# Euroopa Liidu C 33E/9. v

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 33E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide9. veebruar 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 33E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide9. veebruar 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | Ι   (Teatis) |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | ISTUNGJÄRK 2005-2006 |
| | Esmaspäev, 11. aprill 2005 |
| 2006/C 033E/1 | PROTOKOLL | 1 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD


  Istungjärgu jätkamine


  Tervitus


  Mälestuseks


  Eelmise istungi protokolli kinnitamine


  Kaasotsustamismenetlusel vastu võetud aktide allkirjastamine


  Parlamendi komisjonide koosseis


  Esitatud dokumendid


  Nõukogu saadetud kokkulepete tekstid


  Petitsioonid


  Parlamendi seisukohtade ja resolutsioonide vastuvõtmisele järgnev tegevus


  Kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)


  Ajakava 2006


  Tööplaan


  Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel


  2004. aastal tehtud edusammud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala väljakujundamises - Isikuandmete säilitamine (arutelu)


  Protsessuaalsed õigused kriminaalmenetlustes * (arutelu)


  Euroopa politseikolledž (CEPOL) * (arutelu)


  Autovedudega seotud sotsiaalõigusnormid ***II - Autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ja sõidumeerikuid käsitlevate normide ühtlustamine ***II (arutelu)


  Lähimeresõit (arutelu)


  Järgmise istungi päevakord


  Istungi lõpp |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 17 |
| | Teisipäev, 12. aprill 2005 |
| 2006/C 033E/2 | PROTOKOLL | 18 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD


  Istungi algus


  Parlamendi koosseis


  Päevakord ja muudatusettepanekute esitamise tähtaeg


  Esitatud dokumendid


  Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (esitatud resolutsiooni ettepanekute tutvustamine)


  2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve III jagu - 2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve I jagu - 2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve II, IV, V, VI, VII, VIII jagu - 2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: detsentraliseeritud asutused - 2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: 6., 7., 8. ja 9. Euroopa Arengufond (arutelu)


  Aastatuhande arengueesmärkide saavutamine (arutelu)


  Võitlus malaaria vastu (arutelu)


  Hääletused


  Euroopa Parlamendi asepresidendi valimine


  Piirkondlik riigiabi (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Laienemisjärgne ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Europoli eurode võltsimise vastu võitlemise keskasutuseks määramine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Euroopa politseikolledž (CEPOL) * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Lähimeresõit (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Kolmandate riikide teadlastele lubade andmise menetlus: erivastuvõtumenetlus * - vastuvõtmise lihtsustamine * - lühiajalised viisad ***I (hääletus)


  Ohtlikud ained (kodukorra artikkel 81) (hääletus)


  Protsessuaalsed õigused kriminaalmenetlustes * (hääletus)


  2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve III jagu (hääletus)


  2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve I jagu (hääletus)


  2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve II, IV, V, VI, VII, VIII jagu (hääletus)


  2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: detsentraliseeritud asutused (hääletus)


  2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: 6., 7., 8. ja 9. Euroopa Arengufond (hääletus)


  Aastatuhande arengueesmärkide saavutamine (hääletus)


  Hääletuse kohta selgituste andmine


  Hääletuse parandused


  Eelmise istungi protokolli kinnitamine


  Bulgaaria Vabariigi Euroopa Liidu liikmeks saamise taotlus *** - Bulgaaria Vabariigi ELi liikmeks saamise taotlus - Rumeenia ELi liikmeks saamise taotlus *** - Rumeenia ELi liikmeks saamise taotlus - Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemise finantsmõjud (arutelu)


  Majanduspoliitika ja tööhõive üldsuuniste ühendatud pakett (arutelu)


  Infotund (küsimused komisjonile)


  Ülemaailmne gripipandeemia oht (arutelu)


  Komisjoni iga-aastane poliitiline strateegia (2006) (arutelu)


  Regionaalpoliitika väljakutsed - Regionaalpoliitika väljakutsed finantsraamistiku kontekstis (2007-2013) (arutelu)


  Ökodisaini nõuded energiat tarbivatele toodetele ***II (arutelu)


  Laevakütuste väävlisisaldus ***II (arutelu)


  Järgmise istungi päevakord


  Istungi lõpp |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 40 |
| I LISA | 42 |
| II LISA | 53 |
| VASTUVÕETUD TEKSTID | 132 |
| P6_TA(2005)0083Ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise tõttu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (KOM(2004)0592 - C6-0118/2004 - 2004/0202(COD)) | 132 |
| P6_TA(2005)0084Europoli eurode võltsimise vastu võitlemise keskasutuseks määramine *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi initsiatiivi kohta võtta vastu nõukogu otsus euro kaitsmise kohta võltsimise eest, määrates Europoli eurode võltsimise vastu võitlemise keskasutuseks (14811/2004 - C6-0221/2004 - 2004/0817(CNS)) | 132 |
| P6_TA(2005)0085Euroopa Politseikolledž (CEPOL) *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega luuakse Euroopa politseikolledž (CEPOL) kui Euroopa Liidu organ (KOM(2004)0623 - C6-0203/2004 - 2004/0215(CNS)) | 136 |
| P6_TA(2005)0086MerelühisõitEuroopa Parlamendi resolutsioon merelühisõidu kohta (2004/2161(INI)) | 142 |
| P6_TA(2005)0087Kolmandate riikide teadlased (erivastuvõtumenetlus) *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv seoses kolmandate riikide kodanike erivastuvõtumenetlusega teadusuuringute eesmärgil (KOM(2004)0178 - C6-0011/2004 - 2004/0061(CNS)) | 146 |
| P6_TA(2005)0088Kolmandate riikide teadlased (vastuvõtmise lihtsustamine) *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus, mille eesmärk on kolmandate riikide kodanike vastuvõtmise lihtsustamine teadusuuringute eesmärgil Euroopa Ühenduses (KOM(2004)0178 - C6-0012/2004 - 2004/0062(CNS)) | 152 |
| P6_TA(2005)0089Kolmandate riikide teadlased (lühiajalised viisad) ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus, mille eesmärk on lihtsustada ühtsete lühiajaliste viisade väljastamist liikmesriikide poolt kolmandate riikide kodanikest teadlastele, kes reisivad teadusuuringute eesmärgil Euroopa Ühenduses (KOM(2004)0178 - C6-0013/2004 - 2004/0063(COD)) | 154 |
| P6_TC1-COD(2004)0063Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. aprillil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus 2005/.../EÜ liikmesriikidepoolt ühtsete lühiajaliste viisade andmise hõlbustamise kohta kolmandate riikide teadlastele, kes reisivad Euroopa Ühenduses teadusliku uurimistegevuse eesmärgil | 154 |
| P6_TA(2005)0090Ohtlikud ainedEuroopa Parlamendi resolutsioon komisjoni otsuse eelnõu kohta, millega muudetakse tehnilise arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/95/EÜ teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, lisa (CMT-2005-151 ja CMT-2005-642) | 157 |
| P6_TA(2005)0091Protsessuaalsed õigused kriminaalmenetlustes *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus teatavate protsessuaalsete õiguste kohta kriminaalmenetlustes kõikjal Euroopa Liidus (KOM(2004)0328 - C6-0071/2004 - 2004/0113(CNS)) | 159 |
| P6_TA(2005)00922003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve III jagu | 169 |
| 1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, III jagu - komisjon (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC) - SEK(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC)) | 169 |
| 2.   Euroopa Parlamendi otsus kontode sulgemise kohta seoses Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisega, III jagu -komisjon (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC) - SEK(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC)) | 170 |
| 3.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, III jagu - komisjon (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC)) - SEK(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC)) | 171 |
| P6_TA(2005)00932003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve I jagu | 191 |
| 1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, I jagu - Euroopa Parlament (C6-0015/2005 - 2004/2041(DEC)) | 191 |
| 2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, I jagu - Euroopa Parlament (C6-0015/2005 - 2004/2041(DEC)) | 192 |
| P6_TA(2005)00942003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: II jagu - nõukogu | 203 |
| 1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, II jagu - nõukogu (C6-0016/2005 - 2004/2042(DEC)) | 203 |
| 2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, II jagu - nõukogu (C6-0016/2005 - 2004/2042(DEC)) | 204 |
| P6_TA(2005)00952003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: IV jagu - Euroopa Kohus | 205 |
| 1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, IV jagu - Euroopa Kohus (C6-0017/2005 - 2004/2043(DEC)) | 205 |
| 2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, IV jagu - Euroopa Kohus (C6-0017/2005 - 2004/2043(DEC)) | 206 |
| P6_TA(2005)00962003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: V jagu - kontrollikoda | 208 |
| 1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, V jagu - kontrollikoda (C6-0018/2005 - 2004/2044(DEC)) | 208 |
| 2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, V jagu - kontrollikoda (C6-0018/2005 - 2004/2044(DEC)) | 209 |
| P6_TA(2005)00972003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: VI jagu - Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee | 212 |
| 1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, VI jagu - Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee (C6-0019/2005 - 2004/2045(DEC)) | 212 |
| 2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, VI jagu - Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee (C6-0019/2005 - 2004/2045(DEC)) | 213 |
| P6_TA(2005)00982003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: VII jagu - regioonide komitee | 215 |
| 1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, VII jagu - regioonide komitee (C6-0020/2005 - 2004/2046(DEC)) | 215 |
| 2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, VII jagu - regioonide komitee (C6-0020/2005 - 2004/2046(DEC)) | 215 |
| P6_TA(2005)00992003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: VIII jagu - ombudsman | 218 |
| 1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, VIII jagu - ombudsman (C6-0021/2005 - 2004/2047(DEC)) | 218 |
| 2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, VIII jagu - ombudsman (C6-0021/2005 - 2004/2047(DEC)) | 219 |
| P6_TA(2005)01002003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Ülesehitusamet | 220 |
| 1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Ülesehitusameti direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0216/2004 - C6-0235/2004 - 2004/2051(DEC)) | 220 |
| 2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Ülesehitusameti direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0216/2004 - C6-0235/2004 - 2004/2051(DEC)) | 221 |
| P6_TA(2005)01012003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | 227 |
| 1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0207/2004 - C6-0226/2004 - 2004/2050(DEC)) | 227 |
| 2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0207/2004 - C6-0226/2004 - 2004/2050(DEC)) | 228 |
| P6_TA(2005)01022003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond | 233 |
| 1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0208/2004 - C6-0227/2004 - 2004/2060(DEC)) | 233 |
| 2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0208/2004 - C6-0227/2004 - 2004/2060(DEC)) | 234 |
| P6_TA(2005)01032003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Keskkonnaagentuur | 239 |
| 1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuri tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0209/2004 - C6-0228/2004 - 2004/2053(DEC)) | 239 |
| 2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuri tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0209/2004 - C6-0228/2004 - 2004/2053(DEC)) | 240 |
| P6_TA(2005)01042003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuur | 245 |
| 1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0213/2004 - C6-0232/2004 - 2004/2061(DEC)) | 245 |
| 2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0213/2004 - C6-0232/2004 - 2004/2061(DEC)) | 246 |
| P6_TA(2005)01052003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Ravimihindamisamet | 251 |
| 1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Ravimihindamisameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0212/2004 - C6-0231/2004 - 2004/2056(DEC)) | 251 |
| 2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Ravimihindamisameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0212/2004 - C6-0231/2004 - 2004/2056(DEC)) | 252 |
| P6_TA(2005)01062003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus | 257 |
| 1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0214/2004 - C6-0233/2004 - 2004/2062(DEC)) | 257 |
| 2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0214/2004 - C6-0233/2004 - 2004/2062(DEC)) | 258 |
| P6_TA(2005)01072003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Eurojust | 263 |
| 1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Eurojusti haldusdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0220/2004 - C6-0239/2004 - 2004/2063(DEC)) | 263 |
| 2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Eurojusti haldusdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0220/2004 - C6-0239/2004 - 2004/2063(DEC)) | 264 |
| P6_TA(2005)01082003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Koolitusfond | 268 |
| 1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Koolitusfondi direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0210/2004 - C6-0229/2004 - 2004/2058(DEC)) | 268 |
| 2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Koolitusfondi direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0210/2004 - C6-0229/2004 - 2004/2058(DEC)) | 269 |
| P6_TA(2005)01092003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus | 274 |
| 1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0211/2004 - C6-0230/2004 - 2004/2055(DEC)) | 274 |
| 2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0211/2004 - C6-0230/2004 - 2004/2055 (DEC)) | 275 |
| P6_TA(2005)01102003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus | 280 |
| 1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0215/2004 - C6-0234/2004 - 2004/2059(DEC)) | 280 |
| 2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0215/2004 - C6-0234/2004 - 2004/2059(DEC)) | 281 |
| P6_TA(2005)01112003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Toiduohutusamet | 286 |
| 1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0217/2004 - C6-0236/2004 - 2004/2054(DEC)) | 286 |
| 2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0217/2004 - C6-0236/2004 - 2004/2054(DEC)) | 287 |
| P6_TA(2005)01122003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Meresõiduohutuse Amet | 292 |
| 1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0218/2004 - C6-0237/2004 - 2004/2057(DEC)) | 292 |
| 2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0218/2004 - C6-0237/2004 - 2004/2057(DEC)) | 293 |
| P6_TA(2005)01132003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Lennundusohutusamet | 297 |
| 1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Lennundusohutusameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0219/2004 - C6-0238/2004 - 2004/2052(DEC)) | 297 |
| 2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Lennundusohutusameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0219/2004 - C6-0238/2004 - 2004/2052(DEC)) | 298 |
| P6_TA(2005)01142003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: kuues, seitsmes, kaheksas ja üheksas Euroopa Arengufond | 303 |
| 1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta komisjoni tegevusele kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004 - 2004/2049(DEC)) | 303 |
| 2.   Euroopa Parlamendi otsus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi 2003. eelarveaasta kontode sulgemise kohta (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004 - 2004/2049(DEC)) | 304 |
| 3.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta komisjoni tegevusele kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004 - 2004/2049(DEC)) | 305 |
| P6_TA(2005)0115Aastatuhande arengueesmärgidEuroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Liidu rolli kohta aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel (2004/2252(INI)) | 311 |
| | Kolmapäev, 13. aprill 2005 |
| 2006/C 033E/3 | PROTOKOLL | 320 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD


  Istungi algus


  Kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)


  Euroopa Ülemkogu istung (22.-23. märtsil 2005 Brüsselis) (arutelu)


  Hääletused


  2006. aasta ajakava (hääletus)


  Rumeenia ja Bulgaaria ELiga ühinemise rahaline mõju (hääletus)


  Bulgaaria Vabariigi ELi liikmeks saamise taotlus (hääletus)


  Bulgaaria Vabariigi ELi liikmeks saamise taotlus *** (hääletus)


  Rumeenia ELi liikmeks saamise taotlus (hääletus)


  Rumeenia ELi liikmeks saamise taotlus *** (hääletus)


  Autovedudega seotud sotsiaalõigusnormid ***II (hääletus)


  Autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ja sõidumeerikuid käsitlevate normide ühtlustamine ***II (hääletus)


  Ökodisaini nõuded energiat tarbivatele toodetele ***II (hääletus)


  Laevakütuste väävlisisaldus ***II (hääletus)


  Tolueeni ja triklorobenseeni turustamine ja kasutamine ***I (hääletus)


  Komisjoni iga-aastane poliitiline strateegia (2006) (hääletus)


  Euroopa Ülemkogu istung (22.-23. märtsil 2005 Brüsselis) (hääletus)


  Hääletuse kohta selgituste andmine


  Hääletuse parandused


  Eelmise istungi protokolli kinnitamine


  Lääne-Balkani piirkondliku integratsiooni olukord (arutelu)


  Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (2003) - Euroopa julgeolekustrateegia (arutelu)


  Infotund (küsimused nõukogule)


  Koondamislaine Alstomis (arutelu)


  Maksu- ja keskkonnapoliitiline dumping (arutelu)


  Uute liikmesriikide töötajate ja ettevõtete diskrimineerimine siseturul (arutelu)


  Mootorsõidukite korduvkasutamine, ringlusse võtmine ja taaskasutamine ***I (arutelu)


  Järgmise istungi päevakord


  Istungi lõpp |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 332 |
| I LISA | 334 |
| II LISA | 346 |
| VASTUVÕETUD TEKSTID | 403 |
| P6_TA(2005)0116Rumeenia ja Bulgaaria ELiga ühinemise finantsmõjudEuroopa Parlamendi resolutsioon Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemise finantsmõjude kohta (2005/2031(INI)) | 403 |
| LISA 1EUROOPA PARLAMENDI, NÕUKOGU JA KOMISJONI ÜHISDEKLARATSIOON | 403 |
| LISA 2KOMISJONI 22. MÄRTSI 2004 ETTEPANEK RUMEENIA JA BULGAARIA RAHASTAMISPAKETI OSAS | 404 |
| P6_TA(2005)0117Bulgaaria Vabariigi ELi liikmeks saamise taotlusEuroopa Parlamendi resolutsioon Bulgaaria Vabariigi taotluse kohta saada Euroopa Liidu liikmeks (2005/2029(INI)) | 404 |
| P6_TA(2005)0118Bulgaaria ***Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon Bulgaaria Vabariigi Euroopa Liidu liikmeks saamise taotluse kohta (AA1/2/2005 - C6-0085/2005 - 2005/0901(AVC)) | 409 |
| P6_TA(2005)0119Rumeenia Vabariigi ELi liikmeks saamise taotlusEuroopa Parlamendi resolutsioon Rumeenia taotluse kohta astuda Euroopa Liidu liikmeks (2005/2028(INI)) | 410 |
| P6_TA(2005)0120Rumeenia Vabariigi Euroopa Liidu liikmeks saamise taotlus ***Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon Rumeenia Euroopa Liidu liikmeks saamise taotluse kohta (AA1/2/2005 - C6-0086/2005 - 2005/0902(AVC)) | 414 |
| P6_TA(2005)0121Autovedudega seotud sotsiaalõigusnormid ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv autovedudega seotud sotsiaalõigusnorme käsitlevate nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimuste kohta (11336/1/2004 - C6-0249/2004 - 2003/0255(COD)) | 415 |
| P6_TC2-COD(2003)0255Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 13. aprillil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ autovedudega seotud sotsiaalõigusnorme käsitlevate nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimuste kohta | 415 |
| LISA I | 423 |
| LISA II | 424 |
| P6_TA(2005)0122Autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ja sõidumeerikuid käsitlevate normide ühtlustamine ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ning nõukogu määruste (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 muutmise kohta (11337/2/2004 - C6-0250/2004 - 2001/0241(COD)) | 424 |
| P6_TC2-COD(2001)0241Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud teisel lugemisel 13. aprillil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2005 teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise ning nõukogu määruste (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 muutmise kohta | 425 |
| P6_TA(2005)0123Ökodisaini nõuded energiat tarbivatele toodetele ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/42/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 96/57/EÜ ja 2000/55/EÜ (11414/1/2004 - C6-0246/2004 - 2003/0172(COD)) | 442 |
| P6_TC2-COD(2003)0172Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud teisel lugemisel 13. aprillil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/42/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 96/57/EÜ ja 2000/55/EÜ | 443 |
| I LISAMEETOD ÜLDISTE ÖKODISAINI NÕUETE SÄTESTAMISEKS | 459 |
| II LISAMEETOD SPETSIIFILISTE ÖKODISAINI NÕUETE KEHTESTAMISEKS | 462 |
| III LISAEÜ-VASTAVUSMÄRGIS | 463 |
| IV LISASISEMINE KAVANDI KONTROLL | 463 |
| V LISAJUHTIMISSÜSTEEM VASTAVUSE HINDAMISEKS | 464 |
| VI LISAVASTAVUSDEKLARATSIOON | 466 |
| VII LISARAKENDUSMEETMETE SISU | 466 |
| VIII LISA | 467 |
| P6_TA(2005)0124Laevakütuse väävlisisaldus ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 1999/32/EÜ laevakütuste väävlisisalduse kohta (12891/2/2004 - C6-0248/2004 - 2002/0259(COD)) | 468 |
| P6_TC2-COD(2002)0259Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 13. aprillil 2005, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 1999/32/EÜ laevakütuste väävlisisalduse kohta | 469 |
| LISAKREEKA LAEVAD | 479 |
| P6_TA(2005)0125Tolueeni ja triklorobenseeni turule viimine ja kasutamine ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tolueeni ja triklorobenseeni turustamise ja kasutamise piirangute kohta (nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ kahekümne kaheksas muudatus) (KOM(2004)0320 - C6-0030/2004 - 2004/0111(COD)) | 480 |
| P6_TC1-COD(2004)0111Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. aprillil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ tolueeni ja triklorobenseeni turustamise ning kasutamise piirangute kohta (nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ kahekümne kaheksas muudatus) | 480 |
| LISA | 482 |
| P6_TA(2005)0126Komisjoni iga-aastane poliitiline strateegia 2006. aastaksEuroopa Parlamendi resolutsioon 2006. aasta eelarve kohta: komisjoni iga-aastane poliitilise strateegia raport (APS) (2004/2270(BUD)) | 482 |
| P6_TA(2005)0127Euroopa Ülemkogu istung (22. ja 23. märtsil 2005 Brüsselis)Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Ülemkogu 22. ja 23. märtsi 2005 Brüsseli kohtumise tulemuste kohta | 487 |
| | Neljapäev, 14. aprill 2005 |
| 2006/C 033E/4 | PROTOKOLL | 492 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD


  Istungi algus


  Esitatud dokumendid


  Doping spordis (arutelu)


  Kultuuriline mitmekesisus (arutelu)


  Uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varud * - Merikeele varud * (arutelu)


  Järgmise osaistungjärgu päevakord


  Nõukogu ühiste seisukohtade edastamine


  Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus


  Tervitus


  Hääletused


  Merikeele varud * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Mootorsõidukite korduvkasutamine, ringlusse võtmine ja taaskasutamine ***I (hääletus)


  Uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varud * (hääletus)


  Lääne-Balkani piirkondliku integratsiooni olukord (hääletus)


  Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (2003) (hääletus)


  Euroopa julgeolekustrateegia (hääletus)


  Doping spordis (hääletus)


  Kultuuriline mitmekesisus (hääletus)


  Hääletuse kohta selgituste andmine


  Hääletuse parandused


  Eelmise istungi protokolli kinnitamine


  Assigneeringute ümberpaigutamine


  Põud Portugalis (arutelu)


  Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (arutelu)


  Bangladesh


  Humanitaarabi Lääne-Sahara põgenikele


  Lampedusa


  Hääletused


  Bangladesh (hääletus)


  Humanitaarabi Lääne-Sahara põgenikele (hääletus)


  Lampedusa (hääletus)


  Põud Portugalis (hääletus)


  Hääletuse parandused


  Parlamentidevaheliste delegatsioonide koosseis


  Teatud dokumente puudutavad otsused


  Registrisse kantud kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)


  Käesoleval istungil vastuvõetud tekstide edastamine


  Järgmise osaistungjärgu toimumise ajakava


  Istungjärgu vaheaeg |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 505 |
| I LISA | 507 |
| II LISA | 516 |
| VASTUVÕETUD TEKSTID | 540 |
| P6_TA(2005)0128Merikeele varud *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse La Manche'i väina läänosa ja Biskaia lahe merikeele varude taastamise meetmed (KOM(2003)0819 - C5-0047/2004 - 2003/0327(CNS)) | 540 |
| P6_TA(2005)0129Mootorsõidukite korduskasutatavus, ringlussevõetavus ja taaskasutatavus ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega käsitletakse mootorsõidukite tüübikinnitust, pidades silmas mootorsõidukite korduskasutatavust, ringlussevõetavust ja taaskasutatavust ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ (KOM(2004)0162 - C5-0126/2004 - 2004/0053(COD)) | 545 |
| P6_TC1-COD(2004)0053Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. aprillil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, millega käsitletakse mootorsõidukite tüübikinnitust, pidades silmas mootorsõidukite korduvkasutatavust, ringlussevõetavust ja taaskasutatavust ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ | 545 |
| LISALISADE LOETELU | 551 |
| I LISANÕUDED | 551 |
| II LISATEATIS SÕIDUKI EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMISEKS | 553 |
| III LISASÕIDUKI EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSE NÄIDIS | 555 |
| IV LISATOOTJA EELHINDAMINE | 556 |
| IV lisa 1. liideVASTAVUSTUNNISTUSE NÄIDIS | 556 |
| V LISAMITTEKORDUVKASUTATAVAD KOOSTISOSAD | 557 |
| VI LISADIREKTIIVI 70/156/EMÜ MUUTMINE | 557 |
| P6_TA(2005)0130Meetmete kehtestamine uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude taastamiseks *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse Kantaabria meres ja Pürenee poolsaarest läänes olevate uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude taastamise meetmed ning muudetakse määrust (EÜ) nr 850/98 (KOM(2003)0818 - C5-0042/2004 - 2003/0318(CNS)) | 558 |
| P6_TA(2005)0131Balkani riigidEuroopa Parlamendi resolutsioon piirkondliku integratsiooni olukorra kohta Lääne-Balkani riikides | 565 |
| P6_TA(2005)0132Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (2003)Euroopa Parlamendi resolutsioon nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile seoses ühise välis- ja julgeolekupoliitika põhiaspektide ja põhivalikutega, sealhulgas nende finantsmõju kohta Euroopa ühenduste 2003. aasta üldeelarvele (8412/2004 - 2004/2172(INI)) | 573 |
| P6_TA(2005)0133Euroopa julgeolekustrateegiaEuroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa julgeolekustrateegia kohta (2004/2167(INI)) | 580 |
| P6_TA(2005)0134Doping spordisEuroopa Parlamendi resolutsioon, mis käsitleb võitlust dopingu kasutamise vastu spordis | 590 |
| P6_TA(2005)0135Kultuuriline mitmekesisusEuroopa Parlamendi resolutsioon kultuurilise sisu ja kunstilise väljenduse mitmekesisuse kaitse konventsiooni ettevalmistamiseks | 591 |
| P6_TA(2005)0136BangladeshEuroopa Parlamendi resolutsioon Bangladeshi kohta | 594 |
| P6_TA(2005)0137Humanitaarabi Lääne-Sahara põgenikeleEuroopa Parlamendi resolutsioon humanitaarabi kohta Sahara põgenikele | 596 |
| P6_TA(2005)0138LampedusaEuroopa Parlamendi resolutsioon Lampedusa kohta | 598 |
| P6_TA(2005)0139Põud PortugalisEuroopa Parlamendi resolutsioon põua kohta Portugalis | 599 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

Ι   (Teatis)

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2005-2006

Esmaspäev, 11. aprill 2005

2006/C 033E/1

PROTOKOLL

1

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

Istungjärgu jätkamine

Tervitus

Mälestuseks

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Kaasotsustamismenetlusel vastu võetud aktide allkirjastamine

Parlamendi komisjonide koosseis

Esitatud dokumendid

Nõukogu saadetud kokkulepete tekstid

Petitsioonid

Parlamendi seisukohtade ja resolutsioonide vastuvõtmisele järgnev tegevus

Kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)

Ajakava 2006

Tööplaan

Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel

2004. aastal tehtud edusammud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala väljakujundamises - Isikuandmete säilitamine (arutelu)

Protsessuaalsed õigused kriminaalmenetlustes * (arutelu)

Euroopa politseikolledž (CEPOL) * (arutelu)

Autovedudega seotud sotsiaalõigusnormid ***II - Autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ja sõidumeerikuid käsitlevate normide ühtlustamine ***II (arutelu)

Lähimeresõit (arutelu)

Järgmise istungi päevakord

Istungi lõpp

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

17

Teisipäev, 12. aprill 2005

2006/C 033E/2

PROTOKOLL

18

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

Istungi algus

Parlamendi koosseis

Päevakord ja muudatusettepanekute esitamise tähtaeg

Esitatud dokumendid

Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (esitatud resolutsiooni ettepanekute tutvustamine)

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve III jagu - 2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve I jagu - 2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve II, IV, V, VI, VII, VIII jagu - 2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: detsentraliseeritud asutused - 2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: 6., 7., 8. ja 9. Euroopa Arengufond (arutelu)

Aastatuhande arengueesmärkide saavutamine (arutelu)

Võitlus malaaria vastu (arutelu)

Hääletused

Euroopa Parlamendi asepresidendi valimine

Piirkondlik riigiabi (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Laienemisjärgne ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Europoli eurode võltsimise vastu võitlemise keskasutuseks määramine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Euroopa politseikolledž (CEPOL) * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Lähimeresõit (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Kolmandate riikide teadlastele lubade andmise menetlus: erivastuvõtumenetlus * - vastuvõtmise lihtsustamine * - lühiajalised viisad ***I (hääletus)

Ohtlikud ained (kodukorra artikkel 81) (hääletus)

Protsessuaalsed õigused kriminaalmenetlustes * (hääletus)

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve III jagu (hääletus)

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve I jagu (hääletus)

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve II, IV, V, VI, VII, VIII jagu (hääletus)

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: detsentraliseeritud asutused (hääletus)

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: 6., 7., 8. ja 9. Euroopa Arengufond (hääletus)

Aastatuhande arengueesmärkide saavutamine (hääletus)

Hääletuse kohta selgituste andmine

Hääletuse parandused

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Bulgaaria Vabariigi Euroopa Liidu liikmeks saamise taotlus *** - Bulgaaria Vabariigi ELi liikmeks saamise taotlus - Rumeenia ELi liikmeks saamise taotlus *** - Rumeenia ELi liikmeks saamise taotlus - Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemise finantsmõjud (arutelu)

Majanduspoliitika ja tööhõive üldsuuniste ühendatud pakett (arutelu)

Infotund (küsimused komisjonile)

Ülemaailmne gripipandeemia oht (arutelu)

Komisjoni iga-aastane poliitiline strateegia (2006) (arutelu)

Regionaalpoliitika väljakutsed - Regionaalpoliitika väljakutsed finantsraamistiku kontekstis (2007-2013) (arutelu)

Ökodisaini nõuded energiat tarbivatele toodetele ***II (arutelu)

Laevakütuste väävlisisaldus ***II (arutelu)

Järgmise istungi päevakord

Istungi lõpp

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

40

I LISA

42

II LISA

53

VASTUVÕETUD TEKSTID

132

P6_TA(2005)0083Ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise tõttu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (KOM(2004)0592 - C6-0118/2004 - 2004/0202(COD))

132

P6_TA(2005)0084Europoli eurode võltsimise vastu võitlemise keskasutuseks määramine *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi initsiatiivi kohta võtta vastu nõukogu otsus euro kaitsmise kohta võltsimise eest, määrates Europoli eurode võltsimise vastu võitlemise keskasutuseks (14811/2004 - C6-0221/2004 - 2004/0817(CNS))

132

P6_TA(2005)0085Euroopa Politseikolledž (CEPOL) *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega luuakse Euroopa politseikolledž (CEPOL) kui Euroopa Liidu organ (KOM(2004)0623 - C6-0203/2004 - 2004/0215(CNS))

136

P6_TA(2005)0086MerelühisõitEuroopa Parlamendi resolutsioon merelühisõidu kohta (2004/2161(INI))

142

P6_TA(2005)0087Kolmandate riikide teadlased (erivastuvõtumenetlus) *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv seoses kolmandate riikide kodanike erivastuvõtumenetlusega teadusuuringute eesmärgil (KOM(2004)0178 - C6-0011/2004 - 2004/0061(CNS))

146

P6_TA(2005)0088Kolmandate riikide teadlased (vastuvõtmise lihtsustamine) *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus, mille eesmärk on kolmandate riikide kodanike vastuvõtmise lihtsustamine teadusuuringute eesmärgil Euroopa Ühenduses (KOM(2004)0178 - C6-0012/2004 - 2004/0062(CNS))

152

P6_TA(2005)0089Kolmandate riikide teadlased (lühiajalised viisad) ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus, mille eesmärk on lihtsustada ühtsete lühiajaliste viisade väljastamist liikmesriikide poolt kolmandate riikide kodanikest teadlastele, kes reisivad teadusuuringute eesmärgil Euroopa Ühenduses (KOM(2004)0178 - C6-0013/2004 - 2004/0063(COD))

154

P6_TC1-COD(2004)0063Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. aprillil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus 2005/.../EÜ liikmesriikidepoolt ühtsete lühiajaliste viisade andmise hõlbustamise kohta kolmandate riikide teadlastele, kes reisivad Euroopa Ühenduses teadusliku uurimistegevuse eesmärgil

154

P6_TA(2005)0090Ohtlikud ainedEuroopa Parlamendi resolutsioon komisjoni otsuse eelnõu kohta, millega muudetakse tehnilise arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/95/EÜ teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, lisa (CMT-2005-151 ja CMT-2005-642)

157

P6_TA(2005)0091Protsessuaalsed õigused kriminaalmenetlustes *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus teatavate protsessuaalsete õiguste kohta kriminaalmenetlustes kõikjal Euroopa Liidus (KOM(2004)0328 - C6-0071/2004 - 2004/0113(CNS))

159

P6_TA(2005)00922003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve III jagu

169

1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, III jagu - komisjon (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC) - SEK(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC))

169

2.   Euroopa Parlamendi otsus kontode sulgemise kohta seoses Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisega, III jagu -komisjon (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC) - SEK(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC))

170

3.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, III jagu - komisjon (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC)) - SEK(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC))

171

P6_TA(2005)00932003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve I jagu

191

1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, I jagu - Euroopa Parlament (C6-0015/2005 - 2004/2041(DEC))

191

2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, I jagu - Euroopa Parlament (C6-0015/2005 - 2004/2041(DEC))

192

P6_TA(2005)00942003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: II jagu - nõukogu

203

1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, II jagu - nõukogu (C6-0016/2005 - 2004/2042(DEC))

203

2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, II jagu - nõukogu (C6-0016/2005 - 2004/2042(DEC))

204

P6_TA(2005)00952003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: IV jagu - Euroopa Kohus

205

1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, IV jagu - Euroopa Kohus (C6-0017/2005 - 2004/2043(DEC))

205

2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, IV jagu - Euroopa Kohus (C6-0017/2005 - 2004/2043(DEC))

206

P6_TA(2005)00962003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: V jagu - kontrollikoda

208

1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, V jagu - kontrollikoda (C6-0018/2005 - 2004/2044(DEC))

208

2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, V jagu - kontrollikoda (C6-0018/2005 - 2004/2044(DEC))

209

P6_TA(2005)00972003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: VI jagu - Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

212

1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, VI jagu - Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee (C6-0019/2005 - 2004/2045(DEC))

212

2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, VI jagu - Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee (C6-0019/2005 - 2004/2045(DEC))

213

P6_TA(2005)00982003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: VII jagu - regioonide komitee

215

1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, VII jagu - regioonide komitee (C6-0020/2005 - 2004/2046(DEC))

215

2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, VII jagu - regioonide komitee (C6-0020/2005 - 2004/2046(DEC))

215

P6_TA(2005)00992003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: VIII jagu - ombudsman

218

1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, VIII jagu - ombudsman (C6-0021/2005 - 2004/2047(DEC))

218

2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, VIII jagu - ombudsman (C6-0021/2005 - 2004/2047(DEC))

219

P6_TA(2005)01002003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Ülesehitusamet

220

1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Ülesehitusameti direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0216/2004 - C6-0235/2004 - 2004/2051(DEC))

