičenosti do nadomestila stroškov – izkušnje so namreč pokazale, da so države članice zadržane do prevzemanja stroškov, dokler ni izdan sklep o vlogi za ESPG; opozarja, da to povzroča nepotrebne zastoje in razočaranje delavcev ter spodkopava učinkovitost in verodostojnost ESPG, zaradi česar je potrebna večja gotovost, da bi bila podpora delavcem zagotovljena res hitro; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja prizadevanja za poenostavitev upravičenosti do nadomestila stroškov – izkušnje so namreč pokazale, da so države članice zadržane do prevzemanja stroškov, dokler ni izdan sklep o vlogi za ESPG; opozarja, da to povzroča nepotrebne zastoje in razočaranje delavcev ter spodkopava učinkovitost in verodostojnost ESPG, zaradi česar je potrebna večja gotovost, da bi bila podpora delavcem zagotovljena res hitro;

| 24. | priporoča, da se z naslednjim medinstitucionalnim sporazumom pospeši postopek odobritve vlog, v nasprotnem primeru pa predlaga, naj Evropska komisija omogoči vmesno plačilo državam članicam že po prvi oceni in preverjanju vloge, kar bi povečalo gotovost, upoštevan bi bil kritični časovni vidik odpuščanja delavcev ter zmanjšani zastoji pri zagotavljanju podpore ESPG odpuščenim delavcem; |
| --- | --- |

24.

priporoča, da se z naslednjim medinstitucionalnim sporazumom pospeši postopek odobritve vlog, v nasprotnem primeru pa predlaga, naj Evropska komisija omogoči vmesno plačilo državam članicam že po prvi oceni in preverjanju vloge, kar bi povečalo gotovost, upoštevan bi bil kritični časovni vidik odpuščanja delavcev ter zmanjšani zastoji pri zagotavljanju podpore ESPG odpuščenim delavcem;

| 25. | upa, da se bo kakovost vlog povečala z boljšim poznavanjem ESPG, zato spodbuja države članice, naj zbirajo skupno znanje o skladu in njegovem izvajanju; predlaga tudi, naj Evropska komisija imenuje strokovnjake z izkušnjami pri prijavi za sredstva ESPG, ki bodo lahko nudili svetovanje v zvezi s pripravo vlog in izmenjali izkušnje z možnimi novimi prosilci. |
| --- | --- |

25.

upa, da se bo kakovost vlog povečala z boljšim poznavanjem ESPG, zato spodbuja države članice, naj zbirajo skupno znanje o skladu in njegovem izvajanju; predlaga tudi, naj Evropska komisija imenuje strokovnjake z izkušnjami pri prijavi za sredstva ESPG, ki bodo lahko nudili svetovanje v zvezi s pripravo vlog in izmenjali izkušnje z možnimi novimi prosilci.

ODBOR REGIJ

Stopnje sofinanciranja

| 26. | se kljub upoštevanju sklepa Sveta o ponovni uvedbi 50-odstotne stopnje sofinanciranja (s 1. januarjem 2012) še naprej zavzema za višjo stopnjo ESPG, kot je bilo predlagano, s čimer bi presegli pomanjkanje sredstev za sofinanciranje in povečali privlačnost ESPG; |
| --- | --- |

26.

se kljub upoštevanju sklepa Sveta o ponovni uvedbi 50-odstotne stopnje sofinanciranja (s 1. januarjem 2012) še naprej zavzema za višjo stopnjo ESPG, kot je bilo predlagano, s čimer bi presegli pomanjkanje sredstev za sofinanciranje in povečali privlačnost ESPG;

| 27. | meni, da je predlagani način modulacije stopnje sofinanciranja (50–65 %) neustrezen; |
| --- | --- |

27.

meni, da je predlagani način modulacije stopnje sofinanciranja (50–65 %) neustrezen;

| 28. | podpira uvedbo možnosti finančnega prispevka, ki se pri izvrševanju vlog ESPG izplača organom za pripravo, upravljanje, informiranje, obveščanje javnosti, dejavnosti nadzora in poročanja (člen 7(3)), ter predlaga, da ta ne bi smel presegati 5 % skupnih stroškov. |
| --- | --- |

28.

podpira uvedbo možnosti finančnega prispevka, ki se pri izvrševanju vlog ESPG izplača organom za pripravo, upravljanje, informiranje, obveščanje javnosti, dejavnosti nadzora in poročanja (člen 7(3)), ter predlaga, da ta ne bi smel presegati 5 % skupnih stroškov.

ODBOR REGIJ

Razširitev področja uporabe ESPG na kmetijski sektor

| 29. | nasprotuje predlogu, da bi se ESPG razširil na kmete, in poudarja, da je treba pri pogajanjih o trgovinskih sporazumih zagotoviti skladnost s cilji skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

29.

nasprotuje predlogu, da bi se ESPG razširil na kmete, in poudarja, da je treba pri pogajanjih o trgovinskih sporazumih zagotoviti skladnost s cilji skupne kmetijske politike;

| 30. | meni, da je razširitev na kmetijski sektor – ki naj bi kmetom omogočila prilagoditev njihovih dejavnosti znotraj in/ali zunaj kmetijstva – delno v nasprotju z izraženimi cilji skupne kmetijske politike za ohranitev kmetijstva na vseh območjih ter željo obvarovati raznovrstnost sektorja na evropski ravni; |
| --- | --- |

30.

meni, da je razširitev na kmetijski sektor – ki naj bi kmetom omogočila prilagoditev njihovih dejavnosti znotraj in/ali zunaj kmetijstva – delno v nasprotju z izraženimi cilji skupne kmetijske politike za ohranitev kmetijstva na vseh območjih ter željo obvarovati raznovrstnost sektorja na evropski ravni;

| 31. | glede na znižano zgornjo proračunsko mejo, razširitev kroga upravičencev in prizadevanja za povečanje dostopnosti/privlačnosti ESPG Odbor sprašuje, ali je razmerje v predlaganih proračunskih sredstvih v skladu s ciljem sklada, saj je 2,5 milijarde EUR (od skupnih proračunskih sredstev v višini 3 milijard EUR) namenjene kmetijskemu sektorju; opozarja, da je to za ESPG kot instrument hitrega posredovanja preveč, hkrati pa premalo za pokritje napovedanih realnih izgub v kmetijstvu in živilski industriji ob sklenitvi določenih dvostranskih trgovinskih sporazumov; |
| --- | --- |

31.

glede na znižano zgornjo proračunsko mejo, razširitev kroga upravičencev in prizadevanja za povečanje dostopnosti/privlačnosti ESPG Odbor sprašuje, ali je razmerje v predlaganih proračunskih sredstvih v skladu s ciljem sklada, saj je 2,5 milijarde EUR (od skupnih proračunskih sredstev v višini 3 milijard EUR) namenjene kmetijskemu sektorju; opozarja, da je to za ESPG kot instrument hitrega posredovanja preveč, hkrati pa premalo za pokritje napovedanih realnih izgub v kmetijstvu in živilski industriji ob sklenitvi določenih dvostranskih trgovinskih sporazumov;

| 32. | poleg teh temeljnih zadržkov do razširitve področja uporabe na kmetijski sektor ima Odbor še nekaj drugih pripomb na ta vidik predloga:






  — | meni, da je predlog nedorečen glede tega, kdaj bo ESPG veljal za posameznega kmeta; zlasti ni jasno, kaj bo priznano kot „prilagoditev“ dejavnosti kmetije v odziv na tržne razmere, |
| --- | --- | --- |

32.

poleg teh temeljnih zadržkov do razširitve področja uporabe na kmetijski sektor ima Odbor še nekaj drugih pripomb na ta vidik predloga:

—

meni, da je predlog nedorečen glede tega, kdaj bo ESPG veljal za posameznega kmeta; zlasti ni jasno, kaj bo priznano kot „prilagoditev“ dejavnosti kmetije v odziv na tržne razmere,

| — | poleg tega domneva, da bi bilo zaradi predlaganih postopkov za pridobitev podpore iz ESPG v kmetijskem sektorju treba sprejeti nekaj delegiranih aktov Evropske komisije, kar bi morali še podrobneje preučiti, |
| --- | --- |

—

poleg tega domneva, da bi bilo zaradi predlaganih postopkov za pridobitev podpore iz ESPG v kmetijskem sektorju treba sprejeti nekaj delegiranih aktov Evropske komisije, kar bi morali še podrobneje preučiti,

| — | meni, da je triletno obdobje po izvajanju trgovinskega sporazuma za dodelitev podpore nezadostno, saj učinek takšnega sporazuma na kmetijsko dejavnost ni nujno takojšen, |
| --- | --- |

—

meni, da je triletno obdobje po izvajanju trgovinskega sporazuma za dodelitev podpore nezadostno, saj učinek takšnega sporazuma na kmetijsko dejavnost ni nujno takojšen,

| — | predlaga, da uporaba ESPG za kmetijski sektor ne bi smela biti omejena na kmete in delavce na kmetijah, temveč bi morala zagotavljati prilagojene storitve tudi za delavce in dobavitelje v povezanih sekundarnih dejavnostih, ki so jih prizadeli trgovinski sporazumi, kot je na primer predelava hrane; |
| --- | --- |

—

predlaga, da uporaba ESPG za kmetijski sektor ne bi smela biti omejena na kmete in delavce na kmetijah, temveč bi morala zagotavljati prilagojene storitve tudi za delavce in dobavitelje v povezanih sekundarnih dejavnostih, ki so jih prizadeli trgovinski sporazumi, kot je na primer predelava hrane;

| 33. | priznava, da se sklad ne bi smel uporabljati za zagotavljanje dohodkovne podpore kmetom, ki so jih prizadeli trgovinski sporazumi; meni, da povezave z Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP) v predlogu niso dovolj dobro obravnavane, in predlaga, da Evropska komisija poskrbi za podrobnejšo obravnavo. |
| --- | --- |

33.

priznava, da se sklad ne bi smel uporabljati za zagotavljanje dohodkovne podpore kmetom, ki so jih prizadeli trgovinski sporazumi; meni, da povezave z Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP) v predlogu niso dovolj dobro obravnavane, in predlaga, da Evropska komisija poskrbi za podrobnejšo obravnavo.

ODBOR REGIJ

Vloga lokalnih in regionalnih oblasti

| 34. | opozarja, da države članice pri uporabi ESPG še niso popolnoma izkoristile potenciala lokalnih in regionalnih oblasti, ter se sklicuje na načeli partnerstva in upravljanja na več ravneh (4) pri pripravi in izvajanju vlog za ESPG pa tudi pri spremljanju in ocenjevanju učinkovitosti sklada; |
| --- | --- |

34.

opozarja, da države članice pri uporabi ESPG še niso popolnoma izkoristile potenciala lokalnih in regionalnih oblasti, ter se sklicuje na načeli partnerstva in upravljanja na več ravneh (4) pri pripravi in izvajanju vlog za ESPG pa tudi pri spremljanju in ocenjevanju učinkovitosti sklada;

| 35. | glede na dosedanje izkušnje opozarja, da je ESPG učinkovitejši, kadar se pri zasnovi in izvajanju usklajenega svežnja ukrepov za delavce uporablja koordiniran skupni pristop ustreznih lokalnih agencij in kjer so dostopne lokalne kontaktne točke, ki presežnim delavcem zagotavljajo jasno in dosledno svetovanje oziroma usmerjanje; |
| --- | --- |

35.

glede na dosedanje izkušnje opozarja, da je ESPG učinkovitejši, kadar se pri zasnovi in izvajanju usklajenega svežnja ukrepov za delavce uporablja koordiniran skupni pristop ustreznih lokalnih agencij in kjer so dostopne lokalne kontaktne točke, ki presežnim delavcem zagotavljajo jasno in dosledno svetovanje oziroma usmerjanje;

| 36. | poudarja, da sedanja uredba državam članicam omogoča, da določijo regije, ki lahko zaprosijo za neposredno pomoč iz naslova ESPG, zato države članice spodbuja, naj pogosteje uporabijo to možnost, zlasti če so regije pristojne za splošno in poklicno izobraževanje in/ali imajo vlogo pri spodbujanju in razvoju podjetij; meni, da bi s tem odpravili zastoje v prijavnem postopku in težave z zmogljivostmi na nacionalni ravni, kjer ministrstva pogosto nimajo ustrezne usposobljenosti in virov za vzpostavitev in opravljanje lokalnih/regionalnih podpornih storitev; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da sedanja uredba državam članicam omogoča, da določijo regije, ki lahko zaprosijo za neposredno pomoč iz naslova ESPG, zato države članice spodbuja, naj pogosteje uporabijo to možnost, zlasti če so regije pristojne za splošno in poklicno izobraževanje in/ali imajo vlogo pri spodbujanju in razvoju podjetij; meni, da bi s tem odpravili zastoje v prijavnem postopku in težave z zmogljivostmi na nacionalni ravni, kjer ministrstva pogosto nimajo ustrezne usposobljenosti in virov za vzpostavitev in opravljanje lokalnih/regionalnih podpornih storitev;

| 37. | predlaga, da Evropska komisija uredi podatkovno zbirko najboljših praks pri izvajanju in da se v navodila za predložitev vlog (člen 12(2)) vključijo merila partnerstva na več ravneh; |
| --- | --- |

37.

predlaga, da Evropska komisija uredi podatkovno zbirko najboljših praks pri izvajanju in da se v navodila za predložitev vlog (člen 12(2)) vključijo merila partnerstva na več ravneh;

| 38. | meni, da je v sedanji krizi državnega dolga in temu ustreznega pritiska na javne proračune primerno razmisliti o razširitvi področja uporabe ESPG tudi na primere obsežnega odpuščanja uslužbencev iz javnega sektorja, ki lahko negativno vpliva na trg dela v nekaterih lokalnih/regionalnih gospodarstvih; |
| --- | --- |

38.

meni, da je v sedanji krizi državnega dolga in temu ustreznega pritiska na javne proračune primerno razmisliti o razširitvi področja uporabe ESPG tudi na primere obsežnega odpuščanja uslužbencev iz javnega sektorja, ki lahko negativno vpliva na trg dela v nekaterih lokalnih/regionalnih gospodarstvih;

| 39. | meni, da bi bil predlog boljši, če bi se izrecneje skliceval na lokalne in regionalne oblasti, zlasti v členu 8(2), kjer bi zahtevki morali vsebovati podatke o postopkih za posvetovanje z lokalnimi/regionalnimi oblastmi in navajati agencije, pristojne za izvrševanje svežnja ukrepov, in v členu 11(4) o navodilih lokalnim/regionalnim oblastem za uporabo ESPG; |
| --- | --- |

39.

meni, da bi bil predlog boljši, če bi se izrecneje skliceval na lokalne in regionalne oblasti, zlasti v členu 8(2), kjer bi zahtevki morali vsebovati podatke o postopkih za posvetovanje z lokalnimi/regionalnimi oblastmi in navajati agencije, pristojne za izvrševanje svežnja ukrepov, in v členu 11(4) o navodilih lokalnim/regionalnim oblastem za uporabo ESPG;

| 40. | je prepričan, da bi morali izboljšati načine sporazumevanja z: (a) jasnejšimi komunikacijskimi povezavami med organi, ki so pristojni za upravljanje ESPG, pa tudi med Evropsko komisijo ter nacionalnimi in lokalnimi/regionalnimi organi; (b) učinkovitejšo in ustrezno prilagojeno komunikacijo z delavci, prejemniki podpore; v zvezi s tem predlaga, da se za potrebe prijave za sredstva ESPG vzpostavita spletna stran, na kateri bo mogoče najti splošne informacije, in spletni portal, ki bo omogočal zaupno izmenjavo osebnih podatkov med odpuščenimi delavci in podpornimi agencijami. |
| --- | --- |

40.

je prepričan, da bi morali izboljšati načine sporazumevanja z: (a) jasnejšimi komunikacijskimi povezavami med organi, ki so pristojni za upravljanje ESPG, pa tudi med Evropsko komisijo ter nacionalnimi in lokalnimi/regionalnimi organi; (b) učinkovitejšo in ustrezno prilagojeno komunikacijo z delavci, prejemniki podpore; v zvezi s tem predlaga, da se za potrebe prijave za sredstva ESPG vzpostavita spletna stran, na kateri bo mogoče najti splošne informacije, in spletni portal, ki bo omogočal zaupno izmenjavo osebnih podatkov med odpuščenimi delavci in podpornimi agencijami.

II.   PRIPOROČILA ZA SPREMEMBE

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 10

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Pri oblikovanju usklajenega svežnja politike aktivnih ukrepov na trgu dela morajo države članice dati prednost ukrepom, ki bodo znatno prispevali k zaposljivosti odpuščenih delavcev. Države članice si morajo prizadevati za ponovno vključitev na trg dela ali v nove dejavnosti vsaj 50 % prizadetih delavcev v 12 mesecih od datuma vloge. | Pri oblikovanju usklajenega svežnja politike aktivnih ukrepov na trgu dela morajo države članice dati prednost ukrepom, ki bodo znatno prispevali k zaposljivosti odpuščenih delavcev. Države članice si morajo prizadevati za ponovno vključitev na trg dela ali v nove dejavnosti vsaj 50 % prizadetih delavcev v 12 mesecih od datuma . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Pri oblikovanju usklajenega svežnja politike aktivnih ukrepov na trgu dela morajo države članice dati prednost ukrepom, ki bodo znatno prispevali k zaposljivosti odpuščenih delavcev. Države članice si morajo prizadevati za ponovno vključitev na trg dela ali v nove dejavnosti vsaj 50 % prizadetih delavcev v 12 mesecih od datuma vloge.

Pri oblikovanju usklajenega svežnja politike aktivnih ukrepov na trgu dela morajo države članice dati prednost ukrepom, ki bodo znatno prispevali k zaposljivosti odpuščenih delavcev. Države članice si morajo prizadevati za ponovno vključitev na trg dela ali v nove dejavnosti vsaj 50 % prizadetih delavcev v 12 mesecih od datuma .

Obrazložitev

V povprečju preteče med datumom oddaje vloge in odobritvijo sredstev 12 do 17 mesecev. Mnoge države članice ter lokalne in regionalne oblasti same niso sposobne založiti finančnih sredstev za to obdobje. Zahteva, naj bo vsaj 50 % prizadetih delavcev že v 12 mesecih od datuma vloge ponovno zaposlenih, bo v nekaterih primerih povzročila, da nihče ne bo zaprosil za finančno pomoč.

Predlog spremembe 2

Člen 4(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Na majhnih trgih dela ali v izrednih okoliščinah, ki jih država članica prosilka ustrezno utemelji, je lahko vloga za finančni prispevek na podlagi tega člena sprejemljiva, tudi če pogoji iz točk (a) ali (b) odstavka 1 niso v celoti izpolnjeni, ko odpuščanja delavcev resno vplivajo na zaposlenost in lokalno gospodarstvo. Država članica navede, katero od meril za pomoč iz točk (a) in (b) odstavka 1 ni v celoti izpolnjeno. | Na majhnih trgih dela ali v izrednih okoliščinah, ki jih država članica prosilka ustrezno utemelji, je lahko vloga za finančni prispevek na podlagi tega člena sprejemljiva, tudi če pogoji iz točk (a) ali (b) odstavka 1 niso v celoti izpolnjeni, ko odpuščanja delavcev resno vplivajo na zaposlenost in lokalno gospodarstvo. Država članica navede, katero od meril za pomoč iz točk (a) in (b) odstavka 1 ni v celoti izpolnjeno. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Na majhnih trgih dela ali v izrednih okoliščinah, ki jih država članica prosilka ustrezno utemelji, je lahko vloga za finančni prispevek na podlagi tega člena sprejemljiva, tudi če pogoji iz točk (a) ali (b) odstavka 1 niso v celoti izpolnjeni, ko odpuščanja delavcev resno vplivajo na zaposlenost in lokalno gospodarstvo. Država članica navede, katero od meril za pomoč iz točk (a) in (b) odstavka 1 ni v celoti izpolnjeno.

Na majhnih trgih dela ali v izrednih okoliščinah, ki jih država članica prosilka ustrezno utemelji, je lahko vloga za finančni prispevek na podlagi tega člena sprejemljiva, tudi če pogoji iz točk (a) ali (b) odstavka 1 niso v celoti izpolnjeni, ko odpuščanja delavcev resno vplivajo na zaposlenost in lokalno gospodarstvo. Država članica navede, katero od meril za pomoč iz točk (a) in (b) odstavka 1 ni v celoti izpolnjeno.

Obrazložitev

V uvodni izjavi (6) tega predloga je navedena ta možnost, zato je zaradi večje pravne jasnosti dobro, da se vključi tudi v samem členu. Glede na to, da predlog uredbe o ESPG izrecno navaja „oddaljene regije“, menimo, da je v skladu s členom 349 PDEU oddaljene regije nujno razumeti kot najbolj oddaljene regije, zato da bodo upravičene tudi do teh izjem in bodo lahko v celoti uživale sredstva iz tega sklada. Poleg tega je treba upoštevati, da so med najbolj oddaljenimi regijami regije, ki imajo najvišjo stopnjo brezposelnosti v Evropi in ki zaradi majhnosti ne morejo imeti podjetij s tolikšnim številom zaposlenih, da bi bile upravičene do podpore iz naslova ESPG, s čimer bi bile očitno prikrajšane

Predlog spremembe 3

Člen 8(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Zahtevek vsebuje naslednje informacije:






  (a) | obrazloženo analizo povezave med odpuščanji delavcev in velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih, ali resno motnjo v lokalnem, regionalnem ali nacionalnem gospodarstvu, nastalo zaradi nenadne in nepričakovane krize, ali novimi tržnimi razmerami v kmetijskem sektorju v državi članici, kakor jih je opredelila Komisija v skladu s členom 6(c), nastalimi zaradi učinkov trgovinskega sporazuma, ki ga je Evropska unija parafirala v skladu s členom XXIV Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini, ali večstranskega sporazuma, parafiranega v okviru Svetovne trgovinske organizacije v skladu s členom 2(c). Ta analiza temelji na statističnih in drugih informacijah na najustreznejši ravni, da se dokaže izpolnjevanje meril za pomoč iz člena 4; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Zahtevek vsebuje naslednje informacije:

(a)

obrazloženo analizo povezave med odpuščanji delavcev in velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih, ali resno motnjo v lokalnem, regionalnem ali nacionalnem gospodarstvu, nastalo zaradi nenadne in nepričakovane krize, ali novimi tržnimi razmerami v kmetijskem sektorju v državi članici, kakor jih je opredelila Komisija v skladu s členom 6(c), nastalimi zaradi učinkov trgovinskega sporazuma, ki ga je Evropska unija parafirala v skladu s členom XXIV Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini, ali večstranskega sporazuma, parafiranega v okviru Svetovne trgovinske organizacije v skladu s členom 2(c). Ta analiza temelji na statističnih in drugih informacijah na najustreznejši ravni, da se dokaže izpolnjevanje meril za pomoč iz člena 4;

| (b) | oceno števila presežnih delavcev v skladu s členom 5 in obrazložitev dogodkov, ki so povzročili navedena odpuščanja delavcev; |
| --- | --- |

(b)

oceno števila presežnih delavcev v skladu s členom 5 in obrazložitev dogodkov, ki so povzročili navedena odpuščanja delavcev;

| (c) | če je ustrezno, opredelitev podjetij, dobaviteljev ali proizvajalcev v poproizvodni fazi, sektorjev, ki odpuščajo, ter kategorije prizadetih delavcev; |
| --- | --- |

(c)

če je ustrezno, opredelitev podjetij, dobaviteljev ali proizvajalcev v poproizvodni fazi, sektorjev, ki odpuščajo, ter kategorije prizadetih delavcev;

| (d) | pričakovani vpliv odpuščanj delavcev na lokalno, regionalno ali nacionalno gospodarstvo in zaposlenost; |
| --- | --- |

(d)

pričakovani vpliv odpuščanj delavcev na lokalno, regionalno ali nacionalno gospodarstvo in zaposlenost;

| (e) | oceno proračuna za vsakega od sestavnih delov usklajenega svežnja prilagojenih storitev v podporo prizadetim delavcem; |
| --- | --- |

(e)

oceno proračuna za vsakega od sestavnih delov usklajenega svežnja prilagojenih storitev v podporo prizadetim delavcem;

| (f) | datume, na katere so se prilagojene storitve za prizadete delavce in dejavnosti za izvajanje ESPG, kakor so določene v členu 7(1) in (3), začele izvajati ali naj bi se začele izvajati; |
| --- | --- |

(f)

datume, na katere so se prilagojene storitve za prizadete delavce in dejavnosti za izvajanje ESPG, kakor so določene v členu 7(1) in (3), začele izvajati ali naj bi se začele izvajati;

| (g) | po potrebi postopke, upoštevane pri posvetovanju s socialnimi partnerji ali drugimi ustreznimi organizacijami; |
| --- | --- |

(g)

po potrebi postopke, upoštevane pri posvetovanju s socialnimi partnerji ali drugimi ustreznimi organizacijami;

| (h) | izjavo o usklajenosti zahtev zaprošene podpore iz ESPG s postopkovnimi in materialnopravnimi pravili Unije o državni pomoči in izjavo, da prilagojene storitve ne nadomeščajo ukrepov, za katere so po nacionalni zakonodaji ali kolektivnih pogodbah odgovorna podjetja; |
| --- | --- |

(h)

izjavo o usklajenosti zahtev zaprošene podpore iz ESPG s postopkovnimi in materialnopravnimi pravili Unije o državni pomoči in izjavo, da prilagojene storitve ne nadomeščajo ukrepov, za katere so po nacionalni zakonodaji ali kolektivnih pogodbah odgovorna podjetja;

| (i) | vire nacionalnega sofinanciranja; |
| --- | --- |

(i)

vire nacionalnega sofinanciranja;

| (j) | po potrebi kakršno koli dodatno zahtevo, določeno v delegiranem aktu, sprejetem v skladu s členom 4(3). |
| --- | --- |

(j)

po potrebi kakršno koli dodatno zahtevo, določeno v delegiranem aktu, sprejetem v skladu s členom 4(3).

Zahtevek vsebuje naslednje informacije:

| (a) | obrazloženo analizo povezave med odpuščanji delavcev in velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih, ali resno motnjo v lokalnem, regionalnem ali nacionalnem gospodarstvu, nastalo zaradi nenadne in nepričakovane krize, ali novimi tržnimi razmerami v kmetijskem sektorju v državi članici, kakor jih je opredelila Komisija v skladu s členom 6(c), nastalimi zaradi učinkov trgovinskega sporazuma, ki ga je Evropska unija parafirala v skladu s členom XXIV Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini, ali večstranskega sporazuma, parafiranega v okviru Svetovne trgovinske organizacije v skladu s členom 2(c). Ta analiza temelji na statističnih in drugih informacijah na najustreznejši ravni, da se dokaže izpolnjevanje meril za pomoč iz člena 4; |
| --- | --- |

(a)

obrazloženo analizo povezave med odpuščanji delavcev in velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih, ali resno motnjo v lokalnem, regionalnem ali nacionalnem gospodarstvu, nastalo zaradi nenadne in nepričakovane krize, ali novimi tržnimi razmerami v kmetijskem sektorju v državi članici, kakor jih je opredelila Komisija v skladu s členom 6(c), nastalimi zaradi učinkov trgovinskega sporazuma, ki ga je Evropska unija parafirala v skladu s členom XXIV Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini, ali večstranskega sporazuma, parafiranega v okviru Svetovne trgovinske organizacije v skladu s členom 2(c). Ta analiza temelji na statističnih in drugih informacijah na najustreznejši ravni, da se dokaže izpolnjevanje meril za pomoč iz člena 4;

| (b) | oceno števila presežnih delavcev v skladu s členom 5 in obrazložitev dogodkov, ki so povzročili navedena odpuščanja delavcev; |
| --- | --- |

(b)

oceno števila presežnih delavcev v skladu s členom 5 in obrazložitev dogodkov, ki so povzročili navedena odpuščanja delavcev;

| (c) | če je ustrezno, opredelitev podjetij, dobaviteljev ali proizvajalcev v poproizvodni fazi, sektorjev, ki odpuščajo, ter kategorije prizadetih delavcev; |
| --- | --- |

(c)

če je ustrezno, opredelitev podjetij, dobaviteljev ali proizvajalcev v poproizvodni fazi, sektorjev, ki odpuščajo, ter kategorije prizadetih delavcev;

| (d) | pričakovani vpliv odpuščanj delavcev na lokalno, regionalno ali nacionalno gospodarstvo in zaposlenost; |
| --- | --- |

(d)

pričakovani vpliv odpuščanj delavcev na lokalno, regionalno ali nacionalno gospodarstvo in zaposlenost;

| | |
| --- | --- |

()

| () | oceno proračuna za vsakega od sestavnih delov usklajenega svežnja prilagojenih storitev v podporo prizadetim delavcem; |
| --- | --- |

oceno proračuna za vsakega od sestavnih delov usklajenega svežnja prilagojenih storitev v podporo prizadetim delavcem;

| () | datume, na katere so se prilagojene storitve za prizadete delavce in dejavnosti za izvajanje ESPG, kakor so določene v členu 7(1) in (3), začele izvajati ali naj bi se začele izvajati; |
| --- | --- |

()

datume, na katere so se prilagojene storitve za prizadete delavce in dejavnosti za izvajanje ESPG, kakor so določene v členu 7(1) in (3), začele izvajati ali naj bi se začele izvajati;

| () | po potrebi postopke, upoštevane pri posvetovanju s socialnimi partnerji ali drugimi ustreznimi organizacijami; |
| --- | --- |

()

po potrebi postopke, upoštevane pri posvetovanju s socialnimi partnerji ali drugimi ustreznimi organizacijami;

| () | izjavo o usklajenosti zahtev zaprošene podpore iz ESPG s postopkovnimi in materialnopravnimi pravili Unije o državni pomoči in izjavo, da prilagojene storitve ne nadomeščajo ukrepov, za katere so po nacionalni zakonodaji ali kolektivnih pogodbah odgovorna podjetja; |
| --- | --- |

()

izjavo o usklajenosti zahtev zaprošene podpore iz ESPG s postopkovnimi in materialnopravnimi pravili Unije o državni pomoči in izjavo, da prilagojene storitve ne nadomeščajo ukrepov, za katere so po nacionalni zakonodaji ali kolektivnih pogodbah odgovorna podjetja;

| | |
| --- | --- |

()

| () | vire nacionalnega sofinanciranja; |
| --- | --- |

vire nacionalnega sofinanciranja;

| () | po potrebi kakršno koli dodatno zahtevo, določeno v delegiranem aktu, sprejetem v skladu s členom 4(3). |
| --- | --- |

()

po potrebi kakršno koli dodatno zahtevo, določeno v delegiranem aktu, sprejetem v skladu s členom 4(3).

Obrazložitev

S temi dopolnili želimo zagotoviti, da bi vloge za podporo ESPG bolj ustrezale potrebam in pričakovanjem presežnih delavcev ter da bi ukrepi, ki se financirajo iz sklada, resnično dopolnjevali okvire politik na ravni EU in držav članic.

Predlog spremembe 4

Člen 11(4)

Tehnična pomoč na pobudo Komisije

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Tehnična pomoč Komisije vključuje zagotavljanje informacij in navodil za države članice pri uporabi, nadzoru in ocenjevanju ESPG. Komisija lahko informacije o uporabi ESPG zagotovi tudi evropskim in nacionalnim socialnim partnerjem. | Tehnična pomoč Komisije vključuje zagotavljanje informacij in navodil za države članice pri uporabi, nadzoru in ocenjevanju ESPG. Komisija o uporabi ESPG zagotovi tudi evropskim in nacionalnim socialnim partnerjem . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Tehnična pomoč Komisije vključuje zagotavljanje informacij in navodil za države članice pri uporabi, nadzoru in ocenjevanju ESPG. Komisija lahko informacije o uporabi ESPG zagotovi tudi evropskim in nacionalnim socialnim partnerjem.

Tehnična pomoč Komisije vključuje zagotavljanje informacij in navodil za države članice pri uporabi, nadzoru in ocenjevanju ESPG. Komisija o uporabi ESPG zagotovi tudi evropskim in nacionalnim socialnim partnerjem .

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 5

Člen 13(1)

Določitev finančnega prispevka

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Komisija na podlagi ocene, opravljene v skladu s členom 8(3), predvsem ob upoštevanju števila prizadetih delavcev, predlaganih ukrepov in ocenjenih stroškov čim prej oceni ter predlaga znesek finančnega prispevka, ki se lahko izplača, če sploh, glede na omejitve virov, ki so na voljo. Znesek ne sme preseči 50 % celotnega zneska predvidenih stroškov iz člena 8(2)(e) ali 65 % teh stroškov v primeru vlog, ki jih predloži država članica, na katere ozemlju je vsaj ena regija po ravni NUTS II upravičena do financiranjana podlagi konvergenčnega cilja strukturnih skladov. Komisija bo, v svoji oceni takih primerov, odločila, ali je stopnja 65 % sofinanciranja upravičena. | Komisija na podlagi ocene, opravljene v skladu s členom 8(3), predvsem ob upoštevanju števila prizadetih delavcev, predlaganih ukrepov in ocenjenih stroškov čim prej oceni ter predlaga znesek finančnega prispevka, ki se lahko izplača, če sploh, glede na omejitve virov, ki so na voljo. Znesek ne sme preseči  % celotnega zneska predvidenih stroškov iz člena 8(2)(e) ali  % teh stroškov v primeru vlog, ki jih predloži država članica, na katere ozemlju je vsaj ena regija po ravni NUTS II strukturnih skladov . Komisija bo, v svoji oceni takih primerov, odločila, ali je stopnja sofinanciranja  % upravičena. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Komisija na podlagi ocene, opravljene v skladu s členom 8(3), predvsem ob upoštevanju števila prizadetih delavcev, predlaganih ukrepov in ocenjenih stroškov čim prej oceni ter predlaga znesek finančnega prispevka, ki se lahko izplača, če sploh, glede na omejitve virov, ki so na voljo. Znesek ne sme preseči 50 % celotnega zneska predvidenih stroškov iz člena 8(2)(e) ali 65 % teh stroškov v primeru vlog, ki jih predloži država članica, na katere ozemlju je vsaj ena regija po ravni NUTS II upravičena do financiranjana podlagi konvergenčnega cilja strukturnih skladov. Komisija bo, v svoji oceni takih primerov, odločila, ali je stopnja 65 % sofinanciranja upravičena.

Komisija na podlagi ocene, opravljene v skladu s členom 8(3), predvsem ob upoštevanju števila prizadetih delavcev, predlaganih ukrepov in ocenjenih stroškov čim prej oceni ter predlaga znesek finančnega prispevka, ki se lahko izplača, če sploh, glede na omejitve virov, ki so na voljo. Znesek ne sme preseči  % celotnega zneska predvidenih stroškov iz člena 8(2)(e) ali  % teh stroškov v primeru vlog, ki jih predloži država članica, na katere ozemlju je vsaj ena regija po ravni NUTS II strukturnih skladov . Komisija bo, v svoji oceni takih primerov, odločila, ali je stopnja sofinanciranja  % upravičena.

Obrazložitev

Predlagano besedilo Evropske komisije je premalo jasno, prepričljivo in pravično. Glede na sklep Sveta za zaposlovanje z dne 1. decembra 2011 o ponovni uvedbi 50-odstotne stopnje sofinanciranja OR predlaga višjo osnovno stopnjo sofinanciranja in višjo stopnjo za države članice, ki so najbolj prizadete zaradi sedanje krize državnega dolga – to naj bi pripomoglo k reševanju težav zaradi pomanjkanja sredstev za sofinanciranje in zagotovilo večjo gotovost državam članicam pri v postopku prijave.

V Bruslju, 3. maja 2012

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

(1)  COM(2011) 500.

1

(2)  Svet za zaposlovanje, 1. december 2011.

2

(3)  Navedene v vodilni pobudi strategije Evropa 2020 Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta.

3

Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta

(4)  Partnerstvo in upravljanje na več ravneh sta navedena v uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah za strukturne in druge sklade EU (COM(2011) 615 final).

4

---

| 27.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 225/167 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 225/167

---

Mnenje Odbora regij – Program Evropske unije za socialne spremembe in inovacije

2012/C 225/13

ODBOR REGIJ

| — | poudarja, da je treba program usmeriti predvsem na mlade, ki jih je kriza še posebno prizadela: ker je več kakor 20 % mladih brezposelnih, jim je treba nameniti prednost. Posebno pozornost je treba nameniti tudi skupini dolgotrajno brezposelnih, ki jih je med vsemi delovno aktivnimi prebivalci držav članic Evropske unije 3,8 %; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je treba program usmeriti predvsem na mlade, ki jih je kriza še posebno prizadela: ker je več kakor 20 % mladih brezposelnih, jim je treba nameniti prednost. Posebno pozornost je treba nameniti tudi skupini dolgotrajno brezposelnih, ki jih je med vsemi delovno aktivnimi prebivalci držav članic Evropske unije 3,8 %;

| — | izraža prepričanje, da mora predlog v delu o socialnih inovacijah za dejansko eksperimentiranje nameniti precej višja sredstva, kakor predlaga Komisija, in to predvsem za projekte, povezane s političnimi prednostnimi nalogami in zlasti s socialnim vključevanjem mladih; |
| --- | --- |

—

izraža prepričanje, da mora predlog v delu o socialnih inovacijah za dejansko eksperimentiranje nameniti precej višja sredstva, kakor predlaga Komisija, in to predvsem za projekte, povezane s političnimi prednostnimi nalogami in zlasti s socialnim vključevanjem mladih;

| — | potrjuje pomen podpore geografski mobilnosti delavcev na evropski ravni in meni, da bo EURES vse bolj uporaben instrument samo, če bo zmogel dejansko povezovati povpraševanje in ponudbo na trgu delovne sile in če bo mogoče njegove rezultate učinkovito ovrednotiti. Poudarja tudi morebiten prispevek lokalnih in regionalnih oblasti na tem področju; |
| --- | --- |

—

potrjuje pomen podpore geografski mobilnosti delavcev na evropski ravni in meni, da bo EURES vse bolj uporaben instrument samo, če bo zmogel dejansko povezovati povpraševanje in ponudbo na trgu delovne sile in če bo mogoče njegove rezultate učinkovito ovrednotiti. Poudarja tudi morebiten prispevek lokalnih in regionalnih oblasti na tem področju;

| — | izraža dvom glede odločitve, da se iz programa o socialnih inovacijah črta navedba enakosti med spoloma in boja proti diskriminaciji. |
| --- | --- |

—

izraža dvom glede odločitve, da se iz programa o socialnih inovacijah črta navedba enakosti med spoloma in boja proti diskriminaciji.

| Poročevalec | Enrico ROSSI (IT/PES), predsednik dežele Toskane |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Programu Evropske unije za socialne spremembe in inovacije
  COM(2011) 609 final |

Poročevalec

Enrico ROSSI (IT/PES), predsednik dežele Toskane

Referenčni dokument

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Programu Evropske unije za socialne spremembe in inovacije

COM(2011) 609 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 1. | z zadovoljstvom sprejema odločitev Komisije, da za obdobje 2014–2020 predstavi nove uredbe o programu Progress, mikrofinančnem instrumentu in mreži EURES ter jih združi v okviru Programa za socialne spremembe in inovacije; |
| --- | --- |

1.

z zadovoljstvom sprejema odločitev Komisije, da za obdobje 2014–2020 predstavi nove uredbe o programu Progress, mikrofinančnem instrumentu in mreži EURES ter jih združi v okviru Programa za socialne spremembe in inovacije;

| 2. | poudarja, da je treba dodatno preučiti pojem socialnih inovacij, ki so po njegovem bistveni instrument odzivanja na tveganje socialne izključenosti in boja proti njej, zlasti v obdobju krize, ki ogroža kohezijo in evropski socialni model; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je treba dodatno preučiti pojem socialnih inovacij, ki so po njegovem bistveni instrument odzivanja na tveganje socialne izključenosti in boja proti njej, zlasti v obdobju krize, ki ogroža kohezijo in evropski socialni model;

| 3. | izraža dvom glede odločitve, da se iz programa o socialnih inovacijah črta navedba enakosti med spoloma in boja proti diskriminaciji; |
| --- | --- |

3.

izraža dvom glede odločitve, da se iz programa o socialnih inovacijah črta navedba enakosti med spoloma in boja proti diskriminaciji;

| 4. | poudarja, da je treba program usmeriti predvsem na mlade, ki jih je kriza še posebno prizadela: ker je več kakor 20 % mladih brezposelnih, jim je treba nameniti prednost. Posebno pozornost je treba nameniti tudi skupini dolgotrajno brezposelnih, ki jih je med vsemi delovno aktivnimi prebivalci držav članic Evropske unije 3,8 %; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba program usmeriti predvsem na mlade, ki jih je kriza še posebno prizadela: ker je več kakor 20 % mladih brezposelnih, jim je treba nameniti prednost. Posebno pozornost je treba nameniti tudi skupini dolgotrajno brezposelnih, ki jih je med vsemi delovno aktivnimi prebivalci držav članic Evropske unije 3,8 %;

| 5. | poudarja tudi potrebo po jasnejši opredelitvi „socialne ekonomije“ in se v zvezi s tem sklicuje zlasti na poročilo Evropskega parlamenta o socialni ekonomiji (1); |
| --- | --- |

5.

poudarja tudi potrebo po jasnejši opredelitvi „socialne ekonomije“ in se v zvezi s tem sklicuje zlasti na poročilo Evropskega parlamenta o socialni ekonomiji (1);

| 6. | poudarja pomen skladne uporabe sredstev iz programa ter sredstev Evropskega socialnega sklada. Opozarja, da se morajo Komisija in regionalne oblasti zanjo zavzemati z ukrepi, ki jih opredeli Komisija. Tak pristop bi se lahko pokazal že pri oblikovanju smernic o javnih naročilih in postopkov za analizo projektov; |
| --- | --- |

6.

poudarja pomen skladne uporabe sredstev iz programa ter sredstev Evropskega socialnega sklada. Opozarja, da se morajo Komisija in regionalne oblasti zanjo zavzemati z ukrepi, ki jih opredeli Komisija. Tak pristop bi se lahko pokazal že pri oblikovanju smernic o javnih naročilih in postopkov za analizo projektov;

| 7. | izraža prepričanje, da mora predlog v delu o socialnih inovacijah za dejansko eksperimentiranje nameniti precej višja sredstva, kakor predlaga Komisija, in to predvsem za projekte, povezane s političnimi prednostnimi nalogami in zlasti s socialnim vključevanjem mladih; |
| --- | --- |

7.

izraža prepričanje, da mora predlog v delu o socialnih inovacijah za dejansko eksperimentiranje nameniti precej višja sredstva, kakor predlaga Komisija, in to predvsem za projekte, povezane s političnimi prednostnimi nalogami in zlasti s socialnim vključevanjem mladih;

| 8. | potrjuje, da so ukrepi mikrokreditiranja v trenutnih političnih in gospodarskih okoliščinah še kako pomembni v podporo državljanom (zlasti mladim in ženskam) pri zagonu samostojne dejavnosti, razvoju poslovne dejavnosti ali izboljšanju njihove sposobnosti poslovanja; |
| --- | --- |

8.

potrjuje, da so ukrepi mikrokreditiranja v trenutnih političnih in gospodarskih okoliščinah še kako pomembni v podporo državljanom (zlasti mladim in ženskam) pri zagonu samostojne dejavnosti, razvoju poslovne dejavnosti ali izboljšanju njihove sposobnosti poslovanja;

| 9. | poudarja, da je treba tudi na tem področju pozornost najprej nameniti šibkim ali ogroženim socialnim kategorijam ali socialnim podjetjem; opozarja na dosedanjo učinkovitost mikrofinanciranja, kar zadeva bodisi uspešnost naložb bodisi majhen delež zamud pri vračilu zapadlih obrokov posojil; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba tudi na tem področju pozornost najprej nameniti šibkim ali ogroženim socialnim kategorijam ali socialnim podjetjem; opozarja na dosedanjo učinkovitost mikrofinanciranja, kar zadeva bodisi uspešnost naložb bodisi majhen delež zamud pri vračilu zapadlih obrokov posojil;

| 10. | potrjuje pomen podpore geografski mobilnosti delavcev na evropski ravni in meni, da bo EURES vse bolj uporaben instrument samo, če bo zmogel dejansko povezovati povpraševanje in ponudbo na trgu delovne sile in če bo mogoče njegove rezultate učinkovito ovrednotiti. Poudarja tudi morebiten prispevek lokalnih in regionalnih oblasti na tem področju; |
| --- | --- |

10.

potrjuje pomen podpore geografski mobilnosti delavcev na evropski ravni in meni, da bo EURES vse bolj uporaben instrument samo, če bo zmogel dejansko povezovati povpraševanje in ponudbo na trgu delovne sile in če bo mogoče njegove rezultate učinkovito ovrednotiti. Poudarja tudi morebiten prispevek lokalnih in regionalnih oblasti na tem področju;

| 11. | opozarja, da kljub prizadevanjem institucij še vedno ostajajo precejšnje konkretne ovire za geografsko mobilnost delavcev znotraj EU, zlasti tistih, ki živijo v regijah, najbolj oddaljenih od celine; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da kljub prizadevanjem institucij še vedno ostajajo precejšnje konkretne ovire za geografsko mobilnost delavcev znotraj EU, zlasti tistih, ki živijo v regijah, najbolj oddaljenih od celine;

| 12. | poudarja, da je treba izboljšati postopke ocenjevanja, da se bo mogoče seznaniti z vplivom celotnega programa. Komisijo poziva, naj čim prej predloži predvidene končne ocene ustreznih trenutnih programov ter predstavi morebitne spremembe novih programov; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba izboljšati postopke ocenjevanja, da se bo mogoče seznaniti z vplivom celotnega programa. Komisijo poziva, naj čim prej predloži predvidene končne ocene ustreznih trenutnih programov ter predstavi morebitne spremembe novih programov;

| 13. | poudarja, da socialne inovacije omogočajo odziv na tveganje socialne izključenosti in dejaven boj proti njej, zlasti v obdobju krize, ki ogroža kohezijo in evropski socialni model; opozarja, da se res srečujemo z nevarnostjo generacijske krize nepredstavljivih razsežnosti za naš družbeni model in demokratični sistem; zato poziva, naj Evropa prevzame svojo odgovornost ter spodbuja socialno eksperimentiranje in širi zglede dobrega ravnanja, ki izhajajo iz tega, da se bodo izoblikovali učinkoviti intervencijski modeli, uporabni v vsej Uniji; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da socialne inovacije omogočajo odziv na tveganje socialne izključenosti in dejaven boj proti njej, zlasti v obdobju krize, ki ogroža kohezijo in evropski socialni model; opozarja, da se res srečujemo z nevarnostjo generacijske krize nepredstavljivih razsežnosti za naš družbeni model in demokratični sistem; zato poziva, naj Evropa prevzame svojo odgovornost ter spodbuja socialno eksperimentiranje in širi zglede dobrega ravnanja, ki izhajajo iz tega, da se bodo izoblikovali učinkoviti intervencijski modeli, uporabni v vsej Uniji;

| 14. | opozarja na mnenje Odbora o mikrofinančnem instrumentu
   (2) z dne 7. oktobra 2009 in na pomembno vlogo, ki jo mikrofinančni instrument lahko ima v boju proti izključevanju in pri podpiranju vključevanja. Njegovo nalogo natančneje povzemata premislek Odbora glede opredelitve kategorij, ki jim je namenjen ta instrument, ter poudarek, da ne gre za instrument za financiranje potrošnje, temveč zagona ali uveljavitve inovativnih ali socialnih malih podjetij, tudi če običajno niso posojilno sposobna. Poudarja, da evropski ukrepi ostajajo drugostopenjski, tj. v podporo nacionalnim, regionalnim ali lokalnim akterjem, ki dodeljujejo mikrokredite. Poudarja tudi, da je instrument pomemben zato, ker omogoča zagon učinkovitega mehanizma za samofinanciranje podjetij upravičencev in obračanje razpoložljivih sredstev zaradi visoke stopnje povračil. Zato poziva k doslednim evropskim predpisom, ki na evropski ravni opredeljujejo skupne prvine za uskladitev ali posplošitev poslovanja v zvezi z mikrokreditiranjem. Odbor Komisijo opozarja na številne uspešne primere nepridobitnih organizacij, ki na področju zagotavljanja mikrokreditov že izvrstno delujejo. Da ne bi ovirali dela na tem področju, je pomembno, da EU ne oblikuje lastne vzporedne strukture, temveč podpre tekoča prizadevanja; |
| --- | --- |

14.

opozarja na mnenje Odbora o mikrofinančnem instrumentu
   (2) z dne 7. oktobra 2009 in na pomembno vlogo, ki jo mikrofinančni instrument lahko ima v boju proti izključevanju in pri podpiranju vključevanja. Njegovo nalogo natančneje povzemata premislek Odbora glede opredelitve kategorij, ki jim je namenjen ta instrument, ter poudarek, da ne gre za instrument za financiranje potrošnje, temveč zagona ali uveljavitve inovativnih ali socialnih malih podjetij, tudi če običajno niso posojilno sposobna. Poudarja, da evropski ukrepi ostajajo drugostopenjski, tj. v podporo nacionalnim, regionalnim ali lokalnim akterjem, ki dodeljujejo mikrokredite. Poudarja tudi, da je instrument pomemben zato, ker omogoča zagon učinkovitega mehanizma za samofinanciranje podjetij upravičencev in obračanje razpoložljivih sredstev zaradi visoke stopnje povračil. Zato poziva k doslednim evropskim predpisom, ki na evropski ravni opredeljujejo skupne prvine za uskladitev ali posplošitev poslovanja v zvezi z mikrokreditiranjem. Odbor Komisijo opozarja na številne uspešne primere nepridobitnih organizacij, ki na področju zagotavljanja mikrokreditov že izvrstno delujejo. Da ne bi ovirali dela na tem področju, je pomembno, da EU ne oblikuje lastne vzporedne strukture, temveč podpre tekoča prizadevanja;

| 15. | v zvezi z instrumentom EURES poziva Komisijo, naj ga oblikuje tako, da bo bolj učinkovit, in sicer z usklajevanjem povpraševanja in ponudbe ter z uporabo nacionalnih in regionalnih zavodov za zaposlovanje; poziva k temu, da se mora EURES bolj spoprijemati s potrebami mladih iskalcev prve zaposlitve ter prispevati k mobilnosti oseb brez delovnih izkušenj, pri tem pa je treba upoštevati povprašanje po mladih kvalificiranih delavcih v številnih manjših mestih in na podeželju; poudarja tudi, da se je treba odločno spoprijeti z ovirami za prosto gibanje delavcev, med njimi tudi z oddaljenostjo od celine, s katerimi bi se moral instrument ukvarjati in se ne omejiti zgolj na ukrepe posredovanja dela. |
| --- | --- |

15.

v zvezi z instrumentom EURES poziva Komisijo, naj ga oblikuje tako, da bo bolj učinkovit, in sicer z usklajevanjem povpraševanja in ponudbe ter z uporabo nacionalnih in regionalnih zavodov za zaposlovanje; poziva k temu, da se mora EURES bolj spoprijemati s potrebami mladih iskalcev prve zaposlitve ter prispevati k mobilnosti oseb brez delovnih izkušenj, pri tem pa je treba upoštevati povprašanje po mladih kvalificiranih delavcih v številnih manjših mestih in na podeželju; poudarja tudi, da se je treba odločno spoprijeti z ovirami za prosto gibanje delavcev, med njimi tudi z oddaljenostjo od celine, s katerimi bi se moral instrument ukvarjati in se ne omejiti zgolj na ukrepe posredovanja dela.

ODBOR REGIJ

Konkretna vprašanja

| 16. | izraža zaskrbljenost, ker je bila na področju socialnih inovacij – v primerjavi z zdaj veljavnim programom Progress – črtana navedba enakosti spolov in nediskriminacije, in sicer zaradi velikega dvoplastnega tveganja: preusmeritve pozornosti s potrebe po odpravi družbenih ovir za enakost zgolj na običajno priznavanje pravic in razdrobljenosti inovativnih ukrepov na socialnem področju; |
| --- | --- |

16.

izraža zaskrbljenost, ker je bila na področju socialnih inovacij – v primerjavi z zdaj veljavnim programom Progress – črtana navedba enakosti spolov in nediskriminacije, in sicer zaradi velikega dvoplastnega tveganja: preusmeritve pozornosti s potrebe po odpravi družbenih ovir za enakost zgolj na običajno priznavanje pravic in razdrobljenosti inovativnih ukrepov na socialnem področju;

| 17. | potrjuje, da proračun za program ostaja nižji, kot bi bilo potrebno, zlasti na področju socialnega eksperimentiranja, čeprav Komisija predlaga, da se zanj nameni 17 % proračuna; |
| --- | --- |

17.

potrjuje, da proračun za program ostaja nižji, kot bi bilo potrebno, zlasti na področju socialnega eksperimentiranja, čeprav Komisija predlaga, da se zanj nameni 17 % proračuna;

| 18. | glede mikrofinanciranja potrjuje svoje mnenje iz leta 2009, pri tem pa je treba upoštevati, da se program, ki ga sofinancirata EIB in Evropski investicijski sklad, izvaja zgolj dobro leto dni; opozarja, da bi bilo treba dodatno pozornost nameniti konkretnim ukrepom v podporo ponudnikom mikrokreditov, da bi ti lahko izpolnjevali minimalne pogoje glede ravnovesja in vzdržnosti, pri tem pa opominja, da je učinkovitost ukrepov mikrofinanciranja tesno povezana z obsegom zmožnosti ponudnikov in kakovostjo ponujenih mikrofinančnih storitev, zato je treba spodbuditi in podpreti nacionalne ali regionalne mreže mikrofinanciranja, ki bi delovale kot drugostopenjske strukture posamičnih lokalnih ponudnikov; |
| --- | --- |

18.

glede mikrofinanciranja potrjuje svoje mnenje iz leta 2009, pri tem pa je treba upoštevati, da se program, ki ga sofinancirata EIB in Evropski investicijski sklad, izvaja zgolj dobro leto dni; opozarja, da bi bilo treba dodatno pozornost nameniti konkretnim ukrepom v podporo ponudnikom mikrokreditov, da bi ti lahko izpolnjevali minimalne pogoje glede ravnovesja in vzdržnosti, pri tem pa opominja, da je učinkovitost ukrepov mikrofinanciranja tesno povezana z obsegom zmožnosti ponudnikov in kakovostjo ponujenih mikrofinančnih storitev, zato je treba spodbuditi in podpreti nacionalne ali regionalne mreže mikrofinanciranja, ki bi delovale kot drugostopenjske strukture posamičnih lokalnih ponudnikov;

| 19. | poudarja, da je potrebna skladnost ukrepov EU, če obstaja več programov s področja inovacij in mikrokreditov; poziva k večji usklajenosti Programa za socialne spremembe in inovacije ter Evropskega socialnega sklada, ob upoštevanju strukturnih razlik med upravljavci – Komisijo za ta program ter nacionalnimi in regionalnimi oblastmi za socialni sklad. V zvezi s tem predlaga troje: prizadevanja regij za uporabo socialnega ali drugih skladov za izvajanje dobrih praks; možnost, da bi Odbor regij predstavil usmeritve glede skladnosti ob objavi razpisov javnih naročil; če bi bilo to primerno za teritorialno razsežnost projektov, bi morale zainteresirane lokalne in regionalne oblasti izraziti mnenje o posamičnih predstavljenih projektih, da bi zagotovile sinergijo in usklajenost s svojo uporabo Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je potrebna skladnost ukrepov EU, če obstaja več programov s področja inovacij in mikrokreditov; poziva k večji usklajenosti Programa za socialne spremembe in inovacije ter Evropskega socialnega sklada, ob upoštevanju strukturnih razlik med upravljavci – Komisijo za ta program ter nacionalnimi in regionalnimi oblastmi za socialni sklad. V zvezi s tem predlaga troje: prizadevanja regij za uporabo socialnega ali drugih skladov za izvajanje dobrih praks; možnost, da bi Odbor regij predstavil usmeritve glede skladnosti ob objavi razpisov javnih naročil; če bi bilo to primerno za teritorialno razsežnost projektov, bi morale zainteresirane lokalne in regionalne oblasti izraziti mnenje o posamičnih predstavljenih projektih, da bi zagotovile sinergijo in usklajenost s svojo uporabo Evropskega socialnega sklada;

| 20. | navsezadnje opaža problem zagotavljanja čim bolj natančnih ocen učinkovitosti za vse tri programske osi, zlasti za mikrofinanciranje in EURES, pri čemer je namen ugotoviti, koliko oseb je dejansko našlo zaposlitev po zaslugi programa. Meni, da bi si morala Komisija prizadevati za čimprejšnjo predstavitev rezultatov ocenjevanja trenutnih programov, ki bodo objavljeni izključno po uveljavitvi novih programov, ter njihove naknadne spremembe ali dopolnitve. |
| --- | --- |

20.

navsezadnje opaža problem zagotavljanja čim bolj natančnih ocen učinkovitosti za vse tri programske osi, zlasti za mikrofinanciranje in EURES, pri čemer je namen ugotoviti, koliko oseb je dejansko našlo zaposlitev po zaslugi programa. Meni, da bi si morala Komisija prizadevati za čimprejšnjo predstavitev rezultatov ocenjevanja trenutnih programov, ki bodo objavljeni izključno po uveljavitvi novih programov, ter njihove naknadne spremembe ali dopolnitve.