220

2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Ülesehitusameti direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0216/2004 - C6-0235/2004 - 2004/2051(DEC))

221

P6_TA(2005)01012003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

227

1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0207/2004 - C6-0226/2004 - 2004/2050(DEC))

227

2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0207/2004 - C6-0226/2004 - 2004/2050(DEC))

228

P6_TA(2005)01022003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

233

1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0208/2004 - C6-0227/2004 - 2004/2060(DEC))

233

2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0208/2004 - C6-0227/2004 - 2004/2060(DEC))

234

P6_TA(2005)01032003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Keskkonnaagentuur

239

1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuri tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0209/2004 - C6-0228/2004 - 2004/2053(DEC))

239

2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuri tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0209/2004 - C6-0228/2004 - 2004/2053(DEC))

240

P6_TA(2005)01042003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuur

245

1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0213/2004 - C6-0232/2004 - 2004/2061(DEC))

245

2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0213/2004 - C6-0232/2004 - 2004/2061(DEC))

246

P6_TA(2005)01052003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Ravimihindamisamet

251

1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Ravimihindamisameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0212/2004 - C6-0231/2004 - 2004/2056(DEC))

251

2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Ravimihindamisameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0212/2004 - C6-0231/2004 - 2004/2056(DEC))

252

P6_TA(2005)01062003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus

257

1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0214/2004 - C6-0233/2004 - 2004/2062(DEC))

257

2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0214/2004 - C6-0233/2004 - 2004/2062(DEC))

258

P6_TA(2005)01072003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Eurojust

263

1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Eurojusti haldusdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0220/2004 - C6-0239/2004 - 2004/2063(DEC))

263

2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Eurojusti haldusdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0220/2004 - C6-0239/2004 - 2004/2063(DEC))

264

P6_TA(2005)01082003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Koolitusfond

268

1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Koolitusfondi direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0210/2004 - C6-0229/2004 - 2004/2058(DEC))

268

2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Koolitusfondi direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0210/2004 - C6-0229/2004 - 2004/2058(DEC))

269

P6_TA(2005)01092003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus

274

1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0211/2004 - C6-0230/2004 - 2004/2055(DEC))

274

2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0211/2004 - C6-0230/2004 - 2004/2055 (DEC))

275

P6_TA(2005)01102003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus

280

1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0215/2004 - C6-0234/2004 - 2004/2059(DEC))

280

2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0215/2004 - C6-0234/2004 - 2004/2059(DEC))

281

P6_TA(2005)01112003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Toiduohutusamet

286

1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0217/2004 - C6-0236/2004 - 2004/2054(DEC))

286

2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0217/2004 - C6-0236/2004 - 2004/2054(DEC))

287

P6_TA(2005)01122003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Meresõiduohutuse Amet

292

1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0218/2004 - C6-0237/2004 - 2004/2057(DEC))

292

2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0218/2004 - C6-0237/2004 - 2004/2057(DEC))

293

P6_TA(2005)01132003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Lennundusohutusamet

297

1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Lennundusohutusameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0219/2004 - C6-0238/2004 - 2004/2052(DEC))

297

2.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Lennundusohutusameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0219/2004 - C6-0238/2004 - 2004/2052(DEC))

298

P6_TA(2005)01142003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: kuues, seitsmes, kaheksas ja üheksas Euroopa Arengufond

303

1.   Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta komisjoni tegevusele kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004 - 2004/2049(DEC))

303

2.   Euroopa Parlamendi otsus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi 2003. eelarveaasta kontode sulgemise kohta (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004 - 2004/2049(DEC))

304

3.   Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta komisjoni tegevusele kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004 - 2004/2049(DEC))

305

P6_TA(2005)0115Aastatuhande arengueesmärgidEuroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Liidu rolli kohta aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel (2004/2252(INI))

311

Kolmapäev, 13. aprill 2005

2006/C 033E/3

PROTOKOLL

320

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

Istungi algus

Kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)

Euroopa Ülemkogu istung (22.-23. märtsil 2005 Brüsselis) (arutelu)

Hääletused

2006. aasta ajakava (hääletus)

Rumeenia ja Bulgaaria ELiga ühinemise rahaline mõju (hääletus)

Bulgaaria Vabariigi ELi liikmeks saamise taotlus (hääletus)

Bulgaaria Vabariigi ELi liikmeks saamise taotlus *** (hääletus)

Rumeenia ELi liikmeks saamise taotlus (hääletus)

Rumeenia ELi liikmeks saamise taotlus *** (hääletus)

Autovedudega seotud sotsiaalõigusnormid ***II (hääletus)

Autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ja sõidumeerikuid käsitlevate normide ühtlustamine ***II (hääletus)

Ökodisaini nõuded energiat tarbivatele toodetele ***II (hääletus)

Laevakütuste väävlisisaldus ***II (hääletus)

Tolueeni ja triklorobenseeni turustamine ja kasutamine ***I (hääletus)

Komisjoni iga-aastane poliitiline strateegia (2006) (hääletus)

Euroopa Ülemkogu istung (22.-23. märtsil 2005 Brüsselis) (hääletus)

Hääletuse kohta selgituste andmine

Hääletuse parandused

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Lääne-Balkani piirkondliku integratsiooni olukord (arutelu)

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (2003) - Euroopa julgeolekustrateegia (arutelu)

Infotund (küsimused nõukogule)

Koondamislaine Alstomis (arutelu)

Maksu- ja keskkonnapoliitiline dumping (arutelu)

Uute liikmesriikide töötajate ja ettevõtete diskrimineerimine siseturul (arutelu)

Mootorsõidukite korduvkasutamine, ringlusse võtmine ja taaskasutamine ***I (arutelu)

Järgmise istungi päevakord

Istungi lõpp

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

332

I LISA

334

II LISA

346

VASTUVÕETUD TEKSTID

403

P6_TA(2005)0116Rumeenia ja Bulgaaria ELiga ühinemise finantsmõjudEuroopa Parlamendi resolutsioon Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemise finantsmõjude kohta (2005/2031(INI))

403

LISA 1EUROOPA PARLAMENDI, NÕUKOGU JA KOMISJONI ÜHISDEKLARATSIOON

403

LISA 2KOMISJONI 22. MÄRTSI 2004 ETTEPANEK RUMEENIA JA BULGAARIA RAHASTAMISPAKETI OSAS

404

P6_TA(2005)0117Bulgaaria Vabariigi ELi liikmeks saamise taotlusEuroopa Parlamendi resolutsioon Bulgaaria Vabariigi taotluse kohta saada Euroopa Liidu liikmeks (2005/2029(INI))

404

P6_TA(2005)0118Bulgaaria ***Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon Bulgaaria Vabariigi Euroopa Liidu liikmeks saamise taotluse kohta (AA1/2/2005 - C6-0085/2005 - 2005/0901(AVC))

409

P6_TA(2005)0119Rumeenia Vabariigi ELi liikmeks saamise taotlusEuroopa Parlamendi resolutsioon Rumeenia taotluse kohta astuda Euroopa Liidu liikmeks (2005/2028(INI))

410

P6_TA(2005)0120Rumeenia Vabariigi Euroopa Liidu liikmeks saamise taotlus ***Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon Rumeenia Euroopa Liidu liikmeks saamise taotluse kohta (AA1/2/2005 - C6-0086/2005 - 2005/0902(AVC))

414

P6_TA(2005)0121Autovedudega seotud sotsiaalõigusnormid ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv autovedudega seotud sotsiaalõigusnorme käsitlevate nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimuste kohta (11336/1/2004 - C6-0249/2004 - 2003/0255(COD))

415

P6_TC2-COD(2003)0255Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 13. aprillil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ autovedudega seotud sotsiaalõigusnorme käsitlevate nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimuste kohta

415

LISA I

423

LISA II

424

P6_TA(2005)0122Autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ja sõidumeerikuid käsitlevate normide ühtlustamine ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ning nõukogu määruste (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 muutmise kohta (11337/2/2004 - C6-0250/2004 - 2001/0241(COD))

424

P6_TC2-COD(2001)0241Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud teisel lugemisel 13. aprillil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2005 teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise ning nõukogu määruste (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 muutmise kohta

425

P6_TA(2005)0123Ökodisaini nõuded energiat tarbivatele toodetele ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/42/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 96/57/EÜ ja 2000/55/EÜ (11414/1/2004 - C6-0246/2004 - 2003/0172(COD))

442

P6_TC2-COD(2003)0172Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud teisel lugemisel 13. aprillil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/42/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 96/57/EÜ ja 2000/55/EÜ

443

I LISAMEETOD ÜLDISTE ÖKODISAINI NÕUETE SÄTESTAMISEKS

459

II LISAMEETOD SPETSIIFILISTE ÖKODISAINI NÕUETE KEHTESTAMISEKS

462

III LISAEÜ-VASTAVUSMÄRGIS

463

IV LISASISEMINE KAVANDI KONTROLL

463

V LISAJUHTIMISSÜSTEEM VASTAVUSE HINDAMISEKS

464

VI LISAVASTAVUSDEKLARATSIOON

466

VII LISARAKENDUSMEETMETE SISU

466

VIII LISA

467

P6_TA(2005)0124Laevakütuse väävlisisaldus ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 1999/32/EÜ laevakütuste väävlisisalduse kohta (12891/2/2004 - C6-0248/2004 - 2002/0259(COD))

468

P6_TC2-COD(2002)0259Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 13. aprillil 2005, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 1999/32/EÜ laevakütuste väävlisisalduse kohta

469

LISAKREEKA LAEVAD

479

P6_TA(2005)0125Tolueeni ja triklorobenseeni turule viimine ja kasutamine ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tolueeni ja triklorobenseeni turustamise ja kasutamise piirangute kohta (nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ kahekümne kaheksas muudatus) (KOM(2004)0320 - C6-0030/2004 - 2004/0111(COD))

480

P6_TC1-COD(2004)0111Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. aprillil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ tolueeni ja triklorobenseeni turustamise ning kasutamise piirangute kohta (nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ kahekümne kaheksas muudatus)

480

LISA

482

P6_TA(2005)0126Komisjoni iga-aastane poliitiline strateegia 2006. aastaksEuroopa Parlamendi resolutsioon 2006. aasta eelarve kohta: komisjoni iga-aastane poliitilise strateegia raport (APS) (2004/2270(BUD))

482

P6_TA(2005)0127Euroopa Ülemkogu istung (22. ja 23. märtsil 2005 Brüsselis)Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Ülemkogu 22. ja 23. märtsi 2005 Brüsseli kohtumise tulemuste kohta

487

Neljapäev, 14. aprill 2005

2006/C 033E/4

PROTOKOLL

492

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

Istungi algus

Esitatud dokumendid

Doping spordis (arutelu)

Kultuuriline mitmekesisus (arutelu)

Uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varud * - Merikeele varud * (arutelu)

Järgmise osaistungjärgu päevakord

Nõukogu ühiste seisukohtade edastamine

Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus

Tervitus

Hääletused

Merikeele varud * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Mootorsõidukite korduvkasutamine, ringlusse võtmine ja taaskasutamine ***I (hääletus)

Uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varud * (hääletus)

Lääne-Balkani piirkondliku integratsiooni olukord (hääletus)

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (2003) (hääletus)

Euroopa julgeolekustrateegia (hääletus)

Doping spordis (hääletus)

Kultuuriline mitmekesisus (hääletus)

Hääletuse kohta selgituste andmine

Hääletuse parandused

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Assigneeringute ümberpaigutamine

Põud Portugalis (arutelu)

Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (arutelu)

Bangladesh

Humanitaarabi Lääne-Sahara põgenikele

Lampedusa

Hääletused

Bangladesh (hääletus)

Humanitaarabi Lääne-Sahara põgenikele (hääletus)

Lampedusa (hääletus)

Põud Portugalis (hääletus)

Hääletuse parandused

Parlamentidevaheliste delegatsioonide koosseis

Teatud dokumente puudutavad otsused

Registrisse kantud kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)

Käesoleval istungil vastuvõetud tekstide edastamine

Järgmise osaistungjärgu toimumise ajakava

Istungjärgu vaheaeg

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

505

I LISA

507

II LISA

516

VASTUVÕETUD TEKSTID

540

P6_TA(2005)0128Merikeele varud *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse La Manche'i väina läänosa ja Biskaia lahe merikeele varude taastamise meetmed (KOM(2003)0819 - C5-0047/2004 - 2003/0327(CNS))

540

P6_TA(2005)0129Mootorsõidukite korduskasutatavus, ringlussevõetavus ja taaskasutatavus ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega käsitletakse mootorsõidukite tüübikinnitust, pidades silmas mootorsõidukite korduskasutatavust, ringlussevõetavust ja taaskasutatavust ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ (KOM(2004)0162 - C5-0126/2004 - 2004/0053(COD))

545

P6_TC1-COD(2004)0053Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. aprillil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, millega käsitletakse mootorsõidukite tüübikinnitust, pidades silmas mootorsõidukite korduvkasutatavust, ringlussevõetavust ja taaskasutatavust ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ

545

LISALISADE LOETELU

551

I LISANÕUDED

551

II LISATEATIS SÕIDUKI EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMISEKS

553

III LISASÕIDUKI EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSE NÄIDIS

555

IV LISATOOTJA EELHINDAMINE

556

IV lisa 1. liideVASTAVUSTUNNISTUSE NÄIDIS

556

V LISAMITTEKORDUVKASUTATAVAD KOOSTISOSAD

557

VI LISADIREKTIIVI 70/156/EMÜ MUUTMINE

557

P6_TA(2005)0130Meetmete kehtestamine uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude taastamiseks *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse Kantaabria meres ja Pürenee poolsaarest läänes olevate uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude taastamise meetmed ning muudetakse määrust (EÜ) nr 850/98 (KOM(2003)0818 - C5-0042/2004 - 2003/0318(CNS))

558

P6_TA(2005)0131Balkani riigidEuroopa Parlamendi resolutsioon piirkondliku integratsiooni olukorra kohta Lääne-Balkani riikides

565

P6_TA(2005)0132Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (2003)Euroopa Parlamendi resolutsioon nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile seoses ühise välis- ja julgeolekupoliitika põhiaspektide ja põhivalikutega, sealhulgas nende finantsmõju kohta Euroopa ühenduste 2003. aasta üldeelarvele (8412/2004 - 2004/2172(INI))

573

P6_TA(2005)0133Euroopa julgeolekustrateegiaEuroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa julgeolekustrateegia kohta (2004/2167(INI))

580

P6_TA(2005)0134Doping spordisEuroopa Parlamendi resolutsioon, mis käsitleb võitlust dopingu kasutamise vastu spordis

590

P6_TA(2005)0135Kultuuriline mitmekesisusEuroopa Parlamendi resolutsioon kultuurilise sisu ja kunstilise väljenduse mitmekesisuse kaitse konventsiooni ettevalmistamiseks

591

P6_TA(2005)0136BangladeshEuroopa Parlamendi resolutsioon Bangladeshi kohta

594

P6_TA(2005)0137Humanitaarabi Lääne-Sahara põgenikeleEuroopa Parlamendi resolutsioon humanitaarabi kohta Sahara põgenikele

596

P6_TA(2005)0138LampedusaEuroopa Parlamendi resolutsioon Lampedusa kohta

598

P6_TA(2005)0139Põud PortugalisEuroopa Parlamendi resolutsioon põua kohta Portugalis

599

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

Ι (Teatis)

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2005-2006

Esmaspäev, 11. aprill 2005

| 9.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 33/1

---

PROTOKOLL

(2006/C 33 E/01)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES

president

1.   Istungjärgu jätkamine

Istung algas kell 17.05.

2.   Tervitus

President tervitas parlamendi nimel Vatikani eriesindajat Euroopa Nõukogus, kardinal Rallot, kes viibis külaliste loožis.

3.   Mälestuseks

Parlamendi nimel avaldas president austust 2. aprillil 2005. aastal lahkunud paavst Johannes Paulus II mälestusele. President märkis, et saatis kohe pärast paavsti surmast teatamist Vatikanile kaastundeavalduse ning osales koos parlamendi asepresidendi Jacek Emil Saryusz-Wolski ja komisjoni presidendi José Manuel Barrosoga paavsti matusel Roomas. President meenutas Johannes Paulus II vaimse ja poliitilise pärandi olulisust.

Parlament pidas minutilise leinaseisaku.

4.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Hääletuse parandused:

Istungi kuupäev: 9. märts 2005

Raport: Valdis Dombrovskis - A6-0043/2005

| — | lõige 28

  poolt: Britta Thomsen |
| --- | --- |

—

lõige 28

poolt: Britta Thomsen

Resolutsiooni ettepanek B6-0186/2005: Lissaboni strateegia vahekokkuvõte

| — | muudatusettepanek 26, 1. osa

  poolt: Britta Thomsen |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 26, 1. osa

poolt: Britta Thomsen

| — | muudatusettepanek 2, 2. osa

  poolt: Jean-Marie Cavada

  vastu: Britta Thomsen |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 2, 2. osa

poolt: Jean-Marie Cavada

vastu: Britta Thomsen

Istungi kuupäev: 10. märts 2005

Resolutsiooni ettepanek RC-B6-0199/2005: Kauplemine munarakkudega

| — | muudatusettepanek 6

  poolt: Lissy Gröner |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 6

poolt: Lissy Gröner

Resolutsiooni ettepanek B6-0147/2005: Suhkruturu ühine korraldus

| — | muudatusettepanek 13S

  poolt: Gerard Batten |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 13S

poolt: Gerard Batten

| — | resolutsioon (terviktekst)

  vastu: Hélène Goudin, Nils Lundgren, Lars Wohlin |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

vastu: Hélène Goudin, Nils Lundgren, Lars Wohlin

*

- *

Punkti 15 parandus: Teatud dokumente puudutavad otsused.

Nõusolek omaalgatuslike raportite koostamiseks (kodukorra artikkel 45).

ITRE komisjon:

| — | Tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamiseks ettenähtud rahalised vahendid (2005/2027(INI))
  (nõuandvad komisjonid: CONT, ENVI)
  (pärast esimeeste konverentsi 3.3.2005 otsust) |
| --- | --- |

—

Tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamiseks ettenähtud rahalised vahendid (2005/2027(INI))

(nõuandvad komisjonid: CONT, ENVI)

(pärast esimeeste konverentsi 3.3.2005 otsust)

Eelmise istungi protokoll kinnitati.

5.   Kaasotsustamismenetlusel vastu võetud aktide allkirjastamine

President teatas, et vastavalt kodukorra artiklile 68 allkirjastab ta kolmapäeval koos nõukogu eesistujaga järgmised kaasotsustamismenetlusel vastu võetud aktid.

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 1419/1999/EÜ kultuurisündmusega Euroopa kultuuripealinn seotud ühenduse meetmete kohta aastateks 2005 kuni 2019 (3608/2005 - C6-0088/2005 - 2003/0274(COD)); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 1419/1999/EÜ kultuurisündmusega Euroopa kultuuripealinn seotud ühenduse meetmete kohta aastateks 2005 kuni 2019 (3608/2005 - C6-0088/2005 - 2003/0274(COD));

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes ning määrust (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord (3609/2005 - C6-0087/2005 - 2003/0184(COD)); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes ning määrust (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord (3609/2005 - C6-0087/2005 - 2003/0184(COD));

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (3611/2005 - C6-0090/2005 - 2003/0167(COD)). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (3611/2005 - C6-0090/2005 - 2003/0167(COD)).

6.   Parlamendi komisjonide koosseis

Fraktsiooni PPE-DE taotlusel kinnitas parlament järgmised ametissenimetamised:

| — | INTA komisjon: Jan Christian Ehler ei ole enam parlamendiliige; |
| --- | --- |

—

INTA komisjon: Jan Christian Ehler ei ole enam parlamendiliige;

| — | BUDG komisjon: Den Doveri asemele Richard James Ashworth; |
| --- | --- |

—

BUDG komisjon: Den Doveri asemele Richard James Ashworth;

| — | ECON komisjon: Jan Christian Ehler; |
| --- | --- |

—

ECON komisjon: Jan Christian Ehler;

| — | ITRE komisjon: Richard James Ashworthi asemele Den Dover. |
| --- | --- |

—

ITRE komisjon: Richard James Ashworthi asemele Den Dover.

Fraktsiooni PSE taotlusel kinnitas parlament järgmised ametissenimetamised:

| — | EMPL komisjon: Fausto Correia asemele Joel Hasse Ferreira; |
| --- | --- |

—

EMPL komisjon: Fausto Correia asemele Joel Hasse Ferreira;

| — | LIBE komisjon: Fausto Correia. |
| --- | --- |

—

LIBE komisjon: Fausto Correia.

7.   Esitatud dokumendid

Järgmised dokumendid on Euroopa Parlamendile esitanud

| 1) | parlamendi komisjonid:







  1.1) | raportid:







  — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse La Manche'i lääneosa ja Biskaia lahe merikeelevarude taastamise meetmed (KOM(2003)0819 - C5-0047/2004 - 2003/0327(CNS)) - kalanduskomisjon
  Raportöör Morillon Philippe (A6-0050/2005). |
| --- | --- | --- | --- |

1)

parlamendi komisjonid:

1.1)

raportid:

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse La Manche'i lääneosa ja Biskaia lahe merikeelevarude taastamise meetmed (KOM(2003)0819 - C5-0047/2004 - 2003/0327(CNS)) - kalanduskomisjon

Raportöör Morillon Philippe (A6-0050/2005).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse meetmed uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude taastamiseks Kantaabria meres ja Pürenee poolsaare lääneosas ning muudetakse määrust (EÜ) nr 850/98 (KOM(2003)0818 - C5-0042/2004 - 2003/0318(CNS)) - kalanduskomisjon
  Raportöör Miguélez Ramos Rosa (A6-0051/2005). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse meetmed uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude taastamiseks Kantaabria meres ja Pürenee poolsaare lääneosas ning muudetakse määrust (EÜ) nr 850/98 (KOM(2003)0818 - C5-0042/2004 - 2003/0318(CNS)) - kalanduskomisjon

Raportöör Miguélez Ramos Rosa (A6-0051/2005).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ühinemine rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooniga, mida on viimati muudetud Genfis 19. märtsil 1991 (KOM(2004)0798 - C6-0010/2005 - 2004/0275(CNS)) - põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon
  Raportöör Daul Joseph (A6-0052/2005). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ühinemine rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooniga, mida on viimati muudetud Genfis 19. märtsil 1991 (KOM(2004)0798 - C6-0010/2005 - 2004/0275(CNS)) - põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon

Raportöör Daul Joseph (A6-0052/2005).

| — | ***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb mootorsõidukite esikaitsesüsteemide kasutamist ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ (KOM(2003)0586 - C5-0473/2003 - 2003/0226(COD)) - transpordi- ja turismikomisjon
  Raportöör Hedkvist Petersen Ewa (A6-0053/2005). |
| --- | --- |

—

***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb mootorsõidukite esikaitsesüsteemide kasutamist ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ (KOM(2003)0586 - C5-0473/2003 - 2003/0226(COD)) - transpordi- ja turismikomisjon

Raportöör Hedkvist Petersen Ewa (A6-0053/2005).

| — | Raport






  1. | * ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, mis käsitleb kolmandate riikide kodanike erivastuvõtumenetlust teadusuuringute eesmärgil (KOM(2004)0178 - C6-0011/2004 - 2004/0061(CNS); |
| --- | --- | --- |

—

Raport

1.

- ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, mis käsitleb kolmandate riikide kodanike erivastuvõtumenetlust teadusuuringute eesmärgil (KOM(2004)0178 - C6-0011/2004 - 2004/0061(CNS);

| 2. | * ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus eesmärgiga lihtsustada kolmandate riikide kodanike vastuvõttu teadusuuringute eesmärgil Euroopa Ühenduses (KOM(2004)0178 - C6-0012/2004 - 2004/0062(CNS); |
| --- | --- |

2.

- ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus eesmärgiga lihtsustada kolmandate riikide kodanike vastuvõttu teadusuuringute eesmärgil Euroopa Ühenduses (KOM(2004)0178 - C6-0012/2004 - 2004/0062(CNS);

| 3. | ***I ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus eesmärgiga lihtsustada ühtsete lühiajaliste viisade väljastamist liikmesriikide poolt kolmandate riikide kodanikest teadlastele, kes reisivad teadusuuringute eesmärgil Euroopa Ühenduses (KOM(2004)0178 - C6-0013/2004 - 2004/0063(COD)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon |
| --- | --- |

3.

***I ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus eesmärgiga lihtsustada ühtsete lühiajaliste viisade väljastamist liikmesriikide poolt kolmandate riikide kodanikest teadlastele, kes reisivad teadusuuringute eesmärgil Euroopa Ühenduses (KOM(2004)0178 - C6-0013/2004 - 2004/0063(COD)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon

Raportöör Peillon Vincent (A6-0054/2005).

| — | Raport lähimeresõidu kohta (2004/2161(INI)) - transpordi- ja turismikomisjon
  Raportöör Navarro Robert (A6-0055/2005). |
| --- | --- |

—

Raport lähimeresõidu kohta (2004/2161(INI)) - transpordi- ja turismikomisjon

Raportöör Navarro Robert (A6-0055/2005).

| — | *** Soovitus ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli allakirjutamise kohta Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide nimel seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi lepingus osalemisega nende ühinemise alusel Euroopa Liiduga (12585/2004 - KOM(2004)0596 - C6-0247/2004 - 2004/0201(AVC) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon
  Raportöör Kirkhope Timothy (A6-0058/2005). |
| --- | --- |

—

*** Soovitus ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli allakirjutamise kohta Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide nimel seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi lepingus osalemisega nende ühinemise alusel Euroopa Liiduga (12585/2004 - KOM(2004)0596 - C6-0247/2004 - 2004/0201(AVC) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon

Raportöör Kirkhope Timothy (A6-0058/2005).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega luuakse Euroopa politseikolledž (CEPOL) kui Euroopa Liidu organ (KOM(2004)0623 - C6-0203/2004 - 2004/0215(CNS)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon
  Raportöör Demetriou Panayiotis (A6-0059/2005). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega luuakse Euroopa politseikolledž (CEPOL) kui Euroopa Liidu organ (KOM(2004)0623 - C6-0203/2004 - 2004/0215(CNS)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon

Raportöör Demetriou Panayiotis (A6-0059/2005).

| — | ***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega moodustatakse arengukoostöö ja majanduskoostöö finantseerimisinstrument (KOM(2004)0629 - C6-0128/2004 - 2004/0220(COD)) - arengukomisjon
  Raportöör Mitchell Gay (A6-0060/2005). |
| --- | --- |

—

***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega moodustatakse arengukoostöö ja majanduskoostöö finantseerimisinstrument (KOM(2004)0629 - C6-0128/2004 - 2004/0220(COD)) - arengukomisjon

Raportöör Mitchell Gay (A6-0060/2005).

| — | Raport: Nõukogu aastaaruanne Euroopa Parlamendile ÜVJP põhiaspektide ja põhivalikute, sealhulgas nende rahalise mõju kohta Euroopa ühenduste üldeelarvele - 2003 (2004/2172(INI)) - välisasjade komisjon
  Raportöör Brok Elmar (A6-0062/2005). |
| --- | --- |

—

Raport: Nõukogu aastaaruanne Euroopa Parlamendile ÜVJP põhiaspektide ja põhivalikute, sealhulgas nende rahalise mõju kohta Euroopa ühenduste üldeelarvele - 2003 (2004/2172(INI)) - välisasjade komisjon

Raportöör Brok Elmar (A6-0062/2005).

| — | Raport Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, I jagu - Euroopa Parlament (C6-0015/2005 - 2004/2041(DEC)) - eelarvekontrollikomisjon
  Raportöör Juknevičienė Ona (A6-0063/2005). |
| --- | --- |

—

Raport Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, I jagu - Euroopa Parlament (C6-0015/2005 - 2004/2041(DEC)) - eelarvekontrollikomisjon

Raportöör Juknevičienė Ona (A6-0063/2005).

| — | * Report on the proposal for a Council framework decision on certain procedural rights in criminal proceedings throughout the European Union (COM(2004)0328 - C6-0071/2004 - 2004/0113(CNS)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon
  Raportöör Buitenweg Kathalijne Maria (A6-0064/2005) (eestikeelne versioon puudub). |
| --- | --- |

—

- Report on the proposal for a Council framework decision on certain procedural rights in criminal proceedings throughout the European Union (COM(2004)0328 - C6-0071/2004 - 2004/0113(CNS)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon

Raportöör Buitenweg Kathalijne Maria (A6-0064/2005) (eestikeelne versioon puudub).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001 seoses vastastikkuse mehhanismiga (KOM(2004)0437 - C6-0097/2004 - 2004/0141(CNS)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon
  Raportöör Lax Henrik (A6-0065/2005). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001 seoses vastastikkuse mehhanismiga (KOM(2004)0437 - C6-0097/2004 - 2004/0141(CNS)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon

Raportöör Lax Henrik (A6-0065/2005).

| — | Raport Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, II jagu - nõukogu (C6-0016/2005 - 2004/2042(DEC)); IV jagu - kohus (C6-0071/2005 - 2004/2043(DEC)); V jagu - kontrollikoda (C6-0018/2005 - 2004/2044(DEC)); VI jagu - majandus- ja sotsiaalkomitee (C6-0019/2005 - 2004/2045(DEC)); VII jagu - regioonide komitee (C6-0020/2005 - 2004/2046(DEC)); VIII jagu - ombudsman (C6-0021/2005 - 2004/2047(DEC)) - eelarvekontrollikomisjon
  Raportöör Stubb Alexander (A6-0066/2005). |
| --- | --- |

—

Raport Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, II jagu - nõukogu (C6-0016/2005 - 2004/2042(DEC)); IV jagu - kohus (C6-0071/2005 - 2004/2043(DEC)); V jagu - kontrollikoda (C6-0018/2005 - 2004/2044(DEC)); VI jagu - majandus- ja sotsiaalkomitee (C6-0019/2005 - 2004/2045(DEC)); VII jagu - regioonide komitee (C6-0020/2005 - 2004/2046(DEC)); VIII jagu - ombudsman (C6-0021/2005 - 2004/2047(DEC)) - eelarvekontrollikomisjon

Raportöör Stubb Alexander (A6-0066/2005).

| — | ***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise tõttu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (KOM(2004)0592 - C6-0118/2004 - 2004/0202(COD)) - regionaalarengukomisjon
  Raportöör Galeote Quecedo Gerardo (A6-0067/2005). |
| --- | --- |

—

***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise tõttu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (KOM(2004)0592 - C6-0118/2004 - 2004/0202(COD)) - regionaalarengukomisjon

Raportöör Galeote Quecedo Gerardo (A6-0067/2005).

| — | Raport siseturu kohta uutes liikmesriikides: olukord, võimalused ja õppetunnid (2004/2155(INI)) - siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon
  Raportöör Handzlik Małgorzata (A6-0068/2005). |
| --- | --- |

—

Raport siseturu kohta uutes liikmesriikides: olukord, võimalused ja õppetunnid (2004/2155(INI)) - siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon

Raportöör Handzlik Małgorzata (A6-0068/2005).

| — | Raport komisjonile heakskiidu andmise kohta kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004 - 2004/2049(DEC)) - eelarvekontrollikomisjon
  Raportöör Xenogiannakopoulou Marilisa (A6-0069/2005). |
| --- | --- |

—

Raport komisjonile heakskiidu andmise kohta kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004 - 2004/2049(DEC)) - eelarvekontrollikomisjon

Raportöör Xenogiannakopoulou Marilisa (A6-0069/2005).

| — | Raport Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu - komisjon (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC) - SEK(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC)) - eelarvekontrollikomisjon
  Raportöör Wynn Terence (A6-0070/2005). |
| --- | --- |

—

Raport Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu - komisjon (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC) - SEK(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC)) - eelarvekontrollikomisjon

Raportöör Wynn Terence (A6-0070/2005).

| — | Raport 2006. aasta eelarve kohta: komisjoni poliitilise strateegia aruanne (APS) (2004/2270(BUD)) - eelarvekomisjon
  Raportöör Pittella Giovanni (A6-0071/2005). |
| --- | --- |

—

Raport 2006. aasta eelarve kohta: komisjoni poliitilise strateegia aruanne (APS) (2004/2270(BUD)) - eelarvekomisjon

Raportöör Pittella Giovanni (A6-0071/2005).

| — | Report on the European Security Strategy (2004/2167(INI)) - välisasjade komisjon
  Raportöör Kuhne Helmut (A6-0072/2005). (1) |
| --- | --- |

—

Report on the European Security Strategy (2004/2167(INI)) - välisasjade komisjon

Raportöör Kuhne Helmut (A6-0072/2005). (1)

| — | Raport 2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta:






  1. | Euroopa Ülesehitusamet (N6-0216/2004 - C6-0235/2004 - 2004/2051(DEC)), |
| --- | --- | --- |

—

Raport 2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta:

1.

Euroopa Ülesehitusamet (N6-0216/2004 - C6-0235/2004 - 2004/2051(DEC)),

| 2. | Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (N6-0207/2004 - C6-0226/2004 - 2004/2050(DEC)), |
| --- | --- |

2.

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (N6-0207/2004 - C6-0226/2004 - 2004/2050(DEC)),

| 3. | Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (N6-0208/2004 - C6-0227/2004 - 2004/2060(DEC)), |
| --- | --- |

3.

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (N6-0208/2004 - C6-0227/2004 - 2004/2060(DEC)),

| 4. | Euroopa Keskkonnaagentuur (N6-0209/2004 - C6-0228/2004 - 2004/2053(DEC)), |
| --- | --- |

4.

Euroopa Keskkonnaagentuur (N6-0209/2004 - C6-0228/2004 - 2004/2053(DEC)),

| 5. | Euroopa tööohutuse- ja töötervishoiu agentuur (N6-0213/2004 - C6-0232/2004 - 2004/2061(DEC), |
| --- | --- |

5.

Euroopa tööohutuse- ja töötervishoiu agentuur (N6-0213/2004 - C6-0232/2004 - 2004/2061(DEC),

| 6. | Euroopa Ravimihindamisamet (N6-0212/2004 - C6-0231/2004 - 2004/2056(DEC)), |
| --- | --- |

6.

Euroopa Ravimihindamisamet (N6-0212/2004 - C6-0231/2004 - 2004/2056(DEC)),

| 7. | Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus (N6-0214/2004 - C6-0233/2004 - 2004/2062(DEC)), |
| --- | --- |

7.

Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus (N6-0214/2004 - C6-0233/2004 - 2004/2062(DEC)),

| 8. | Eurojust (N6-0220/2004 - C6-0239/2004 - 2004/2063(DEC)), |
| --- | --- |

8.

Eurojust (N6-0220/2004 - C6-0239/2004 - 2004/2063(DEC)),

| 9. | Euroopa Koolitusfond (N6-0210/2004 - C6-0229/2004 - 2004/2058(DEC)), |
| --- | --- |

9.

Euroopa Koolitusfond (N6-0210/2004 - C6-0229/2004 - 2004/2058(DEC)),

| 10. | Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus (N6-0211/2004 - C6-0230/2004 - 2004/2055(DEC)), |
| --- | --- |

10.

Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus (N6-0211/2004 - C6-0230/2004 - 2004/2055(DEC)),

| 11. | Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus (N6-0215/2004 - C6-0234/2004 - 2004/2059(DEC)), |
| --- | --- |

11.

Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus (N6-0215/2004 - C6-0234/2004 - 2004/2059(DEC)),

| 12. | Euroopa Toiduohutusamet (N6-0217/2004 - C6-0236/2004 - 2004/2054(DEC)), |
| --- | --- |

12.

Euroopa Toiduohutusamet (N6-0217/2004 - C6-0236/2004 - 2004/2054(DEC)),

| 13. | Euroopa Meresõiduohutuse Amet (N6-0218/2004 - C6-0237/2004 - 2004/2057(DEC)), |
| --- | --- |

13.

Euroopa Meresõiduohutuse Amet (N6-0218/2004 - C6-0237/2004 - 2004/2057(DEC)),

| 14. | Euroopa Lennundusohutusamet (N6-0219/2004 - C6-0238/2004 - 2004/2052(DEC)) - eelarvekontrollikomisjon |
| --- | --- |

14.

Euroopa Lennundusohutusamet (N6-0219/2004 - C6-0238/2004 - 2004/2052(DEC)) - eelarvekontrollikomisjon

Raportöörid: Ayala Sender Inés, Schlyter Carl (A6-0074/2005).

| — | Raport Euroopa Liidu rolli kohta aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel (2004/2252(INI)) - arengukomisjon
  Raportöör Kinnock Glenys (A6-0075/2005). |
| --- | --- |

—

Raport Euroopa Liidu rolli kohta aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel (2004/2252(INI)) - arengukomisjon

Raportöör Kinnock Glenys (A6-0075/2005).

| — | Raport Rumeenia Euroopa Liidu liikmeks saamise taotluse kohta (2005/2028(INI)) - välisasjade komisjon
  Raportöör Moscovici Pierre (A6-0077/2005). |
| --- | --- |

—

Raport Rumeenia Euroopa Liidu liikmeks saamise taotluse kohta (2005/2028(INI)) - välisasjade komisjon

Raportöör Moscovici Pierre (A6-0077/2005).

| — | Report on the application by the Republic of Bulgaria to become a member of the European Union (2005/2029(INI)) - välisasjade komisjon
  Raportöör Van Orden Geoffrey (A6-0078/2005) (2). |
| --- | --- |

—

Report on the application by the Republic of Bulgaria to become a member of the European Union (2005/2029(INI)) - välisasjade komisjon

Raportöör Van Orden Geoffrey (A6-0078/2005) (2).

| — | * Raport Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi algatuse kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb euro kaitsmist võltsimise eest, määrates Europoli euro võltsimise vastu võitlemise keskasutuseks (14811/2004 - C6-0221/2004 - 2004/0817(CNS)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon
  Raportöör Díaz de Mera García Consuegra Agustín (A6-0079/2005). |
| --- | --- |

—

- Raport Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi algatuse kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb euro kaitsmist võltsimise eest, määrates Europoli euro võltsimise vastu võitlemise keskasutuseks (14811/2004 - C6-0221/2004 - 2004/0817(CNS)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon

Raportöör Díaz de Mera García Consuegra Agustín (A6-0079/2005).

| — | *** Soovitus Bulgaaria Vabariigi Euroopa Liidu liikmeks saamise taotluse kohta (AA1/2/2005 [01] - C6-0085/2005 - 2005/0901(AVC)) - välisasjade komisjon
  Raportöör Van Orden Geoffrey (A6-0082/2005). |
| --- | --- |

—

*** Soovitus Bulgaaria Vabariigi Euroopa Liidu liikmeks saamise taotluse kohta (AA1/2/2005 [01] - C6-0085/2005 - 2005/0901(AVC)) - välisasjade komisjon

Raportöör Van Orden Geoffrey (A6-0082/2005).

| — | *** Soovitus Rumeenia Euroopa Liidu liikmeks saamise taotluse kohta (AA1/2/2005 [02] - C6-0086/2005 - 2005/0902(AVC)) - välisasjade komisjon
  Raportöör Moscovici Pierre (A6-0083/2005). |
| --- | --- |

—

*** Soovitus Rumeenia Euroopa Liidu liikmeks saamise taotluse kohta (AA1/2/2005 [02] - C6-0086/2005 - 2005/0902(AVC)) - välisasjade komisjon

Raportöör Moscovici Pierre (A6-0083/2005).

| 1.2) | soovitused teisele lugemisele:







  — | ***II Soovitus teisele lugemisele: Nõukogu ühine seisukoht, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse vastuvõtmist laevakütuste väävlisisaldust käsitleva direktiivi 1999/32/EÜ muutmiseks (12891/2/2004 - C6-0248/2004 - 2002/0259(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon
  Raportöör Hassi Satu (A6-0056/2005). |
| --- | --- | --- |

1.2)

soovitused teisele lugemisele:

—

***II Soovitus teisele lugemisele: Nõukogu ühine seisukoht, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse vastuvõtmist laevakütuste väävlisisaldust käsitleva direktiivi 1999/32/EÜ muutmiseks (12891/2/2004 - C6-0248/2004 - 2002/0259(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon

Raportöör Hassi Satu (A6-0056/2005).

| — | ***II Soovitus teisele lugemisele: Nõukogu ühine seisukoht, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmist, millega luuakse raamistik nõuete kehtestamiseks energiat tarbivate toodete ökoprojekteerimisele ja muudetakse nõukogu direktiivi 92/42/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 96/57/EÜ ja 2000/55/EÜ (11414/1/2004 - C6-0246/2004 - 2003/0172(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon
  Raportöör Ries Frédérique (A6-0057/2005). |
| --- | --- |

—

***II Soovitus teisele lugemisele: Nõukogu ühine seisukoht, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmist, millega luuakse raamistik nõuete kehtestamiseks energiat tarbivate toodete ökoprojekteerimisele ja muudetakse nõukogu direktiivi 92/42/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 96/57/EÜ ja 2000/55/EÜ (11414/1/2004 - C6-0246/2004 - 2003/0172(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon

Raportöör Ries Frédérique (A6-0057/2005).

| — | ***II Soovitus teisele lugemisele: Nõukogu ühine seisukoht Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmiseks, mis puudutab autovedusid käsitlevaid sotsiaalõigusnorme puudutavate nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi (11336/1/2004 - C6-0249/2004 - 2003/0255(COD)) - transpordi- ja turismikomisjon
  Raportöör Markov Helmuth (A6-0073/2005). |
| --- | --- |

—

***II Soovitus teisele lugemisele: Nõukogu ühine seisukoht Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmiseks, mis puudutab autovedusid käsitlevaid sotsiaalõigusnorme puudutavate nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi (11336/1/2004 - C6-0249/2004 - 2003/0255(COD)) - transpordi- ja turismikomisjon

Raportöör Markov Helmuth (A6-0073/2005).

| — | ***II Soovitus teisele lugemisele: Nõukogu ühine seisukoht Euroopa Parlamendi ja nõukogu teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist käsitleva määruse vastuvõtmiseks, millega muudetakse nõukogu määruseid (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 (11337/2/2004 - C6-0250/2004 - 2001/0241(COD)) - transpordi- ja turismikomisjon
  Raportöör Markov Helmuth (A6-0076/2005). |
| --- | --- |

—

***II Soovitus teisele lugemisele: Nõukogu ühine seisukoht Euroopa Parlamendi ja nõukogu teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist käsitleva määruse vastuvõtmiseks, millega muudetakse nõukogu määruseid (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 (11337/2/2004 - C6-0250/2004 - 2001/0241(COD)) - transpordi- ja turismikomisjon

Raportöör Markov Helmuth (A6-0076/2005).

| 2) | parlamendiliikmed:







  2.1) | suuliselt vastatavad küsimused (kodukorra artikkel 108):







  — | Gerardo Galeote Quecedo, Konstantinos Hatzidakis ja Sérgio Marques fraktsiooni PPE-DE nimel, Constanze Angela Krehl, Bárbara Dührkop Dührkop, Marilisa Xenogiannakopoulou ja António Costa fraktsiooni PSE nimel, Euroopa Komisjonile: Regionaalpoliitika uued väljakutsed (B6-0161/2005); |
| --- | --- | --- | --- |

2)

parlamendiliikmed:

2.1)

suuliselt vastatavad küsimused (kodukorra artikkel 108):

—

Gerardo Galeote Quecedo, Konstantinos Hatzidakis ja Sérgio Marques fraktsiooni PPE-DE nimel, Constanze Angela Krehl, Bárbara Dührkop Dührkop, Marilisa Xenogiannakopoulou ja António Costa fraktsiooni PSE nimel, Euroopa Komisjonile: Regionaalpoliitika uued väljakutsed (B6-0161/2005);

| — | Jean-Marie Cavada, LIBE komisjoni nimel, nõukogule: Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala arendamisel tehtud edusammud 2004. aastal (EÜ asutamislepingu artikkel 2 ja ELi lepingu artikkel 39) (B6-0164/2005); |
| --- | --- |

—

Jean-Marie Cavada, LIBE komisjoni nimel, nõukogule: Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala arendamisel tehtud edusammud 2004. aastal (EÜ asutamislepingu artikkel 2 ja ELi lepingu artikkel 39) (B6-0164/2005);

| — | Jean-Marie Cavada, LIBE komisjoni nimel, Euroopa Komisjonile: 2004. aastal toimunud areng Vabadusel, turvalisusel ja õigsusel rajanev ala kehtestamisel (EÜ asutamislepingu artikkel 2 ja ELi lepingu artikkel 39) (B6-0165/2005); |
| --- | --- |

—

Jean-Marie Cavada, LIBE komisjoni nimel, Euroopa Komisjonile: 2004. aastal toimunud areng Vabadusel, turvalisusel ja õigsusel rajanev ala kehtestamisel (EÜ asutamislepingu artikkel 2 ja ELi lepingu artikkel 39) (B6-0165/2005);

| — | Alexander Nuno Alvaro fraktsiooni ALDE nimel, Kathalijne Maria Buitenweg fraktsiooni Verts/ALE nimel, Herbert Reul fraktsiooni PPE-DE nimel, ja Martine Roure fraktsiooni PSE nimel, nõukogule: Andmete säilitamine (B6-0166/2005/rév.1); |
| --- | --- |

—

Alexander Nuno Alvaro fraktsiooni ALDE nimel, Kathalijne Maria Buitenweg fraktsiooni Verts/ALE nimel, Herbert Reul fraktsiooni PPE-DE nimel, ja Martine Roure fraktsiooni PSE nimel, nõukogule: Andmete säilitamine (B6-0166/2005/rév.1);

| — | Francis Wurtz fraktsiooni GUE/NGL nimel, Harlem Désir fraktsiooni PSE nimel, ja Hélène Flautre fraktsiooni Verts/ALE nimel, Euroopa Komisjonile: Koondamislaine Alstomis (B6-0167/2005); |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz fraktsiooni GUE/NGL nimel, Harlem Désir fraktsiooni PSE nimel, ja Hélène Flautre fraktsiooni Verts/ALE nimel, Euroopa Komisjonile: Koondamislaine Alstomis (B6-0167/2005);

| — | Nikolaos Sifunakis, CULT komisjoni nimel, Euroopa Komisjonile: Võitlus dopingu kasutamise vastu spordis (B6-0168/2005); |
| --- | --- |

—

Nikolaos Sifunakis, CULT komisjoni nimel, Euroopa Komisjonile: Võitlus dopingu kasutamise vastu spordis (B6-0168/2005);

| — | Nikolaos Sifunakis, CULT komisjoni nimel, Euroopa Komisjonile: UNESCO konventsiooniprojekt - kultuuriline mitmekesisus (B6-0169/2005); |
| --- | --- |

—

Nikolaos Sifunakis, CULT komisjoni nimel, Euroopa Komisjonile: UNESCO konventsiooniprojekt - kultuuriline mitmekesisus (B6-0169/2005);

| — | Pedro Guerreiro, Bairbre de Brún ja Kyriacos Triantaphyllides fraktsiooni GUE/NGL nimel, Euroopa Komisjonile: Väljakutsed regionaalpoliitikale seoses finantsraamistikuga ajavahemikuks 2007-2013 (B6-0170/2005); |
| --- | --- |

—

Pedro Guerreiro, Bairbre de Brún ja Kyriacos Triantaphyllides fraktsiooni GUE/NGL nimel, Euroopa Komisjonile: Väljakutsed regionaalpoliitikale seoses finantsraamistikuga ajavahemikuks 2007-2013 (B6-0170/2005);

| — | Karl-Heinz Florenz, ENVI komisjoni nimel, Euroopa Komisjonile: Komisjoni strateegia rahvusvahelise püsivate orgaaniliste saasteainete (POP) konventsiooni poolte esimeseks konverentsiks (B6-0171/2005); |
| --- | --- |

—

Karl-Heinz Florenz, ENVI komisjoni nimel, Euroopa Komisjonile: Komisjoni strateegia rahvusvahelise püsivate orgaaniliste saasteainete (POP) konventsiooni poolte esimeseks konverentsiks (B6-0171/2005);

| — | Glyn Ford ja Erika Mann fraktsiooni PSE nimel, Neil Parish ja Robert Sturdy fraktsiooni PPE-DE nimel, ja Graham Watson fraktsiooni ALDE nimel, Euroopa Komisjonile: Maksu- ja keskkonnapoliitiline dumping (B6-0172/2005); |
| --- | --- |

—

Glyn Ford ja Erika Mann fraktsiooni PSE nimel, Neil Parish ja Robert Sturdy fraktsiooni PPE-DE nimel, ja Graham Watson fraktsiooni ALDE nimel, Euroopa Komisjonile: Maksu- ja keskkonnapoliitiline dumping (B6-0172/2005);

| — | Jacek Protasiewicz, Ria Oomen-Ruijten, Csaba Őry, Milan Cabrnoch, Mihael Brejc, Struan Stevenson ja Othmar Karas fraktsiooni PPE-DE nimel, Euroopa Komisjonile: Uute liikmesriikide tööliste ja ettevõtete diskrimineerimine Euroopa Liidu siseturul (B6-0173/2005); |
| --- | --- |

—

Jacek Protasiewicz, Ria Oomen-Ruijten, Csaba Őry, Milan Cabrnoch, Mihael Brejc, Struan Stevenson ja Othmar Karas fraktsiooni PPE-DE nimel, Euroopa Komisjonile: Uute liikmesriikide tööliste ja ettevõtete diskrimineerimine Euroopa Liidu siseturul (B6-0173/2005);

| — | Pierre Jonckheer fraktsiooni Verts/ALE nimel, Euroopa Komisjonile: Maksu- ja keskkonnapoliitiline dumping (B6-0229/2005) |
| --- | --- |

—

Pierre Jonckheer fraktsiooni Verts/ALE nimel, Euroopa Komisjonile: Maksu- ja keskkonnapoliitiline dumping (B6-0229/2005)

| 2.2) | infotunni ajal suuliselt vastatavad küsimused (kodukorra artikkel 109) (B6-0163/2005):

  Seppänen Esko, Evans Robert, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, McGuinness Mairead, Bushill-Matthews Philip, Posselt Bernd, Hökmark Gunnar, Martin David, Barón Crespo Enrique, Meyer Pleite Willy, Hammerstein Mintz David, Ortuondo Larrea Josu, Guardans Cambó Ignasi, Cavada Jean-Marie, Medina Ortega Manuel, Newton Dunn Bill, Ryan Eoin, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Aylward Liam, Westlund Åsa, Schlyter Carl, Hedkvist Petersen Ewa, Moraes Claude, Davies Chris, Triantaphyllides Kyriacos, Doyle Avril, Papadimoulis Dimitrios, López-Istúriz White Antonio, Matsis Yiannakis, Mitchell Gay, De Rossa Proinsias, Sjöstedt Jonas, Belet Ivo, Czarnecki Ryszard, Toussas Georgios, Manolakou Diamanto, Pafilis Athanasios, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Martin Hans-Peter, Figueiredo Ilda-Barón Crespo Enrique, Bushill-Matthews Philip, Aylward Liam, Staes Bart, Batzeli Katerina, Mitchell Gay, Ford Glyn, Papadimoulis Dimitrios, McGuinness Mairead, Lucas Caroline, Westlund Åsa, De Rossa Proinsias, Doyle Avril, Vakalis Nikolaos, Tzampazi Evangelia, Bowis John, Toussas Georgios, Posselt Bernd, Martin David, Hedh Anna, Beglitis Panagiotis, Davies Chris, Sjöstedt Jonas, Zwiefka Tadeusz, Brepoels Frederika, Matsis Yiannakis, Papastamkos Georgios, Seppänen Esko, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Evans Robert, Antoniozzi Alfredo, Karatzaferis Georgios, Valenciano Martínez-Orozco María Elena, Coveney Simon, Meyer Pleite Willy, Hammerstein Mintz David, Ortuondo Larrea Josu, Cavada Jean-Marie, Medina Ortega Manuel, Newton Dunn Bill, Ryan Eoin, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Segelström Inger, Moraes Claude, Speroni Francesco Enrico, Figueiredo Ilda, Sonik Bogusław, Díaz de Mera García Consuegra Agustín, López-Istúriz White Antonio, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Salinas García María Isabel, Belet Ivo, Reul Herbert, Czarnecki Ryszard, Riis-Jørgensen Karin, Schapira Pierre, Manolakou Diamanto, Pafilis Athanasios, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Martin Hans-Peter, Goudin Hélène, Sifunakis Nikolaos |
| --- | --- |

2.2)

infotunni ajal suuliselt vastatavad küsimused (kodukorra artikkel 109) (B6-0163/2005):

Seppänen Esko, Evans Robert, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, McGuinness Mairead, Bushill-Matthews Philip, Posselt Bernd, Hökmark Gunnar, Martin David, Barón Crespo Enrique, Meyer Pleite Willy, Hammerstein Mintz David, Ortuondo Larrea Josu, Guardans Cambó Ignasi, Cavada Jean-Marie, Medina Ortega Manuel, Newton Dunn Bill, Ryan Eoin, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Aylward Liam, Westlund Åsa, Schlyter Carl, Hedkvist Petersen Ewa, Moraes Claude, Davies Chris, Triantaphyllides Kyriacos, Doyle Avril, Papadimoulis Dimitrios, López-Istúriz White Antonio, Matsis Yiannakis, Mitchell Gay, De Rossa Proinsias, Sjöstedt Jonas, Belet Ivo, Czarnecki Ryszard, Toussas Georgios, Manolakou Diamanto, Pafilis Athanasios, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Martin Hans-Peter, Figueiredo Ilda-Barón Crespo Enrique, Bushill-Matthews Philip, Aylward Liam, Staes Bart, Batzeli Katerina, Mitchell Gay, Ford Glyn, Papadimoulis Dimitrios, McGuinness Mairead, Lucas Caroline, Westlund Åsa, De Rossa Proinsias, Doyle Avril, Vakalis Nikolaos, Tzampazi Evangelia, Bowis John, Toussas Georgios, Posselt Bernd, Martin David, Hedh Anna, Beglitis Panagiotis, Davies Chris, Sjöstedt Jonas, Zwiefka Tadeusz, Brepoels Frederika, Matsis Yiannakis, Papastamkos Georgios, Seppänen Esko, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Evans Robert, Antoniozzi Alfredo, Karatzaferis Georgios, Valenciano Martínez-Orozco María Elena, Coveney Simon, Meyer Pleite Willy, Hammerstein Mintz David, Ortuondo Larrea Josu, Cavada Jean-Marie, Medina Ortega Manuel, Newton Dunn Bill, Ryan Eoin, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Segelström Inger, Moraes Claude, Speroni Francesco Enrico, Figueiredo Ilda, Sonik Bogusław, Díaz de Mera García Consuegra Agustín, López-Istúriz White Antonio, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Salinas García María Isabel, Belet Ivo, Reul Herbert, Czarnecki Ryszard, Riis-Jørgensen Karin, Schapira Pierre, Manolakou Diamanto, Pafilis Athanasios, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Martin Hans-Peter, Goudin Hélène, Sifunakis Nikolaos

| 2.3) | resolutsiooni ettepanekud (kodukorra artikkel 113):







  — | Muscardini Cristiana - Resolutsiooni ettepanek Euroopa koolide tuleviku kohta (B6-0214/2005).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: CULT
  nõuandev komisjon: BUDG |
| --- | --- | --- | --- |

2.3)

resolutsiooni ettepanekud (kodukorra artikkel 113):

—

Muscardini Cristiana - Resolutsiooni ettepanek Euroopa koolide tuleviku kohta (B6-0214/2005).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: CULT

nõuandev komisjon: BUDG

| — | Deva Nirj, Bushill-Matthews Philip, Harbour Malcolm, Kirkhope Timothy, Purvis John - Resolutsiooni ettepanek kosmosesondi Huygens kohta (B6-0219/2005).






  edasi saadetud vastutavale | komisjonile: ITRE |
| --- | --- | --- |

—

Deva Nirj, Bushill-Matthews Philip, Harbour Malcolm, Kirkhope Timothy, Purvis John - Resolutsiooni ettepanek kosmosesondi Huygens kohta (B6-0219/2005).

edasi saadetud vastutavale

komisjonile: ITRE

| — | Muscardini Cristiana - Resolutsiooni ettepanek võitluse kohta naiste suguelundite moonutamise vastu (B6-0220/2005).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: FEMM
  nõuandev komisjon: DEVE |
| --- | --- | --- |

—

Muscardini Cristiana - Resolutsiooni ettepanek võitluse kohta naiste suguelundite moonutamise vastu (B6-0220/2005).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: FEMM

nõuandev komisjon: DEVE

| — | Muscardini Cristiana - Resolutsiooni ettepanek mõiste “jäätmed” definitsiooni kohta (B6-0222/2005).






  edasi saadetud vastutavale | komisjonile: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Muscardini Cristiana - Resolutsiooni ettepanek mõiste “jäätmed” definitsiooni kohta (B6-0222/2005).

edasi saadetud vastutavale

komisjonile: ENVI

| 2.4) | soovituste ettepanekud (kodukorra artikkel 114):

  Zappalà Stefano, fraktsiooni PPE-DE nimel - Soovituse ettepanek nõukogule: Terrorismi rahastamise ennetamine ja tõkestamine meetmete abil, mis seisnevad finantstehingute läbipaistvuse ja jälgitavuse ning teabevahetuse parandamises (B6-0221/2005).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: LIBE
  nõuandev komisjon: ECON |
| --- | --- | --- |

2.4)

soovituste ettepanekud (kodukorra artikkel 114):

Zappalà Stefano, fraktsiooni PPE-DE nimel - Soovituse ettepanek nõukogule: Terrorismi rahastamise ennetamine ja tõkestamine meetmete abil, mis seisnevad finantstehingute läbipaistvuse ja jälgitavuse ning teabevahetuse parandamises (B6-0221/2005).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: LIBE

nõuandev komisjon: ECON

| 2.5) | kirjalikud deklaratsioonid registrisse kandmiseks (kodukorra artikkel 116):







  — | Patrick Gaubert, Timothy Kirkhope ja Luis Herrero-Tejedor, Ingrid Betancourti ja Clara Rojase pantvangi võtmise 3. aastapäeva kohta (14/2005); |
| --- | --- | --- |

2.5)

kirjalikud deklaratsioonid registrisse kandmiseks (kodukorra artikkel 116):

—

Patrick Gaubert, Timothy Kirkhope ja Luis Herrero-Tejedor, Ingrid Betancourti ja Clara Rojase pantvangi võtmise 3. aastapäeva kohta (14/2005);

| — | Marielle De Sarnez ja Bernard Lehideux, orjakaubanduse ja orjuse kuulutamise kohta inimsusevastaseks kuriteoks (15/2005); |
| --- | --- |

—

Marielle De Sarnez ja Bernard Lehideux, orjakaubanduse ja orjuse kuulutamise kohta inimsusevastaseks kuriteoks (15/2005);

| — | Daniel Marc Cohn-Bendit, Andrew Duff, Alain Lamassoure ja Hannes Swoboda, Paul Wolfowitzi maailmapanga presidendi ametikohale nimetamise tagasilükkamise kohta (16/2005); |
| --- | --- |

—

Daniel Marc Cohn-Bendit, Andrew Duff, Alain Lamassoure ja Hannes Swoboda, Paul Wolfowitzi maailmapanga presidendi ametikohale nimetamise tagasilükkamise kohta (16/2005);

| — | Maciej Marian Giertych ja Sylwester Chruszcz, Lucas Cranach vanema maali “Madonna ja laps” Głogówisse tagastamise kohta (17/2005); |
| --- | --- |

—

Maciej Marian Giertych ja Sylwester Chruszcz, Lucas Cranach vanema maali “Madonna ja laps” Głogówisse tagastamise kohta (17/2005);

| — | Michael Cramer, Bronisław Geremek, Bogusław Liberadzki, Erik Meijer ja Paul Rübig, säästlike üleeuroopaliste transpordivõrkude (TEN-T) kaasrahastamise prioriteetide kehtestamise kohta (18/2005); |
| --- | --- |

—

Michael Cramer, Bronisław Geremek, Bogusław Liberadzki, Erik Meijer ja Paul Rübig, säästlike üleeuroopaliste transpordivõrkude (TEN-T) kaasrahastamise prioriteetide kehtestamise kohta (18/2005);

| — | Frank Vanhecke, Philip Claeys ja Koenraad Dillen, volinik Louis Micheli kava kohta kasutada arengukoostöö eriotstarbelisi allikaid sõjalistel eesmärkidel (19/2005); |
| --- | --- |

—

Frank Vanhecke, Philip Claeys ja Koenraad Dillen, volinik Louis Micheli kava kohta kasutada arengukoostöö eriotstarbelisi allikaid sõjalistel eesmärkidel (19/2005);

| — | Neil Parish, Paulo Casaca, Marios Matsakis, Caroline Lucas ja Miguel Portas, eksporditoetuste kohta elusveiste kolmandatesse riikidesse eksportimisel (20/2005). |
| --- | --- |

—

Neil Parish, Paulo Casaca, Marios Matsakis, Caroline Lucas ja Miguel Portas, eksporditoetuste kohta elusveiste kolmandatesse riikidesse eksportimisel (20/2005).

8.   Nõukogu saadetud kokkulepete tekstid

Nõukogu edastas järgmiste dokumentide tõestatud koopiad:

| — | protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Mauritiuse valitsuse vahelises Mauritiuse vetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetuse ajavahemikuks 3. detsembrist 2003 - 2. detsembrini 2007; |
| --- | --- |

—

protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Mauritiuse valitsuse vahelises Mauritiuse vetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetuse ajavahemikuks 3. detsembrist 2003 - 2. detsembrini 2007;

| — | protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Mauritiuse valitsuse vahelises Mauritiuse vetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetuse ajavahemikuks 3. detsembrist 2003 - 2. detsembrini 2007, ajutist kohaldamist käsitlev kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe; |
| --- | --- |

—

protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Mauritiuse valitsuse vahelises Mauritiuse vetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetuse ajavahemikuks 3. detsembrist 2003 - 2. detsembrini 2007, ajutist kohaldamist käsitlev kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe;

| — | protokoll ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu juurde seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi lepingus osalemisega nende ühinemise tõttu Euroopa Liiduga; |
| --- | --- |

—

protokoll ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu juurde seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi lepingus osalemisega nende ühinemise tõttu Euroopa Liiduga;

| — | Euroopa - Vahemere piirkonna lepingu protokoll ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga; |
| --- | --- |

—

Euroopa - Vahemere piirkonna lepingu protokoll ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga;

| — | partnerlus- ja koostöölepingu, millega sõlmitakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahel, protokoll, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga; |
| --- | --- |

—

partnerlus- ja koostöölepingu, millega sõlmitakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahel, protokoll, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga;

| — | ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatav protokoll, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut; |
| --- | --- |

—

ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule lisatav protokoll, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut;

| — | partnerlus- ja koostöölepingu, millega sõlmitakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kõrgõzstani Vabariigi vahel, protokoll, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga; |
| --- | --- |

—

partnerlus- ja koostöölepingu, millega sõlmitakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kõrgõzstani Vabariigi vahel, protokoll, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga;

| — | ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokoll, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga; |
| --- | --- |

—

ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokoll, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga;

| — | kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahel Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2 kohta; |
| --- | --- |

—

kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahel Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2 kohta;

| — | Euroopa Ühenduse ning Albaania Vabariigi vaheline Albaania Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlev raamleping; |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühenduse ning Albaania Vabariigi vaheline Albaania Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlev raamleping;

| — | Euroopa Ühenduse ning Horvaatia Vabariigi vaheline Horvaatia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlev raamleping; |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühenduse ning Horvaatia Vabariigi vaheline Horvaatia Vabariigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlev raamleping;

| — | Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vaheline Serbia ja Montenegro ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlev raamleping; |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vaheline Serbia ja Montenegro ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlev raamleping;

| — | Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline Bosnia ja Hertsegoviina ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlev raamleping; |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline Bosnia ja Hertsegoviina ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlev raamleping;

| — | partnerlus- ja koostööleping, millega seatakse sisse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tadžikistani Vabariigi vahel. |
| --- | --- |

—

partnerlus- ja koostööleping, millega seatakse sisse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tadžikistani Vabariigi vahel.

9.   Petitsioonid

Alltoodud kuupäevadel kanti registrisse järgmised petitsioonid, mis saadeti vastavalt kodukorra artikli 191 lõikele 5 edasi vastutavale parlamendikomisjonile:

4.3.2005

Kyriakos Tozakides (nr 225/2005);

Antonios Ziogas (nr 226/2005);

Alex Bermúdex (nr 227/2005);

Francisco Lorenzo Aparicio (nr 228/2005);

José Antonio Albert Monferrer (nr 229/2005);

Mariano Chaves Nuñez (nr 230/2005);

Jacques Ondoua (lisaks 5 allkirja) (nr 231/2005);

Marc Labrosse (lisaks 22 allkirja) (nr 232/2005);

Theodoros Papoulakos (nr 233/2005);

Umberto Soliani (nr 234/2005);

Dario De Pasquale (nr 235/2005);

Pasquale Galluccio (nr 236/2005);

Sergio Conti Nibali (nr 237/2005);

Sandra Di Muzio (nr 238/2005);

Patrizia Del Fiacco (nr 239/2005);

Gaetano Cortese (nr 240/2005);

Alessandro Scarabelli (nr 241/2005);

Regina Vecchi (nr 242/2005);

Antonio Saporito (nr 243/2005);

Roberto Tesi (nr 244/2005);

Luca Procacci (lisaks 1 allkiri) (Comitato dei Deportati in Campo di Sterminio Nazista KZ e dei Lavoratori Coatti in Fabbriche Tedesche) (nr 245/2005);

Eduardo Ribeiro (nr 246/2005);

Carlos Correia de Matos (nr 247/2005);

Félix Socías Bruguera (Associación Catalana de Capitanes de la Marina Mercante) (nr 248/2005);

Isaac Ibáñez García (nr 249/2005);

José Sanmartín García (nr 250/2005);

Raymont Parant (nr 251/2005);

Ben Djerba (nr 252/2005);

Caterina Alpa (lisaks 12 000 allkirja) (nr 253/2005);

18.3.2005

Dimitrios Kyriakopoulos (nr 254/2005);

Lazaros Tsanakas (nr 255/2005);

Anastasios Thodorisis (nr 256/2005);

Anastasion Katsianin (nr 257/2005);

Antonio García Sáez (nr 258/2005);

María Paz Calvo (nr 259/2005);

Francisco Guillan y Suarez (nr 260/2005);

Colette Goeuriot (nr 261/2005);

Robert Raynaud (nr 262/2005);

Joël Lunel (nr 263/2005);

Francesco Di Giano (nr 264/2005);

Sergio Trabalza (nr 265/2005);

John E West (nr 266/2005);

Jonathan Chandra (nr 267/2005);

Albert Žirovnický (nr 268/2005);

Velta Briedīte (lisaks 34 allkirja) (nr 269/2005);

Małgorzata Łagiedo (lisaks 2 allkirja) (nr 270/2005);

Eugeniusz Smoliński (nr 271/2005);

Alfred Azzopardi (nr 272/2005);

Arjan Beluli (lisaks 554 allkirja) (nr 273/2005);

Sotirios Souliotis (nr 274/2005);

Lieselotte Simmon et Joachim Schumann (nr 275/2005);

Edith Körper (Deutscher Falun Dafa Verein e.V.) (nr 276/2005);

Ellen Eigemeier (Ökologisch-Demokratische Partei) (lisaks 4800 allkirja) (nr 277/2005);

Emma Kamanina (nr 278/2005);

Paul-Hubert Mönnig (nr 279/2005);

Uwe Piepschyk (nr 280/2005);

Thomas Schwindkowski (nr 281/2005);

Mira Pohle (nr 282/2005);

Horst Hinspeter (nr 283/2005);

Andree Heilemann (nr 284/2005);

Christian et Mme Ivana Schoepf (nr 285/2005);

Francesco Palma (nr 286/2005);

Uwe Preugschat (nr 287/2005);

Arkadiusz Seliga (nr 288/2005);

Thomas Fauseweh (nr 289/2005);

Andreas Hümmer (nr 290/2005);

Fabian Panthen (nr 291/2005);

Walter Eckerl (nr 292/2005);

Nelli Dilmann (nr 293/2005);

8.4.2005

Ann Shepherd (nr 294/2005);

James Lunney (nr 295/2005);

Daniel Thompson (nr 296/2005);

Klas Hejm (Svenska Naturskyddsföreningen) (nr 297/2005);

Ole Vielemeyer (nr 298/2005);

Oisin Jones-Dillon (nr 299/2005);

Panicos Eleftheriou (nr 300/2005);

Hana Kastakova (nr 301/2005);

Martin Baldwin-Edwards (nr 302/2005);

Oisin Jones-Dillon (nr 303/2005);

Giovanni Pietro Nani (Comunitá Montana “Alta Valle Orba Erro Bormida di Spigno”) (nr 304/2005);

Carmine Rota (nr 305/2005);

Andrew Gray (nr 306/2005);

Mary Foley Corkery (nr 307/2005);

Brian Gonourie (nr 308/2005);

Hana Kastakova (nr 309/2005);

Michael Wattles (nr 310/2005);

Charles Cochrane (nr 311/2005);

Petri Mäkelä (nr 312/2005);

Constant Verbraeken (nr 313/2005)

György Cseh Németh (nr 314/2005)

Inta Leimane (lisaks 60 allkirja) (nr 315/2005);

Józef Szyc (nr 316/2005);

Krzysztof Sławomir Antosik (Towarzystwo Przyjaciół Biednych i Potrzebujących Pomocy) (nr 317/2005);

Filip Żelazny (nr 318/2005);

Vid Kondić (nr 319/2005);

Matev Krivic (Društvo izbrisanih prebivalcev Slovenije) (nr 320/2005);

Irini Vlaikidou (nr 321/2005);

Emmanouil Moulos (nr 322/2005);

Georgios Pilitsopoulos (nr 323/2005);

Christos Koumelis (nr 324/2005);

Nicolas Kasnakidis (nr 325/2005);

Ioannis Manos (nr 326/2005);

Antonio Rodríguez de León (Plataforma por el Mar Canario) (nr 327/2005);

Juan Carlos Del Olmo Castillejos (WWF/Adena) (nr 328/2005);

Thais Del Castillo Perez (nr 329/2005);

Evariste Pini-Pini Nsasay (nr 330/2005);

Léon Verbeeck (Groupe “Gatti de Gamond”) (nr 331/2005);

Josyane Querelle (Fédération des Luttes pour l'Abolition de la Corrida) (nr 332/2005);

Dialot Nawasadio (Les Anges asbl) (nr 333/2005);

Kevin Sourd (Collège le Moulin à Vent) (nr 334/2005);

Christiane Orliac (Coordination Nationale Retraite des Maitres de l'Enseignement Privé) (nr 335/2005);

Franck Carenni (nr 336/2005);

Adriano Lazzari (nr 337/2005);

Dora Scocozza Liguori (Unione Artisti “U.N.A.M.S.”) (nr 338/2005);

Annick Dron (nr 339/2005);

Valentino Vitale (nr 340/2005);

Moreno Giannini (nr 341/2005).