II.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 19

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| V skladu s členom 9 Pogodbe mora Program zagotoviti, da bodo pri opredeljevanju in izvajanju politik in dejavnosti Unije upoštevane zahteve, povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite in bojem proti socialni izključenosti. | V skladu s členom 9 Pogodbe mora Program zagotoviti, da bodo pri opredeljevanju in izvajanju politik in dejavnosti Unije upoštevane zahteve, povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite in bojem proti socialni izključenosti. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V skladu s členom 9 Pogodbe mora Program zagotoviti, da bodo pri opredeljevanju in izvajanju politik in dejavnosti Unije upoštevane zahteve, povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite in bojem proti socialni izključenosti.

V skladu s členom 9 Pogodbe mora Program zagotoviti, da bodo pri opredeljevanju in izvajanju politik in dejavnosti Unije upoštevane zahteve, povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite in bojem proti socialni izključenosti.

Obrazložitev

Treba je poudariti potrebo po skladnosti izvajanja tega programa s strategijo Evropa 2020.

Predlog spremembe 2

Člen 4(1), nova alinea (f)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 4
  Splošni cilji Programa
  Program si prizadeva doseči naslednje splošne cilje:






  (a) | ... |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 4

Splošni cilji Programa

Program si prizadeva doseči naslednje splošne cilje:

(a)

...

| (b) | podpirati razvoj ustreznih, dostopnih in učinkovitih sistemov socialne zaščite in trgov dela ter pospeševati reformo politike s spodbujanjem dobrega upravljanja, vzajemnega učenja in socialnih inovacij; |
| --- | --- |

(b)

podpirati razvoj ustreznih, dostopnih in učinkovitih sistemov socialne zaščite in trgov dela ter pospeševati reformo politike s spodbujanjem dobrega upravljanja, vzajemnega učenja in socialnih inovacij;

| (c) | ... |
| --- | --- |

(c)

...

| (d) | spodbujati geografsko mobilnost delavcev ter povečevati zaposlitvene možnosti z razvojem trgov dela Unije, ki so odprti in vsem dostopni; |
| --- | --- |

(d)

spodbujati geografsko mobilnost delavcev ter povečevati zaposlitvene možnosti z razvojem trgov dela Unije, ki so odprti in vsem dostopni;

| (e) | spodbujati zaposlovanje in socialno vključenost s povečevanjem razpoložljivosti in dostopnosti mikrofinanciranja za ranljive skupine in mikropodjetja ter povečevanjem dostopa do financiranja za socialna podjetja. |
| --- | --- |

(e)

spodbujati zaposlovanje in socialno vključenost s povečevanjem razpoložljivosti in dostopnosti mikrofinanciranja za ranljive skupine in mikropodjetja ter povečevanjem dostopa do financiranja za socialna podjetja.

Člen 4

Splošni cilji Programa

Program si prizadeva doseči naslednje splošne cilje:

| (a) | ... |
| --- | --- |

(a)

...

| (b) | podpirati razvoj ustreznih, dostopnih in učinkovitih sistemov socialne zaščite in trgov dela ter pospeševati reformo politike s spodbujanjem dobrega upravljanja, vzajemnega učenja in socialnih inovacij; |
| --- | --- |

(b)

podpirati razvoj ustreznih, dostopnih in učinkovitih sistemov socialne zaščite in trgov dela ter pospeševati reformo politike s spodbujanjem dobrega upravljanja, vzajemnega učenja in socialnih inovacij;

| (c) | ... |
| --- | --- |

(c)

...

| (d) | spodbujati geografsko mobilnost delavcev ter povečevati zaposlitvene možnosti z razvojem trgov dela Unije, ki so odprti in vsem dostopni; |
| --- | --- |

(d)

spodbujati geografsko mobilnost delavcev ter povečevati zaposlitvene možnosti z razvojem trgov dela Unije, ki so odprti in vsem dostopni;

| (e) | spodbujati zaposlovanje in socialno vključenost s povečevanjem razpoložljivosti in dostopnosti mikrofinanciranja za ranljive skupine in mikropodjetja ter povečevanjem dostopa do financiranja za socialna podjetja |
| --- | --- |

(e)

spodbujati zaposlovanje in socialno vključenost s povečevanjem razpoložljivosti in dostopnosti mikrofinanciranja za ranljive skupine in mikropodjetja ter povečevanjem dostopa do financiranja za socialna podjetja

| | |
| --- | --- |

Obrazložitev

Glede alinee (b): treba je podpirati sodelovanje vseh ustreznih zainteresiranih strani pri razvoju sistemov socialnega varstva. Glede alinee (d): mikrofinanciranje je za mlade lahko edini način, kako začeti s podjetjem ali ga razviti. Glede alinee (f): dejavno sodelovanje vseh ustreznih akterjev je pogoj za ta program.

Predlog spremembe 3

Člen 5(2) a)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 5
  Proračun
  Osem iz člena 3(1) se dodelijo naslednji okvirni deleži:






  (a) | 60 % osi Progress, od tega vsaj 17 % za spodbujanje socialnega eksperimentiranja kot metodi preskušanja in ocenjevanja inovativnih rešitev, da bi okrepili te rešitve; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 5

Proračun

Osem iz člena 3(1) se dodelijo naslednji okvirni deleži:

(a)

60 % osi Progress, od tega vsaj 17 % za spodbujanje socialnega eksperimentiranja kot metodi preskušanja in ocenjevanja inovativnih rešitev, da bi okrepili te rešitve;

| (b) | 15 % osi EURES; |
| --- | --- |

(b)

15 % osi EURES;

| (c) | 20 % osi mikrofinanciranje in socialno podjetništvo. |
| --- | --- |

(c)

20 % osi mikrofinanciranje in socialno podjetništvo.

Člen 5

Proračun

Osem iz člena 3(1) se dodelijo naslednji okvirni deleži:

| (a) | 60 % osi Progress, od tega vsaj  % za spodbujanje socialnega eksperimentiranja kot metodi preskušanja in ocenjevanja inovativnih rešitev, da bi okrepili te rešitveda bi okrepili te rešitve |
| --- | --- |

(a)

60 % osi Progress, od tega vsaj  % za spodbujanje socialnega eksperimentiranja kot metodi preskušanja in ocenjevanja inovativnih rešitev, da bi okrepili te rešitveda bi okrepili te rešitve

| (b) | 15 % osi EURES; |
| --- | --- |

(b)

15 % osi EURES;

| (c) | 20 % osi mikrofinanciranje in socialno podjetništvo. |
| --- | --- |

(c)

20 % osi mikrofinanciranje in socialno podjetništvo.

Obrazložitev

Zelo pomembno je poudariti potrebo po posebni pozornosti konkretnemu preskušanju in boju proti brezposelnosti mladih, zlasti v luči nedavnih statističnih podatkov.

Predlog spremembe 4

Člen 8(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 8
  Skladnost in dopolnjevanje
  Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da so dejavnosti, ki se izvajajo v okviru Programa, skladne z drugimi ukrepi Unije in jih dopolnjujejo, zlasti v okviru Evropskega socialnega sklada (ESS) in na področjih, kot so socialni dialog, pravosodje in temeljne pravice, izobraževanje, poklicno usposabljanje in mladinska politika, raziskave in inovacije, podjetništvo, zdravje, širitev in zunanji odnosi ter splošna gospodarska politika. | Člen 8
  Skladnost in dopolnjevanje
  Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da so dejavnosti, ki se izvajajo v okviru Programa, skladne z drugimi ukrepi Unije in jih dopolnjujejo, zlasti v okviru Evropskega socialnega sklada (ESS) in na področjih, kot so socialni dialog, pravosodje in temeljne pravice, izobraževanje, poklicno usposabljanje in mladinska politika, raziskave in inovacije, podjetništvo, zdravje, širitev in zunanji odnosi ter splošna gospodarska politika. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 8

Skladnost in dopolnjevanje

Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da so dejavnosti, ki se izvajajo v okviru Programa, skladne z drugimi ukrepi Unije in jih dopolnjujejo, zlasti v okviru Evropskega socialnega sklada (ESS) in na področjih, kot so socialni dialog, pravosodje in temeljne pravice, izobraževanje, poklicno usposabljanje in mladinska politika, raziskave in inovacije, podjetništvo, zdravje, širitev in zunanji odnosi ter splošna gospodarska politika.

Člen 8

Skladnost in dopolnjevanje

Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da so dejavnosti, ki se izvajajo v okviru Programa, skladne z drugimi ukrepi Unije in jih dopolnjujejo, zlasti v okviru Evropskega socialnega sklada (ESS) in na področjih, kot so socialni dialog, pravosodje in temeljne pravice, izobraževanje, poklicno usposabljanje in mladinska politika, raziskave in inovacije, podjetništvo, zdravje, širitev in zunanji odnosi ter splošna gospodarska politika.

Obrazložitev

Glede na sorazmerno majhna sredstva evropskih in nacionalnih je pri odhodkih bistvenega pomena zagotoviti skladnost in sinergijo. Zato je potrebna večja kontinuiteta pri izvajanju ukrepov preskušanja ter opredelitvi dobre prakse in ukrepih v okviru operativnih skladov, kot sta Evropski sklad za regionalni razvoj in zlasti Evropski socialni sklad. Marsikdaj je na podlagi smernic pristojnih regionalnih oblasti in brez poseganja v neodvisnost Komisije pri sprejemanju odločitev o odobritvi projektov v skladu z ustreznimi predpisi treba preveriti skladnost med odhodki za ukrepe preskušanja in zatem potrebnimi operativnimi odhodki.

Predlog spremembe 5

Člen 13

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 13
  Spremljanje
  Komisija zaradi rednega spremljanja Programa in kakršnih koli prilagoditev, potrebnih za njegovo politiko in prednostne naloge financiranja, pripravi dvoletna poročila o spremljanju ter jih pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu. Taka poročila zajemajo rezultate Programa in obseg, v katerem so bila vprašanja enakosti spolov in nediskriminacije, vključno z vprašanji dostopnosti, obravnavana v njegovih dejavnostih. | Člen 13
  Spremljanje
  Komisija zaradi rednega spremljanja Programa in kakršnih koli prilagoditev, potrebnih za njegovo politiko in prednostne naloge financiranja, pripravi dvoletna poročila o spremljanju ter jih pošlje Evropskemu parlamentu Svetu . Taka poročila zajemajo rezultate Programa in obseg, v katerem so bila vprašanja enakosti spolov in nediskriminacije, vključno z vprašanji dostopnosti, obravnavana v njegovih dejavnostih |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 13

Spremljanje

Komisija zaradi rednega spremljanja Programa in kakršnih koli prilagoditev, potrebnih za njegovo politiko in prednostne naloge financiranja, pripravi dvoletna poročila o spremljanju ter jih pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu. Taka poročila zajemajo rezultate Programa in obseg, v katerem so bila vprašanja enakosti spolov in nediskriminacije, vključno z vprašanji dostopnosti, obravnavana v njegovih dejavnostih.

Člen 13

Spremljanje

Komisija zaradi rednega spremljanja Programa in kakršnih koli prilagoditev, potrebnih za njegovo politiko in prednostne naloge financiranja, pripravi dvoletna poročila o spremljanju ter jih pošlje Evropskemu parlamentu Svetu . Taka poročila zajemajo rezultate Programa in obseg, v katerem so bila vprašanja enakosti spolov in nediskriminacije, vključno z vprašanji dostopnosti, obravnavana v njegovih dejavnostih

Obrazložitev

Številni ukrepi, ki jih opredeljuje Program, imajo velik učinek na regionalne ukrepe ali pa te Program vključuje. Zato mora OR pripraviti mnenje in v njem ponuditi nasvete Komisiji, ki bodo skladni z regionalno politiko.

Predlog spremembe 6

Člen 22

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 22
  Specifični cilji
  Poleg splošnih ciljev iz člena 4 so specifični cilji osi mikrofinanciranje in socialno podjetništvo:






  1. | povečati dostop do mikrofinanciranja in njegovo razpoložljivost za:






  (a) | osebe, ki so ostale brez službe ali jim to grozi ali imajo težave pri vstopanju ali ponovnem vstopanju na trg dela, posameznike, ki jim grozi socialna izključenost, in ogrožene osebe, ki so v zapostavljenem položaju pri dostopu do konvencionalnega trga posojil in ki želijo ustanoviti ali razviti svoje mikropodjetje; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 22

Specifični cilji

Poleg splošnih ciljev iz člena 4 so specifični cilji osi mikrofinanciranje in socialno podjetništvo:

1.

povečati dostop do mikrofinanciranja in njegovo razpoložljivost za:

(a)

osebe, ki so ostale brez službe ali jim to grozi ali imajo težave pri vstopanju ali ponovnem vstopanju na trg dela, posameznike, ki jim grozi socialna izključenost, in ogrožene osebe, ki so v zapostavljenem položaju pri dostopu do konvencionalnega trga posojil in ki želijo ustanoviti ali razviti svoje mikropodjetje;

| (b) | mikropodjetja, zlasti tista, ki zaposlujejo osebe iz odstavka (a); |
| --- | --- |

(b)

mikropodjetja, zlasti tista, ki zaposlujejo osebe iz odstavka (a);

| 2. | povečevati institucionalno zmogljivost ponudnikov mikrokreditov; |
| --- | --- |

2.

povečevati institucionalno zmogljivost ponudnikov mikrokreditov;

| 3. | podpirati razvoj socialnih podjetij, predvsem z lajšanjem dostopa do finančnih sredstev. |
| --- | --- |

3.

podpirati razvoj socialnih podjetij, predvsem z lajšanjem dostopa do finančnih sredstev.

Člen 22

Specifični cilji

Poleg splošnih ciljev iz člena 4 so specifični cilji osi mikrofinanciranje in socialno podjetništvo:

| 1. | dostop do mikrofinanciranja in njegovo razpoložljivost za:






  (a) | osebe, ki so ostale brez službe ali jim to grozi ali imajo težave pri vstopanju ali ponovnem vstopanju na trg dela, posameznike, ki jim grozi socialna izključenost, in ogrožene osebe, ki so v zapostavljenem položaju pri dostopu do konvencionalnega trga posojil in ki želijo ustanoviti ali razviti svoje mikropodjetje sami ali v sodelovanju z drugimi osebami v podobnem položaju; ; |
| --- | --- | --- |

1.

dostop do mikrofinanciranja in njegovo razpoložljivost za:

(a)

osebe, ki so ostale brez službe ali jim to grozi ali imajo težave pri vstopanju ali ponovnem vstopanju na trg dela, posameznike, ki jim grozi socialna izključenost, in ogrožene osebe, ki so v zapostavljenem položaju pri dostopu do konvencionalnega trga posojil in ki želijo ustanoviti ali razviti svoje mikropodjetje sami ali v sodelovanju z drugimi osebami v podobnem položaju; ;

| (b) | mikropodjetja, zlasti tista, ki zaposlujejo osebe iz odstavka (a); |
| --- | --- |

(b)

mikropodjetja, zlasti tista, ki zaposlujejo osebe iz odstavka (a);

| 2. | povečevati institucionalno zmogljivost ponudnikov mikrokreditov ; |
| --- | --- |

2.

povečevati institucionalno zmogljivost ponudnikov mikrokreditov ;

| 3. | |
| --- | --- |

3.

podpirati razvoj socialnih podjetij, predvsem z lajšanjem dostopa do finančnih sredstev.

| | podpirati razvoj socialnih podjetij, predvsem z lajšanjem dostopa do finančnih sredstev. |
| --- | --- |

Obrazložitev

Potreben je amandma k odstavku 1, da se podrobneje opredelijo kategorije končnih upravičencev do mikrokredita za proizvodnjo ali poklicni razvoj. Odstavek 2 poudarja vprašanje, ki so se ga dotaknile Evropska komisija in organizacije civilne družbe, dejavne na področju mikrokreditov, zlasti v času, ko je podjetništvo, vključno z malimi podjetji, treba podpirati in spodbujati.

Predlog spremembe 7

Člen 23

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 23
  Sodelovanje
  1.   V okviru osi mikrofinanciranje in socialno podjetništvo lahko sodelujejo javni in zasebni organi, ki so ustanovljeni na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni v državah iz člena 16(1) ter v navedenih državah ponujajo:






  (a) | mikrofinanciranje za osebe in mikropodjetja; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 23

Sodelovanje

1.   V okviru osi mikrofinanciranje in socialno podjetništvo lahko sodelujejo javni in zasebni organi, ki so ustanovljeni na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni v državah iz člena 16(1) ter v navedenih državah ponujajo:

(a)

mikrofinanciranje za osebe in mikropodjetja;

| (b) | financiranje za socialna podjetja. |
| --- | --- |

(b)

financiranje za socialna podjetja.

2.   Da bi navezali stike s končnimi upravičenci in ustvarili konkurenčna mikropodjetja, zmožna preživeti, javni in zasebni organi, ki izvajajo dejavnosti iz odstavka 1(a), tesno sodelujejo z organizacijami, ki zastopajo interese končnih upravičencev do mikrokreditov, in z organizacijami, predvsem prejemnicami podpore ESS, ki zagotavljajo mentorstvo in programe usposabljanja za take končne upravičence.

3.   Javni in zasebni organi, ki izvajajo dejavnosti iz odstavka 1(a), spoštujejo visoke standarde upravljanja, vodenja in varstva potrošnikov v skladu z načeli evropskega kodeksa pravilnega ravnanja za ponudnike mikrokreditov in si prizadevajo preprečevati, da bi se osebe in podjetja preveč zadolžili.

Člen 23

Sodelovanje

1.   V okviru osi mikrofinanciranje in socialno podjetništvo lahko sodelujejo javni in zasebni organi, ki so ustanovljeni na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni v državah iz člena 16(1) ter v navedenih državah ponujajo:

| (a) | mikrofinanciranje za osebe in mikropodjetja; |
| --- | --- |

(a)

mikrofinanciranje za osebe in mikropodjetja;

| (b) | financiranje za socialna podjetja. |
| --- | --- |

(b)

financiranje za socialna podjetja.

2.   Da bi navezali stike s končnimi upravičenci in ustvarili konkurenčna mikropodjetja, zmožna preživeti, javni in zasebni organi, ki izvajajo dejavnosti iz odstavka 1(a), tesno sodelujejo z organizacijami, ki zastopajo interese končnih upravičencev do mikrokreditov, in z organizacijami, predvsem prejemnicami podpore ESS, ki zagotavljajo mentorstvo in programe usposabljanja za take končne upravičence.

3.   Javni in zasebni organi, ki izvajajo dejavnosti iz odstavka 1(a), spoštujejo visoke standarde upravljanja, vodenja in varstva potrošnikov v skladu z načeli evropskega kodeksa pravilnega ravnanja za ponudnike mikrokreditov in si prizadevajo preprečevati da se osebe in podjetja preveč zadolži.

V Bruslju, 3. maja 2012

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

(1)  Poročilo Evropskega parlamenta o socialni ekonomiji (2008/2250(INI).

1

(2)  Mikrofinančni instrument Progress, CdR 224/2009.

2

---

| 27.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 225/174 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 225/174

---

Mnenje Odbora regij – Zakonodajni predlogi o reformi skupne kmetijske politike in politike razvoja podeželja po letu 2013

2012/C 225/14

ODBOR REGIJ

| — | meni, da so predlogi Komisije preveč oddaljeni od korenite reforme skupne kmetijske politike, ki je nujno potrebna za ohranitev evropskega kmetijstva in podeželja; |
| --- | --- |

—

meni, da so predlogi Komisije preveč oddaljeni od korenite reforme skupne kmetijske politike, ki je nujno potrebna za ohranitev evropskega kmetijstva in podeželja;

| — | meni, da je Komisija storila strateško napako s tem, da daje prednost naknadnemu obvladovanju krize pred predhodno ureditvijo trgov; |
| --- | --- |

—

meni, da je Komisija storila strateško napako s tem, da daje prednost naknadnemu obvladovanju krize pred predhodno ureditvijo trgov;

| — | poziva Komisijo, naj ponovno preuči predlog za odpravo različnih sistemov kvot; |
| --- | --- |

—

poziva Komisijo, naj ponovno preuči predlog za odpravo različnih sistemov kvot;

| — | meni, da je treba proizvajalcem v prehranski verigi zagotoviti uravnoteženo razmerje moči; |
| --- | --- |

—

meni, da je treba proizvajalcem v prehranski verigi zagotoviti uravnoteženo razmerje moči;

| — | ocenjuje, da je reforma trgovinske politike Evropske unije izredno pomembna za kmetijski sektor; |
| --- | --- |

—

ocenjuje, da je reforma trgovinske politike Evropske unije izredno pomembna za kmetijski sektor;

| — | je mnenja, da je vzpostavitev ravnovesja pomoči pomembna, vendar ocenjuje, da predlog Komisije ne zadostuje za izboljšanje konkurenčnosti malih in srednje velikih kmetijskih gospodarstev; |
| --- | --- |

—

je mnenja, da je vzpostavitev ravnovesja pomoči pomembna, vendar ocenjuje, da predlog Komisije ne zadostuje za izboljšanje konkurenčnosti malih in srednje velikih kmetijskih gospodarstev;

| — | poziva Komisijo, naj zniža mejne vrednosti za postopno zmanjševanje od 100 000 EUR pomoči z zgornjo mejo 200 000 EUR na kmetijsko gospodarstvo; |
| --- | --- |

—

poziva Komisijo, naj zniža mejne vrednosti za postopno zmanjševanje od 100 000 EUR pomoči z zgornjo mejo 200 000 EUR na kmetijsko gospodarstvo;

| — | zahteva, da se določi časovni razpored za popolno konvergenco na evropski ravni; |
| --- | --- |

—

zahteva, da se določi časovni razpored za popolno konvergenco na evropski ravni;

| — | poziva, naj se državam članicam omogoči, da instrument za območja z naravnimi in posebnimi omejitvami uporabijo v višini 10 % letne nacionalne zgornje meje; |
| --- | --- |

—

poziva, naj se državam članicam omogoči, da instrument za območja z naravnimi in posebnimi omejitvami uporabijo v višini 10 % letne nacionalne zgornje meje;

| — | meni, da je treba po eni strani ustrezna sredstva iz EKSRP nameniti za razvoj lokalne infrastrukture na podeželskih območjih, po drugi strani pa zagotoviti dostop podeželskih občin do sredstev kohezijske politike iz ESRR v okviru celovite politike razvoja podeželja; |
| --- | --- |

—

meni, da je treba po eni strani ustrezna sredstva iz EKSRP nameniti za razvoj lokalne infrastrukture na podeželskih območjih, po drugi strani pa zagotoviti dostop podeželskih občin do sredstev kohezijske politike iz ESRR v okviru celovite politike razvoja podeželja;

| — | priporoča, da se v okviru reforme zagotovi večja subsidiarnost ter s tem večja prožnost za države članice in regije; |
| --- | --- |

—

priporoča, da se v okviru reforme zagotovi večja subsidiarnost ter s tem večja prožnost za države članice in regije;

| — | želi, da bi v okviru možnosti glede izvajanja plačil za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, regionalne oblasti in skupine kmetov lahko sklepale teritorialne pogodbe; |
| --- | --- |

—

želi, da bi v okviru možnosti glede izvajanja plačil za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, regionalne oblasti in skupine kmetov lahko sklepale teritorialne pogodbe;

| — | poziva, naj se v pripravo partnerskih pogodb v celoti vključijo predstavniki podeželskih območij. |
| --- | --- |

—

poziva, naj se v pripravo partnerskih pogodb v celoti vključijo predstavniki podeželskih območij.

| Poročevalec | René SOUCHON (FR/PES), predsednik regionalnega sveta Auvergne |
| --- | --- |
| Referenčni dokumenti | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi pravil za neposredna plačila kmetom v podpornih shemah v okviru skupne kmetijske politike
  COM(2011) 625 final/2
  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov (Uredba o enotni SUT)
  COM(2011) 626 final/2
  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)
  COM(2011) 627 final/2
  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike
  COM(2011) 628 final/2
  Predlog uredbe Sveta o opredelitvi ukrepov za določitev nekaterih pomoči in nadomestil v zvezi s skupno ureditvijo trgov za kmetijske proizvode
  COM(2011) 629 final
  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi z uporabo neposrednih plačil kmetom za leto 2013
  COM(2011) 630 final
  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi z ureditvijo sheme enotnih plačil in podpore vinogradnikom
  COM(2011) 631 final |

Poročevalec

René SOUCHON (FR/PES), predsednik regionalnega sveta Auvergne

Referenčni dokumenti

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi pravil za neposredna plačila kmetom v podpornih shemah v okviru skupne kmetijske politike

COM(2011) 625 final/2

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov (Uredba o enotni SUT)

COM(2011) 626 final/2

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)

COM(2011) 627 final/2

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike

COM(2011) 628 final/2

Predlog uredbe Sveta o opredelitvi ukrepov za določitev nekaterih pomoči in nadomestil v zvezi s skupno ureditvijo trgov za kmetijske proizvode

COM(2011) 629 final

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi z uporabo neposrednih plačil kmetom za leto 2013

COM(2011) 630 final

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi z ureditvijo sheme enotnih plačil in podpore vinogradnikom

COM(2011) 631 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Prednostne naloge skupne kmetijske politike

| 1. | se strinja s cilji, ki jih je za prihodnjo skupno kmetijsko politiko določila Evropska komisija v zvezi s trajnostnim upravljanjem naravnih virov, prehransko varnostjo, kmetijskimi dejavnostmi po vsej Evropi, uravnoteženim regionalnim razvojem, konkurenčnostjo evropskega kmetijstva in poenostavitvijo skupne kmetijske politike (SKP); |
| --- | --- |

1.

se strinja s cilji, ki jih je za prihodnjo skupno kmetijsko politiko določila Evropska komisija v zvezi s trajnostnim upravljanjem naravnih virov, prehransko varnostjo, kmetijskimi dejavnostmi po vsej Evropi, uravnoteženim regionalnim razvojem, konkurenčnostjo evropskega kmetijstva in poenostavitvijo skupne kmetijske politike (SKP);

| 2. | meni pa, da so predlogi Komisije preveč oddaljeni od korenite reforme skupne kmetijske politike, ki je nujno potrebna za ohranitev evropskega kmetijstva in podeželja ter mora v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije temeljiti na potrebah evropskih kmetijskih gospodarstev in zagotavljati enako obravnavo vseh evropskih kmetov; |
| --- | --- |

2.

meni pa, da so predlogi Komisije preveč oddaljeni od korenite reforme skupne kmetijske politike, ki je nujno potrebna za ohranitev evropskega kmetijstva in podeželja ter mora v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije temeljiti na potrebah evropskih kmetijskih gospodarstev in zagotavljati enako obravnavo vseh evropskih kmetov;

| 3. | meni, da mora skupna kmetijska politika, kot je določeno v Pogodbi o delovanju Evropske unije, kmetom omogočati podoben življenjski standard, kot ga ima preostala družba. Ta cilj morajo spremljati ukrepi za stabilizacijo trgov, da se proizvajalcem zagotovijo redne cene, potrošnikom pa hkrati omogočijo razumne cene; |
| --- | --- |

3.

meni, da mora skupna kmetijska politika, kot je določeno v Pogodbi o delovanju Evropske unije, kmetom omogočati podoben življenjski standard, kot ga ima preostala družba. Ta cilj morajo spremljati ukrepi za stabilizacijo trgov, da se proizvajalcem zagotovijo redne cene, potrošnikom pa hkrati omogočijo razumne cene;

| 4. | je mnenja, da je vzpostavitev ravnovesja pomoči pomembna, vendar ocenjuje, da predlog Komisije ne zadostuje za izboljšanje konkurenčnosti malih in srednje velikih kmetijskih gospodarstev ter območij z naravnimi omejitvami in otoških regij, pa tudi določenih panog, potrebnih pomoči. Želi, da bi se za zagotovitev ravnovesja pomoči upoštevala tudi druga merila, zlasti zaposlovanje; |
| --- | --- |

4.

je mnenja, da je vzpostavitev ravnovesja pomoči pomembna, vendar ocenjuje, da predlog Komisije ne zadostuje za izboljšanje konkurenčnosti malih in srednje velikih kmetijskih gospodarstev ter območij z naravnimi omejitvami in otoških regij, pa tudi določenih panog, potrebnih pomoči. Želi, da bi se za zagotovitev ravnovesja pomoči upoštevala tudi druga merila, zlasti zaposlovanje;

| 5. | priporoča, da se v okviru reforme zagotovi večja subsidiarnost ter s tem večja prožnost za države članice in regije; |
| --- | --- |

5.

priporoča, da se v okviru reforme zagotovi večja subsidiarnost ter s tem večja prožnost za države članice in regije;

| 6. | meni, da je treba za kmete predvsem poenostaviti upravne predpise glede izvajanja skupne kmetijske politike, vendar pa ta poenostavitev ne sme pomeniti prevelikega poenotenja meril, ki jih je treba upoštevati, saj bi bilo to v nasprotju z lokalnimi in regionalnimi posebnostmi; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba za kmete predvsem poenostaviti upravne predpise glede izvajanja skupne kmetijske politike, vendar pa ta poenostavitev ne sme pomeniti prevelikega poenotenja meril, ki jih je treba upoštevati, saj bi bilo to v nasprotju z lokalnimi in regionalnimi posebnostmi;

| 7. | meni, da bi morala skupna kmetijska politika bolj spodbujati kakovost kmetijskih proizvodov, zlasti proizvodov z uradno oznako kakovosti. Zato Evropsko komisijo poziva k boljši uskladitvi skupne kmetijske politike in politike kakovosti. |
| --- | --- |

7.

meni, da bi morala skupna kmetijska politika bolj spodbujati kakovost kmetijskih proizvodov, zlasti proizvodov z uradno oznako kakovosti. Zato Evropsko komisijo poziva k boljši uskladitvi skupne kmetijske politike in politike kakovosti.

ODBOR REGIJ

Ureditev trgov

| 8. | je razočaran nad ukrepi za ureditev trgov, ki jih predlaga Komisija, in meni, da predstavljajo nesporno nazadovanje v razvoju skupne kmetijske politike. Čeprav je stabilizacija trgov predvidena v Lizbonski pogodbi, pa Komisija ne predlaga nobenega učinkovitega mehanizma za javni nadzor proizvodnje; |
| --- | --- |

8.

je razočaran nad ukrepi za ureditev trgov, ki jih predlaga Komisija, in meni, da predstavljajo nesporno nazadovanje v razvoju skupne kmetijske politike. Čeprav je stabilizacija trgov predvidena v Lizbonski pogodbi, pa Komisija ne predlaga nobenega učinkovitega mehanizma za javni nadzor proizvodnje;

| 9. | meni, da je Komisija storila strateško napako s tem, da daje prednost naknadnemu obvladovanju krize pred predhodno ureditvijo, ki bi omogočila učinkovit in stroškovno ugodnejši boj proti nestanovitnosti cen; |
| --- | --- |

9.

meni, da je Komisija storila strateško napako s tem, da daje prednost naknadnemu obvladovanju krize pred predhodno ureditvijo, ki bi omogočila učinkovit in stroškovno ugodnejši boj proti nestanovitnosti cen;

| 10. | poziva Komisijo, naj, potem ko bodo znani rezultati novih ocen učinka, ponovno preuči predlog za odpravo različnih sistemov kvot in proizvodnih pravic (sladkor, mleko in pravice do zasaditve vinskih trt), zlasti v zvezi z območji z omejenimi možnostmi in še posebej gorskimi območji; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj, potem ko bodo znani rezultati novih ocen učinka, ponovno preuči predlog za odpravo različnih sistemov kvot in proizvodnih pravic (sladkor, mleko in pravice do zasaditve vinskih trt), zlasti v zvezi z območji z omejenimi možnostmi in še posebej gorskimi območji;

| 11. | poziva Komisijo, naj ohrani sistem preferencialov Skupnosti (1) ter da prednost mehanizmom za intervencijo in skladiščenje (javno in zasebno); |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj ohrani sistem preferencialov Skupnosti (1) ter da prednost mehanizmom za intervencijo in skladiščenje (javno in zasebno);

| 12. | meni, da je za dosego cilja prehranske varnosti, ki ga je za prihodnjo skupno kmetijsko politiko določila Komisija, bistveno, da se proizvajalcem v prehranski verigi zagotovi uravnoteženo razmerje moči; |
| --- | --- |

12.

meni, da je za dosego cilja prehranske varnosti, ki ga je za prihodnjo skupno kmetijsko politiko določila Komisija, bistveno, da se proizvajalcem v prehranski verigi zagotovi uravnoteženo razmerje moči;

| 13. | ocenjuje, da je reforma trgovinske politike Evropske unije izredno pomembna za kmetijski sektor in se ne sme izkoriščati izključno kot sredstvo za povečanje izvoza v tretje države v industrijskem in storitvenem sektorju; |
| --- | --- |

13.

ocenjuje, da je reforma trgovinske politike Evropske unije izredno pomembna za kmetijski sektor in se ne sme izkoriščati izključno kot sredstvo za povečanje izvoza v tretje države v industrijskem in storitvenem sektorju;

| 14. | meni, da je Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, ki razpolaga z 2,5 milijarde EUR, neustrezen za odpravljanje posledic, ki jih lahko v kmetijskem sektorju povzročijo trgovinski sporazumi, predvsem pa njegov namen ni ublažiti predvidenih posledic dvostranskih trgovinskih sporazumov, za katere pogajanja še potekajo. |
| --- | --- |

14.

meni, da je Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, ki razpolaga z 2,5 milijarde EUR, neustrezen za odpravljanje posledic, ki jih lahko v kmetijskem sektorju povzročijo trgovinski sporazumi, predvsem pa njegov namen ni ublažiti predvidenih posledic dvostranskih trgovinskih sporazumov, za katere pogajanja še potekajo.

ODBOR REGIJ

Konvergenca

| 15. | meni, da imajo lokalne in regionalne oblasti ob ustreznem upoštevanju institucionalnega okvira posamezne države članice pravico sodelovati pri izvajanju skupne kmetijske politike v okviru prvega stebra, saj lahko udeležba regionalne ravni prispeva k boljši usmeritvi pomoči glede na družbene, okoljske, agronomske in teritorialne posebnosti kmetijstva ter tako zagotovi učinkovitejšo uporabo sredstev; |
| --- | --- |

15.

meni, da imajo lokalne in regionalne oblasti ob ustreznem upoštevanju institucionalnega okvira posamezne države članice pravico sodelovati pri izvajanju skupne kmetijske politike v okviru prvega stebra, saj lahko udeležba regionalne ravni prispeva k boljši usmeritvi pomoči glede na družbene, okoljske, agronomske in teritorialne posebnosti kmetijstva ter tako zagotovi učinkovitejšo uporabo sredstev;

| 16. | pozdravlja, da Komisija v predlogih odpravlja zgodovinske referenčne vrednosti, ki so povzročale neenakomerno in nepravično porazdelitev pomoči med kmeti; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja, da Komisija v predlogih odpravlja zgodovinske referenčne vrednosti, ki so povzročale neenakomerno in nepravično porazdelitev pomoči med kmeti;

| 17. | kljub temu meni, da je porazdelitev pomoči, kot jo predlaga Komisija, še vedno preveč neenakomerna, zlasti z vidika novih držav članic in še posebej baltskih držav, ki prejemajo najnižja neposredna plačila v vsej Evropski uniji, ter izraža obžalovanje, ker Komisija ni določila rokov za popolno konvergenco med državami članicami. S tem povezani pogoji in časovni razpored morajo upoštevati stroške proizvodnje v vsaki državi članici; |
| --- | --- |

17.

kljub temu meni, da je porazdelitev pomoči, kot jo predlaga Komisija, še vedno preveč neenakomerna, zlasti z vidika novih držav članic in še posebej baltskih držav, ki prejemajo najnižja neposredna plačila v vsej Evropski uniji, ter izraža obžalovanje, ker Komisija ni določila rokov za popolno konvergenco med državami članicami. S tem povezani pogoji in časovni razpored morajo upoštevati stroške proizvodnje v vsaki državi članici;

| 18. | upa, da se bo konvergenca osnovnih plačil znotraj posameznih držav članic uresničevala postopoma, vendar v razumnem roku in tudi ob upoštevanju različnih izhodišč držav članic, ter da bo predviden časovni razpored za popolno konvergenco na evropski ravni. |
| --- | --- |

18.

upa, da se bo konvergenca osnovnih plačil znotraj posameznih držav članic uresničevala postopoma, vendar v razumnem roku in tudi ob upoštevanju različnih izhodišč držav članic, ter da bo predviden časovni razpored za popolno konvergenco na evropski ravni.

ODBOR REGIJ

Postopno zmanjševanje in omejevanje plačila

| 19. | poziva Komisijo, naj zniža mejne vrednosti za postopno zmanjševanje od 100 000 EUR pomoči z zgornjo mejo 200 000 EUR na kmetijsko gospodarstvo ter pri tem odšteje že izplačane in prijavljene plače ter plačilo za delo kmeta; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj zniža mejne vrednosti za postopno zmanjševanje od 100 000 EUR pomoči z zgornjo mejo 200 000 EUR na kmetijsko gospodarstvo ter pri tem odšteje že izplačane in prijavljene plače ter plačilo za delo kmeta;

| 20. | poziva Komisijo, naj omogoči, da se sredstva, pridobljena s tem postopnim zmanjševanjem, lahko namenijo za ukrepe in dejavnosti, ki jih vsaka država članica določi za svoje ozemlje. |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj omogoči, da se sredstva, pridobljena s tem postopnim zmanjševanjem, lahko namenijo za ukrepe in dejavnosti, ki jih vsaka država članica določi za svoje ozemlje.

ODBOR REGIJ

Vezana podpora

| 21. | je mnenja, da je treba ohraniti vezano podporo za določene oblike proizvodnje ali določeno število prikrajšanih regij, da se ohrani zadovoljiva raven proizvodnje in dodane vrednosti; |
| --- | --- |

21.

je mnenja, da je treba ohraniti vezano podporo za določene oblike proizvodnje ali določeno število prikrajšanih regij, da se ohrani zadovoljiva raven proizvodnje in dodane vrednosti;

| 22. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice lahko pri dodeljevanju vezane podpore kmetom same določile kmetijske sektorje, ki se soočajo z vrsto težav in so z gospodarskega, socialnega ali okoljskega vidika še posebej pomembni; Komisijo tudi poziva, naj okrepi mehanizme vezane podpore na območjih z naravnimi omejitvami, v otoških regijah in najbolj oddaljenih območjih, ter pri tem poleg proizvodov, ki jih navaja v predlogu uredbe, upošteva tudi proizvodnjo kmetijskih proizvodov z uradno oznako kakovosti, vključno z ekološko pridelavo; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice lahko pri dodeljevanju vezane podpore kmetom same določile kmetijske sektorje, ki se soočajo z vrsto težav in so z gospodarskega, socialnega ali okoljskega vidika še posebej pomembni; Komisijo tudi poziva, naj okrepi mehanizme vezane podpore na območjih z naravnimi omejitvami, v otoških regijah in najbolj oddaljenih območjih, ter pri tem poleg proizvodov, ki jih navaja v predlogu uredbe, upošteva tudi proizvodnjo kmetijskih proizvodov z uradno oznako kakovosti, vključno z ekološko pridelavo;

| 23. | meni, da je treba za oblikovanje evropskih strategij za stabilizacijo kmetijskih trgov, ne da bi ustvarili umetne sisteme podpore v okviru drugega stebra, izvajati ukrepe za obvladovanje tveganj, ki jih je pri razvoju podeželja treba odpraviti. |
| --- | --- |

23.

meni, da je treba za oblikovanje evropskih strategij za stabilizacijo kmetijskih trgov, ne da bi ustvarili umetne sisteme podpore v okviru drugega stebra, izvajati ukrepe za obvladovanje tveganj, ki jih je pri razvoju podeželja treba odpraviti.

ODBOR REGIJ

Kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje

| 24. | meni, da je sprememba proizvodnega modela evropskega kmetijstva, za katero si prizadeva Komisija v okviru ukrepov za ozelenitev, potrebna, vendar ocenjuje, da je sklop ukrepov za ozelenitev preveč tog, da bi lahko omogočil rešitve, prilagojene regionalnim ali lokalnim potrebam, ter najučinkoviteje prispeval k doseganju ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

24.

meni, da je sprememba proizvodnega modela evropskega kmetijstva, za katero si prizadeva Komisija v okviru ukrepov za ozelenitev, potrebna, vendar ocenjuje, da je sklop ukrepov za ozelenitev preveč tog, da bi lahko omogočil rešitve, prilagojene regionalnim ali lokalnim potrebam, ter najučinkoviteje prispeval k doseganju ciljev strategije Evropa 2020;

| 25. | je mnenja, da mora razvoj v smeri trajnostnih načinov proizvodnje v evropskem kmetijstvu in njegovo prilagajanje na podnebne spremembe spremljati večja podpora za inovativne aplikacije v kmetijstvu. Prizadevanja Evropske unije za inovativno in trajnostno gospodarstvo zahtevajo večje sinergije med trajnostno kmetijsko in ribiško politiko, podnebno in energetsko politiko, regionalno politiko in raziskovalno politiko. Odbor v zvezi s tem opozarja na koristnost raziskav prehrane in na potencial inovativnih aplikacij v biotehnološkem sektorju; |
| --- | --- |

25.

je mnenja, da mora razvoj v smeri trajnostnih načinov proizvodnje v evropskem kmetijstvu in njegovo prilagajanje na podnebne spremembe spremljati večja podpora za inovativne aplikacije v kmetijstvu. Prizadevanja Evropske unije za inovativno in trajnostno gospodarstvo zahtevajo večje sinergije med trajnostno kmetijsko in ribiško politiko, podnebno in energetsko politiko, regionalno politiko in raziskovalno politiko. Odbor v zvezi s tem opozarja na koristnost raziskav prehrane in na potencial inovativnih aplikacij v biotehnološkem sektorju;

| 26. | ocenjuje ukrepe, ki jih predlaga Komisija, kot neustrezne, ker so preveč splošni, in zato poziva k večji subsidiarnosti, da se bodo ti ukrepi izvajali ob čim večjem upoštevanju lokalnih agronomskih, okoljskih in družbeno-gospodarskih danosti, pri čemer je treba pobudo za ciljno usmerjene kmetijsko-okoljske ukrepe in njihovo upravljanje prepustiti lokalnim in regionalnim oblastem in jim omogočiti, da s kmeti ali z njihovimi predstavniki sklepajo teritorialne pogodbe. Poleg tega je mnenja, da je treba ustvariti pogoje dostopa za vsa kmetijska gospodarstva s temeljito revizijo razpoložljivih vrst pomoči; |
| --- | --- |

26.

ocenjuje ukrepe, ki jih predlaga Komisija, kot neustrezne, ker so preveč splošni, in zato poziva k večji subsidiarnosti, da se bodo ti ukrepi izvajali ob čim večjem upoštevanju lokalnih agronomskih, okoljskih in družbeno-gospodarskih danosti, pri čemer je treba pobudo za ciljno usmerjene kmetijsko-okoljske ukrepe in njihovo upravljanje prepustiti lokalnim in regionalnim oblastem in jim omogočiti, da s kmeti ali z njihovimi predstavniki sklepajo teritorialne pogodbe. Poleg tega je mnenja, da je treba ustvariti pogoje dostopa za vsa kmetijska gospodarstva s temeljito revizijo razpoložljivih vrst pomoči;

| 27. | meni, da morajo biti kmeti, ki so pridobili kmetijsko-okoljske certifikate, ki jih priznavajo države članice, v celoti upravičeni do podpore v okviru ozelenitve kmetijstva, če so specifikacije za te postopke zahtevne in jih je uradno priznala Evropska komisija, da se tako zagotovijo enake osnovne zahteve v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

27.

meni, da morajo biti kmeti, ki so pridobili kmetijsko-okoljske certifikate, ki jih priznavajo države članice, v celoti upravičeni do podpore v okviru ozelenitve kmetijstva, če so specifikacije za te postopke zahtevne in jih je uradno priznala Evropska komisija, da se tako zagotovijo enake osnovne zahteve v vseh državah članicah;

| 28. | meni, da bi 7-odstotni delež kmetijskega zemljišča, ki ga je treba spremeniti v površino z ekološkim pomenom, torej v neproduktivno zemljišče, lahko bil v določenih primerih previsok, in poziva Komisijo, naj uvede večjo prožnost ter prepusti regijam, da določijo način izvajanja na podlagi lokalnih posebnosti, vključno z možnostjo vključitve površin s trajnimi pašniki; |
| --- | --- |

28.

meni, da bi 7-odstotni delež kmetijskega zemljišča, ki ga je treba spremeniti v površino z ekološkim pomenom, torej v neproduktivno zemljišče, lahko bil v določenih primerih previsok, in poziva Komisijo, naj uvede večjo prožnost ter prepusti regijam, da določijo način izvajanja na podlagi lokalnih posebnosti, vključno z možnostjo vključitve površin s trajnimi pašniki;

| 29. | poziva Komisijo, naj s pomočjo ustreznih instrumentov predlaga pripravo „beljakovinskega načrta“ na evropski ravni za spodbuditev pridelave beljakovinskih pridelkov in stročnic, da se evropskim živinorejcem zagotovi samopreskrba z beljakovinami, zmanjša uporaba sintetičnih dušikovih gnojil in izboljša rodovitnost tal; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj s pomočjo ustreznih instrumentov predlaga pripravo „beljakovinskega načrta“ na evropski ravni za spodbuditev pridelave beljakovinskih pridelkov in stročnic, da se evropskim živinorejcem zagotovi samopreskrba z beljakovinami, zmanjša uporaba sintetičnih dušikovih gnojil in izboljša rodovitnost tal;

| 30. | poziva Komisijo, naj v predlogu spremeni opredelitev trajnih pašnikov in travnikov ter ohrani veljavno opredelitev, brez pogoja, da mora prevladovati trava. |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj v predlogu spremeni opredelitev trajnih pašnikov in travnikov ter ohrani veljavno opredelitev, brez pogoja, da mora prevladovati trava.

ODBOR REGIJ

Območja z naravnimi omejitvami

| 31. | poziva, naj instrument za območja z naravnimi in posebnimi omejitvami postane obvezen za vse države članice. Ta instrument bi tako predstavljal popolnoma ločeno tretjo raven pomoči, ki bi dopolnjevala osnovno plačilo in podporo za ozelenitev kmetijstva; |
| --- | --- |

31.

poziva, naj instrument za območja z naravnimi in posebnimi omejitvami postane obvezen za vse države članice. Ta instrument bi tako predstavljal popolnoma ločeno tretjo raven pomoči, ki bi dopolnjevala osnovno plačilo in podporo za ozelenitev kmetijstva;

| 32. | poziva, naj se državam članicam omogoči, da instrument za območja z naravnimi in posebnimi omejitvami uporabijo v višini 10 % letne nacionalne zgornje meje; |
| --- | --- |

32.

poziva, naj se državam članicam omogoči, da instrument za območja z naravnimi in posebnimi omejitvami uporabijo v višini 10 % letne nacionalne zgornje meje;

| 33. | poziva k razširitvi opredelitve območij z naravnimi in posebnimi omejitvami na merila, povezana s teritorialno kohezijo in načrtovanjem rabe tal, da bi upoštevali izoliranost, dostop do infrastrukture ali občutljivost ekosistemov, v skladu s prejšnjimi priporočili Odbora regij. (2) |
| --- | --- |

33.

poziva k razširitvi opredelitve območij z naravnimi in posebnimi omejitvami na merila, povezana s teritorialno kohezijo in načrtovanjem rabe tal, da bi upoštevali izoliranost, dostop do infrastrukture ali občutljivost ekosistemov, v skladu s prejšnjimi priporočili Odbora regij. (2)

ODBOR REGIJ

Začetek dejavnosti

| 34. | meni, da je predlog Komisije za dopolnitev osnovnega plačila s posebno podporo za mlade kmete korak v pravo smer, čeprav ne zadostuje. Poleg tega bi ga bilo treba oblikovati kot prostovoljni ukrep; |
| --- | --- |

34.

meni, da je predlog Komisije za dopolnitev osnovnega plačila s posebno podporo za mlade kmete korak v pravo smer, čeprav ne zadostuje. Poleg tega bi ga bilo treba oblikovati kot prostovoljni ukrep;

| 35. | poziva Komisijo, naj bolj odločno poseže v to področje, da se spodbudi ustanavljanje novih kmetijskih gospodarstev; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj bolj odločno poseže v to področje, da se spodbudi ustanavljanje novih kmetijskih gospodarstev;

| 36. | meni, da so težave z ustanavljanjem v glavnem povezane s problemi dosegljivosti zemljišč ali bančnih posojil, in zato poziva, da se države članice v skladu z načelom subsidiarnosti spodbudijo k oblikovanju predpisov za garancije, povezane z zemljišči, in bančne garancije. |
| --- | --- |

36.

meni, da so težave z ustanavljanjem v glavnem povezane s problemi dosegljivosti zemljišč ali bančnih posojil, in zato poziva, da se države članice v skladu z načelom subsidiarnosti spodbudijo k oblikovanju predpisov za garancije, povezane z zemljišči, in bančne garancije.

ODBOR REGIJ

Aktivni kmetje in mali kmetje

| 37. | poziva Komisijo, naj natančneje opredeli pojem aktivnega kmeta, da se preprečijo neposredna plačila fizičnim ali pravnim osebam, ki ne sodelujejo pri upravljanju in delu na kmetiji; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj natančneje opredeli pojem aktivnega kmeta, da se preprečijo neposredna plačila fizičnim ali pravnim osebam, ki ne sodelujejo pri upravljanju in delu na kmetiji;

| 38. | ocenjuje predlog Komisije, da se prizna poseben status malih kmetov, kot primeren, saj je kmetijstvo v številnih državah Evropske unije zelo pomemben vir zaposlovanja na podeželju, in meni, da bo ta shema prispevala k poenostavitvi skupne kmetijske politike, vendar predlaga, naj se najnižji znesek pomoči poviša na 1 000 EUR. |
| --- | --- |

38.

ocenjuje predlog Komisije, da se prizna poseben status malih kmetov, kot primeren, saj je kmetijstvo v številnih državah Evropske unije zelo pomemben vir zaposlovanja na podeželju, in meni, da bo ta shema prispevala k poenostavitvi skupne kmetijske politike, vendar predlaga, naj se najnižji znesek pomoči poviša na 1 000 EUR.