10.   Parlamendi seisukohtade ja resolutsioonide vastuvõtmisele järgnev tegevus

Jaotati laiali Euroopa Komisjoni teadaanded parlamendi 2004. aasta detsembri I ja II ning 2005. aasta jaanuari I ja II osaistungjärgul vastu võetud seisukohtadele ja resolutsioonidele järgneva tegevuse kohta.

11.   Kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)

Vastavalt kodukorra artikli 116 lõikele 5 on kirjalikud deklaratsioonid nr 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62/2005 kehtetud, kuna need ei kogunud piisavalt allkirju.

12.   Ajakava 2006

Esimeeste konverents on teinud ettepaneku 2006. aasta osaistungjärkude ajakava kohta. Nimetatud ettepanek on järgmine:

16.-19. jaanuar

1. ja 2. veebruar

13.-16. veebruar

13.-16. märts

22. ja 23. märts

3.-6. aprill

26. ja 27. aprill

15.-18. mai

31. mai ja 1. juuni

12.-15. juuni

3.-6. juuli

4.-7. september

25.-28. september

11. ja 12. oktoober

23.-26. oktoober

13.-16. november

29. ja 30. november

11.-14. detsember

Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg on esmaspäev, 11. aprill 2005 kell 19.00 ja hääletus toimub kolmapäeval, 13. aprillil 2005 kell 12.00.

13.   Tööplaan

Päevakorra järgmine punkt oli tööplaani arutamine.

Jaotati laiali aprilli I ja II osaistungjärgu lõplik päevakorra projekt (PE 356.376/PDOJ), mille kohta esitati järgmised muudatusettepanekud (kodukorra artikkel 132):

11.4.2005 kuni 14.4.2005 istungid

esmaspäev

| — | muudatusteta |
| --- | --- |

—

muudatusteta

teisipäev

| — | Fraktsioon Verts/ALE esitas taotluse lisada päevakorda komisjoni deklaratsioon Bt10 maisi ebaseadusliku impordi kohta Euroopa Liitu.
  Sõna võtsid: Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf fraktsiooni Verts/ALE nimel, kes põhjendas taotlust, ja Françoise Grossetête fraktsiooni PPE-DE nimel.
  Parlament lükkas taotluse elektroonilisel hääletusel tagasi (114 poolt, 114 vastu, 3 erapooletud).
  Sõna võtsid: Hannes Swoboda ja Paweł Bartłomiej Piskorski. |
| --- | --- |

—

Fraktsioon Verts/ALE esitas taotluse lisada päevakorda komisjoni deklaratsioon Bt10 maisi ebaseadusliku impordi kohta Euroopa Liitu.

Sõna võtsid: Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf fraktsiooni Verts/ALE nimel, kes põhjendas taotlust, ja Françoise Grossetête fraktsiooni PPE-DE nimel.

Parlament lükkas taotluse elektroonilisel hääletusel tagasi (114 poolt, 114 vastu, 3 erapooletud).

Sõna võtsid: Hannes Swoboda ja Paweł Bartłomiej Piskorski.

kolmapäev

| — | muudatusteta |
| --- | --- |

—

muudatusteta

neljapäev

Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (kodukorra artikkel 115):

| — | Fraktsioon PSE esitas taotluse asendada punkt “Bangladesh”(PDOJ punkt 98) punktiga “Birma”
  Sõna võtsid: Pasqualina Napoletano fraktsiooni PSE nimel, kes põhjendas taotlust, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra fraktsiooni PPE-DE nimel, ja Monica Frassoni fraktsiooni Verts/ALE nimel.
  Parlament lükkas taotluse tagasi. |
| --- | --- |

—

Fraktsioon PSE esitas taotluse asendada punkt “Bangladesh”(PDOJ punkt 98) punktiga “Birma”

Sõna võtsid: Pasqualina Napoletano fraktsiooni PSE nimel, kes põhjendas taotlust, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra fraktsiooni PPE-DE nimel, ja Monica Frassoni fraktsiooni Verts/ALE nimel.

Parlament lükkas taotluse tagasi.

| — | Fraktsioon PPE-DE esitas taotluse asendada punkt “Lampedusa”(PDOJ punkt 100) punktiga “Birma”
  Parlament lükkas taotluse elektroonilisel hääletusel tagasi (103 poolt, 152 vastu, 9 erapooletud). |
| --- | --- |

—

Fraktsioon PPE-DE esitas taotluse asendada punkt “Lampedusa”(PDOJ punkt 100) punktiga “Birma”

Parlament lükkas taotluse elektroonilisel hääletusel tagasi (103 poolt, 152 vastu, 9 erapooletud).

27.4.2005 ja 28.4.2005 istungid

| — | muudatusteta |
| --- | --- |

—

muudatusteta

*

- *

Tööplaan kinnitati.

14.   Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel

Vastavalt kodukorra artiklile 144 esinesid üheminutilise sõnavõtuga järgmised parlamendiliikmed, kes soovisid juhtida parlamendi tähelepanu poliitiliselt olulistele küsimustele:

Luis de Grandes Pascual, Evangelia Tzampazi, Sophia in 't Veld, Pedro Guerreiro, Urszula Krupa, Ashley Mote, Erna Hennicot-Schoepges, Panagiotis Beglitis, Proinsias De Rossa, Marios Matsakis, Charles Tannock, Koenraad Dillen, Vladimír Remek, Christa Prets, Ryszard Czarnecki, Sarah Ludford, Karl von Wogau, Genowefa Grabowska, Georgios Karatzaferis, Eluned Morgan, Bogdan Pęk, Marie-Noëlle Lienemann ja Manuel Medina Ortega (viimane Luis de Grandes Pascuali sõnavõtu kohta), Aloyzas Sakalas ja Luis de Grandes Pascual (viimane isiklikus küsimuses seoses Manuel Medina Ortega sõnavõtuga).

15.   2004. aastal tehtud edusammud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala väljakujundamises - Isikuandmete säilitamine (arutelu)

Suuliselt vastatava küsimuse esitaja(d): Jean-Marie Cavada, LIBE komisjoni nimel, nõukogule: Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala arendamisel tehtud edusammud 2004. aastal (EÜ asutamislepingu artikkel 2 ja ELi lepingu artikkel 39) (B6-0164/2005).

Suuliselt vastatava küsimuse esitaja(d): Jean-Marie Cavada, LIBE komisjoni nimel, Euroopa Komisjonile: 2004. aastal toimunud areng Vabadusel, turvalisusel ja õigsusel rajanev ala kehtestamisel (EÜ asutamislepingu artikkel 2 ja ELi lepingu artikkel 39) (B6-0165/2005).

Suuliselt vastatava küsimuse esitaja(d): Alexander Nuno Alvaro fraktsiooni ALDE nimel, Kathalijne Maria Buitenweg fraktsiooni Verts/ALE nimel, Herbert Reul fraktsiooni PPE-DE nimel, ja Martine Roure fraktsiooni PSE nimel, nõukogule: Andmete säilitamine (B6-0166/2005/rév.1).

Jean-Marie Cavada esitas suuliselt vastatavad küsimused (B6-0164/2005 ja B6-0165/2005).

Alexander Nuno Alvaro, Kathalijne Maria Buitenweg, Herbert Reul ja Martine Roure esitasid suuliselt vastatava küsimuse (B6-0166/2005/rév.1).

Luc Frieden (nõukogu eesistuja) vastas suuliselt vastatavatele küsimustele (B6-0164/2005 ja B6-0166/2005/rév.1).

ISTUNGI JUHATAJA: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

asepresident

Franco Frattini (komisjoni asepresident) vastas küsimusele (B6-0165/2005).

Sõna võtsid: Carlos Coelho fraktsiooni PPE-DE nimel, Magda Kósáné Kovács fraktsiooni PSE nimel, Sarah Ludford fraktsiooni ALDE nimel, Johannes Voggenhuber fraktsiooni Verts/ALE nimel, Athanasios Pafilis fraktsiooni GUE/NGL nimel, ja Charlotte Cederschiöld.

ISTUNGI JUHATAJA: Mario MAURO

asepresident

Sõna võtsid: Stavros Lambrinidis, Sophia in 't Veld, Hélène Flautre, Kyriacos Triantaphyllides, Bogusław Sonik, Katalin Lévai, Vittorio Agnoletto, Simon Busuttil, Maria da Assunção Esteves, Luc Frieden ja Franco Frattini.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 11.5.2005.

16.   Protsessuaalsed õigused kriminaalmenetlustes * (arutelu)

Raport: Ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus teatavate protsessuaalsete õiguste kohta kriminaalmenetlustes kõikjal Euroopa Liidus [KOM(2004)0328 - C6-0071/2004 - 2004/0113(CNS)] - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Kathalijne Maria Buitenweg A6-0064/2005

Sõna võttis:: Franco Frattini (komisjoni asepresident).

Kathalijne Maria Buitenweg tutvustas raportit.

Sõna võtsid: Camiel Eurlings fraktsiooni PPE-DE nimel, Martine Roure fraktsiooni PSE nimel, Alexander Nuno Alvaro fraktsiooni ALDE nimel, Sylvia-Yvonne Kaufmann fraktsiooni GUE/NGL nimel, James Hugh Allister (fraktsioonilise kuuluvuseta), Timothy Kirkhope, Giovanni Claudio Fava ja Lena Ek.

ISTUNGI JUHATAJA: Luigi COCILOVO

asepresident

Sõna võtsid: Ewa Klamt ja Adeline Hazan.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 12.4.2005 protokolli punkt 9.9.

17.   Euroopa politseikolledž (CEPOL) * (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega luuakse Euroopa politseikolledž (CEPOL) kui Euroopa Liidu organ [KOM(2004)0623 - C6-0203/2004 - 2004/0215(CNS)] - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Panayiotis Demetriou (A6-0059/2005)

Sõna võttis: Franco Frattini (komisjoni asepresident).

Panayiotis Demetriou tutvustas raportit.

Sõna võtsid: Jutta D. Haug (BUDG komisjoni arvamuse koostaja), Adeline Hazan fraktsiooni PSE nimel, Bill Newton Dunn fraktsiooni ALDE nimel, Johannes Blokland fraktsiooni IND/DEM nimel.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 12.4.2005 protokolli punkt 9.5.

18.   Autovedudega seotud sotsiaalõigusnormid ***II - Autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ja sõidumeerikuid käsitlevate normide ühtlustamine ***II (arutelu)

Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv autovedudega seotud sotsiaalõigusnorme käsitlevate nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimuste kohta [11336/1/2004 - C6-0249/2004 - 2003/0255(COD)] - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Helmuth Markov A6-0073/2005

Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise ning nõukogu määruste (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 muutmise kohta [11337/2/2004 - C6-0250/2004 - 2001/0241(COD)] - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Helmuth Markov A6-0076/2005

Helmuth Markov tutvustas soovitusi teisele lugemisele.

Sõna võttis: Jacques Barrot (komisjoni asepresident).

Sõna võttis: Mathieu Grosch fraktsiooni PPE-DE nimel.

ISTUNGI JUHATAJA: Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

asepresident

Sõna võtsid: Willi Piecyk fraktsiooni PSE nimel, Anne E. Jensen fraktsiooni ALDE nimel, Eva Lichtenberger fraktsiooni Verts/ALE nimel, Michael Henry Nattrass fraktsiooni IND/DEM nimel, Roberts Zīle fraktsiooni UEN nimel, Georg Jarzembowski, Gary Titley, Margrete Auken, Philip Bradbourn, Jörg Leichtfried, Corien Wortmann-Kool, Reinhard Rack, Luis de Grandes Pascual, Stanisław Jałowiecki ja Jacques Barrot.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 13.4.2005 protokolli punkt 4.7 ja 13.4.2005 protokolli punkt 4.8.

19.   Lähimeresõit (arutelu)

Raport lähimeresõidu kohta [2004/2161(INI)] - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Robert Navarro (A6-0055/2005)

Sõna võttis: Jacques Barrot (komisjoni asepresident).

Robert Navarro tutvustas raportit.

Sõna võtsid: Georg Jarzembowski fraktsiooni PPE-DE nimel, Marta Vincenzi fraktsiooni PSE nimel, Jacky Henin fraktsiooni GUE/NGL nimel, Georgios Karatzaferis fraktsiooni IND/DEM nimel, Saïd El Khadraoui, Nikolaos Sifunakis ja Jacques Barrot.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 12.4.2005 protokolli punkt 9.6.

20.   Järgmise istungi päevakord

Kinnitati järgmise päeva istungi päevakord (dokument “Päevakord” PE 356.376/OJMA).

21.   Istungi lõpp

Istung lõppes kell 22.15.

Julian Priestley

peasekretär

Josep Borrell Fontelles

president

---

(1)  Eestikeelne versioon puudub.

1

(2)  Eestikeelne versioon puudub.

2

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Attard-Montalto, Attwooll, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Bauer, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Beňová, Berend, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bertinotti, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Hudacký, Hudghton, Hutchinson, Hybášková, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Lax, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Fernand Le Rachinel, Letta, Lévai, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Lipietz, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morillon, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Piecyk, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podkański, Poignant, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Titley, Toia, Tomczak, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina

---

Teisipäev, 12. aprill 2005

| 9.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 33/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 33/18

---

PROTOKOLL

(2006/C 33 E/02)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES

president

1.   Istungi algus

Istung algas kell 09.05.

2.   Parlamendi koosseis

Portugali pädevad ametiasutused teatasid Joel Hasse Ferreira ametissenimetamisest (António Costa asemele), kes asub parlamendiliikme ülesandeid täitma alates 12.3.2005.

Josep Borrell Fontelles (president) juhtis parlamendi tähelepanu kodukorra artikli 3 lõikele 5.

3.   Päevakord ja muudatusettepanekute esitamise tähtaeg

Käesoleva istungi päevakorda (päevakorra punkt 32) lisati alljärgnev asjaomases komisjonis vastu võetud raport:

Raport Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemise finantsmõjude kohta [2005/2031(INI)] - eelarvekomisjon. Kaasraportöörid: Reimer Böge ja Bárbara Dührkop Dührkop (A6-0090/2005).

Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks määrati 12.4.2005 kell 12.00.

4.   Esitatud dokumendid

Järgmised dokumendid on Euroopa Parlamendile esitanud

| 1) | nõukogu ja Euroopa Komisjon:







  — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisil (EMPs kohaldatav tekst) (KOM(2005)0047 - C6-0045/2005 - 2005/0007(COD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: TRAN
  nõuandev komisjon: LIBE |
| --- | --- | --- | --- |

1)

nõukogu ja Euroopa Komisjon:

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisil (EMPs kohaldatav tekst) (KOM(2005)0047 - C6-0045/2005 - 2005/0007(COD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: TRAN

nõuandev komisjon: LIBE

| — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus lennureisijate teavitamise kohta lendu teenindavast lennuettevõtjast ning liikmesriikide poolt ohutusteabe edastamise kohta (EMPs kohaldatav tekst) (KOM(2005)0048 - C6-0046/2005 - 2005/0008(COD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: TRAN
  nõuandev komisjon: IMCO |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus lennureisijate teavitamise kohta lendu teenindavast lennuettevõtjast ning liikmesriikide poolt ohutusteabe edastamise kohta (EMPs kohaldatav tekst) (KOM(2005)0048 - C6-0046/2005 - 2005/0008(COD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: TRAN

nõuandev komisjon: IMCO

| — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liikmesriikide välistel maismaapiiridel toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni konventsiooni ja ühiseid konsulaarjuhiseid (KOM(2005)0056 - C6-0049/2005 - 2005/0006(COD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: LIBE
  nõuandev komisjon: AFET |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liikmesriikide välistel maismaapiiridel toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni konventsiooni ja ühiseid konsulaarjuhiseid (KOM(2005)0056 - C6-0049/2005 - 2005/0006(COD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: LIBE

nõuandev komisjon: AFET

| — | institutsioonidevahelise kokkulepe projekt Euroopa Liidu reguleerivate asutuste ühtse raamistiku loomiseks (KOM(2005)0059 - C6-0050/2005 - 2005/2035(ACI));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: AFCO
  nõuandvad komisjonid: BUDG, ENVI, JURI |
| --- | --- | --- |

—

institutsioonidevahelise kokkulepe projekt Euroopa Liidu reguleerivate asutuste ühtse raamistiku loomiseks (KOM(2005)0059 - C6-0050/2005 - 2005/2035(ACI));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: AFCO

nõuandvad komisjonid: BUDG, ENVI, JURI

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0062 - C6-0059/2005 - 2005/0012(CNS));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0062 - C6-0059/2005 - 2005/0012(CNS));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: TRAN

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Gruusia vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0061 - C6-0060/2005 - 2005/0009(CNS));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Gruusia vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0061 - C6-0060/2005 - 2005/0009(CNS));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: TRAN

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta (KOM(2005)0006 - C6-0061/2005 - 2005/0003(CNS));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: LIBE
  nõuandvad komisjonid: AFET, JURI |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta (KOM(2005)0006 - C6-0061/2005 - 2005/0003(CNS));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: LIBE

nõuandvad komisjonid: AFET, JURI

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse nimel ÜRO-EMK saasteainete heite- ja ülekanderegistrite protokolli sõlmimise kohta (KOM(2004)0635 - C6-0062/2005 - 2004/0232(CNS));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ENVI
  nõuandvad komisjonid: ITRE, JURI |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse nimel ÜRO-EMK saasteainete heite- ja ülekanderegistrite protokolli sõlmimise kohta (KOM(2004)0635 - C6-0062/2005 - 2004/0232(CNS));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ENVI

nõuandvad komisjonid: ITRE, JURI

| — | nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Eurojusti haldusdirektorile heakskiidu andmise kohta Eurojusti 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06856/2005 - C6-0063/2005 - 2004/2063(DEC));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: CONT
  nõuandev komisjon: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Eurojusti haldusdirektorile heakskiidu andmise kohta Eurojusti 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06856/2005 - C6-0063/2005 - 2004/2063(DEC));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: CONT

nõuandev komisjon: LIBE

| — | nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Euroopa Lennundusohutusameti tegevdirektorile heakskiidu andmise kohta Euroopa Lennundusohutusameti 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06863/2005 - C6-0064/2005 - 2004/2052(DEC));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: CONT
  nõuandev komisjon: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Euroopa Lennundusohutusameti tegevdirektorile heakskiidu andmise kohta Euroopa Lennundusohutusameti 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06863/2005 - C6-0064/2005 - 2004/2052(DEC));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: CONT

nõuandev komisjon: TRAN

| — | nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevdirektorile heakskiidu andmise kohta Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06855/2005 - C6-0065/2005 - 2004/2057(DEC));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: CONT
  nõuandev komisjon: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevdirektorile heakskiidu andmise kohta Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06855/2005 - C6-0065/2005 - 2004/2057(DEC));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: CONT

nõuandev komisjon: TRAN

| — | nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektorile heakskiidu andmise kohta Euroopa Toiduohutusameti 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06857/2005 - C6-0066/2005 - 2004/2054(DEC));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: CONT
  nõuandev komisjon: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektorile heakskiidu andmise kohta Euroopa Toiduohutusameti 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06857/2005 - C6-0066/2005 - 2004/2054(DEC));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: CONT

nõuandev komisjon: ENVI

| — | nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse direktorile heakskiidu andmise kohta Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06861/2005 - C6-0067/2005 - 2004/2059(DEC));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: CONT
  nõuandev komisjon: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse direktorile heakskiidu andmise kohta Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06861/2005 - C6-0067/2005 - 2004/2059(DEC));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: CONT

nõuandev komisjon: LIBE

| — | nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse direktorile heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06859/2005 - C6-0068/2005 - 2004/2062(DEC));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: CONT |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse direktorile heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06859/2005 - C6-0068/2005 - 2004/2062(DEC));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: CONT

| — | nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri direktorile heakskiidu andmise kohta 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06851/2005 - C6-0069/2005 - 2004/2061(DEC));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: CONT
  nõuandev komisjon: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri direktorile heakskiidu andmise kohta 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06851/2005 - C6-0069/2005 - 2004/2061(DEC));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: CONT

nõuandev komisjon: EMPL

| — | nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Euroopa Ravimihindamisameti direktorile heakskiidu andmise kohta Euroopa Ravimihindamisameti 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06860/2005 - C6-0070/2005 - 2004/2056(DEC));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: CONT
  nõuandev komisjon: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Euroopa Ravimihindamisameti direktorile heakskiidu andmise kohta Euroopa Ravimihindamisameti 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06860/2005 - C6-0070/2005 - 2004/2056(DEC));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: CONT

nõuandev komisjon: ENVI

| — | nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse direktorile heakskiidu andmise kohta Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06862/2005 - C6-0071/2005 - 2004/2055(DEC));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: CONT
  nõuandev komisjon: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse direktorile heakskiidu andmise kohta Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06862/2005 - C6-0071/2005 - 2004/2055(DEC));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: CONT

nõuandev komisjon: LIBE

| — | nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Euroopa koolitusfondi direktorile heakskiidu andmise kohta Euroopa koolitusfondi 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06853/2005 - C6-0072/2005 - 2004/2058(DEC));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: CONT
  nõuandev komisjon: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Euroopa koolitusfondi direktorile heakskiidu andmise kohta Euroopa koolitusfondi 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06853/2005 - C6-0072/2005 - 2004/2058(DEC));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: CONT

nõuandev komisjon: EMPL

| — | nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Euroopa keskkonnaagentuuri tegevdirektorile heakskiidu andmise kohta Euroopa keskkonnaagentuuri 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06852/2005 - C6-0073/2005 - 2004/2053(DEC));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: CONT
  nõuandev komisjon: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Euroopa keskkonnaagentuuri tegevdirektorile heakskiidu andmise kohta Euroopa keskkonnaagentuuri 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06852/2005 - C6-0073/2005 - 2004/2053(DEC));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: CONT

nõuandev komisjon: ENVI

| — | nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Euroopa elu- ja töötingimuste parandamise fondi direktorile heakskiidu andmise kohta Euroopa elu- ja töötingimuste parandamise fondi 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06854/2005 - C6-0074/2005 - 2004/2060(DEC));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: CONT
  nõuandev komisjon: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Euroopa elu- ja töötingimuste parandamise fondi direktorile heakskiidu andmise kohta Euroopa elu- ja töötingimuste parandamise fondi 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06854/2005 - C6-0074/2005 - 2004/2060(DEC));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: CONT

nõuandev komisjon: EMPL

| — | nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse direktorile heakskiidu andmise kohta Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06858/2005 - C6-0075/2005 - 2004/2050(DEC));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: CONT
  nõuandvad komisjonid: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse direktorile heakskiidu andmise kohta Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06858/2005 - C6-0075/2005 - 2004/2050(DEC));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: CONT

nõuandvad komisjonid: EMPL

| — | nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Euroopa Ülesehitusameti direktorile heakskiidu andmise kohta Euroopa Ülesehitusameti 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06864/2005 - C6-0076/2005 - 2004/2051(DEC));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: CONT
  nõuandev komisjon: AFET |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Euroopa Ülesehitusameti direktorile heakskiidu andmise kohta Euroopa Ülesehitusameti 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (06864/2005 - C6-0076/2005 - 2004/2051(DEC));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: CONT

nõuandev komisjon: AFET

| — | nõukogu soovitus, 8. märts 2005, komisjonile heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisel (06850/2005 - C6-0077/2005 - 2004/2040(DEC));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: CONT
  nõuandvad komisjonid: AFET, DEVE, INTA, BUDG, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu soovitus, 8. märts 2005, komisjonile heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisel (06850/2005 - C6-0077/2005 - 2004/2040(DEC));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: CONT

nõuandvad komisjonid: AFET, DEVE, INTA, BUDG, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI

| — | nõukogu soovitus, 8. märts 2005, komisjonile heakskiidu andmise kohta seoses Euroopa Arengufondi (kuues EAF) meetmete rakendamisega 2003. eelarveaastal (06865/2005 - C6-0078/2005 - 2004/2049(DEC));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: CONT
  nõuandvad komisjonid: DEVE, BUDG |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu soovitus, 8. märts 2005, komisjonile heakskiidu andmise kohta seoses Euroopa Arengufondi (kuues EAF) meetmete rakendamisega 2003. eelarveaastal (06865/2005 - C6-0078/2005 - 2004/2049(DEC));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: CONT

nõuandvad komisjonid: DEVE, BUDG

| — | nõukogu soovitus, 8. märts 2005, komisjonile heakskiidu andmise kohta seoses Euroopa Arengufondi (seitsmes EAF) meetmete rakendamisega 2003. eelarveaastal (06866/2005 - C6-0079/2005 - 2004/2049(DEC));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: CONT
  nõuandvad komisjonid: DEVE, BUDG |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu soovitus, 8. märts 2005, komisjonile heakskiidu andmise kohta seoses Euroopa Arengufondi (seitsmes EAF) meetmete rakendamisega 2003. eelarveaastal (06866/2005 - C6-0079/2005 - 2004/2049(DEC));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: CONT

nõuandvad komisjonid: DEVE, BUDG

| — | nõukogu soovitus, 8. märts 2005, komisjonile heakskiidu andmise kohta seoses Euroopa Arengufondi (kaheksas EAF) meetmete rakendamisega 2003. eelarveaastal (06867/2005 - C6-0080/2005 - 2004/2049(DEC));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: CONT
  nõuandvad komisjonid: DEVE, BUDG |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu soovitus, 8. märts 2005, komisjonile heakskiidu andmise kohta seoses Euroopa Arengufondi (kaheksas EAF) meetmete rakendamisega 2003. eelarveaastal (06867/2005 - C6-0080/2005 - 2004/2049(DEC));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: CONT

nõuandvad komisjonid: DEVE, BUDG

| — | nõukogu soovitus, 8. märts 2005, komisjonile heakskiidu andmise kohta seoses Euroopa Arengufondi (üheksas EAF) meetmete rakendamisega 2003. eelarveaastal (06868/2005 - C6-0081/2005 - 2004/2049(DEC));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: CONT
  nõuandvad komisjonid: DEVE, BUDG |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu soovitus, 8. märts 2005, komisjonile heakskiidu andmise kohta seoses Euroopa Arengufondi (üheksas EAF) meetmete rakendamisega 2003. eelarveaastal (06868/2005 - C6-0081/2005 - 2004/2049(DEC));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: CONT

nõuandvad komisjonid: DEVE, BUDG

| — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetlus (KOM(2005)0087 - C6-0082/2005 - 2005/0020(COD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: JURI
  nõuandev komisjon: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetlus (KOM(2005)0087 - C6-0082/2005 - 2005/0020(COD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: JURI

nõuandev komisjon: LIBE

| — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EMPs kohaldatav tekst) (KOM(2005)0081 - C6-0083/2005 - 2005/0017(COD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: FEMM
  nõuandvad komisjonid: BUDG, LIBE, AFCO |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EMPs kohaldatav tekst) (KOM(2005)0081 - C6-0083/2005 - 2005/0017(COD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: FEMM

nõuandvad komisjonid: BUDG, LIBE, AFCO

| — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus välisfiliaalide struktuuri ja tegevust käsitleva ühenduse statistika kohta (KOM(2005)0088 - C6-0084/2005 - 2005/0016(COD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ECON
  nõuandvad komisjonid: EMPL, ITRE |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus välisfiliaalide struktuuri ja tegevust käsitleva ühenduse statistika kohta (KOM(2005)0088 - C6-0084/2005 - 2005/0016(COD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ECON

nõuandvad komisjonid: EMPL, ITRE

| — | Bulgaaria Euroopa Liiduga ühinemise lepingu eelnõu (AA1/2/2005 [01] - C6-0085/2005 - 2005/0901(AVC));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: AFET |
| --- | --- | --- |

—

Bulgaaria Euroopa Liiduga ühinemise lepingu eelnõu (AA1/2/2005 [01] - C6-0085/2005 - 2005/0901(AVC));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: AFET

| — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2236/95 (KOM(2004)0475 - C6-0086/2004 - 2004/0154(COD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG
  nõuandvad komisjonid: ITRE, TRAN |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2236/95 (KOM(2004)0475 - C6-0086/2004 - 2004/0154(COD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

nõuandvad komisjonid: ITRE, TRAN

| — | Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise lepingu eelnõu (AA1/2/2005 [02] - C6-0086/2005 - 2005/0902(AVC));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: AFET |
| --- | --- | --- |

—

Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise lepingu eelnõu (AA1/2/2005 [02] - C6-0086/2005 - 2005/0902(AVC));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: AFET

| 2) | parlamendi komisjoni raport:







  — | raport Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise rahalise mõju kohta (2005/2031(INI)) - eelarvekomisjon Raportöörid: Böge Reimer, Dührkop Dührkop Bárbara (A6-0090/2005). |
| --- | --- | --- |

2)

parlamendi komisjoni raport:

—

raport Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise rahalise mõju kohta (2005/2031(INI)) - eelarvekomisjon Raportöörid: Böge Reimer, Dührkop Dührkop Bárbara (A6-0090/2005).

5.   Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (esitatud resolutsiooni ettepanekute tutvustamine)

Järgmised parlamendiliikmed ja fraktsioonid esitasid vastavalt kodukorra artiklile 115 taotluse arutelu korraldamiseks alljärgnevate resolutsiooni ettepanekute üle:

| I. | BANGLADESH







  — | Johan Van Hecke fraktsiooni ALDE nimel, Bangladeshi kohta (B6-0252/2005); |
| --- | --- | --- |

I.

BANGLADESH

—

Johan Van Hecke fraktsiooni ALDE nimel, Bangladeshi kohta (B6-0252/2005);

| — | Gérard Onesta, Jean Lambert, Jillian Evans, Hélène Flautre ja Raül Romeva i Rueda fraktsiooni Verts/ALE nimel, Bangladeshi kohta (B6-0256/2005); |
| --- | --- |

—

Gérard Onesta, Jean Lambert, Jillian Evans, Hélène Flautre ja Raül Romeva i Rueda fraktsiooni Verts/ALE nimel, Bangladeshi kohta (B6-0256/2005);

| — | Pasqualina Napoletano ja Glyn Ford fraktsiooni PSE nimel, Bangladeshi kohta (B6-0265/2005); |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano ja Glyn Ford fraktsiooni PSE nimel, Bangladeshi kohta (B6-0265/2005);

| — | Anna Elzbieta Fotyga fraktsiooni UEN nimel, poliitilise vägivalla ja terrorismi kohta Bangladeshis (B6-0266/2005); |
| --- | --- |

—

Anna Elzbieta Fotyga fraktsiooni UEN nimel, poliitilise vägivalla ja terrorismi kohta Bangladeshis (B6-0266/2005);

| — | Thomas Mann ja Charles Tannock fraktsiooni PPE-DE nimel, Bangladeshi kohta (B6-0268/2005); |
| --- | --- |

—

Thomas Mann ja Charles Tannock fraktsiooni PPE-DE nimel, Bangladeshi kohta (B6-0268/2005);

| — | Vittorio Agnoletto ja Giusto Catania fraktsiooni GUE/NGL nimel, Bangladeshi kohta (B6-0270/2005); |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto ja Giusto Catania fraktsiooni GUE/NGL nimel, Bangladeshi kohta (B6-0270/2005);

| II. | HUMANITAARABI LÄÄNE-SAHARA PÕGENIKELE







  — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, José Javier Pomés Ruiz, Bernd Posselt ja Thomas Mann fraktsiooni PPE-DE nimel, humanitaarabi kohta Sahara põgenikele (B6-0250/2005); |
| --- | --- | --- |

II.

HUMANITAARABI LÄÄNE-SAHARA PÕGENIKELE

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, José Javier Pomés Ruiz, Bernd Posselt ja Thomas Mann fraktsiooni PPE-DE nimel, humanitaarabi kohta Sahara põgenikele (B6-0250/2005);

| — | Philippe Morillon fraktsiooni ALDE nimel, humanitaarabi kohta Lääne-Sahara põgenikele (B6-0253/2005); |
| --- | --- |

—

Philippe Morillon fraktsiooni ALDE nimel, humanitaarabi kohta Lääne-Sahara põgenikele (B6-0253/2005);

| — | Raül Romeva i Rueda ja Bernat Joan i Marí fraktsiooni Verts/ALE nimel, humanitaarabi kohta Lääne-Sahara põgenikele (B6-0257/2005); |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda ja Bernat Joan i Marí fraktsiooni Verts/ALE nimel, humanitaarabi kohta Lääne-Sahara põgenikele (B6-0257/2005);

| — | Francis Wurtz, Willy Meyer Pleite, Jonas Sjöstedt, Vittorio Agnoletto, Marco Rizzo ja Feleknas Uca fraktsiooni GUE/NGL nimel, Lääne-Sahara kohta (B6-0261/2005); |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Willy Meyer Pleite, Jonas Sjöstedt, Vittorio Agnoletto, Marco Rizzo ja Feleknas Uca fraktsiooni GUE/NGL nimel, Lääne-Sahara kohta (B6-0261/2005);

| — | Pasqualina Napoletano, Karin Scheele ja Carlos Carnero González fraktsiooni PSE nimel, toiduabi kohta Lääne-Sahara põgenikele (B6-0264/2005); |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Karin Scheele ja Carlos Carnero González fraktsiooni PSE nimel, toiduabi kohta Lääne-Sahara põgenikele (B6-0264/2005);

| III. | LAMPEDUSA







  — | Monica Frassoni, Hélène Flautre, Kathalijne Maria Buitenweg ja Jean Lambert fraktsiooni Verts/ALE nimel, põgenike kollektiivse väljasaatmise kohta Itaalia Lampedusa saarelt (B6-0251/2005); |
| --- | --- | --- |

III.

LAMPEDUSA

—

Monica Frassoni, Hélène Flautre, Kathalijne Maria Buitenweg ja Jean Lambert fraktsiooni Verts/ALE nimel, põgenike kollektiivse väljasaatmise kohta Itaalia Lampedusa saarelt (B6-0251/2005);

| — | Sarah Ludford, Alexander Nuno Alvaro ja Lapo Pistelli fraktsiooni ALDE nimel, olukorra kohta Lampedusal (B6-0254/2005); |
| --- | --- |

—

Sarah Ludford, Alexander Nuno Alvaro ja Lapo Pistelli fraktsiooni ALDE nimel, olukorra kohta Lampedusal (B6-0254/2005);

| — | Giusto Catania, Fausto Bertinotti, Marco Rizzo, Roberto Musacchio, Umberto Guidoni, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto ja André Brie fraktsiooni GUE/NGL nimel, põgenike kollektiivse väljasaatmise kohta Itaalia Lampedusa saarelt (B6-0262/2005); |
| --- | --- |

—

Giusto Catania, Fausto Bertinotti, Marco Rizzo, Roberto Musacchio, Umberto Guidoni, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto ja André Brie fraktsiooni GUE/NGL nimel, põgenike kollektiivse väljasaatmise kohta Itaalia Lampedusa saarelt (B6-0262/2005);

| — | Pasqualina Napoletano, Martine Roure ja Giovanni Claudio Fava fraktsiooni PSE nimel, kolmandatest riikidest pärit isikute kollektiivse väljasaatmise kohta Itaalia Lampedusa saarelt (B6-0263/2005); |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Martine Roure ja Giovanni Claudio Fava fraktsiooni PSE nimel, kolmandatest riikidest pärit isikute kollektiivse väljasaatmise kohta Itaalia Lampedusa saarelt (B6-0263/2005);

| — | Stefano Zappalà, Lorenzo Cesa ja Amalia Sartori fraktsiooni PPE-DE nimel, Cristiana Muscardini, Roberta Angelilli ja Romano Maria La Russa fraktsiooni UEN nimel, Lampedusa kohta (B6-0267/2005). |
| --- | --- |

—

Stefano Zappalà, Lorenzo Cesa ja Amalia Sartori fraktsiooni PPE-DE nimel, Cristiana Muscardini, Roberta Angelilli ja Romano Maria La Russa fraktsiooni UEN nimel, Lampedusa kohta (B6-0267/2005).

Kõneaeg eraldatakse vastavalt kodukorra artiklile 142.

6.   2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve III jagu - 2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve I jagu - 2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve II, IV, V, VI, VII, VIII jagu - 2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: detsentraliseeritud asutused - 2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: 6., 7., 8. ja 9. Euroopa Arengufond (arutelu)

Raport Euroopa Liidu 2003. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu, komisjon [SEK(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC) - SEK(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC)] - eelarvekontrollikomisjon.

Raportöör: Terence Wynn (A6-0070/2005)

Raport Euroopa Liidu 2003. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, I jagu, Euroopa Parlament [C6—0015/2005 - 2004/2041(DEC)] - eelarvekontrollikomisjon.

Raportöör: Ona Juknevičienė (A6-0063/2005)

Raport Euroopa Liidu 2003. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, II jagu, nõukogu [C6-0016/2005 - 2004/2042(DEC)], IV jagu, kohus [C6-0017/2005 - 2004/2043(DEC)], V jagu, kontrollikoda [C6-0018/2005 - 2004/2044(DEC)], VI jagu, majandus- ja sotsiaalkomitee [C6-0019/2005 - 2004/2045(DEC)], VII jagu, regioonide komitee [C6-0020/2005 - 2004/2046(DEC)], VIII jagu, ombudsman [C6-0021/2005 - 2004/2047(DEC)] - eelarvekontrollikomisjon.

Raportöör: Alexander Stubb (A6-0066/2005)

Raport eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta:

| 1. | Euroopa Ülesehitusamet [N6-0216/2004 - C6-0235/2004 - 2004/2051(DEC)], |
| --- | --- |

1.

Euroopa Ülesehitusamet [N6-0216/2004 - C6-0235/2004 - 2004/2051(DEC)],

| 2. | Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus [N6-0207/2004 - C6-0226/2004 - 2004/2050(DEC)], |
| --- | --- |

2.

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus [N6-0207/2004 - C6-0226/2004 - 2004/2050(DEC)],

| 3. | Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond [N6-0208/2004 - C6-0227/2004 - 2004/2060(DEC)], |
| --- | --- |

3.

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond [N6-0208/2004 - C6-0227/2004 - 2004/2060(DEC)],

| 4. | Euroopa Keskkonnaagentuur [N6-0209/2004 - C6-0228/2004 - 2004/2053(DEC)], |
| --- | --- |

4.

Euroopa Keskkonnaagentuur [N6-0209/2004 - C6-0228/2004 - 2004/2053(DEC)],

| 5. | Euroopa tööohutuse- ja töötervishoiu agentuur [N6-0213/2004 - C6-0232/2004 - 2004/2061(DEC)], |
| --- | --- |

5.

Euroopa tööohutuse- ja töötervishoiu agentuur [N6-0213/2004 - C6-0232/2004 - 2004/2061(DEC)],

| 6. | Euroopa Ravimihindamisamet [N6-0212/2004 - C6-0231/2004 - 2004/2056(DEC)], |
| --- | --- |

6.

Euroopa Ravimihindamisamet [N6-0212/2004 - C6-0231/2004 - 2004/2056(DEC)],

| 7. | Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus [N6-0214/2004 - C6-0233/2004 - 2004/2062(DEC)], |
| --- | --- |

7.

Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus [N6-0214/2004 - C6-0233/2004 - 2004/2062(DEC)],

| 8. | Eurojust [N6-0220/2004 - C6-0239/2004 - 2004/2063(DEC)], |
| --- | --- |

8.

Eurojust [N6-0220/2004 - C6-0239/2004 - 2004/2063(DEC)],

| 9. | Euroopa Koolitusfond [N6-0210/2004 - C6-0229/2004 - 2004/2058(DEC)], |
| --- | --- |

9.

Euroopa Koolitusfond [N6-0210/2004 - C6-0229/2004 - 2004/2058(DEC)],

| 10. | Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus [N6-0211/2004 - C6-0230/2004 - 2004/2055(DEC)], |
| --- | --- |

10.

Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus [N6-0211/2004 - C6-0230/2004 - 2004/2055(DEC)],

| 11. | Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus [N6-0215/2004 - C6-0234/2004 - 2004/2059(DEC)], |
| --- | --- |

11.

Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus [N6-0215/2004 - C6-0234/2004 - 2004/2059(DEC)],

| 12. | Euroopa Toiduohutusamet [N6-0217/2004 C6-0236/2004 - 2004/2054(DEC)], |
| --- | --- |

12.

Euroopa Toiduohutusamet [N6-0217/2004 C6-0236/2004 - 2004/2054(DEC)],

| 13. | Euroopa Meresõiduohutuse Amet [N6-0218/2004 - C6-0237/2004 - 2004/2057(DEC)], |
| --- | --- |

13.

Euroopa Meresõiduohutuse Amet [N6-0218/2004 - C6-0237/2004 - 2004/2057(DEC)],

| 14. | Euroopa Lennundusohutusamet [N6-0219/2004 - C6-0238/2004 - 2004/2052(DEC)] - |
| --- | --- |

14.

Euroopa Lennundusohutusamet [N6-0219/2004 - C6-0238/2004 - 2004/2052(DEC)] -

eelarvekontrollikomisjon.

Kaasraportöörid: Inés Ayala Sender ja Carl Schlyter (A6-0074/2005)

Raport heakskiidu andmise kohta komisjoni tegevusele kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel [KOM(2004)0667 - C6-0165/2004 - 2004/2049(DEC)] - eelarvekontrollikomisjon.

Raportöör: Marilisa Xenogiannakopoulou (A6-0069/2005)

Terence Wynn tutvustas raportit.

Ona Juknevičienė tutvustas raportit.

Alexander Stubb tutvustas raportit.

Inés Ayala Sender ja Carl Schlyter tutvustasid raportit.

Marilisa Xenogiannakopoulou tutvustas raportit.

Sõna võttis: Siim Kallas (komisjoni asepresident).

Sõna võtsid: Danutė Budreikaitė (DEVE komisjoni arvamuse koostaja), Jutta D. Haug (ENVI komisjoni arvamuse koostaja), Gérard Deprez (LIBE komisjoni arvamuse koostaja), Simon Busuttil fraktsiooni PPE-DE nimel, Szabolcs Fazakas fraktsiooni PSE nimel, Jan Mulder fraktsiooni ALDE nimel, Bart Staes fraktsiooni Verts/ALE nimel, Nils Lundgren fraktsiooni IND/DEM nimel, Mogens N.J. Camre fraktsiooni UEN nimel, Hans-Peter Martin (fraktsioonilise kuuluvuseta) ja José Javier Pomés Ruiz.

ISTUNGI JUHATAJA: Edward McMILLAN-SCOTT

asepresident

Sõna võtsid: Edith Mastenbroek, Chris Davies, Paul van Buitenen, Godfrey Bloom, Ashley Mote, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Paulo Casaca, Carl Schlyter, Christofer Fjellner, Herbert Bösch, Markus Ferber, Manuel António dos Santos, James Elles, Véronique Mathieu, Eluned Morgan ja Siim Kallas.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 12.4.2005 protokolli punkt 9.10, 12.4.2005 protokolli punkt 9.11, 12.4.2005 protokolli punkt 9.12, 12.4.2005 protokolli punkt 9.13 ja 12.4.2005 protokolli punkt 9.14.

7.   Aastatuhande arengueesmärkide saavutamine (arutelu)

Raport Euroopa Liidu rolli kohta aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel [2004/2252(INI)] - arengukomisjon.

Raportöör: Glenys Kinnock (A6-0075/2005).

Glenys Kinnock tutvustas raportit.

Sõna võttis: Louis Michel (komisjoni liige).

ISTUNGI JUHATAJA: Janusz ONYSZKIEWICZ

asepresident

Sõna võtsid: Maria Martens fraktsiooni PPE-DE nimel, Margrietus van den Berg fraktsiooni PSE nimel, Thierry Cornillet fraktsiooni ALDE nimel, Bernat Joan i Marí fraktsiooni Verts/ALE nimel, Luisa Morgantini fraktsiooni GUE/NGL nimel, Mieczysław Edmund Janowski fraktsiooni UEN nimel, Frank Vanhecke (fraktsioonilise kuuluvuseta), Anna Záborská, Karin Scheele, Danutė Budreikaitė, Margrete Auken, Gabriele Zimmer, Anders Wijkman, Proinsias De Rossa, Johan Van Hecke, Caroline Lucas ja Louis Michel.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 12.4.2005 protokolli punkt 9.15.

8.   Võitlus malaaria vastu (arutelu)

Euroopa Komisjoni deklaratsioon: Võitlus malaaria vastu

Louis Michel (komisjoni liige) esitas deklaratsiooni.

Sõna võtsid: Fernando Fernández Martín fraktsiooni PPE-DE nimel, Margrietus van den Berg fraktsiooni PSE nimel, Toomas Savi fraktsiooni ALDE nimel, Satu Hassi fraktsiooni Verts/ALE nimel, Miguel Angel Martínez Martínez, Ana Maria Gomes, Giovanni Berlinguer, Thierry Cornillet ja Louis Michel.

Arutelu lõpetati.

(Istung katkestati hääletuse ajaks kell 12.00 ja see jätkus kell 12.05.)

ISTUNGI JUHATAJA: Ingo FRIEDRICH

asepresident

9.   Hääletused

Hääletuse üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletus jne) on esitatud protokolli I lisas.

9.1.   Euroopa Parlamendi asepresidendi valimine

Järgmine päevakorra punkt oli asepresidendi valimine, kes asub kohale, mis vabanes pärast António Costa nimetamist Portugali valitsuse liikmeks.

Hr president teatas, et fraktsioon PSE on esitanud Manuel António dos Santose kandidatuuri.

Kuna Manuel António dos Santos oli ainuke kandidaat, tegi hr president parlamendile ettepaneku viia valimine läbi ilma hääletuseta.

Parlament valis Manuel António dos Santos asepresidendiks ilma hääletuseta.

Hr president kuulutas Manuel António dos Santose Euroopa Parlamendi asepresidendiks ja tervitas teda valituks osutumise puhul. Vastavalt kodukorra artikli 17 lõikele 1 asub ta asepresidentide järjestuses ametist lahkuva asepresidendi kohale.

9.2.   Piirkondlik riigiabi (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Taotlus konsulteerida regioonide komiteega: Piirkondlik riigiabi.

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa I, punkt 1)

Vastu võetud

9.3.   Laienemisjärgne ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise tõttu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) [KOM(2004)0592 - C6-0118/2004 - 2004/0202(COD)] - regionaalarengukomisjon.

Raportöör: Gerardo Galeote Quecedo (A6-0067/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa I, punkt 2)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2005)0083)

9.4.   Europoli eurode võltsimise vastu võitlemise keskasutuseks määramine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi algatuse kohta võtta vastu nõukogu otsus euro kaitsmise kohta võltsimise eest, määrates Europoli eurode võltsimise vastu võitlemise keskasutuseks [14811/2004 - C6-0221/2004 - 2004/0817(CNS)] - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Agustín Díaz de Mera García Consuegra (A6-0079/2005)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa I, punkt 3)

SAKSAMAA LIITVABARIIGI, HISPAANIA KUNINGRIIGI, PRANTSUSE VABARIIGI, ITAALIA VABARIIGI NING SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI ALGATUS, MUUDATUSETTEPANEKUD ja ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2005)0084)

9.5.   Euroopa politseikolledž (CEPOL) * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega luuakse Euroopa politseikolledž (CEPOL) kui Euroopa Liidu organ [KOM(2004)0623 - C6-0203/2004 - 2004/0215(CNS)] - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Panayiotis Demetriou (A6-0059/2005)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa I, punkt 4)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK, MUUDATUSETTEPANEKUD ja ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2005)0085)

9.6.   Lähimeresõit (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport lähimeresõidu kohta [2004/2161(INI)] - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Robert Navarro (A6-0055/2005)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa I, punkt 5)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2005)0086)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

Põhjenduse C suulise muudatusettepaneku esitanud raportööri puudumise tõttu luges asepresident nimetatud suulise muudatusettepaneku ette ning selle võttis üle Georg Jarzembowski. Suuline muudatusettepanek võeti vastu.

9.7.   Kolmandate riikide teadlastele lubade andmise menetlus: erivastuvõtumenetlus * - vastuvõtmise lihtsustamine * - lühiajalised viisad ***I (hääletus)

Raport

| 1. | * ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv seoses kolmandate riikide kodanike erivastuvõtumenetlusega teadusuuringute eesmärgil [KOM(2004)0178 - C6-0011/2004 - 2004/0061(CNS)] |
| --- | --- |

1.

- ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv seoses kolmandate riikide kodanike erivastuvõtumenetlusega teadusuuringute eesmärgil [KOM(2004)0178 - C6-0011/2004 - 2004/0061(CNS)]

| 2. | * ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus, mille eesmärk on kolmandate riikide kodanike vastuvõtmise lihtsustamine teadusuuringute eesmärgil Euroopa Ühenduses [KOM(2004)0178 - C6-0012/2004 - 2004/0062(CNS)] |
| --- | --- |

2.

- ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus, mille eesmärk on kolmandate riikide kodanike vastuvõtmise lihtsustamine teadusuuringute eesmärgil Euroopa Ühenduses [KOM(2004)0178 - C6-0012/2004 - 2004/0062(CNS)]

| 3. | ***I ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus, mille eesmärk on lihtsustada ühtsete lühiajaliste viisade väljastamist liikmesriikide poolt kolmandate riikide kodanikest teadlastele, kes reisivad teadusuuringute eesmärgil Euroopa Ühenduses [KOM(2004)0178 - C6-0013/2004 - 2004/0063(COD)] - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon. |
| --- | --- |

3.

***I ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus, mille eesmärk on lihtsustada ühtsete lühiajaliste viisade väljastamist liikmesriikide poolt kolmandate riikide kodanikest teadlastele, kes reisivad teadusuuringute eesmärgil Euroopa Ühenduses [KOM(2004)0178 - C6-0013/2004 - 2004/0063(COD)] - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Vincent Peillon (A6-0054/2005)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa I, punkt 6)

1.   EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0087)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0087)

2.   SOOVITUSE ETTEPANEK 1

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0088)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0088)

3.   SOOVITUSE ETTEPANEK 2

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0089)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0089)

9.8.   Ohtlikud ained (kodukorra artikkel 81) (hääletus)

Resolutsiooni ettepanek Euroopa Komisjoni otsuse eelnõu kohta, millega muudetakse tehnilise arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/95/EÜ teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, lisa (CMT-2005-151 ja CMT-2005-642) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.(B6-0218/2005)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa I, punkt 7)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0090)

9.9.   Protsessuaalsed õigused kriminaalmenetlustes * (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus teatavate protsessuaalsete õiguste kohta kriminaalmenetlustes kõikjal Euroopa Liidus [KOM(2004)0328 - C6-0071/2004 - 2004/0113(CNS)] - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Kathalijne Maria Buitenweg A6-0064/2005.

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa I, punkt 8)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0091)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0091)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

Kathalijne Maria Buitenweg (raportöör) esitas muudatusettepanekule 51 suulise muudatusettepaneku ning esitas taotluse, et muudatusettepanek 51 pandaks kompromissmuudatusettepanekuna hääletusele enne muudatusettepanekut 4. Asepresident tõdes, et nii sellele taotlusele kui ka suulisele muudatusettepanekule puudub vastuseis, ning viimane võeti vastu.

9.10.   2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve III jagu (hääletus)

Raport Euroopa Liidu 2003. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu, komisjon [SEK(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC), SEK(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC)] - eelarvekontrollikomisjon.

Raportöör: Terence Wynn (A6-0070/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa I, punkt 9)

OTSUSE ETTEPANEK (heakskiidu andmine)

Vastu võetud (P6_TA(2005)0092)

OTSUSE ETTEPANEK (kontode sulgemine)

Vastu võetud (P6_TA(2005)0092)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0092)

9.11.   2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve I jagu (hääletus)

Raport Euroopa Liidu 2003. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, I jagu, Euroopa Parlament [C6—0015/2005 - 2004/2041(DEC)] - eelarvekontrollikomisjon.

Raportöör: Ona Juknevičienė (A6-0063/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa I, punkt 10)

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0093)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0093)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

Bart Staes tegi ettepaneku käsitleda muudatusettepanekut 9 lisamisena, millele avaldas vastuseisu rohkem kui 37 parlamendiliiget.

9.12.   2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve II, IV, V, VI, VII, VIII jagu (hääletus)

Raport Euroopa Liidu 2003. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, II jagu, nõukogu [C6-0016/2005 - 2004/2042(DEC)], IV jagu, kohus [C6-0017/2005 - 2004/2043(DEC)], V jagu, kontrollikoda [C6-0018/2005 - 2004/2044(DEC)], VI jagu, majandus- ja sotsiaalkomitee [C6-0019/2005 - 2004/2045(DEC)], VII jagu, regioonide komitee [C6-0020/2005 - 2004/2046(DEC)], VIII jagu, ombudsman [C6-0021/2005 - 2004/2047(DEC)] - eelarvekontrollikomisjon.

Raportöör: Alexander Stubb (A6-0066/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa I, punkt 11)

1.   II jagu, nõukogu

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0094)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0094)

2.   IV jagu, kohus

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0095)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0095)

3.   V jagu, kontrollikoda

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0096)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0096)

4.   VI jagu, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0097)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0097)

5.   VII jagu, regioonide komitee

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0098)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0098)

6.   VIII jagu, ombudsman

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0099)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0099)

9.13.   2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: detsentraliseeritud asutused (hääletus)

Raport eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta:

| 1. | Euroopa Ülesehitusamet [N6-0216/2004 - C6-0235/2004 - 2004/2051(DEC)], |
| --- | --- |

1.

Euroopa Ülesehitusamet [N6-0216/2004 - C6-0235/2004 - 2004/2051(DEC)],

| 2. | Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus [N6-0207/2004 - C6-0226/2004 - 2004/2050(DEC)], |
| --- | --- |

2.

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus [N6-0207/2004 - C6-0226/2004 - 2004/2050(DEC)],

| 3. | Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond [N6-0208/2004 - C6-0227/2004 - 2004/2060(DEC)], |
| --- | --- |

3.

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond [N6-0208/2004 - C6-0227/2004 - 2004/2060(DEC)],

| 4. | Euroopa Keskkonnaagentuur [N6-0209/2004 - C6-0228/2004 - 2004/2053(DEC)], |
| --- | --- |

4.

Euroopa Keskkonnaagentuur [N6-0209/2004 - C6-0228/2004 - 2004/2053(DEC)],

| 5. | Euroopa tööohutuse- ja töötervishoiu agentuur [N6-0213/2004 - C6-0232/2004 - 2004/2061(DEC)], |
| --- | --- |

5.

Euroopa tööohutuse- ja töötervishoiu agentuur [N6-0213/2004 - C6-0232/2004 - 2004/2061(DEC)],

| 6. | Euroopa Ravimihindamisamet [N6-0212/2004 - C6-0231/2004 - 2004/2056(DEC)], |
| --- | --- |

6.

Euroopa Ravimihindamisamet [N6-0212/2004 - C6-0231/2004 - 2004/2056(DEC)],

| 7. | Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus [N6-0214/2004 - C6-0233/2004 - 2004/2062(DEC)], |
| --- | --- |

7.

Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus [N6-0214/2004 - C6-0233/2004 - 2004/2062(DEC)],

| 8. | Eurojust [N6-0220/2004 - C6-0239/2004 - 2004/2063(DEC)], |
| --- | --- |

8.

Eurojust [N6-0220/2004 - C6-0239/2004 - 2004/2063(DEC)],

| 9. | Euroopa Koolitusfond [N6-0210/2004 - C6-0229/2004 - 2004/2058(DEC)], |
| --- | --- |

9.

Euroopa Koolitusfond [N6-0210/2004 - C6-0229/2004 - 2004/2058(DEC)],

| 10. | Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus [N6-0211/2004 - C6-0230/2004 - 2004/2055(DEC)], |
| --- | --- |

10.

Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus [N6-0211/2004 - C6-0230/2004 - 2004/2055(DEC)],

| 11. | Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus [N6-0215/2004 - C6-0234/2004 - 2004/2059(DEC)], |
| --- | --- |

11.

Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus [N6-0215/2004 - C6-0234/2004 - 2004/2059(DEC)],

| 12. | Euroopa Toiduohutusamet [N6-0217/2004 C6-0236/2004 - 2004/2054(DEC)], |
| --- | --- |

12.

Euroopa Toiduohutusamet [N6-0217/2004 C6-0236/2004 - 2004/2054(DEC)],

| 13. | Euroopa Meresõiduohutuse Amet [N6-0218/2004 - C6-0237/2004 - 2004/2057(DEC)], |
| --- | --- |

13.

Euroopa Meresõiduohutuse Amet [N6-0218/2004 - C6-0237/2004 - 2004/2057(DEC)],

| 14. | Euroopa Lennundusohutusamet [N6-0219/2004 - C6-0238/2004 - 2004/2052(DEC)] - |
| --- | --- |

14.

Euroopa Lennundusohutusamet [N6-0219/2004 - C6-0238/2004 - 2004/2052(DEC)] -

eelarvekontrollikomisjon.

Kaasraportöörid: Inés Ayala Sender ja Carl Schlyter (A6-0074/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa I, punkt 12)

1.   Euroopa Ülesehitusamet

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0100)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0100)

2.   Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0101)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0101)

3.   Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0102)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0102)

4.   Euroopa Keskkonnaagentuur

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0103)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0103)

5.   Euroopa tööohutuse- ja töötervishoiu agentuur

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0104)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0104)

6.   Euroopa Ravimihindamisamet

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0105)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0105)

7.   Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0106)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0106)

8.   Eurojust

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0107)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0107)

9.   Euroopa Koolitusfond

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0108)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0108)

10.   Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0109)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0109)

11.   Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0110)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0110)

12.   Euroopa Toiduohutusamet

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0111)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0111)

13.   Euroopa Meresõiduohutuse Amet

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0112)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0112)

14.   Euroopa Lennundusohutusamet

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0113)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0113)

9.14.   2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: 6., 7., 8. ja 9. Euroopa Arengufond (hääletus)

Raport heakskiidu andmise kohta komisjoni tegevusele kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel [KOM(2004)0667 - C6-0165/2004 - 2004/2049(DEC)] - eelarvekontrollikomisjon.

Raportöör: Marilisa Xenogiannakopoulou (A6-0069/2005).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa I, punkt 13)

OTSUSE ETTEPANEK (heakskiidu andmine)

Vastu võetud (P6_TA(2005)0114)

OTSUSE ETTEPANEK (kontode sulgemine)

Vastu võetud (P6_TA(2005)0114)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0114)

9.15.   Aastatuhande arengueesmärkide saavutamine (hääletus)

Raport Euroopa Liidu rolli kohta aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel [2004/2252(INI)] - arengukomisjon.

Raportöör: Glenys Kinnock (A6-0075/2005)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa I, punkt 14)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0115)

*

- *

Reinhard Rack võttis sõna töökorralduse teemal.

10.   Hääletuse kohta selgituste andmine

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kodukorra artikli 163 lõike 3 alusel esitatud kirjalikud selgitused hääletuse kohta lisatakse käesoleva istungi stenogrammile.

Suulised selgitused hääletuse kohta:

Raport: Panayiotis Demetriou - A6-0059/2005

| — | Sophia in 't Veld ja Bernd Posselt |
| --- | --- |

—

Sophia in 't Veld ja Bernd Posselt

Raport: Kathalijne Maria Buitenweg - A6-0064/2005

| — | Bruno Gollnisch |
| --- | --- |

—

Bruno Gollnisch

Raport: Terence Wynn - A6-0070/2005

| — | Christopher Heaton-Harris |
| --- | --- |

—

Christopher Heaton-Harris

Raport: Ona Juknevičienė - A6-0063/2005

| — | Richard Howitt ja Ursula Stenzel |
| --- | --- |

—

Richard Howitt ja Ursula Stenzel

Raport: Inés Ayala Sender/Carl Schlyter A6-0074/2005

| — | Vytautas Landsbergis |
| --- | --- |

—

Vytautas Landsbergis

11.   Hääletuse parandused

Järgmised parlamendiliikmed esitasid alltoodud hääletuse parandused:

Raport: Panayiotis Demetriou - A6-0059/2005

| — | tervikhääletus

  poolt: Gérard Onesta |
| --- | --- |

—

tervikhääletus

poolt: Gérard Onesta

Raport: Kathalijne Maria Buitenweg - A6-0064/2005

| — | komisjoni ettepanek

  poolt: Carlos Coelho |
| --- | --- |

—

komisjoni ettepanek

poolt: Carlos Coelho

| — | õigusloomega seotud resolutsioon (terviktekst)

  poolt: Angelika Niebler, Sophia in 't Veld |
| --- | --- |

—

õigusloomega seotud resolutsioon (terviktekst)

poolt: Angelika Niebler, Sophia in 't Veld

Raport: Terence Wynn - A6-0070/2005

| — | heakskiidu andmise otsus (terviktekst)

  vastu: Caroline Jackson |
| --- | --- |

—

heakskiidu andmise otsus (terviktekst)

vastu: Caroline Jackson

| — | lõige 79

  poolt: Dan Jørgensen |
| --- | --- |

—

lõige 79

poolt: Dan Jørgensen

| — | lõige107

  poolt: Glyn Ford

  vastu: Paul Marie Coûteaux, Patrick Louis |
| --- | --- |

—

lõige107

poolt: Glyn Ford

vastu: Paul Marie Coûteaux, Patrick Louis

Raport: Ona Juknevičienė - A6-0063/2005

| — | muudatusettepanek 1

  poolt: Philip Claeys, Koenraad Dillen ja Frank Vanhecke |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 1

poolt: Philip Claeys, Koenraad Dillen ja Frank Vanhecke

| — | muudatusettepanek 2

  poolt: Philip Claeys, Koenraad Dillen ja Frank Vanhecke |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 2

poolt: Philip Claeys, Koenraad Dillen ja Frank Vanhecke

| — | muudatusettepanek 4

  poolt: Philip Claeys, Koenraad Dillen, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Jürgen Schröder ja Frank Vanhecke

  vastu: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou ja Georgios Papastamkos |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 4

poolt: Philip Claeys, Koenraad Dillen, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Jürgen Schröder ja Frank Vanhecke

vastu: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou ja Georgios Papastamkos

| — | muudatusettepanek 5

  poolt: Philip Claeys, Koenraad Dillen, Eluned Morgan ja Frank Vanhecke |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 5

poolt: Philip Claeys, Koenraad Dillen, Eluned Morgan ja Frank Vanhecke

| — | muudatusettepanek 9

  poolt: Philip Claeys, Koenraad Dillen, Ursula Stenzel ja Frank Vanhecke

  vastu: Jan Andersson, Bairbre de Brún, Maria da Assunção Esteves, Ewa Hedkvist Petersen, Gunnar Hökmark, Jas Gawronski, Anna Ibrisagic, Carl Lang, Jörg Leichtfried, Mary Lou McDonald, Jean-Claude Martinez, Borut Pahor, Lydia Schenardi, Inger Segelström, Ursula Stenzel, Ari Vatanen, Margrietus van den Berg, Marios Matsakis |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 9

poolt: Philip Claeys, Koenraad Dillen, Ursula Stenzel ja Frank Vanhecke

vastu: Jan Andersson, Bairbre de Brún, Maria da Assunção Esteves, Ewa Hedkvist Petersen, Gunnar Hökmark, Jas Gawronski, Anna Ibrisagic, Carl Lang, Jörg Leichtfried, Mary Lou McDonald, Jean-Claude Martinez, Borut Pahor, Lydia Schenardi, Inger Segelström, Ursula Stenzel, Ari Vatanen, Margrietus van den Berg, Marios Matsakis

| — | muudatusettepanek 10

  vastu: Paul van Buitenen, Bairbre de Brún, Maria da Assunção Esteves, Jas Gawronski, Carl Lang, Jörg Leichtfried, Fernand Le Rachinel, Mary Lou McDonald, Borut Pahor, Alyn Smith, Bart Staes, Margrietus van den Berg, Marios Matsakis

  erapooletu: Koenraad Dillen |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 10

vastu: Paul van Buitenen, Bairbre de Brún, Maria da Assunção Esteves, Jas Gawronski, Carl Lang, Jörg Leichtfried, Fernand Le Rachinel, Mary Lou McDonald, Borut Pahor, Alyn Smith, Bart Staes, Margrietus van den Berg, Marios Matsakis

erapooletu: Koenraad Dillen

| — | muudatusettepanek 11

  poolt: Margrietus van den Berg, Daniel Caspary, Philip Claeys, Koenraad Dillen, Eluned Morgan ja Frank Vanhecke

  erapooletu: Alexander Radwan |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 11

poolt: Margrietus van den Berg, Daniel Caspary, Philip Claeys, Koenraad Dillen, Eluned Morgan ja Frank Vanhecke

erapooletu: Alexander Radwan

| — | resolutsioon (terviktekst)

  poolt: Fausto Bertinotti ja Roberto Musacchio |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

poolt: Fausto Bertinotti ja Roberto Musacchio

Raport: Alexander Stubb - A6-0066/2005

| — | muudatusettepanek 1

  vastu: Pervenche Berès ja Anders Wijkman |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 1

vastu: Pervenche Berès ja Anders Wijkman

Raport: Glenys Kinnock - A6-0075/2005

| — | muudatusettepanek 7

  vastu: Linda McAvan |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 7

vastu: Linda McAvan

| — | muudatusettepanek 11

  poolt: Françoise Grossetête

  vastu: Anders Wijkman |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 11

poolt: Françoise Grossetête

vastu: Anders Wijkman

| — | muudatusettepanek 12

  vastu: Marianne Thyssen |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 12

vastu: Marianne Thyssen

| — | muudatusettepanek 14

  vastu: Marie Panayotopoulos-Cassiotou |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 14

vastu: Marie Panayotopoulos-Cassiotou

| — | muudatusettepanek 15

  vastu: Marie Panayotopoulos-Cassiotou

  erapooletu: Geoffrey Van Orden |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 15

vastu: Marie Panayotopoulos-Cassiotou

erapooletu: Geoffrey Van Orden

| — | muudatusettepanek 16

  vastu: Marie Panayotopoulos-Cassiotou |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 16

vastu: Marie Panayotopoulos-Cassiotou

| — | resolutsioon (terviktekst)

  poolt: Robert Goebbels |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

poolt: Robert Goebbels

(Istung katkestati kell 13.05 ja jätkus kell 15.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES

president

12.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Pervenche Berès teatas, et vaatamata tema kohalolekule ei olnud tema nime kohalolijate nimekirja kantud.

*

- *

Eelmise istungi protokoll kinnitati.

13.   Bulgaaria Vabariigi Euroopa Liidu liikmeks saamise taotlus *** - Bulgaaria Vabariigi ELi liikmeks saamise taotlus - Rumeenia ELi liikmeks saamise taotlus *** - Rumeenia ELi liikmeks saamise taotlus - Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemise finantsmõjud (arutelu)

Soovitus Bulgaaria Vabariigi Euroopa Liidu liikmeks saamise taotluse kohta [AA1/2/2005 - C6-0085/2005 - 2005/0901(AVC)] - välisasjade komisjon.

Raportöör: Geoffrey Van Orden (A6-0082/2005).

Raport Bulgaaria Vabariigi Euroopa Liidu liikmeks saamise taotluse kohta [2005/2029(INI)] - välisasjade komisjon.

Raportöör: Geoffrey Van Orden (A6-0078/2005).

Soovitus Rumeenia Euroopa Liidu liikmeks saamise taotluse kohta [AA1/2/2005 - C6-0086/2005 - 2005/0902(AVC)] - välisasjade komisjon.

Raportöör: Pierre Moscovici (A6-0083/2005).

Raport Rumeenia Euroopa Liidu liikmeks saamise taotluse kohta [2005/2028(INI)] - välisasjade komisjon.

Raportöör: Pierre Moscovici (A6-0077/2005).

Raport Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemise finantsmõjude kohta [2005/2031(INI)] - eelarvekomisjon.

Kaasraportöörid: Reimer Böge ja Bárbara Dührkop Dührkop (A6-0090/2005)

Geoffrey Van Orden tutvustas raportit ning soovitust.

Pierre Moscovici tutvustas raportit ning soovitust.

Bárbara Dührkop Dührkop ja Reimer Böge tutvustasid raportit.

Sõna võtsid: Nicolas Schmit (nõukogu eesistuja) ja Olli Rehn (komisjoni liige).

Sõna võtsid: Albert Jan Maat (AGRI komisjoni arvamuse koostaja), Francisco José Millán Mon fraktsiooni PPE-DE nimel, Jan Marinus Wiersma fraktsiooni PSE nimel, Alexander Lambsdorff fraktsiooni ALDE nimel ja Joost Lagendijk fraktsiooni Verts/ALE nimel.

ISTUNGI JUHATAJA: Antonios TRAKATELLIS

asepresident

Sõna võtsid: Erik Meijer fraktsiooni GUE/NGL nimel, Bastiaan Belder fraktsiooni IND/DEM nimel, Inese Vaidere fraktsiooni UEN nimel, Alessandro Battilocchio (fraktsioonilise kuuluvuseta), José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Alexandra Dobolyi, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Milan Horáček, Vladimír Remek, Mirosław Mariusz Piotrowski, Marcin Libicki, Hans-Peter Martin, Markus Ferber, Hannes Swoboda, Anne E. Jensen, Rebecca Harms, Georgios Karatzaferis, Salvatore Tatarella, Jan Tadeusz Masiel, Guido Podestà, Klaus Hänsch, Nicholson of Winterbourne, Mario Borghezio, Andreas Mölzer, Kinga Gál, Libor Rouček, Ioannis Varvitsiotis, Csaba Sándor Tabajdi, Christopher Beazley, Jo Leinen, Mairead McGuinness, María Isabel Salinas García, Ville Itälä, Teresa Riera Madurell ja Ole Christensen.