ODBOR REGIJ

Razvoj podeželja

| 39. | pozdravlja predlog za skupni strateški okvir za vse strukturne sklade, vključno z EKSRP; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja predlog za skupni strateški okvir za vse strukturne sklade, vključno z EKSRP;

| 40. | meni, da je lahko vzpostavitev skupnega strateškega okvira priložnost za to, da se razdelitev območij, ki se uporablja v kohezijski politiki, razširi tudi na politiko razvoja podeželja. To bi bilo koristno tudi za boljšo uskladitev ravni sofinanciranja. Odbor zato Komisijo poziva, naj preuči posledice take razširitve; |
| --- | --- |

40.

meni, da je lahko vzpostavitev skupnega strateškega okvira priložnost za to, da se razdelitev območij, ki se uporablja v kohezijski politiki, razširi tudi na politiko razvoja podeželja. To bi bilo koristno tudi za boljšo uskladitev ravni sofinanciranja. Odbor zato Komisijo poziva, naj preuči posledice take razširitve;

| 41. | meni, da je prizadevanje Komisije za vključitev razvoja podeželja v strategijo Evropa 2020 in v novi skupni strateški okvir poleg ESRR, ESS, Kohezijskega sklada in ESPR priložnost za uravnovešen in celosten razvoj podeželja. V več državah članicah Evropske unije podeželskih območij ni mogoče enačiti s kmetijstvom, saj je tam najti tudi mala podjetja in stanovanja; |
| --- | --- |

41.

meni, da je prizadevanje Komisije za vključitev razvoja podeželja v strategijo Evropa 2020 in v novi skupni strateški okvir poleg ESRR, ESS, Kohezijskega sklada in ESPR priložnost za uravnovešen in celosten razvoj podeželja. V več državah članicah Evropske unije podeželskih območij ni mogoče enačiti s kmetijstvom, saj je tam najti tudi mala podjetja in stanovanja;

| 42. | zato meni, da je treba po eni strani ustrezna sredstva iz EKSRP nameniti za razvoj lokalne infrastrukture na podeželskih območjih, po drugi strani pa zagotoviti dostop podeželskih občin do sredstev kohezijske politike iz ESRR v okviru celovite politike razvoja podeželja; |
| --- | --- |

42.

zato meni, da je treba po eni strani ustrezna sredstva iz EKSRP nameniti za razvoj lokalne infrastrukture na podeželskih območjih, po drugi strani pa zagotoviti dostop podeželskih občin do sredstev kohezijske politike iz ESRR v okviru celovite politike razvoja podeželja;

| 43. | meni, da bi morala opredelitev območij z omejenimi možnostmi temeljiti na skupnih in primerljivih objektivnih merilih na ravni Evropske unije. Po njegovem mnenju je treba za to uporabiti novo opredelitev teh območij, ki pa jo je treba razširiti na druga merila, da se upoštevajo potrebe in posebnosti podeželskih območij na evropski ravni; |
| --- | --- |

43.

meni, da bi morala opredelitev območij z omejenimi možnostmi temeljiti na skupnih in primerljivih objektivnih merilih na ravni Evropske unije. Po njegovem mnenju je treba za to uporabiti novo opredelitev teh območij, ki pa jo je treba razširiti na druga merila, da se upoštevajo potrebe in posebnosti podeželskih območij na evropski ravni;

| 44. | ugotavlja, da je šest navedenih prednostnih nalog precej neskladnih med seboj in z enajstimi tematskimi cilji uredbe o skupnih določbah ter da ta nova struktura ne ustreza strukturi s štirimi sklopi v veljavni uredbi niti ne omogoča celostnega pristopa z drugimi skladi v skupnem strateškem okviru; |
| --- | --- |

44.

ugotavlja, da je šest navedenih prednostnih nalog precej neskladnih med seboj in z enajstimi tematskimi cilji uredbe o skupnih določbah ter da ta nova struktura ne ustreza strukturi s štirimi sklopi v veljavni uredbi niti ne omogoča celostnega pristopa z drugimi skladi v skupnem strateškem okviru;

| 45. | zato poziva Komisijo, naj oblikuje evropsko strategijo za razvoj podeželja, ki jo bo vsaka država članica lahko prilagajala na regionalni ravni v okviru partnerskih pogodb; |
| --- | --- |

45.

zato poziva Komisijo, naj oblikuje evropsko strategijo za razvoj podeželja, ki jo bo vsaka država članica lahko prilagajala na regionalni ravni v okviru partnerskih pogodb;

| 46. | podpira možnost prenosa do 10 % sredstev iz prvega stebra v drugi steber; |
| --- | --- |

46.

podpira možnost prenosa do 10 % sredstev iz prvega stebra v drugi steber;

| 47. | je zadovoljen z dejstvom, da nova uredba o skupnih določbah določa skupna pravila za EKSRP, ESRR, ESS, Kohezijski sklad in ESPR, in meni, da je to ključni dosežek pri zagotavljanju celostnega teritorialnega pristopa v vseh naštetih skladih; |
| --- | --- |

47.

je zadovoljen z dejstvom, da nova uredba o skupnih določbah določa skupna pravila za EKSRP, ESRR, ESS, Kohezijski sklad in ESPR, in meni, da je to ključni dosežek pri zagotavljanju celostnega teritorialnega pristopa v vseh naštetih skladih;

| 48. | meni, da mora uredba o razvoju podeželja nujno prispevati k dinamičnosti zaposlovanja v nekmetijskih dejavnostih na podeželju, vendar poudarja, da morajo tudi vsi strukturni skladi upoštevati probleme podeželskih območij, in izraža zaskrbljenost glede razvoja podpore Evropske unije za podeželska območja, ki niso navedena v novi uredbi o ESRR; |
| --- | --- |

48.

meni, da mora uredba o razvoju podeželja nujno prispevati k dinamičnosti zaposlovanja v nekmetijskih dejavnostih na podeželju, vendar poudarja, da morajo tudi vsi strukturni skladi upoštevati probleme podeželskih območij, in izraža zaskrbljenost glede razvoja podpore Evropske unije za podeželska območja, ki niso navedena v novi uredbi o ESRR;

| 49. | ocenjuje, da je vključitev mehanizma za obvladovanje tveganja v razvoj podeželja neprimerna, in zato poziva Komisijo, naj ta ukrep umakne iz uredbe in namesto tega oblikuje ukrepe za regulacijo v okviru prvega stebra; |
| --- | --- |

49.

ocenjuje, da je vključitev mehanizma za obvladovanje tveganja v razvoj podeželja neprimerna, in zato poziva Komisijo, naj ta ukrep umakne iz uredbe in namesto tega oblikuje ukrepe za regulacijo v okviru prvega stebra;

| 50. | je zelo zadovoljen z dejstvom, da so bile določbe pobude LEADER razširjene tudi na druge sklade z novim pristopom k lokalnemu razvoju pod vodstvom lokalnih akterjev. Ta pristop bo zagotovil celostno izvajanje strategij lokalnega razvoja, financiral pa se bo s sredstvi iz najustreznejših skladov; |
| --- | --- |

50.

je zelo zadovoljen z dejstvom, da so bile določbe pobude LEADER razširjene tudi na druge sklade z novim pristopom k lokalnemu razvoju pod vodstvom lokalnih akterjev. Ta pristop bo zagotovil celostno izvajanje strategij lokalnega razvoja, financiral pa se bo s sredstvi iz najustreznejših skladov;

| 51. | opozarja na posebno vlogo, ki jo imajo kmetje in podeželje v primestnih območjih pri spodbujanju rešitev v skladu s cilji strategije Evropa 2020, in meni, da imajo primestna kmetijska območja posebne prednosti in omejitve, ki upravičujejo izvajanje tematskih programov v okviru drugega stebra. |
| --- | --- |

51.

opozarja na posebno vlogo, ki jo imajo kmetje in podeželje v primestnih območjih pri spodbujanju rešitev v skladu s cilji strategije Evropa 2020, in meni, da imajo primestna kmetijska območja posebne prednosti in omejitve, ki upravičujejo izvajanje tematskih programov v okviru drugega stebra.

ODBOR REGIJ

Upravljanje

| 52. | meni, da je treba lokalnim in regionalnim oblastem, ki prispevajo k financiranju, kot partnerjem organov upravljanja priznati osrednjo vlogo pri izvajanju uredbe o razvoju podeželja, saj je pristop z lokalnimi ali regionalnimi projekti učinkovitejši in uspešnejši pri uporabi evropskih sredstev; |
| --- | --- |

52.

meni, da je treba lokalnim in regionalnim oblastem, ki prispevajo k financiranju, kot partnerjem organov upravljanja priznati osrednjo vlogo pri izvajanju uredbe o razvoju podeželja, saj je pristop z lokalnimi ali regionalnimi projekti učinkovitejši in uspešnejši pri uporabi evropskih sredstev;

| 53. | je mnenja, da je izvedba okvira upravljanja na več ravneh – evropski, nacionalni in regionalni – nujni pogoj za uspeh reforme skupne kmetijske politike po letu 2013; |
| --- | --- |

53.

je mnenja, da je izvedba okvira upravljanja na več ravneh – evropski, nacionalni in regionalni – nujni pogoj za uspeh reforme skupne kmetijske politike po letu 2013;

| 54. | poziva, naj se v pripravo partnerskih pogodb v celoti vključijo predstavniki podeželskih območij; |
| --- | --- |

54.

poziva, naj se v pripravo partnerskih pogodb v celoti vključijo predstavniki podeželskih območij;

| 55. | meni, da je možnost oblikovanja podprogramov za posebna območja, kot so na primer gorska območja in otoške regije, ali za posebne sektorje zanimiv predlog, ki pa bo prinesel pravo dodano vrednost le, če bodo ti podprogrami hkrati predvideni tudi v uredbah o strukturnih skladih, da se razširi obseg ukrepov za teritorialni razvoj na vse evropske instrumente financiranja, in če bodo te podprograme spremljale lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

55.

meni, da je možnost oblikovanja podprogramov za posebna območja, kot so na primer gorska območja in otoške regije, ali za posebne sektorje zanimiv predlog, ki pa bo prinesel pravo dodano vrednost le, če bodo ti podprogrami hkrati predvideni tudi v uredbah o strukturnih skladih, da se razširi obseg ukrepov za teritorialni razvoj na vse evropske instrumente financiranja, in če bodo te podprograme spremljale lokalne in regionalne oblasti;

| 56. | poziva k temu, da se med člane odbora za razvoj podeželja, ki Komisiji pomaga pri sprejemanju delegiranih aktov, vključi predstavnik lokalnih in regionalnih oblasti. Na splošno bi bilo treba preučiti sestavo posvetovalnih skupin generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja, da se zagotovi večja zastopanost podeželskih območij v teh skupinah. |
| --- | --- |

56.

poziva k temu, da se med člane odbora za razvoj podeželja, ki Komisiji pomaga pri sprejemanju delegiranih aktov, vključi predstavnik lokalnih in regionalnih oblasti. Na splošno bi bilo treba preučiti sestavo posvetovalnih skupin generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja, da se zagotovi večja zastopanost podeželskih območij v teh skupinah.

ODBOR REGIJ

Proračun

| 57. | meni, da je treba ohraniti realno vrednost proračuna, ki je v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 predviden za SKP kot celostno politiko in znaša 435,6 milijarde EUR, in sicer tako za prvi kot drugi steber, saj se bo agroživilski sektor v prihodnjih letih soočal z velikimi izzivi; |
| --- | --- |

57.

meni, da je treba ohraniti realno vrednost proračuna, ki je v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 predviden za SKP kot celostno politiko in znaša 435,6 milijarde EUR, in sicer tako za prvi kot drugi steber, saj se bo agroživilski sektor v prihodnjih letih soočal z velikimi izzivi;

| 58. | izraža zaskrbljenost zaradi krize javnega dolga na evropski ravni in nevarnosti, ki bi jo lahko pomenila za proračun prihodnje skupne kmetijske politike, in meni, da je zato še bolj nujno, da se ohrani obsežno financiranje za prihodnjo SKP. |
| --- | --- |

58.

izraža zaskrbljenost zaradi krize javnega dolga na evropski ravni in nevarnosti, ki bi jo lahko pomenila za proračun prihodnje skupne kmetijske politike, in meni, da je zato še bolj nujno, da se ohrani obsežno financiranje za prihodnjo SKP.

II.   PREDLOGI SPREMEMB

COM(2011) 626 final/2

Predlog spremembe 1

Sprememba člena 21(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 3.   Države članice pri pripravi strategij sestavijo seznam proizvodov iz sektorjev sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter banan, ki jih bodo v okviru svojega sistema štele za sprejemljive. Vendar na ta seznam niso uvrščeni proizvodi, ki jih izključujejo ukrepi Komisije, sprejeti z delegiranimi akti na podlagi točki (a) člena 22(2). Države članice svoje proizvode izberejo na podlagi objektivnih meril, med katerimi so lahko sezonskost, razpoložljivost proizvodov ali okoljski vidiki. V zvezi s tem lahko države članice dajo prednost proizvodom s poreklom iz Unije. | 3.   Države članice pri pripravi strategij sestavijo seznam proizvodov iz sektorjev sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter banan, ki jih bodo v okviru svojega sistema štele za sprejemljive. Vendar na ta seznam niso uvrščeni proizvodi, ki jih izključujejo ukrepi Komisije, sprejeti z delegiranimi akti na podlagi točki (a) člena 22(2). Države članice svoje proizvode izberejo na podlagi objektivnih meril, med katerimi so lahko sezonskost, razpoložljivost proizvodov ali okoljski vidiki. V zvezi s tem iz Unije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3.   Države članice pri pripravi strategij sestavijo seznam proizvodov iz sektorjev sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter banan, ki jih bodo v okviru svojega sistema štele za sprejemljive. Vendar na ta seznam niso uvrščeni proizvodi, ki jih izključujejo ukrepi Komisije, sprejeti z delegiranimi akti na podlagi točki (a) člena 22(2). Države članice svoje proizvode izberejo na podlagi objektivnih meril, med katerimi so lahko sezonskost, razpoložljivost proizvodov ali okoljski vidiki. V zvezi s tem lahko države članice dajo prednost proizvodom s poreklom iz Unije.

3.   Države članice pri pripravi strategij sestavijo seznam proizvodov iz sektorjev sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter banan, ki jih bodo v okviru svojega sistema štele za sprejemljive. Vendar na ta seznam niso uvrščeni proizvodi, ki jih izključujejo ukrepi Komisije, sprejeti z delegiranimi akti na podlagi točki (a) člena 22(2). Države članice svoje proizvode izberejo na podlagi objektivnih meril, med katerimi so lahko sezonskost, razpoložljivost proizvodov ali okoljski vidiki. V zvezi s tem iz Unije.

Obrazložitev

Veljati bi moralo preferenčno pravilo Skupnosti, da se da prednost evropskim proizvodom pred proizvodi iz tretjih držav.

Predlog spremembe 2

Nova točka pred členom 101

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Obrazložitev

Razna strokovna poročila so pokazala, da je odprava pravic do zasaditve (Študija o družbeno-gospodarskih in teritorialnih posledicah liberalizacije pravic do zasaditve v sektorju vina, AREV-MOISA, marec 2012) in kvot povezana s koncentracijo proizvodnje v določenih območjih, kar ima gospodarske, teritorialne in okoljske posledice, ki jih Komisija ni zadostno ocenila.

Predlog spremembe 3

Sprememba člena 108(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Medpanožne organizacije
  Države članice na zahtevo priznajo medpanožne organizacije v sektorjih iz člena 1(2), ki:






  (a) | jih sestavljajo predstavniki gospodarskih dejavnosti, povezanih s pridelavo proizvodov, trgovino z njimi in/ali predelavo proizvodov iz enega ali več sektorjev; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Medpanožne organizacije

Države članice na zahtevo priznajo medpanožne organizacije v sektorjih iz člena 1(2), ki:

(a)

jih sestavljajo predstavniki gospodarskih dejavnosti, povezanih s pridelavo proizvodov, trgovino z njimi in/ali predelavo proizvodov iz enega ali več sektorjev;

| (b) | se ustanovijo na pobudo vseh ali nekaterih organizacij ali združenj, ki jih sestavljajo; |
| --- | --- |

(b)

se ustanovijo na pobudo vseh ali nekaterih organizacij ali združenj, ki jih sestavljajo;

| (c) | imajo poseben namen, ki lahko vključuje vsaj enega od naslednjih ciljev:






  (i) | izboljšanje znanja in preglednosti proizvodnje in trga, vključno z objavo statističnih podatkov o cenah, količinah in trajanju predhodno sklenjenih pogodb ter z izvajanjem analiz o možnem prihodnjem razvoju trga na regionalni ali nacionalni ravni; |
| --- | --- | --- |

(c)

imajo poseben namen, ki lahko vključuje vsaj enega od naslednjih ciljev:

(i)

izboljšanje znanja in preglednosti proizvodnje in trga, vključno z objavo statističnih podatkov o cenah, količinah in trajanju predhodno sklenjenih pogodb ter z izvajanjem analiz o možnem prihodnjem razvoju trga na regionalni ali nacionalni ravni;

| (ii) | pomoč pri boljši uskladitvi načina dajanja proizvodov v promet, zlasti z raziskavami in tržnimi analizami; |
| --- | --- |

(ii)

pomoč pri boljši uskladitvi načina dajanja proizvodov v promet, zlasti z raziskavami in tržnimi analizami;

| (iii) | priprava standardnih oblik pogodb, usklajenih s predpisi Unije; |
| --- | --- |

(iii)

priprava standardnih oblik pogodb, usklajenih s predpisi Unije;

| (iv) | boljša izraba potenciala proizvodov; |
| --- | --- |

(iv)

boljša izraba potenciala proizvodov;

| (v) | zagotavljanje informacij in izvedba potrebnih raziskav za racionalizacijo, izboljšanje in prilagajanje proizvodnje tistih proizvodov, ki bolj ustrezajo zahtevam trga ter okusu in pričakovanju potrošnikov, zlasti glede kakovosti proizvodov, vključno s posebnimi značilnostmi proizvodov z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, in varstva okolja; |
| --- | --- |

(v)

zagotavljanje informacij in izvedba potrebnih raziskav za racionalizacijo, izboljšanje in prilagajanje proizvodnje tistih proizvodov, ki bolj ustrezajo zahtevam trga ter okusu in pričakovanju potrošnikov, zlasti glede kakovosti proizvodov, vključno s posebnimi značilnostmi proizvodov z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, in varstva okolja;

| (vi) | iskanje načinov za omejevanje uporabe sredstev za zaščito zdravja živali in fitofarmacevtskih sredstev ter drugih vložkov v proizvodnjo in za zagotavljanje kakovosti proizvodov ter ohranjanja tal in vode; |
| --- | --- |

(vi)

iskanje načinov za omejevanje uporabe sredstev za zaščito zdravja živali in fitofarmacevtskih sredstev ter drugih vložkov v proizvodnjo in za zagotavljanje kakovosti proizvodov ter ohranjanja tal in vode;

| (vii) | razvoj metod in instrumentov za izboljšanje kakovosti proizvodov na vseh stopnjah proizvodnje in trženja; |
| --- | --- |

(vii)

razvoj metod in instrumentov za izboljšanje kakovosti proizvodov na vseh stopnjah proizvodnje in trženja;

| (viii) | izkoriščanje potenciala ekološkega kmetovanja ter varstvo in spodbujanje takega kmetovanja, kakor tudi označb porekla, oznak kakovosti in geografskih označb; |
| --- | --- |

(viii)

izkoriščanje potenciala ekološkega kmetovanja ter varstvo in spodbujanje takega kmetovanja, kakor tudi označb porekla, oznak kakovosti in geografskih označb;

| (ix) | pospeševanje in raziskovanje integrirane, trajnostne proizvodnje ali drugih okolju prijaznih proizvodnih postopkov; |
| --- | --- |

(ix)

pospeševanje in raziskovanje integrirane, trajnostne proizvodnje ali drugih okolju prijaznih proizvodnih postopkov;

| (x) | spodbujanje zdravega uživanja proizvodov in obveščanje o škodi nevarnih vzorcev uživanja; |
| --- | --- |

(x)

spodbujanje zdravega uživanja proizvodov in obveščanje o škodi nevarnih vzorcev uživanja;

| (xi) | izvajanje promocijskih dejavnosti, zlasti v tretjih državah. |
| --- | --- |

(xi)

izvajanje promocijskih dejavnosti, zlasti v tretjih državah.

Medpanožne organizacije

Države članice na zahtevo priznajo medpanožne organizacije v sektorjih iz člena 1(2), ki:

| (a) | jih sestavljajo predstavniki gospodarskih dejavnosti, povezanih s pridelavo proizvodov, trgovino z njimi in/ali predelavo proizvodov iz enega ali več sektorjev; |
| --- | --- |

(a)

jih sestavljajo predstavniki gospodarskih dejavnosti, povezanih s pridelavo proizvodov, trgovino z njimi in/ali predelavo proizvodov iz enega ali več sektorjev;

| (b) | se ustanovijo na pobudo vseh ali nekaterih organizacij ali združenj, ki jih sestavljajo; |
| --- | --- |

(b)

se ustanovijo na pobudo vseh ali nekaterih organizacij ali združenj, ki jih sestavljajo;

| (c) | imajo poseben namen, ki lahko vključuje vsaj enega od naslednjih ciljev:






  (i) | izboljšanje znanja in preglednosti proizvodnje in trga, vključno z objavo statističnih podatkov o cenah, količinah in trajanju predhodno sklenjenih pogodb ter z izvajanjem analiz o možnem prihodnjem razvoju trga na regionalni ali nacionalni ravni; |
| --- | --- | --- |

(c)

imajo poseben namen, ki lahko vključuje vsaj enega od naslednjih ciljev:

(i)

izboljšanje znanja in preglednosti proizvodnje in trga, vključno z objavo statističnih podatkov o cenah, količinah in trajanju predhodno sklenjenih pogodb ter z izvajanjem analiz o možnem prihodnjem razvoju trga na regionalni ali nacionalni ravni;

| (ii) | pomoč pri boljši uskladitvi načina dajanja proizvodov v promet, zlasti z raziskavami in tržnimi analizami; |
| --- | --- |

(ii)

pomoč pri boljši uskladitvi načina dajanja proizvodov v promet, zlasti z raziskavami in tržnimi analizami;

| (iii) | priprava standardnih oblik pogodb, usklajenih s predpisi Unije; |
| --- | --- |

(iii)

priprava standardnih oblik pogodb, usklajenih s predpisi Unije;

| (iv) | boljša izraba potenciala proizvodov; |
| --- | --- |

(iv)

boljša izraba potenciala proizvodov;

| (v) | zagotavljanje informacij in izvedba potrebnih raziskav za racionalizacijo, izboljšanje in prilagajanje proizvodnje tistih proizvodov, ki bolj ustrezajo zahtevam trga ter okusu in pričakovanju potrošnikov, zlasti glede kakovosti proizvodov, vključno s posebnimi značilnostmi proizvodov z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, in varstva okolja; |
| --- | --- |

(v)

zagotavljanje informacij in izvedba potrebnih raziskav za racionalizacijo, izboljšanje in prilagajanje proizvodnje tistih proizvodov, ki bolj ustrezajo zahtevam trga ter okusu in pričakovanju potrošnikov, zlasti glede kakovosti proizvodov, vključno s posebnimi značilnostmi proizvodov z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, in varstva okolja;

| (vi) | iskanje načinov za omejevanje uporabe sredstev za zaščito zdravja živali in fitofarmacevtskih sredstev ter drugih vložkov v proizvodnjo in za zagotavljanje kakovosti proizvodov ter ohranjanja tal in vode; |
| --- | --- |

(vi)

iskanje načinov za omejevanje uporabe sredstev za zaščito zdravja živali in fitofarmacevtskih sredstev ter drugih vložkov v proizvodnjo in za zagotavljanje kakovosti proizvodov ter ohranjanja tal in vode;

| (vii) | razvoj metod in instrumentov za izboljšanje kakovosti proizvodov na vseh stopnjah proizvodnje in trženja; |
| --- | --- |

(vii)

razvoj metod in instrumentov za izboljšanje kakovosti proizvodov na vseh stopnjah proizvodnje in trženja;

| (viii) | izkoriščanje potenciala ekološkega kmetovanja ter varstvo in spodbujanje takega kmetovanja, kakor tudi označb porekla, oznak kakovosti in geografskih označb; |
| --- | --- |

(viii)

izkoriščanje potenciala ekološkega kmetovanja ter varstvo in spodbujanje takega kmetovanja, kakor tudi označb porekla, oznak kakovosti in geografskih označb;

| (ix) | pospeševanje in raziskovanje integrirane, trajnostne proizvodnje ali drugih okolju prijaznih proizvodnih postopkov; |
| --- | --- |

(ix)

pospeševanje in raziskovanje integrirane, trajnostne proizvodnje ali drugih okolju prijaznih proizvodnih postopkov;

| (x) | spodbujanje zdravega uživanja proizvodov in obveščanje o škodi nevarnih vzorcev uživanja; |
| --- | --- |

(x)

spodbujanje zdravega uživanja proizvodov in obveščanje o škodi nevarnih vzorcev uživanja;

| (xi) | izvajanje promocijskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(xi)

izvajanje promocijskih dejavnosti.

Obrazložitev

Trg potrebuje reference, kar zadeva cene, pri čemer so upoštevani različni dejavniki. Seveda pa to ne sme biti zavezujoče. Promocijske dejavnosti za kmetijske proizvode s poreklom iz Evropske unije se morajo izvajati ne le v tretjih državah, temveč tudi na notranjem trgu, kjer ravno proizvodi iz tretjih držav ustvarjajo pritisk na ponudbo.

Predlog spremembe 4

Sprememba člena 112

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Ukrepi za lažjo prilagoditev ponudbe zahtevam trga
  Ob upoštevanju potrebe po spodbujanju ukrepanja organizacij iz členov 106 do 108 za lažjo prilagoditev ponudbe zahtevam trga, razen za ukrepe v zvezi z umikom proizvodov s trga, je Komisija pooblaščena, da z delegiranimi akti v skladu s členom 160 sprejme v sektorjih živih rastlin, govejega in telečjega mesa, prašičjega mesa, ovčjega in kozjega mesa, jajc in perutnine ukrepe:






  (a) | za izboljšanje kakovosti; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ukrepi za lažjo prilagoditev ponudbe zahtevam trga

Ob upoštevanju potrebe po spodbujanju ukrepanja organizacij iz členov 106 do 108 za lažjo prilagoditev ponudbe zahtevam trga, razen za ukrepe v zvezi z umikom proizvodov s trga, je Komisija pooblaščena, da z delegiranimi akti v skladu s členom 160 sprejme v sektorjih živih rastlin, govejega in telečjega mesa, prašičjega mesa, ovčjega in kozjega mesa, jajc in perutnine ukrepe:

(a)

za izboljšanje kakovosti;

| (b) | za pospeševanje boljše organizacije proizvodnje, predelave in trženja; |
| --- | --- |

(b)

za pospeševanje boljše organizacije proizvodnje, predelave in trženja;

| (c) | za lažje beleženje gibanja tržnih cen; |
| --- | --- |

(c)

za lažje beleženje gibanja tržnih cen;

| (d) | za omogočanje vzpostavitve kratkoročnih in dolgoročnih napovedi na podlagi uporabljenih proizvodnih sredstev. |
| --- | --- |

(d)

za omogočanje vzpostavitve kratkoročnih in dolgoročnih napovedi na podlagi uporabljenih proizvodnih sredstev.

Ukrepi za lažjo prilagoditev ponudbe zahtevam trga

Ob upoštevanju potrebe po spodbujanju ukrepanja organizacij iz členov 106 do 108 za lažjo prilagoditev ponudbe zahtevam trga, razen za ukrepe v zvezi z umikom proizvodov s trga, je Komisija pooblaščena, da z delegiranimi akti v skladu s členom 160 sprejme v sektorjih ukrepe:

| (a) | za izboljšanje kakovosti; |
| --- | --- |

(a)

za izboljšanje kakovosti;

| (b) | za pospeševanje boljše organizacije proizvodnje, predelave in trženja; |
| --- | --- |

(b)

za pospeševanje boljše organizacije proizvodnje, predelave in trženja;

| (c) | za lažje beleženje gibanja tržnih cen; |
| --- | --- |

(c)

za lažje beleženje gibanja tržnih cen;

| (d) | za omogočanje vzpostavitve kratkoročnih in dolgoročnih napovedi na podlagi uporabljenih proizvodnih sredstev. |
| --- | --- |

(d)

za omogočanje vzpostavitve kratkoročnih in dolgoročnih napovedi na podlagi uporabljenih proizvodnih sredstev.

Obrazložitev

Nujno je, da se v okviru predpisov Evropske unije uporabijo vsi instrumenti, da bodo ti ukrepi veljali za vse sektorje, saj se ta vprašanja nanašajo na vse sektorje in ne samo na nekatere izmed njih. Poleg tega morajo biti sestavni del delovanja združenj proizvajalcev in medpanožnih organizacij iz različnih sektorjev.

Predlog spremembe 5

Sprememba člena 117

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Splošna pravila
  1.   Brez poseganja v primere, pri katerih se uvozna ali izvozna dovoljenja zahtevajo v skladu s to uredbo, se lahko ob upoštevanju potrebe po dovoljenjih za upravljanje zadevnih trgov in zlasti za spremljanje trgovine z zadevnimi proizvodi zahteva predložitev dovoljenja za uvoz z namenom sprostitve v prosti promet ali za izvoz iz Unije enega ali več proizvodov.
  2.   Dovoljenja izdajo države članice vsakemu vlagatelju ne glede na to, kje v Uniji ima sedež, razen če ni določeno drugače s katerim drugim aktom, sprejetim v skladu s členom 43(2) Pogodbe, in brez poseganja v ukrepe, sprejete za uporabo tega poglavja.
  3.   Dovoljenja so veljavna v celotni Uniji. | Splošna pravila
  1.   Brez poseganja v primere, pri katerih se uvozna ali izvozna dovoljenja zahtevajo v skladu s to uredbo, se lahko ob upoštevanju potrebe po dovoljenjih za upravljanje zadevnih trgov in zlasti za spremljanje trgovine z zadevnimi proizvodi zahteva predložitev dovoljenja za uvoz z namenom sprostitve v prosti promet ali za izvoz iz Unije enega ali več proizvodov.
  2.   Dovoljenja izdajo države članice vsakemu vlagatelju ne glede na to, kje v Uniji ima sedež, razen če ni določeno drugače s katerim drugim aktom, sprejetim v skladu s členom 43(2) Pogodbe, in brez poseganja v ukrepe, sprejete za uporabo tega poglavja.
  3.   Dovoljenja so veljavna v celotni Uniji. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Splošna pravila

1.   Brez poseganja v primere, pri katerih se uvozna ali izvozna dovoljenja zahtevajo v skladu s to uredbo, se lahko ob upoštevanju potrebe po dovoljenjih za upravljanje zadevnih trgov in zlasti za spremljanje trgovine z zadevnimi proizvodi zahteva predložitev dovoljenja za uvoz z namenom sprostitve v prosti promet ali za izvoz iz Unije enega ali več proizvodov.

2.   Dovoljenja izdajo države članice vsakemu vlagatelju ne glede na to, kje v Uniji ima sedež, razen če ni določeno drugače s katerim drugim aktom, sprejetim v skladu s členom 43(2) Pogodbe, in brez poseganja v ukrepe, sprejete za uporabo tega poglavja.

3.   Dovoljenja so veljavna v celotni Uniji.

Splošna pravila

1.   Brez poseganja v primere, pri katerih se uvozna ali izvozna dovoljenja zahtevajo v skladu s to uredbo, se lahko ob upoštevanju potrebe po dovoljenjih za upravljanje zadevnih trgov in zlasti za spremljanje trgovine z zadevnimi proizvodi zahteva predložitev dovoljenja za uvoz z namenom sprostitve v prosti promet ali za izvoz iz Unije enega ali več proizvodov.

2.   Dovoljenja izdajo države članice vsakemu vlagatelju ne glede na to, kje v Uniji ima sedež, razen če ni določeno drugače s katerim drugim aktom, sprejetim v skladu s členom 43(2) Pogodbe, in brez poseganja v ukrepe, sprejete za uporabo tega poglavja.

3.   Dovoljenja so veljavna v celotni Uniji.

Obrazložitev

Evropski proizvodi morajo za trženje izpolnjevati standarde kakovosti in s tem tudi zahteve, ki veljajo za evropske proizvajalce v zvezi z varnostjo živil, sledljivostjo ter zdravjem človeka in rastlin, varstvom okolja in dobrim počutjem živali. Te standarde je treba upoštevati tudi v zunanji politiki na splošno, zlasti pa pri sporazumih s tretjimi državami.

Predlog spremembe 6

Sprememba člena 131

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Zaščitni ukrepi
  1.   Komisija ob upoštevanju odstavka 3 tega člena v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 260/2009 z dne 26. februarja 2009 o skupnih pravilih za uvoz (3) in Uredbo Sveta (ES) št. 625/2009 z dne 7. julija 2009 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (4) sprejme zaščitne ukrepe v zvezi z uvozom v Unijo.
  2.   Če ni drugače določeno s katerim koli drugim aktom Evropskega parlamenta in Sveta ter katerim koli drugim aktom Sveta, Komisija skladno z odstavkom 3 tega člena uvede zaščitne ukrepe za uvoz v Unijo, ki so predvideni z mednarodnimi sporazumi, sklenjenimi v skladu s členom 218 Pogodbe.
  3.   Komisija lahko na zahtevo države članice ali lastno pobudo z izvedbenimi akti sprejme ukrepe iz odstavkov 1 in 2 tega člena. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).
  Kadar Komisija prejme zahtevek države članice, z izvedbenimi akti sprejme sklep o zahtevku v petih delovnih dneh po prejemu zahtevka. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).
  V nujnih ustrezno utemeljenih primerih Komisija sprejme izvedbene sklepe v skladu s postopkom iz člena 162(3), ki se začnejo uporabljati takoj.
  Sprejeti ukrepi se sporočijo državam članicam in začnejo veljati nemudoma.
  4.   Komisija lahko z izvedbenimi akti prekliče ali spremeni zaščitne ukrepe Unije, sprejete v skladu z odstavkom 3 tega člena. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).
  V nujnih ustrezno utemeljenih primerih Komisija sprejme izvedbene sklepe v skladu s postopkom iz člena 162(3), ki se začnejo uporabljati takoj. | Zaščitni ukrepi
  1.   Komisija ob upoštevanju odstavka 3 tega člena v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 260/2009 z dne 26. februarja 2009 o skupnih pravilih za uvoz (3) in Uredbo Sveta (ES) št. 625/2009 z dne 7. julija 2009 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (4) sprejme zaščitne ukrepe v zvezi z uvozom v Unijo.
  2.   Če ni drugače določeno s katerim koli drugim aktom Evropskega parlamenta in Sveta ter katerim koli drugim aktom Sveta, Komisija skladno z odstavkom 3 tega člena uvede zaščitne ukrepe za uvoz v Unijo, ki so predvideni z mednarodnimi sporazumi, sklenjenimi v skladu s členom 218 Pogodbe.
  3.   Komisija lahko na zahtevo države članice ali lastno pobudo z izvedbenimi akti sprejme ukrepe iz odstavkov 1 in 2 tega člena. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).
  Kadar Komisija prejme zahtevek države članice, z izvedbenimi akti sprejme sklep o zahtevku v petih delovnih dneh po prejemu zahtevka. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).
  V nujnih ustrezno utemeljenih primerih Komisija sprejme izvedbene sklepe v skladu s postopkom iz člena 162(3), ki se začnejo uporabljati takoj.
  Sprejeti ukrepi se sporočijo državam članicam in začnejo veljati nemudoma.
  4.   Komisija lahko z izvedbenimi akti prekliče ali spremeni zaščitne ukrepe Unije, sprejete v skladu z odstavkom 3 tega člena. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).
  V nujnih ustrezno utemeljenih primerih Komisija sprejme izvedbene sklepe v skladu s postopkom iz člena 162(3), ki se začnejo uporabljati takoj. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Zaščitni ukrepi

1.   Komisija ob upoštevanju odstavka 3 tega člena v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 260/2009 z dne 26. februarja 2009 o skupnih pravilih za uvoz (3) in Uredbo Sveta (ES) št. 625/2009 z dne 7. julija 2009 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (4) sprejme zaščitne ukrepe v zvezi z uvozom v Unijo.

2.   Če ni drugače določeno s katerim koli drugim aktom Evropskega parlamenta in Sveta ter katerim koli drugim aktom Sveta, Komisija skladno z odstavkom 3 tega člena uvede zaščitne ukrepe za uvoz v Unijo, ki so predvideni z mednarodnimi sporazumi, sklenjenimi v skladu s členom 218 Pogodbe.

3.   Komisija lahko na zahtevo države članice ali lastno pobudo z izvedbenimi akti sprejme ukrepe iz odstavkov 1 in 2 tega člena. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Kadar Komisija prejme zahtevek države članice, z izvedbenimi akti sprejme sklep o zahtevku v petih delovnih dneh po prejemu zahtevka. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

V nujnih ustrezno utemeljenih primerih Komisija sprejme izvedbene sklepe v skladu s postopkom iz člena 162(3), ki se začnejo uporabljati takoj.

Sprejeti ukrepi se sporočijo državam članicam in začnejo veljati nemudoma.

4.   Komisija lahko z izvedbenimi akti prekliče ali spremeni zaščitne ukrepe Unije, sprejete v skladu z odstavkom 3 tega člena. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

V nujnih ustrezno utemeljenih primerih Komisija sprejme izvedbene sklepe v skladu s postopkom iz člena 162(3), ki se začnejo uporabljati takoj.

Zaščitni ukrepi

1.   Komisija ob upoštevanju odstavka 3 tega člena v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 260/2009 z dne 26. februarja 2009 o skupnih pravilih za uvoz (3) in Uredbo Sveta (ES) št. 625/2009 z dne 7. julija 2009 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (4) sprejme zaščitne ukrepe v zvezi z uvozom v Unijo.

2.   Če ni drugače določeno s katerim koli drugim aktom Evropskega parlamenta in Sveta ter katerim koli drugim aktom Sveta, Komisija skladno z odstavkom 3 tega člena uvede zaščitne ukrepe za uvoz v Unijo, ki so predvideni z mednarodnimi sporazumi, sklenjenimi v skladu s členom 218 Pogodbe.

3.   Komisija lahko na zahtevo države članice ali lastno pobudo z izvedbenimi akti sprejme ukrepe iz odstavkov 1 in 2 tega člena. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Kadar Komisija prejme zahtevek države članice, z izvedbenimi akti sprejme sklep o zahtevku v petih delovnih dneh po prejemu zahtevka. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

V nujnih ustrezno utemeljenih primerih Komisija sprejme izvedbene sklepe v skladu s postopkom iz člena 162(3), ki se začnejo uporabljati takoj.

Sprejeti ukrepi se sporočijo državam članicam in začnejo veljati nemudoma.

4.   Komisija lahko z izvedbenimi akti prekliče ali spremeni zaščitne ukrepe Unije, sprejete v skladu z odstavkom 3 tega člena. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

V nujnih ustrezno utemeljenih primerih Komisija sprejme izvedbene sklepe v skladu s postopkom iz člena 162(3), ki se začnejo uporabljati takoj.

Obrazložitev

Vzpostaviti je treba prožne postopke za nadzor na mejah Unije, da bi lahko čim prej odkrivali in preprečevali uvoz kmetijskih proizvodov, ki bi lahko privedli do nepoštene konkurence s proizvodi iz EU ali do neravnovesja na notranjem trgu.

Predlog spremembe 7

Sprememba člena 144

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Izjeme za cilje SKP ter kmete in njihova združenja
  1.   Člen 101(1) Pogodbe se ne uporablja za sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 143 te uredbe, ki so potrebni za doseganje ciljev, navedenih v členu 39 Pogodbe.
  Zlasti se člen 101(1) Pogodbe ne uporablja za sporazume, sklepe in ravnanja kmetov, združenj kmetov, združenj takih združenj, organizacij proizvajalcev, priznanih po členu 106 te uredbe, ali združenj organizacij proizvajalcev, priznanih po členu 107 te uredbe, ki zadevajo proizvodnjo ali prodajo kmetijskih proizvodov ali uporabo skupnih objektov za skladiščenje, obdelavo ali predelavo kmetijskih proizvodov in ki ne določajo obveznosti zaračunavanja istih cen, razen če je s tem izključena konkurenca ali so ogroženi cilji iz člena 39 Pogodbe.
  2.   Po posvetovanju z državami članicami in podjetji ali združenji zadevnih podjetij ter drugimi fizičnimi ali pravnimi osebami, ki jih Komisija šteje za primerne, ima Komisija izključno pristojnost, ki je pod nadzorom Sodišča, da s sklepom, ki ga sprejme z izvedbenimi akti in objavi, določi, kateri sporazumi, sklepi in prakse izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1.
  Komisija navedeno določi na lastno pobudo ali zahtevo pristojnega organa države članice ali podjetja ali združenja podjetij, ki izrazijo interes.
  3.   Pri objavi sklepa iz prvega pododstavka odstavka 2 se navedejo imena strani in glavna vsebina sklepa. V sklepu se upošteva legitimen interes podjetij, da se varujejo svoje poslovne skrivnosti. | Izjeme za cilje SKP ter kmete in njihova združenja
  1.   Člen 101(1) Pogodbe se ne uporablja za sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 143 te uredbe, ki so potrebni za doseganje ciljev, navedenih v členu 39 Pogodbe.
  Zlasti se člen 101(1) Pogodbe ne uporablja za | sporazume, sklepe in ravnanja kmetov, združenj kmetov, združenj takih združenj, organizacij proizvajalcev, priznanih po členu 106 te uredbe, ali združenj organizacij proizvajalcev, priznanih po členu 107 te uredbe, ki zadevajo proizvodnjo ali prodajo kmetijskih proizvodov ali uporabo skupnih objektov za skladiščenje, obdelavo ali predelavo kmetijskih proizvodov in ki ne določajo obveznosti zaračunavanja istih cen, razen če je s tem izključena konkurenca ali so ogroženi cilji iz člena 39 Pogodbe |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Izjeme za cilje SKP ter kmete in njihova združenja

1.   Člen 101(1) Pogodbe se ne uporablja za sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 143 te uredbe, ki so potrebni za doseganje ciljev, navedenih v členu 39 Pogodbe.

Zlasti se člen 101(1) Pogodbe ne uporablja za sporazume, sklepe in ravnanja kmetov, združenj kmetov, združenj takih združenj, organizacij proizvajalcev, priznanih po členu 106 te uredbe, ali združenj organizacij proizvajalcev, priznanih po členu 107 te uredbe, ki zadevajo proizvodnjo ali prodajo kmetijskih proizvodov ali uporabo skupnih objektov za skladiščenje, obdelavo ali predelavo kmetijskih proizvodov in ki ne določajo obveznosti zaračunavanja istih cen, razen če je s tem izključena konkurenca ali so ogroženi cilji iz člena 39 Pogodbe.

2.   Po posvetovanju z državami članicami in podjetji ali združenji zadevnih podjetij ter drugimi fizičnimi ali pravnimi osebami, ki jih Komisija šteje za primerne, ima Komisija izključno pristojnost, ki je pod nadzorom Sodišča, da s sklepom, ki ga sprejme z izvedbenimi akti in objavi, določi, kateri sporazumi, sklepi in prakse izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1.

Komisija navedeno določi na lastno pobudo ali zahtevo pristojnega organa države članice ali podjetja ali združenja podjetij, ki izrazijo interes.

3.   Pri objavi sklepa iz prvega pododstavka odstavka 2 se navedejo imena strani in glavna vsebina sklepa. V sklepu se upošteva legitimen interes podjetij, da se varujejo svoje poslovne skrivnosti.

Izjeme za cilje SKP ter kmete in njihova združenja

1.   Člen 101(1) Pogodbe se ne uporablja za sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 143 te uredbe, ki so potrebni za doseganje ciljev, navedenih v členu 39 Pogodbe.

Zlasti se člen 101(1) Pogodbe ne uporablja za

sporazume, sklepe in ravnanja kmetov, združenj kmetov, združenj takih združenj, organizacij proizvajalcev, priznanih po členu 106 te uredbe, ali združenj organizacij proizvajalcev, priznanih po členu 107 te uredbe, ki zadevajo proizvodnjo ali prodajo kmetijskih proizvodov ali uporabo skupnih objektov za skladiščenje, obdelavo ali predelavo kmetijskih proizvodov in ki ne določajo obveznosti zaračunavanja istih cen, razen če je s tem izključena konkurenca ali so ogroženi cilji iz člena 39 Pogodbe

| | |
| --- | --- |

.

| | . |
| --- | --- |

2.   Po posvetovanju z državami članicami in podjetji ali združenji zadevnih podjetij ter drugimi fizičnimi ali pravnimi osebami, ki jih Komisija šteje za primerne, ima Komisija izključno pristojnost, ki je pod nadzorom Sodišča, da s sklepom, ki ga sprejme z izvedbenimi akti in objavi, določi, kateri sporazumi, sklepi in prakse izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1.

Komisija navedeno določi na lastno pobudo ali zahtevo pristojnega organa države članice ali podjetja ali združenja podjetij, ki izrazijo interes.

3.   Pri objavi sklepa iz prvega pododstavka odstavka 2 se navedejo imena strani in glavna vsebina sklepa. V sklepu se upošteva legitimen interes podjetij, da se varujejo svoje poslovne skrivnosti.

Obrazložitev

Za pogodbena razmerja in pogajanja na začetku prehranske verige bi morala veljati izjema od pravil konkurence. To zlasti velja za sektor mleka in mlečnih proizvodov ter sadja in zelenjave (slednje glede na predloge sprememb člena 105(2) in (3) dokumenta COM 626), za katere velja skupna ureditev trga. Ta izjema je po našem mnenju povsem skladna z možnimi izjemami, naštetimi v členu 101(3) Pogodbe, in jamstvi, določenimi v točkah 2 in 3 spremenjenega člena 144. Po drugi strani je treba dovoliti, da se pod določenimi pogoji določajo referenčni kazalniki za cene na trgu, ki bi se lahko upoštevali pri dajanju na trg in bi zajemali stroške proizvodnje, ponudbo, povpraševanje, spreminjanje cen ter druge zgodovinske, strukturne in konjunkturne dejavnike, ki vplivajo na cene. Ne gre za to, da bi bili referenčni kazalniki zavezujoči, temveč da bi jih akterji upoštevali pri sprejemanju odločitev v zvezi s prodajo in nakupom.

Predlog spremembe 8

Sprememba člena 155(5)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 5.   Unija zagotovi delno financiranje v vrednosti 50 % stroškov, ki jih nosijo države članice za ukrepe iz odstavka 1.
  Vendar pa Unija za sektorje govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih proizvodov, prašičjega mesa ter ovčjega in kozjega mesa za boj proti slinavki in parkljevki zagotovi delno financiranje, enako 60 % takih stroškov. | 5.   Unija zagotovi delno financiranje v vrednosti 50 % stroškov, ki jih nosijo države članice za ukrepe iz odstavka 1.
  Vendar pa Unija za sektorje govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih proizvodov, prašičjega mesa ter ovčjega in kozjega mesa za boj proti slinavki in parkljevki zagotovi delno financiranje, enako 60 % takih stroškov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

5.   Unija zagotovi delno financiranje v vrednosti 50 % stroškov, ki jih nosijo države članice za ukrepe iz odstavka 1.

Vendar pa Unija za sektorje govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih proizvodov, prašičjega mesa ter ovčjega in kozjega mesa za boj proti slinavki in parkljevki zagotovi delno financiranje, enako 60 % takih stroškov.

5.   Unija zagotovi delno financiranje v vrednosti 50 % stroškov, ki jih nosijo države članice za ukrepe iz odstavka 1.

Vendar pa Unija za sektorje govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih proizvodov, prašičjega mesa ter ovčjega in kozjega mesa za boj proti slinavki in parkljevki zagotovi delno financiranje, enako 60 % takih stroškov.

Obrazložitev

Menimo, da morajo za programe boja, preprečevanja in izkoreninjanja priznanih bolezni živali, ki se izvajajo v neki državi članici, veljati enaki ukrepi kot v primeru boja proti slinavki in parkljevki in da jih mora Unija financirati do višine 60 %.

COM(2011) 625 final/2

Predlog spremembe 9

Sprememba člena 9(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Neposredna plačila se ne odobrijo fizičnim ali pravnim osebam oziroma skupinam fizičnih ali pravnih oseb, če zanje velja eno od navedenega:






  a) | letni znesek neposrednih plačil je nižji od 5 % skupnih prejemkov, ki so jih v zadnjem obračunskem letu prejele iz nekmetijskih dejavnosti; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Neposredna plačila se ne odobrijo fizičnim ali pravnim osebam oziroma skupinam fizičnih ali pravnih oseb, če zanje velja eno od navedenega:

a)

letni znesek neposrednih plačil je nižji od 5 % skupnih prejemkov, ki so jih v zadnjem obračunskem letu prejele iz nekmetijskih dejavnosti;

| b) | njihove kmetijske površine so predvsem površine, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo ali pridelavo, vendar na teh površinah ne izvajajo minimalnih aktivnosti, ki jih določijo države članice v skladu s členom 4(1)(c). |
| --- | --- |

b)

njihove kmetijske površine so predvsem površine, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo ali pridelavo, vendar na teh površinah ne izvajajo minimalnih aktivnosti, ki jih določijo države članice v skladu s členom 4(1)(c).

Neposredna plačila se ne odobrijo fizičnim ali pravnim osebam oziroma skupinam fizičnih ali pravnih oseb, če zanje velja eno od navedenega:

| a) | ; |
| --- | --- |

a)

;

| b) | |
| --- | --- |

b)

njihove kmetijske površine so predvsem površine, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo ali pridelavo, vendar na teh površinah ne izvajajo minimalnih aktivnosti, ki jih določijo države članice v skladu s členom 4(1)(c).

| | njihove kmetijske površine so predvsem površine, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo ali pridelavo, vendar na teh površinah ne izvajajo minimalnih aktivnosti, ki jih določijo države članice v skladu s členom 4(1)(c). |
| --- | --- |

Predlog spremembe 10

Sprememba člena 11(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Znesek neposrednih plačil, ki se na podlagi te Uredbe odobri kmetu v danem koledarskem letu, se zmanjša, kot sledi: | Znesek neposrednih plačil, ki se na podlagi te Uredbe odobri kmetu v danem koledarskem letu, se zmanjša, kot sledi: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Znesek neposrednih plačil, ki se na podlagi te Uredbe odobri kmetu v danem koledarskem letu, se zmanjša, kot sledi:

Znesek neposrednih plačil, ki se na podlagi te Uredbe odobri kmetu v danem koledarskem letu, se zmanjša, kot sledi:

Obrazložitev

Ker so plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, povezana s proizvodnjo, jih je treba upoštevati pri ukrepih postopnega zmanjševanja in omejevanja plačil, kar je upravičeno tudi z vidika prizadevanj za pravičnejšo porazdelitev pomoči.

Predlog spremembe 11

Sprememba člena 14(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Prožnost med stebri
  1.   Pred 1. avgustom 2013 se lahko države članice odločijo, da kot dodatno podporo za ukrepe v okviru programov razvoja podeželja, ki se financirajo v okviru EKSRP, kot je določeno v Uredbi (EU) št. [...] [URP], dajo na voljo do 10 % svojih letnih nacionalnih zgornjih mej za koledarska leta 2014 do 2019, kot določa Priloga II k tej uredbi. Ustrezni znesek zato ni več na voljo za odobritev neposrednih plačil.
  O odločitvi iz prvega pododstavka uradno obvestijo Komisijo do datuma iz navedenega pododstavka.
  Odstotek, o katerem se uradno obvesti v skladu z drugim pododstavkom, je za leta iz prvega pododstavka enak. | Prožnost med stebri
  1.   Pred 1. avgustom 2013 se lahko države članice odločijo, da kot dodatno podporo za ukrepe v okviru programov razvoja podeželja, ki se financirajo v okviru EKSRP, kot je določeno v Uredbi (EU) št. [...] [URP], dajo na voljo do 10 % svojih letnih nacionalnih zgornjih mej za koledarska leta 2014 do 2019, kot določa Priloga II k tej uredbi. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Prožnost med stebri

1.   Pred 1. avgustom 2013 se lahko države članice odločijo, da kot dodatno podporo za ukrepe v okviru programov razvoja podeželja, ki se financirajo v okviru EKSRP, kot je določeno v Uredbi (EU) št. [...] [URP], dajo na voljo do 10 % svojih letnih nacionalnih zgornjih mej za koledarska leta 2014 do 2019, kot določa Priloga II k tej uredbi. Ustrezni znesek zato ni več na voljo za odobritev neposrednih plačil.

O odločitvi iz prvega pododstavka uradno obvestijo Komisijo do datuma iz navedenega pododstavka.

Odstotek, o katerem se uradno obvesti v skladu z drugim pododstavkom, je za leta iz prvega pododstavka enak.

Prožnost med stebri

1.   Pred 1. avgustom 2013 se lahko države članice odločijo, da kot dodatno podporo za ukrepe v okviru programov razvoja podeželja, ki se financirajo v okviru EKSRP, kot je določeno v Uredbi (EU) št. [...] [URP], dajo na voljo do 10 % svojih letnih nacionalnih zgornjih mej za koledarska leta 2014 do 2019, kot določa Priloga II k tej uredbi.

Obrazložitev

Pri dodeljevanju sredstev za razvoj podeželja je smiselno ta sredstva porazdeliti v skladu z merili za razdelitev sredstev, ki so določena za drugi steber. Sistem mora biti prožen. Če se npr. vzpostavi regionalno območje „lombardijske nižine“ z nacionalno zgornjo mejo, bi regije, ki jo sestavljajo, morda želele del sredstev nameniti svojim programom za razvoj podeželja, da bodo lahko izvajale sektorske politike.

Predlog spremembe 12

Sprememba člena 22(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 3.   Države članice, ki uporabljajo možnost iz odstavka 2, uporabijo del zgornje meje, ki ostane po uporabi navedenega odstavka, da bi povečale vrednost pravic do plačila v primerih, kadar je skupna vrednost pravic do plačila, ki jih imajo kmetje na podlagi sheme osnovnega plačila, izračunane na podlagi odstavka 2, nižja od skupne vrednosti pravic do plačila, vključno s posebnimi pravicami, ki so jih imeli 31. decembra 2013 na podlagi sheme enotnega plačila v skladu z Uredbo (ES) št. 73/2009. V ta namen se nacionalni ali regionalni znesek na enoto vsake pravice do plačila zadevnega kmeta poveča za delež razlike med skupno vrednostjo pravic do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila, izračunane na podlagi odstavka 2, in skupne vrednosti pravic do plačila, vključno s posebnimi pravicami, ki jih je kmet imel 31. decembra 2013 na podlagi sheme enotnega plačila v skladu z uredbo (ES) št. 73/2009.
  Pri izračunu povečanja lahko država članica upošteva tudi podporo, ki je bila odobrena v koledarskem letu 2013 na podlagi členov 52, 53(1), in 68(1)(b) Uredbe (ES) št. 73/2009, pod pogojem da se država članica odloči, da za zadevne sektorje ne bo uporabila prostovoljne vezane podpore na podlagi naslova IV te uredbe.
  Za namen prvega pododstavka se šteje, da ima kmet 31. decembra 2013 pravice do plačila, če so mu bile do tega datuma pravice do plačila dodeljene ali nanj dokončno prenesene. | 3.   Države članice, ki uporabljajo možnost iz odstavka 2, uporabijo del zgornje meje, ki ostane po uporabi navedenega odstavka, da bi povečale vrednost pravic do plačila v primerih, kadar je skupna vrednost pravic do plačila, ki jih imajo kmetje na podlagi sheme osnovnega plačila, izračunane na podlagi odstavka 2, nižja od skupne vrednosti pravic do plačila, vključno s posebnimi pravicami, ki so jih imeli 2013 na podlagi sheme enotnega plačila v skladu z Uredbo (ES) št. 73/2009. V ta namen se nacionalni ali regionalni znesek na enoto vsake pravice do plačila zadevnega kmeta poveča za delež razlike med skupno vrednostjo pravic do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila, izračunane na podlagi odstavka 2, in skupne vrednosti pravic do plačila, vključno s posebnimi pravicami, ki jih je kmet imel 31. decembra 2013 na podlagi sheme enotnega plačila v skladu z uredbo (ES) št. 73/2009.
  Pri izračunu povečanja lahko država članica upošteva tudi podporo, ki je bila odobrena v koledarskem letu 2013 na podlagi členov 52, 53(1), in 68(1)(b) Uredbe (ES) št. 73/2009, pod pogojem da se država članica odloči, da za zadevne sektorje ne bo uporabila prostovoljne vezane podpore na podlagi naslova IV te uredbe.
  Za namen prvega pododstavka se šteje, da ima kmet 31. decembra 2013 pravice do plačila, če so mu bile do tega datuma pravice do plačila dodeljene ali nanj dokončno prenesene. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3.   Države članice, ki uporabljajo možnost iz odstavka 2, uporabijo del zgornje meje, ki ostane po uporabi navedenega odstavka, da bi povečale vrednost pravic do plačila v primerih, kadar je skupna vrednost pravic do plačila, ki jih imajo kmetje na podlagi sheme osnovnega plačila, izračunane na podlagi odstavka 2, nižja od skupne vrednosti pravic do plačila, vključno s posebnimi pravicami, ki so jih imeli 31. decembra 2013 na podlagi sheme enotnega plačila v skladu z Uredbo (ES) št. 73/2009. V ta namen se nacionalni ali regionalni znesek na enoto vsake pravice do plačila zadevnega kmeta poveča za delež razlike med skupno vrednostjo pravic do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila, izračunane na podlagi odstavka 2, in skupne vrednosti pravic do plačila, vključno s posebnimi pravicami, ki jih je kmet imel 31. decembra 2013 na podlagi sheme enotnega plačila v skladu z uredbo (ES) št. 73/2009.