ISTUNGI JUHATAJA: Luigi COCILOVO

asepresident

Sõna võtsid: Nicolas Schmit ja Olli Rehn

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 13.4.2005 protokolli punkt 4.2, 13.4.2005 protokolli punkt 4.3, 13.4.2005 protokolli punkt 4.4, 13.4.2005 protokolli punkt 4.5 ja 13.4.2005 protokolli punkt 4.6.

(Istung katkestati kell 17.20 enne kindlaksmääratud kellaajaga järgmist päevakorrapunkti ja jätkus kell 17.30.)

14.   Majanduspoliitika ja tööhõive üldsuuniste ühendatud pakett (arutelu)

Euroopa Komisjoni teatis: Majanduspoliitika ja tööhõive üldsuuniste ühendatud pakett.

Günther Verheugen (komisjoni asepresident), Joaquín Almunia (komisjoni liige) ja Vladimír Špidla (komisjoni liige) esitasid teatise.

Sõna võtsid: Jan Andersson, Carlo Fatuzzo, Anne Van Lancker, Piia-Noora Kauppi, Elisabeth Schroedter ja Robert Goebbels küsimuste esitamiseks komisjonile, millele neid puudutavate küsimuste osas vastasid Günther Verheugen, Vladimír Špidla ja Joaquín Almunia.

ISTUNGI JUHATAJA: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

asepresident

Arutelu lõpetati.

15.   Infotund (küsimused komisjonile)

Parlament vaatas läbi komisjonile esitatavad küsimused (B6-0163/2005).

Esimene osa

Küsimus 42 (Enrique Barón Crespo): Ajakirjaniku ja Euroopa kodaniku José Couso Iraagis aset leidnud tapmise uurimine

Küsimus 76 (Willy Meyer Pleite): Ajakirjanik José Couso Iraagis aset leidnud tapmise uurimine

Küsimus 77 (David Hammerstein Mintz): Küsimused ajakirjaniku ja Euroopa kodaniku José Couso Iraagis aset leidnud tapmise kohta

Küsimus 78 (Josu Ortuondo Larrea): Ajakirjanik José Couso Iraagis aset leidnud tapmise uurimine

Küsimus 79 (Jean-Marie Cavada): Ajakirjanik José Couso surma uurimine

Benita Ferrero-Waldner (komisjoni liige) vastas küsimustele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Enrique Barón Crespo.

Küsimus 43 (Philip Bushill-Matthews): Välisriigis elavate valijate põhiseaduse lepingu referendumil hääleõiguseta jätmine

Neelie Kroes (komisjoni liige) vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Philip Bushill-Matthews ja David Martin.

Küsimus 44 (Liam Aylward): Suhkrupõhine bioetanool

Neelie Kroes vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas Liam Aylward.

Teine osa

Küsimus 45 (Bart Staes): Konkurentsireeglid ja riigiabi tuumaenergeetikale

Neelie Kroes vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas Bart Staes.

Küsimus 46 (Katerina Batzeli): Ühinemised audiovisuaalse meedia valdkonnas

Neelie Kroes vastas küsimusele.

Küsimus 47 (Gay Mitchell): Riigiabi

Neelie Kroes vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Gay Mitchell ja Avril Doyle.

Küsimus 48 (Glyn Ford): Maailma karikavõistluste piletid

Neelie Kroes vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas Glyn Ford.

Küsimus 49 (Dimitrios Papadimoulis): Mürgiste ja ohtlike jäätmete kõrvaldamine Kreekas

Stavros Dimas (komisjoni liige) vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas Dimitrios Papadimoulis.

Küsimus 50 (Mairead McGuinness): Nitraatide direktiivi täitmine

Stavros Dimas vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Mairead McGuinness, James Hugh Allister ja Proinsias De Rossa.

Küsimustele 51 kuni 58 vastatakse kirjalikult.

Küsimus 59 (Bernd Posselt): Kosovo statuut

Olli Rehn (komisjoni liige) vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas Bernd Posselt.

Küsimus 60 (David Martin): Bulgaaria kohtureformid

Olli Rehn vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) David Martin ja Panagiotis Beglitis.

Küsimus 61 (Anna Hedh): Naiste õigus tööle Türgis

Olli Rehn vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas (id) Ewa Hedkvist Petersen (autori asendaja).

Küsimus 62 (Panagiotis Beglitis): Kolme tuumaelektrijaama ehitamine ja ekspluatatsioon Türgis

Olli Rehn vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas Panagiotis Beglitis.

Sõna võttis: Marios Matsakis infotunni korralduse kohta.

Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult.

Komisjoni infotund lõppes.

(Istung katkestati kell 19.40 ja jätkus kell 21.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Dagmar ROTH-BEHRENDT

asepresident

16.   Ülemaailmne gripipandeemia oht (arutelu)

Euroopa Komisjoni deklaratsioon: Ülemaailmne gripipandeemia oht

Markos Kyprianou (komisjoni liige) esitas deklaratsiooni.

Sõna võtsid: John Bowis fraktsiooni PPE-DE nimel, Linda McAvan fraktsiooni PSE nimel, Jules Maaten fraktsiooni ALDE nimel, Kathy Sinnott fraktsiooni IND/DEM nimel, Irena Belohorská (fraktsioonilise kuuluvuseta), Françoise Grossetête, John Attard-Montalto, Milan Gaľa ja Markos Kyprianou.

Arutelu lõpetati.

17.   Komisjoni iga-aastane poliitiline strateegia (2006) (arutelu)

Raport 2006. aasta eelarve kohta: komisjoni iga-aastane poliitilise strateegia raport [2004/2270(BUD)] - eelarvekomisjon.

Raportöör: Giovanni Pittella (A6-0071/2005)

Giovanni Pittella tutvustas raportit.

Sõna võttis: Dalia Grybauskaitė (komisjoni liige).

Sõna võtsid: Nirj Deva (DEVE komisjoni arvamuse koostaja), David Martin (INTA komisjoni arvamuse koostaja), Rosa Miguélez Ramos (PECH komisjoni arvamuse koostaja), Laima Liucija Andrikienė fraktsiooni PPE-DE nimel, Catherine Guy-Quint fraktsiooni PSE nimel, Anne E. Jensen fraktsiooni ALDE nimel, Esko Seppänen fraktsiooni GUE/NGL nimel, ja Nils Lundgren fraktsiooni IND/DEM nimel

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 13.4.2005 protokolli punkt 4.12.

18.   Regionaalpoliitika väljakutsed - Regionaalpoliitika väljakutsed finantsraamistiku kontekstis (2007-2013) (arutelu)

Suuliselt vastatava küsimuse esitaja (d): Gerardo Galeote Quecedo, Konstantinos Hatzidakis, Sérgio Marques fraktsiooni PPE-DE nimel, Constanze Angela Krehl, Bárbara Dührkop Dührkop, Marilisa Xenogiannakopoulou ja António Costa fraktsiooni PSE nimel, Euroopa Komisjonile: Regionaalpoliitika uued väljakutsed (B6-0161/2005).

Suuliselt vastatava küsimuse esitaja (d): Pedro Guerreiro, Bairbre de Brún ja Kyriacos Triantaphyllides fraktsiooni GUE/NGL nimel, Euroopa Komisjonile: Väljakutsed regionaalpoliitikale seoses finantsraamistikuga ajavahemikuks 2007-2013 (B6-0170/2005)

Gerardo Galeote Quecedo, Constanze Angela Krehl ja Pedro Guerreiro esitasid suuliselt vastatavad küsimused.

Danuta Hübner (komisjoni liige) vastas suuliselt vastatavatele küsimustele.

Sõna võtsid: Konstantinos Hatzidakis fraktsiooni PPE-DE nimel, Bárbara Dührkop Dührkop fraktsiooni PSE nimel, Kyösti Tapio Virrankoski fraktsiooni ALDE nimel, Elisabeth Schroedter fraktsiooni Verts/ALE nimel, Bairbre de Brún fraktsiooni GUE/NGL nimel nimel (sõnavõtja kõneles osaliselt iiri keeles; asepresident juhtis tema tähelepanu asjaolule, et sellest keelest täiskogul tõlget ei tehta), Mirosław Mariusz Piotrowski fraktsiooni IND/DEM nimel, Adam Jerzy Bielan fraktsiooni UEN nimel, Sérgio Marques, Marilisa Xenogiannakopoulou, Alyn Smith, Dimitrios Papadimoulis, Rolf Berend, Jamila Madeira, Jan Olbrycht, Tunne Kelam ja Danuta Hübner.

Arutelu lõpetati.

19.   Ökodisaini nõuded energiat tarbivatele toodetele ***II (arutelu)

Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete keskkonnanõuete kavandamise sätestamiseks ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/42/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 96/57/EÜ ja 2000/55/EÜ [11414/1/2004 - C6-0246/2004 - 2003/0172(COD)] - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Frédérique Ries A6-0057/2005.

Frédérique Ries tutvustas soovitust teisele lugemisele.

Sõna võttis: Andris Piebalgs (komisjoni liige).

Sõna võtsid: Peter Liese fraktsiooni PPE-DE nimel, Karin Scheele fraktsiooni PSE nimel, Holger Krahmer fraktsiooni ALDE nimel, Claude Turmes fraktsiooni Verts/ALE nimel, Johannes Blokland fraktsiooni IND/DEM nimel, Evangelia Tzampazi, Eija-Riitta Korhola ja Andris Piebalgs.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 13.4.2005 protokolli punkt 4.9.

20.   Laevakütuste väävlisisaldus ***II (arutelu)

Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 1999/32/EÜ laevakütuste väävlisisalduse kohta [12891/2/2004 - C6-0248/2004 - 2002/0259(COD)] - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Satu Hassi A6-0056/2005.

Satu Hassi tutvustas soovitust teisele lugemisele.

Sõna võttis: Stavros Dimas (komisjoni liige).

Sõna võtsid: Aldis Kušķis fraktsiooni PPE-DE nimel, Linda McAvan fraktsiooni PSE nimel, Jonas Sjöstedt fraktsiooni GUE/NGL nimel, Johannes Blokland fraktsiooni IND/DEM nimel, Åsa Westlund ja Stavros Dimas.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 13.4.2005 protokolli punkt 4.10.

21.   Järgmise istungi päevakord

Kinnitati järgmise päeva istungi päevakord (dokument “Päevakord” PE 356.376/OJME).

22.   Istungi lõpp

Istung lõppes kell 23.40.

Julian Priestley

peasekretär

Miroslav Ouzký

asepresident

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bersani, Bertinotti, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bonino, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Bresso, Breyer, Březina, Brie, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, De Poli, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Di Pietro, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lax, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Lévai, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wijkman, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina

---

I LISA

HÄÄLETUSTE TULEMUSED

Lühendite ja sümbolite selgitus

| + | vastu võetud |
| --- | --- |
| - | tagasi lükatud |
| ↓ | kehtetuks muutunud |
| tagasi | tagasi võetud |
| NH (..., ..., ...) | nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| EH (..., ..., ...) | elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| osa | hääletus osade kaupa |
| eraldi | hääletus eraldi |
| me | muudatusettepanek |
| KME | kompromissmuudatusettepanek |
| VO | vastav osa |
| ÜME | ülimuslik muudatusettepanek |
| = | identsed muudatusettepanekud |
| § | lõige |
| art | artikkel |
| põhj | põhjendus |
| RE | resolutsiooni ettepanek |
| RÜE | resolutsiooni ühisettepanek |
| SH | salajane hääletus |

+

vastu võetud

-

tagasi lükatud

↓

kehtetuks muutunud

tagasi

tagasi võetud

NH (..., ..., ...)

nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

EH (..., ..., ...)

elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

osa

hääletus osade kaupa

eraldi

hääletus eraldi

me

muudatusettepanek

KME

kompromissmuudatusettepanek

VO

vastav osa

ÜME

ülimuslik muudatusettepanek

=

identsed muudatusettepanekud

§

lõige

art

artikkel

põhj

põhjendus

RE

resolutsiooni ettepanek

RÜE

resolutsiooni ühisettepanek

SH

salajane hääletus

1.   Piirkondlik riigiabi

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

tervikhääletus

+

2.   Laienemise järgne ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) ***I

Raport: GALEOTE QUECEDO (A6-0067/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

tervikhääletus

+

3.   Europoli eurode võltsimise vastu võitlemise keskasutuseks määramine *

Raport: DIAZ DE MERA GARCIA CONSUEGRA (A6-0079/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

tervikhääletus

+

4.   Euroopa politseikolledž (CEPOL) *

Raport: DEMETRIOU (A6-0059/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | NH | + | 479, 43, 27 |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

tervikhääletus

NH

+

479, 43, 27

Taotlus nimeliseks hääletuseks

IND/DEM: lõpphääletus

5.   Lähimeresõit

Raport: NAVARRO (A6-0055/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | NH | + | 589, 7, 13 |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

tervikhääletus

NH

+

589, 7, 13

Raportöör on esitanud järgmise suulise muudatusettepaneku:

C. arvestades, et lähimeresõit, mis moodustab üle 40 % ühendusesisesest liiklusest, on Euroopa transpordisüsteemi lahutamatu osa, kuna lähimeresõidu all mõistetakse kaupade
  ja reisijate
  merevedu
  või vedu mööda siseveeteed
  Euroopa sadamate vahel või Euroopa sadamate ja selliste Euroopa-väliste riikide sadamate vahel, mis asuvad Euroopaga piirnevate sisemerede ääres,

Taotlus nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

6.   Kolmandate riikide teadlastele lubade andmise menetlus: erivastuvõtumenetlus - vastuvõtu lihtsustamine - lühiajalised viisad ***I

Raport: PEILLON (A6-0054/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Direktiivi ettepanek |
| vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 1-14
  16-24 | komisjon | | + | |
| pärast põhjendust 12 | 32 | PSE | | + | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |
| Soovitus nr 1 |
| vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 25-28 | komisjon | | + | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |
| Soovitus nr 2 |
| vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 29-31 | komisjon | | + | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Direktiivi ettepanek

vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa

1-14

16-24

komisjon

+

pärast põhjendust 12

32

PSE

+

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Soovitus nr 1

vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa

25-28

komisjon

+

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Soovitus nr 2

vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa

29-31

komisjon

+

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Muudatusettepanek 15 ei puuduta kõiki keeleversioone ja seda ei panda hääletusele (kodukorra artikli 151 lõike 1 punkt d)

7.   Ohtlikud ained

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0218/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanek(B6-0218/2005) |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanek(B6-0218/2005)

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

8.   Protsessuaalsed õigused kriminaalmenetlustes *

Raport: BUITENWEG (A6-0064/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 1-3
  5
  6
  8-42
  44-50 | komisjon | | + | |
| Põhjendus 8 | 51 | Verts/ALE | | + | suuline muudatusettepanek |
| 4 | komisjon | | ↓ | |
| hääletus: muudetud ettepanek | NH | + | 558, 70, 12 |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | NH | + | 523, 68, 13 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa

1-3

5

6

8-42

44-50

komisjon

+

Põhjendus 8

51

Verts/ALE

+

suuline muudatusettepanek

4

komisjon

↓

hääletus: muudetud ettepanek

NH

+

558, 70, 12

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

NH

+

523, 68, 13

Muudatusettepanekud 7 ja 43 ei puuduta kõiki keeleversioone ja neid ei panda hääletusele (kodukorra artikli 151 lõike 1 punkt d).

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

Verts/ALE: muudetud ettepanek

Mitmesugust

Pr BUITENWEG esitas järgmise suulise muudatusettepaneku muudatusettepanekule 51: sõna “
  peaksid
  ”asendatakse sõnaga “
  peavad
  ”

9.   2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve III jagu

Raport: WYNN (A6-0070/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Heakskiidu andmise otsus |
| hääletus: otsus (terviktekst) | NH | + | 542, 71, 10 |
| Kontode sulgemise otsus |
| hääletus: otsus (terviktekst) | NH | + | 546, 72, 14 |
| Resolutsiooni ettepanek |
| § 1 | 1 | PSE | | + | |
| § 2 | 2 | PSE | | + | |
| § 3 | 3 | PSE | | + | |
| pärast § 8 | 4 | PSE | EH | + | 385, 244, 12 |
| § 17 | § | originaaltekst | NH | + | 606, 14, 16 |
| § 24 | § | originaaltekst | NH | + | 605, 11, 10 |
| § 60 | § | originaaltekst | NH | + | 608, 10, 14 |
| § 64 | § | originaaltekst | NH | + | 615, 9, 6 |
| § 67 | § | originaaltekst | eraldi/EH | + | 384, 234, 22 |
| § 70 | § | originaaltekst | NH | + | 622, 12, 5 |
| § 71 | § | originaaltekst | NH | + | 598, 25, 5 |
| § 79 | § | originaaltekst | NH | + | 620, 10, 9 |
| § 97 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 107 | § | originaaltekst | NH | + | 605, 18, 8 |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 563, 40, 38 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Heakskiidu andmise otsus

hääletus: otsus (terviktekst)

NH

+

542, 71, 10

Kontode sulgemise otsus

hääletus: otsus (terviktekst)

NH

+

546, 72, 14

Resolutsiooni ettepanek

§ 1

1

PSE

+

§ 2

2

PSE

+

§ 3

3

PSE

+

pärast § 8

4

PSE

EH

+

385, 244, 12

§ 17

§

originaaltekst

NH

+

606, 14, 16

§ 24

§

originaaltekst

NH

+

605, 11, 10

§ 60

§

originaaltekst

NH

+

608, 10, 14

§ 64

§

originaaltekst

NH

+

615, 9, 6

§ 67

§

originaaltekst

eraldi/EH

+

384, 234, 22

§ 70

§

originaaltekst

NH

+

622, 12, 5

§ 71

§

originaaltekst

NH

+

598, 25, 5

§ 79

§

originaaltekst

NH

+

620, 10, 9

§ 97

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 107

§

originaaltekst

NH

+

605, 18, 8

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

563, 40, 38

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsus, kontode sulgemise otsus, resolutsiooni lõiked 17, 24, 60, 64, 70, 71, 79, 107 ja lõpphääletus

Taotlused eraldi hääletusteks

PPE-DE: lõiked 67 ja 97

10.   2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve I jagu

Raport: JUKNEVIČIENĖ (A6-0063/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Heakskiidu andmise otsus |
| hääletus: otsus (terviktekst) | NH | + | 551, 80, 7 |
| Resolutsiooni ettepanek |
| pärast § 48 | 6 | ALDE | EH | - | 257, 353, 26 |
| § 50 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| pärast § 52 | 11 | IND/DEM | osa/NH | | |
| 1 | - | 259, 345, 32 |
| 2 | ↓ | |
| pärast § 53 | 3 | ALDE | | - | |
| § 54 | 8D | PPE-DE | EH | + | 386, 211, 35 |
| pärast § 54 | 1 | ALDE | osa/NH | | |
| 1 | - | 266, 340, 28 |
| 2 | ↓ | |
| pärast § 60 | 4 | ALDE | NH | - | 264, 354, 23 |
| § 63 | 5 | ALDE, Verts/ALE | NH | - | 248, 351, 39 |
| 12 | IND/DEM | | - | |
| pärast § 63 | 2 | ALDE | NH | - | 248, 349, 45 |
| § 76 | 9 | PPE-DE | NH | + | 333, 227, 82 |
| § | originaaltekst | | ↓ | |
| § 77 | 10D | PPE-DE | NH | + | 350, 208, 61 |
| pärast § 81 | 7 | ALDE | | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 483, 69, 78 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Heakskiidu andmise otsus

hääletus: otsus (terviktekst)

NH

+

551, 80, 7

Resolutsiooni ettepanek

pärast § 48

6

ALDE

EH

-

257, 353, 26

§ 50

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

pärast § 52

11

IND/DEM

osa/NH

1

-

259, 345, 32

2

↓

pärast § 53

3

ALDE

-

§ 54

8D

PPE-DE

EH

+

386, 211, 35

pärast § 54

1

ALDE

osa/NH

1

-

266, 340, 28

2

↓

pärast § 60

4

ALDE

NH

-

264, 354, 23

§ 63

5

ALDE, Verts/ALE

NH

-

248, 351, 39

12

IND/DEM

-

pärast § 63

2

ALDE

NH

-

248, 349, 45

§ 76

9

PPE-DE

NH

+

333, 227, 82

§

originaaltekst

↓

§ 77

10D

PPE-DE

NH

+

350, 208, 61

pärast § 81

7

ALDE

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

483, 69, 78

Taotlus osade kaupa hääletuseks

PPE-DE

§ 50

1. osa:“toetab sellega seoses ... põhimääruse suhtes”

2. osa:“mis näeb ette ... ühtse tasustamise”

ALDE

me 11

1. osa:“teeb juhatusele ülesandeks ... tegelike kuludeni”

2. osa:“või madalaimate avaldatud hindadeni”

GUE/NGL

me 11

1. osa: “teeb juhatusele ülesandeks ... tegelike kuludeni”

2. osa: “või madalaimate avaldatud hindadeni”

me 1

1. osa:“soovitab juhatusel ... toetusi käsitlevaid reegleid”

2. osa:“ning et vastavatel tingimustel ... volituste ajutist peatamist”

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: § 76, me 9 ja resolutsiooni lõpphääletus

ALDE: me-d 1, 2, 4, 9 ja resolutsiooni lõpphääletus

Verts/ALE: me 5, §, me 10D

IND/DEM: me 11

GUE/NGL: § 76

11.   2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve II, IV, V, VI, VII ja VIII jagu

Raport: STUBB (A6-0066/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. II jagu, nõukogu |
| Heakskiidu andmise otsus |
| hääletus: otsus (terviktekst) | | + | |
| Resolutsiooni ettepanek |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| 2. IV jagu, kohus |
| Heakskiidu andmise otsus |
| hääletus: otsus (terviktekst) | | + | |
| Resolutsiooni ettepanek |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| 3. V jagu, kontrollikoda |
| Heakskiidu andmise otsus |
| hääletus: otsus (terviktekst) | | + | |
| Resolutsiooni ettepanek |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| 4. VI jagu, majandus- ja sotsiaalkomitee |
| Heakskiidu andmise otsus |
| hääletus: otsus (terviktekst) | NH | + | 554, 58, 22 |
| Resolutsiooni ettepanek |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 547, 55, 23 |
| 5. VII jagu, regioonide komitee |
| Heakskiidu andmise otsus |
| hääletus: otsus (terviktekst) | NH | + | 541, 64, 21 |
| Resolutsiooni ettepanek |
| § 10 | 1 | IND/DEM | NH | - | 127, 500, 14 |
| § 12 | 2 | IND/DEM | NH | - | 113, 509, 13 |
| § 13 | 3 | IND/DEM | NH | | 111, 502, 16 |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 570, 56, 10 |
| 6. VIII jagu, ombudsman |
| Heakskiidu andmise otsus |
| hääletus: otsus (terviktekst) | | + | |
| Resolutsiooni ettepanek |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

1. II jagu, nõukogu

Heakskiidu andmise otsus

hääletus: otsus (terviktekst)

+

Resolutsiooni ettepanek

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

2. IV jagu, kohus

Heakskiidu andmise otsus

hääletus: otsus (terviktekst)

+

Resolutsiooni ettepanek

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

3. V jagu, kontrollikoda

Heakskiidu andmise otsus

hääletus: otsus (terviktekst)

+

Resolutsiooni ettepanek

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

4. VI jagu, majandus- ja sotsiaalkomitee

Heakskiidu andmise otsus

hääletus: otsus (terviktekst)

NH

+

554, 58, 22

Resolutsiooni ettepanek

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

547, 55, 23

5. VII jagu, regioonide komitee

Heakskiidu andmise otsus

hääletus: otsus (terviktekst)

NH

+

541, 64, 21

Resolutsiooni ettepanek

§ 10

1

IND/DEM

NH

-

127, 500, 14

§ 12

2

IND/DEM

NH

-

113, 509, 13

§ 13

3

IND/DEM

NH

111, 502, 16

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

570, 56, 10

6. VIII jagu, ombudsman

Heakskiidu andmise otsus

hääletus: otsus (terviktekst)

+

Resolutsiooni ettepanek

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: heakskiidu andmise otsus ja resolutsioon [majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee]

IND/DEM: heakskiidu andmise otsus ning me-d 1, 2 ja 3 [regioonide komitee]

12.   2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: detsentraliseeritud asutused

Raport: AYALA SENDER/SCHLYTER (A6-0074/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. Euroopa Ülesehitusamet |
| Heakskiidu andmise otsus |
| hääletus: otsus (terviktekst) | | + | |
| Resolutsiooni ettepanek |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| 2. Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus |
| Heakskiidu andmise otsus |
| hääletus: otsus (terviktekst) | | + | |
| Resolutsiooni ettepanek |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| 3. Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond |
| Heakskiidu andmise otsus |
| hääletus: otsus (terviktekst) | | + | |
| Resolutsiooni ettepanek |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| 4. Euroopa Keskkonnaagentuur |
| Heakskiidu andmise otsus |
| hääletus: otsus (terviktekst) | | + | |
| Resolutsiooni ettepanek |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| 5. Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuur |
| Heakskiidu andmise otsus |
| hääletus: otsus (terviktekst) | | + | |
| Resolutsiooni ettepanek |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| 6. Euroopa Ravimihindamisamet |
| Heakskiidu andmise otsus |
| hääletus: otsus (terviktekst) | | + | |
| Resolutsiooni ettepanek |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| 7. Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus |
| Heakskiidu andmise otsus |
| hääletus: otsus (terviktekst) | | + | |
| Resolutsiooni ettepanek |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| 8. Eurojust |
| Heakskiidu andmise otsus |
| hääletus: otsus (terviktekst) | NH | + | 557, 47, 30 |
| Resolutsiooni ettepanek |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| 9. Euroopa Koolitusfond |
| Heakskiidu andmise otsus |
| hääletus: otsus (terviktekst) | | + | |
| Resolutsiooni ettepanek |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| 10. Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus |
| Heakskiidu andmise otsus |
| hääletus: otsus (terviktekst) | | + | |
| Resolutsiooni ettepanek |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| 11. Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus |
| Heakskiidu andmise otsus |
| hääletus: otsus (terviktekst) | NH | + | 556, 55, 26 |
| Resolutsiooni ettepanek |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| 12. Euroopa Toiduohutusamet |
| Heakskiidu andmise otsus |
| hääletus: otsus (terviktekst) | | + | |
| Resolutsiooni ettepanek |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| 13. Euroopa Meresõiduohutuse Amet |
| Heakskiidu andmise otsus |
| hääletus: otsus (terviktekst) | NH | + | 563, 49, 26 |
| Resolutsiooni ettepanek |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| 14. Euroopa Lennundusohutusamet |
| Heakskiidu andmise otsus |
| hääletus: otsus (terviktekst) | NH | + | 565, 47, 26 |
| Resolutsiooni ettepanek |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

1. Euroopa Ülesehitusamet

Heakskiidu andmise otsus

hääletus: otsus (terviktekst)

+

Resolutsiooni ettepanek

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

2. Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

Heakskiidu andmise otsus

hääletus: otsus (terviktekst)

+

Resolutsiooni ettepanek

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

3. Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

Heakskiidu andmise otsus

hääletus: otsus (terviktekst)

+

Resolutsiooni ettepanek

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

4. Euroopa Keskkonnaagentuur

Heakskiidu andmise otsus

hääletus: otsus (terviktekst)

+

Resolutsiooni ettepanek

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

5. Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuur

Heakskiidu andmise otsus

hääletus: otsus (terviktekst)

+

Resolutsiooni ettepanek

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

6. Euroopa Ravimihindamisamet

Heakskiidu andmise otsus

hääletus: otsus (terviktekst)

+

Resolutsiooni ettepanek

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

7. Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus

Heakskiidu andmise otsus

hääletus: otsus (terviktekst)

+

Resolutsiooni ettepanek

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

8. Eurojust

Heakskiidu andmise otsus

hääletus: otsus (terviktekst)

NH

+

557, 47, 30

Resolutsiooni ettepanek

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

9. Euroopa Koolitusfond

Heakskiidu andmise otsus

hääletus: otsus (terviktekst)

+

Resolutsiooni ettepanek

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

10. Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus

Heakskiidu andmise otsus

hääletus: otsus (terviktekst)

+

Resolutsiooni ettepanek

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

11. Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus

Heakskiidu andmise otsus

hääletus: otsus (terviktekst)

NH

+

556, 55, 26

Resolutsiooni ettepanek

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

12. Euroopa Toiduohutusamet

Heakskiidu andmise otsus

hääletus: otsus (terviktekst)

+

Resolutsiooni ettepanek

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

13. Euroopa Meresõiduohutuse Amet

Heakskiidu andmise otsus

hääletus: otsus (terviktekst)

NH

+

563, 49, 26

Resolutsiooni ettepanek

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

14. Euroopa Lennundusohutusamet

Heakskiidu andmise otsus

hääletus: otsus (terviktekst)

NH

+

565, 47, 26

Resolutsiooni ettepanek

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: heakskiidu andmise otsus: Eurojust, rassismi järelevalvekeskus, meresõiduohutuse amet, lennundusohutusamet

13.   2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: 6., 7., 8. ja 9. Euroopa Arengufond

Raport: XENOGIANNAKOPOULOU (A6-0069/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Heakskiidu andmise otsus |
| hääletus: otsus (terviktekst) | NH | + | 553, 52, 25 |
| Kontode sulgemise otsus |
| hääletus: otsus (terviktekst) | NH | + | 554, 55, 23 |
| Resolutsiooni ettepanek |
| § 19 | | originaaltekst | NH | + | 573, 38, 26 |
| § 25 | | originaaltekst | NH | + | 571, 33, 28 |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 556, 70, 10 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Heakskiidu andmise otsus

hääletus: otsus (terviktekst)

NH

+

553, 52, 25

Kontode sulgemise otsus

hääletus: otsus (terviktekst)

NH

+

554, 55, 23

Resolutsiooni ettepanek

§ 19

originaaltekst

NH

+

573, 38, 26

§ 25

originaaltekst

NH

+

571, 33, 28

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

556, 70, 10

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE heakskiidu andmise otsus, kontode sulgemise otsus, resolutsiooni lõiked 19, 25 ja lõpphääletus

14.   Aastatuhande arengueesmärkide saavutamine

Raport: KINNOCK (A6-0075/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pärast § 19 | 17 | GUE/NGL | | - | |
| pärast § 21 | 3 | Verts/ALE | | + | |
| § 37 | 11 | IND/DEM | NH | - | 272, 360, 8 |
| § 41 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 47 | 12D | IND/DEM | NH | - | 256, 364, 11 |
| 14 | PPE-DE | NH | - | 262, 355, 19 |
| § 48 | 15D | PPE-DE | NH | - | 262, 364, 14 |
| 13 | IND/DEM | NH | - | 262, 351, 20 |
| pärast § 53 | 4 | Verts/ALE | EH | + | 336, 266, 17 |
| pärast § 55 | 5 | Verts/ALE | | + | |
| § 57 | 6 | Verts/ALE | | - | |
| pärast § 60 | 9 | GUE/NGL | EH | + | 357, 257, 15 |
| pärast § 67 | 7 | Verts/ALE | NH | - | 79, 506, 40 |
| 8 | Verts/ALE | NH | - | 126, 474, 29 |
| § 79 | 1 | PSE | | + | |
| põhj O | 10 | IND/DEM | NH | - | 245, 359, 21 |
| 16 | PPE-DE | NH | - | 267, 346, 17 |
| pärast põhjendust P | 2 | Verts/ALE | | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 539, 52, 19 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

pärast § 19

17

GUE/NGL

-

pärast § 21

3

Verts/ALE

+

§ 37

11

IND/DEM

NH

-

272, 360, 8

§ 41

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 47

12D

IND/DEM

NH

-

256, 364, 11

14

PPE-DE

NH

-

262, 355, 19

§ 48

15D

PPE-DE

NH

-

262, 364, 14

13

IND/DEM

NH

-

262, 351, 20

pärast § 53

4

Verts/ALE

EH

+

336, 266, 17

pärast § 55

5

Verts/ALE

+

§ 57

6

Verts/ALE

-

pärast § 60

9

GUE/NGL

EH

+

357, 257, 15

pärast § 67

7

Verts/ALE

NH

-

79, 506, 40

8

Verts/ALE

NH

-

126, 474, 29

§ 79

1

PSE

+

põhj O

10

IND/DEM

NH

-

245, 359, 21

16

PPE-DE

NH

-

267, 346, 17

pärast põhjendust P

2

Verts/ALE

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

539, 52, 19

Taotlused nimeliseks hääletuseks

Verts/ALE: me-d 7 ja 8

IND/DEM: lõpphääletus, me-d 13 ja 14

PPE-DE: me-d 12, 14, 15 ja 16

PSE: me-d 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16 ja lõpphääletus

Taotlus osade kaupa hääletuseks

GUE/NGL

§ 41

1. osa:“toetab komisjoni nõustumist kättesaadavate ja taskukohaste ravimite vajadusega”

2. osa:“ning rõhutab TRIPS-lepingu rakendamise hoolika järgimise vajadust;”

Mitmesugust

Sõnad “
  kogu ulatus
  ” esialgses lõikes 47 on ebaõiged ja tuleks asendada sõnadega “
  lai ulatus
  ”.

---

II LISA

NIMELISE HÄÄLETUSE TULEMUSED

1.   Raport: Demetriou A6-0059/2005

Poolt: 479

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Brie, Kaufmann, Maštálka, Portas, Stroz, Triantaphyllides

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Sinnott

NI: Battilocchio, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Bösch, Bresso, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Hasse Ferreira, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Trüpel, Voggenhuber

Vastu: 43

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Pafilis, Pflüger, Sjöstedt, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Hannan

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 27

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Seppänen, Wurtz, Zimmer

NI: Belohorská, Dillen, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Heaton-Harris, Helmer, Panayotopoulos-Cassiotou

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Raport: Navarro A6-0055/2005

Poolt: 589

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 7

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Farage, Wise

NI: Kilroy-Silk, Mote

Erapooletuid: 13

GUE/NGL: Krarup, Pafilis

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Allister, Kozlík, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli

PPE-DE: Landsbergis

UEN: Fotyga, Janowski

Verts/ALE: van Buitenen

3.   Raport: Buitenweg A6-0064/2005

Poolt: 558

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coveney, Daul, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 70

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Becsey, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Coelho, Descamps, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hudacký, Jackson, Kirkhope, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden

UEN: Camre

Erapooletuid: 12

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Pafilis

IND/DEM: Louis

NI: Belohorská, Kozlík

PPE-DE: McMillan-Scott, Reul

UEN: Janowski, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

4.   Raport: Buitenweg A6-0064/2005

Poolt: 523

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Stroz, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 68

ALDE: Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Sjöstedt

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Mantovani, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden

UEN: Camre

Erapooletuid: 13

ALDE: Takkula

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Pafilis, Svensson

NI: Kozlík, Martinez

PPE-DE: Reul, Vlasák

UEN: Szymański

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

5.   Raport: Wynn A6-0070/2005

Poolt: 542

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Stroz, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes

Vastu: 71

ALDE: Takkula

GUE/NGL: Krarup, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Erapooletuid: 10

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Konrad

6.   Raport: Wynn A6-0070/2005

Poolt: 546

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Stroz, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 72

GUE/NGL: Krarup, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Resetarits, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Erapooletuid: 14

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Schenardi

PPE-DE: Podkański

UEN: Krasts

Verts/ALE: Lucas

7.   Raport: Wynn A6-0070/2005

Poolt: 606

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 14

GUE/NGL: Pafilis

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Vlasák

Erapooletuid: 16

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Farage, Nattrass, Wise

NI: Allister, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote, Rutowicz

PSE: Skinner

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

8.   Raport: Wynn A6-0070/2005

Poolt: 605

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 11

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Erapooletuid: 10

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Coûteaux, Speroni

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Raport: Wynn A6-0070/2005

Poolt: 608

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 10

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Erapooletuid: 14

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Farage, Louis, Nattrass, Wise

NI: Allister, Kilroy-Silk, Kozlík, Martinez, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Raport: Wynn A6-0070/2005

Poolt: 615

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 9

NI: Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

Erapooletuid: 6

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Raport: Wynn A6-0070/2005

Poolt: 622

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 12

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Vlasák

Erapooletuid: 5

NI: Allister, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Raport: Wynn A6-0070/2005

Poolt: 598

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 25

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, Salvini, Sinnott, Speroni, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Erapooletuid: 5

NI: Allister, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Raport: Wynn A6-0070/2005

Poolt: 620

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 10

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Jørgensen

Erapooletuid: 9

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

14.   Raport: Wynn A6-0070/2005

Poolt: 605

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 18

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Pafilis

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Schenardi

Erapooletuid: 8

NI: Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote, Romagnoli, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

15.   Raport: Wynn A6-0070/2005

Poolt: 563

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 40

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Callanan, Hannan, Heaton-Harris, Helmer

UEN: Camre

Erapooletuid: 38

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Pafilis

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Sinnott, Železný

NI: Battilocchio, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Harbour, Jackson, Kirkhope, Nicholson, Ouzký, Parish, Podkański, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden

Verts/ALE: van Buitenen

16.   Raport: Juknevičienė A6-0063/2005

Poolt: 551

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, McDonald, Markov, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 80

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Krarup, Maštálka, Meijer, Ransdorf, Remek, Sjöstedt, Stroz

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Tarand

Verts/ALE: van Buitenen

Erapooletuid: 7

GUE/NGL: Pafilis, Portas

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Kozlík

PSE: Skinner

17.   Raport: Juknevičienė A6-0063/2005

Poolt: 259

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Eurlings, Fajmon, Fjellner, Gawronski, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kauppi, Kirkhope, Korhola, Liese, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Martens, Nicholson, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Podkański, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Tannock, Van Orden, Wijkman, Wortmann-Kool, Zvěřina

PSE: Andersson, Attard-Montalto, Berger, Berman, Bösch, Bullmann, Cashman, Christensen, Corbett, De Rossa, Dührkop Dührkop, Duin, Ettl, Evans Robert, Ford, Gebhardt, Gill, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Lehtinen, Leichtfried, McAvan, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Moraes, Myller, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Prets, Rasmussen, Roth-Behrendt, Rothe, Scheele, Segelström, Stihler, Stockmann, Swoboda, Thomsen, Titley, Van Lancker, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn

UEN: Szymański

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 345

ALDE: Andria, Cocilovo, Costa, Fourtou, Letta, Onyszkiewicz, Pistelli, Prodi, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, Guidoni, Henin, Kohlíček, Musacchio, Ransdorf, Rizzo, Stroz, Triantaphyllides

IND/DEM: Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Březina, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Pirilli, Roszkowski, Tatarella

Erapooletuid: 32

ALDE: Jäätteenmäki, Lax, Matsakis, Oviir, Takkula, Väyrynen

GUE/NGL: Flasarová, Maštálka, Morgantini

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Busuttil, Ferber, Schmitt Ingo

PSE: El Khadraoui, Gruber

UEN: Aylward, Crowley, Krasts, Ó Neachtain, Zīle

18.   Raport: Juknevičienė A6-0063/2005

Poolt: 266

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Cederschiöld, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Eurlings, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Karas, Kirkhope, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Martens, Nicholson, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Purvis, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Wortmann-Kool, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Berman, Cashman, Christensen, Corbett, De Rossa, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Evans Robert, Falbr, Ford, Gebhardt, Gill, Grech, Honeyball, Howitt, Hughes, Jørgensen, Kinnock, McAvan, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Moraes, Morgan, Muscat, Piecyk, Roth-Behrendt, Stihler, Stockmann, Thomsen, Titley, Van Lancker, Whitehead, Wynn

UEN: Kristovskis, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 340

ALDE: Fourtou, Matsakis

GUE/NGL: Adamou, Stroz, Triantaphyllides

NI: Bobošíková, Dillen, Gollnisch, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bresso, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Camre, Kamiński, Libicki, Muscardini, Pirilli, Roszkowski, Tatarella

Erapooletuid: 28

ALDE: Neyts-Uyttebroeck, Polfer

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Maštálka, Ransdorf, Remek

NI: Claeys, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Brepoels, Busuttil, Casa, Ferber, Podkański, Radwan, Schmitt Ingo

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Ó Neachtain

Verts/ALE: van Buitenen

19.   Raport: Juknevičienė A6-0063/2005

Poolt: 264

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Kaufmann, Krarup, Markov, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Uca, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Cederschiöld, Deß, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Friedrich, Gahler, Gál, Gawronski, Goepel, Gyürk, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Lehne, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Martens, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Pieper, Purvis, Radwan, Reul, Schwab, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zvěřina

PSE: van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bullmann, Cashman, Christensen, Corbett, De Vits, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Ford, Gebhardt, Gill, Hänsch, Honeyball, Howitt, Hughes, Jørgensen, Kinnock, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Moraes, Myller, Piecyk, Prets, Roth-Behrendt, Rothe, Scheele, Stihler, Stockmann, Thomsen, Titley, Van Lancker, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 354

ALDE: Andria, Cocilovo, Costa, De Sarnez, Fourtou, Jäätteenmäki, Lax, Matsakis, Oviir, Pistelli, Prodi, Savi, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, McDonald, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Stroz, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Claeys, Dillen, Le Rachinel, Mölzer, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brejc, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Fatuzzo, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klich, Konrad, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Laschet, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Westlund, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Erapooletuid: 23

ALDE: Gentvilas, Neyts-Uyttebroeck

GUE/NGL: Pafilis, Pflüger, Wagenknecht

IND/DEM: Coûteaux

NI: Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mote, Schenardi

PPE-DE: Brepoels, Busuttil, Casa, Esteves, Schmitt Ingo

PSE: Andersson, Swoboda, Wiersma

Verts/ALE: van Buitenen

20.   Raport: Juknevičienė A6-0063/2005

Poolt: 248

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Birutis, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Eurlings, Fajmon, Fjellner, Gawronski, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kauppi, Kirkhope, Korhola, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Martens, Nicholson, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zvěřina

PSE: Andersson, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bullmann, Christensen, De Vits, Duin, El Khadraoui, Evans Robert, Gebhardt, Grech, Hänsch, Hedkvist Petersen, Jöns, Jørgensen, Leichtfried, McAvan, Mann Erika, Mastenbroek, Muscat, Myller, Piecyk, Roth-Behrendt, Rothe, Scheele, Segelström, Stihler, Stockmann, Swoboda, Thomsen, Van Lancker, Weiler, Westlund

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 351

ALDE: Andria, Bourlanges, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Fourtou, Griesbeck, Matsakis, Pistelli, Prodi, Toia

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Salvini, Speroni

NI: Battilocchio, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Brejc, Březina, Brunetta, Carollo, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, Bono, Bresso, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Tatarella

Erapooletuid: 39

ALDE: Beaupuy, Cavada, De Sarnez, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Ries

GUE/NGL: Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Kohlíček, Ransdorf, Stroz

IND/DEM: Coûteaux

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Belet, Brepoels, Busuttil, Casa, Liese

PSE: Bösch, Ettl, Falbr, Ilves, Prets, Wiersma

Verts/ALE: van Buitenen

21.   Raport: Juknevičienė A6-0063/2005

Poolt: 248

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Eurlings, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, Korhola, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Martens, Nicholson, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Wortmann-Kool, Zvěřina

PSE: Andersson, van den Berg, Berger, Berman, Cashman, Christensen, Corbett, De Vits, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Evans Robert, Ford, Gill, Grech, Hedkvist Petersen, Honeyball, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Leichtfried, Lévai, McAvan, Martin David, Mastenbroek, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Prets, Roth-Behrendt, Scheele, Segelström, Stihler, Swoboda, Thomsen, Titley, Van Lancker, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 349

ALDE: Cocilovo, Matsakis

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, Berlinguer, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Tatarella

Erapooletuid: 45

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, De Sarnez, Fourtou, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Ries

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Maštálka, Ransdorf, Stroz

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Brepoels, Busuttil, Casa, Liese

PSE: Duin, Falbr, Gebhardt, Mann Erika, Piecyk, Stockmann

UEN: Bielan, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Roszkowski

Verts/ALE: van Buitenen, Frassoni

22.   Raport: Juknevičienė A6-0063/2005

Poolt: 333

ALDE: Andrejevs, Birutis, Davies, Duquesne, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, de Brún, Guidoni, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Liese, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, Busquin, Christensen, Correia, De Vits, Duin, Ettl, Fazakas, Glante, Golik, Grech, Haug, Hedkvist Petersen, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Mann Erika, Muscat, Myller, Pahor, Prets, Rasmussen, Roth-Behrendt, Scheele, Segelström, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Thomsen, Wiersma

UEN: Bielan, Camre, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Frassoni

Vastu: 227

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, Jensen, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Malmström, Morillon, Onyszkiewicz, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Toia

GUE/NGL: Henin

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Louis

NI: Gollnisch, Le Pen Jean-Marie

PPE-DE: Belet, Daul, Descamps, De Veyrac, Doorn, Eurlings, Fjellner, Florenz, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Grosch, Grossetête, Guellec, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Kauppi, Lehne, Lulling, Maat, McGuinness, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, van Nistelrooij, Pack, Saïfi, Schmitt Pál, Schwab, Spautz, Stenzel, Stubb, Sudre, Thyssen, Vlasto, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, Berlinguer, Berman, Bresso, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Douay, Dührkop Dührkop, Evans Robert, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Gill, Goebbels, Gomes, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kinnock, Koterec, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Schulz, Sifunakis, Stihler, Tarabella, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Tatarella

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 82

ALDE: Budreikaitė, Hall, Krahmer, Sterckx

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Kohlíček, Morgantini, Musacchio, Ransdorf, Sjöstedt, Stroz

IND/DEM: Speroni

NI: Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Lang, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Busuttil, Casa, Friedrich, Klamt, Lewandowski, Schöpflin, Schröder

PSE: Badía i Cutchet, Bono, Calabuig Rull, Carnero González, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Grabowska, Gruber, Krehl, Kreissl-Dörfler, McAvan, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Napoletano, Rapkay, Rosati, Rothe, Rouček, Salinas García, Sánchez Presedo, Skinner, Sornosa Martínez, Tabajdi, Tarand, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Didžiokas, Fotyga, Janowski

Verts/ALE: Schlyter

23.   Raport: Juknevičienė A6-0063/2005

Poolt: 350

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Hall, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Matsakis, Morillon, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Savi, Staniszewska, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Markov, Maštálka, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Farage, Lundgren, Nattrass, Wise

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Brejc, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berlinguer, Bono, Bresso, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Castex, Cercas, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Douay, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hutchinson, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pittella, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rouček, Roure, Sakalas, Savary, Skinner, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Whitehead, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Hassi, Jonckheer, Kallenbach, Lichtenberger, Lipietz, Rühle, Smith, Staes

Vastu: 208

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Ek, Geremek, Guardans Cambó, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sterckx, Van Hecke, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Guidoni, Henin, McDonald, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Gollnisch, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Daul, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Eurlings, Fajmon, Florenz, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Graça Moura, Grosch, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kauppi, Kirkhope, Korhola, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Martens, Mikolášik, Nicholson, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Protasiewicz, Purvis, Schmitt Ingo, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Tannock, Thyssen, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zvěřina

PSE: Andersson, van den Berg, Berger, Berman, Bullmann, van den Burg, Casaca, Cashman, Christensen, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Evans Robert, Fazakas, Ford, Gebhardt, Gill, Gröner, Gruber, Hänsch, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moraes, Morgan, Öger, Paleckis, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Roth-Behrendt, Rothe, Sacconi, dos Santos, Scheele, Segelström, Sifunakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarand, Thomsen, Titley, Van Lancker, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Kamiński, Kristovskis, Libicki, Szymański

Verts/ALE: Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Lagendijk, Lambert, Lucas, Schlyter

Erapooletuid: 61

ALDE: Duquesne, Gentvilas, Harkin, Kułakowski, Neyts-Uyttebroeck, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Bertinotti, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Meyer Pleite, Papadimoulis

IND/DEM: Borghezio, Karatzaferis, Železný

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Belet, Brepoels, Busuttil, Casa

PSE: Assis, Carnero González, Díez González, Estrela, Gierek, Lambrinidis, McAvan, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Rosati, Salinas García, Sánchez Presedo, Schulz, Walter

Verts/ALE: van Buitenen, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kusstatscher, Özdemir, Onesta, Schmidt, Schroedter, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

24.   Raport: Juknevičienė A6-0063/2005

Poolt: 483

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Budreikaitė, Busk, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Guidoni, Kaufmann, Krarup, McDonald, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Rizzo, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vastu: 69

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Fourtou, Griesbeck, Klinz, Krahmer, Laperrouze, Lehideux

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Resetarits, Schenardi

PPE-DE: Callanan, Daul, Doorn, Eurlings, Florenz, Graça Moura, Hannan, Heaton-Harris, Helmer, Maat, McGuinness, Martens, Mathieu, Pack, Vlasák, Vlasto, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská

PSE: Castex, Ferreira Anne, Laignel

Erapooletuid: 78

ALDE: Duff, Ek, Hennis-Plasschaert, Lambsdorff, Malmström, Morillon, Polfer, Sterckx

GUE/NGL: Bertinotti, Brie, Flasarová, Henin, Kohlíček, Markov, Maštálka, Musacchio, Pafilis, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott, Speroni

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Dillen, Le Rachinel, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Belet, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Descamps, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Harbour, Jackson, Jarzembowski, Kauppi, Kirkhope, Lulling, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Duin, Gebhardt, Piecyk, Roth-Behrendt, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarand

UEN: Berlato, Camre, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen, Jonckheer, Voggenhuber

25.   Raport: Stubb A6-0066/2005 - VI jagu

Poolt: 554

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 58

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Kilroy-Silk, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Camre, Krasts

Erapooletuid: 22

ALDE: Krahmer

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Pęk, Piotrowski, Rogalski

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

26.   Raport: Stubb A6-0066/2005 - VI jagu

Poolt: 547

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 55

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Lundgren, Nattrass, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Bresso

UEN: Camre

Erapooletuid: 23

ALDE: in 't Veld, Krahmer

GUE/NGL: Krarup, Pafilis

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski

NI: Bobošíková, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

27.   Raport: Stubb A6-0066/2005 - VII jagu

Poolt: 541

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 64

GUE/NGL: Krarup, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Stroz

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Gollnisch, Kilroy-Silk, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Zvěřina

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Erapooletuid: 21

ALDE: in 't Veld, Krahmer

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Adwent, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski

NI: Claeys, Dillen, Kozlík, Lang, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PSE: Evans Robert

UEN: Fotyga

28.   Raport: Stubb A6-0066/2005

Poolt: 127

ALDE: Chatzimarkakis, Lambsdorff, Polfer

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dionisi, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, Korhola, Maat, McMillan-Scott, Mauro, Nicholson, Ouzký, Parish, Podkański, Purvis, Roithová, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Wijkman, Zvěřina

PSE: Berès, Kindermann, Krehl, Lehtinen, Prets

UEN: Camre

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 500

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Stroz, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Erapooletuid: 14

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

UEN: Fotyga

29.   Raport: Stubb A6-0066/2005

Poolt: 113

ALDE: Lambsdorff

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Mauro, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Zvěřina

UEN: Camre

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 509

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Stroz, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Erapooletuid: 13

NI: Belohorská, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

UEN: Fotyga

30.   Raport: Stubb A6-0066/2005

Poolt: 111

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Mauro, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Camre

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 502

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Stroz, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Zīle

Erapooletuid: 16

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Podkański

PSE: Berlinguer

UEN: Fotyga

31.   Raport: Stubb A6-0066/2005

Poolt: 570

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 56

ALDE: Ries

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Resetarits, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Bowis, Cabrnoch, Callanan, Fajmon, Hannan, Heaton-Harris, Helmer, Ouzký, Stevenson, Vlasák

PSE: Attard-Montalto, Pinior

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Erapooletuid: 10

ALDE: Krahmer

GUE/NGL: Pafilis, Seppänen

NI: Allister, Belohorská, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote, Romagnoli

UEN: Fotyga

32.   Raport: Ayala Sender/Schlyter A6-0074/2005

Poolt: 557

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vastu: 47

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Nattrass, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Mauro, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

Erapooletuid: 30

ALDE: Starkevičiūtė

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Adwent, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Speroni, Železný

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen, Lichtenberger, Voggenhuber

33.   Raport: Ayala Sender/Schlyter A6-0074/2005

Poolt: 556

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 55

ALDE: Chiesa

IND/DEM: Batten, Clark, Nattrass, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Böge, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wuermeling, Zvěřina

UEN: Camre

Erapooletuid: 26

ALDE: Starkevičiūtė

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Salvini, Speroni, Železný

NI: Bobošíková, Martinez, Resetarits

PPE-DE: Nassauer, Reul

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

34.   Raport: Ayala Sender/Schlyter A6-0074/2005

Poolt: 563

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 49

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni, Wise, Železný

NI: Allister, Dillen, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Van Orden, Varvitsiotis, Zvěřina

Erapooletuid: 26

ALDE: Starkevičiūtė

GUE/NGL: Krarup, Pafilis

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Bobošíková, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Resetarits, Schenardi

Verts/ALE: van Buitenen

35.   Raport: Ayala Sender/Schlyter A6-0074/2005

Poolt: 565

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Pęk, Sinnott, Speroni

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 47

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, Tomczak, Wise, Železný

NI: Allister, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Ehler, Elles, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Varvitsiotis, Zvěřina

Erapooletuid: 26

ALDE: Starkevičiūtė

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Wierzejski

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Resetarits, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

36.   Raport: Xenogiannakopoulou A6-0069/2005

Poolt: 553

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 52

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Farage, Giertych, Krupa, Nattrass, Tomczak, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Camre

Erapooletuid: 25

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Grabowski, Karatzaferis, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Wierzejski, Železný

NI: Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mölzer, Resetarits

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

37.   Raport: Xenogiannakopoulou A6-0069/2005

Poolt: 554

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 55

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Farage, Giertych, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Tomczak, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Camre

Erapooletuid: 23

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Wierzejski, Železný

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter, Resetarits

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

38.   Raport: Xenogiannakopoulou A6-0069/2005

Poolt: 573

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 38

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, Salvini, Speroni, Tomczak, Železný

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Erapooletuid: 26

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote, Vanhecke

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

39.   Raport: Xenogiannakopoulou A6-0069/2005

Poolt: 571

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 33

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Salvini, Speroni, Tomczak, Železný

NI: Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Erapooletuid: 28

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote, Vanhecke

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

40.   Raport: Xenogiannakopoulou A6-0069/2005

Poolt: 556

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 70

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Camre, Roszkowski

Erapooletuid: 10

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Belder, Blokland, Chruszcz, Karatzaferis, Sinnott

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter, Resetarits

Verts/ALE: van Buitenen

41.   Raport: Kinnock A6-0075/2005

Poolt: 272

ALDE: Sterckx

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Berès, Berlinguer, Cottigny, Medina Ortega, Stockmann

UEN: Berlato, Camre, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Pirilli, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Isler Béguin

Vastu: 360

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Borghezio, Clark, Goudin, Lundgren, Nattrass, Speroni, Wise

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Bachelot-Narquin, Cederschiöld, Fjellner, Grossetête, Ibrisagic, Itälä, Kauppi, Langen, Mathieu, Saïfi, Seeberg, Stubb, Vlasto

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Kamiński, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 8

NI: Dillen, Kozlík, Vanhecke

PSE: Muscat

UEN: Aylward, Fotyga, Janowski

Verts/ALE: van Buitenen

42.   Raport: Kinnock A6-0075/2005

Poolt: 256

ALDE: Guardans Cambó, Harkin, Toia

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Berlinguer

UEN: Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański

Vastu: 364

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bowis, Cederschiöld, Doorn, Eurlings, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Grossetête, Ibrisagic, Jackson, Kasoulides, Kauppi, Martens, Mathieu, Oomen-Ruijten, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stubb, Sudre, Toubon, Vlasto, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Kristovskis, Muscardini, Pirilli, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 11

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Kozlík

PPE-DE: Fajmon, McMillan-Scott, Škottová, Van Orden

UEN: Aylward

Verts/ALE: van Buitenen

43.   Raport: Kinnock A6-0075/2005

Poolt: 262

ALDE: Harkin

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Grech, Muscat, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Vastu: 355

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Czarnecki Ryszard, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits

PPE-DE: Bowis, Busuttil, Casa, Cederschiöld, Doorn, Esteves, Eurlings, Fjellner, Gaubert, Gauzès, Grossetête, Ibrisagic, Jackson, Kauppi, Martens, Mathieu, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Saïfi, Seeberg, Stubb, Sudre, Toubon, Vlasto, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 19

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Batten, Bloom, Borghezio, Clark, Goudin, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Wise

NI: Kozlík

PPE-DE: Fajmon, McMillan-Scott, Van Orden, Varvitsiotis

PSE: Attard-Montalto

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

44.   Raport: Kinnock A6-0075/2005

Poolt: 262

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Vastu: 364

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bowis, Busuttil, Casa, Daul, Doorn, Esteves, Eurlings, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Grossetête, Ibrisagic, Itälä, Kasoulides, Kauppi, Lamassoure, Martens, Mathieu, Nicholson, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Saïfi, Seeberg, Strejček, Stubb, Sudre, Toubon, Vlasto, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 14

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Salvini, Speroni

NI: Allister, Kozlík

PPE-DE: Belet, Fajmon, McMillan-Scott, Varvitsiotis

PSE: Grech, Muscat

Verts/ALE: van Buitenen

45.   Raport: Kinnock A6-0075/2005

Poolt: 262

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Vastu: 351

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Martin Hans-Peter, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Cederschiöld, Daul, Doorn, Eurlings, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Grossetête, Ibrisagic, Itälä, Kasoulides, Kauppi, Martens, Mathieu, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Saïfi, Seeberg, Stubb, Sudre, Toubon, Vlasto, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 20

IND/DEM: Batten, Bloom, Borghezio, Clark, Goudin, Lundgren, Nattrass, Speroni, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Belet, Guellec, Varvitsiotis

PSE: Muscat

Verts/ALE: van Buitenen

46.   Raport: Kinnock A6-0075/2005

Poolt: 79

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Resetarits

PSE: McAvan

UEN: Camre

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 506

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Borghezio, Clark, Goudin, Lundgren, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Masiel

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Flautre

Erapooletuid: 40

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PSE: Berger, Bösch, Castex, Ettl, Haug, Leichtfried, Prets, Scheele, Swoboda, Van Lancker

Verts/ALE: van Buitenen

47.   Raport: Kinnock A6-0075/2005

Poolt: 126

ALDE: Andria, Attwooll, Chiesa, Davies, Duff, Hall, in 't Veld, Jensen, Karim, Ludford, Lynne, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Starkevičiūtė, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Dillen, Resetarits

PSE: Arif, Berès, Berger, Bösch, Bono, Carlotti, Castex, Cottigny, De Vits, Douay, El Khadraoui, Ettl, Ferreira Anne, Fruteau, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Laignel, Leichtfried, Moscovici, Reynaud, Rocard, Roure, Scheele, Sornosa Martínez, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Whitehead

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 474

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Bobošíková, Masiel

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 29

ALDE: Hennis-Plasschaert

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Coûteaux, Goudin, Louis, Nattrass, Wise

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PSE: Prets

Verts/ALE: van Buitenen

48.   Raport: Kinnock A6-0075/2005

Poolt: 245

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański

Vastu: 359

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bowis, Cederschiöld, Daul, Fjellner, Gaubert, Gauzès, Grossetête, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Mathieu, Oomen-Ruijten, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stubb, Sudre, Vlasto, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Krasts, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 21

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Batten, Bloom, Borghezio, Clark, Nattrass, Speroni, Wise

NI: Allister, Belohorská, Kilroy-Silk, Kozlík, Martinez, Mote

PPE-DE: Fontaine, Samaras, Škottová, Thyssen, Van Orden, Zvěřina

Verts/ALE: van Buitenen

49.   Raport: Kinnock A6-0075/2005

Poolt: 267

ALDE: Toia, Van Hecke

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Grech, Muscat

UEN: Berlato, Bielan, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Turmes

Vastu: 346

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Goudin, Lundgren, Salvini, Speroni

NI: Battilocchio, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bowis, Busuttil, Casa, Kauppi, Mathieu, Purvis, Saïfi, Samaras, Seeberg, Stubb, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Ó Neachtain

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Erapooletuid: 17

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Karatzaferis, Louis, Nattrass, Wise

NI: Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Fajmon, Nicholson, Van Orden, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto

Verts/ALE: van Buitenen

50.   Raport: Kinnock A6-0075/2005

Poolt: 539

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Krasts, Kristovskis, Pirilli, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vastu: 52

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kaczmarek, Klich, Mantovani, Panayotopoulos-Cassiotou, Posselt

UEN: Bielan, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Roszkowski, Szymański

Erapooletuid: 19

ALDE: Budreikaitė, Harkin

GUE/NGL: Pafilis

NI: Allister, Kozlík

PPE-DE: Busuttil, Casa, Helmer, Jarzembowski, Záborská

PSE: Goebbels, Muscat

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Ó Neachtain, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

---

VASTUVÕETUD TEKSTID

P6_TA(2005)0083

Ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise tõttu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (KOM(2004)0592 - C6-0118/2004 - 2004/0202(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0592) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0592) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 285, vastavalt millele komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0118/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 285, vastavalt millele komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0118/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A6-0067/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A6-0067/2005);

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub komisjonil Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui ta kavatseb oma ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui ta kavatseb oma ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;

| 3. | toetab komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle kohta, kas on asjakohane koostada kogu Euroopale laienevad eeskirjad üksikasjalikumateks NUTSi liigituse tasanditeks, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (2) artikli 2 lõikes 5; |
| --- | --- |

3.

toetab komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle kohta, kas on asjakohane koostada kogu Euroopale laienevad eeskirjad üksikasjalikumateks NUTSi liigituse tasanditeks, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (2) artikli 2 lõikes 5;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

(2)  ELT L 154, 21.6.2003, lk 1.

P6_TA(2005)0084

Europoli eurode võltsimise vastu võitlemise keskasutuseks määramine *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi initsiatiivi kohta võtta vastu nõukogu otsus euro kaitsmise kohta võltsimise eest, määrates Europoli eurode võltsimise vastu võitlemise keskasutuseks (14811/2004 - C6-0221/2004 - 2004/0817(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi algatust (14811/2004) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi algatust (14811/2004) (1);

| — | võttes arvesse ELi lepingu artikli 30 lõike 1 punkti c ja artikli 34 lõike 2 punkti c; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artikli 30 lõike 1 punkti c ja artikli 34 lõike 2 punkti c;

| — | võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, vastavalt millele nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0221/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, vastavalt millele nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0221/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A6-0079/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A6-0079/2005);

| 1. | kiidab Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi algatuse muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi algatuse muudetud kujul heaks;

| 2. | kutsub nõukogu üles teksti vastavalt muutma; |
| --- | --- |

2.

kutsub nõukogu üles teksti vastavalt muutma;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud tekstist; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud tekstist;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi algatust oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi algatust oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsustele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsustele.

| SAKSAMAA LIITVABARIIGI, HISPAANIA KUNINGRIIGI, PRANTSUSE VABARIIGI, ITAALIA VABARIIGI NING SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI ESITATUD TEKST | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Põhjendus 1 |
| 1) Kaheteistkümne liikmesriigi ametliku vääringuna on euro
  saavutanud üha ülemaailmsema leviku
  ning muutunud seetõttu esmatähtsaks sihtmärgiks rahvusvahelistele organisatsioonidele, mis tegelevad raha võltsimisega. | 1) Kaheteistkümne liikmesriigi ametliku vääringuna on euro
  omandanud järk-järgult erakordse
  ülemaailmse
  tähtsuse
  ning
  euro võltsimine on
  muutunud seetõttu
  nii Euroopa Liidus kui väljaspool
  esmatähtsaks sihtmärgiks
  siseriiklikele ja
  rahvusvahelistele
  kuritegelikele
  organisatsioonidele. |
| Muudatusettepanek 2 |
| Põhjendus 2 |
| 2) Euro on muutunud ka kolmandate riikide rahavõltsijate sihtmärgiks. | kustutatud |
| Muudatusettepanek 3 |
| Põhjendus 3 a (uus) |
| | 3 a) Liikmesriigid üksi ei suuda tagada euro piisavat kaitset, kuna euro rahatähed ja mündid ringlevad väljaspool rahaliitu kuuluvate liikmesriikide territooriumi. |
| Muudatusettepanek 4 |
| Põhjendus 3 b (uus) |
| | 3 b) Liikmesriikidevaheline koostöö ning liikmesriikide koostöö Europoliga vajab kiirendamist, et tugevdada euro kaitsmise süsteemi väljaspool Euroopa Liidu territooriumi. |
| Muudatusettepanek 5 |
| Põhjendus 4 |
| 4)
  Euroopa integratsiooni tingimustes
  tuleks tõhusamalt kohaldada 20. aprillil 1929. aastal Genfis vastu võetud rahavõltsimise vastu võitlemise konventsiooni (edaspidi “Genfi konventsioon”). | 4)
  Euro kõikehõlmava, tõhusa ja järjepideva kaitsmise tagamiseks
  tuleks tõhusamalt kohaldada 20. aprillil 1929. aastal Genfis vastu võetud
  rahvusvahelist
  rahavõltsimise vastu võitlemise konventsiooni (edaspidi “Genfi konventsioon”)
  ja selle lisaprotokolli. |
| Muudatusettepanek 6 |
| Põhjendus 5 |
| 5) Kolmandad riigid vajavad võltseurosid puudutava teabe saamiseks keskset kontaktasutust ning kogu võltseurosid puudutav teave tuleb analüüsimiseks Europoli koondada. | 5) Kolmandad riigid vajavad võltseurosid puudutava teabe saamiseks keskset kontaktasutust ning kogu võltseurosid puudutav teave tuleb analüüsimiseks Europoli koondada, tehes seda
  kõrvuti ja tihedas koostöös ELi liikmesriikide riiklike keskasutustega. |
| Muudatusettepanek 7 |
| Põhjendus 6 |
| 6) Pidades silmas nõukogu 28. juuni 2001. aasta määrust nr 1338/2001 (EMÜ), milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed, peab nõukogu vajalikuks, et kõik liikmesriigid saaksid Genfi konventsiooni osalisteks ja looksid keskasutused nimetatud konventsiooni artikli 12 tähenduses. | 6)
  Pidades silmas nõukogu 29. mai 2000. aasta raamotsust võltsimisvastase kaitse tugevdamiseks kriminaal- ja muude karistuste abil seoses euro kasutuselevõtmisega

   (2)

  ning
  pidades silmas nõukogu 28. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed, peab nõukogu vajalikuks, et kõik liikmesriigid saaksid Genfi konventsiooni osalisteks ja looksid keskasutused nimetatud konventsiooni artikli 12 tähenduses. |
| Muudatusettepanek 8 |
| Põhjendus 7 |
| 7) Nõukogu peab vajalikuks määrata Europol eurode võltsimise vastu võitlemise keskasutuseks Genfi konventsiooni artikli 12 tähenduses. | 7) Nõukogu peab vajalikuks määrata Europol eurode võltsimise vastu võitlemise
  (ülesanne, mida ta täidab tihedas koostöös liikmesriikide riiklike keskasutustega)
  keskasutuseks Genfi konventsiooni artikli 12 tähenduses. |
| Muudatusettepanek 9 |
| Artikli 1 lõige 1 |
| 1. Liikmesriikide jaoks,
  kes on Genfi konventsiooni osalised, nimelt Austria, Belgia, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Luksemburg, Madalmaad, Portugal, Poola, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Ühendkuningriik,
  tegutseb Europol kooskõlas lisas esitatud deklaratsiooniga (edaspidi “deklaratsioon”) eurode võltsimise vastu
  võitlemise
  keskasutusena Genfi konventsiooni artikli 12 esimese lause tähenduses. Kõigi teiste vääringute võltsimist puudutavates küsimustes ja deklaratsiooni kohaselt Europolile mittedelegeeritud keskasutuse funktsioonide puhul jääb kehtima siseriiklike keskasutuste senine pädevus. | 1.
  Kõikide
  liikmesriikide jaoks tegutseb Europol kooskõlas lisas esitatud deklaratsiooniga (edaspidi “deklaratsioon”) eurode võltsimise
  eest kaitsmise Euroopa Liidu
  keskasutusena
  kõrvuti ja tihedas koostöös liikmesriikide riiklike keskasutustega
  Genfi konventsiooni artikli 12 esimese lause tähenduses. Kõigi teiste vääringute võltsimist puudutavates küsimustes ja deklaratsiooni kohaselt Europolile
  delegeeritud või
  mittedelegeeritud keskasutuse funktsioonide puhul jääb kehtima siseriiklike keskasutuste senine pädevus. |
| Muudatusettepanek 10 |
| Artikli 1 lõige 2 |
| 2. Liikmesriigid, mis ei ole veel Genfi konventsiooni osalised, nimelt Eesti, Leedu, Läti, Küpros, Malta, Slovakkia ja Sloveenia, ühinevad sellega. Genfi konventsiooniga ühinemisel määravad nad deklaratsiooni kohaselt Europoli eurode võltsimise vastu võitlemise keskasutuseks vastavalt Genfi konventsiooni artikli 12 esimesele lausele. | kustutatud |
| Muudatusettepanek 11 |
| Artikli 2 lõige 1 |
| 1.
  Nende
  liikmesriikide valitsused,
  kes on Genfi konventsiooni osalised,
  esitavad deklaratsiooni ja volitavad Saksamaa Liitvabariigi esindajat edastama deklaratsioonid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile. | 1. Liikmesriikide valitsused esitavad deklaratsiooni ja volitavad Saksamaa Liitvabariigi esindajat edastama deklaratsioonid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile. |
| Muudatusettepanek 12 |
| Artikli 2 lõige 2 |
| 2. Liikmesriikide valitsused, kes ei ole veel Genfi konventsiooni osalised, esitavad konventsiooniga ühinedes viivitamata deklaratsiooni ja volitavad Saksamaa Liitvabariigi esindajat edastama selle Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile. | kustutatud |
| Muudatusettepanek 13 |
| Lisa esimene sissejuhatav lause |
| Euroopa Liidu liikmesriik ... on andnud Euroopa Politseiametile (edaspidi “Europol”) mandaadi võidelda euro võltsimise vastu. | Euroopa Liidu liikmesriik ... on andnud Euroopa Politseiametile (edaspidi “Europol”)
  Euroopa Liidu keskasutusena mandaadi tegeleda Genfi konventsiooni tähenduses euro võltsimise vastase võitlusega - ülesanne, mida ta täidab kõrvuti ja tihedas koostöös liikmesriikide riiklike keskasutustega. |
| Muudatusettepanek 14 |
| Lisa punkt 1.1 |
| 1.1. | Vastavalt Europoli konventsioonile koondab ja töötleb Europol kogu teabe, mis hõlbustab euro võltsimise uurimist, tõkestamist ja võltsimise vastu võitlemist,
  ning edastab selle viivitamata ELi liikmesriikide keskasutustele
  . |

SAKSAMAA LIITVABARIIGI, HISPAANIA KUNINGRIIGI, PRANTSUSE VABARIIGI, ITAALIA VABARIIGI NING SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI ESITATUD TEKST

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 1

1) Kaheteistkümne liikmesriigi ametliku vääringuna on euro
  saavutanud üha ülemaailmsema leviku
  ning muutunud seetõttu esmatähtsaks sihtmärgiks rahvusvahelistele organisatsioonidele, mis tegelevad raha võltsimisega.