Pri izračunu povečanja lahko država članica upošteva tudi podporo, ki je bila odobrena v koledarskem letu 2013 na podlagi členov 52, 53(1), in 68(1)(b) Uredbe (ES) št. 73/2009, pod pogojem da se država članica odloči, da za zadevne sektorje ne bo uporabila prostovoljne vezane podpore na podlagi naslova IV te uredbe.

Za namen prvega pododstavka se šteje, da ima kmet 31. decembra 2013 pravice do plačila, če so mu bile do tega datuma pravice do plačila dodeljene ali nanj dokončno prenesene.

3.   Države članice, ki uporabljajo možnost iz odstavka 2, uporabijo del zgornje meje, ki ostane po uporabi navedenega odstavka, da bi povečale vrednost pravic do plačila v primerih, kadar je skupna vrednost pravic do plačila, ki jih imajo kmetje na podlagi sheme osnovnega plačila, izračunane na podlagi odstavka 2, nižja od skupne vrednosti pravic do plačila, vključno s posebnimi pravicami, ki so jih imeli 2013 na podlagi sheme enotnega plačila v skladu z Uredbo (ES) št. 73/2009. V ta namen se nacionalni ali regionalni znesek na enoto vsake pravice do plačila zadevnega kmeta poveča za delež razlike med skupno vrednostjo pravic do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila, izračunane na podlagi odstavka 2, in skupne vrednosti pravic do plačila, vključno s posebnimi pravicami, ki jih je kmet imel 31. decembra 2013 na podlagi sheme enotnega plačila v skladu z uredbo (ES) št. 73/2009.

Pri izračunu povečanja lahko država članica upošteva tudi podporo, ki je bila odobrena v koledarskem letu 2013 na podlagi členov 52, 53(1), in 68(1)(b) Uredbe (ES) št. 73/2009, pod pogojem da se država članica odloči, da za zadevne sektorje ne bo uporabila prostovoljne vezane podpore na podlagi naslova IV te uredbe.

Za namen prvega pododstavka se šteje, da ima kmet 31. decembra 2013 pravice do plačila, če so mu bile do tega datuma pravice do plačila dodeljene ali nanj dokončno prenesene.

Obrazložitev

Sprememba člena 22(3) (zadnji odstavek). V fazi določanja pravic do plačila za leto 2014 so predvideni mehanizmi za prenos pravic med aktivnimi kmeti in kmeti, ki so dejavnost opustili. Datum 31. december bi lahko izkoristili za prevare. Pravice do plačila je treba določiti na podlagi sklopa vseh pravic, ki so se uporabile za plačilo enotnega zahtevka v letu 2013.

Predlog spremembe 13

Sprememba člena 22(5)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Najkasneje od leta zahtevkov 2019 imajo vse pravice do plačil v državi članici, oziroma v primeru uporabe člena 20 v regiji, enotni znesek na enoto. | Najkasneje od leta zahtevkov 2019 imajo vse pravice do plačil v državi članici, oziroma v primeru uporabe člena 20 v regiji, enotni znesek na enoto. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Najkasneje od leta zahtevkov 2019 imajo vse pravice do plačil v državi članici, oziroma v primeru uporabe člena 20 v regiji, enotni znesek na enoto.

Najkasneje od leta zahtevkov 2019 imajo vse pravice do plačil v državi članici, oziroma v primeru uporabe člena 20 v regiji, enotni znesek na enoto.

Obrazložitev

Komisija predlaga uskladitev znotraj držav članic, vendar pa ni določila roka niti drugih ukrepov za uskladitev med državami članicami.

Predlog spremembe 14

Nova točka pred členom 29

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Predlog spremembe 15

Nova točka pred členom 29

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Predlog spremembe 16

Sprememba člena 29(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Splošna pravila
  1.   Kmetje, ki so upravičeni do plačila na podlagi sheme enotnega plačila iz poglavja 1, na upravičenih hektarjih, kot so opredeljeni v členu 25(2), upoštevajo naslednje kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje:






  a) | na svoji orni zemlji imajo tri različne pridelke, če orna zemlja kmeta pokriva več kot 3 hektare in ni v celoti porabljena za pridelavo trave (posejane ali naravne), ni v celoti dana v praho ali se velik del leta v celoti na njej ne prideluje pridelek pod vodo; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Splošna pravila

1.   Kmetje, ki so upravičeni do plačila na podlagi sheme enotnega plačila iz poglavja 1, na upravičenih hektarjih, kot so opredeljeni v členu 25(2), upoštevajo naslednje kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje:

a)

na svoji orni zemlji imajo tri različne pridelke, če orna zemlja kmeta pokriva več kot 3 hektare in ni v celoti porabljena za pridelavo trave (posejane ali naravne), ni v celoti dana v praho ali se velik del leta v celoti na njej ne prideluje pridelek pod vodo;

| b) | na svojih gospodarstvih ohranjajo obstoječe trajno travinje in |
| --- | --- |

b)

na svojih gospodarstvih ohranjajo obstoječe trajno travinje in

| c) | na kmetijski površini imajo površino z ekološkim pomenom. |
| --- | --- |

c)

na kmetijski površini imajo površino z ekološkim pomenom.

Splošna pravila

1.   Kmetje, ki so upravičeni do plačila na podlagi sheme enotnega plačila iz poglavja 1, na upravičenih hektarjih, kot so opredeljeni v členu 25(2), upoštevajo naslednje kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje:

| a) | na svoji orni zemlji imajo tri različne pridelke, če orna zemlja kmeta pokriva več kot 3 hektare in ni v celoti porabljena za pridelavo trave (posejane ali naravne), ni v celoti dana v praho ali se velik del leta v celoti na njej ne prideluje pridelek pod vodo; |
| --- | --- |

a)

na svoji orni zemlji imajo tri različne pridelke, če orna zemlja kmeta pokriva več kot 3 hektare in ni v celoti porabljena za pridelavo trave (posejane ali naravne), ni v celoti dana v praho ali se velik del leta v celoti na njej ne prideluje pridelek pod vodo;

| b) | na svojih gospodarstvih ohranjajo obstoječe trajno travinje in |
| --- | --- |

b)

na svojih gospodarstvih ohranjajo obstoječe trajno travinje in

| c) | na kmetijski površini imajo površino z ekološkim pomenom. |
| --- | --- |

c)

na kmetijski površini imajo površino z ekološkim pomenom.

Predlog spremembe 17

Sprememba člena 29(4)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 4.   Kmetje, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 29(1) Uredbe (ES) št. 834/2007 v zvezi z ekološkim kmetovanjem, so zaradi tega upravičeni do plačila iz tega poglavja.
  Prvi pododstavek se uporablja le za enote gospodarstva, ki se uporabljajo za ekološko pridelavo v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 834/2007. | 4.   Kmetje, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 29(1) Uredbe (ES) št. 834/2007 v zvezi z ekološkim kmetovanjem, so zaradi tega upravičeni do plačila iz tega poglavja.

  Prvi pododstavek se uporablja le za enote gospodarstva, ki se uporabljajo za ekološko pridelavo v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 834/2007. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

4.   Kmetje, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 29(1) Uredbe (ES) št. 834/2007 v zvezi z ekološkim kmetovanjem, so zaradi tega upravičeni do plačila iz tega poglavja.

Prvi pododstavek se uporablja le za enote gospodarstva, ki se uporabljajo za ekološko pridelavo v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 834/2007.

4.   Kmetje, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 29(1) Uredbe (ES) št. 834/2007 v zvezi z ekološkim kmetovanjem, so zaradi tega upravičeni do plačila iz tega poglavja.

Prvi pododstavek se uporablja le za enote gospodarstva, ki se uporabljajo za ekološko pridelavo v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 834/2007.

Predlog spremembe 18

Sprememba člena 30

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Raznolikost pridelkov
  1.   Kadar orna zemlja kmeta pokriva več kot 3 hektare in se v celoti ne uporablja za pridelavo trave (posejane ali naravne), ni v celoti dana v praho ali se velik del leta v celoti na njej ne prideluje pridelek pod vodo, se na orni zemlji pridelujejo vsaj trije različni pridelki. Vendar noben od treh pridelkov ne pokriva manj kot 5 % orne zemlje in glavni pridelek ne presega 70 % orne zemlje.
  2.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov o določitvi „pridelka“ in pravil v zvezi z uporabo natančnega izračuna deležev različnih pridelkov. | Raznolikost pridelkov
  1.   Kadar orna zemlja kmeta pokriva več kot 3 hektare in se v celoti ne uporablja za pridelavo trave (posejane ali naravne), ni v celoti dana v praho ali se velik del leta v celoti na njej ne prideluje pridelek pod vodo, se na orni zemlji pridelujejo vsaj trije različni pridelki. Vendar noben od treh pridelkov ne pokriva manj kot 5 % orne zemlje in glavni pridelek ne presega 70 % orne zemlje.
  2.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov o določitvi „pridelka“ in pravil v zvezi z uporabo natančnega izračuna deležev različnih pridelkov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Raznolikost pridelkov

1.   Kadar orna zemlja kmeta pokriva več kot 3 hektare in se v celoti ne uporablja za pridelavo trave (posejane ali naravne), ni v celoti dana v praho ali se velik del leta v celoti na njej ne prideluje pridelek pod vodo, se na orni zemlji pridelujejo vsaj trije različni pridelki. Vendar noben od treh pridelkov ne pokriva manj kot 5 % orne zemlje in glavni pridelek ne presega 70 % orne zemlje.

2.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov o določitvi „pridelka“ in pravil v zvezi z uporabo natančnega izračuna deležev različnih pridelkov.

Raznolikost pridelkov

1.   Kadar orna zemlja kmeta pokriva več kot 3 hektare in se v celoti ne uporablja za pridelavo trave (posejane ali naravne), ni v celoti dana v praho ali se velik del leta v celoti na njej ne prideluje pridelek pod vodo, se na orni zemlji pridelujejo vsaj trije različni pridelki. Vendar noben od treh pridelkov ne pokriva manj kot 5 % orne zemlje in glavni pridelek ne presega 70 % orne zemlje.

2.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov o določitvi „pridelka“ in pravil v zvezi z uporabo natančnega izračuna deležev različnih pridelkov.

Predlog spremembe 19

Sprememba člena 32(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Kmetje zagotovijo, da najmanj 7 % njihovih upravičenih hektarjev iz člena 25(2), razen površin pod trajnim travinjem, obsega površine z ekološkim pomenom, npr. zemljišča v prahi, terase, krajinske značilnosti, zaščitne pasove in pogozdene površine, kot je navedeno v členu 25(2)(b)(ii). | Kmetje zagotovijo, da najmanj 7 % njihovih upravičenih hektarjev obsega površine z ekološkim pomenom, npr. zemljišča v prahi, terase, krajinske značilnosti, zaščitne pasove in pogozdene površine. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Kmetje zagotovijo, da najmanj 7 % njihovih upravičenih hektarjev iz člena 25(2), razen površin pod trajnim travinjem, obsega površine z ekološkim pomenom, npr. zemljišča v prahi, terase, krajinske značilnosti, zaščitne pasove in pogozdene površine, kot je navedeno v členu 25(2)(b)(ii).

Kmetje zagotovijo, da najmanj 7 % njihovih upravičenih hektarjev obsega površine z ekološkim pomenom, npr. zemljišča v prahi, terase, krajinske značilnosti, zaščitne pasove in pogozdene površine.

Obrazložitev

Z agronomskega in okoljskega stališča velikost kmetijskega gospodarstva ni primerno merilo za določitev deleža površine z ekološkim pomenom in je za kmete omejujoče. Ta delež je treba določiti za skupino kmetijskih gospodarstev ali na ravni manjših kmetijskih regij, in sicer z določbo o združevanju virov, kar omogoča uporabo povprečne splošne stopnje.

Predlog spremembe 20

Sprememba člena 33(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Finančne določbe
  1.   Države članice za financiranje plačil iz tega poglavja porabijo 30 % letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II. | Finančne določbe
  1.   Države članice za financiranje plačil iz tega poglavja porabijo 30 % letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Finančne določbe

1.   Države članice za financiranje plačil iz tega poglavja porabijo 30 % letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II.

Finančne določbe

1.   Države članice za financiranje plačil iz tega poglavja porabijo 30 % letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II.

Obrazložitev

Če se predvidi možnost različnih ravni financiranja za ukrepe za ozelenitev, se s tem izboljšata prožnost in subsidiarnost pri izvajanju.

Predlog spremembe 21

Sprememba člena 34

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Splošna pravila
  1.   Države članice lahko odobrijo plačilo kmetom, ki so upravičeni do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila iz poglavja 1 in katerih kmetijska gospodarstva so v celoti ali deloma na površinah z naravnimi omejitvami, ki jih določijo države članice v skladu s členom 33(1) Uredbe (EU) št. [...] [URP].
  2.   Države članice se lahko odločijo, da bodo plačilo iz odstavka 1 odobrile vsem površinam, ki spadajo na področje uporabe navedenega odstavka, ali da bodo na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril plačilo omejile na nekatere površine iz člena 33(1) Uredbe (EU) št. [...] [URP].
  3.   Brez poseganja v odstavek 2 in uporabo finančne discipline, postopnega zniževanja in omejevanja sredstev, linearnega znižanja iz člena 7 ter vseh znižanj in izključitev, uvedenih v skladu s členom 65 Uredbe (EU) št. [...] [HZU], se plačilo iz odstavka 1 vsako leto odobri na upravičeni hektar na površinah, za katere so se države članice odločile, da jim bodo odobrile plačilo v skladu z odstavkom 2 tega člena, in izplača, ko zadevni kmet za zadevne hektarje uveljavlja pravice do plačila.
  4.   Plačilo na hektar iz odstavka 1 se izračuna tako, da se znesek, ki izhaja iz uporabe člena 35, deli s številom upravičenih hektarjev, prijavljenih v skladu s členom 26(1), na površinah, za katere so se države članice odločile, da jim bodo odobrile plačilo v skladu z odstavkom 2 tega člena.
  5.   Države članice smejo uporabiti plačilo iz tega poglavja na regionalni ravni pod pogoji iz tega odstavka.
  V tem primeru določijo regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so značilnosti naravnih omejitev in agronomski pogoji.
  Države članice razdelijo nacionalno zgornjo mejo iz člena 35(1) med regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili.
  Plačilo na regionalni ravni se izračuna tako, da se regionalna zgornja meja, izračunana v skladu s tretjim pododstavkom, deli s številom upravičenih hektarjev, prijavljenih v skladu s členom 26(1), na površinah, za katere so se države članice odločile, da jim bodo odobrile plačilo v skladu z odstavkom 2 tega člena. | Splošna pravila
  1.   Države članice lahko odobrijo plačilo kmetom, ki so upravičeni do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila iz poglavja 1 in katerih kmetijska gospodarstva so v celoti ali deloma na površinah z naravnimi omejitvami, ki jih določijo države članice v skladu s členom 33(1) Uredbe (EU) št. [...] [URP].
  2.   Države članice se lahko odločijo, da bodo plačilo iz odstavka 1 odobrile vsem površinam, ki spadajo na področje uporabe navedenega odstavka, ali da bodo na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril plačilo omejile na nekatere površine iz člena 33(1) Uredbe (EU) št. [...] [URP].
  3.   Brez poseganja v odstavek 2 in uporabo finančne discipline, postopnega zniževanja in omejevanja sredstev, linearnega znižanja iz člena 7 ter vseh znižanj in izključitev, uvedenih v skladu s členom 65 Uredbe (EU) št. [...] [HZU], se plačilo iz odstavka 1 vsako leto odobri na upravičeni hektar na površinah, za katere so se države članice odločile, da jim bodo odobrile plačilo v skladu z odstavkom 2 tega člena, in izplača, ko zadevni kmet za zadevne hektarje uveljavlja pravice do plačila.
  4.   Plačilo na hektar iz odstavka 1 se izračuna tako, da se znesek, ki izhaja iz uporabe člena 35, deli s številom upravičenih hektarjev, prijavljenih v skladu s členom 26(1), na površinah, za katere so se države članice odločile, da jim bodo odobrile plačilo v skladu z odstavkom 2 tega člena.
  5.   Države članice smejo uporabiti plačilo iz tega poglavja na regionalni ravni pod pogoji iz tega odstavka.
  V tem primeru določijo regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so značilnosti naravnih omejitev in agronomski pogoji.
  Države članice razdelijo nacionalno zgornjo mejo iz člena 35(1) med regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili.
  Plačilo na regionalni ravni se izračuna tako, da se regionalna zgornja meja, izračunana v skladu s tretjim pododstavkom, deli s številom upravičenih hektarjev, prijavljenih v skladu s členom 26(1), na površinah, za katere so se države članice odločile, da jim bodo odobrile plačilo v skladu z odstavkom 2 tega člena. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Splošna pravila

1.   Države članice lahko odobrijo plačilo kmetom, ki so upravičeni do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila iz poglavja 1 in katerih kmetijska gospodarstva so v celoti ali deloma na površinah z naravnimi omejitvami, ki jih določijo države članice v skladu s členom 33(1) Uredbe (EU) št. [...] [URP].

2.   Države članice se lahko odločijo, da bodo plačilo iz odstavka 1 odobrile vsem površinam, ki spadajo na področje uporabe navedenega odstavka, ali da bodo na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril plačilo omejile na nekatere površine iz člena 33(1) Uredbe (EU) št. [...] [URP].

3.   Brez poseganja v odstavek 2 in uporabo finančne discipline, postopnega zniževanja in omejevanja sredstev, linearnega znižanja iz člena 7 ter vseh znižanj in izključitev, uvedenih v skladu s členom 65 Uredbe (EU) št. [...] [HZU], se plačilo iz odstavka 1 vsako leto odobri na upravičeni hektar na površinah, za katere so se države članice odločile, da jim bodo odobrile plačilo v skladu z odstavkom 2 tega člena, in izplača, ko zadevni kmet za zadevne hektarje uveljavlja pravice do plačila.

4.   Plačilo na hektar iz odstavka 1 se izračuna tako, da se znesek, ki izhaja iz uporabe člena 35, deli s številom upravičenih hektarjev, prijavljenih v skladu s členom 26(1), na površinah, za katere so se države članice odločile, da jim bodo odobrile plačilo v skladu z odstavkom 2 tega člena.

5.   Države članice smejo uporabiti plačilo iz tega poglavja na regionalni ravni pod pogoji iz tega odstavka.

V tem primeru določijo regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so značilnosti naravnih omejitev in agronomski pogoji.

Države članice razdelijo nacionalno zgornjo mejo iz člena 35(1) med regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili.

Plačilo na regionalni ravni se izračuna tako, da se regionalna zgornja meja, izračunana v skladu s tretjim pododstavkom, deli s številom upravičenih hektarjev, prijavljenih v skladu s členom 26(1), na površinah, za katere so se države članice odločile, da jim bodo odobrile plačilo v skladu z odstavkom 2 tega člena.

Splošna pravila

1.   Države članice lahko odobrijo plačilo kmetom, ki so upravičeni do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila iz poglavja 1 in katerih kmetijska gospodarstva so v celoti ali deloma na površinah z naravnimi omejitvami, ki jih določijo države članice v skladu s členom 33(1) Uredbe (EU) št. [...] [URP].

2.   Države članice se lahko odločijo, da bodo plačilo iz odstavka 1 odobrile vsem površinam, ki spadajo na področje uporabe navedenega odstavka, ali da bodo na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril plačilo omejile na nekatere površine iz člena 33(1) Uredbe (EU) št. [...] [URP].

3.   Brez poseganja v odstavek 2 in uporabo finančne discipline, postopnega zniževanja in omejevanja sredstev, linearnega znižanja iz člena 7 ter vseh znižanj in izključitev, uvedenih v skladu s členom 65 Uredbe (EU) št. [...] [HZU], se plačilo iz odstavka 1 vsako leto odobri na upravičeni hektar na površinah, za katere so se države članice odločile, da jim bodo odobrile plačilo v skladu z odstavkom 2 tega člena, in izplača, ko zadevni kmet za zadevne hektarje uveljavlja pravice do plačila.

4.   Plačilo na hektar iz odstavka 1 se izračuna tako, da se znesek, ki izhaja iz uporabe člena 35, deli s številom upravičenih hektarjev, prijavljenih v skladu s členom 26(1), na površinah, za katere so se države članice odločile, da jim bodo odobrile plačilo v skladu z odstavkom 2 tega člena.

5.   Države članice smejo uporabiti plačilo iz tega poglavja na regionalni ravni pod pogoji iz tega odstavka.

V tem primeru določijo regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so značilnosti naravnih omejitev in agronomski pogoji.

Države članice razdelijo nacionalno zgornjo mejo iz člena 35(1) med regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili.

Plačilo na regionalni ravni se izračuna tako, da se regionalna zgornja meja, izračunana v skladu s tretjim pododstavkom, deli s številom upravičenih hektarjev, prijavljenih v skladu s členom 26(1), na površinah, za katere so se države članice odločile, da jim bodo odobrile plačilo v skladu z odstavkom 2 tega člena.

Obrazložitev

S tem se omogoča uporaba na regionalni podlagi v skladu s členom 20.

Predlog spremembe 22

Sprememba člena 35(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice se lahko do 1. avgusta 2013 odločijo, da bodo za financiranje plačila iz člena 34 porabile do 5 % letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II. | Države članice se lahko do 1. avgusta 2013 odločijo, da bodo za financiranje plačila iz člena 34 porabile do  % letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice se lahko do 1. avgusta 2013 odločijo, da bodo za financiranje plačila iz člena 34 porabile do 5 % letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II.

Države članice se lahko do 1. avgusta 2013 odločijo, da bodo za financiranje plačila iz člena 34 porabile do  % letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II.

Obrazložitev

Za obdobje 2007–2013 znaša podpora za območja z omejenimi možnostmi 12,6 milijarde EUR. Predlagana podvojitev proračunskih sredstev v višini 10 % nacionalnega prispevka, tj. 31,7 milijarde EUR, bi pomenila bistveno drugačno ravnotežje v korist območij z omejenimi možnostmi ali območij z naravnimi omejitvami.

Predlog spremembe 23

Sprememba člena 36(1) in (2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Države članice odobrijo letno plačilo mladim kmetom, ki so upravičeni do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila iz poglavja 1.
  2.   V tem poglavju „mladi kmetje“ pomenijo:






  (a) | fizične osebe, ki prvič ustanavljajo kmetijsko gospodarstvo kot vodje gospodarstva ali so ga že ustanovile v petih letih pred prvo predložitvijo vloge za sodelovanje v shemi enotnega plačila iz člena 73(1) Uredbe (EU) št. [...] in |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Države članice odobrijo letno plačilo mladim kmetom, ki so upravičeni do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila iz poglavja 1.

2.   V tem poglavju „mladi kmetje“ pomenijo:

(a)

fizične osebe, ki prvič ustanavljajo kmetijsko gospodarstvo kot vodje gospodarstva ali so ga že ustanovile v petih letih pred prvo predložitvijo vloge za sodelovanje v shemi enotnega plačila iz člena 73(1) Uredbe (EU) št. [...] in

| (b) | ki so mlajše od 40 let ob predložitvi vloge iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

ki so mlajše od 40 let ob predložitvi vloge iz točke (a).

1.   Države članice odobrijo letno plačilo , ki so upravičen do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila iz poglavja 1.

2.   V tem poglavju „“ pomenijo

| | fizične osebe, ki prvič ustanavljajo kmetijsko gospodarstvo kot vodje gospodarstva ali so ga že ustanovile v petih letih pred prvo predložitvijo vloge za sodelovanje v shemi enotnega plačila iz člena 73(1) Uredbe (EU) št. [...] |
| --- | --- |

fizične osebe, ki prvič ustanavljajo kmetijsko gospodarstvo kot vodje gospodarstva ali so ga že ustanovile v petih letih pred prvo predložitvijo vloge za sodelovanje v shemi enotnega plačila iz člena 73(1) Uredbe (EU) št. [...]

| | . |
| --- | --- |

.

Predlog spremembe 24

Sprememba člena 38(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Države članice lahko kmetom odobrijo vezano podporo pod pogoji, določenimi v tem poglavju. Vezana podpora se lahko odobri za naslednje sektorje in proizvode: žita, oljnice, beljakovinski pridelki, zrnate stročnice, lan, konoplja, riž, oreški, škrobni krompir, mleko in mlečni proizvodi, semena, ovčje in kozje meso, goveje in telečje meso, oljčno olje, sviloprejke, posušena krma, hmelj, sladkorna pesa, sladkorni trs in cikorija, sadje in zelenjava ter hitro rastoči panjevec.
  (...) | 1.   Države članice lahko odobrijo vezano podporo za naslednje sektorje in proizvode: žita, oljnice, beljakovinski pridelki, zrnate stročnice, lan, konoplja, riž, oreški, škrobni krompir, mleko in mlečni proizvodi, semena, ovčje in kozje meso, goveje in telečje meso, oljčno olje, sviloprejke, posušena krma, hmelj, sladkorna pesa, sladkorni trs in cikorija, sadje in zelenjava ter hitro rastoči panjevec.
  (...) |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Države članice lahko kmetom odobrijo vezano podporo pod pogoji, določenimi v tem poglavju. Vezana podpora se lahko odobri za naslednje sektorje in proizvode: žita, oljnice, beljakovinski pridelki, zrnate stročnice, lan, konoplja, riž, oreški, škrobni krompir, mleko in mlečni proizvodi, semena, ovčje in kozje meso, goveje in telečje meso, oljčno olje, sviloprejke, posušena krma, hmelj, sladkorna pesa, sladkorni trs in cikorija, sadje in zelenjava ter hitro rastoči panjevec.

(...)

1.   Države članice lahko odobrijo vezano podporo za naslednje sektorje in proizvode: žita, oljnice, beljakovinski pridelki, zrnate stročnice, lan, konoplja, riž, oreški, škrobni krompir, mleko in mlečni proizvodi, semena, ovčje in kozje meso, goveje in telečje meso, oljčno olje, sviloprejke, posušena krma, hmelj, sladkorna pesa, sladkorni trs in cikorija, sadje in zelenjava ter hitro rastoči panjevec.

(...)

Obrazložitev

Vezana podpora je potrebna z ekonomskega in teritorialnega vidika, da se zagotovi raven proizvodnje v ustreznih sektorjih.

Predlog spremembe 25

Sprememba člena 38(4)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (...)4.   Vezana podpora se lahko odobri le v obsegu, ki je potreben za spodbujanje ohranitve trenutnih ravni proizvodnje v zadevnih regijah. | (...)4.   Vezana podpora se lahko odobri le v obsegu, ki je potreben za spodbujanje ohranitve trenutnih ravni proizvodnje v zadevnih regijah. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

4.   Vezana podpora se lahko odobri le v obsegu, ki je potreben za spodbujanje ohranitve trenutnih ravni proizvodnje v zadevnih regijah.

4.   Vezana podpora se lahko odobri le v obsegu, ki je potreben za spodbujanje ohranitve trenutnih ravni proizvodnje v zadevnih regijah.

Obrazložitev

Vezana podpora je potrebna z ekonomskega in teritorialnega vidika, da se zagotovi raven proizvodnje v ustreznih sektorjih.

Predlog spremembe 26

Sprememba člena 38(5)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Splošna pravila
  1.   Države članice lahko kmetom odobrijo vezano podporo pod pogoji, določenimi v tem poglavju.
  Vezana podpora se lahko odobri za naslednje sektorje in proizvode: žita, oljnice, beljakovinski pridelki, zrnate stročnice, lan, konoplja, riž, oreški, škrobni krompir, mleko in mlečni proizvodi, semena, ovčje in kozje meso, goveje in telečje meso, oljčno olje, sviloprejke, posušena krma, hmelj, sladkorna pesa, sladkorni trs in cikorija, sadje in zelenjava ter hitro rastoči panjevec.
  2.   Vezana podpora se lahko odobri le sektorjem ali regijam države članice, v katerih se specifične vrste kmetovanja ali specifični kmetijski sektorji, ki so posebej pomembni iz gospodarskih in/ali socialnih razlogov, spopadajo s težavami.
  3.   Z odstopanjem od odstavka 2 se lahko vezana podpora odobri tudi kmetom, ki so 31. decembra 2013 imeli pravice do plačila, odobrene v skladu z oddelkom 2 poglavja 3 naslova III in členom 71m Uredbe (ES) št. 1782/2003 ter v skladu s členom 60 in četrtim pododstavkom člena 65 Uredbe (ES) št. 73/2009, in ki so brez upravičenih hektarjev za uveljavljanje pravic do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila iz poglavja 1 naslova III te uredbe.
  4.   Vezana podpora se lahko odobri le v obsegu, ki je potreben za spodbujanje ohranitve trenutnih ravni proizvodnje v zadevnih regijah.
  5.   Vezana podpora ima obliko letnega plačila in se odobri v opredeljenih količinskih omejitvah ter temelji na določenih površinah in donosih ali na določenim številu živali.
  6.   Vsaka vezana podpora, odobrena v skladu s tem členom, je skladna z drugimi ukrepi in politikami Unije.
  7.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v zvezi s:






  (a) | pogoji za odobritev podpore iz tega poglavja, |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Splošna pravila

1.   Države članice lahko kmetom odobrijo vezano podporo pod pogoji, določenimi v tem poglavju.

Vezana podpora se lahko odobri za naslednje sektorje in proizvode: žita, oljnice, beljakovinski pridelki, zrnate stročnice, lan, konoplja, riž, oreški, škrobni krompir, mleko in mlečni proizvodi, semena, ovčje in kozje meso, goveje in telečje meso, oljčno olje, sviloprejke, posušena krma, hmelj, sladkorna pesa, sladkorni trs in cikorija, sadje in zelenjava ter hitro rastoči panjevec.

2.   Vezana podpora se lahko odobri le sektorjem ali regijam države članice, v katerih se specifične vrste kmetovanja ali specifični kmetijski sektorji, ki so posebej pomembni iz gospodarskih in/ali socialnih razlogov, spopadajo s težavami.

3.   Z odstopanjem od odstavka 2 se lahko vezana podpora odobri tudi kmetom, ki so 31. decembra 2013 imeli pravice do plačila, odobrene v skladu z oddelkom 2 poglavja 3 naslova III in členom 71m Uredbe (ES) št. 1782/2003 ter v skladu s členom 60 in četrtim pododstavkom člena 65 Uredbe (ES) št. 73/2009, in ki so brez upravičenih hektarjev za uveljavljanje pravic do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila iz poglavja 1 naslova III te uredbe.

4.   Vezana podpora se lahko odobri le v obsegu, ki je potreben za spodbujanje ohranitve trenutnih ravni proizvodnje v zadevnih regijah.

5.   Vezana podpora ima obliko letnega plačila in se odobri v opredeljenih količinskih omejitvah ter temelji na določenih površinah in donosih ali na določenim številu živali.

6.   Vsaka vezana podpora, odobrena v skladu s tem členom, je skladna z drugimi ukrepi in politikami Unije.

7.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v zvezi s:

(a)

pogoji za odobritev podpore iz tega poglavja,

| (b) | pravili o skladnosti z drugimi ukrepi Unije in o kopičenju podpore. |
| --- | --- |

(b)

pravili o skladnosti z drugimi ukrepi Unije in o kopičenju podpore.

Splošna pravila

1.   Države članice lahko kmetom odobrijo vezano podporo pod pogoji, določenimi v tem poglavju.

Vezana podpora se lahko odobri za naslednje sektorje in proizvode: žita, oljnice, beljakovinski pridelki, zrnate stročnice, lan, konoplja, riž, oreški, škrobni krompir, mleko in mlečni proizvodi, semena, ovčje in kozje meso, goveje in telečje meso, oljčno olje, sviloprejke, posušena krma, hmelj, sladkorna pesa, sladkorni trs in cikorija, sadje in zelenjava ter hitro rastoči panjevec.

2.   Vezana podpora se lahko odobri le sektorjem ali regijam države članice, v katerih se specifične vrste kmetovanja ali specifični kmetijski sektorji, ki so posebej pomembni iz gospodarskih in/ali socialnih razlogov, spopadajo s težavami.

3.   Z odstopanjem od odstavka 2 se lahko vezana podpora odobri tudi kmetom, ki so 31. decembra 2013 imeli pravice do plačila, odobrene v skladu z oddelkom 2 poglavja 3 naslova III in členom 71m Uredbe (ES) št. 1782/2003 ter v skladu s členom 60 in četrtim pododstavkom člena 65 Uredbe (ES) št. 73/2009, in ki so brez upravičenih hektarjev za uveljavljanje pravic do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila iz poglavja 1 naslova III te uredbe.

4.   Vezana podpora se lahko odobri le v obsegu, ki je potreben za spodbujanje ohranitve trenutnih ravni proizvodnje v zadevnih regijah.

5.

Vezana podpora ima obliko letnega plačila in se odobri v opredeljenih količinskih omejitvah ter temelji na določenih površinah in donosih ali na določenim številu živali.

.   Vsaka vezana podpora, odobrena v skladu s tem členom, je skladna z drugimi ukrepi in politikami Unije.

.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v zvezi s:

| (a) | pogoji za odobritev podpore iz tega poglavja, |
| --- | --- |

(a)

pogoji za odobritev podpore iz tega poglavja,

| (b) | pravili o skladnosti z drugimi ukrepi Unije in o kopičenju podpore. |
| --- | --- |

(b)

pravili o skladnosti z drugimi ukrepi Unije in o kopičenju podpore.

Obrazložitev

S tem se omogoča uporaba na regionalni podlagi v skladu s členom 20.

Predlog spremembe 27

Sprememba člena 47

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Splošna pravila
  1.   Kmetje, ki imajo pravice do plačila, dodeljene v letu 2014 v skladu s členom 21, in izpolnjujejo minimalne zahteve iz člena 10(1), se lahko odločijo za sodelovanje v poenostavljeni shemi pod pogoji iz tega naslova (v nadaljnjem besedilu: shema za male kmete).
  2.   Plačila na podlagi sheme za male kmete nadomestijo plačila, ki se odobrijo v skladu z naslovi III in IV.
  3.   Kmetje, ki sodelujejo v shemi za male kmete, so izvzeti od kmetijskih praks iz poglavja 2 naslova III.
  4.   Države članice zagotovijo, da se plačilo ne izplača kmetom, za katere se ugotovi, da so po datumu objave predloga Komisije za to uredbo svoje kmetijsko gospodarstvo razdelili izključno z namenom, da bi imeli koristi v okviru sheme za male kmete. To velja tudi za kmete, katerih gospodarstva so posledica takšne delitve. | Splošna pravila
  1.   Kmetje, ki imajo pravice do plačila, dodeljene v letu 2014 v skladu s členom 21, in izpolnjujejo minimalne zahteve iz člena 10(1), se lahko odločijo za sodelovanje v poenostavljeni shemi pod pogoji iz tega naslova (v nadaljnjem besedilu: shema za male kmete).
  2.   Plačila na podlagi sheme za male kmete nadomestijo plačila, ki se odobrijo v skladu z naslovi III in IV.
  3.   Kmetje, ki sodelujejo v shemi za male kmete, so izvzeti od kmetijskih praks iz poglavja 2 naslova III.
  4.   Države članice zagotovijo, da se plačilo ne izplača kmetom, za katere se ugotovi, da so po datumu objave predloga Komisije za to uredbo svoje kmetijsko gospodarstvo razdelili izključno z namenom, da bi imeli koristi v okviru sheme za male kmete. To velja tudi za kmete, katerih gospodarstva so posledica takšne delitve. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Splošna pravila

1.   Kmetje, ki imajo pravice do plačila, dodeljene v letu 2014 v skladu s členom 21, in izpolnjujejo minimalne zahteve iz člena 10(1), se lahko odločijo za sodelovanje v poenostavljeni shemi pod pogoji iz tega naslova (v nadaljnjem besedilu: shema za male kmete).

2.   Plačila na podlagi sheme za male kmete nadomestijo plačila, ki se odobrijo v skladu z naslovi III in IV.

3.   Kmetje, ki sodelujejo v shemi za male kmete, so izvzeti od kmetijskih praks iz poglavja 2 naslova III.

4.   Države članice zagotovijo, da se plačilo ne izplača kmetom, za katere se ugotovi, da so po datumu objave predloga Komisije za to uredbo svoje kmetijsko gospodarstvo razdelili izključno z namenom, da bi imeli koristi v okviru sheme za male kmete. To velja tudi za kmete, katerih gospodarstva so posledica takšne delitve.

Splošna pravila

1.   Kmetje, ki imajo pravice do plačila, dodeljene v letu 2014 v skladu s členom 21, in izpolnjujejo minimalne zahteve iz člena 10(1), se lahko odločijo za sodelovanje v poenostavljeni shemi pod pogoji iz tega naslova (v nadaljnjem besedilu: shema za male kmete).

2.   Plačila na podlagi sheme za male kmete nadomestijo plačila, ki se odobrijo v skladu z naslovi III in IV.

3.   Kmetje, ki sodelujejo v shemi za male kmete, so izvzeti od kmetijskih praks iz poglavja 2 naslova III.

4.   Države članice zagotovijo, da se plačilo ne izplača kmetom, za katere se ugotovi, da so po datumu objave predloga Komisije za to uredbo svoje kmetijsko gospodarstvo razdelili izključno z namenom, da bi imeli koristi v okviru sheme za male kmete. To velja tudi za kmete, katerih gospodarstva so posledica takšne delitve.

Obrazložitev

S tem se omogoča uporaba na regionalni podlagi v skladu s členom 20.

Predlog spremembe 28

Sprememba člena 48

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Kmetje, ki želijo sodelovati v shemi za male kmete, predložijo vlogo do 15. oktobra 2014.
  Kmetje, ki se do 15. oktobra 2014 ne prijavijo za sodelovanje v shemi za male kmete ali se odločijo, da po tem datumu v njej ne bodo več sodelovali, ali so bili izbrani za podporo na podlagi člena 20(1)(c) Uredbe (EU) št. [...] [URP], niso več upravičeni do sodelovanja v shemi. | Kmetje, ki želijo sodelovati v shemi za male kmete, predložijo vlogo do 15. oktobra 2014.
  Kmetje, ki se do 15. oktobra 2014 ne prijavijo za sodelovanje v shemi za male kmete ali se odločijo, da po v njej ne bodo več sodelovali, ali so bili izbrani za podporo na podlagi člena 20(1)(c) Uredbe (EU) št. [...] [URP], niso več upravičeni do sodelovanja v shemi. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Kmetje, ki želijo sodelovati v shemi za male kmete, predložijo vlogo do 15. oktobra 2014.

Kmetje, ki se do 15. oktobra 2014 ne prijavijo za sodelovanje v shemi za male kmete ali se odločijo, da po tem datumu v njej ne bodo več sodelovali, ali so bili izbrani za podporo na podlagi člena 20(1)(c) Uredbe (EU) št. [...] [URP], niso več upravičeni do sodelovanja v shemi.

Kmetje, ki želijo sodelovati v shemi za male kmete, predložijo vlogo do 15. oktobra 2014.

Kmetje, ki se do 15. oktobra 2014 ne prijavijo za sodelovanje v shemi za male kmete ali se odločijo, da po v njej ne bodo več sodelovali, ali so bili izbrani za podporo na podlagi člena 20(1)(c) Uredbe (EU) št. [...] [URP], niso več upravičeni do sodelovanja v shemi.

COM(2011) 627 final/2

Predlog spremembe 29

Sprememba člena 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| EKSRP prispeva k strategiji Evropa 2020, tako da pospešuje trajnostni razvoj podeželja na celotnem območju Unije z dopolnjevanjem drugih instrumentov skupne kmetijske politike (SKP) ter z dopolnjevanjem kohezijske in skupne ribiške politike. EKSRP prispeva k ozemeljsko in okoljsko bolj uravnoteženemu, podnebju prijaznemu in inovativnemu kmetijskemu sektorju Unije, ki je odporen na podnebne spremembe. | EKSRP prispeva k strategiji Evropa 2020, tako da pospešuje trajnostni razvoj podeželja na celotnem območju Unije z dopolnjevanjem drugih instrumentov skupne kmetijske politike (SKP) ter z dopolnjevanjem kohezijsk in skupn ribišk politik. EKSRP prispeva k ozemeljsko in okoljsko bolj uravnoteženemu, podnebju prijaznemu in inovativnemu kmetijskemu sektorju Unije, ki je odporen na podnebne spremembe. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

EKSRP prispeva k strategiji Evropa 2020, tako da pospešuje trajnostni razvoj podeželja na celotnem območju Unije z dopolnjevanjem drugih instrumentov skupne kmetijske politike (SKP) ter z dopolnjevanjem kohezijske in skupne ribiške politike. EKSRP prispeva k ozemeljsko in okoljsko bolj uravnoteženemu, podnebju prijaznemu in inovativnemu kmetijskemu sektorju Unije, ki je odporen na podnebne spremembe.

EKSRP prispeva k strategiji Evropa 2020, tako da pospešuje trajnostni razvoj podeželja na celotnem območju Unije z dopolnjevanjem drugih instrumentov skupne kmetijske politike (SKP) ter z dopolnjevanjem kohezijsk in skupn ribišk politik. EKSRP prispeva k ozemeljsko in okoljsko bolj uravnoteženemu, podnebju prijaznemu in inovativnemu kmetijskemu sektorju Unije, ki je odporen na podnebne spremembe.

Obrazložitev

Na ravni Evropske unije je potrebna resnična strategija za razvoj podeželja, ki pa je v predlogih Komisije ni najti. Izvajati jo morajo vse države članice v okviru partnerskih pogodb, temeljiti pa mora na zahtevi po uravnoteženem teritorialnem razvoju.

Predlog spremembe 30

Sprememba člena 5(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (1)   pospeševanje prenosa znanja ter inovacij v kmetijstvu, gozdarstvu in na podeželskih območjih s poudarkom na področjih:






  (a) | pospeševanja inovacij in baze znanja na podeželskih območjih; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(1)   pospeševanje prenosa znanja ter inovacij v kmetijstvu, gozdarstvu in na podeželskih območjih s poudarkom na področjih:

(a)

pospeševanja inovacij in baze znanja na podeželskih območjih;

| (b) | krepitve povezav med kmetijstvom in gozdarstvom ter raziskavami in inovacijami; |
| --- | --- |

(b)

krepitve povezav med kmetijstvom in gozdarstvom ter raziskavami in inovacijami;

| (c) | krepitve vseživljenjskega učenja in poklicnega usposabljanja v kmetijskem in gozdarskem sektorju; |
| --- | --- |

(c)

krepitve vseživljenjskega učenja in poklicnega usposabljanja v kmetijskem in gozdarskem sektorju;

(1)   pospeševanje prenosa znanja ter inovacij v kmetijstvu, gozdarstvu in na podeželskih območjih s poudarkom na področjih:

| (a) | pospeševanja inovacij in baze znanja na podeželskih območjih; |
| --- | --- |

(a)

pospeševanja inovacij in baze znanja na podeželskih območjih;

| (b) | krepitve povezav med kmetijstvom in gozdarstvom ter raziskavami in inovacijami; |
| --- | --- |

(b)

krepitve povezav med kmetijstvom in gozdarstvom ter raziskavami in inovacijami;

| (c) | krepitve vseživljenjskega učenja in poklicnega usposabljanja v kmetijskem in gozdarskem sektorju; |
| --- | --- |

(c)

krepitve vseživljenjskega učenja in poklicnega usposabljanja v kmetijskem in gozdarskem sektorju;

Obrazložitev

Ta prizadevanja za spodbujanje kmetijskih raziskav so v skladu s ciljem dolgoročnega izboljšanja konkurenčnosti evropskega kmetijstva tako z gospodarskega kot okoljskega vidika. Ustrezajo pa tudi velikim pričakovanjem tako kmetov kot tudi evropskih državljanov, ki zahtevajo zdrava in kakovostna živila ter želijo, da se ohrani okolje. Sredstva v višini 10 % za inovacije za večje upoštevanje naravnih virov in podnebnih sprememb predstavljajo 1,45 milijarde EUR letno na ravni EU. Za primerjavo, 30 % sredstev, namenjenih za ozelenitev v okviru 1. stebra, predstavlja 13,6 milijarde EUR. Da bi se lahko spoprijeli z okoljskimi izzivi, si je treba prizadevati za povečanje obsega raziskav v podporo inovacijam v kmetijstvu. Ta dodatna prizadevanja so še zlasti potrebna za spopadanje z izzivi na področju podnebnih sprememb, katerih končna posledica bo premik tradicionalnih pridelovalnih območij.

Predlog spremembe 31

Sprememba člena 5(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (2)   krepitev konkurenčnosti vseh vrst kmetijstva in krepitev sposobnosti preživetja kmetij s poudarkom na področjih:






  (a) | spodbujanja prestrukturiranja kmetij z velikimi strukturnimi problemi, predvsem kmetij z nizko udeležbo na trgu, tržno usmerjenih kmetij v posameznih sektorjih in kmetij s potrebo po kmetijski diverzifikaciji; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(2)   krepitev konkurenčnosti vseh vrst kmetijstva in krepitev sposobnosti preživetja kmetij s poudarkom na področjih:

(a)

spodbujanja prestrukturiranja kmetij z velikimi strukturnimi problemi, predvsem kmetij z nizko udeležbo na trgu, tržno usmerjenih kmetij v posameznih sektorjih in kmetij s potrebo po kmetijski diverzifikaciji;

| (b) | spodbujanja generacijske pomladitve v kmetijskem sektorju; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanja generacijske pomladitve v kmetijskem sektorju;

(2)   krepitev konkurenčnosti vseh vrst kmetijstva in krepitev sposobnosti preživetja kmetij s poudarkom na področjih:

| (a) | spodbujanja prestrukturiranja in kmetij; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanja prestrukturiranja in kmetij;

| (b) | spodbujanja generacijske pomladitve v kmetijskem sektorju; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanja generacijske pomladitve v kmetijskem sektorju;

Predlog spremembe 32

Sprememba člena 5(6)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (6)   spodbujanje socialne vključenosti, zmanjševanja revščine in gospodarskega razvoja podeželskih območij s poudarkom na področjih:






  (a) | spodbujanja diverzifikacije, ustanavljanja novih malih podjetij in ustvarjanja novih delovnih mest; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(6)   spodbujanje socialne vključenosti, zmanjševanja revščine in gospodarskega razvoja podeželskih območij s poudarkom na področjih:

(a)

spodbujanja diverzifikacije, ustanavljanja novih malih podjetij in ustvarjanja novih delovnih mest;

| (b) | pospeševanja lokalnega razvoja podeželskih območij; |
| --- | --- |

(b)

pospeševanja lokalnega razvoja podeželskih območij;

| (c) | spodbujanja dostopa do informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) na podeželskih območjih ter njihove uporabe in kakovosti. |
| --- | --- |

(c)

spodbujanja dostopa do informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) na podeželskih območjih ter njihove uporabe in kakovosti.

(6)   spodbujanje socialne vključenosti, zmanjševanja revščine in gospodarskega razvoja podeželskih območij s poudarkom na področjih:

| (a) | spodbujanja diverzifikacije, ustanavljanja novih podjetij in ustvarjanja novih delovnih mest; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanja diverzifikacije, ustanavljanja novih podjetij in ustvarjanja novih delovnih mest;

| (b) | pospeševanja lokalnega razvoja podeželskih območij; |
| --- | --- |

(b)

pospeševanja lokalnega razvoja podeželskih območij;

| (c) | spodbujanja dostopa do informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter njihove uporabe in kakovosti |
| --- | --- |

(c)

spodbujanja dostopa do informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter njihove uporabe in kakovosti

| | . |
| --- | --- |

.

Predlog spremembe 33

Sprememba člena 7

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Programi razvoja podeželja
  1.   EKSRP v državah članicah deluje na podlagi programov razvoja podeželja. V okviru teh programov se strategija za izpolnjevanje prednostnih nalog Unije za razvoj podeželja izvaja z naborom ukrepov iz naslova III, pri čemer se za doseganje njihovega uresničevanja zaprosi za pomoč EKSRP.
  2.   Država članica lahko predloži en program za svoje celotno ozemlje ali pa več regionalnih programov.
  3.   Države članice z regionalnimi programi lahko v odobritev predložijo tudi nacionalni okvir s skupnimi elementi za te programe brez ločene proračunske dodelitve sredstev. | Programi razvoja podeželja
  1.   EKSRP v državah članicah deluje na podlagi programov razvoja podeželja. V okviru teh programov se strategija za izpolnjevanje prednostnih nalog Unije za razvoj podeželja izvaja z naborom ukrepov iz naslova III, pri čemer se za doseganje njihovega uresničevanja zaprosi za pomoč EKSRP.
  2.   Država članica lahko predloži en program za svoje celotno ozemlje ali pa več regionalnih programov.
  3.   Države članice z regionalnimi programi lahko v odobritev predložijo tudi nacionalni okvir s skupnimi elementi za te programe brez ločene proračunske dodelitve sredstev. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Programi razvoja podeželja

1.   EKSRP v državah članicah deluje na podlagi programov razvoja podeželja. V okviru teh programov se strategija za izpolnjevanje prednostnih nalog Unije za razvoj podeželja izvaja z naborom ukrepov iz naslova III, pri čemer se za doseganje njihovega uresničevanja zaprosi za pomoč EKSRP.

2.   Država članica lahko predloži en program za svoje celotno ozemlje ali pa več regionalnih programov.

3.   Države članice z regionalnimi programi lahko v odobritev predložijo tudi nacionalni okvir s skupnimi elementi za te programe brez ločene proračunske dodelitve sredstev.

Programi razvoja podeželja

1.   EKSRP v državah članicah deluje na podlagi programov razvoja podeželja. V okviru teh programov se strategija za izpolnjevanje prednostnih nalog Unije za razvoj podeželja izvaja z naborom ukrepov iz naslova III, pri čemer se za doseganje njihovega uresničevanja zaprosi za pomoč EKSRP.

2.   Država članica lahko predloži en program za svoje celotno ozemlje ali pa več regionalnih programov.

3.   Države članice z regionalnimi programi lahko v odobritev predložijo tudi nacionalni okvir s skupnimi elementi za te programe brez ločene proračunske dodelitve sredstev.

Obrazložitev

S tem se omogoča, da se ohrani neposredno regionalno načrtovanje za razvoj podeželja, hkrati pa tudi, da se sprejmejo določeni ukrepi na nacionalni ravni, kot so ukrepi iz svežnja za obvladovanje tveganja (člen 37). Tako se lahko zagotovi učinkovitejše izvajanje teh ukrepov, glede na to, da so potrebna ustrezno visoka sredstva in enotni postopki izvajanja, ki ne izkrivljajo konkurence. Dejstvo, da se ukrepi, ki se izvajajo v okviru nacionalnih in regionalnih programov, medsebojno izključujejo, Komisiji zagotavlja, da se ukrepi in financiranje ne prekrivajo.

Predlog spremembe 34

Sprememba člena 8(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Države članice lahko v svoje programe razvoja podeželja vključijo tematske podprograme, s katerimi se prispeva k prednostnim nalogam Unije za razvoj podeželja in katerih cilj je obravnavati opredeljene posebne potrebe zlasti v zvezi z:






  (a) | mladimi kmeti; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Države članice lahko v svoje programe razvoja podeželja vključijo tematske podprograme, s katerimi se prispeva k prednostnim nalogam Unije za razvoj podeželja in katerih cilj je obravnavati opredeljene posebne potrebe zlasti v zvezi z:

(a)

mladimi kmeti;

| (b) | malimi kmetijami iz tretjega pododstavka člena 20(2); |
| --- | --- |

(b)

malimi kmetijami iz tretjega pododstavka člena 20(2);

| (c) | gorskimi območji iz člena 33(2); |
| --- | --- |

(c)

gorskimi območji iz člena 33(2);

| (d) | kratkimi dobavnimi verigami. |
| --- | --- |

(d)

kratkimi dobavnimi verigami.

Okvirni seznam ukrepov in vrst dejavnosti, ki so posebej pomembni za posamezne tematske podprograme, je naveden v Prilogi III.

1.   Države članice lahko v svoje programe razvoja podeželja vključijo tematske podprograme, s katerimi se prispeva k prednostnim nalogam Unije za razvoj podeželja in katerih cilj je obravnavati opredeljene posebne potrebe zlasti v zvezi z:

| (a) | mladimi kmeti; |
| --- | --- |

(a)

mladimi kmeti;

| (b) | malimi kmetijami iz tretjega pododstavka člena 20(2); |
| --- | --- |

(b)

malimi kmetijami iz tretjega pododstavka člena 20(2);

| (c) | gorskimi območji iz člena 33(2); |
| --- | --- |

(c)

gorskimi območji iz člena 33(2);

| (d) | kratkimi dobavnimi verigami; |
| --- | --- |

(d)

kratkimi dobavnimi verigami;

| | |
| --- | --- |

Okvirni seznam ukrepov in vrst dejavnosti, ki so posebej pomembni za posamezne tematske podprograme, je naveden v Prilogi III.

| | |
| --- | --- |

Predlog spremembe 35

Sprememba člena 21(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Naložbe iz odstavka 1 so upravičene do podpore, kadar se zadevne dejavnosti izvajajo v skladu z načrti za razvoj občin na podeželskih območjih in njihovih osnovnih storitev, kadar so taki načrti na voljo, pri čemer so skladni z vsemi lokalnimi razvojnimi strategijami, kadar te obstajajo. | Naložbe iz odstavka 1 so upravičene do podpore, kadar se zadevne dejavnosti izvajajo v skladu z načrti za razvoj občin na podeželskih območjih in njihovih osnovnih storitev so skladn z vsemi lokalnimi razvojnimi strategijami. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Naložbe iz odstavka 1 so upravičene do podpore, kadar se zadevne dejavnosti izvajajo v skladu z načrti za razvoj občin na podeželskih območjih in njihovih osnovnih storitev, kadar so taki načrti na voljo, pri čemer so skladni z vsemi lokalnimi razvojnimi strategijami, kadar te obstajajo.

Naložbe iz odstavka 1 so upravičene do podpore, kadar se zadevne dejavnosti izvajajo v skladu z načrti za razvoj občin na podeželskih območjih in njihovih osnovnih storitev so skladn z vsemi lokalnimi razvojnimi strategijami.

Obrazložitev

Naložbe morajo biti na vsak način usklajene z načrti za razvoj lokalnih skupnosti na podeželskih območjih in njihovih osnovnih storitev, da se zagotovi učinkovita uporaba teh naložb in njihova vključitev v razvoj lokalnih skupnosti.

Predlog spremembe 36

Sprememba člena 29(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Kmetijsko-okoljska in kmetijsko-podnebna plačila se dodelijo kmetom, skupinam kmetov ali skupinam kmetov in drugih upravljavcev zemljišč, ki se prostovoljno obvežejo, da bodo izvajali dejavnosti, ki zajemajo eno ali več kmetijsko-okoljskih ali kmetijsko-podnebnih obveznosti na kmetijskih zemljiščih. V ustrezno utemeljenih primerih, ki se nanašajo na doseganje okoljskih ciljev, se lahko kmetijsko-okoljska in kmetijsko-podnebna plačila dodelijo tudi drugim upravljavcem zemljišč ali skupinam drugih upravljavcev zemljišč. | Kmetijsko-okoljska in kmetijsko-podnebna plačila se dodelijo kmetom, skupinam kmetov ali skupinam kmetov in drugih upravljavcev zemljišč, ki se prostovoljno obvežejo, da bodo izvajali dejavnosti, ki eni ali več kmetijsko-okoljski ali kmetijsko-podnebni obveznosti. V ustrezno utemeljenih primerih, ki se nanašajo na doseganje okoljskih ciljev, se lahko kmetijsko-okoljska in kmetijsko-podnebna plačila dodelijo tudi drugim upravljavcem zemljišč ali skupinam drugih upravljavcev zemljišč. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Kmetijsko-okoljska in kmetijsko-podnebna plačila se dodelijo kmetom, skupinam kmetov ali skupinam kmetov in drugih upravljavcev zemljišč, ki se prostovoljno obvežejo, da bodo izvajali dejavnosti, ki zajemajo eno ali več kmetijsko-okoljskih ali kmetijsko-podnebnih obveznosti na kmetijskih zemljiščih. V ustrezno utemeljenih primerih, ki se nanašajo na doseganje okoljskih ciljev, se lahko kmetijsko-okoljska in kmetijsko-podnebna plačila dodelijo tudi drugim upravljavcem zemljišč ali skupinam drugih upravljavcev zemljišč.

Kmetijsko-okoljska in kmetijsko-podnebna plačila se dodelijo kmetom, skupinam kmetov ali skupinam kmetov in drugih upravljavcev zemljišč, ki se prostovoljno obvežejo, da bodo izvajali dejavnosti, ki eni ali več kmetijsko-okoljski ali kmetijsko-podnebni obveznosti. V ustrezno utemeljenih primerih, ki se nanašajo na doseganje okoljskih ciljev, se lahko kmetijsko-okoljska in kmetijsko-podnebna plačila dodelijo tudi drugim upravljavcem zemljišč ali skupinam drugih upravljavcev zemljišč.

Obrazložitev

Omejitev ukrepov na „kmetijska zemljišča“ je treba črtati, saj bi s tako omejitvijo močno ogrozili pomembne okoljske in podnebne cilje. To velja na primer za pašo na površinah, ki se obravnavajo kot nekmetijske površine, in za uporabo kmetijsko-okoljskih ukrepov za ribnike, šotišča in obrežne pasove.

Predlog spremembe 37

Sprememba člena 46(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2.   Upravičeni izdatki so omejeni na:






  (a) | gradnjo, nakup, vključno z zakupom, ali izboljšanje nepremičnin; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.   Upravičeni izdatki so omejeni na:

(a)

gradnjo, nakup, vključno z zakupom, ali izboljšanje nepremičnin;

| (b) | nakup ali zakup novih strojev in opreme, vključno z računalniško programsko opremo, do tržne vrednosti sredstva; |
| --- | --- |

(b)

nakup ali zakup novih strojev in opreme, vključno z računalniško programsko opremo, do tržne vrednosti sredstva;

| (c) | splošne stroške na področju izdatkov iz točk (a) in (b), kot so honorarji arhitektov, inženirjev in svetovalcev, stroški za študije izvedljivosti, nakup patentov ali licenc. |
| --- | --- |

(c)

splošne stroške na področju izdatkov iz točk (a) in (b), kot so honorarji arhitektov, inženirjev in svetovalcev, stroški za študije izvedljivosti, nakup patentov ali licenc.

2.   Upravičeni izdatki so omejeni na:

| (a) | gradnjo, nakup, vključno z zakupom, ali izboljšanje nepremičnin; |
| --- | --- |

(a)

gradnjo, nakup, vključno z zakupom, ali izboljšanje nepremičnin;

| (b) | nakup ali zakup novih strojev in opreme, vključno z računalniško programsko opremo, do tržne vrednosti sredstva; |
| --- | --- |

(b)

nakup ali zakup novih strojev in opreme, vključno z računalniško programsko opremo, do tržne vrednosti sredstva;

| (c) | |
| --- | --- |

(c)

splošne stroške na področju izdatkov iz točk (a) in (b), kot so honorarji arhitektov, inženirjev in svetovalcev, stroški za študije izvedljivosti, nakup patentov ali licenc.

| | splošne stroške na področju izdatkov iz točk (a) in (b), kot so honorarji arhitektov, inženirjev in svetovalcev, stroški za študije izvedljivosti, nakup patentov ali licenc. |
| --- | --- |

Predlog spremembe 38

Sprememba člena 64(4)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Komisija z izvedbenim aktom določi letno razdelitev zneskov iz odstavka 1 na države članice, po odbitku zneska iz odstavka 2 in ob upoštevanju prenosa sredstev iz člena 14(2) Uredbe (EU) št. RP/2012. Pri letni razdelitvi sredstev Komisija upošteva tudi:






  (a) | objektivna merila iz člena 4 in |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Komisija z izvedbenim aktom določi letno razdelitev zneskov iz odstavka 1 na države članice, po odbitku zneska iz odstavka 2 in ob upoštevanju prenosa sredstev iz člena 14(2) Uredbe (EU) št. RP/2012. Pri letni razdelitvi sredstev Komisija upošteva tudi:

(a)

objektivna merila iz člena 4 in

| (b) | preteklo učinkovitost poslovanja. |
| --- | --- |

(b)

preteklo učinkovitost poslovanja.

Komisija z izvedbenim aktom določi letno razdelitev zneskov iz odstavka 1 na države članice, po odbitku zneska iz odstavka 2 in ob upoštevanju prenosa sredstev iz člena 14(2) Uredbe (EU) št. RP/2012. Pri letni razdelitvi sredstev Komisija upošteva tudi:

| (a) | objektivna merila iz člena 4; |
| --- | --- |

(a)

objektivna merila iz člena 4;

| (b) | preteklo učinkovitost poslovanja; |
| --- | --- |

(b)

preteklo učinkovitost poslovanja;

| | |
| --- | --- |

.

| | . |
| --- | --- |

Predlog spremembe 39

Sprememba člena 64(6)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Za namene dodelitve rezerve na podlagi doseženih rezultatov iz člena 20(2) Uredbe (EU) št. [SSO/2012] se razpoložljivi namenski prejemki, zbrani v skladu s členom 45 Uredbe (EU) HU/2012 za EKSRP, dodajo zneskom iz člena 18 Uredbe (EU) št. [SSO/2012]. Državam članicam se dodelijo sorazmerno glede na njihov delež v skupnem znesku podpore iz EKSRP. | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Za namene dodelitve rezerve na podlagi doseženih rezultatov iz člena 20(2) Uredbe (EU) št. [SSO/2012] se razpoložljivi namenski prejemki, zbrani v skladu s členom 45 Uredbe (EU) HU/2012 za EKSRP, dodajo zneskom iz člena 18 Uredbe (EU) št. [SSO/2012]. Državam članicam se dodelijo sorazmerno glede na njihov delež v skupnem znesku podpore iz EKSRP.

COM(2011) 628 final

Predlog spremembe 40

Sprememba člena 34(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Potem ko Komisija odobri program, plača začetni znesek predhodnega financiranja za celotno programsko obdobje. Začetni znesek predhodnega financiranja predstavlja 4 % prispevka EKSRP za zadevni program. Glede na razpoložljivost proračunskih sredstev se lahko razdeli na največ tri obroke. Prvi obrok predstavlja 2 % prispevka EKSRP za zadevni program. | Potem ko Komisija odobri program, plača začetni znesek predhodnega financiranja za celotno programsko obdobje. Začetni znesek predhodnega financiranja predstavlja  % prispevka EKSRP za zadevni program. Glede na razpoložljivost proračunskih sredstev se lahko razdeli na največ tri obroke. Prvi obrok predstavlja 2 % prispevka EKSRP za zadevni program. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Potem ko Komisija odobri program, plača začetni znesek predhodnega financiranja za celotno programsko obdobje. Začetni znesek predhodnega financiranja predstavlja 4 % prispevka EKSRP za zadevni program. Glede na razpoložljivost proračunskih sredstev se lahko razdeli na največ tri obroke. Prvi obrok predstavlja 2 % prispevka EKSRP za zadevni program.

Potem ko Komisija odobri program, plača začetni znesek predhodnega financiranja za celotno programsko obdobje. Začetni znesek predhodnega financiranja predstavlja  % prispevka EKSRP za zadevni program. Glede na razpoložljivost proračunskih sredstev se lahko razdeli na največ tri obroke. Prvi obrok predstavlja 2 % prispevka EKSRP za zadevni program.

Obrazložitev

Glede na velik pomen in širok vpliv ukrepov na podeželska območja (EKSRP) je treba znesek predhodnega financiranja za prispevek EKSRP k zadevnemu programu za razvoj podeželja ohraniti na trenutni stopnji 7 %. Člen 34(1) predloga finančne uredbe določa le znesek predhodnega financiranja v višini 4 %. To vidno poslabšanje likvidnosti na programski ravni bi privedlo do nezaželenih zamud pri izvajanju programov za podeželska območja oziroma do bistvenih dodatnih stroškov predhodnega financiranja.

Predlog spremembe 41

Sprememba člena 43(4)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Zmanjšanja in začasne prekinitve iz tega člena ne posegajo v člene 17, 20 in 21 Uredbe (EU) št. SD/xxx.
  Začasne prekinitve iz členov 17 in 20 Uredbe (EU) št. SR/xxx se uporabljajo v skladu s postopkom iz odstavka 2 tega člena. | Zmanjšanja in začasne prekinitve iz tega člena ne posegajo v člen 17 Uredbe (EU) št. SD/xxx.
  Začasne prekinitve iz člena 17 Uredbe (EU) št. SR/xxx se uporabljajo v skladu s postopkom iz odstavka 2 tega člena. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Zmanjšanja in začasne prekinitve iz tega člena ne posegajo v člene 17, 20 in 21 Uredbe (EU) št. SD/xxx.

Začasne prekinitve iz členov 17 in 20 Uredbe (EU) št. SR/xxx se uporabljajo v skladu s postopkom iz odstavka 2 tega člena.

Zmanjšanja in začasne prekinitve iz tega člena ne posegajo v člen 17 Uredbe (EU) št. SD/xxx.

Začasne prekinitve iz člena 17 Uredbe (EU) št. SR/xxx se uporabljajo v skladu s postopkom iz odstavka 2 tega člena.

Obrazložitev

Skupni strateški okvir za strukturne sklade, vključno z EKSRP in EMFF (Sklad za pomorstvo in ribištvo), za ukrepe EKSRP navaja, da so zmanjšanja možna, če se ne izpolnjujejo predhodni pogoji (člen 17). Poleg tega je predvidena rezerva za uspešnost v višini 5 %, ki se lahko dodeli, če se izpolnijo zastavljeni cilji (členi 18, 20 in 21). Tem določbam je treba nasprotovati, ker pomenijo bistveno povečanje upravnega bremena, ne da bi zagotavljale napredek. Zavračanje teh določb je tudi v skladu s stališčem OR v osnutku mnenja o skupnem strateškem okviru za strukturne sklade.

V Bruslju, 4. maja 2012

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

(1)  Prihodnost skupne kmetijske politike po letu 2013, Odbor regij, René Souchon, 2010. CdR 127/2010 fin.

1

(2)  Pomoč kmetom na območjih z naravnimi omejitvami, Odbor regij, Luis Durnwalder, 2010. CdR 314/2009 fin.

2

(3)  UL L 84, 31.3.2009, str. 1.

3

(4)  UL L 185, 17.7.2009, str. 1.

4

---

| 27.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 225/200 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 225/200

---

Mnenje Odbora regij – Erasmus za vse

2012/C 225/15

ODBOR REGIJ

| — | odločno pozdravlja višja finančna sredstva, ki so bila predlagana za program. Sredstva bi bilo treba med posamezna področja izobraževanja in področje mladih porazdeliti tako, da bo vsem področjem zagotovljeno povečanje sredstev; |
| --- | --- |

—

odločno pozdravlja višja finančna sredstva, ki so bila predlagana za program. Sredstva bi bilo treba med posamezna področja izobraževanja in področje mladih porazdeliti tako, da bo vsem področjem zagotovljeno povečanje sredstev;

| — | opozarja na pomen vseživljenjskega učenja: zato mora program v enaki meri podpirati vse starostne skupine in vsa področja učenja; |
| --- | --- |

—

opozarja na pomen vseživljenjskega učenja: zato mora program v enaki meri podpirati vse starostne skupine in vsa področja učenja;

| — | meni, da bi moralo biti spodbujanje največje na področjih, kjer sta potreba in možen učinek največja. Zaradi tega bi bilo treba sredstva jasno prerazporediti, in sicer v smeri projektov za tiste, ki trenutno nimajo veliko stikov s programi mobilnosti, tj. šole, mlade izven formalnega izobraževanja in odrasle, ki se izobražujejo in usposabljajo; |
| --- | --- |

—

meni, da bi moralo biti spodbujanje največje na področjih, kjer sta potreba in možen učinek največja. Zaradi tega bi bilo treba sredstva jasno prerazporediti, in sicer v smeri projektov za tiste, ki trenutno nimajo veliko stikov s programi mobilnosti, tj. šole, mlade izven formalnega izobraževanja in odrasle, ki se izobražujejo in usposabljajo;

| — | izraža mnenje, da bodo posamezniki dobro pripravljeni na nenehno spreminjajočo se prihodnost, če bodo veliki izzivi na lokalni in regionalni ravni ustrezno obravnavani. Posameznik bo tako pripravljen na vseživljenjsko učenje. Čedalje več ljudi bo zaključilo šolanje, se vpisalo v visokošolski študij in izkoristilo priložnost, da del šolanja zaključijo v različnih delih Evrope, obenem pa bodo vso Evropo obravnavali kot možni trg dela; |
| --- | --- |

—

izraža mnenje, da bodo posamezniki dobro pripravljeni na nenehno spreminjajočo se prihodnost, če bodo veliki izzivi na lokalni in regionalni ravni ustrezno obravnavani. Posameznik bo tako pripravljen na vseživljenjsko učenje. Čedalje več ljudi bo zaključilo šolanje, se vpisalo v visokošolski študij in izkoristilo priložnost, da del šolanja zaključijo v različnih delih Evrope, obenem pa bodo vso Evropo obravnavali kot možni trg dela;

| — | vidi prednosti v sodelovanju institucij tudi pri projektih mobilnosti. Če mobilnost poteka v institucionalnem okviru, lahko ustvari boljša izhodišča za visoko kakovost in dolgoročnejše, strateško učinkovanje, |
| --- | --- |

—

vidi prednosti v sodelovanju institucij tudi pri projektih mobilnosti. Če mobilnost poteka v institucionalnem okviru, lahko ustvari boljša izhodišča za visoko kakovost in dolgoročnejše, strateško učinkovanje,

| — | opozarja na svoje dobre izkušnje z deli prejšnjih programov, kot je na primer COMENIUS Regio, ki omogočajo vključevanje zunajšolskih ustanov in katerih cilj je spodbujati evropsko sodelovanje na šolskem področju na lokalni in regionalni ravni. |
| --- | --- |

—

opozarja na svoje dobre izkušnje z deli prejšnjih programov, kot je na primer COMENIUS Regio, ki omogočajo vključevanje zunajšolskih ustanov in katerih cilj je spodbujati evropsko sodelovanje na šolskem področju na lokalni in regionalni ravni.

| Poročevalka | Yoomi RENSTRÖM (SE/PES), članica mestnega sveta Ovanåker |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa „ERASMUS ZA VSE“ – Program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport
  COM(2011) 788 final |

Poročevalka

Yoomi RENSTRÖM (SE/PES), članica mestnega sveta Ovanåker

Referenčni dokument

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa „ERASMUS ZA VSE“ – Program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport

COM(2011) 788 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Veliki izzivi

| 1. | meni, da se Evropa sooča z izzivi, ki so zaradi finančne in gospodarske krize postali še večji. Strukturni problemi postajajo čedalje vidnejši: zadevajo nizko rast produktivnosti, velike dele prebivalstva, ki so zunaj trga dela, čedalje večje povpraševanje po zdravstvenih in oskrbovalnih storitvah zaradi staranja prebivalstva in primanjkljaj v javnih proračunih; |
| --- | --- |

1.

meni, da se Evropa sooča z izzivi, ki so zaradi finančne in gospodarske krize postali še večji. Strukturni problemi postajajo čedalje vidnejši: zadevajo nizko rast produktivnosti, velike dele prebivalstva, ki so zunaj trga dela, čedalje večje povpraševanje po zdravstvenih in oskrbovalnih storitvah zaradi staranja prebivalstva in primanjkljaj v javnih proračunih;

| 2. | v gospodarskih neravnovesjih vidi poglavitni in čedalje nujnejši problem, ki lahko ogrozi demokracijo. Preveč mladih opušča šolanje in nima znanj, ki so potrebna za sodelovanje v demokratičnem življenju in za začetek ustreznega poklicnega življenja, ki ga bodo zaznamovale spremembe. Možnost posameznikov, da se udeležujejo vseživljenjskega učenja, je osnovni predpogoj za močno demokracijo in prihodnjo rast. V okviru boja proti brezposelnosti in socialni izključenosti je treba odpraviti tudi segregacijo po spolu na trgu dela; |
| --- | --- |

2.

v gospodarskih neravnovesjih vidi poglavitni in čedalje nujnejši problem, ki lahko ogrozi demokracijo. Preveč mladih opušča šolanje in nima znanj, ki so potrebna za sodelovanje v demokratičnem življenju in za začetek ustreznega poklicnega življenja, ki ga bodo zaznamovale spremembe. Možnost posameznikov, da se udeležujejo vseživljenjskega učenja, je osnovni predpogoj za močno demokracijo in prihodnjo rast. V okviru boja proti brezposelnosti in socialni izključenosti je treba odpraviti tudi segregacijo po spolu na trgu dela;

| 3. | izraža mnenje, da je izobraževanje temeljno sredstvo EU za uspešno soočanje z velikimi izzivi in približanje družbe znanja ljudem; se seznanja s predlogom Komisije za novi program, ki nadomešča dosedanje programa s področja mladih in izobraževanja ter jih združuje v skupni program. Program lahko s poudarjanjem evropske razsežnosti krepi državljanstvo Unije in prispeva k spodbujanju socialne kohezije, tako da čedalje več ljudi v vsem njihovem življenju dobi kakovostno izobrazbo. Pomembno je zagotoviti, da bodo vse ciljne skupine iz predhodnih programov še naprej v zadostnem obsegu deležne podpore EU; |
| --- | --- |

3.

izraža mnenje, da je izobraževanje temeljno sredstvo EU za uspešno soočanje z velikimi izzivi in približanje družbe znanja ljudem; se seznanja s predlogom Komisije za novi program, ki nadomešča dosedanje programa s področja mladih in izobraževanja ter jih združuje v skupni program. Program lahko s poudarjanjem evropske razsežnosti krepi državljanstvo Unije in prispeva k spodbujanju socialne kohezije, tako da čedalje več ljudi v vsem njihovem življenju dobi kakovostno izobrazbo. Pomembno je zagotoviti, da bodo vse ciljne skupine iz predhodnih programov še naprej v zadostnem obsegu deležne podpore EU;

| 4. | v celoti podpira krovna cilja strategije Evropa 2020, ki sta za predlagani program velikega pomena: prvi je zmanjšanje deleža oseb, ki predčasno opustijo šolanje, pod 10 %, drugi pa, da bi vsaj 40 % mladih od 30. do 34. leta starosti končalo terciarno stopnjo izobrazbe. Da bi dosegli ta cilja, je treba izobraževanje organizirati in zagotavljati drugače kot danes, ko le redki zaključijo izobraževanje. Tako nastanejo nove zahteve po tem, kako na lokalni in regionalni ravni doseči večjo kakovost in dostopnost izobraževanja za vse; |
| --- | --- |

4.

v celoti podpira krovna cilja strategije Evropa 2020, ki sta za predlagani program velikega pomena: prvi je zmanjšanje deleža oseb, ki predčasno opustijo šolanje, pod 10 %, drugi pa, da bi vsaj 40 % mladih od 30. do 34. leta starosti končalo terciarno stopnjo izobrazbe. Da bi dosegli ta cilja, je treba izobraževanje organizirati in zagotavljati drugače kot danes, ko le redki zaključijo izobraževanje. Tako nastanejo nove zahteve po tem, kako na lokalni in regionalni ravni doseči večjo kakovost in dostopnost izobraževanja za vse;

| 5. | izraža mnenje, da velik izziv doseči vse ljudi – to izhaja tudi iz dokumenta Komisije – pomeni, da morajo šole začeti delovat na nov način. S kakovostno izobrazbo v dobrih predšolskih ustanovah se lahko radovednost otrok in njihova volja do učenja ohranita in okrepita že v zgodnjem otroštvu. Za spodbujanje vseživljenjskega učenja niso potrebne le možnosti vseživljenjskega usposabljanja in izobraževanja ali priložnosti za spremembo poklicne usmeritve, ampak tudi ustrezen odnos otrok in mladih do izobraževanja kot prvega koraka v vseživljenjskem učenju; |
| --- | --- |

5.

izraža mnenje, da velik izziv doseči vse ljudi – to izhaja tudi iz dokumenta Komisije – pomeni, da morajo šole začeti delovat na nov način. S kakovostno izobrazbo v dobrih predšolskih ustanovah se lahko radovednost otrok in njihova volja do učenja ohranita in okrepita že v zgodnjem otroštvu. Za spodbujanje vseživljenjskega učenja niso potrebne le možnosti vseživljenjskega usposabljanja in izobraževanja ali priložnosti za spremembo poklicne usmeritve, ampak tudi ustrezen odnos otrok in mladih do izobraževanja kot prvega koraka v vseživljenjskem učenju;

| 6. | izraža prepričanje, da je treba odpreti dostop do visokošolskih institucij, da bi te postale dostopne čim širšemu krogu ljudi. Poleg tega postavlja prihodnji trg dela nove zahteve, kar pomeni, da je treba nadaljevati in okrepiti prizadevanja za boljšo uskladitev med kvalifikacijami in možnostmi zaposlitve, tako na ravni EU kot držav članic ter lokalnih in regionalnih oblasti. Zato je pomembno, da se združijo različne pobude v okviru strategije Evropa 2020, mora pa biti tudi jasno, da se s prednostnimi nalogami izobraževalnega programa podpirajo vse ustrezne pobude (1); |
| --- | --- |

6.

izraža prepričanje, da je treba odpreti dostop do visokošolskih institucij, da bi te postale dostopne čim širšemu krogu ljudi. Poleg tega postavlja prihodnji trg dela nove zahteve, kar pomeni, da je treba nadaljevati in okrepiti prizadevanja za boljšo uskladitev med kvalifikacijami in možnostmi zaposlitve, tako na ravni EU kot držav članic ter lokalnih in regionalnih oblasti. Zato je pomembno, da se združijo različne pobude v okviru strategije Evropa 2020, mora pa biti tudi jasno, da se s prednostnimi nalogami izobraževalnega programa podpirajo vse ustrezne pobude (1);

| 7. | izraža mnenje, da je potreben širok nabor možnosti izobraževanja, da bi dosegli vse ljudi. Primeri tega so obsežna raba tehnologije (IKT), regionalne visokošolske ustanove, ki lahko dosegajo široke ciljne skupine, spodbujanje neformalnega in priložnostnega izobraževanja mladih in odraslih, da bi olajšali vrnitev v izobraževanje in poleg tega ustvarili potrebne pogoje, da bi se izobraževanje zaključilo in omogočilo vseživljenjsko učenje. |
| --- | --- |

7.

izraža mnenje, da je potreben širok nabor možnosti izobraževanja, da bi dosegli vse ljudi. Primeri tega so obsežna raba tehnologije (IKT), regionalne visokošolske ustanove, ki lahko dosegajo široke ciljne skupine, spodbujanje neformalnega in priložnostnega izobraževanja mladih in odraslih, da bi olajšali vrnitev v izobraževanje in poleg tega ustvarili potrebne pogoje, da bi se izobraževanje zaključilo in omogočilo vseživljenjsko učenje.

ODBOR REGIJ

Pristojnost lokalnih in regionalnih oblasti

| 8. | opozarja na to, da imajo lokalne in regionalne oblasti pri izvajanju tako evropskih programov izobraževanja in usposabljanja kot drugih pobud EU na tem področju osrednjo vlogo. Kajti v številnih državah članicah EU so lokalne in regionalne oblasti glavne nosilke splošnega izobraževanja in usposabljanja na osnovnošolski in srednješolski ravni ter izobraževanja odraslih; |
| --- | --- |

8.

opozarja na to, da imajo lokalne in regionalne oblasti pri izvajanju tako evropskih programov izobraževanja in usposabljanja kot drugih pobud EU na tem področju osrednjo vlogo. Kajti v številnih državah članicah EU so lokalne in regionalne oblasti glavne nosilke splošnega izobraževanja in usposabljanja na osnovnošolski in srednješolski ravni ter izobraževanja odraslih;

| 9. | izraža mnenje, da imajo lokalne in regionalne oblasti usklajevalno funkcijo za lokalni in regionalni razvoj in rast ter s tem tudi zanimanje za izboljšanje sposobnosti delovne sile. Na lokalni in regionalni ravni se prihodnje potrebe trga dela najhitreje in najjasneje prepoznajo, in na tej ravni se lahko aktivira učinkovit prilagoditveni mehanizem, ki vsebuje vseživljenjsko učenje posameznika; |
| --- | --- |

9.

izraža mnenje, da imajo lokalne in regionalne oblasti usklajevalno funkcijo za lokalni in regionalni razvoj in rast ter s tem tudi zanimanje za izboljšanje sposobnosti delovne sile. Na lokalni in regionalni ravni se prihodnje potrebe trga dela najhitreje in najjasneje prepoznajo, in na tej ravni se lahko aktivira učinkovit prilagoditveni mehanizem, ki vsebuje vseživljenjsko učenje posameznika;

| 10. | opozarja, da so v današnjih časih pogosta lokalna in regionalna partnerstva za inovacije in znanje, s katerimi oblasti, lokalno gospodarstvo, mladinske organizacije, regionalne visoke šole in druge izobraževalne institucije razvijajo različne možnosti sodelovanja. Takšna partnerstva lahko pomembno prispevajo k temu, da se izobraževanje in usposabljanje prilagodita potrebam družbe in poklicnega življenja ter posebnim potrebam regij, ki se soočajo s podobnimi izzivi. Nacionalne programske agencije bi si morale zato pri izvajanju izobraževalnega programa EU prizadevati za sodelovanje s temi partnerstvi, ker so takšna partnerstva strateškega pomena, saj spodbujajo čezmejno sodelovanje in prenos znanja med lokalnimi in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da so v današnjih časih pogosta lokalna in regionalna partnerstva za inovacije in znanje, s katerimi oblasti, lokalno gospodarstvo, mladinske organizacije, regionalne visoke šole in druge izobraževalne institucije razvijajo različne možnosti sodelovanja. Takšna partnerstva lahko pomembno prispevajo k temu, da se izobraževanje in usposabljanje prilagodita potrebam družbe in poklicnega življenja ter posebnim potrebam regij, ki se soočajo s podobnimi izzivi. Nacionalne programske agencije bi si morale zato pri izvajanju izobraževalnega programa EU prizadevati za sodelovanje s temi partnerstvi, ker so takšna partnerstva strateškega pomena, saj spodbujajo čezmejno sodelovanje in prenos znanja med lokalnimi in regionalnimi oblastmi;

| 11. | vidi še en razlog za zagotovitev močnega lokalnega in regionalnega sodelovanja pri izobraževalnem programu EU v pomembnem demokratičnem vidiku: možnost sodelovanja v demokratični družbi, razvoja znotraj nje in priložnost postati nosilec demokracije; |
| --- | --- |

11.

vidi še en razlog za zagotovitev močnega lokalnega in regionalnega sodelovanja pri izobraževalnem programu EU v pomembnem demokratičnem vidiku: možnost sodelovanja v demokratični družbi, razvoja znotraj nje in priložnost postati nosilec demokracije;

| 12. | jasno navaja, da ima lokalna in regionalna raven velik vpliv tudi na priseljence in podpira njihovo vključevanje v novo domovino, pri čemer imata izobraževanje in usposabljanje tako za otroke kot odrasle odločilno vlogo. Razmere so lahko znotraj države zelo različne. |
| --- | --- |

12.

jasno navaja, da ima lokalna in regionalna raven velik vpliv tudi na priseljence in podpira njihovo vključevanje v novo domovino, pri čemer imata izobraževanje in usposabljanje tako za otroke kot odrasle odločilno vlogo. Razmere so lahko znotraj države zelo različne.

ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve o predlaganem programu

| 13. | ugotavlja, da je cilj programa EU Erasmus za vse za izobraževanje, usposabljanje in mlade s pomočjo internacionalizacije izboljšati kakovost pouka in pridobivanja znanja ter spodbujati evropsko razsežnost; izraža podporo temu horizontalnemu namenu in je mnenja, da je predlog Komisije dobra osnova za doseganje dejanskih sprememb. Z okrepljeno izmenjavo se izboljša razširjanje zglednih zamisli in postopkov ter podpirajo potrebne reforme za sodobne izobraževalne sisteme; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da je cilj programa EU Erasmus za vse za izobraževanje, usposabljanje in mlade s pomočjo internacionalizacije izboljšati kakovost pouka in pridobivanja znanja ter spodbujati evropsko razsežnost; izraža podporo temu horizontalnemu namenu in je mnenja, da je predlog Komisije dobra osnova za doseganje dejanskih sprememb. Z okrepljeno izmenjavo se izboljša razširjanje zglednih zamisli in postopkov ter podpirajo potrebne reforme za sodobne izobraževalne sisteme;

| 14. | izraža mnenje, da program lahko pomembno prispeva k mobilizaciji vseh zadevnih akterjev, da bi pospešili spremembe v izobraževalnem sistemu in pri delu z mladimi ter s tem ugodili potrebam novega gospodarstva, ki temelji na znanju, in prizadevanjem družbe za več družbenega vključevanja in odgovornosti; |
| --- | --- |

14.

izraža mnenje, da program lahko pomembno prispeva k mobilizaciji vseh zadevnih akterjev, da bi pospešili spremembe v izobraževalnem sistemu in pri delu z mladimi ter s tem ugodili potrebam novega gospodarstva, ki temelji na znanju, in prizadevanjem družbe za več družbenega vključevanja in odgovornosti;

| 15. | poudarja, da bivanje v tujini v času izobraževanja in usposabljanja ter delovna praksa v tujini posameznika še zlasti učinkovito podpirata pri razvoju in pridobivanju koristnih izkušenj za nadaljnje izobraževanje in poklicno življenje. Z uporabo osebnih sposobnosti posameznika v novem okolju se krepijo tako strokovne kot splošne kvalifikacije, povečuje samostojnost in izboljšuje sposobnost sporazumevanja; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da bivanje v tujini v času izobraževanja in usposabljanja ter delovna praksa v tujini posameznika še zlasti učinkovito podpirata pri razvoju in pridobivanju koristnih izkušenj za nadaljnje izobraževanje in poklicno življenje. Z uporabo osebnih sposobnosti posameznika v novem okolju se krepijo tako strokovne kot splošne kvalifikacije, povečuje samostojnost in izboljšuje sposobnost sporazumevanja;

| 16. | izraža prepričanje, da so medkulturne kompetence, jezikovno znanje in mednarodno znanje v času globalizacije in vse močnejšega čezmejnega prepletanja življenjskih in poklicnih področij čedalje pomembnejši; |
| --- | --- |

16.

izraža prepričanje, da so medkulturne kompetence, jezikovno znanje in mednarodno znanje v času globalizacije in vse močnejšega čezmejnega prepletanja življenjskih in poklicnih področij čedalje pomembnejši;

| 17. | se strinja s Komisijo, da mobilnost mladim krepi čut za evropsko identiteto in državljanstvo ter preprečuje ksenofobijo; |
| --- | --- |

17.

se strinja s Komisijo, da mobilnost mladim krepi čut za evropsko identiteto in državljanstvo ter preprečuje ksenofobijo;

| 18. | ponovno poudarja stališče, da je treba sprejeti posebne ukrepe za zagotovitev enakega dostopa do mobilnosti za vse ciljne skupine, zajete v programu, ne glede na geografski položaj regije, iz katere prihajajo (2), in nenazadnje za tiste, ki živijo na redko poseljenih območjih, na otokih, v gorskih regijah in najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

18.

ponovno poudarja stališče, da je treba sprejeti posebne ukrepe za zagotovitev enakega dostopa do mobilnosti za vse ciljne skupine, zajete v programu, ne glede na geografski položaj regije, iz katere prihajajo (2), in nenazadnje za tiste, ki živijo na redko poseljenih območjih, na otokih, v gorskih regijah in najbolj oddaljenih regijah;

| 19. | izraža mnenje, da bodo posamezniki dobro pripravljeni na nenehno spreminjajočo se prihodnost, če bodo veliki izzivi na lokalni in regionalni ravni ustrezno obravnavani. Posameznik bo tako pripravljen na vseživljenjsko učenje. Čedalje več ljudi bo zaključilo šolanje, se vpisalo v visokošolski študij in izkoristilo priložnost, da del šolanja zaključijo v različnih delih Evrope, obenem pa bodo vso Evropo obravnavali kot možni trg dela. |
| --- | --- |

19.

izraža mnenje, da bodo posamezniki dobro pripravljeni na nenehno spreminjajočo se prihodnost, če bodo veliki izzivi na lokalni in regionalni ravni ustrezno obravnavani. Posameznik bo tako pripravljen na vseživljenjsko učenje. Čedalje več ljudi bo zaključilo šolanje, se vpisalo v visokošolski študij in izkoristilo priložnost, da del šolanja zaključijo v različnih delih Evrope, obenem pa bodo vso Evropo obravnavali kot možni trg dela.

ODBOR REGIJ

Raznolikost in široka vloga izobraževanja

| 20. | v celoti podpira cilj, da se izboljšajo znanje in spretnosti posameznika, da bi olajšali vključevanje vseh v trg dela in izboljšali njihovo zaposljivost; istočasno opozarja, da izobraževanje in usposabljanje ne bi smela služiti izključno boljši zaposljivosti, temveč da mora biti splošni cilj razvoj celotne osebnosti posameznika; opozarja tudi na pomen vseživljenjskega učenja: zato mora program v enaki meri podpirati vse starostne skupine in vsa področja učenja; |
| --- | --- |

20.

v celoti podpira cilj, da se izboljšajo znanje in spretnosti posameznika, da bi olajšali vključevanje vseh v trg dela in izboljšali njihovo zaposljivost; istočasno opozarja, da izobraževanje in usposabljanje ne bi smela služiti izključno boljši zaposljivosti, temveč da mora biti splošni cilj razvoj celotne osebnosti posameznika; opozarja tudi na pomen vseživljenjskega učenja: zato mora program v enaki meri podpirati vse starostne skupine in vsa področja učenja;

| 21. | tudi jasno navaja, da bi morala izobraževanje in usposabljanje, ki spodbujajta ustvarjalnost in inovativnost posameznika, spodbujati tudi duhovni in socialni razvoj. Seveda se je treba v času gospodarske krize in visoke brezposelnosti osredotočiti na vlogo šolanja in spodbujanje zaposljivosti; vendar poudarja, da je treba tudi v kriznih časih zagotoviti dolgoročni razvoj, da bo Evropa pozneje v boljšem položaju. Zato je treba spodbujati vključujoče izobraževanje, ki se nanaša na posameznika kot celoto, oblikovati pa je treba tudi sisteme za vseživljenjsko učenje; |
| --- | --- |

21.

tudi jasno navaja, da bi morala izobraževanje in usposabljanje, ki spodbujajta ustvarjalnost in inovativnost posameznika, spodbujati tudi duhovni in socialni razvoj. Seveda se je treba v času gospodarske krize in visoke brezposelnosti osredotočiti na vlogo šolanja in spodbujanje zaposljivosti; vendar poudarja, da je treba tudi v kriznih časih zagotoviti dolgoročni razvoj, da bo Evropa pozneje v boljšem položaju. Zato je treba spodbujati vključujoče izobraževanje, ki se nanaša na posameznika kot celoto, oblikovati pa je treba tudi sisteme za vseživljenjsko učenje;

| 22. | poudarja, kako pomembno je, da se usposabljanje razume kot nedvoumen sestavni del vseživljenjskega učenja. Pri tem sta znanje in izobraževanje ključna dejavnika, pri čemer se v današnjih časih v delovnem življenju postavljajo visoke zahteve na primer pri poznavanju jezikov. Pri tem je treba upoštevati, da usposabljanje zajema zelo širok spekter in ima pomembno vlogo tako pri vključevanju ljudi v slabem položaju kot pri odličnosti na različnih poklicnih področjih; |
| --- | --- |

22.

poudarja, kako pomembno je, da se usposabljanje razume kot nedvoumen sestavni del vseživljenjskega učenja. Pri tem sta znanje in izobraževanje ključna dejavnika, pri čemer se v današnjih časih v delovnem življenju postavljajo visoke zahteve na primer pri poznavanju jezikov. Pri tem je treba upoštevati, da usposabljanje zajema zelo širok spekter in ima pomembno vlogo tako pri vključevanju ljudi v slabem položaju kot pri odličnosti na različnih poklicnih področjih;

| 23. | opozarja na osrednjo nalogo lokalnih in regionalnih akterjev pri spodbujanju ustvarjalnosti in inovativnosti mladih ter pri zagotavljanju prostora za njihov intelektualni in socialni razvoj. To je odločilnega pomena za osebno emancipacijo in socialno vključevanje mladih. Zato so potrebni tudi ukrepi, ki mladim omogočajo združitev izobraževanja ter poklicnega in družinskega življenja; |
| --- | --- |

23.

opozarja na osrednjo nalogo lokalnih in regionalnih akterjev pri spodbujanju ustvarjalnosti in inovativnosti mladih ter pri zagotavljanju prostora za njihov intelektualni in socialni razvoj. To je odločilnega pomena za osebno emancipacijo in socialno vključevanje mladih. Zato so potrebni tudi ukrepi, ki mladim omogočajo združitev izobraževanja ter poklicnega in družinskega življenja;

| 24. | izpostavlja, da visokošolske ustanove niso zgolj izobraževalne ustanove, ampak imajo zlasti pomembno vlogo za regionalni razvoj in so pomemben vir prihodnjih inovacij. Zato je treba visokošolsko izobraževanje posodobiti. Februarja 2012 je Komisiji predložil svoje stališče o potrebnih spremembah v visokem šolstvu 2012 (3). Trije sestavni deli trikotnika znanja – izobraževanje, raziskave in inovacije – morajo biti jasno povezani med seboj. Takšna povezava in regionalna raven se vzajemno krepita. Za to je potrebno sodelovanje med lokalno, regionalno, nacionalno in evropsko ravnjo, zlasti prek lokalnih in regionalnih partnerstev; |
| --- | --- |

24.

izpostavlja, da visokošolske ustanove niso zgolj izobraževalne ustanove, ampak imajo zlasti pomembno vlogo za regionalni razvoj in so pomemben vir prihodnjih inovacij. Zato je treba visokošolsko izobraževanje posodobiti. Februarja 2012 je Komisiji predložil svoje stališče o potrebnih spremembah v visokem šolstvu 2012 (3). Trije sestavni deli trikotnika znanja – izobraževanje, raziskave in inovacije – morajo biti jasno povezani med seboj. Takšna povezava in regionalna raven se vzajemno krepita. Za to je potrebno sodelovanje med lokalno, regionalno, nacionalno in evropsko ravnjo, zlasti prek lokalnih in regionalnih partnerstev;

| 25. | opozarja na to, da izobraževanje odraslih posamezniku daje priložnost za vseživljenjski razvoj njegovih sposobnosti. Spodbuja novo poklicno usmeritev, ki jo med drugim zahteva prožni in nenehno spreminjajoči se trg dela, in poleg tega udeležencem posreduje pomembno dodano vrednost za njihovo socialno, poklicno, državljansko, kulturno in gospodarsko življenje. Programi izobraževanja odraslih, ki temeljijo na partnerstvu, sodijo med najpomembnejše možnosti, da se posameznikom in lokalnim oblastem zagotovi večji vpliv. Zato je zlasti pomembno, da se razvoj izobraževanja odraslih v državah članicah in regijah spodbuja prek izobraževalnega programa EU. |
| --- | --- |

25.

opozarja na to, da izobraževanje odraslih posamezniku daje priložnost za vseživljenjski razvoj njegovih sposobnosti. Spodbuja novo poklicno usmeritev, ki jo med drugim zahteva prožni in nenehno spreminjajoči se trg dela, in poleg tega udeležencem posreduje pomembno dodano vrednost za njihovo socialno, poklicno, državljansko, kulturno in gospodarsko življenje. Programi izobraževanja odraslih, ki temeljijo na partnerstvu, sodijo med najpomembnejše možnosti, da se posameznikom in lokalnim oblastem zagotovi večji vpliv. Zato je zlasti pomembno, da se razvoj izobraževanja odraslih v državah članicah in regijah spodbuja prek izobraževalnega programa EU.

ODBOR REGIJ

Posebne opombe k predlogu

Osnova v Pogodbi in subsidiarnost

| 26. | se strinja s Komisijo, da predlagani program temelji na ciljih iz členov 165 in 166 PDEU in da ga je treba izvesti v skladu z načelom subsidiarnosti. Zato je vključitev lokalnih in regionalnih oblasti ter nosilcev odločanja v snovanje, izvajanje in usmerjanje predloženih ukrepov izredno pomembno; ob upoštevanju člena 174 o teritorialni koheziji poudarja, da je treba nujno in v celoti upoštevati regionalne razlike v EU in različna izhodišča regij za izvajanje ciljev strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

26.

se strinja s Komisijo, da predlagani program temelji na ciljih iz členov 165 in 166 PDEU in da ga je treba izvesti v skladu z načelom subsidiarnosti. Zato je vključitev lokalnih in regionalnih oblasti ter nosilcev odločanja v snovanje, izvajanje in usmerjanje predloženih ukrepov izredno pomembno; ob upoštevanju člena 174 o teritorialni koheziji poudarja, da je treba nujno in v celoti upoštevati regionalne razlike v EU in različna izhodišča regij za izvajanje ciljev strategije Evropa 2020.

ODBOR REGIJ

Struktura programa

| 27. | poudarja, da je treba posamezne dejavnosti v okviru predlagane razdelitve na tri glavna področja (mobilnost, institucionalno sodelovanje in oblikovanje ukrepov) organizirati tako, da bodo vse ciljne skupine imele dobre možnosti za udeležbo, da se tako dosežejo cilji programa. Namen predlagane strukture bi moralo biti olajšanje tesnejšega medsektorskega sodelovanja in obsežnejše razširjanje primerov dobre prakse ter rezultatov. Vendar pa Odbor ugotavlja, da je treba v večji meri upoštevati posebnosti izvenšolskega in priložnostnega učenja mladih, zato predlaga, da se doda ločeno poglavje o mladih, kot velja za primer športa; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je treba posamezne dejavnosti v okviru predlagane razdelitve na tri glavna področja (mobilnost, institucionalno sodelovanje in oblikovanje ukrepov) organizirati tako, da bodo vse ciljne skupine imele dobre možnosti za udeležbo, da se tako dosežejo cilji programa. Namen predlagane strukture bi moralo biti olajšanje tesnejšega medsektorskega sodelovanja in obsežnejše razširjanje primerov dobre prakse ter rezultatov. Vendar pa Odbor ugotavlja, da je treba v večji meri upoštevati posebnosti izvenšolskega in priložnostnega učenja mladih, zato predlaga, da se doda ločeno poglavje o mladih, kot velja za primer športa;

| 28. | meni, da je izredno pomembno v novem programu pokriti potrebe različnih skupin po podpori za sodelovanje. Skladen program prosilcem zagotavlja več jasnosti in boljši pregled. Vsekakor pa je treba dejavnosti organizirati tako, da bodo posamezne ciljne skupine lahko pri njih sodelovale na način, ki jim ustreza. Za udeležbo pri projektih mobilnosti in sodelovanja veljajo različni pogoji, odvisno od vrste izobraževanja ali dejavnosti na področju mladih. Upoštevati je treba potrebe različnih ciljnih skupin glede informacij, postopkov prijave, proračunskih pravil in meril za posamezne dejavnosti, npr. tako, da se določen delež sredstev nameni udeležbi posameznih ciljnih skupin, da se za različne ciljne skupine opredelijo posebne strukture, organizirajo dejavnosti, ki so za določene ciljne skupine posebej pomembne ipd. Poleg tega je treba na vsak način zagotoviti, da se bodo lahko za udeležbo prijavile tudi manjše ustanove, ki jih je najti predvsem na področju šolstva, mladinskega dela in izobraževanja odraslih. Odbor se zavzema predvsem za ukrepe, ki spodbujajo sodelovanje prikrajšanih oseb; |
| --- | --- |

28.

meni, da je izredno pomembno v novem programu pokriti potrebe različnih skupin po podpori za sodelovanje. Skladen program prosilcem zagotavlja več jasnosti in boljši pregled. Vsekakor pa je treba dejavnosti organizirati tako, da bodo posamezne ciljne skupine lahko pri njih sodelovale na način, ki jim ustreza. Za udeležbo pri projektih mobilnosti in sodelovanja veljajo različni pogoji, odvisno od vrste izobraževanja ali dejavnosti na področju mladih. Upoštevati je treba potrebe različnih ciljnih skupin glede informacij, postopkov prijave, proračunskih pravil in meril za posamezne dejavnosti, npr. tako, da se določen delež sredstev nameni udeležbi posameznih ciljnih skupin, da se za različne ciljne skupine opredelijo posebne strukture, organizirajo dejavnosti, ki so za določene ciljne skupine posebej pomembne ipd. Poleg tega je treba na vsak način zagotoviti, da se bodo lahko za udeležbo prijavile tudi manjše ustanove, ki jih je najti predvsem na področju šolstva, mladinskega dela in izobraževanja odraslih. Odbor se zavzema predvsem za ukrepe, ki spodbujajo sodelovanje prikrajšanih oseb;

| 29. | pozdravlja navedeni cilj povečanja učinkovitosti in poenostavitve programa zlasti za uporabnike. Zelo pomembno je, da imajo uporabniki korist od poenostavitve upravnih postopkov; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja navedeni cilj povečanja učinkovitosti in poenostavitve programa zlasti za uporabnike. Zelo pomembno je, da imajo uporabniki korist od poenostavitve upravnih postopkov;

| 30. | prepoznava koristi sodelovanja institucij tudi pri projektih mobilnosti. Če mobilnost poteka v institucionalnem okviru, lahko ustvari boljša izhodišča za visoko kakovost in dolgoročnejše, strateško učinkovanje. To lahko pomaga tudi posamezniku, na primer z enostavnejšim prenosom kreditnih točk. Vendar je pomembno, da takšen institucionalni okvir upošteva različne vrste organizacij, ki sodelujejo pri programu; |
| --- | --- |

30.

prepoznava koristi sodelovanja institucij tudi pri projektih mobilnosti. Če mobilnost poteka v institucionalnem okviru, lahko ustvari boljša izhodišča za visoko kakovost in dolgoročnejše, strateško učinkovanje. To lahko pomaga tudi posamezniku, na primer z enostavnejšim prenosom kreditnih točk. Vendar je pomembno, da takšen institucionalni okvir upošteva različne vrste organizacij, ki sodelujejo pri programu;

| 31. | izraža mnenje, da je pri delu pri projektih mobilnosti potrebno, da se na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ustvari večja pripravljenost za nadaljnjo podporo mobilnosti po koncu projekta, da bi ohranili ustvarjene strukture in stike. Projekti naj bi prispevali k odpravljanju ovir in k spodbujanju trajne izmenjave, tako da lahko postane mobilnost po izteku projekta sestavni del redne dejavnosti; |
| --- | --- |

31.

izraža mnenje, da je pri delu pri projektih mobilnosti potrebno, da se na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ustvari večja pripravljenost za nadaljnjo podporo mobilnosti po koncu projekta, da bi ohranili ustvarjene strukture in stike. Projekti naj bi prispevali k odpravljanju ovir in k spodbujanju trajne izmenjave, tako da lahko postane mobilnost po izteku projekta sestavni del redne dejavnosti;

| 32. | meni, da je pomembno, da oblike štipendiranja v posameznih državah dopuščajo tudi možnost, da se del izobraževanja zaključi tudi v drugih državah članicah; |
| --- | --- |

32.

meni, da je pomembno, da oblike štipendiranja v posameznih državah dopuščajo tudi možnost, da se del izobraževanja zaključi tudi v drugih državah članicah;

| 33. | se seznanja s predlogom Komisije, da bi skupaj z Evropsko investicijsko banko oblikovali evropski sistem posojil za študente, ki bi dopolnjeval sisteme posameznih držav; poudarja, da tovrstna posojila ne smejo privesti do komercializacije učne mobilnosti, in izraža dvome, ali naj bi se program zlasti opiral na skupino EIB, saj so stroški jamstva precejšnji, povpraševanje pa je v državah članicah zelo različno; |
| --- | --- |

33.

se seznanja s predlogom Komisije, da bi skupaj z Evropsko investicijsko banko oblikovali evropski sistem posojil za študente, ki bi dopolnjeval sisteme posameznih držav; poudarja, da tovrstna posojila ne smejo privesti do komercializacije učne mobilnosti, in izraža dvome, ali naj bi se program zlasti opiral na skupino EIB, saj so stroški jamstva precejšnji, povpraševanje pa je v državah članicah zelo različno;

| 34. | v zvezi s sodelovanjem pri oblikovanju ukrepov izpostavlja, da morajo obstajati platforme za dialog med ustreznimi akterji na področju izobraževanja in gospodarstva, in poudarja pomen sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti tako pri odprti metodi usklajevanja kot pri izvajanju programa. |
| --- | --- |

34.

v zvezi s sodelovanjem pri oblikovanju ukrepov izpostavlja, da morajo obstajati platforme za dialog med ustreznimi akterji na področju izobraževanja in gospodarstva, in poudarja pomen sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti tako pri odprti metodi usklajevanja kot pri izvajanju programa.

ODBOR REGIJ

Priložnostno in neformalno učenje – mladi in šport

| 35. | meni, da je pomembna ohranitev mobilnosti v vseh učnih situacijah. Ta pristop se uporablja tako, da se opozarja na pomen vseh oblik učenja, formalnega, priložnostnega in neformalnega. Ugotavlja, da želi Komisija vse oblike učenja vključiti v en program. Vendar pa poudarja, da so za organizacijo priložnostnega in neformalnega učenja izven izobraževalnih ustanov potrebni povsem drugačni pogoji, zato mora biti to ustrezno razvidno v strukturi programa. V zvezi s tem bi bili pomembni tudi ukrepi, s katerimi bi prebudili in spodbudili iniciativnost mladih; |
| --- | --- |

35.

meni, da je pomembna ohranitev mobilnosti v vseh učnih situacijah. Ta pristop se uporablja tako, da se opozarja na pomen vseh oblik učenja, formalnega, priložnostnega in neformalnega. Ugotavlja, da želi Komisija vse oblike učenja vključiti v en program. Vendar pa poudarja, da so za organizacijo priložnostnega in neformalnega učenja izven izobraževalnih ustanov potrebni povsem drugačni pogoji, zato mora biti to ustrezno razvidno v strukturi programa. V zvezi s tem bi bili pomembni tudi ukrepi, s katerimi bi prebudili in spodbudili iniciativnost mladih;

| 36. | se zlasti zavzema za ukrepe, s katerimi se spodbuja sodelovanje ljudi, ki so na nek način prikrajšani; zavzema se za spodbujanje socialnega vključevanja, množičnih športov, prostovoljstva, enakih možnosti in telesne dejavnosti, ki izboljšuje zdravje, z večjo udeležbo v športu, pri čemer se je treba osredotočiti na prikrajšane skupine, kot so invalidi in osebe z motnjami v duševnem razvoju; |
| --- | --- |

36.

se zlasti zavzema za ukrepe, s katerimi se spodbuja sodelovanje ljudi, ki so na nek način prikrajšani; zavzema se za spodbujanje socialnega vključevanja, množičnih športov, prostovoljstva, enakih možnosti in telesne dejavnosti, ki izboljšuje zdravje, z večjo udeležbo v športu, pri čemer se je treba osredotočiti na prikrajšane skupine, kot so invalidi in osebe z motnjami v duševnem razvoju;

| 37. | izraža mnenje, da je struktura programa lahko koristna za vsa področja učenja. Poudarja, da bi lokalne in regionalne oblasti morale imeti možnost sodelovanja pri oblikovanju, izvajanju in nadaljnji obravnavi programa, da se lahko deli, ki se v lokalnem okviru izkažejo za težavne, čim bolje spremenijo; |
| --- | --- |

37.

izraža mnenje, da je struktura programa lahko koristna za vsa področja učenja. Poudarja, da bi lokalne in regionalne oblasti morale imeti možnost sodelovanja pri oblikovanju, izvajanju in nadaljnji obravnavi programa, da se lahko deli, ki se v lokalnem okviru izkažejo za težavne, čim bolje spremenijo;

| 38. | meni, da so na primer tudi pri omogočanju udeležbe prek manjših organizacij in sodelovanja v manjšem okviru potrebne spremembe in pojasnitve; to se nanaša zlasti na mladinske organizacije in ustanove za izobraževanje odraslih, v številnih vidikih pa tudi na šole in vrtce; |
| --- | --- |

38.

meni, da so na primer tudi pri omogočanju udeležbe prek manjših organizacij in sodelovanja v manjšem okviru potrebne spremembe in pojasnitve; to se nanaša zlasti na mladinske organizacije in ustanove za izobraževanje odraslih, v številnih vidikih pa tudi na šole in vrtce;

| 39. | opozarja, da na področju športa poteka priložnostno in neformalno učenje v velikem obsegu. Poleg tega obstajajo vprašanja, ki so specifična za šport in ki prihajajo zlasti do izraza v političnem sodelovanju, in sicer boj proti dopingu, nasilju in rasizmu ter podpiranje dobro delujočih športnih organizacij; |
| --- | --- |

39.

opozarja, da na področju športa poteka priložnostno in neformalno učenje v velikem obsegu. Poleg tega obstajajo vprašanja, ki so specifična za šport in ki prihajajo zlasti do izraza v političnem sodelovanju, in sicer boj proti dopingu, nasilju in rasizmu ter podpiranje dobro delujočih športnih organizacij;

| 40. | priznava, da imajo ukrepi za podporo politične udeležbe mladih v sedanjem programu Mladi in mobilnost zelo pozitivne rezultate, predvsem ukrepi za spodbujanje strukturiranega dialoga in seminarji za mlade o socialnih, kulturnih in političnih vprašanjih, ki mlade zanimajo; poudarja njihov pomen in poziva k nadaljevanju in razvoju teh ukrepov v okviru nove generacije programov; |
| --- | --- |

40.

priznava, da imajo ukrepi za podporo politične udeležbe mladih v sedanjem programu Mladi in mobilnost zelo pozitivne rezultate, predvsem ukrepi za spodbujanje strukturiranega dialoga in seminarji za mlade o socialnih, kulturnih in političnih vprašanjih, ki mlade zanimajo; poudarja njihov pomen in poziva k nadaljevanju in razvoju teh ukrepov v okviru nove generacije programov;

| 41. | dejstvo, da bi moral program v večjem obsegu podpirati mobilnost vodij šol in vodij usposabljanj, in sicer na podlagi dogovorjenih meril z medsebojnim priznavanjem med regijami in državami članicami, obravnava kot del priložnostnega in neformalnega učenja; |
| --- | --- |

41.

dejstvo, da bi moral program v večjem obsegu podpirati mobilnost vodij šol in vodij usposabljanj, in sicer na podlagi dogovorjenih meril z medsebojnim priznavanjem med regijami in državami članicami, obravnava kot del priložnostnega in neformalnega učenja;

| 42. | pozdravlja tudi podporo programa projektom nadnacionalnega sodelovanja na področju športa in meni, da je priložnost za izvedbo čezmejnih projektov sodelovanja, ki so zajeti v programu, bistveni vidik evropske dodane vrednosti tega programa; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja tudi podporo programa projektom nadnacionalnega sodelovanja na področju športa in meni, da je priložnost za izvedbo čezmejnih projektov sodelovanja, ki so zajeti v programu, bistveni vidik evropske dodane vrednosti tega programa;

| 43. | pozdravlja poenostavitev, ki se uvaja tudi glede mednarodne razsežnosti. Se strinja s Komisijo, da je treba podpreti krepitev zmogljivosti v tretjih državah, vključno z novimi državami pristopnicami, s posebnim poudarkom na sosednjih državah; vendar poudarja, da je treba finančne instrumente EU, ki so namenjeni zunanjemu sodelovanju, v celoti izkoristiti. |
| --- | --- |

43.

pozdravlja poenostavitev, ki se uvaja tudi glede mednarodne razsežnosti. Se strinja s Komisijo, da je treba podpreti krepitev zmogljivosti v tretjih državah, vključno z novimi državami pristopnicami, s posebnim poudarkom na sosednjih državah; vendar poudarja, da je treba finančne instrumente EU, ki so namenjeni zunanjemu sodelovanju, v celoti izkoristiti.

ODBOR REGIJ

Proračunska vprašanja

| 44. | odločno pozdravlja višja finančna sredstva, ki so bila predlagana za program; velikost proračuna bo pokazala, kakšen pomen Komisija pripisuje kakovosti izobraževanja. Ta pa je odločilna za uspešnost doseganja horizontalnih ciljev EU. Sredstva bi bilo treba med posamezna področja izobraževanja in področje mladih porazdeliti tako, da bo vsem področjem zagotovljeno povečanje sredstev; |
| --- | --- |

44.

odločno pozdravlja višja finančna sredstva, ki so bila predlagana za program; velikost proračuna bo pokazala, kakšen pomen Komisija pripisuje kakovosti izobraževanja. Ta pa je odločilna za uspešnost doseganja horizontalnih ciljev EU. Sredstva bi bilo treba med posamezna področja izobraževanja in področje mladih porazdeliti tako, da bo vsem področjem zagotovljeno povečanje sredstev;

| 45. | meni, da je treba sredstva EU porabiti učinkovito, da se dosežejo cilji, določeni v programu, in da morajo na podlagi preglednih kvantitativnih in kvalitativnih meril obstajati možnosti za usmerjanje sredstev na tista področja, na katerih imajo največji učinek in se najučinkoviteje porabijo. Zato poudarja, da je treba redno spremljati program na vseh ravneh, da se ugotovi, koliko sredstev je treba prerazporediti. Pomembno pa je, da se sredstva razporedijo z lokalnega in regionalnega vidika, tako da se upošteva razporeditev znotraj posamezne države. Poleg tega mora biti možna prerazporeditev sredstev znotraj države članice, tako da se porabijo na najučinkovitejši način glede na lokalne in regionalne danosti; |
| --- | --- |

45.

meni, da je treba sredstva EU porabiti učinkovito, da se dosežejo cilji, določeni v programu, in da morajo na podlagi preglednih kvantitativnih in kvalitativnih meril obstajati možnosti za usmerjanje sredstev na tista področja, na katerih imajo največji učinek in se najučinkoviteje porabijo. Zato poudarja, da je treba redno spremljati program na vseh ravneh, da se ugotovi, koliko sredstev je treba prerazporediti. Pomembno pa je, da se sredstva razporedijo z lokalnega in regionalnega vidika, tako da se upošteva razporeditev znotraj posamezne države. Poleg tega mora biti možna prerazporeditev sredstev znotraj države članice, tako da se porabijo na najučinkovitejši način glede na lokalne in regionalne danosti;

| 46. | meni, da morajo o strukturi nacionalnih agencij odločati države članice, saj so pristojne za sprejemanje decentraliziranih ukrepov za izvajanje in upravljanje programa na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

46.

meni, da morajo o strukturi nacionalnih agencij odločati države članice, saj so pristojne za sprejemanje decentraliziranih ukrepov za izvajanje in upravljanje programa na nacionalni ravni;

| 47. | v zvezi s tem izraža mnenje, da bi morala Komisija pravočasno pred začetkom programa predstaviti, kako se bo merila učinkovitost in katere kazalnike je treba pri tem uporabiti. Kazalnike in ustrezna merila je treba vnaprej jasno določiti, tako da države članice, lokalne in regionalne oblasti in udeleženci vedo, pri čem so. Odbor regij meni, da bi morali takšni kazalniki zajemati tako količinske kakor tudi kakovostne elemente; |
| --- | --- |

47.

v zvezi s tem izraža mnenje, da bi morala Komisija pravočasno pred začetkom programa predstaviti, kako se bo merila učinkovitost in katere kazalnike je treba pri tem uporabiti. Kazalnike in ustrezna merila je treba vnaprej jasno določiti, tako da države članice, lokalne in regionalne oblasti in udeleženci vedo, pri čem so. Odbor regij meni, da bi morali takšni kazalniki zajemati tako količinske kakor tudi kakovostne elemente;

| 48. | se seznanja, da Komisija želi del aktivnosti, ki so prej sodile v program vseživljenjskega učenja, v prihodnje kriti iz evropskih socialnih skladov. Da bi to delovalo, je treba zagotoviti, da določbe socialnih skladov to dopuščajo in da se države članice ter lokalne in regionalne oblasti te spremembe zavedajo in se z njo strinjajo; |
| --- | --- |

48.

se seznanja, da Komisija želi del aktivnosti, ki so prej sodile v program vseživljenjskega učenja, v prihodnje kriti iz evropskih socialnih skladov. Da bi to delovalo, je treba zagotoviti, da določbe socialnih skladov to dopuščajo in da se države članice ter lokalne in regionalne oblasti te spremembe zavedajo in se z njo strinjajo;

| 49. | meni, da bi morale biti zahteve z upravnega in finančnega vidika sorazmerne z višino finančne pomoči. Pri manjših projektih ni treba zahtevati tako obsežne in zamudne kontrole kot pri večjih projektih; |
| --- | --- |

49.

meni, da bi morale biti zahteve z upravnega in finančnega vidika sorazmerne z višino finančne pomoči. Pri manjših projektih ni treba zahtevati tako obsežne in zamudne kontrole kot pri večjih projektih;

| 50. | istočasno opozarja, da so izhodišča in sposobnost sodelovanja pri programu različni, kar bi lahko vplivalo na stroške. To je lahko povezano na primer s pomanjkanjem zanimanja za izobraževanje, invalidnostjo, možnostmi poravnanja potnih in nastanitvenih stroškov ali z različnimi regionalnimi pogoji. |
| --- | --- |

50.

istočasno opozarja, da so izhodišča in sposobnost sodelovanja pri programu različni, kar bi lahko vplivalo na stroške. To je lahko povezano na primer s pomanjkanjem zanimanja za izobraževanje, invalidnostjo, možnostmi poravnanja potnih in nastanitvenih stroškov ali z različnimi regionalnimi pogoji.

ODBOR REGIJ

Ključne kompetence kot vodilno načelo

| 51. | meni, da je prihodnje delo ključno, da Komisija vseživljenjsko delo za vse vzame za vodilno pobudo za svoj predlog in kot izredno pomembno obravnava možnost, da vsi lahko pridobijo poglavitna znanja in spretnosti, ki so navedena v priporočilu o ključnih kompetencah (4); |
| --- | --- |

51.

meni, da je prihodnje delo ključno, da Komisija vseživljenjsko delo za vse vzame za vodilno pobudo za svoj predlog in kot izredno pomembno obravnava možnost, da vsi lahko pridobijo poglavitna znanja in spretnosti, ki so navedena v priporočilu o ključnih kompetencah (4);

| 52. | meni, da mora biti izhodišče programa, da se pri pridobivanju ključnih kompetenc podprejo vsi ljudje. To pomeni, da so glavne ciljne skupine otroci in učitelji v šolah, mladi izven formalnega izobraževanja ter odrasli, ki si želijo nadaljnjega izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

52.

meni, da mora biti izhodišče programa, da se pri pridobivanju ključnih kompetenc podprejo vsi ljudje. To pomeni, da so glavne ciljne skupine otroci in učitelji v šolah, mladi izven formalnega izobraževanja ter odrasli, ki si želijo nadaljnjega izobraževanja in usposabljanja.

ODBOR REGIJ

Sklepne ugotovitve

Večja opora na zgodnje ukrepanje in multiplikatorje

| 53. | opozarja na prejšnje mnenje OR (5), v katerem je poudaril, da je treba pripravljenost za bivanje v tujini zaradi pridobivanja izobrazbe začeti negovati že zgodaj. Zanimanje za druge kulture je treba pri otrocih in mladih že zgodaj prebuditi, dobiti pa morajo tudi možnost, da prepoznajo prednosti učenja drug od drugega. Zgodnji stik z evropskimi programi spodbuja pripravljenost in sposobnost za izobraževanje in delo v tujini, kar koristi skupnemu trgu dela, rasti in evropskemu državljanstvu. Opozarja, da se otroci v zgodnji mladosti lažje in učinkoviteje učijo tujih jezikov; |
| --- | --- |

53.

opozarja na prejšnje mnenje OR (5), v katerem je poudaril, da je treba pripravljenost za bivanje v tujini zaradi pridobivanja izobrazbe začeti negovati že zgodaj. Zanimanje za druge kulture je treba pri otrocih in mladih že zgodaj prebuditi, dobiti pa morajo tudi možnost, da prepoznajo prednosti učenja drug od drugega. Zgodnji stik z evropskimi programi spodbuja pripravljenost in sposobnost za izobraževanje in delo v tujini, kar koristi skupnemu trgu dela, rasti in evropskemu državljanstvu. Opozarja, da se otroci v zgodnji mladosti lažje in učinkoviteje učijo tujih jezikov;

| 54. | opozarja na to, da je zanj prednostno vprašanje socialno vključevanje, na katero lahko ta program v veliki meri vpliva. To se nanaša na velike, heterogene skupine šolarjev, ki zaradi učnih težav, socialnih problemov in izključenosti ali zato, ker odraščajo v tuji državi s tujo kulturo, potrebujejo različne oblike pomoči. V tem trenutku je problem ta, da veliko mladih z nezadostnimi osnovnimi znanji opusti ali prekine šolanje. Obstajati morajo možnosti, da se podpre razvoj metod in širjenje strokovnega znanja, da bi podprli lokalne, regionalne in nacionalne nosilce odločanja na tem področju; |
| --- | --- |

54.

opozarja na to, da je zanj prednostno vprašanje socialno vključevanje, na katero lahko ta program v veliki meri vpliva. To se nanaša na velike, heterogene skupine šolarjev, ki zaradi učnih težav, socialnih problemov in izključenosti ali zato, ker odraščajo v tuji državi s tujo kulturo, potrebujejo različne oblike pomoči. V tem trenutku je problem ta, da veliko mladih z nezadostnimi osnovnimi znanji opusti ali prekine šolanje. Obstajati morajo možnosti, da se podpre razvoj metod in širjenje strokovnega znanja, da bi podprli lokalne, regionalne in nacionalne nosilce odločanja na tem področju;

| 55. | poudarja, da je doseganje slojev s pomanjkanjem zanimanja za izobraževanje in ekonomsko prikrajšanih slojev pri tem velik izziv. Zato je toliko bolj pomembno, da se evropski projekti začnejo že v šolah in predšolskih ustanovah. Tako se lahko dosežejo vsi šolarji, s čimer lahko program razvije svojo izravnalno vlogo in istočasno krepi evropsko razsežnost; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da je doseganje slojev s pomanjkanjem zanimanja za izobraževanje in ekonomsko prikrajšanih slojev pri tem velik izziv. Zato je toliko bolj pomembno, da se evropski projekti začnejo že v šolah in predšolskih ustanovah. Tako se lahko dosežejo vsi šolarji, s čimer lahko program razvije svojo izravnalno vlogo in istočasno krepi evropsko razsežnost;

| 56. | se strinja s Komisijo glede pomena vključitve oseb na strateških položajih oziroma oseb, ki lahko razširjajo informacije in dobre primere. Sem sodijo na primer učitelji, vodje usposabljanja, mladinski delavci, svetovalci, nekdanji udeleženci pri ukrepih mobilnosti, vodje šol ali osebe na vodstvenih položajih; |
| --- | --- |

56.

se strinja s Komisijo glede pomena vključitve oseb na strateških položajih oziroma oseb, ki lahko razširjajo informacije in dobre primere. Sem sodijo na primer učitelji, vodje usposabljanja, mladinski delavci, svetovalci, nekdanji udeleženci pri ukrepih mobilnosti, vodje šol ali osebe na vodstvenih položajih;

| 57. | opozarja na svoje dobre izkušnje z deli prejšnjih programov, kot je na primer COMENIUS Regio, ki omogočajo vključevanje zunajšolskih ustanov in katerih cilj je spodbujati evropsko sodelovanje na šolskem področju na lokalni in regionalni ravni, pri čemer sodelujejo partnerji pri temah v skupnem interesu, izmenjujejo izkušnje in lahko razvijajo trajnostne strukture sodelovanja. |
| --- | --- |

57.

opozarja na svoje dobre izkušnje z deli prejšnjih programov, kot je na primer COMENIUS Regio, ki omogočajo vključevanje zunajšolskih ustanov in katerih cilj je spodbujati evropsko sodelovanje na šolskem področju na lokalni in regionalni ravni, pri čemer sodelujejo partnerji pri temah v skupnem interesu, izmenjujejo izkušnje in lahko razvijajo trajnostne strukture sodelovanja.

ODBOR REGIJ

Prednostne ciljne skupine in usmeritev

| 58. | meni, da je treba program na vseh ravneh redno spremljati, da se zagotovi, da je primeren za doseganje splošnih ciljev. Tudi v novi generaciji programov pa mora biti možno podpreti ukrepe, učinek katerih je težko ali le dolgoročno, tj. šele po koncu programskega obdobja, merljiv, pri čemer pa je njihova korist dokazana z drugimi znaki. Znan je na primer pomen zgodnjih ukrepov iz drugih študij, kar po mnenju Odbora velja tudi za spodbujanje evropske razsežnosti; |
| --- | --- |

58.

meni, da je treba program na vseh ravneh redno spremljati, da se zagotovi, da je primeren za doseganje splošnih ciljev. Tudi v novi generaciji programov pa mora biti možno podpreti ukrepe, učinek katerih je težko ali le dolgoročno, tj. šele po koncu programskega obdobja, merljiv, pri čemer pa je njihova korist dokazana z drugimi znaki. Znan je na primer pomen zgodnjih ukrepov iz drugih študij, kar po mnenju Odbora velja tudi za spodbujanje evropske razsežnosti;

| 59. | z mešanimi občutki ocenjuje usmeritev trenutnega proračuna za projekte mobilnosti, ki se odraža tudi v imenu programa; izraža mnenje, da se izboljšanje kakovosti izobraževanja in največja evropska dodana vrednost lahko dosežeta zlasti s projekti sodelovanja in institucionalnim sodelovanjem, kar bi se moralo jasneje odražati v proračunu. Na ta način bi se lahko spodbujali tudi manjši projekti sodelovanja, ki so bolje prilagojeni določenim ciljnim skupinam ali lahko pomenijo vstop v obsežnejše sodelovanje; |
| --- | --- |

59.

z mešanimi občutki ocenjuje usmeritev trenutnega proračuna za projekte mobilnosti, ki se odraža tudi v imenu programa; izraža mnenje, da se izboljšanje kakovosti izobraževanja in največja evropska dodana vrednost lahko dosežeta zlasti s projekti sodelovanja in institucionalnim sodelovanjem, kar bi se moralo jasneje odražati v proračunu. Na ta način bi se lahko spodbujali tudi manjši projekti sodelovanja, ki so bolje prilagojeni določenim ciljnim skupinam ali lahko pomenijo vstop v obsežnejše sodelovanje;

| 60. | izraža mnenje, da so izzivi, ki jih je v uvodu navedla Komisija, ustrezno zajeti v uvodni izjavi k predlogu. To pa nujno ne velja za predlagano porazdelitev sredstev. Pri tem je občuten poudarek na večjem financiranju projektov in mobilnosti v visokošolskem izobraževanju. Evropski programi naj bi spodbujali in si prizadevali za zaželen razvoj in večjo kakovost, zaradi česar bi moralo biti spodbujanje največje na področjih, kjer sta potreba in možen učinek največja. Zaradi tega bi bilo treba sredstva jasno prerazporediti, in sicer v smeri projektov za tiste, ki trenutno nimajo veliko stikov s programi mobilnosti, tj. šole, mlade izven formalnega izobraževanja in odrasle, ki se izobražujejo in usposabljajo; |
| --- | --- |

60.

izraža mnenje, da so izzivi, ki jih je v uvodu navedla Komisija, ustrezno zajeti v uvodni izjavi k predlogu. To pa nujno ne velja za predlagano porazdelitev sredstev. Pri tem je občuten poudarek na večjem financiranju projektov in mobilnosti v visokošolskem izobraževanju. Evropski programi naj bi spodbujali in si prizadevali za zaželen razvoj in večjo kakovost, zaradi česar bi moralo biti spodbujanje največje na področjih, kjer sta potreba in možen učinek največja. Zaradi tega bi bilo treba sredstva jasno prerazporediti, in sicer v smeri projektov za tiste, ki trenutno nimajo veliko stikov s programi mobilnosti, tj. šole, mlade izven formalnega izobraževanja in odrasle, ki se izobražujejo in usposabljajo;

| 61. | pozdravlja namen Komisije, da se tudi v prihodnje podpirajo dejavnosti v okviru programa Jean Monnet za poučevanje in raziskave o evropskem združevanju na visokošolski ravni, vendar meni, da ta posebna podpora ne sme biti namenjena zgolj institucijama, navedenima v predlogu Komisije. Odbor poudarja, da je treba šest evropskih visokošolskih ustanov, ki v obdobju 2007–2013 prejemajo sredstva iz programa Jean Monnet (Akademija za evropsko pravo, Evropska akademija, Evropski univerzitetni inštitut, Mednarodni center za evropsko usposabljanje, Evropski inštitut za javno upravo in Evropska agencija za razvoj izobraževanja oseb s posebnimi potrebami), upoštevati tudi v prihodnje, da se izboljšata geografska porazdeljenost in kulturna raznolikost teh ustanov odličnosti v evropskem interesu; |
| --- | --- |

61.

pozdravlja namen Komisije, da se tudi v prihodnje podpirajo dejavnosti v okviru programa Jean Monnet za poučevanje in raziskave o evropskem združevanju na visokošolski ravni, vendar meni, da ta posebna podpora ne sme biti namenjena zgolj institucijama, navedenima v predlogu Komisije. Odbor poudarja, da je treba šest evropskih visokošolskih ustanov, ki v obdobju 2007–2013 prejemajo sredstva iz programa Jean Monnet (Akademija za evropsko pravo, Evropska akademija, Evropski univerzitetni inštitut, Mednarodni center za evropsko usposabljanje, Evropski inštitut za javno upravo in Evropska agencija za razvoj izobraževanja oseb s posebnimi potrebami), upoštevati tudi v prihodnje, da se izboljšata geografska porazdeljenost in kulturna raznolikost teh ustanov odličnosti v evropskem interesu;

| 62. | opozarja na tesno povezavo med slabim šolskim uspehom in neugodnim socialno-ekonomskim položajem, ki sta ključna dejavnika za število mladih, ki niso niti zaposleni niti se ne šolajo ali usposabljajo. Prekinitev tega začaranega kroga je velik izziv za evropske lokalne in regionalne oblasti in v okviru te pobude jo je treba obravnavati kot prednostno nalogo, ki deloma ustreza ciljem izobraževanja in deloma cilju zaposlovanja, podpira pa jo več vodilnih pobud. OR si želi večji poudarek tega vidika pri porazdelitvi sredstev; |
| --- | --- |

62.

opozarja na tesno povezavo med slabim šolskim uspehom in neugodnim socialno-ekonomskim položajem, ki sta ključna dejavnika za število mladih, ki niso niti zaposleni niti se ne šolajo ali usposabljajo. Prekinitev tega začaranega kroga je velik izziv za evropske lokalne in regionalne oblasti in v okviru te pobude jo je treba obravnavati kot prednostno nalogo, ki deloma ustreza ciljem izobraževanja in deloma cilju zaposlovanja, podpira pa jo več vodilnih pobud. OR si želi večji poudarek tega vidika pri porazdelitvi sredstev;

| 63. | v celoti podpira cilj, ki izhaja iz uvodne izjave k predlogu in se nanaša na nov program za področje izobraževanja in mladih, ter pripravljenost Komisije, da upošteva veliko skupin ljudi, ki se lahko v različnih življenjskih obdobjih nadalje razvijajo kot posamezniki in ki prejmejo kakovostno ponudbo izobraževanja. Zato je treba namen programa sporočiti tako jasno, da se bodo vse ciljne skupine počutile vključene. Vendar pa poimenovanje programa Erasmus za vse pošilja sporočilo, da je glavni poudarek na visokošolskem izobraževanju; na podlagi tega nasprotja z znanim ambicioznim ciljem ter v skladu z najboljšim možnim doseganjem ciljev strategije Evropa 2020 OR priporoča preoblikovanje proračuna in prilagoditev imena programa. |
| --- | --- |

63.

v celoti podpira cilj, ki izhaja iz uvodne izjave k predlogu in se nanaša na nov program za področje izobraževanja in mladih, ter pripravljenost Komisije, da upošteva veliko skupin ljudi, ki se lahko v različnih življenjskih obdobjih nadalje razvijajo kot posamezniki in ki prejmejo kakovostno ponudbo izobraževanja. Zato je treba namen programa sporočiti tako jasno, da se bodo vse ciljne skupine počutile vključene. Vendar pa poimenovanje programa Erasmus za vse pošilja sporočilo, da je glavni poudarek na visokošolskem izobraževanju; na podlagi tega nasprotja z znanim ambicioznim ciljem ter v skladu z najboljšim možnim doseganjem ciljev strategije Evropa 2020 OR priporoča preoblikovanje proračuna in prilagoditev imena programa.

II.   PRIPOROČILA ZA SPREMEMBE

Predlog spremembe 1

Naslov

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

  o uvedbi programa „Erasmus za vse“
  Program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport | UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

  o uvedbi programa „
  Program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uvedbi programa „Erasmus za vse“

Program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uvedbi programa „

Program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport

Obrazložitev

Sedanji program Erasmus je močno povezan z višješolsko izobrazbo in mobilnostjo. Področje uporabe novega programa EU je veliko širše in naslov „Erasmus za vse“ bi bil lahko zavajajoč.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (3) | Splošna prepoznavnost med širšo javnostjo v državah članicah in sodelujočih tretjih državah imena „Erasmus“ kot sinonima za mobilnost udeležencev izobraževanja v Uniji govori v prid širše uporabe te znamke s strani glavnih izobraževalnih sektorjev, ki jih program zajema. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(3)

Splošna prepoznavnost med širšo javnostjo v državah članicah in sodelujočih tretjih državah imena „Erasmus“ kot sinonima za mobilnost udeležencev izobraževanja v Uniji govori v prid širše uporabe te znamke s strani glavnih izobraževalnih sektorjev, ki jih program zajema.

| | |
| --- | --- |

Obrazložitev

Skladno z zahtevo po spremembi imena programa.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (27) | Treba je določiti merila uspešnosti, na katerih mora temeljiti dodeljevanje proračunskih sredstev med države članice za ukrepe, ki jih upravljajo nacionalne agencije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(27)

Treba je določiti merila uspešnosti, na katerih mora temeljiti dodeljevanje proračunskih sredstev med države članice za ukrepe, ki jih upravljajo nacionalne agencije.

| (27) | Treba je določiti merila uspešnosti, na katerih mora temeljiti dodeljevanje proračunskih sredstev med države članice za ukrepe, ki jih upravljajo nacionalne agencije. |
| --- | --- |

(27)

Treba je določiti merila uspešnosti, na katerih mora temeljiti dodeljevanje proračunskih sredstev med države članice za ukrepe, ki jih upravljajo nacionalne agencije.

Obrazložitev

Regionalne razlike utegnejo imeti velik učinek na uspešnost in tako tudi vplivati na dodelitev proračunskih sredstev.

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (30) | Evropska komisija in visoki predstavnik Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko sta v svojem Skupnem sporočilu o novem odzivu na spreminjajoče se sosedstvo (6) med drugim poudarila cilj, da se še bolj olajša sodelovanje sosednjih držav v ukrepih Unije na področju mobilnosti in krepitve zmogljivosti v visokošolskem izobraževanju in odpiranje prihodnjega programa za izobraževanje sosednjim državam. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(30)

Evropska komisija in visoki predstavnik Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko sta v svojem Skupnem sporočilu o novem odzivu na spreminjajoče se sosedstvo (6) med drugim poudarila cilj, da se še bolj olajša sodelovanje sosednjih držav v ukrepih Unije na področju mobilnosti in krepitve zmogljivosti v visokošolskem izobraževanju in odpiranje prihodnjega programa za izobraževanje sosednjim državam.

| (30) | Evropska komisija in visoki predstavnik Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko sta v svojem Skupnem sporočilu o novem odzivu na spreminjajoče se sosedstvo (6) med drugim poudarila cilj, da se še bolj olajša sodelovanje sosednjih držav v ukrepih Unije na področju mobilnosti in krepitve zmogljivosti visokošolskem izobraževanju in odpiranje prihodnjega programa za izobraževanje sosednjim državam. |
| --- | --- |

(30)

Evropska komisija in visoki predstavnik Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko sta v svojem Skupnem sporočilu o novem odzivu na spreminjajoče se sosedstvo (6) med drugim poudarila cilj, da se še bolj olajša sodelovanje sosednjih držav v ukrepih Unije na področju mobilnosti in krepitve zmogljivosti visokošolskem izobraževanju in odpiranje prihodnjega programa za izobraževanje sosednjim državam.

Obrazložitev

Skupno sporočilo izrecno opredeljuje sodelovanje v okviru programa eTwinning.

Predlog spremembe 5

Uvodna izjava

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (33) | Da se zagotovi hitro odzivanje na spremenjene potrebe med celotnim trajanjem programa, je treba pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenesti na Komisijo glede določb, ki se nanašajo na merila uspešnosti in na ukrepe, ki jih upravljajo nacionalne agencije. Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom izvede ustrezna posvetovanja, vključno na ravni izvedencev. Komisija mora pri pripravi in sestavljanju delegiranih aktov zagotoviti sočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(33)

Da se zagotovi hitro odzivanje na spremenjene potrebe med celotnim trajanjem programa, je treba pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenesti na Komisijo glede določb, ki se nanašajo na merila uspešnosti in na ukrepe, ki jih upravljajo nacionalne agencije. Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom izvede ustrezna posvetovanja, vključno na ravni izvedencev. Komisija mora pri pripravi in sestavljanju delegiranih aktov zagotoviti sočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (33) | Da se zagotovi hitro odzivanje na spremenjene potrebe med celotnim trajanjem programa, je treba pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenesti na Komisijo glede določb, ki se nanašajo na merila uspešnosti in na ukrepe, ki jih upravljajo nacionalne agencije. Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom izvede ustrezna posvetovanja, vključno na ravni izvedencev. Komisija mora pri pripravi in sestavljanju delegiranih aktov zagotoviti sočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(33)

Da se zagotovi hitro odzivanje na spremenjene potrebe med celotnim trajanjem programa, je treba pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenesti na Komisijo glede določb, ki se nanašajo na merila uspešnosti in na ukrepe, ki jih upravljajo nacionalne agencije. Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom izvede ustrezna posvetovanja, vključno na ravni izvedencev. Komisija mora pri pripravi in sestavljanju delegiranih aktov zagotoviti sočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

Obrazložitev

V posvetovalni proces je v skladu s členom 307 PDEU treba vključiti tudi Odbor regij.

Predlog spremembe 6

Člen 1(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Ta uredba uvaja program za ukrepanje Unije na področju izobraževanja, usposabljanja, mladih in športa z nazivom „Erasmus za vse“ (v nadaljnjem besedilu: program). | Ta uredba uvaja program za ukrepanje Unije na področju izobraževanja, usposabljanja, mladih in športa z nazivom „“ (v nadaljnjem besedilu: program). |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ta uredba uvaja program za ukrepanje Unije na področju izobraževanja, usposabljanja, mladih in športa z nazivom „Erasmus za vse“ (v nadaljnjem besedilu: program).

Ta uredba uvaja program za ukrepanje Unije na področju izobraževanja, usposabljanja, mladih in športa z nazivom „“ (v nadaljnjem besedilu: program).

Obrazložitev

Skladno z zahtevo po spremembi imena programa.

Predlog spremembe 7

Člen 5c

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| spodbujati nastanek evropskega prostora vseživljenjskega učenja, sprožati politične reforme na nacionalni ravni, podpirati posodobitev sistemov izobraževanja in usposabljanja, vključno z neformalnim učenjem, ter podpirati evropsko sodelovanje na področju mladih, zlasti s povečanim političnim sodelovanjem, boljšo uporabo orodij za priznavanje in preglednost ter z razširjanjem dobrih praks;
  ustrezni kazalnik: število držav članic, ki izkoriščajo rezultate odprte metode koordinacije pri razvoju svojih nacionalnih politik | spodbujati nastanek evropskega prostora vseživljenjskega učenja, sprožati politične reforme na nacionalni ravni, podpirati posodobitev sistemov izobraževanja in usposabljanja, vključno neformalnim učenjem, ter podpirati evropsko sodelovanje na področju mladih, zlasti s povečanim političnim sodelovanjem, boljšo uporabo orodij za priznavanje in preglednost ter z razširjanjem dobrih praks;
  ustrezni kazalnik: število držav članic, ki izkoriščajo rezultate odprte metode koordinacije pri razvoju svojih nacionalnih politik. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

spodbujati nastanek evropskega prostora vseživljenjskega učenja, sprožati politične reforme na nacionalni ravni, podpirati posodobitev sistemov izobraževanja in usposabljanja, vključno z neformalnim učenjem, ter podpirati evropsko sodelovanje na področju mladih, zlasti s povečanim političnim sodelovanjem, boljšo uporabo orodij za priznavanje in preglednost ter z razširjanjem dobrih praks;

ustrezni kazalnik: število držav članic, ki izkoriščajo rezultate odprte metode koordinacije pri razvoju svojih nacionalnih politik

spodbujati nastanek evropskega prostora vseživljenjskega učenja, sprožati politične reforme na nacionalni ravni, podpirati posodobitev sistemov izobraževanja in usposabljanja, vključno neformalnim učenjem, ter podpirati evropsko sodelovanje na področju mladih, zlasti s povečanim političnim sodelovanjem, boljšo uporabo orodij za priznavanje in preglednost ter z razširjanjem dobrih praks;

ustrezni kazalnik: število držav članic, ki izkoriščajo rezultate odprte metode koordinacije pri razvoju svojih nacionalnih politik.

Obrazložitev

Skladno z opredelitvijo vseživljenjskega učenja (člen 2(1)).

Predlog spremembe 8

Člen 6

| Predlog Komisije | Amandma |
| --- | --- |
| Na področju izobraževanja, usposabljanja in mladih si program prizadeva za doseganje svojih ciljev z naslednjimi tremi vrstami ukrepov






  a) | učna mobilnost posameznikov, |

Predlog Komisije

Amandma

Na področju izobraževanja, usposabljanja in mladih si program prizadeva za doseganje svojih ciljev z naslednjimi tremi vrstami ukrepov

a)

učna mobilnost posameznikov,

| b) | sodelovanje za inovacije in dobre prakse, |
| --- | --- |

b)

sodelovanje za inovacije in dobre prakse,

| c) | podpora za reformo politik. |
| --- | --- |

c)

podpora za reformo politik.

Na področju izobraževanja, usposabljanja in mladih si program prizadeva za doseganje svojih ciljev z naslednjimi tremi vrstami ukrepov

| a) | učna mobilnost posameznikov, |
| --- | --- |

a)

učna mobilnost posameznikov,

| b) | sodelovanje za inovacije in dobre prakse, |
| --- | --- |

b)

sodelovanje za inovacije in dobre prakse,

| c) | podpora za reformo politik. |
| --- | --- |

c)

podpora za reformo politik.

Obrazložitev

EU bi morala zagotoviti enakopraven dostop vsem državljanom ne glede na kraj bivanja. Študenti iz najbolj oddaljenih regij EU imajo zaradi zelo velike razdalje, ki jih loči od celine, manjše možnosti za mobilnost. Zato bi bilo na podlagi člena 349 PDEU treba uvesti ukrepe za spodbujanje mobilnosti, tako da bi bili ukrepi, ki jim bo namenjeno 63 % sredstev, enako dostopni vsem mladim, ne glede na kraj bivanja. Tako kot g. Solbes, nekdanji španski minister za kmetijstvo, gospodarstvo in finance ter nekdanji komisar, v poročilu Najbolj oddaljene evropske regije na enotnem trgu: vpliv EU na svetu, ki ga je pripravil na prošnjo komisarja Barniera, pozivamo k okrepitvi „politik mobilnosti mladih in univerzitetnih študentov z dodatnimi finančnimi sredstvi za program Erasmus, tako da bodo pokriti stroški za prevoz študentov iz najbolj oddaljenih regij v glavno mesto države članice, v primeru študentov drugih držav članic, ki želijo sodelovati v programu Erasmus v visokošolski izobraževalni ustanovi v najbolj oddaljenih regijah, pa tudi za prevoz iz glavnega mesta posamezne države članice v eno izmed najbolj oddaljenih regij. Za ustvarjanje ugodnih pogojev za projekte mobilnosti študentov iz najbolj oddaljenih regij na višjih stopnjah izobraževanja je treba na nacionalni ravni spodbujati in podpirati učenje jezikov in izmenjave v nižji starosti.“

Predlog spremembe 9

Člen 10c

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (c) | podpirati naslednje evropske akademske institucije, ki si prizadevajo za cilje evropskega pomena;






  (i) | Evropski univerzitetni inštitut, Firence; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(c)

podpirati naslednje evropske akademske institucije, ki si prizadevajo za cilje evropskega pomena;

(i)

Evropski univerzitetni inštitut, Firence;

| (ii) | Evropsko akademijo (v Bruggeu in Natolinu); |
| --- | --- |

(ii)

Evropsko akademijo (v Bruggeu in Natolinu);

| (c) | podpirati naslednje evropske akademske institucije, ki si prizadevajo za cilje evropskega pomena;






  (i) | Evropski univerzitetni inštitut, Firence; |
| --- | --- | --- |

(c)

podpirati naslednje evropske akademske institucije, ki si prizadevajo za cilje evropskega pomena;

(i)

Evropski univerzitetni inštitut, Firence;

| (ii) | Evropsko akademijo (v Bruggeu in Natolinu); |
| --- | --- |

(ii)

Evropsko akademijo (v Bruggeu in Natolinu);

| (iii) | |
| --- | --- |

(iii)

(iv)

| (iv) | |
| --- | --- |

(v)

| (v) | |
| --- | --- |

(v))

| (v)) | Evropsko agencijo za razvoj izobraževanja oseb s posebnimi potrebami, Odense |
| --- | --- |

Evropsko agencijo za razvoj izobraževanja oseb s posebnimi potrebami, Odense

Obrazložitev

Šest evropskih visokošolskih ustanov, ki v obdobju 2007–2013 prejemajo podporo iz programa Jean Monnet, bi bilo treba upoštevati tudi v prihodnje, da se izboljšata geografska porazdelitev in kulturna raznolikost teh ustanov odličnosti v evropskem interesu.

Predlog spremembe 10

Člen 16(4)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Javni in zasebni zavodi znotraj glavnih sektorjev izobraževanja, ki jih program zajema, uporabljajo ime „Erasmus“ za namene obveščanja in razširjanja informacij v zvezi s programom; ime se povezuje z glavnimi sektorji izobraževanja, kakor sledi:






  — | „visokošolsko izobraževanje Erasmus“, povezano z vsemi vrstami visokošolskega izobraževanja v Evropi in mednarodno, |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Javni in zasebni zavodi znotraj glavnih sektorjev izobraževanja, ki jih program zajema, uporabljajo ime „Erasmus“ za namene obveščanja in razširjanja informacij v zvezi s programom; ime se povezuje z glavnimi sektorji izobraževanja, kakor sledi:

—

„visokošolsko izobraževanje Erasmus“, povezano z vsemi vrstami visokošolskega izobraževanja v Evropi in mednarodno,

| — | „usposabljanje Erasmus“, povezano s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem ter izobraževanjem odraslih, |
| --- | --- |

—

„usposabljanje Erasmus“, povezano s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem ter izobraževanjem odraslih,

| — | „šole Erasmus“, povezano s šolskim izobraževanjem, „udeležba mladih Erasmus“, povezano z neformalnim učenjem mladih. |
| --- | --- |

—

„šole Erasmus“, povezano s šolskim izobraževanjem, „udeležba mladih Erasmus“, povezano z neformalnim učenjem mladih.

Javni in zasebni zavodi znotraj glavnih sektorjev izobraževanja, ki jih program zajema, uporabljajo ime „Erasmus“ za namene obveščanja in razširjanja informacij v zvezi s programom; ime se povezuje z glavnimi sektorji izobraževanja, kakor sledi:

| — | „ visokošolsko izobraževanje ”, povezano z vsemi vrstami visokošolskega izobraževanja v Evropi in mednarodno, |
| --- | --- |

—

„ visokošolsko izobraževanje ”, povezano z vsemi vrstami visokošolskega izobraževanja v Evropi in mednarodno,

| — | „ usposabljanje ”, povezano s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem ter izobraževanjem odraslih, |
| --- | --- |

—

„ usposabljanje ”, povezano s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem ter izobraževanjem odraslih,

| — | „ šole ”, povezano s šolskim izobraževanjem, |
| --- | --- |

—

„ šole ”, povezano s šolskim izobraževanjem,

| — | „ udeležba mladih ”, povezano z neformalnim učenjem mladih. |
| --- | --- |

—

„ udeležba mladih ”, povezano z neformalnim učenjem mladih.

Obrazložitev

Skladno z zahtevo po spremembi imena programa.

Predlog spremembe 11

Člen 18(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Program podpira sodelovanje partnerjev iz tretjih držav, zlasti partnerjev iz sosedskih držav, v ukrepih in dejavnostih iz členov 6 in 10. | Program podpira sodelovanje partnerjev iz tretjih držav, zlasti partnerjev iz sosedskih držav, v ukrepih in dejavnostih iz členov 6 10. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Program podpira sodelovanje partnerjev iz tretjih držav, zlasti partnerjev iz sosedskih držav, v ukrepih in dejavnostih iz členov 6 in 10.

Program podpira sodelovanje partnerjev iz tretjih držav, zlasti partnerjev iz sosedskih držav, v ukrepih in dejavnostih iz členov 6 10.

Obrazložitev

Cilj je omogočiti udeležbo partnerjev iz sosednjih držav v športnih dejavnostih.

V Bruslju, 4. maja 2012

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

(1)  Najpomembnejše vodilne pobude v okviru strategije Evropa 2020 v tej povezavi so Mladi in mobilnost, Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta, Unija inovacij in Evropska digitalna agenda.

1

(2)  CdR 290/2011 fin.

2

(3)  CoR 290/2011 fin.

3

(4)  Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (2006/962/ES).

4

(5)  Mnenje OR o Zeleni knjigi o spodbujanju učne mobilnosti za mlade, CdR 246/2009 fin.

5

(6)  COM(2011) 303 final, 25.5.2011.

6

---

| 27.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 225/211 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 225/211

---

Mnenje Odbora regij – Vseevropska telekomunikacijska omrežja

2012/C 225/16

ODBOR REGIJ

| — | odobrava pobudo Evropske komisije za pripravo predloga uredbe o smernicah za vseevropska telekomunikacijska omrežja; |
| --- | --- |

—

odobrava pobudo Evropske komisije za pripravo predloga uredbe o smernicah za vseevropska telekomunikacijska omrežja;

| — | poudarja, da so vse prednostne naloge, ki jih navaja ta dokument – omrežja visokih hitrosti, čezmejne javne storitve, dostop do informacij javnega sektorja in večjezičnih storitev, varnost in zaščita ter pametne energetske storitve – hkrati tudi področja, na katerih so mesta in regije sočasno akterji, ponudniki in upravičenci; |
| --- | --- |

—

poudarja, da so vse prednostne naloge, ki jih navaja ta dokument – omrežja visokih hitrosti, čezmejne javne storitve, dostop do informacij javnega sektorja in večjezičnih storitev, varnost in zaščita ter pametne energetske storitve – hkrati tudi področja, na katerih so mesta in regije sočasno akterji, ponudniki in upravičenci;

| — | priznava pomen vseevropskih telekomunikacijskih omrežij za konkurenčnost EU v svetu in trajnostni razvoj ter poudarja, da bi bilo treba okrepiti izmenjavo izkušenj in najboljših praks med državami članicami in drugimi območji; |
| --- | --- |

—

priznava pomen vseevropskih telekomunikacijskih omrežij za konkurenčnost EU v svetu in trajnostni razvoj ter poudarja, da bi bilo treba okrepiti izmenjavo izkušenj in najboljših praks med državami članicami in drugimi območji;

| — | opozarja na potencial novega finančnega okvira, ki bi lahko močno prispeval k premoščanju digitalnega razkoraka in uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020, hkrati pa izpolnil nekatere ključne socialne, kulturne in ekonomske potrebe Evropejcev; |
| --- | --- |

—

opozarja na potencial novega finančnega okvira, ki bi lahko močno prispeval k premoščanju digitalnega razkoraka in uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020, hkrati pa izpolnil nekatere ključne socialne, kulturne in ekonomske potrebe Evropejcev;

| — | poudarja, da imajo hitre in operativno zanesljive komunikacijske povezave, ki jih dopolnjujejo učinkovite brezžične mobilne storitve, ključno vlogo pri spodbujanju regionalne konkurenčnosti, dostopnosti in enakosti ljudi, ter opozarja, da je treba učinkovito infrastrukturo informacijske družbe zagotoviti za vse prebivalce, ne glede na to, kje živijo. |
| --- | --- |

—

poudarja, da imajo hitre in operativno zanesljive komunikacijske povezave, ki jih dopolnjujejo učinkovite brezžične mobilne storitve, ključno vlogo pri spodbujanju regionalne konkurenčnosti, dostopnosti in enakosti ljudi, ter opozarja, da je treba učinkovito infrastrukturo informacijske družbe zagotoviti za vse prebivalce, ne glede na to, kje živijo.

| Poročevalec | Alin-Adrian NICA (RO/ALDE), župan mesta Dudeștii Noi |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah za vseevropska telekomunikacijska omrežja in razveljavitvi Odločbe št. 1336/97/ES
  COM(2011) 657 final |

Poročevalec

Alin-Adrian NICA (RO/ALDE), župan mesta Dudeștii Noi

Referenčni dokument

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah za vseevropska telekomunikacijska omrežja in razveljavitvi Odločbe št. 1336/97/ES

COM(2011) 657 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Stališča Odbora regij

| 1. | odobrava pobudo Evropske komisije za pripravo predloga uredbe o smernicah za vseevropska telekomunikacijska omrežja; |
| --- | --- |

1.

odobrava pobudo Evropske komisije za pripravo predloga uredbe o smernicah za vseevropska telekomunikacijska omrežja;

| 2. | poudarja, da so vse prednostne naloge, ki jih navaja ta dokument – omrežja visokih hitrosti, čezmejne javne storitve, dostop do informacij javnega sektorja in večjezičnih storitev, varnost in zaščita ter pametne energetske storitve – hkrati tudi področja, na katerih so mesta in regije sočasno akterji, ponudniki in upravičenci; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da so vse prednostne naloge, ki jih navaja ta dokument – omrežja visokih hitrosti, čezmejne javne storitve, dostop do informacij javnega sektorja in večjezičnih storitev, varnost in zaščita ter pametne energetske storitve – hkrati tudi področja, na katerih so mesta in regije sočasno akterji, ponudniki in upravičenci;

| 3. | opozarja na ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri spodbujanju strokovnega dialoga s splošno javnostjo in obravnavi javnih vprašanj na ravni, ki je blizu državljanom, ter pri omogočanju lažjega sodelovanja med uporabniki in proizvajalci inovacij na področju IKT v različnih vladnih in upravnih službah; |
| --- | --- |

3.

opozarja na ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri spodbujanju strokovnega dialoga s splošno javnostjo in obravnavi javnih vprašanj na ravni, ki je blizu državljanom, ter pri omogočanju lažjega sodelovanja med uporabniki in proizvajalci inovacij na področju IKT v različnih vladnih in upravnih službah;

| 4. | poudarja pomen vseevropskih telekomunikacijskih omrežij za komercialne in nekomercialne namene ter naložb v raziskave za podporo specifičnim dejavnostim in razvoj prihodnjih aplikacij za povečanje vrednosti telekomunikacijskega sektorja; |
| --- | --- |

4.

poudarja pomen vseevropskih telekomunikacijskih omrežij za komercialne in nekomercialne namene ter naložb v raziskave za podporo specifičnim dejavnostim in razvoj prihodnjih aplikacij za povečanje vrednosti telekomunikacijskega sektorja;

| 5. | priznava pomen vseevropskih telekomunikacijskih omrežij za konkurenčnost EU v svetu in trajnostni razvoj ter poudarja, da bi bilo treba okrepiti izmenjavo izkušenj in najboljših praks med državami članicami in drugimi območji; |
| --- | --- |

5.

priznava pomen vseevropskih telekomunikacijskih omrežij za konkurenčnost EU v svetu in trajnostni razvoj ter poudarja, da bi bilo treba okrepiti izmenjavo izkušenj in najboljših praks med državami članicami in drugimi območji;

| 6. | poudarja vlogo infrastrukture, potrebne za obvladovanje velike količine podatkov, ki se bodo uporabljali v telekomunikacijskih omrežjih, in poziva k spodbujanju javnih in zasebnih naložb v podeželska in redko poseljena območja, pa tudi v najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

6.

poudarja vlogo infrastrukture, potrebne za obvladovanje velike količine podatkov, ki se bodo uporabljali v telekomunikacijskih omrežjih, in poziva k spodbujanju javnih in zasebnih naložb v podeželska in redko poseljena območja, pa tudi v najbolj oddaljene regije;

| 7. | meni, da bi bilo treba določiti varnostne zahteve na vseh ravneh, da se zagotovi čim višja stopnja zasebnosti in varstva osebnih podatkov, prepreči vsakršen nepooblaščen dostop do osebnih informacij in profilov, vključno z nakupovalnimi navadami, zdravstvenimi podatki, zdravstvenimi kartotekami itd.; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi bilo treba določiti varnostne zahteve na vseh ravneh, da se zagotovi čim višja stopnja zasebnosti in varstva osebnih podatkov, prepreči vsakršen nepooblaščen dostop do osebnih informacij in profilov, vključno z nakupovalnimi navadami, zdravstvenimi podatki, zdravstvenimi kartotekami itd.;

| 8. | odobrava zamisel Evropske komisije o preučitvi novega cenovnega modela, po katerem bi se znižale cene dostopa do bakra, da bi tako olajšali prehod z bakrenih na optična omrežja, hkrati pa opozarja na pomen tega, da so omrežja odprta za različne operaterje; |
| --- | --- |

8.

odobrava zamisel Evropske komisije o preučitvi novega cenovnega modela, po katerem bi se znižale cene dostopa do bakra, da bi tako olajšali prehod z bakrenih na optična omrežja, hkrati pa opozarja na pomen tega, da so omrežja odprta za različne operaterje;

| 9. | opozarja na potencial novega finančnega okvira, ki bi lahko močno prispeval k premoščanju digitalnega razkoraka in uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020, hkrati pa izpolnil nekatere ključne socialne, kulturne in ekonomske potrebe Evropejcev; |
| --- | --- |

9.

opozarja na potencial novega finančnega okvira, ki bi lahko močno prispeval k premoščanju digitalnega razkoraka in uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020, hkrati pa izpolnil nekatere ključne socialne, kulturne in ekonomske potrebe Evropejcev;

| 10. | vnovič poudarja pomen sinergij med okvirnim programom, strukturnimi skladi in nacionalnimi politikami v povezavi s širšimi cilji EU na področju konkurenčnosti in kohezije; |
| --- | --- |

10.

vnovič poudarja pomen sinergij med okvirnim programom, strukturnimi skladi in nacionalnimi politikami v povezavi s širšimi cilji EU na področju konkurenčnosti in kohezije;

| 11. | meni, da je treba poiskati zakonodajne in procesne rešitve za finančne in gospodarske ukrepe, da se spodbudi širša uporaba obstoječe infrastrukture, ki lahko gosti širokopasovna omrežja, in se tako zmanjšajo družbeni, gospodarski in okoljski stroški; |
| --- | --- |

11.

meni, da je treba poiskati zakonodajne in procesne rešitve za finančne in gospodarske ukrepe, da se spodbudi širša uporaba obstoječe infrastrukture, ki lahko gosti širokopasovna omrežja, in se tako zmanjšajo družbeni, gospodarski in okoljski stroški;

| 12. | podpira predlog Komisije za ustanovitev skupine strokovnjakov na visoki ravni za pripravo strategije za vseevropska telekomunikacijska omrežja in poziva Komisijo, naj ga že od samega začetka obvešča o dogajanjih v zvezi s to skupino, vključno z njenimi analizami in političnimi priporočili. |
| --- | --- |

12.

podpira predlog Komisije za ustanovitev skupine strokovnjakov na visoki ravni za pripravo strategije za vseevropska telekomunikacijska omrežja in poziva Komisijo, naj ga že od samega začetka obvešča o dogajanjih v zvezi s to skupino, vključno z njenimi analizami in političnimi priporočili.

ODBOR REGIJ

Priporočila Odbora regij

| 13. | priznava, da bi morale informacijske in komunikacijske tehnologije kot temelj informacijske družbe, ki je odprta vsem, zadovoljevati potrebe vseh pripadnikov družbe, tudi tistih, ki jim grozi socialna izključenost; |
| --- | --- |

13.

priznava, da bi morale informacijske in komunikacijske tehnologije kot temelj informacijske družbe, ki je odprta vsem, zadovoljevati potrebe vseh pripadnikov družbe, tudi tistih, ki jim grozi socialna izključenost;

| 14. | potrjuje, da bi morale Evropska komisija in države članice sprejeti potrebne ukrepe za celovito in učinkovito vključitev lokalnih in regionalnih oblasti v upravljanje pobud, povezanih z IKT (1); |
| --- | --- |

14.

potrjuje, da bi morale Evropska komisija in države članice sprejeti potrebne ukrepe za celovito in učinkovito vključitev lokalnih in regionalnih oblasti v upravljanje pobud, povezanih z IKT (1);

| 15. | predlaga, da se v celoti izkoristi potencial Evrope za razvoj storitev IKT v javnem in zasebnem sektorju ter da se IKT uporabijo za izboljšanje storitev, ki jih lokalne in regionalne oblasti zagotavljajo na področju zdravstva, izobraževanja, javnih naročil, varnosti in socialnih zadev; |
| --- | --- |

15.

predlaga, da se v celoti izkoristi potencial Evrope za razvoj storitev IKT v javnem in zasebnem sektorju ter da se IKT uporabijo za izboljšanje storitev, ki jih lokalne in regionalne oblasti zagotavljajo na področju zdravstva, izobraževanja, javnih naročil, varnosti in socialnih zadev;

| 16. | predlaga ustanovitev opazovalnice za izvajanje in širitev novih generacij omrežij v Evropi, ki bi zajemala in zbirala informacije in statistične podatke o javnih delih, ki jih je mogoče delno ali v celoti uporabiti za izvedbo omrežij nove generacije, upravljanje podatkovne baze za spremljanje teh javnih del in za uvedbo evropskega registra telekomunikacijskih omrežij, spodbujanje dejavnosti tehnične smeri in regulative, izvedbo študij in raziskav ter pridobivanje in razširjanje tehnične dokumentacije in podatkov; |
| --- | --- |

16.

predlaga ustanovitev opazovalnice za izvajanje in širitev novih generacij omrežij v Evropi, ki bi zajemala in zbirala informacije in statistične podatke o javnih delih, ki jih je mogoče delno ali v celoti uporabiti za izvedbo omrežij nove generacije, upravljanje podatkovne baze za spremljanje teh javnih del in za uvedbo evropskega registra telekomunikacijskih omrežij, spodbujanje dejavnosti tehnične smeri in regulative, izvedbo študij in raziskav ter pridobivanje in razširjanje tehnične dokumentacije in podatkov;

| 17. | opozarja, da so lahko s sredstvi EU podprta javno-zasebna partnerstva lokalnih in regionalnih oblasti ter MSP, ki razvijajo IKT na področju javnih storitev IKT, izvrstna podlaga za razvoj lokalnih sposobnosti in znanja v vsej EU (2); |
| --- | --- |

17.

opozarja, da so lahko s sredstvi EU podprta javno-zasebna partnerstva lokalnih in regionalnih oblasti ter MSP, ki razvijajo IKT na področju javnih storitev IKT, izvrstna podlaga za razvoj lokalnih sposobnosti in znanja v vsej EU (2);

| 18. | predlaga uporabo javno-zasebnih partnerstev za zagotavljanje širokopasovnih storitev, zlasti na podeželju, da bi preprečili izrinjanje zasebnih naložb; |
| --- | --- |

18.

predlaga uporabo javno-zasebnih partnerstev za zagotavljanje širokopasovnih storitev, zlasti na podeželju, da bi preprečili izrinjanje zasebnih naložb;

| 19. | opozarja, da morajo imeti javne ustanove na regionalni in lokalni ravni ustrezne notranje zmogljivosti in vzdržna finančna sredstva za digitalizacijo. Javno-zasebna partnerstva in razvoj trgov e-učenja so dobra alternativa financiranju digitalizacije vsebin. Informacije javnega sektorja lahko ustvarijo samozadostne prilive dohodkov, ki jih je nato mogoče uporabiti za pridobivanje in digitalizacijo podatkov. Tudi mreže in interaktivne skupnosti so pomembne, ker omogočajo zmanjševanje stroškov, podobno kot pri razvoju odprtokodne programske opreme (3); |
| --- | --- |

19.

opozarja, da morajo imeti javne ustanove na regionalni in lokalni ravni ustrezne notranje zmogljivosti in vzdržna finančna sredstva za digitalizacijo. Javno-zasebna partnerstva in razvoj trgov e-učenja so dobra alternativa financiranju digitalizacije vsebin. Informacije javnega sektorja lahko ustvarijo samozadostne prilive dohodkov, ki jih je nato mogoče uporabiti za pridobivanje in digitalizacijo podatkov. Tudi mreže in interaktivne skupnosti so pomembne, ker omogočajo zmanjševanje stroškov, podobno kot pri razvoju odprtokodne programske opreme (3);

| 20. | poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni razvoju politike nediskriminacije in odprave razkoraka med prvotnimi operaterji in njihovimi novejšimi tekmeci, zlasti pri izboljšavi poslovnega okolja za hitre širokopasovne povezave v Evropi; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni razvoju politike nediskriminacije in odprave razkoraka med prvotnimi operaterji in njihovimi novejšimi tekmeci, zlasti pri izboljšavi poslovnega okolja za hitre širokopasovne povezave v Evropi;

| 21. | opozarja, da izvajanje instrumenta za povezovanje Evrope ne bi smelo ogrožati ciljev kohezijske politike, da uresničevanje predlaganih ukrepov ne bi smelo zaplesti birokratskih postopkov in prispevati k upravni obremenitvi ter da so potrebne dodatne informacije in pojasnila o uporabi novih finančnih instrumentov in njihovega učinka vzvoda, pa tudi dokazi o njihovem delovanju. Obvezne proračunske discipline, prepovedi zadolževanja in preglednosti proračuna ne smemo obiti. Jamstvo Unije mora ostati omejeno na prvotni prispevek, pogojne obveznosti pa ne smejo nastati; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da izvajanje instrumenta za povezovanje Evrope ne bi smelo ogrožati ciljev kohezijske politike, da uresničevanje predlaganih ukrepov ne bi smelo zaplesti birokratskih postopkov in prispevati k upravni obremenitvi ter da so potrebne dodatne informacije in pojasnila o uporabi novih finančnih instrumentov in njihovega učinka vzvoda, pa tudi dokazi o njihovem delovanju. Obvezne proračunske discipline, prepovedi zadolževanja in preglednosti proračuna ne smemo obiti. Jamstvo Unije mora ostati omejeno na prvotni prispevek, pogojne obveznosti pa ne smejo nastati;

| 22. | poziva, naj se uporaba finančnih sredstev strukturnih skladov po regijah preusmeri zlasti v spodbujanje povpraševanja po raziskavah in inovacijah ter v uporabniške in odprte inovacije, ki so regionalni potencial (4); |
| --- | --- |

22.

poziva, naj se uporaba finančnih sredstev strukturnih skladov po regijah preusmeri zlasti v spodbujanje povpraševanja po raziskavah in inovacijah ter v uporabniške in odprte inovacije, ki so regionalni potencial (4);

| 23. | vnovič poudarja ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri zagotavljanju enakopravnega in cenovno ugodnega dostopa do širokopasovnih povezav na področjih, kjer samo tržni mehanizmi ne zadoščajo, vodenju pilotnih projektov pri odpravljanju širokopasovne vrzeli in pri razvijanju novega pristopa, ki bo javne spletne storitve usmeril k državljanom (5); |
| --- | --- |

23.

vnovič poudarja ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri zagotavljanju enakopravnega in cenovno ugodnega dostopa do širokopasovnih povezav na področjih, kjer samo tržni mehanizmi ne zadoščajo, vodenju pilotnih projektov pri odpravljanju širokopasovne vrzeli in pri razvijanju novega pristopa, ki bo javne spletne storitve usmeril k državljanom (5);

| 24. | potrjuje, da bi morali financiranje in drugi podporni ukrepi dajati prednost vzpostavljanju širokopasovnih omrežij z odprtim dostopom, ki temeljijo na horizontalno zgrajeni omrežni arhitekturi, in poudarja potrebo po poslovnem modelu, ki ločuje fizični dostop do omrežja od zagotavljanja storitev (6); |
| --- | --- |

24.

potrjuje, da bi morali financiranje in drugi podporni ukrepi dajati prednost vzpostavljanju širokopasovnih omrežij z odprtim dostopom, ki temeljijo na horizontalno zgrajeni omrežni arhitekturi, in poudarja potrebo po poslovnem modelu, ki ločuje fizični dostop do omrežja od zagotavljanja storitev (6);

| 25. | poudarja, da imajo hitre in operativno zanesljive komunikacijske povezave, ki jih dopolnjujejo učinkovite brezžične mobilne storitve, ključno vlogo pri spodbujanju regionalne konkurenčnosti, dostopnosti in enakosti ljudi, ter opozarja, da je treba učinkovito infrastrukturo informacijske družbe zagotoviti za vse prebivalce, ne glede na to, kje živijo (7); |
| --- | --- |

25.

poudarja, da imajo hitre in operativno zanesljive komunikacijske povezave, ki jih dopolnjujejo učinkovite brezžične mobilne storitve, ključno vlogo pri spodbujanju regionalne konkurenčnosti, dostopnosti in enakosti ljudi, ter opozarja, da je treba učinkovito infrastrukturo informacijske družbe zagotoviti za vse prebivalce, ne glede na to, kje živijo (7);

| 26. | zahteva bolj usmerjeno politiko ozaveščanja na lokalni in regionalni ravni ter spodbujanje posodobitve infrastrukture, kar je nujno za razvoj in izvedbo vseevropskih telekomunikacijskih omrežij; |
| --- | --- |

26.

zahteva bolj usmerjeno politiko ozaveščanja na lokalni in regionalni ravni ter spodbujanje posodobitve infrastrukture, kar je nujno za razvoj in izvedbo vseevropskih telekomunikacijskih omrežij;

| 27. | poudarja potrebo po javnih naložbah v vmesno povezovalno infrastrukturo, s čimer bi se ustvarile povezave med omrežnimi vozlišči v srednje velikih in manjših mestih ali podeželskih občinah ter spodbudile naložbe v nadgradnjo dostopovnega omrežja; |
| --- | --- |

27.

poudarja potrebo po javnih naložbah v vmesno povezovalno infrastrukturo, s čimer bi se ustvarile povezave med omrežnimi vozlišči v srednje velikih in manjših mestih ali podeželskih občinah ter spodbudile naložbe v nadgradnjo dostopovnega omrežja;

| 28. | opozarja, da lahko dostop do kakovostnih širokopasovnih storitev po zmernih cenah poveča dostopnost in kakovost storitev, ki jih zagotavljajo lokalne in regionalne oblasti, in pomaga pri trženju proizvodov (8); |
| --- | --- |

28.

opozarja, da lahko dostop do kakovostnih širokopasovnih storitev po zmernih cenah poveča dostopnost in kakovost storitev, ki jih zagotavljajo lokalne in regionalne oblasti, in pomaga pri trženju proizvodov (8);

| 29. | vnovič opozarja, da so skupna pravila in prakse za ponovno uporabo in izkoriščanje informacij javnega sektorja zelo pomembni in nujni, da se zagotovijo enaki osnovni pogoji za vse akterje na evropskem informacijskem trgu, okrepi preglednost pogojev ponovne uporabe teh informacij in odpravijo izkrivljanja notranjega trga (9); |
| --- | --- |

29.

vnovič opozarja, da so skupna pravila in prakse za ponovno uporabo in izkoriščanje informacij javnega sektorja zelo pomembni in nujni, da se zagotovijo enaki osnovni pogoji za vse akterje na evropskem informacijskem trgu, okrepi preglednost pogojev ponovne uporabe teh informacij in odpravijo izkrivljanja notranjega trga (9);

| 30. | poudarja, da bi bilo mogoče ves potencial ponovne uporabe informacij javnega sektorja doseči z intenzivnejšim vključevanjem lokalnih in regionalnih oblasti, kar bi lahko bistveno pripomoglo k spodbujanju ponovne uporabe informacij javnega sektorja za povečanje konkurenčnosti in ustvarjanje delovnih mest (10); |
| --- | --- |

30.

poudarja, da bi bilo mogoče ves potencial ponovne uporabe informacij javnega sektorja doseči z intenzivnejšim vključevanjem lokalnih in regionalnih oblasti, kar bi lahko bistveno pripomoglo k spodbujanju ponovne uporabe informacij javnega sektorja za povečanje konkurenčnosti in ustvarjanje delovnih mest (10);

| 31. | lokalne in regionalne oblasti spodbuja k širokemu sodelovanju za izboljšanje interoperabilnosti javnih uprav in povečanje učinkovitosti izvajanja javnih storitev (11); |
| --- | --- |

31.

lokalne in regionalne oblasti spodbuja k širokemu sodelovanju za izboljšanje interoperabilnosti javnih uprav in povečanje učinkovitosti izvajanja javnih storitev (11);

| 32. | opozarja na pomen regij pri mednarodnem sodelovanju zaradi podpornih programskih, strukturnih in zakonodajnih pogojev v njihovih raziskovalnih politikah; |
| --- | --- |

32.

opozarja na pomen regij pri mednarodnem sodelovanju zaradi podpornih programskih, strukturnih in zakonodajnih pogojev v njihovih raziskovalnih politikah;

| 33. | meni, da ukrepi, predvideni v predlogu uredbe, v sedanji obliki ne porajajo nikakršnih pomislekov glede skladnosti z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti. |
| --- | --- |

33.

meni, da ukrepi, predvideni v predlogu uredbe, v sedanji obliki ne porajajo nikakršnih pomislekov glede skladnosti z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti.

II.   PRIPOROČILA ZA SPREMEMBE

Predlog spremembe 1

Preambula

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (21) | Da bi upoštevali razvoj na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, je treba Komisijo pooblastiti za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, s katerimi bo spremenila prilogo k tej uredbi. Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravami opravi ustrezna posvetovanja, med drugim tudi na strokovni ravni. S to pooblastitvijo naj bi se upoštevali nov tehnološki razvoj in razvoj na trgu, nove prednostne naloge politik ali priložnosti za izkoriščanje sinergij med različnimi infrastrukturami, med drugim tudi infrastrukturami na področju prometa in energije. Pooblastilo je omejeno na spreminjanje opisa projektov skupnega interesa, dodajanje projektov skupnega interesa ali črtanje zastarelih projektov skupnega interesa v skladu s predhodno določenimi, jasnimi in preglednimi merili. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(21)

Da bi upoštevali razvoj na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, je treba Komisijo pooblastiti za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, s katerimi bo spremenila prilogo k tej uredbi. Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravami opravi ustrezna posvetovanja, med drugim tudi na strokovni ravni. S to pooblastitvijo naj bi se upoštevali nov tehnološki razvoj in razvoj na trgu, nove prednostne naloge politik ali priložnosti za izkoriščanje sinergij med različnimi infrastrukturami, med drugim tudi infrastrukturami na področju prometa in energije. Pooblastilo je omejeno na spreminjanje opisa projektov skupnega interesa, dodajanje projektov skupnega interesa ali črtanje zastarelih projektov skupnega interesa v skladu s predhodno določenimi, jasnimi in preglednimi merili.

| (21) | Da bi upoštevali razvoj na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, je treba Komisijo pooblastiti za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, s katerimi bo spremenila prilogo k tej uredbi. Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravami opravi ustrezna posvetovanja, med drugim tudi na strokovni ravni. S to pooblastitvijo naj bi se upoštevali nov tehnološki razvoj in razvoj na trgu, nove prednostne naloge politik ali priložnosti za izkoriščanje sinergij med različnimi infrastrukturami, med drugim tudi infrastrukturami na področju prometa in energije. Pooblastilo je omejeno na spreminjanje opisa projektov skupnega interesa, dodajanje projektov skupnega interesa ali črtanje zastarelih projektov skupnega interesa v skladu s predhodno določenimi, jasnimi in preglednimi merili. |
| --- | --- |

(21)

Da bi upoštevali razvoj na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, je treba Komisijo pooblastiti za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, s katerimi bo spremenila prilogo k tej uredbi. Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravami opravi ustrezna posvetovanja, med drugim tudi na strokovni ravni. S to pooblastitvijo naj bi se upoštevali nov tehnološki razvoj in razvoj na trgu, nove prednostne naloge politik ali priložnosti za izkoriščanje sinergij med različnimi infrastrukturami, med drugim tudi infrastrukturami na področju prometa in energije. Pooblastilo je omejeno na spreminjanje opisa projektov skupnega interesa, dodajanje projektov skupnega interesa ali črtanje zastarelih projektov skupnega interesa v skladu s predhodno določenimi, jasnimi in preglednimi merili.

Obrazložitev

V postopek posvetovanja bi bilo koristno pritegniti tudi lokalne in regionalne oblasti, saj prispevajo k postopku upravljanja in so vezni člen med organi državne uprave, državljani ter zasebnimi podjetji.

Predlog spremembe 2

Člen 4(a)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| postavitev ultrahitrih širokopasovnih omrežij, ki zagotavljajo prenos podatkov s hitrostjo najmanj 100 Mbps; | postavitev ultrahitrih širokopasovnih omrežij, ki zagotavljajo prenos podatkov s hitrostjo najmanj 100 Mbps; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

postavitev ultrahitrih širokopasovnih omrežij, ki zagotavljajo prenos podatkov s hitrostjo najmanj 100 Mbps;

postavitev ultrahitrih širokopasovnih omrežij, ki zagotavljajo prenos podatkov s hitrostjo najmanj 100 Mbps;

Obrazložitev

Naložbe v ultrahitre širokopasovne povezave so tvegane. Statistični podatki kažejo, da uporaba hitrega interneta precej zaostaja za dejansko pokritostjo s širokopasovnim omrežjem. Pri izbiri tehnologije in projektov za financiranje bi bilo zato treba upoštevati dejansko povpraševanje po dostopu do širokopasovnih storitev.

Predlog spremembe 3

Člen 4(b)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| postavitev širokopasovnih omrežij za povezovanje otoških, neobalnih in obrobnih območij z osrednjimi območji Unije, ki na teh območjih zagotavljajo dovolj visoko hitrost prenosa podatkov, ki omogoča širokopasovno povezljivost s hitrostjo najmanj 30 Mbps; | postavitev širokopasovnih omrežij za povezovanje otoških, neobalnih in obrobnih območij z osrednjimi območji Unije, ki na teh območjih zagotavljajo dovolj visoko hitrost prenosa podatkov, ki omogoča širokopasovno povezljivost s hitrostjo najmanj 30 Mbps; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

postavitev širokopasovnih omrežij za povezovanje otoških, neobalnih in obrobnih območij z osrednjimi območji Unije, ki na teh območjih zagotavljajo dovolj visoko hitrost prenosa podatkov, ki omogoča širokopasovno povezljivost s hitrostjo najmanj 30 Mbps;

postavitev širokopasovnih omrežij za povezovanje otoških, neobalnih in obrobnih območij z osrednjimi območji Unije, ki na teh območjih zagotavljajo dovolj visoko hitrost prenosa podatkov, ki omogoča širokopasovno povezljivost s hitrostjo najmanj 30 Mbps;

Obrazložitev

Enaka obrazložitev kot zgoraj.

Predlog spremembe 4

Člen 5(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice in/ali drugi subjekti, ki so pristojni za izvajanje projektov skupnega interesa oziroma prispevajo k njihovem izvajanju, sprejmejo potrebne pravne, upravne, tehnične in finančne ukrepe v skladu z ustreznimi specifikacijami te uredbe. | Države članice in/ali drugi subjekti, ki so pristojni za izvajanje projektov skupnega interesa oziroma prispevajo k njihovem izvajanju, sprejmejo potrebne pravne, upravne, tehnične in finančne ukrepe v skladu z ustreznimi specifikacijami te uredbe. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice in/ali drugi subjekti, ki so pristojni za izvajanje projektov skupnega interesa oziroma prispevajo k njihovem izvajanju, sprejmejo potrebne pravne, upravne, tehnične in finančne ukrepe v skladu z ustreznimi specifikacijami te uredbe.

Države članice in/ali drugi subjekti, ki so pristojni za izvajanje projektov skupnega interesa oziroma prispevajo k njihovem izvajanju, sprejmejo potrebne pravne, upravne, tehnične in finančne ukrepe v skladu z ustreznimi specifikacijami te uredbe.

Obrazložitev

Omemba lokalnih in regionalnih oblasti bi bila koristna iz enakega razloga kakor zgoraj.

Predlog spremembe 5

Člen 5(8)(c)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| ima evropsko dodano vrednost. | ima evropsko dodano vrednost. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

ima evropsko dodano vrednost.

ima evropsko dodano vrednost.

Obrazložitev

Ocena izvedljivosti bi bila najboljši način za prikaz dodane vrednosti.

Predlog spremembe 6

Člen 7(4)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Komisija v tem poročilu tudi oceni, ali je obseg projektov skupnega interesa še vedno v skladu s prednostnimi nalogami politik, tehnološkim razvojem ali razmerami na upoštevnih trgih. Pri pomembnih projektih ta poročila vsebujejo analizo vpliva na okolje, pri čemer se upoštevajo potrebno prilagajanje na podnebne spremembe in njihovo blaženje ter odpornost na nesreče. Tak pregled lahko opravi, kadar koli je to potrebno. | Komisija v tem poročilu tudi oceni, ali je obseg projektov skupnega interesa še vedno v skladu s prednostnimi nalogami politik, tehnološkim razvojem razmer na upoštevnih trgih. Pri pomembnih projektih ta poročila vsebujejo analizo vpliva na okolje, pri čemer se upoštevajo potrebno prilagajanje na podnebne spremembe in njihovo blaženje ter odpornost na nesreče. Tak pregled lahko opravi, kadar koli je to potrebno. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Komisija v tem poročilu tudi oceni, ali je obseg projektov skupnega interesa še vedno v skladu s prednostnimi nalogami politik, tehnološkim razvojem ali razmerami na upoštevnih trgih. Pri pomembnih projektih ta poročila vsebujejo analizo vpliva na okolje, pri čemer se upoštevajo potrebno prilagajanje na podnebne spremembe in njihovo blaženje ter odpornost na nesreče. Tak pregled lahko opravi, kadar koli je to potrebno.

Komisija v tem poročilu tudi oceni, ali je obseg projektov skupnega interesa še vedno v skladu s prednostnimi nalogami politik, tehnološkim razvojem razmer na upoštevnih trgih. Pri pomembnih projektih ta poročila vsebujejo analizo vpliva na okolje, pri čemer se upoštevajo potrebno prilagajanje na podnebne spremembe in njihovo blaženje ter odpornost na nesreče. Tak pregled lahko opravi, kadar koli je to potrebno.

Obrazložitev

Enaka obrazložitev kot zgoraj.

V Bruslju, 4. maja 2012

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 283/2008 fin.

1

(2)  CdR 156/2009 fin.

2

(3)  CdR 247/2009 fin.

3

(4)  CdR 263/2007 fin.

4

(5)  CdR 5/2008 fin.

5

(6)  CdR 104/2010 fin.

6

(7)  CdR 104/2010 fin.

7

(8)  CdR 252/2005 fin.

8

(9)  CdR 247/2009 fin.

9

(10)  CdR 247/2009 fin.

10

(11)  CdR 10/2009 fin.

11

---

| 27.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 225/217 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 225/217

---

Mnenje Odbora regij – Program varstva potrošnikov za obdobje 2014–2020

2012/C 225/17

ODBOR REGIJ

| — | podpira cilj nadaljnje krepitve in razvoja varstva potrošnikov v EU, ki je bistven pogoj za delovanje enotnega trga; |
| --- | --- |

—

podpira cilj nadaljnje krepitve in razvoja varstva potrošnikov v EU, ki je bistven pogoj za delovanje enotnega trga;

| — | meni, da je zaradi nevarnosti, povezanih z globalizacijo proizvodne verige, potrebno učinkovitejše sodelovanje med nacionalnimi oblastmi, da bi preprečili vstop nevarnih proizvodov na enotni trg in sprejeli nujne ukrepe, ko se to zgodi; |
| --- | --- |

—

meni, da je zaradi nevarnosti, povezanih z globalizacijo proizvodne verige, potrebno učinkovitejše sodelovanje med nacionalnimi oblastmi, da bi preprečili vstop nevarnih proizvodov na enotni trg in sprejeli nujne ukrepe, ko se to zgodi;

| — | meni, da proračun, namenjen programu varstva potrošnikov, ni zadosten. Komisija priporoča, da se za obdobje 2014–2020 programu nameni 197 milijonov EUR, kar je zelo malo, saj gre za manj kot 5 centov na evropskega potrošnika; |
| --- | --- |

—

meni, da proračun, namenjen programu varstva potrošnikov, ni zadosten. Komisija priporoča, da se za obdobje 2014–2020 programu nameni 197 milijonov EUR, kar je zelo malo, saj gre za manj kot 5 centov na evropskega potrošnika;

| — | poudarja, da morajo lokalne in regionalne oblasti imeti osrednjo vlogo na tem področju, saj so potrošnikom najbližje. Ker so se s sedanjim omejenim proračunom zmanjšale tudi možnosti, bi bilo treba večjo pozornost nameniti regionalnemu sodelovanju, pri čemer bi morala Evropska komisija prevzeti dejavnejšo vlogo, da bi prispevala k vzpostavitvi trajne mreže, ki bi lokalnim organizacijam olajšala izmenjavo izkušenj; |
| --- | --- |

—

poudarja, da morajo lokalne in regionalne oblasti imeti osrednjo vlogo na tem področju, saj so potrošnikom najbližje. Ker so se s sedanjim omejenim proračunom zmanjšale tudi možnosti, bi bilo treba večjo pozornost nameniti regionalnemu sodelovanju, pri čemer bi morala Evropska komisija prevzeti dejavnejšo vlogo, da bi prispevala k vzpostavitvi trajne mreže, ki bi lokalnim organizacijam olajšala izmenjavo izkušenj;

| — | ocenjuje, da je na evropski ravni bistveno poudariti tudi logistične vidike pomena izobraževanja za ozaveščanje potrošnikov, pri čemer je treba upoštevati delitev pristojnosti. Učni programi različnih šolskih sistemov se močno razlikujejo, tako po obravnavani tematiki kot po uporabljenih metodah. Lahko bi pripravili in priporočili usklajena učna gradiva s področja varstva potrošnikov; učenci bi se tako seznanjali s snovjo, ki je prilagojena različnim izobraževalnim ravnem; |
| --- | --- |

—

ocenjuje, da je na evropski ravni bistveno poudariti tudi logistične vidike pomena izobraževanja za ozaveščanje potrošnikov, pri čemer je treba upoštevati delitev pristojnosti. Učni programi različnih šolskih sistemov se močno razlikujejo, tako po obravnavani tematiki kot po uporabljenih metodah. Lahko bi pripravili in priporočili usklajena učna gradiva s področja varstva potrošnikov; učenci bi se tako seznanjali s snovjo, ki je prilagojena različnim izobraževalnim ravnem;

| — | meni, da je bistveno okrepiti podporo združenjem za varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

—

meni, da je bistveno okrepiti podporo združenjem za varstvo potrošnikov;

| — | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Evropska komisija že v programu varstva potrošnikov za obdobje 2007–2013 napovedala, da namerava sprejeti ukrepe o mehanizmih kolektivnih pravnih sredstev za potrošnike v primeru kršitev pravil o varstvu potrošnikov, vendar o tem še ni bil pripravljen noben zakonodajni predlog. |
| --- | --- |

—

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Evropska komisija že v programu varstva potrošnikov za obdobje 2007–2013 napovedala, da namerava sprejeti ukrepe o mehanizmih kolektivnih pravnih sredstev za potrošnike v primeru kršitev pravil o varstvu potrošnikov, vendar o tem še ni bil pripravljen noben zakonodajni predlog.

| Poročevalec | István SÉRTŐ-RADICS (HU/ALDE), župan občine Uszka |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu varstva potrošnikov 2014–2020,
  COM(2011) 707 final |

Poročevalec

István SÉRTŐ-RADICS (HU/ALDE), župan občine Uszka

Referenčni dokument

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu varstva potrošnikov 2014–2020,

COM(2011) 707 final

I.   SPLOŠNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 1. | podpira politični cilj za dokončno vzpostavitev notranjega trga in njegovo boljše delovanje za potrošnike in podjetja, zlasti MSP, ki so velika večina evropskih podjetij (več kot 90 %). Še naprej zagovarja tudi cilj nadaljnje krepitve in razvoja varstva potrošnikov v EU, ki je bistven pogoj za delovanje enotnega trga; |
| --- | --- |

1.

podpira politični cilj za dokončno vzpostavitev notranjega trga in njegovo boljše delovanje za potrošnike in podjetja, zlasti MSP, ki so velika večina evropskih podjetij (več kot 90 %). Še naprej zagovarja tudi cilj nadaljnje krepitve in razvoja varstva potrošnikov v EU, ki je bistven pogoj za delovanje enotnega trga;

| 2. | v tem smislu je naklonjen predlogu, ki državljanom EU na enotnem trgu daje osrednji položaj kot ozaveščenim potrošnikom. Po mnenju Odbora bo to evropskim državljanom omogočilo, da izkoristijo ves potencial enotnega trga. Glavni cilji programa so zajamčiti varnost evropskih prebivalcev in njihovih gospodarskih interesov. Potrošniška politika EU podpira in dopolnjuje tovrstne politike držav članic. Spodbujanje ogromne gospodarske moči potrošniške porabe (ki znaša 56 % BDP EU) bo pomembno prispevalo k izpolnjevanju cilja ponovne oživitve rasti v EU; |
| --- | --- |

2.

v tem smislu je naklonjen predlogu, ki državljanom EU na enotnem trgu daje osrednji položaj kot ozaveščenim potrošnikom. Po mnenju Odbora bo to evropskim državljanom omogočilo, da izkoristijo ves potencial enotnega trga. Glavni cilji programa so zajamčiti varnost evropskih prebivalcev in njihovih gospodarskih interesov. Potrošniška politika EU podpira in dopolnjuje tovrstne politike držav članic. Spodbujanje ogromne gospodarske moči potrošniške porabe (ki znaša 56 % BDP EU) bo pomembno prispevalo k izpolnjevanju cilja ponovne oživitve rasti v EU;

| 3. | vztraja, da je treba zajamčiti določeno mero doslednosti med sedanjim in prihodnjim programom, v skladu z rezultati vmesne ocene strategije in programa 2007–2013 na področju varstva potrošnikov, kjer je poudarjeno, da je ta politika na ravni EU razmeroma nova, doslednost pa bistvena za to, da se njen učinek doseže v celoti; |
| --- | --- |

3.

vztraja, da je treba zajamčiti določeno mero doslednosti med sedanjim in prihodnjim programom, v skladu z rezultati vmesne ocene strategije in programa 2007–2013 na področju varstva potrošnikov, kjer je poudarjeno, da je ta politika na ravni EU razmeroma nova, doslednost pa bistvena za to, da se njen učinek doseže v celoti;

| 4. | meni, da proračun, namenjen programu varstva potrošnikov, ni zadosten. Komisija priporoča, da se za obdobje 2014–2020 programu nameni 197 milijonov EUR, kar je zelo malo, saj gre za manj kot 5 centov na evropskega potrošnika; |
| --- | --- |

4.

meni, da proračun, namenjen programu varstva potrošnikov, ni zadosten. Komisija priporoča, da se za obdobje 2014–2020 programu nameni 197 milijonov EUR, kar je zelo malo, saj gre za manj kot 5 centov na evropskega potrošnika;

| 5. | opozarja, da mora biti vsaki državi članici zagotovljen zadosten manevrski prostor, da lahko zaščiti posebne nacionalne značilnosti javno vodenih in financiranih dejavnosti na področjih, kot so zdravstvo, zdravstvena oskrba in izobraževanje. |
| --- | --- |

5.

opozarja, da mora biti vsaki državi članici zagotovljen zadosten manevrski prostor, da lahko zaščiti posebne nacionalne značilnosti javno vodenih in financiranih dejavnosti na področjih, kot so zdravstvo, zdravstvena oskrba in izobraževanje.

II.   POSEBNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Varnost

| 6. | meni, da je zaradi razlik pri izvajanju zakonodaje o varnosti proizvodov med državami članicami, zaradi prisotnosti nevarnih proizvodov na enotnem trgu in nevarnosti, povezanih z globalizacijo proizvodne verige, potrebno učinkovitejše sodelovanje med nacionalnimi oblastmi, da bi preprečili vstop nevarnih proizvodov na enotni trg in sprejeli nujne ukrepe, ko se to zgodi; |
| --- | --- |

6.

meni, da je zaradi razlik pri izvajanju zakonodaje o varnosti proizvodov med državami članicami, zaradi prisotnosti nevarnih proizvodov na enotnem trgu in nevarnosti, povezanih z globalizacijo proizvodne verige, potrebno učinkovitejše sodelovanje med nacionalnimi oblastmi, da bi preprečili vstop nevarnih proizvodov na enotni trg in sprejeli nujne ukrepe, ko se to zgodi;

| 7. | ocenjuje, da mehanizmi nadzora trga, kot je RAPEX, učinkovito opozarjajo na seznam nevarnih proizvodov, vendar pa ti v vseh državah članicah niso enako hitro umaknjeni s trga. Treba bi bilo finančno podpreti upravljanje in dobro delovanje mreže RAPEX, mreže izvršilnih organov, ki sodelujejo na področju varstva potrošnikov, ter podatkovnih zbirk o kozmetičnih proizvodih, obenem pa poskrbeti tudi za to, da se na evropski ravni uskladijo različni nadzorni sistemi, saj je na tem področju zaslediti le malo napredka; |
| --- | --- |

7.

ocenjuje, da mehanizmi nadzora trga, kot je RAPEX, učinkovito opozarjajo na seznam nevarnih proizvodov, vendar pa ti v vseh državah članicah niso enako hitro umaknjeni s trga. Treba bi bilo finančno podpreti upravljanje in dobro delovanje mreže RAPEX, mreže izvršilnih organov, ki sodelujejo na področju varstva potrošnikov, ter podatkovnih zbirk o kozmetičnih proizvodih, obenem pa poskrbeti tudi za to, da se na evropski ravni uskladijo različni nadzorni sistemi, saj je na tem področju zaslediti le malo napredka;

| 8. | obžaluje, da je zaradi slabe varnosti čezmejna trgovina še vedno pod želeno ravnjo. Leta 2010 je čezmejnim transakcijam, tj. spletnim prodajalcem s sedežem v drugi državi članici EU, zaupalo 37 % potrošnikov. V sedanjih gospodarskih razmerah je izredno pomembno čim bolj izkoristiti možnosti enotnega trga, zato bi bilo treba ta delež v naslednjih sedmih letih povečati na 50 %; |
| --- | --- |

8.

obžaluje, da je zaradi slabe varnosti čezmejna trgovina še vedno pod želeno ravnjo. Leta 2010 je čezmejnim transakcijam, tj. spletnim prodajalcem s sedežem v drugi državi članici EU, zaupalo 37 % potrošnikov. V sedanjih gospodarskih razmerah je izredno pomembno čim bolj izkoristiti možnosti enotnega trga, zato bi bilo treba ta delež v naslednjih sedmih letih povečati na 50 %;

| 9. | je prepričan, da prinašajo ukrepi na ravni EU in sodelovanje prek mreže iz direktive o varnosti proizvodov boljše rezultate kot vrsta posameznih ukrepov držav članic, saj zapolnjujejo informacijske vrzeli, ker uporabljajo informacije, ki so jih zbrale druge države (na primer Kitajska), in preprečujejo neskladja na enotnem trgu. Zato meni, da je bistveno opozoriti na pomen sodelovanja tretjih držav v evropskem sistemu za nadzor trga. Večina nevarnih in slabih proizvodov na trg pride iz teh držav, zato je za preventivo bistveno sodelovati z njihovimi organi. |
| --- | --- |

9.

je prepričan, da prinašajo ukrepi na ravni EU in sodelovanje prek mreže iz direktive o varnosti proizvodov boljše rezultate kot vrsta posameznih ukrepov držav članic, saj zapolnjujejo informacijske vrzeli, ker uporabljajo informacije, ki so jih zbrale druge države (na primer Kitajska), in preprečujejo neskladja na enotnem trgu. Zato meni, da je bistveno opozoriti na pomen sodelovanja tretjih držav v evropskem sistemu za nadzor trga. Večina nevarnih in slabih proizvodov na trg pride iz teh držav, zato je za preventivo bistveno sodelovati z njihovimi organi.

ODBOR REGIJ

Obveščanje in izobraževanje

| 10. | želi nadalje opozoriti, da sta zbiranje in analiza primerljivih podatkov mogoča samo na ravni EU, če želimo pridobiti splošno analizo delovanja enotnega trga in postaviti referenčne točke. Podatki morajo biti dovolj zanesljivi in reprezentativni, da se lahko uporabijo ne samo na ravni EU, ampak tudi na nacionalni ravni. Med praktičnimi orodji, ki bodo omogočila pripravo pametnejše zakonodaje, so tudi študije vedenja, povezane s politikami, in ustrezna preverjanja; |
| --- | --- |

10.

želi nadalje opozoriti, da sta zbiranje in analiza primerljivih podatkov mogoča samo na ravni EU, če želimo pridobiti splošno analizo delovanja enotnega trga in postaviti referenčne točke. Podatki morajo biti dovolj zanesljivi in reprezentativni, da se lahko uporabijo ne samo na ravni EU, ampak tudi na nacionalni ravni. Med praktičnimi orodji, ki bodo omogočila pripravo pametnejše zakonodaje, so tudi študije vedenja, povezane s politikami, in ustrezna preverjanja;

| 11. | meni, da je bistveno okrepiti podporo združenjem za varstvo potrošnikov. OR je prepričan, da lahko dejansko edino ta zagotovijo močno in enotno zastopanost potrošnikov na evropski ravni ter usklajene podatke potrošnikov, ki so potrebni za odločanje na evropski ravni, za institucije EU in za dialog na ravni EU; |
| --- | --- |

11.

meni, da je bistveno okrepiti podporo združenjem za varstvo potrošnikov. OR je prepričan, da lahko dejansko edino ta zagotovijo močno in enotno zastopanost potrošnikov na evropski ravni ter usklajene podatke potrošnikov, ki so potrebni za odločanje na evropski ravni, za institucije EU in za dialog na ravni EU;

| 12. | ocenjuje, da je na evropski ravni bistveno poudariti tudi logistične vidike pomena izobraževanja za ozaveščanje potrošnikov, pri čemer je treba upoštevati delitev pristojnosti. Učni programi različnih šolskih sistemov se močno razlikujejo, tako po obravnavani tematiki kot po uporabljenih metodah. Lahko bi pripravili in priporočili usklajena učna gradiva s področja varstva potrošnikov; učenci bi se tako seznanjali s snovjo, ki je prilagojena različnim izobraževalnim ravnem. Z okrepitvijo izobraževanja potrošnikov na ravni EU bi pripomogli k zmanjšanju neskladij na tem področju; meni, da je poleg tega pomembno vključiti izobraževanje potrošnikov v učno snov v vseh šolskih sistemih in ga prilagoditi posameznim izobraževalnim ravnem, za kar so v skladu z delitvijo pristojnosti v EU pristojne države članice. Priznanje pomena izobraževanja potrošnikov po vsej EU bi pripomoglo k temu, da bi se tej temi v šolskem vsakdanjiku namenilo dovolj časa; |
| --- | --- |

12.

ocenjuje, da je na evropski ravni bistveno poudariti tudi logistične vidike pomena izobraževanja za ozaveščanje potrošnikov, pri čemer je treba upoštevati delitev pristojnosti. Učni programi različnih šolskih sistemov se močno razlikujejo, tako po obravnavani tematiki kot po uporabljenih metodah. Lahko bi pripravili in priporočili usklajena učna gradiva s področja varstva potrošnikov; učenci bi se tako seznanjali s snovjo, ki je prilagojena različnim izobraževalnim ravnem. Z okrepitvijo izobraževanja potrošnikov na ravni EU bi pripomogli k zmanjšanju neskladij na tem področju; meni, da je poleg tega pomembno vključiti izobraževanje potrošnikov v učno snov v vseh šolskih sistemih in ga prilagoditi posameznim izobraževalnim ravnem, za kar so v skladu z delitvijo pristojnosti v EU pristojne države članice. Priznanje pomena izobraževanja potrošnikov po vsej EU bi pripomoglo k temu, da bi se tej temi v šolskem vsakdanjiku namenilo dovolj časa;

| 13. | meni tudi, da je glavnega pomena nenehno izobraževanje sodelavcev potrošniških organizacij, saj lahko te najbolj učinkovito prevzamejo naloge splošnega obveščanja potrošnikov, zlasti v primeru zapletenih pogodb s ponudniki storitev. Nalog na tem področju skoraj ni mogoče centralizirati na evropski ravni; lokalnim in regionalnim organizacijam bi jih lahko zaupali z vseevropskim javnim razpisom, izvajale pa bi jih same v skladu z lokalnimi zakonskimi določbami; |
| --- | --- |

13.

meni tudi, da je glavnega pomena nenehno izobraževanje sodelavcev potrošniških organizacij, saj lahko te najbolj učinkovito prevzamejo naloge splošnega obveščanja potrošnikov, zlasti v primeru zapletenih pogodb s ponudniki storitev. Nalog na tem področju skoraj ni mogoče centralizirati na evropski ravni; lokalnim in regionalnim organizacijam bi jih lahko zaupali z vseevropskim javnim razpisom, izvajale pa bi jih same v skladu z lokalnimi zakonskimi določbami;

| 14. | je prepričan, da ne bi smeli spregledati pomena izobraževanja uradnikov državnih in občinskih uprav, ki so odgovorne za izvajanje zakonodaje na področju varstva potrošnikov. V ta namen bi veljalo spodbujati pogoje, ki so potrebni za sodelovanje med nacionalnimi organi, za izvajanje standardov in oceno tveganj, pri tem pa podpirati izobraževanje na evropski ravni. |
| --- | --- |

14.

je prepričan, da ne bi smeli spregledati pomena izobraževanja uradnikov državnih in občinskih uprav, ki so odgovorne za izvajanje zakonodaje na področju varstva potrošnikov. V ta namen bi veljalo spodbujati pogoje, ki so potrebni za sodelovanje med nacionalnimi organi, za izvajanje standardov in oceno tveganj, pri tem pa podpirati izobraževanje na evropski ravni.

ODBOR REGIJ

Pravice in pravno varstvo

| 15. | obžaluje, da so naloge, ki izhajajo iz tega cilja, sicer skorajda enake za vse organe, ki se ukvarjajo z varstvom potrošnikov, ločeno in pogosto vzporedno pa jih prevzemajo različne vrste organizacij (organizacije civilne družbe, državni in občinski organi, informacijske in svetovalne pisarne), tako na evropski kot nacionalni ravni, in sicer z majhno učinkovitostjo; |
| --- | --- |

15.

obžaluje, da so naloge, ki izhajajo iz tega cilja, sicer skorajda enake za vse organe, ki se ukvarjajo z varstvom potrošnikov, ločeno in pogosto vzporedno pa jih prevzemajo različne vrste organizacij (organizacije civilne družbe, državni in občinski organi, informacijske in svetovalne pisarne), tako na evropski kot nacionalni ravni, in sicer z majhno učinkovitostjo;

| 16. | meni, da je ta problematika tesno povezana z obravnavo pritožb potrošnikov, saj večina primerov do potrošniških organizacij pride v obliki pritožb. Ker ni bilo mogoče povečati učinkovitosti na tem področju, se nezadovoljstvo potrošnikov še naprej povečuje; |
| --- | --- |

16.

meni, da je ta problematika tesno povezana z obravnavo pritožb potrošnikov, saj večina primerov do potrošniških organizacij pride v obliki pritožb. Ker ni bilo mogoče povečati učinkovitosti na tem področju, se nezadovoljstvo potrošnikov še naprej povečuje;

| 17. | opozarja na dejstvo, da bo zgolj 8 % proračuna programa namenjenih pripravi novih pravil; |
| --- | --- |

17.

opozarja na dejstvo, da bo zgolj 8 % proračuna programa namenjenih pripravi novih pravil;

| 18. | meni, da je pomembno poudariti potrebo po obravnavanju omejitve same zakonodaje. Z vključitvijo potrošniških pogodb v nacionalno zakonodajo se je paradoksalno močno zmanjšala možnost, da organizacije za varstvo potrošnikov obravnavajo utemeljene pritožbe glede kakovosti, to pa zaradi pomanjkanja pristojnosti. Glavni organ za pritožbe je postalo pristojno sodišče; |
| --- | --- |

18.

meni, da je pomembno poudariti potrebo po obravnavanju omejitve same zakonodaje. Z vključitvijo potrošniških pogodb v nacionalno zakonodajo se je paradoksalno močno zmanjšala možnost, da organizacije za varstvo potrošnikov obravnavajo utemeljene pritožbe glede kakovosti, to pa zaradi pomanjkanja pristojnosti. Glavni organ za pritožbe je postalo pristojno sodišče;

| 19. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Evropska komisija že v programu varstva potrošnikov za obdobje 2007–2013 napovedala, da namerava sprejeti ukrepe o mehanizmih kolektivnih pravnih sredstev za potrošnike v primeru kršitev pravil o varstvu potrošnikov, vendar o tem še ni bil pripravljen noben zakonodajni predlog; |
| --- | --- |

19.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Evropska komisija že v programu varstva potrošnikov za obdobje 2007–2013 napovedala, da namerava sprejeti ukrepe o mehanizmih kolektivnih pravnih sredstev za potrošnike v primeru kršitev pravil o varstvu potrošnikov, vendar o tem še ni bil pripravljen noben zakonodajni predlog;

| 20. | zato želi poudariti, da kolektivna pravna sredstva, ki se trenutno uporabljajo na nacionalni ravni v 14 državah članicah EU, žrtvam omogočajo preprosto povračilo v primeru kolektivne škode, kot so npr. odpoved letov, pomanjkljivi proizvodi in neodgovorno finančno svetovanje. Razširitev tega učinkovitega orodja v druge države EU in njegova uporaba v čezmejnih sporih se zdita nepogrešljiva. Že zdaj se ocenjuje, da nepovrnjena škoda zaradi nespoštovanja evropske zakonodaje na področju protimonopolne politike znaša več kot 20 milijard EUR letno. Treba pa je zavrniti „skupinske tožbe s pravico do izstopa“ (opt-out) po ameriškem zgledu „class action“. Potrošniki se morajo aktivno odločiti, ali so za uveljavljanje individualnih zahtevkov s tožbo ali proti (možnost izbire oz. opt-in); |
| --- | --- |

20.

zato želi poudariti, da kolektivna pravna sredstva, ki se trenutno uporabljajo na nacionalni ravni v 14 državah članicah EU, žrtvam omogočajo preprosto povračilo v primeru kolektivne škode, kot so npr. odpoved letov, pomanjkljivi proizvodi in neodgovorno finančno svetovanje. Razširitev tega učinkovitega orodja v druge države EU in njegova uporaba v čezmejnih sporih se zdita nepogrešljiva. Že zdaj se ocenjuje, da nepovrnjena škoda zaradi nespoštovanja evropske zakonodaje na področju protimonopolne politike znaša več kot 20 milijard EUR letno. Treba pa je zavrniti „skupinske tožbe s pravico do izstopa“ (opt-out) po ameriškem zgledu „class action“. Potrošniki se morajo aktivno odločiti, ali so za uveljavljanje individualnih zahtevkov s tožbo ali proti (možnost izbire oz. opt-in);

| 21. | poudarja, da bi se morali predlogi Komisije omejiti na oblikovanje pravnega okvira. Podobno kot v Direktivi 98/27/ES o opustitvenih tožbah zaradi varstva interesov potrošnikov bi morali predlogi vsebovati kvečjemu cilje za minimalne standarde, ki jih je treba spoštovati na nacionalni ravni, sicer pa državam članicam prepustiti odločitev o podrobnostih izvajanja kolektivnih pravnih instrumentov ob upoštevanju pravne tradicije v posamezni državi. Če EU zahteva pristojnost za dodatne skupinske pravne instrumente, jih je treba prilagoditi pravnemu redu posameznih držav članic in njihovim sistemom pritožb; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da bi se morali predlogi Komisije omejiti na oblikovanje pravnega okvira. Podobno kot v Direktivi 98/27/ES o opustitvenih tožbah zaradi varstva interesov potrošnikov bi morali predlogi vsebovati kvečjemu cilje za minimalne standarde, ki jih je treba spoštovati na nacionalni ravni, sicer pa državam članicam prepustiti odločitev o podrobnostih izvajanja kolektivnih pravnih instrumentov ob upoštevanju pravne tradicije v posamezni državi. Če EU zahteva pristojnost za dodatne skupinske pravne instrumente, jih je treba prilagoditi pravnemu redu posameznih držav članic in njihovim sistemom pritožb;

| 22. | meni, da je bistveno vzpostaviti spletni vmesnik za reševanje sporov. Seveda lahko takšen sistem učinkovito služi interesom potrošnikov samo, če je njegova uporaba preprosta in če deluje v vseh uradnih jezikih držav članic. Prednost spletnega sistema je v dejstvu, da njegovega delovanja ne omejujejo razlike v zakonodaji ali uporabi v različnih državah članicah; |
| --- | --- |

22.

meni, da je bistveno vzpostaviti spletni vmesnik za reševanje sporov. Seveda lahko takšen sistem učinkovito služi interesom potrošnikov samo, če je njegova uporaba preprosta in če deluje v vseh uradnih jezikih držav članic. Prednost spletnega sistema je v dejstvu, da njegovega delovanja ne omejujejo razlike v zakonodaji ali uporabi v različnih državah članicah;

| 23. | poudarja, da sta mednarodna dostopnost zunajsodnih ustanov in izvajanje spletnih rešitev nujni potrebi. Vendar pa bi bilo treba preučiti, ali in kako je sprejemljivost sklepov, ki jih sprejmejo takšne ustanove, za stranke mogoče okrepiti. Prav tako bi bilo umestno potrošniku dovoliti, da se obrne na ustanovo, ki mu med pristojnimi organi v različnih državah daje največ pravic; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da sta mednarodna dostopnost zunajsodnih ustanov in izvajanje spletnih rešitev nujni potrebi. Vendar pa bi bilo treba preučiti, ali in kako je sprejemljivost sklepov, ki jih sprejmejo takšne ustanove, za stranke mogoče okrepiti. Prav tako bi bilo umestno potrošniku dovoliti, da se obrne na ustanovo, ki mu med pristojnimi organi v različnih državah daje največ pravic;

| 24. | ocenjuje, da bi bilo treba uvesti posebno podporo nevladnim organizacijam za varstvo potrošnikov na področju pravnega zastopstva in pravnega svetovanja potrošnikom. Če bi potrošnikom dali možnost včlanitve v pristojne organizacije civilne družbe na ravni Unije in bi bile te deležne evropske pomoči, bi tako močno okrepili temelje teh organizacij in prispevali k zaupanju potrošnikov, ki delujejo v njih. Podjetja bi v večji meri upoštevala sklepe v zvezi z njihovo zadevo, če bi lahko že v zgodnji fazi računala na učinkovito pravno zastopstvo in s tem lahko tudi predvidela verjetni razplet sodnega postopka. |
| --- | --- |

24.

ocenjuje, da bi bilo treba uvesti posebno podporo nevladnim organizacijam za varstvo potrošnikov na področju pravnega zastopstva in pravnega svetovanja potrošnikom. Če bi potrošnikom dali možnost včlanitve v pristojne organizacije civilne družbe na ravni Unije in bi bile te deležne evropske pomoči, bi tako močno okrepili temelje teh organizacij in prispevali k zaupanju potrošnikov, ki delujejo v njih. Podjetja bi v večji meri upoštevala sklepe v zvezi z njihovo zadevo, če bi lahko že v zgodnji fazi računala na učinkovito pravno zastopstvo in s tem lahko tudi predvidela verjetni razplet sodnega postopka.

ODBOR REGIJ

Prenos

| 25. | poudarja, kako pomembno je, da uredba o varstvu potrošnikov ureja tudi skupne projekte, skupne ukrepe za izvajanje in izmenjavo uradnikov. Učinkovito sredstvo za to so usklajeni ukrepi, pri katerih sodeluje več držav članic (in ki jih ob programu sofinancirajo tudi vpletene države članice), kot so operacije nadzora; |
| --- | --- |

25.

poudarja, kako pomembno je, da uredba o varstvu potrošnikov ureja tudi skupne projekte, skupne ukrepe za izvajanje in izmenjavo uradnikov. Učinkovito sredstvo za to so usklajeni ukrepi, pri katerih sodeluje več držav članic (in ki jih ob programu sofinancirajo tudi vpletene države članice), kot so operacije nadzora;

| 26. | pri tem meni, da je treba pojasniti, da je mogoče čezmejne pritožbe učinkovito obravnavati samo s sodelovanjem. Pobude glede obravnave pritožb, zlasti vzpostavitev skupne evropske podatkovne zbirke, so zelo pomembne, vendar pa je tako kot pri drugih velikih evropskih sistemih (RAPEX) treba razvijati njihovo praktično uporabnost, zlasti zato, da jih bo mogoče bolje uporabiti v okviru sodelovanja različnih oblasti; |
| --- | --- |

26.

pri tem meni, da je treba pojasniti, da je mogoče čezmejne pritožbe učinkovito obravnavati samo s sodelovanjem. Pobude glede obravnave pritožb, zlasti vzpostavitev skupne evropske podatkovne zbirke, so zelo pomembne, vendar pa je tako kot pri drugih velikih evropskih sistemih (RAPEX) treba razvijati njihovo praktično uporabnost, zlasti zato, da jih bo mogoče bolje uporabiti v okviru sodelovanja različnih oblasti;

| 27. | ocenjuje, da je mreža evropskih potrošniških centrov, ki jo financirajo Komisija in države članice, potreben in zelo koristen instrument. Gre za evropsko mrežo, ki zagotavlja informacije in podporo na področju potrošniških pravic in na katero se potrošniki lahko obrnejo v primeru pritožbe zaradi tržnega subjekta s sedežem v drugi državi članici in težav pri čezmejnem nakupu; |
| --- | --- |

27.

ocenjuje, da je mreža evropskih potrošniških centrov, ki jo financirajo Komisija in države članice, potreben in zelo koristen instrument. Gre za evropsko mrežo, ki zagotavlja informacije in podporo na področju potrošniških pravic in na katero se potrošniki lahko obrnejo v primeru pritožbe zaradi tržnega subjekta s sedežem v drugi državi članici in težav pri čezmejnem nakupu;

| 28. | z obžalovanjem ugotavlja, da v številnih primerih evropski potrošniški centri niso vedno tesno povezani z organi, ki se ukvarjajo z obravnavo pritožb in sporov, saj nimajo pristojnosti za odobritev dejanske odškodnine. Ker zakonodajni instrumenti, ki bi pristojnim organom omogočali sprejetje učinkovitih ukrepov, niso na voljo, kar tudi ni združljivo z zakonodajnimi načeli Unije, bo treba računati s čedalje večjim nezadovoljstvom. |
| --- | --- |

28.

z obžalovanjem ugotavlja, da v številnih primerih evropski potrošniški centri niso vedno tesno povezani z organi, ki se ukvarjajo z obravnavo pritožb in sporov, saj nimajo pristojnosti za odobritev dejanske odškodnine. Ker zakonodajni instrumenti, ki bi pristojnim organom omogočali sprejetje učinkovitih ukrepov, niso na voljo, kar tudi ni združljivo z zakonodajnimi načeli Unije, bo treba računati s čedalje večjim nezadovoljstvom.

III.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 29. | poudarja, da morajo lokalne in regionalne oblasti imeti osrednjo vlogo na tem področju, saj so potrošnikom najbližje. Ker so se s sedanjim omejenim proračunom zmanjšale tudi možnosti, bi bilo treba večjo pozornost nameniti regionalnemu sodelovanju, pri čemer bi morala Evropska komisija prevzeti dejavnejšo vlogo, da bi prispevala k vzpostavitvi trajne mreže, ki bi lokalnim organizacijam olajšala izmenjavo izkušenj; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da morajo lokalne in regionalne oblasti imeti osrednjo vlogo na tem področju, saj so potrošnikom najbližje. Ker so se s sedanjim omejenim proračunom zmanjšale tudi možnosti, bi bilo treba večjo pozornost nameniti regionalnemu sodelovanju, pri čemer bi morala Evropska komisija prevzeti dejavnejšo vlogo, da bi prispevala k vzpostavitvi trajne mreže, ki bi lokalnim organizacijam olajšala izmenjavo izkušenj;

| 30. | opozarja na to, da je treba interese potrošnikov varovati na lokalni ravni in hkrati na ravni držav članic. Z organizacijo izobraževanja na področju varstva potrošnikov na lokalni ravni bi dosegli boljšo stroškovno učinkovitost, pritožbe potrošnikov pa bi bilo vendarle treba obravnavati s postopnim pristopom. V času gospodarske krize ima stopnja aktivnosti potrošnikov še večji pomen; |
| --- | --- |

30.

opozarja na to, da je treba interese potrošnikov varovati na lokalni ravni in hkrati na ravni držav članic. Z organizacijo izobraževanja na področju varstva potrošnikov na lokalni ravni bi dosegli boljšo stroškovno učinkovitost, pritožbe potrošnikov pa bi bilo vendarle treba obravnavati s postopnim pristopom. V času gospodarske krize ima stopnja aktivnosti potrošnikov še večji pomen;

| 31. | meni, da je treba regionalne organizacije vključiti v mrežo evropskih organizacij, da bi lahko izkoristile sredstva Komisije. To bi potrošnikom zagotovilo možnost, da svoje težave posredujejo ustanovi, ki jim je najbližje. Načrtovanje dejavnosti prek lokalnih organizacij bi se izkazalo za veliko učinkovitejše; |
| --- | --- |

31.

meni, da je treba regionalne organizacije vključiti v mrežo evropskih organizacij, da bi lahko izkoristile sredstva Komisije. To bi potrošnikom zagotovilo možnost, da svoje težave posredujejo ustanovi, ki jim je najbližje. Načrtovanje dejavnosti prek lokalnih organizacij bi se izkazalo za veliko učinkovitejše;

| 32. | meni, da bo mogoče povečati pristojnosti regij glede varstva potrošnikov s podporo regionalnih univerzitetnih središč, ki opravljajo raziskave na tem področju. Ta središča bodo tako ustvarila obsežno zbirko znanja, ki ga bodo lokalne in regionalne oblasti potrebovale za učinkovito izvajanje regionalne politike varstva potrošnikov. |
| --- | --- |

32.

meni, da bo mogoče povečati pristojnosti regij glede varstva potrošnikov s podporo regionalnih univerzitetnih središč, ki opravljajo raziskave na tem področju. Ta središča bodo tako ustvarila obsežno zbirko znanja, ki ga bodo lokalne in regionalne oblasti potrebovale za učinkovito izvajanje regionalne politike varstva potrošnikov.

IV.   PRIPOROČILA ZA SPREMEMBE

Predlog spremembe 1

Člen 5(1)(a)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| so nevladne, neprofitne, neodvisne od industrijskih, komercialnih, poslovnih ali kakršnih koli drugih nasprotujočih si interesov, njihovi glavni cilji in dejavnosti pa so spodbujanje in varovanje zdravja, varnosti, gospodarskih in pravnih interesov potrošnikov v Uniji; | so nevladne, neprofitne, neodvisne od industrijskih, komercialnih, poslovnih ali kakršnih koli drugih nasprotujočih si interesov, njihovi glavni cilji in dejavnosti pa so spodbujanje in varovanje zdravja, varnosti, gospodarskih in pravnih interesov potrošnikov v Uniji; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

so nevladne, neprofitne, neodvisne od industrijskih, komercialnih, poslovnih ali kakršnih koli drugih nasprotujočih si interesov, njihovi glavni cilji in dejavnosti pa so spodbujanje in varovanje zdravja, varnosti, gospodarskih in pravnih interesov potrošnikov v Uniji;

so nevladne, neprofitne, neodvisne od industrijskih, komercialnih, poslovnih ali kakršnih koli drugih nasprotujočih si interesov, njihovi glavni cilji in dejavnosti pa so spodbujanje in varovanje zdravja, varnosti, gospodarskih in pravnih interesov potrošnikov v Uniji;

Predlog spremembe 2

Člen 5(2)(a)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| so nevladne, neprofitne, neodvisne od poslovnih ali drugih nasprotujočih si interesov, njihovi glavni cilji in dejavnosti pa so spodbujanje in varovanje zdravja, varnosti, gospodarskih in pravnih interesov potrošnikov; | so nevladne, neprofitne, neodvisne od poslovnih ali drugih nasprotujočih si interesov, njihovi glavni cilji in dejavnosti pa so spodbujanje in varovanje zdravja, varnosti, gospodarskih in pravnih interesov potrošnikov; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

so nevladne, neprofitne, neodvisne od poslovnih ali drugih nasprotujočih si interesov, njihovi glavni cilji in dejavnosti pa so spodbujanje in varovanje zdravja, varnosti, gospodarskih in pravnih interesov potrošnikov;

so nevladne, neprofitne, neodvisne od poslovnih ali drugih nasprotujočih si interesov, njihovi glavni cilji in dejavnosti pa so spodbujanje in varovanje zdravja, varnosti, gospodarskih in pravnih interesov potrošnikov;

Predlog spremembe 3

Člen 5(2)(b)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| izvajajo vse naslednje dejavnosti: zagotavljajo formalni mehanizem za predstavnike potrošnikov iz Unije in tretjih držav, da prispevajo k političnim razpravam in politikam, organizirajo srečanja z uradniki in regulatorji politike zaradi širjenja in zagovarjanja interesov potrošnikov pri javnih organih, opredeljujejo skupna potrošniška vprašanja in izzive, spodbujajo mnenja potrošnikov pri dvostranskih odnosih med Unijo in tretjimi državami, prispevajo k izmenjavi in širjenju strokovnega znanja in izkušenj ter poznavanja potrošniških vprašanj v Uniji in tretjih državah ter pripravljajo priporočila politike. | izvajajo vse naslednje dejavnosti: zagotavljajo formalni mehanizem za predstavnike potrošnikov iz Unije in tretjih držav, da prispevajo k političnim razpravam in politikam, organizirajo srečanja z uradniki in regulatorji politike zaradi širjenja in zagovarjanja interesov potrošnikov pri javnih organih , opredeljujejo skupna potrošniška vprašanja in izzive, spodbujajo mnenja potrošnikov pri dvostranskih odnosih med Unijo in tretjimi državami, prispevajo k izmenjavi in širjenju strokovnega znanja in izkušenj ter poznavanja potrošniških vprašanj v Uniji in tretjih državah ter pripravljajo priporočila politike. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

izvajajo vse naslednje dejavnosti: zagotavljajo formalni mehanizem za predstavnike potrošnikov iz Unije in tretjih držav, da prispevajo k političnim razpravam in politikam, organizirajo srečanja z uradniki in regulatorji politike zaradi širjenja in zagovarjanja interesov potrošnikov pri javnih organih, opredeljujejo skupna potrošniška vprašanja in izzive, spodbujajo mnenja potrošnikov pri dvostranskih odnosih med Unijo in tretjimi državami, prispevajo k izmenjavi in širjenju strokovnega znanja in izkušenj ter poznavanja potrošniških vprašanj v Uniji in tretjih državah ter pripravljajo priporočila politike.

izvajajo vse naslednje dejavnosti: zagotavljajo formalni mehanizem za predstavnike potrošnikov iz Unije in tretjih držav, da prispevajo k političnim razpravam in politikam, organizirajo srečanja z uradniki in regulatorji politike zaradi širjenja in zagovarjanja interesov potrošnikov pri javnih organih , opredeljujejo skupna potrošniška vprašanja in izzive, spodbujajo mnenja potrošnikov pri dvostranskih odnosih med Unijo in tretjimi državami, prispevajo k izmenjavi in širjenju strokovnega znanja in izkušenj ter poznavanja potrošniških vprašanj v Uniji in tretjih državah ter pripravljajo priporočila politike.

Obrazložitev

Obseg dejavnosti upravičencev je treba razširiti tudi na dejavnosti lokalnih in regionalnih oblasti, da bi na tej ravni organizirali srečanja z uradniki, dejavnimi na področju varstva potrošnikov.

Predlog spremembe 4

Člen 5(7)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Donacije za ukrepe se lahko dodelijo javnemu organu ali neprofitnemu organu, ki je bil izbran v preglednem postopku in ga je imenovala država članica ali tretja država iz člena 7 te uredbe. Imenovani organ je del mreže Unije, ki zagotavlja informacije in pomoč potrošnikom, da jim pomaga uveljavljati pravice in pridobiti dostop do ustreznega reševanja sporov (mreža evropskih potrošniških centrov). | Donacije za ukrepe se lahko dodelijo javnemu organu ali neprofitnemu organu, ki je bil izbran v preglednem postopku in ga je imenovala država članica ali tretja država iz člena 7 te uredbe. Imenovani organ je del mreže Unije, ki zagotavlja informacije in pomoč potrošnikom, da jim pomaga uveljavljati pravice in pridobiti dostop do ustreznega reševanja sporov (mreža evropskih potrošniških centrov). |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Donacije za ukrepe se lahko dodelijo javnemu organu ali neprofitnemu organu, ki je bil izbran v preglednem postopku in ga je imenovala država članica ali tretja država iz člena 7 te uredbe. Imenovani organ je del mreže Unije, ki zagotavlja informacije in pomoč potrošnikom, da jim pomaga uveljavljati pravice in pridobiti dostop do ustreznega reševanja sporov (mreža evropskih potrošniških centrov).

Donacije za ukrepe se lahko dodelijo javnemu organu ali neprofitnemu organu, ki je bil izbran v preglednem postopku in ga je imenovala država članica ali tretja država iz člena 7 te uredbe. Imenovani organ je del mreže Unije, ki zagotavlja informacije in pomoč potrošnikom, da jim pomaga uveljavljati pravice in pridobiti dostop do ustreznega reševanja sporov (mreža evropskih potrošniških centrov).

Obrazložitev

Med upravičence je treba vključiti tudi lokalne in regionalne organe.

V Bruslju, 4. maja 2012

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---

| 27.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 225/223 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 225/223

---

Mnenje Odbora regij – Zdravje za rast: tretji večletni program ukrepov EU za obdobje 2014–2020

2012/C 225/18

ODBOR REGIJ

| — | izraža pomislek, da izbrani naslov programa Zdravje za rast zdravje omejuje zgolj na gospodarsko vprašanje, ne da bi v ospredje postavil ljudi; |
| --- | --- |

—

izraža pomislek, da izbrani naslov programa Zdravje za rast zdravje omejuje zgolj na gospodarsko vprašanje, ne da bi v ospredje postavil ljudi;

| — | pozdravlja splošne cilje programa; |
| --- | --- |

—

pozdravlja splošne cilje programa;

| — | izraža dvom, da dodeljena finančna sredstva v višini 446 milijonov EUR za obdobje 2014–2020 zadostujejo, ne glede na to, da so višja kot v predhodnih programih. Obžaluje, da se Komisija glede na gospodarske koristi, povezane z izogibanjem zdravstvenim stroškom in odsotnosti z dela zaradi bolniškega dopusta, ni mogla odločiti za veliko višji obseg dodeljenih sredstev; |
| --- | --- |

—

izraža dvom, da dodeljena finančna sredstva v višini 446 milijonov EUR za obdobje 2014–2020 zadostujejo, ne glede na to, da so višja kot v predhodnih programih. Obžaluje, da se Komisija glede na gospodarske koristi, povezane z izogibanjem zdravstvenim stroškom in odsotnosti z dela zaradi bolniškega dopusta, ni mogla odločiti za veliko višji obseg dodeljenih sredstev;

| — | načeloma pozdravlja, da se nepovratna sredstva odobrijo le takrat, ko se lahko ugotovi razločna dodana vrednost za EU, in opozarja, da te inovativne dodane vrednosti za paciente ne bi smeli opredeljevati izključno v komercialne namene in z namenom zmanjšanja stroškov zdravstva; |
| --- | --- |

—

načeloma pozdravlja, da se nepovratna sredstva odobrijo le takrat, ko se lahko ugotovi razločna dodana vrednost za EU, in opozarja, da te inovativne dodane vrednosti za paciente ne bi smeli opredeljevati izključno v komercialne namene in z namenom zmanjšanja stroškov zdravstva;

| — | meni, da je treba sofinanciranje ukrepov urejati v skladu s strukturnimi skladi, tako da se omogoči ustrezna podpora strukturno šibkejšim regijam; |
| --- | --- |

—

meni, da je treba sofinanciranje ukrepov urejati v skladu s strukturnimi skladi, tako da se omogoči ustrezna podpora strukturno šibkejšim regijam;

| — | pričakuje, da se tudi lokalne in regionalne oblasti ter nevladne organizacije vključijo v pripravo, izvajanje, ocenjevanje in analizo programa ter posameznih projektov in študij. |
| --- | --- |

—

pričakuje, da se tudi lokalne in regionalne oblasti ter nevladne organizacije vključijo v pripravo, izvajanje, ocenjevanje in analizo programa ter posameznih projektov in študij.

| Poročevalec | Tilman TÖGEL (DE/PES), član deželnega zbora dežele Saška-Anhalt |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Zdravje za rast, tretji večletni program ukrepov EU na področju zdravja za obdobje 2014–2020
  COM(2011) 709 final |

Poročevalec

Tilman TÖGEL (DE/PES), član deželnega zbora dežele Saška-Anhalt

Referenčni dokument

Zdravje za rast, tretji večletni program ukrepov EU na področju zdravja za obdobje 2014–2020

COM(2011) 709 final

| 1. | Odbor regij podpira vsa prizadevanja in pobude za zagotovitev javne zdravstvene oskrbe prebivalcem Evrope na podlagi najnovejših znanstvenih spoznanj in v korist ljudem. To mora biti cilj vseh akterjev v zdravstveni politiki in zdravstvu na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni. |
| --- | --- |

1.

Odbor regij podpira vsa prizadevanja in pobude za zagotovitev javne zdravstvene oskrbe prebivalcem Evrope na podlagi najnovejših znanstvenih spoznanj in v korist ljudem. To mora biti cilj vseh akterjev v zdravstveni politiki in zdravstvu na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

| 2. | Odbor regij pri tem poudarja, da mora trajnostna zdravstvena politika zmeraj upoštevati tudi dejavnike spodbujanja zdravja in preprečevanja bolezni, kot so na primer socialni položaj, življenjski slog, kultura, izobrazba, okoljski dejavniki in socialne okoliščine. Potrebne so med seboj povezane pobude na vseh ustreznih socialnih področjih, da bi dejavnike tveganja pravočasno prepoznali in čim hitreje ukrepali proti njihovim negativnim posledicam. |
| --- | --- |

2.

Odbor regij pri tem poudarja, da mora trajnostna zdravstvena politika zmeraj upoštevati tudi dejavnike spodbujanja zdravja in preprečevanja bolezni, kot so na primer socialni položaj, življenjski slog, kultura, izobrazba, okoljski dejavniki in socialne okoliščine. Potrebne so med seboj povezane pobude na vseh ustreznih socialnih področjih, da bi dejavnike tveganja pravočasno prepoznali in čim hitreje ukrepali proti njihovim negativnim posledicam.

| 3. | Odbor vidi v izbiri težišča programa nevarnost, da se bodo neenakosti v zdravstvu zreducirale na neenak dostop do določenih oblik zdravljenja. To bi lahko zasenčilo prizadevanja za odpravo socialnih razlik, na katerih te neenakosti temeljijo. |
| --- | --- |

3.

Odbor vidi v izbiri težišča programa nevarnost, da se bodo neenakosti v zdravstvu zreducirale na neenak dostop do določenih oblik zdravljenja. To bi lahko zasenčilo prizadevanja za odpravo socialnih razlik, na katerih te neenakosti temeljijo.

| 4. | Program se v naslovu sklicuje na koncept rasti, ki pa ni nikjer opredeljen. Dokler ne bo razmisleka o pomenu tega koncepta, je vprašljivo določati rast kot cilj programa. Čeprav program prednostno spodbuja zlasti inovacije v komunikacijskih mehanizmih med najrazličnejšimi zainteresiranimi stranmi v zdravstvu, morajo biti v ospredju ljudje in njihovo zdravje. Pomembno je poudariti povezavo med gospodarsko rastjo in naložbami v zdravstvo, vendar je ta poudarek v predlogu pretiran. Zato obstaja nevarnost, da se naložbe v zdravstvo obravnavajo le z gospodarskega vidika, kar pomeni, da je zavzemanje za spodbujanje telesne in duševne dobrobiti na ravni EU le polovičarsko. |
| --- | --- |

4.

Program se v naslovu sklicuje na koncept rasti, ki pa ni nikjer opredeljen. Dokler ne bo razmisleka o pomenu tega koncepta, je vprašljivo določati rast kot cilj programa. Čeprav program prednostno spodbuja zlasti inovacije v komunikacijskih mehanizmih med najrazličnejšimi zainteresiranimi stranmi v zdravstvu, morajo biti v ospredju ljudje in njihovo zdravje. Pomembno je poudariti povezavo med gospodarsko rastjo in naložbami v zdravstvo, vendar je ta poudarek v predlogu pretiran. Zato obstaja nevarnost, da se naložbe v zdravstvo obravnavajo le z gospodarskega vidika, kar pomeni, da je zavzemanje za spodbujanje telesne in duševne dobrobiti na ravni EU le polovičarsko.

| 5. | Odbor regij zato vnovič izraža zaskrbljenost, da bodo ukrepi za fiskalno konsolidacijo državnih finančnih sistemov predvsem prizadeli naložbe javnega sektorja in s tem vplivali tudi na kakovost in stabilnost zdravstvenih sistemov. Za Odbor regij je prednostna naloga zagotavljanje zdravstvenih storitev. Izhaja iz tega, da je sinergije, ki lahko nastanejo pri javno-zasebnih partnerstvih, mogoče ustvariti tudi v tem programu, tako da bodo zdravstveni sistemi kos prihodnjim izzivom. |
| --- | --- |

5.

Odbor regij zato vnovič izraža zaskrbljenost, da bodo ukrepi za fiskalno konsolidacijo državnih finančnih sistemov predvsem prizadeli naložbe javnega sektorja in s tem vplivali tudi na kakovost in stabilnost zdravstvenih sistemov. Za Odbor regij je prednostna naloga zagotavljanje zdravstvenih storitev. Izhaja iz tega, da je sinergije, ki lahko nastanejo pri javno-zasebnih partnerstvih, mogoče ustvariti tudi v tem programu, tako da bodo zdravstveni sistemi kos prihodnjim izzivom.

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve

| 6. | priznava in podpira prizadevanja Evropske komisije za nadaljevanje zdravstvenih programov v skladu s strateškimi cilji agende Evropa 2020 s predloženim akcijskim programom EU Zdravje za rast. Zlasti pozdravlja poudarek na inovativnih in trajnostnih zdravstvenih sistemih, izboljšani uporabi virov, ukrepih za spodbujanje zdravja, preprečevanju bolezni ter čezmejnih mrežah za preprečevanje in boj proti nevarnostim za zdravje; |
| --- | --- |

6.

priznava in podpira prizadevanja Evropske komisije za nadaljevanje zdravstvenih programov v skladu s strateškimi cilji agende Evropa 2020 s predloženim akcijskim programom EU Zdravje za rast. Zlasti pozdravlja poudarek na inovativnih in trajnostnih zdravstvenih sistemih, izboljšani uporabi virov, ukrepih za spodbujanje zdravja, preprečevanju bolezni ter čezmejnih mrežah za preprečevanje in boj proti nevarnostim za zdravje;

| 7. | izraža pomislek, da izbrani naslov programa Zdravje za rast zdravje omejuje zgolj na gospodarsko vprašanje, ne da bi v ospredje postavil ljudi. S tem naslov programa ne ustreza ciljem iz člena 4, in sicer v odstavku 2 navedenemu cilju „Izboljšanje dostopa do boljšega in varnejšega zdravstvenega varstva za državljane“ in cilju „Zaščita državljanov pred čezmejnimi nevarnostmi za zdravje“ iz odstavka 4; |
| --- | --- |

7.

izraža pomislek, da izbrani naslov programa Zdravje za rast zdravje omejuje zgolj na gospodarsko vprašanje, ne da bi v ospredje postavil ljudi. S tem naslov programa ne ustreza ciljem iz člena 4, in sicer v odstavku 2 navedenemu cilju „Izboljšanje dostopa do boljšega in varnejšega zdravstvenega varstva za državljane“ in cilju „Zaščita državljanov pred čezmejnimi nevarnostmi za zdravje“ iz odstavka 4;

| 8. | poziva Komisijo k razmisleku o tem, da bi bil lahko izbrani naslov programa diskriminatoren do bolnih in invalidov, saj nakazuje, da lahko le zdravi ljudje prispevajo h gospodarski rasti in so zato gospodarsko zaželeni. Pri tem ni upoštevano, da se tudi bolni in invalidni ljudje lahko enakopravno udeležujejo delovnega življenja in zagotavljajo gospodarsko korist, če imajo podporo v obliki ustreznih ukrepov; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo k razmisleku o tem, da bi bil lahko izbrani naslov programa diskriminatoren do bolnih in invalidov, saj nakazuje, da lahko le zdravi ljudje prispevajo h gospodarski rasti in so zato gospodarsko zaželeni. Pri tem ni upoštevano, da se tudi bolni in invalidni ljudje lahko enakopravno udeležujejo delovnega življenja in zagotavljajo gospodarsko korist, če imajo podporo v obliki ustreznih ukrepov;

| 9. | ugotavlja, da je težko vzpostaviti vsebinsko povezavo s strategijo Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) „Zdravje 21 – zdravje za vse v 21. stoletju“ in da program ni usmerjen k primerljivim ciljem. SZO poudarja, da je v okviru doseganja ciljev zdravstvene strategije nujno treba zmanjšati neenakosti glede socialnih in gospodarskih možnosti, da bi izboljšali zdravje celotnega prebivalstva. Hkrati poziva tudi k povezovanju ukrepov, zlasti za najbolj pomoči potrebne in od bolezni ogrožene skupine prebivalstva, odpravi ozkih grl pri zagotavljanju zdravstvene oskrbe ter k boju proti socialnim in gospodarskim neenakostim (točka II uvodne pripombe k deklaraciji SZO „Zdravje 21“ na 51. zasedanju SZO). Ti vidiki v programu manjkajo, zato se enostransko poudarjajo možnosti za gospodarski razvoj. Odbor regij pričakuje tesno sodelovanje Komisije z regionalnim odborom SZO pri pripravi prihodnje evropske zdravstvene politike „Zdravje 2020“. |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da je težko vzpostaviti vsebinsko povezavo s strategijo Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) „Zdravje 21 – zdravje za vse v 21. stoletju“ in da program ni usmerjen k primerljivim ciljem. SZO poudarja, da je v okviru doseganja ciljev zdravstvene strategije nujno treba zmanjšati neenakosti glede socialnih in gospodarskih možnosti, da bi izboljšali zdravje celotnega prebivalstva. Hkrati poziva tudi k povezovanju ukrepov, zlasti za najbolj pomoči potrebne in od bolezni ogrožene skupine prebivalstva, odpravi ozkih grl pri zagotavljanju zdravstvene oskrbe ter k boju proti socialnim in gospodarskim neenakostim (točka II uvodne pripombe k deklaraciji SZO „Zdravje 21“ na 51. zasedanju SZO). Ti vidiki v programu manjkajo, zato se enostransko poudarjajo možnosti za gospodarski razvoj. Odbor regij pričakuje tesno sodelovanje Komisije z regionalnim odborom SZO pri pripravi prihodnje evropske zdravstvene politike „Zdravje 2020“.

Poglavje I: Splošne določbe

ODBOR REGIJ

| 10. | pozdravlja dejstvo, da naj bi bil predloženi program nadaljevanje drugega akcijskega programa, ki poteka do leta 2013, in prvega akcijskega programa (2003–2007); |
| --- | --- |

10.

pozdravlja dejstvo, da naj bi bil predloženi program nadaljevanje drugega akcijskega programa, ki poteka do leta 2013, in prvega akcijskega programa (2003–2007);

| 11. | vendar izraža kritiko pomanjkljivega ocenjevanja teh programov in ugotavlja, da „Povzetek naknadnega vrednotenja programa za javno zdravje za obdobje 2003–2007 in vmesnega vrednotenja programa za zdravje za obdobje 2008–2013“ iz točke 6.5.3 ocene finančnih posledic ne bo zadostoval za ovrednotenje priporočil Računskega sodišča in njihov prenos v ta program; |
| --- | --- |

11.

vendar izraža kritiko pomanjkljivega ocenjevanja teh programov in ugotavlja, da „Povzetek naknadnega vrednotenja programa za javno zdravje za obdobje 2003–2007 in vmesnega vrednotenja programa za zdravje za obdobje 2008–2013“ iz točke 6.5.3 ocene finančnih posledic ne bo zadostoval za ovrednotenje priporočil Računskega sodišča in njihov prenos v ta program;

| 12. | pozdravlja splošne cilje programa iz člena 2:






  — | sodelovanje držav članic za oblikovanje učinkovitega sistema izmenjave inovacij v zdravstvu, |
| --- | --- | --- |

12.

pozdravlja splošne cilje programa iz člena 2:

—

sodelovanje držav članic za oblikovanje učinkovitega sistema izmenjave inovacij v zdravstvu,

| — | povečanje finančne vzdržnosti zdravstvenih sistemov v državah članicah ob demografskih in finančnih pritiskih in |
| --- | --- |

—

povečanje finančne vzdržnosti zdravstvenih sistemov v državah članicah ob demografskih in finančnih pritiskih in

| — | povečanje zaščite državljanov pred čezmejnimi nevarnostmi za zdravje in |
| --- | --- |

—

povečanje zaščite državljanov pred čezmejnimi nevarnostmi za zdravje in

| — | s tem stalno izboljševanje njihovega zdravja; |
| --- | --- |

—

s tem stalno izboljševanje njihovega zdravja;

| 13. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da v programu ni predvideno za to potrebno sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti, ki so praviloma pristojne za ustvarjanje predpogojev za dobro zdravje ter za zagotavljanje ustreznega zdravstvenega varstva in organizacijo zdravstvenih storitev, pa tudi ne predhodno posvetovanje z zastopniki interesov; |
| --- | --- |

13.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da v programu ni predvideno za to potrebno sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti, ki so praviloma pristojne za ustvarjanje predpogojev za dobro zdravje ter za zagotavljanje ustreznega zdravstvenega varstva in organizacijo zdravstvenih storitev, pa tudi ne predhodno posvetovanje z zastopniki interesov;

| 14. | zato pričakuje, da se tudi lokalne in regionalne oblasti ter nevladne organizacije vključijo v pripravo, izvajanje, ocenjevanje in analizo programa ter posameznih projektov in študij; |
| --- | --- |

14.

zato pričakuje, da se tudi lokalne in regionalne oblasti ter nevladne organizacije vključijo v pripravo, izvajanje, ocenjevanje in analizo programa ter posameznih projektov in študij;

| 15. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se v predlogu uredbe uvajajo novi koncepti in instrumenti, katerih vsebina in področje uporabe nista povsem očitna. Zato ni dovolj jasno, katero od „skupnih orodij in mehanizmov na ravni EU za reševanje pomanjkanja človeških in finančnih virov in olajšanje sprejemanja inovacij v zdravstvenem varstvu [...]“, navedenih v okviru prvega cilja, naj se razvije. Nova orodja ne smejo povzročati podvajanja struktur, stroškov ali dodatnega upravnega bremena. |
| --- | --- |

15.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se v predlogu uredbe uvajajo novi koncepti in instrumenti, katerih vsebina in področje uporabe nista povsem očitna. Zato ni dovolj jasno, katero od „skupnih orodij in mehanizmov na ravni EU za reševanje pomanjkanja človeških in finančnih virov in olajšanje sprejemanja inovacij v zdravstvenem varstvu [...]“, navedenih v okviru prvega cilja, naj se razvije. Nova orodja ne smejo povzročati podvajanja struktur, stroškov ali dodatnega upravnega bremena.

Poglavje II: Cilji in ukrepi

ODBOR REGIJ

| 16. | podpira namero programa, da nosilce političnega odločanja in zaposlene v zdravstvenih ustanovah spodbudi k uporabi inovativnih in visokokakovostnih proizvodov in storitev, ki so nastali na podlagi orodij, mehanizmov in smernic, oblikovanih v zdravstvenem sektorju. S tem naj bi dosegli dolgoročne prihranke in tako spodbudili učinkovitost in trajnost zdravstvenih sistemov. Priporoča, da se srednjeročno razmisli o vzporednem sistemu spodbud, ki bi okrepil te učinke; |
| --- | --- |

16.

podpira namero programa, da nosilce političnega odločanja in zaposlene v zdravstvenih ustanovah spodbudi k uporabi inovativnih in visokokakovostnih proizvodov in storitev, ki so nastali na podlagi orodij, mehanizmov in smernic, oblikovanih v zdravstvenem sektorju. S tem naj bi dosegli dolgoročne prihranke in tako spodbudili učinkovitost in trajnost zdravstvenih sistemov. Priporoča, da se srednjeročno razmisli o vzporednem sistemu spodbud, ki bi okrepil te učinke;

| 17. | pozdravlja cilj izboljšanja dostopa do strokovnega medicinskega znanja in informacij za posebna zdravstvena stanja čez nacionalne meje ter oblikovanje skupnih rešitev in smernic za izboljšanje kakovosti zdravstvenega varstva in varnosti pacientov. Zainteresirane strani in nosilce odločanja v zdravstveni politiki ter zaposlene v zdravstvenem sektorju je treba spodbuditi, da uporabijo strokovno znanje, ki so ga pridobili v evropskih referenčnih mrežah, ter izvajajo dogovorjene smernice. Pri tem je treba razmisliti tudi o programih izmenjave za različne kategorije zdravstvenega osebja, kot so zdravniki, medicinske sestre in medicinski delavci, negovalci in strokovnjaki za zdravje; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja cilj izboljšanja dostopa do strokovnega medicinskega znanja in informacij za posebna zdravstvena stanja čez nacionalne meje ter oblikovanje skupnih rešitev in smernic za izboljšanje kakovosti zdravstvenega varstva in varnosti pacientov. Zainteresirane strani in nosilce odločanja v zdravstveni politiki ter zaposlene v zdravstvenem sektorju je treba spodbuditi, da uporabijo strokovno znanje, ki so ga pridobili v evropskih referenčnih mrežah, ter izvajajo dogovorjene smernice. Pri tem je treba razmisliti tudi o programih izmenjave za različne kategorije zdravstvenega osebja, kot so zdravniki, medicinske sestre in medicinski delavci, negovalci in strokovnjaki za zdravje;

| 18. | podpira poziv k spodbujanju sodelovanja pri ocenjevanju zdravstvene tehnologije in določitvi potenciala e-zdravja ter poziva, naj načrtovano sodelovanje pri elektronskih registrih pacientov spoštuje standarde in zahteve po varovanju podatkov, zaupnosti med zdravnikom in pacientom ter samoodločanju pacienta; |
| --- | --- |

18.

podpira poziv k spodbujanju sodelovanja pri ocenjevanju zdravstvene tehnologije in določitvi potenciala e-zdravja ter poziva, naj načrtovano sodelovanje pri elektronskih registrih pacientov spoštuje standarde in zahteve po varovanju podatkov, zaupnosti med zdravnikom in pacientom ter samoodločanju pacienta;

| 19. | meni, da je osredotočenje na ugotavljanje, razširjanje in spodbujanje sprejemanja preverjenih ukrepov in projektov za spodbujanje zdravja in preprečitev bolezni, ki jih med drugim povzročajo kajenje, neustrezna prehrana, premalo telesne aktivnosti, čezmerno uživanje alkohola in nezaščiteni spolni odnosi, pravilen pristop. Poleg tega pričakuje, da se bodo obravnavali tudi čedalje večja odpornost na protimikrobna sredstva in povezava z uporabo protimikrobnih sredstev v živinoreji, zlasti množični živinoreji, ter potreba po preprečevanju bolezni s cepljenjem. V programu je treba upoštevati tudi do sedaj neupoštevane teme, in sicer zdravstvene neenakosti, duševno zdravje, socialne dejavnike zdravja in dobro počutje, tudi v povezavi s trenutno finančno in gospodarsko krizo; |
| --- | --- |

19.

meni, da je osredotočenje na ugotavljanje, razširjanje in spodbujanje sprejemanja preverjenih ukrepov in projektov za spodbujanje zdravja in preprečitev bolezni, ki jih med drugim povzročajo kajenje, neustrezna prehrana, premalo telesne aktivnosti, čezmerno uživanje alkohola in nezaščiteni spolni odnosi, pravilen pristop. Poleg tega pričakuje, da se bodo obravnavali tudi čedalje večja odpornost na protimikrobna sredstva in povezava z uporabo protimikrobnih sredstev v živinoreji, zlasti množični živinoreji, ter potreba po preprečevanju bolezni s cepljenjem. V programu je treba upoštevati tudi do sedaj neupoštevane teme, in sicer zdravstvene neenakosti, duševno zdravje, socialne dejavnike zdravja in dobro počutje, tudi v povezavi s trenutno finančno in gospodarsko krizo;

| 20. | podpira upravičene ukrepe iz člena 4(1), zlasti tiste, ki so namenjeni spodbujanju sodelovanja pri ocenjevanju zdravstvene tehnologije in povečanju interoperabilnosti aplikacij e-zdravja za okrepitev pravic pacientov; |
| --- | --- |

20.

podpira upravičene ukrepe iz člena 4(1), zlasti tiste, ki so namenjeni spodbujanju sodelovanja pri ocenjevanju zdravstvene tehnologije in povečanju interoperabilnosti aplikacij e-zdravja za okrepitev pravic pacientov;

| 21. | zahteva, da se poleg sodelovanja na področju ocen učinkov tehnologije izvajajo ocene vplivov na zdravje (Health Impact Assessments), zlasti glede na strategije, načrte in programe v okviru zdravstva in zunaj njega, in sicer tako sedanje kot tiste, ki bi jih bilo treba izvajati na novo; |
| --- | --- |

21.

zahteva, da se poleg sodelovanja na področju ocen učinkov tehnologije izvajajo ocene vplivov na zdravje (Health Impact Assessments), zlasti glede na strategije, načrte in programe v okviru zdravstva in zunaj njega, in sicer tako sedanje kot tiste, ki bi jih bilo treba izvajati na novo;

| 22. | poziva Komisijo, naj razmisli, ali se lahko v prizadevanja za oblikovanje usklajenih ukrepov na ravni EU za uporabo storitev čezmejnega zdravstvenega varstva poleg držav članic, organizacij pacientov in interesnih skupin vključijo tudi skupine za samopomoč; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj razmisli, ali se lahko v prizadevanja za oblikovanje usklajenih ukrepov na ravni EU za uporabo storitev čezmejnega zdravstvenega varstva poleg držav članic, organizacij pacientov in interesnih skupin vključijo tudi skupine za samopomoč;

| 23. | podpira v programu predvideno „zagotavljanje strokovnega znanja“ in opozarja, da bi moral biti pri tem eden od ključnih ciljev uvesti pri nosilcih odločanja in institucijah, pristojnih za pripravo odločitev, ustrezne metode za razvijanje ciljnih rešitev na nacionalni in regionalni ravni, ki omogočajo vnašanje rešitev v strukture in sisteme, ki so značilni za posamezno državo in so v njej zgodovinsko nastali; |
| --- | --- |

23.

podpira v programu predvideno „zagotavljanje strokovnega znanja“ in opozarja, da bi moral biti pri tem eden od ključnih ciljev uvesti pri nosilcih odločanja in institucijah, pristojnih za pripravo odločitev, ustrezne metode za razvijanje ciljnih rešitev na nacionalni in regionalni ravni, ki omogočajo vnašanje rešitev v strukture in sisteme, ki so značilni za posamezno državo in so v njej zgodovinsko nastali;

| 24. | pozdravlja osredotočenje na ukrepe proti pomanjkanju delovne sile v zdravstvu in oskrbi ter izhaja iz tega, da se ukrepi za podporo trajnostne razpoložljivosti delovne sile v zdravstvu in oskrbi ne bodo izničili z nadomeščanjem z delovno silo iz drugih držav članic; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja osredotočenje na ukrepe proti pomanjkanju delovne sile v zdravstvu in oskrbi ter izhaja iz tega, da se ukrepi za podporo trajnostne razpoložljivosti delovne sile v zdravstvu in oskrbi ne bodo izničili z nadomeščanjem z delovno silo iz drugih držav članic;

| 25. | v zvezi s tem opozarja, da se mora izobraževanje strokovnjakov s področij zdravstva in nege v prihodnosti ravnati po potrebah 21. stoletja, kot je to navedeno v poročilu [strokovne revije] Lancet z naslovom Nova globalna pobuda za reformo izobraževanja zdravstvenih delavcev. Poleg tega se zahteva nadaljevanje dialoga o preusmeritvi izobraževanja zdravstvenih strokovnjakov v pristojnih organih EU; |
| --- | --- |

25.

v zvezi s tem opozarja, da se mora izobraževanje strokovnjakov s področij zdravstva in nege v prihodnosti ravnati po potrebah 21. stoletja, kot je to navedeno v poročilu [strokovne revije] Lancet z naslovom Nova globalna pobuda za reformo izobraževanja zdravstvenih delavcev. Poleg tega se zahteva nadaljevanje dialoga o preusmeritvi izobraževanja zdravstvenih strokovnjakov v pristojnih organih EU;

| 26. | pozdravlja vse ukrepe iz odstavkov (2) in (3) člena 4 za izboljšanje dostopa do boljšega in varnejšega zdravstvenega varstva za državljane, vključno s preprečevanjem bolezni, in pričakuje, da se poleg vzpostavitve referenčnih mrež oziroma središč, zlasti za preiskave in raziskave, diagnosticiranje in zdravljenje bolezni z nizko stopnjo pojavljanja v Evropi, izmenjave najboljših praks in sistema znanja o zdravju oblikujejo smernice za izboljšanje preudarne rabe protimikrobnih sredstev ter spremljevalni ukrepi za splošno spodbujanje preudarne rabe zdravil med ljudmi, zlasti zdravil, ki se izdajajo brez recepta; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja vse ukrepe iz odstavkov (2) in (3) člena 4 za izboljšanje dostopa do boljšega in varnejšega zdravstvenega varstva za državljane, vključno s preprečevanjem bolezni, in pričakuje, da se poleg vzpostavitve referenčnih mrež oziroma središč, zlasti za preiskave in raziskave, diagnosticiranje in zdravljenje bolezni z nizko stopnjo pojavljanja v Evropi, izmenjave najboljših praks in sistema znanja o zdravju oblikujejo smernice za izboljšanje preudarne rabe protimikrobnih sredstev ter spremljevalni ukrepi za splošno spodbujanje preudarne rabe zdravil med ljudmi, zlasti zdravil, ki se izdajajo brez recepta;

| 27. | odobrava cilj zaščite državljanov pred čezmejnimi nevarnostmi za zdravje z razvojem skupnih pristopov za povečanje pripravljenosti in sodelovanja v izrednih zdravstvenih razmerah, pri čemer je treba izhajati iz tega, da se pri razvoju teh pristopov ohranjajo nacionalne in regionalne pristojnosti in da se mehanizmi čezmejnega sodelovanja opredelijo v skladu s temi pristojnostmi; |
| --- | --- |

27.

odobrava cilj zaščite državljanov pred čezmejnimi nevarnostmi za zdravje z razvojem skupnih pristopov za povečanje pripravljenosti in sodelovanja v izrednih zdravstvenih razmerah, pri čemer je treba izhajati iz tega, da se pri razvoju teh pristopov ohranjajo nacionalne in regionalne pristojnosti in da se mehanizmi čezmejnega sodelovanja opredelijo v skladu s temi pristojnostmi;

| 28. | v zvezi s tem jasno opozarja, da lokalna in regionalna pristojnost za zaščito zdravja in civilno zaščito v državah članicah pomeni tudi to, da morata biti ti dve ravni vključeni v oblikovanje, izvedbo, preučitev in oceno teh ukrepov; |
| --- | --- |

28.

v zvezi s tem jasno opozarja, da lokalna in regionalna pristojnost za zaščito zdravja in civilno zaščito v državah članicah pomeni tudi to, da morata biti ti dve ravni vključeni v oblikovanje, izvedbo, preučitev in oceno teh ukrepov;

| 29. | opozarja tudi na pomen spodbujanja zdravja na delovnem mestu. Države članice morajo zato spodbujanje zdravja v gospodarskem in delovnem okolju trdno zasidrati v svojih zdravstvenih politikah. |
| --- | --- |

29.

opozarja tudi na pomen spodbujanja zdravja na delovnem mestu. Države članice morajo zato spodbujanje zdravja v gospodarskem in delovnem okolju trdno zasidrati v svojih zdravstvenih politikah.

Poglavje III: Finančne določbe

Poglavje IV: Izvajanje

ODBOR REGIJ

| 30. | izraža dvom, da dodeljena finančna sredstva v višini 446 milijonov EUR za obdobje 2014–2020 zadostujejo, ne glede na to, da so višja kot v predhodnih programih. Obžaluje, da se Komisija glede na gospodarske koristi, povezane z izogibanjem zdravstvenim stroškom in odsotnosti z dela zaradi bolniškega dopusta ni mogla odločiti za veliko višji obseg dodeljenih sredstev; |
| --- | --- |

30.

izraža dvom, da dodeljena finančna sredstva v višini 446 milijonov EUR za obdobje 2014–2020 zadostujejo, ne glede na to, da so višja kot v predhodnih programih. Obžaluje, da se Komisija glede na gospodarske koristi, povezane z izogibanjem zdravstvenim stroškom in odsotnosti z dela zaradi bolniškega dopusta ni mogla odločiti za veliko višji obseg dodeljenih sredstev;

| 31. | pričakuje, da se ta dejansko nezadostna sredstva porazdelijo na pregleden in uravnotežen način, in da bo Odbor pravočasno povabljen k sodelovanju pri oblikovanju meril za porazdelitev, zlasti pri letnih delovnih programih iz člena 11(1); |
| --- | --- |

31.

pričakuje, da se ta dejansko nezadostna sredstva porazdelijo na pregleden in uravnotežen način, in da bo Odbor pravočasno povabljen k sodelovanju pri oblikovanju meril za porazdelitev, zlasti pri letnih delovnih programih iz člena 11(1);

| 32. | poziva k jasni omejitvi deleža skupnega proračuna, namenjenega javnim naročilom za storitve, in vztraja, da bi države članice, regije in druge zainteresirane strani morale imeti dostop do rezultatov javnih naročil za storitve; |
| --- | --- |

32.

poziva k jasni omejitvi deleža skupnega proračuna, namenjenega javnim naročilom za storitve, in vztraja, da bi države članice, regije in druge zainteresirane strani morale imeti dostop do rezultatov javnih naročil za storitve;

| 33. | pozdravlja odprtje programa za tretje države, ker so čezmejni preventivni zdravstveni ukrepi, odpravljanje primanjkljaja strokovne delovne sile in civilna zaščita vprašanja, pri katerih je treba razmišljati „brezmejno“; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja odprtje programa za tretje države, ker so čezmejni preventivni zdravstveni ukrepi, odpravljanje primanjkljaja strokovne delovne sile in civilna zaščita vprašanja, pri katerih je treba razmišljati „brezmejno“;

| 34. | opozarja na povezovanje in uporabo pozitivnih učinkov in možnosti Evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), zlasti v obmejnih območjih držav članic; |
| --- | --- |

34.

opozarja na povezovanje in uporabo pozitivnih učinkov in možnosti Evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), zlasti v obmejnih območjih držav članic;

| 35. | načeloma pozdravlja, da se nepovratna sredstva v skladu s členom 7(2) odobrijo le takrat, ko se lahko ugotovi razločna dodana vrednost za EU, in opozarja, da te inovativne dodane vrednosti za paciente ne bi smeli opredeljevati izključno v komercialne namene in z namenom zmanjšanja stroškov zdravstva; |
| --- | --- |

35.

načeloma pozdravlja, da se nepovratna sredstva v skladu s členom 7(2) odobrijo le takrat, ko se lahko ugotovi razločna dodana vrednost za EU, in opozarja, da te inovativne dodane vrednosti za paciente ne bi smeli opredeljevati izključno v komercialne namene in z namenom zmanjšanja stroškov zdravstva;

| 36. | obžaluje pa, da le pripombe iz točke 6.5.2 ocene finančnih posledic nakazujejo okvir za takšno dodano vrednost, saj upoštevajo potrebno evropsko usklajevanje, upravljanje in finančno podporo za doseganje ciljev programa. Vendar pa že zadostujejo za utemeljitev evropskega, tj. naddržavnega, ukrepanja v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 168; |
| --- | --- |

36.

obžaluje pa, da le pripombe iz točke 6.5.2 ocene finančnih posledic nakazujejo okvir za takšno dodano vrednost, saj upoštevajo potrebno evropsko usklajevanje, upravljanje in finančno podporo za doseganje ciljev programa. Vendar pa že zadostujejo za utemeljitev evropskega, tj. naddržavnega, ukrepanja v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 168;

| 37. | ugotavlja, da vidiki dodane vrednosti, opisani v točki 6.5.2 ocene finančnih posledic, tj. „ukrepi, ki bi lahko zagotovili sistem za primerljivo spremljanje, izboljšanje ekonomije obsega s preprečevanjem škode zaradi podvajanja in z optimizacijo uporabe finančnih sredstev“, potrebujejo preverljivo osnovo, da bi upravičili to dodano vrednost; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da vidiki dodane vrednosti, opisani v točki 6.5.2 ocene finančnih posledic, tj. „ukrepi, ki bi lahko zagotovili sistem za primerljivo spremljanje, izboljšanje ekonomije obsega s preprečevanjem škode zaradi podvajanja in z optimizacijo uporabe finančnih sredstev“, potrebujejo preverljivo osnovo, da bi upravičili to dodano vrednost;

| 38. | meni, da je treba sofinanciranje ukrepov iz člena 7(3) urejati v skladu s strukturnimi skladi, tako da se omogoči ustrezna podpora strukturno šibkejšim regijam; |
| --- | --- |

38.

meni, da je treba sofinanciranje ukrepov iz člena 7(3) urejati v skladu s strukturnimi skladi, tako da se omogoči ustrezna podpora strukturno šibkejšim regijam;

| 39. | pozdravlja načrtovano poenostavitev vložitve zahtevkov in upravnih postopkov ter izpostavlja, da je zaradi trenutnega upravnega bremena, ki ga povzroča veljavni program (2007–2013), že prišlo do njegove manjše uporabe. |
| --- | --- |

39.

pozdravlja načrtovano poenostavitev vložitve zahtevkov in upravnih postopkov ter izpostavlja, da je zaradi trenutnega upravnega bremena, ki ga povzroča veljavni program (2007–2013), že prišlo do njegove manjše uporabe.

II.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 14

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (14) | Program se mora osredotočati predvsem na sodelovanje z nacionalnimi organi, pristojnimi za zdravje, in zagotavljati spodbude za široko udeležbo vseh držav članic. Zlasti je treba dejavno spodbujati udeležbo držav članic z bruto nacionalnim dohodkom (BND), nižjim od 90 % povprečja Unije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(14)

Program se mora osredotočati predvsem na sodelovanje z nacionalnimi organi, pristojnimi za zdravje, in zagotavljati spodbude za široko udeležbo vseh držav članic. Zlasti je treba dejavno spodbujati udeležbo držav članic z bruto nacionalnim dohodkom (BND), nižjim od 90 % povprečja Unije.

| (14) | Program se mora osredotočati predvsem na sodelovanje z organi , pristojnimi za zdravje, in zagotavljati spodbude za široko udeležbo vseh držav članic. Zlasti je treba dejavno spodbujati udeležbo držav članic z bruto (B), nižjim od 90 % povprečja Unije. |
| --- | --- |

(14)

Program se mora osredotočati predvsem na sodelovanje z organi , pristojnimi za zdravje, in zagotavljati spodbude za široko udeležbo vseh držav članic. Zlasti je treba dejavno spodbujati udeležbo držav članic z bruto (B), nižjim od 90 % povprečja Unije.

Obrazložitev

Pristojnosti za zdravstvene storitve so v državah članicah pogosto na lokalni ali regionalni ravni. Izključno osredotočanje na t. i. kohezijske države se zdi neprimerno. Program je treba usmeriti v sodelovanje strukturno šibkih regij; vprašanje posebnega poudarka na strukturno šibkih regijah je podrobneje obravnavano v predlogu spremembe člena 7(3)(c).

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 16

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (16) | Program mora spodbujati sinergije in hkrati preprečevati podvajanje sorodnih programov in ukrepov Unije. Ustrezno je treba uporabiti tudi druga sredstva in programe Unije, zlasti sedanje in prihodnje okvirne programe Unije za raziskave in inovacije ter njihove rezultate, strukturne sklade, program za socialne spremembe in inovacije, evropski solidarnostni sklad, evropsko strategijo za zdravje pri delu, program za konkurenčnost in inovacije, okvirni program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE), program ukrepov Unije na področju potrošniške politike (2014–2020), program za pravosodje (2014–2020), skupni program za podporo iz okolja pri samostojnem življenju, (program Izobraževanje Evropa) in statistični program Unije na posameznih zadevnih področjih. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(16)

Program mora spodbujati sinergije in hkrati preprečevati podvajanje sorodnih programov in ukrepov Unije. Ustrezno je treba uporabiti tudi druga sredstva in programe Unije, zlasti sedanje in prihodnje okvirne programe Unije za raziskave in inovacije ter njihove rezultate, strukturne sklade, program za socialne spremembe in inovacije, evropski solidarnostni sklad, evropsko strategijo za zdravje pri delu, program za konkurenčnost in inovacije, okvirni program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE), program ukrepov Unije na področju potrošniške politike (2014–2020), program za pravosodje (2014–2020), skupni program za podporo iz okolja pri samostojnem življenju, (program Izobraževanje Evropa) in statistični program Unije na posameznih zadevnih področjih.

| (16) | Program mora spodbujati sinergije in hkrati preprečevati podvajanje sorodnih programov in ukrepov Unije. Ustrezno je treba uporabiti tudi druga sredstva in programe Unije, zlasti sedanje in prihodnje okvirne programe Unije za raziskave in inovacije ter njihove rezultate, strukturne sklade, program za socialne spremembe in inovacije, evropski solidarnostni sklad, evropsko strategijo za zdravje pri delu, program za konkurenčnost in inovacije, okvirni program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE), program ukrepov Unije na področju potrošniške politike (2014–2020), program za pravosodje (2014–2020), skupni program za podporo iz okolja pri samostojnem življenju, (program Izobraževanje Evropa) in statistični program Unije na posameznih zadevnih področjih. |
| --- | --- |

(16)

Program mora spodbujati sinergije in hkrati preprečevati podvajanje sorodnih programov in ukrepov Unije. Ustrezno je treba uporabiti tudi druga sredstva in programe Unije, zlasti sedanje in prihodnje okvirne programe Unije za raziskave in inovacije ter njihove rezultate, strukturne sklade, program za socialne spremembe in inovacije, evropski solidarnostni sklad, evropsko strategijo za zdravje pri delu, program za konkurenčnost in inovacije, okvirni program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE), program ukrepov Unije na področju potrošniške politike (2014–2020), program za pravosodje (2014–2020), skupni program za podporo iz okolja pri samostojnem življenju, (program Izobraževanje Evropa) in statistični program Unije na posameznih zadevnih področjih.

Obrazložitev

Glej točko 34 mnenja.

Predlog spremembe 3

Naslov

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Zdravje za rast | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Zdravje za rast

Predlog spremembe 4

Člen 7(3)(c)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 60 % upravičenih stroškov za ukrepe iz odstavka 2(a), razen pri državah članicah, katerih bruto nacionalni dohodek na prebivalca je manjši od 90 % povprečja Unije, ki prejmejo finančni prispevek do največ 80 % upravičenih stroškov. V primerih izredne koristnosti lahko finančni prispevek za ukrepe iz odstavka 2(a) znaša do največ 80 % upravičenih stroškov za pristojne organe vseh držav članic ali tretjih držav, ki sodelujejo v programu. | 60 % upravičenih stroškov za ukrepe iz odstavka 2(a), razen pri državah članicah , katerih bruto na prebivalca je manjši od 90 % povprečja Unije, ki prejmejo finančni prispevek do največ 80 % upravičenih stroškov. V primerih izredne koristnosti lahko finančni prispevek za ukrepe iz odstavka 2(a) znaša do največ 80 % upravičenih stroškov za pristojne organe vseh držav članic ali tretjih držav, ki sodelujejo v programu. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

60 % upravičenih stroškov za ukrepe iz odstavka 2(a), razen pri državah članicah, katerih bruto nacionalni dohodek na prebivalca je manjši od 90 % povprečja Unije, ki prejmejo finančni prispevek do največ 80 % upravičenih stroškov. V primerih izredne koristnosti lahko finančni prispevek za ukrepe iz odstavka 2(a) znaša do največ 80 % upravičenih stroškov za pristojne organe vseh držav članic ali tretjih držav, ki sodelujejo v programu.

60 % upravičenih stroškov za ukrepe iz odstavka 2(a), razen pri državah članicah , katerih bruto na prebivalca je manjši od 90 % povprečja Unije, ki prejmejo finančni prispevek do največ 80 % upravičenih stroškov. V primerih izredne koristnosti lahko finančni prispevek za ukrepe iz odstavka 2(a) znaša do največ 80 % upravičenih stroškov za pristojne organe vseh držav članic ali tretjih držav, ki sodelujejo v programu.

V Bruslju, 4. maja 2012

Predsednica Odbora regij

Mercedes BRESSO

---