1) Kaheteistkümne liikmesriigi ametliku vääringuna on euro
  omandanud järk-järgult erakordse
  ülemaailmse
  tähtsuse
  ning
  euro võltsimine on
  muutunud seetõttu
  nii Euroopa Liidus kui väljaspool
  esmatähtsaks sihtmärgiks
  siseriiklikele ja
  rahvusvahelistele
  kuritegelikele
  organisatsioonidele.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 2

2) Euro on muutunud ka kolmandate riikide rahavõltsijate sihtmärgiks.

kustutatud

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 3 a (uus)

3 a) Liikmesriigid üksi ei suuda tagada euro piisavat kaitset, kuna euro rahatähed ja mündid ringlevad väljaspool rahaliitu kuuluvate liikmesriikide territooriumi.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 3 b (uus)

3 b) Liikmesriikidevaheline koostöö ning liikmesriikide koostöö Europoliga vajab kiirendamist, et tugevdada euro kaitsmise süsteemi väljaspool Euroopa Liidu territooriumi.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 4

4)
  Euroopa integratsiooni tingimustes
  tuleks tõhusamalt kohaldada 20. aprillil 1929. aastal Genfis vastu võetud rahavõltsimise vastu võitlemise konventsiooni (edaspidi “Genfi konventsioon”).

4)
  Euro kõikehõlmava, tõhusa ja järjepideva kaitsmise tagamiseks
  tuleks tõhusamalt kohaldada 20. aprillil 1929. aastal Genfis vastu võetud
  rahvusvahelist
  rahavõltsimise vastu võitlemise konventsiooni (edaspidi “Genfi konventsioon”)
  ja selle lisaprotokolli.

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 5

5) Kolmandad riigid vajavad võltseurosid puudutava teabe saamiseks keskset kontaktasutust ning kogu võltseurosid puudutav teave tuleb analüüsimiseks Europoli koondada.

5) Kolmandad riigid vajavad võltseurosid puudutava teabe saamiseks keskset kontaktasutust ning kogu võltseurosid puudutav teave tuleb analüüsimiseks Europoli koondada, tehes seda
  kõrvuti ja tihedas koostöös ELi liikmesriikide riiklike keskasutustega.

Muudatusettepanek 7

Põhjendus 6

6) Pidades silmas nõukogu 28. juuni 2001. aasta määrust nr 1338/2001 (EMÜ), milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed, peab nõukogu vajalikuks, et kõik liikmesriigid saaksid Genfi konventsiooni osalisteks ja looksid keskasutused nimetatud konventsiooni artikli 12 tähenduses.

6)
  Pidades silmas nõukogu 29. mai 2000. aasta raamotsust võltsimisvastase kaitse tugevdamiseks kriminaal- ja muude karistuste abil seoses euro kasutuselevõtmisega

   (2)

  ning
  pidades silmas nõukogu 28. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed, peab nõukogu vajalikuks, et kõik liikmesriigid saaksid Genfi konventsiooni osalisteks ja looksid keskasutused nimetatud konventsiooni artikli 12 tähenduses.

Muudatusettepanek 8

Põhjendus 7

7) Nõukogu peab vajalikuks määrata Europol eurode võltsimise vastu võitlemise keskasutuseks Genfi konventsiooni artikli 12 tähenduses.

7) Nõukogu peab vajalikuks määrata Europol eurode võltsimise vastu võitlemise
  (ülesanne, mida ta täidab tihedas koostöös liikmesriikide riiklike keskasutustega)
  keskasutuseks Genfi konventsiooni artikli 12 tähenduses.

Muudatusettepanek 9

Artikli 1 lõige 1

1. Liikmesriikide jaoks,
  kes on Genfi konventsiooni osalised, nimelt Austria, Belgia, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Luksemburg, Madalmaad, Portugal, Poola, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Ühendkuningriik,
  tegutseb Europol kooskõlas lisas esitatud deklaratsiooniga (edaspidi “deklaratsioon”) eurode võltsimise vastu
  võitlemise
  keskasutusena Genfi konventsiooni artikli 12 esimese lause tähenduses. Kõigi teiste vääringute võltsimist puudutavates küsimustes ja deklaratsiooni kohaselt Europolile mittedelegeeritud keskasutuse funktsioonide puhul jääb kehtima siseriiklike keskasutuste senine pädevus.

1.
  Kõikide
  liikmesriikide jaoks tegutseb Europol kooskõlas lisas esitatud deklaratsiooniga (edaspidi “deklaratsioon”) eurode võltsimise
  eest kaitsmise Euroopa Liidu
  keskasutusena
  kõrvuti ja tihedas koostöös liikmesriikide riiklike keskasutustega
  Genfi konventsiooni artikli 12 esimese lause tähenduses. Kõigi teiste vääringute võltsimist puudutavates küsimustes ja deklaratsiooni kohaselt Europolile
  delegeeritud või
  mittedelegeeritud keskasutuse funktsioonide puhul jääb kehtima siseriiklike keskasutuste senine pädevus.

Muudatusettepanek 10

Artikli 1 lõige 2

2. Liikmesriigid, mis ei ole veel Genfi konventsiooni osalised, nimelt Eesti, Leedu, Läti, Küpros, Malta, Slovakkia ja Sloveenia, ühinevad sellega. Genfi konventsiooniga ühinemisel määravad nad deklaratsiooni kohaselt Europoli eurode võltsimise vastu võitlemise keskasutuseks vastavalt Genfi konventsiooni artikli 12 esimesele lausele.

kustutatud

Muudatusettepanek 11

Artikli 2 lõige 1

1.
  Nende
  liikmesriikide valitsused,
  kes on Genfi konventsiooni osalised,
  esitavad deklaratsiooni ja volitavad Saksamaa Liitvabariigi esindajat edastama deklaratsioonid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile.

1. Liikmesriikide valitsused esitavad deklaratsiooni ja volitavad Saksamaa Liitvabariigi esindajat edastama deklaratsioonid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile.

Muudatusettepanek 12

Artikli 2 lõige 2

2. Liikmesriikide valitsused, kes ei ole veel Genfi konventsiooni osalised, esitavad konventsiooniga ühinedes viivitamata deklaratsiooni ja volitavad Saksamaa Liitvabariigi esindajat edastama selle Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile.

kustutatud

Muudatusettepanek 13

Lisa esimene sissejuhatav lause

Euroopa Liidu liikmesriik ... on andnud Euroopa Politseiametile (edaspidi “Europol”) mandaadi võidelda euro võltsimise vastu.

Euroopa Liidu liikmesriik ... on andnud Euroopa Politseiametile (edaspidi “Europol”)
  Euroopa Liidu keskasutusena mandaadi tegeleda Genfi konventsiooni tähenduses euro võltsimise vastase võitlusega - ülesanne, mida ta täidab kõrvuti ja tihedas koostöös liikmesriikide riiklike keskasutustega.

Muudatusettepanek 14

Lisa punkt 1.1

1.1.

Vastavalt Europoli konventsioonile koondab ja töötleb Europol kogu teabe, mis hõlbustab euro võltsimise uurimist, tõkestamist ja võltsimise vastu võitlemist,
  ning edastab selle viivitamata ELi liikmesriikide keskasutustele
  .

| 1.1. | Vastavalt Europoli konventsioonile
  ja tihedas koostöös liikmesriikide riiklike keskasutustega
  koondab ja töötleb Europol kogu teabe, mis hõlbustab euro võltsimise uurimist, tõkestamist ja võltsimise vastu võitlemist. |
| --- | --- |

1.1.

Vastavalt Europoli konventsioonile
  ja tihedas koostöös liikmesriikide riiklike keskasutustega
  koondab ja töötleb Europol kogu teabe, mis hõlbustab euro võltsimise uurimist, tõkestamist ja võltsimise vastu võitlemist.

Muudatusettepanek 15

Lisa punkti 1.5 sissejuhatav lause

| 1.5. | Kui Europol peab seda otstarbekaks, teavitab ta kolmandate riikide keskasutusi (välja arvatud üksnes kohaliku tähtsusega juhtumite puhul): |
| --- | --- |

1.5.

Kui Europol peab seda otstarbekaks, teavitab ta kolmandate riikide keskasutusi (välja arvatud üksnes kohaliku tähtsusega juhtumite puhul):

| 1.5. | Kui Europol peab seda otstarbekaks,
  ja võttes arvesse nõukogu 12. märtsi 1999. aasta akti, millega võetakse vastu eeskiri isikuandmete edastamise kohta Europolilt kolmandatele riikidele ja kolmandatele isikutele (3),
  teavitab ta kolmandate riikide keskasutusi (välja arvatud üksnes kohaliku tähtsusega juhtumite puhul): |
| --- | --- |

1.5.

Kui Europol peab seda otstarbekaks,
  ja võttes arvesse nõukogu 12. märtsi 1999. aasta akti, millega võetakse vastu eeskiri isikuandmete edastamise kohta Europolilt kolmandatele riikidele ja kolmandatele isikutele (3),
  teavitab ta kolmandate riikide keskasutusi (välja arvatud üksnes kohaliku tähtsusega juhtumite puhul):

Muudatusettepanek 16

Lisa punkt 1.7

| 1.7. | Kui Europolil ei ole vastavalt Europoli konventsioonile võimalik täita punktides 1.1 kuni 1.6 nimetatud ülesandeid, jääb kehtima liikmesriikide keskasutuste pädevus. |
| --- | --- |

1.7.

kustutatud

Muudatusettepanek 17

Lisa punkt 1 a (uus)

| 1 a. | Europolile Genfi konventsiooni raames euro võltsimise eest kaitsmise eesmärgil omistatud volitusi tuleb täita kõrvuti liikmesriikide riiklike keskasutuste volitustega ning tihedas koostöös nende asutustega. |
| --- | --- |

1 a.

Muudatusettepanek 18

Lisa punkt 2

| 2. | Kõigi teiste valuutade
  võltsimist puudutavates küsimustes ja punkti 1 kohaselt Europolile mittedelegeeritud keskasutuse funktsioonide
  puhul jääb kehtima siseriiklike keskasutuste senine pädevus. |
| --- | --- |

2.

Kõigi teiste valuutade
  võltsimist puudutavates küsimustes ja punkti 1 kohaselt Europolile mittedelegeeritud keskasutuse funktsioonide
  puhul jääb kehtima siseriiklike keskasutuste senine pädevus.

| 2. | Kõigi teiste valuutade
  võltsimise kaitsemeetmete
  puhul jääb kehtima siseriiklike keskasutuste senine pädevus. |
| --- | --- |

2.

Kõigi teiste valuutade
  võltsimise kaitsemeetmete
  puhul jääb kehtima siseriiklike keskasutuste senine pädevus.

---

(1)  ELTs veel avaldamata.

(2)  

  ELT L 140, 14.6.2000, lk 1.

(3)  

  EÜT C 88, 30.3.1999, lk 1.

P6_TA(2005)0085

Euroopa Politseikolledž (CEPOL) *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega luuakse Euroopa politseikolledž (CEPOL) kui Euroopa Liidu organ (KOM(2004)0623 - C6-0203/2004 - 2004/0215(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2004)0623) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2004)0623) (1);

| — | võttes arvesse ELi lepingu artikli 30 lõike 1 punkti c ja artikli 34 lõike 2 punkti c; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artikli 30 lõike 1 punkti c ja artikli 34 lõike 2 punkti c;

| — | võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris parlamendiga (C6-0203/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris parlamendiga (C6-0203/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A6-0059/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A6-0059/2005);

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | on seisukohal, et komisjoni ettepaneku finantsaruanne perioodiks 2005-2006 on kooskõlas praeguse finantsperspektiivi rubriigi 3 ülemmääraga ega piira muude poliitikavaldkondade elluviimist; meenutab, et assigneeringud perioodiks pärast aastat 2006 sõltuvad otsusest uue finantsraamistiku kohta; taotleb komisjonilt võimaluse korral kohandatud summade esitamist 2006. aastale järgneva perioodi jaoks, et tagada kooskõla uute ülemmääradega; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et komisjoni ettepaneku finantsaruanne perioodiks 2005-2006 on kooskõlas praeguse finantsperspektiivi rubriigi 3 ülemmääraga ega piira muude poliitikavaldkondade elluviimist; meenutab, et assigneeringud perioodiks pärast aastat 2006 sõltuvad otsusest uue finantsraamistiku kohta; taotleb komisjonilt võimaluse korral kohandatud summade esitamist 2006. aastale järgneva perioodi jaoks, et tagada kooskõla uute ülemmääradega;

| 3. | palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

3.

palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda parlamendi poolt heakskiidetud tekstist; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda parlamendi poolt heakskiidetud tekstist;

| 5. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

5.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Artikkel 4 |
| CEPOLi asukoht on Bramshill, Ühendkuningriik. | CEPOLi asukoht on Bramshill, Ühendkuningriik.
  Asukohaliikmesriik aitab kaasa CEPOLi käivitamisele. |
| Muudatusettepanek 3 |
| Artikli 5 lõige 1 |
| 1. Ilma et see piiraks liikmesriikide õiguskaitseametnike koolitamise eest vastutavate institutsioonide pädevust, on CEPOLi eesmärgiks aidata koolitada liikmesriikide õiguskaitseorganite
  vanemametnikke ja muid
  õiguskaitseametnikke, kes mängivad võtmerolli võitluses piiriülese kuritegevusega Euroopa Liidus. Koolituse eesmärk on tugevdada ja parandada koostööd valdkondades, mis on kõige olulisemad, et saavutada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa Liidu lepingu artikli 29 tähenduses. Nii püüab CEPOL liikmesriikide
  õiguskaitsevanemametnike ja muude
  õiguskaitseametnike koolitamise kaudu toetada Euroopa lähenemisviisi peamistele probleemidele, millega liikmesriigid organiseeritud või muu kuritegevuse, eriti selle piiriüleste vormide ennetamisel ja nende vastases võitluses silmitsi seisavad. | 1. Ilma et see piiraks liikmesriikide õiguskaitseametnike koolitamise eest vastutavate institutsioonide pädevust, on CEPOLi eesmärgiks aidata koolitada liikmesriikide õiguskaitseorganite õiguskaitseametnikke, kes mängivad võtmerolli võitluses piiriülese kuritegevusega Euroopa Liidus. Koolituse eesmärk on tugevdada ja parandada koostööd valdkondades, mis on kõige olulisemad, et saavutada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa Liidu lepingu artikli 29 tähenduses. Nii püüab CEPOL liikmesriikide õiguskaitseametnike koolitamise kaudu toetada Euroopa lähenemisviisi peamistele probleemidele, millega liikmesriigid organiseeritud või muu kuritegevuse, eriti selle piiriüleste vormide ennetamisel ja nende vastases võitluses silmitsi seisavad.

  (See muudatusettepanek kohaldub läbivalt kogu tekstile.) |
| Muudatusettepanek 4 |
| Artikli 5 lõige 2 |
| 2. CEPOLi kursused ja koolitusmoodulid keskenduvad koostöö parandamisele liikmesriikide õiguskaitseteenistuste vahel, eelkõige sellistes prioriteetsetes valdkondades nagu raskete kuritegude ja organiseeritud kuritegevuse ning terrorismi ennetamine ja nende vastane võitlus. Erilist tähelepanu pööratakse õiguskaitsega seonduvatele inimõigustele ja eetikale, võttes arvesse asjaomaseid dokumente. CEPOLi kursused ja koolitusmoodulid on suunatud politsei- ja muude õiguskaitseorganite ametnikele, kes on seotud koostööga Euroopa Liidu ja/või rahvusvahelises kuritegevuse ennetamise ja kuritegevusega võitlemise valdkonnas. | 2. CEPOLi kursused ja koolitused keskenduvad meetmetele, kuidas täiustada liikmesriikide õiguskaitseorganite vahelist koostööd eelisaladel, nagu näiteks raskete kuritegude ja/või organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi ennetamine ja nende vastu võitlemine. Nendes pööratakse erilist tähelepanu inimõigustele,
  eriti haavatavate rühmade (näiteks naiste, alaealiste ja vähemuste) kohtlemisele,
  ja eetikale, kuna neid kohaldatakse õiguskaitsel, arvestades erivahenditega. CEPOLi kursused ja koolitusvahendid on suunatud politseile ja teistele õiguskaitseametnikele, kes tegutsevad Euroopa Liidu ja/või rahvusvahelise koostöö raames kuritegude vältimise ja nende vastu võitlemise valdkonnas. |
| Muudatusettepanek 5 |
| Artikli 7 punkt 8 |
| 8) | Töötada välja ja pakkuda koolitusi Euroopa Liidu politseijõudude osalemiseks mittesõjaliste kriiside ohjamisel. |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Artikkel 4

CEPOLi asukoht on Bramshill, Ühendkuningriik.

CEPOLi asukoht on Bramshill, Ühendkuningriik.
  Asukohaliikmesriik aitab kaasa CEPOLi käivitamisele.

Muudatusettepanek 3

Artikli 5 lõige 1

1. Ilma et see piiraks liikmesriikide õiguskaitseametnike koolitamise eest vastutavate institutsioonide pädevust, on CEPOLi eesmärgiks aidata koolitada liikmesriikide õiguskaitseorganite
  vanemametnikke ja muid
  õiguskaitseametnikke, kes mängivad võtmerolli võitluses piiriülese kuritegevusega Euroopa Liidus. Koolituse eesmärk on tugevdada ja parandada koostööd valdkondades, mis on kõige olulisemad, et saavutada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa Liidu lepingu artikli 29 tähenduses. Nii püüab CEPOL liikmesriikide
  õiguskaitsevanemametnike ja muude
  õiguskaitseametnike koolitamise kaudu toetada Euroopa lähenemisviisi peamistele probleemidele, millega liikmesriigid organiseeritud või muu kuritegevuse, eriti selle piiriüleste vormide ennetamisel ja nende vastases võitluses silmitsi seisavad.

1. Ilma et see piiraks liikmesriikide õiguskaitseametnike koolitamise eest vastutavate institutsioonide pädevust, on CEPOLi eesmärgiks aidata koolitada liikmesriikide õiguskaitseorganite õiguskaitseametnikke, kes mängivad võtmerolli võitluses piiriülese kuritegevusega Euroopa Liidus. Koolituse eesmärk on tugevdada ja parandada koostööd valdkondades, mis on kõige olulisemad, et saavutada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa Liidu lepingu artikli 29 tähenduses. Nii püüab CEPOL liikmesriikide õiguskaitseametnike koolitamise kaudu toetada Euroopa lähenemisviisi peamistele probleemidele, millega liikmesriigid organiseeritud või muu kuritegevuse, eriti selle piiriüleste vormide ennetamisel ja nende vastases võitluses silmitsi seisavad.

(See muudatusettepanek kohaldub läbivalt kogu tekstile.)

Muudatusettepanek 4

Artikli 5 lõige 2

2. CEPOLi kursused ja koolitusmoodulid keskenduvad koostöö parandamisele liikmesriikide õiguskaitseteenistuste vahel, eelkõige sellistes prioriteetsetes valdkondades nagu raskete kuritegude ja organiseeritud kuritegevuse ning terrorismi ennetamine ja nende vastane võitlus. Erilist tähelepanu pööratakse õiguskaitsega seonduvatele inimõigustele ja eetikale, võttes arvesse asjaomaseid dokumente. CEPOLi kursused ja koolitusmoodulid on suunatud politsei- ja muude õiguskaitseorganite ametnikele, kes on seotud koostööga Euroopa Liidu ja/või rahvusvahelises kuritegevuse ennetamise ja kuritegevusega võitlemise valdkonnas.

2. CEPOLi kursused ja koolitused keskenduvad meetmetele, kuidas täiustada liikmesriikide õiguskaitseorganite vahelist koostööd eelisaladel, nagu näiteks raskete kuritegude ja/või organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi ennetamine ja nende vastu võitlemine. Nendes pööratakse erilist tähelepanu inimõigustele,
  eriti haavatavate rühmade (näiteks naiste, alaealiste ja vähemuste) kohtlemisele,
  ja eetikale, kuna neid kohaldatakse õiguskaitsel, arvestades erivahenditega. CEPOLi kursused ja koolitusvahendid on suunatud politseile ja teistele õiguskaitseametnikele, kes tegutsevad Euroopa Liidu ja/või rahvusvahelise koostöö raames kuritegude vältimise ja nende vastu võitlemise valdkonnas.

Muudatusettepanek 5

Artikli 7 punkt 8

8)

Töötada välja ja pakkuda koolitusi Euroopa Liidu politseijõudude osalemiseks mittesõjaliste kriiside ohjamisel.

| 8) | Töötada välja ja pakkuda koolitust, et valmistada Euroopa Liidu politseijõudusid ette mittesõjaliste kriiside
  ennetamisel ja reguleerimisel osalemiseks. |
| --- | --- |

8)

Töötada välja ja pakkuda koolitust, et valmistada Euroopa Liidu politseijõudusid ette mittesõjaliste kriiside
  ennetamisel ja reguleerimisel osalemiseks.

Muudatusettepanek 2

III peatüki pealkiri

Organid,
  siseriiklikud üksused
  ja koostöö teiste asutustega

Organid,
  kontaktüksused
  ja koostöö teiste asutustega

(See muudatusettepanek kohaldub läbivalt kogu tekstile.)

Muudatusettepanek 6

Artikli 9 lõige 1

Juhatusse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja üks Euroopa Komisjoni esindaja. Iga liikmesriik otsustab oma esindatuse CEPOLi juhatuses. Igal liikmel on üks hääl.

1. Juhatusse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja üks Euroopa Komisjoni esindaja. Iga liikmesriik otsustab oma esindatuse CEPOLi juhatuses. Igal liikmel on üks hääl.
  Euroopa Parlamenti võib juhatuses vajaduse korral esindada üks vaatleja.

Muudatusettepanek 7

Artikli 9 lõige 2

2. Juhatuse liikmeteks on
  eelistatavalt
  liikmesriikide korrakaitsealaste koolitusasutuste direktorid. Kui ühes riigis on kõnealuseid direktoreid mitu, siis otsustab iga liikmesriik oma esindatuse üle juhatuses kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1. Juhatuse esimeheks on nõukogu eesistujariigiks oleva liikmesriigi esindaja.

2. Juhatuse liikmeteks on liikmesriikide korrakaitsealaste koolitusasutuste direktorid. Kui ühes riigis on kõnealuseid direktoreid mitu, siis otsustab iga liikmesriik oma esindatuse üle juhatuses kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1. Juhatuse esimeheks on nõukogu eesistujariigiks oleva liikmesriigi esindaja.

Muudatusettepanek 8

Artikli 10 lõige 2

2. Nõukogu määrab direktori ametisse viieks aastaks vähemalt kolme juhatuse esitatud kandidaadi seast.

2. Nõukogu määrab direktori ametisse viieks aastaks vähemalt kolme juhatuse esitatud kandidaadi seast.
  Juhatust esindades võib nõukogu üleastumisest tulenevalt ilma ette teatamata ja ametikohustuste mittenõuetekohase täitmise korral mõistliku etteteatamisajaga direktori ametiaja lõpetada.

Muudatusettepanek 9

Artikli 10 lõike 4 sissejuhatav osa

4. Direktor on vastutav CEPOLi igapäevatöö juhtimise eest. Ta abistab juhatust selle töös ning tegutseb vahendajana juhatuse ja artiklis 12 osutatud
  CEPOLi siseriiklike üksuste
  vahel. Direktor vastutab eelkõige:

4. Direktor on vastutav CEPOLi igapäevatöö juhtimise eest. Ta abistab juhatust selle töös ning tegutseb vahendajana juhatuse ja artiklis 12 osutatud
  kontaktüksuste
  vahel. Direktor vastutab eelkõige:

(See muudatusettepanek kohaldub läbivalt kogu tekstile.)

Muudatusettepanek 10

Artikli 11 lõige 1

1. Personal abistab direktorit tema ülesannete täitmisel.

kustutatud

Muudatusettepanek 11

Artikli 11 lõige 2

2.
  CEPOLi personal ja direktor peavad järgima Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate personalieeskirja.

2.
  CEPOLi direktori ja CEPOLi personali suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju, Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning Euroopa ühenduste institutsioonide poolt ühiselt vastu võetud korda nende personalieeskirjade ja teenistustingimuste rakendamiseks.

Muudatusettepanek 12

Artikli 11 lõige 3 a (uus)

3 a. Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist, rakendab CEPOL oma personali suhtes personalieeskirjadega ja muude teenistujate teenistustingimustega ametiasutusele antud volitusi.

Muudatusettepanek 13

Artikli 11 lõige 3 b (uus)

3 b. CEPOLi personali moodustavad institutsioonide lähetatud ametnikud Euroopa Ühenduste ametnike personalieeskirjade tähenduses või liikmesriikide lähetatud ametnikud ja CEPOLi värvatud muud teenistujad, kes on vajalikud tema ülesannete täitmiseks. Personal võetakse tööle ajutistelt.

Muudatusettepanek 14

Artikli 11 lõige 4

4. Juhatus võib võtta vastu korraldusi liikmesriikide ekspertide CEPOLi lähetamise kohta.

4. Juhatus võib võtta vastu korraldusi liikmesriikide ekspertide CEPOLi lähetamise kohta.
  Need korraldused peab nõukogu enne nende jõustumist heaks kiitma.

Muudatusettepanek 15

Artikli 12 lõige 1

1.
  Iga liikmesriigi õiguskaitsealases koolitusasutuses luuakse CEPOLi siseriiklik üksus.
  Juhul kui
  ühes
  liikmesriigis
  on mitu sellist asutust, siis otsustab iga liikmesriik ise, kas asutada üks või mitu üksust ja selle/nende asukoha.

1.
  Iga liikmesriik määrab ametisse ühe või mitu isikut, iga siseriikliku õiguskaitsealase koolitusasutuse kohta maksimaalselt kolm, edaspidi “kontaktüksused”, kelle ülesandeks on tagada, et CEPOLi koolitusprogramme riiklikul tasandil rakendataks.
  Juhul kui liikmesriigis
  on enam kui üks kontaktüksus, määrab liikmesriik ühe neist keskseks koordineerivaks üksuseks.

Muudatusettepanek 16

Artikli 12 lõige 2

2. Siseriiklikku üksust juhib soovitavalt ametnik, kes on otseselt vastutav koolitusprogrammide arendamise ja täitmise eest siseriiklikul tasandil või samaväärsete volituste ja vastutusega isik. Iga liikmesriik otsustab ise oma üksuse struktuuri ja personali üle vastavalt siseriiklikele õigusaktidele. CEPOLi siseriiklik üksus võib koosneda vajaduse korral ühest isikust, kui on tagatud üksuse toimimine vastavalt käesolevale otsusele.

kustutatud

Muudatusettepanek 17

Artikli 12 lõige 3

3. Liikmesriigid kohustuvad võtma kõik vajalikud meetmed, tagamaks toimiv teabevahetus ja koostöö kõikide asjaomaste koolitusasutuste, sealhulgas asjaomaste teadusasutuste ja CEPOLi siseriikliku/siseriiklike üksuse/üksuste vahel. Juhul kui mõnes liikmesriigis on rohkem kui üks CEPOLi siseriiklik üksus, otsustab vastav liikmesriik ise, milline neist on keskne koordineeriv üksus, kes on suuteline tagama vajaliku teabevahetuse ja koordineerimise oma territooriumil paiknevate üksuste ja teistes liikmesriikides olevate üksuste vahel.

kustutatud

Muudatusettepanek 18

Artikli 12 lõige 3 a (uus)

3 a. Kontaktüksused toetavad siseriiklike õiguskaitsealaste koolitusasutuste tööd võitluses piiriülese kuritegevusega Euroopa Liidus.

Muudatusettepanek 19

Artikli 12 lõige 3 b (uus)

3 b. Kontaktüksuste poolt pakutavad koolitused ei tohi asendada siseriiklike õiguskaitsealaste koolitusasutuste juba toimuvat tegevust.

Muudatusettepanek 20

Artikli 12 lõike 4 sissejuhatav osa

4.
  CEPOLi siseriiklikud üksused vastutavad siseriiklikul tasandil juhatuse vastuvõetud koolitus- ja õppekavade täideviimise eest ning peaksid ühtlasi aktiivselt osalema nimetatud koolituskavade väljatöötamises ning nende kasutamise hindamises.
  Iga
  CEPOLi siseriiklik üksus
  vastutab eelkõige järgmiste ülesannete täitmise eest:

4.
  Kontaktüksused peavad tegema CEPOLi direktoriga tihedat koostööd ja andma CEPOLile aru koolitusprogrammide riiklikul tasandil rakendamise kohta.
  Iga
  kontaktüksus
  vastutab eelkõige järgmiste ülesannete täitmise eest:

Muudatusettepanek 21

Artikli 14 lõige 3

3. Direktor koostab CEPOLi järgmise eelarveaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni ning edastab selle koos ametikohtade loeteluga juhatusele.

3. Direktor koostab CEPOLi järgmise eelarveaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni ning edastab selle koos
  esialgse
  ametikohtade loeteluga juhatusele.

Muudatusettepanek 22

Artikli 15 lõige 3

3. Kui kontrollikojalt on saadud vastavalt üldise finantsmääruse artiklile 129 esitatud märkused CEPOLi esialgse raamatupidamisaruande kohta, koostab
  direktor oma vastutusel
  CEPOLi lõpliku raamatupidamisaruande
  ning edastab selle juhatusele arvamuse saamiseks
  .

3. Kui kontrollikojalt on saadud vastavalt üldise finantsmääruse artiklile 129 esitatud märkused CEPOLi esialgse raamatupidamisaruande kohta, koostab
  juhatus direktori poolt ette valmistatud raamatupidamisaruande projekti alusel
  CEPOLi lõpliku raamatupidamisaruande.

Muudatusettepanek 23

Artikkel 16

Juhatus võtab pärast komisjoniga konsulteerimist vastu CEPOLi suhtes kohaldatavad finantseeskirjad. Need ei või kalduda kõrvale asutuste finantsraammäärust käsitlevast komisjoni 19. novembri 2002 määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, välja arvatud siis, kui CEPOLi tegevus seda konkreetselt nõuab ja komisjon on andnud eelneva nõusoleku.

Juhatus võtab pärast komisjoniga konsulteerimist vastu CEPOLi suhtes kohaldatavad finantseeskirjad. Need ei või kalduda kõrvale asutuste finantsraammäärust käsitlevast komisjoni 23. detsembri 2002 määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, välja arvatud siis, kui CEPOLi tegevus seda konkreetselt nõuab ja komisjon on andnud eelneva nõusoleku.
  Eelarvepädevaid institutsioone teavitatakse nendest kõrvalekaldumistest.

Muudatusettepanek 24

Artikkel 21

Hiljemalt kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist peavad liikmesriigid
  olema moodustanud CEPOLi siseriikliku (d) üksuse(d)
  ja edastanud kogu asjakohase teabe
  nõukogu peasekretariaadile ja komisjonile
  .

Kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist peavad liikmesriigid
  määrama artiklis 12 osutatud kontaktüksused
  ja edastama kogu asjakohase teabe
  CEPOLi direktorile ja juhatusele.

Muudatusettepanek 25

Artikli 22 lõige 1

1. Iga aasta lõpus esitab juhatus komisjonile, nõukogule ja Euroopa Parlamendile aastaaruande kooskõlas käesoleva otsuse artikli 9 lõike 7 punktiga d.

1. Iga aasta lõpus esitab juhatus komisjonile, nõukogule ja Euroopa Parlamendile aastaaruande kooskõlas käesoleva otsuse artikli 9 lõike 7 punktiga d.
  Samuti esitab juhatus Euroopa Parlamendi või nõukogu nõudmisel aruandeid ja muud teavet.

Muudatusettepanek 26

Artikli 22 lõige 2

2.
  Viie aasta
  jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist ja edaspidi iga
  viie aasta
  tagant peab juhatus tellima välisekspertide sõltumatu hinnangu käesoleva otsuse täitmise ning CEPOLi tegevuse kohta.

2.
  Kolme aasta
  jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist ja edaspidi iga
  kolme aasta
  tagant peab juhatus tellima välisekspertide sõltumatu hinnangu käesoleva otsuse täitmise ning CEPOLi tegevuse kohta.

Muudatusettepanek 27

Artikkel 22 a (uus)

Artikkel 22 a

Käesoleva otsusega asutatud Euroopa Politseikolledž on otsusega 2000/820/JSK asutatud Euroopa Politseikolledži ametijärglane. Tagatakse enne käesoleva otsuse jõustumist alustatud halduskorra ja juriidiliste toimingute järjepidevus.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0086

Merelühisõit

Euroopa Parlamendi resolutsioon merelühisõidu kohta (2004/2161(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2000. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta nõukogule, Euroopa Parlamendile, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele pealkirjaga “Merelühisõidu arendamine Euroopas: Dünaamiline alternatiiv säästva transpordi ketis - teine kaheaastane arenguaruanne” (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2000. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta nõukogule, Euroopa Parlamendile, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele pealkirjaga “Merelühisõidu arendamine Euroopas: Dünaamiline alternatiiv säästva transpordi ketis - teine kaheaastane arenguaruanne” (1);

| — | võttes arvesse oma 12. veebruari 2003. aasta resolutsiooni, millega käsitleti komisjoni valget raamatut “Euroopa transpordipoliitika aastani 2010: Aeg otsustada” (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. veebruari 2003. aasta resolutsiooni, millega käsitleti komisjoni valget raamatut “Euroopa transpordipoliitika aastani 2010: Aeg otsustada” (2);

| — | võttes arvesse komisjoni valget raamatut “Euroopa transpordipoliitika aastani 2010: Aeg otsustada” (KOM(2001)0370 - C5-0658/2001); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni valget raamatut “Euroopa transpordipoliitika aastani 2010: Aeg otsustada” (KOM(2001)0370 - C5-0658/2001);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist “Merelühisõidu edendamise programm” (KOM(2003)0155); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist “Merelühisõidu edendamise programm” (KOM(2003)0155);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist merelühisõidu kohta (KOM(2004)0453); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist merelühisõidu kohta (KOM(2004)0453);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist “Ühenduse suunised riigiabi kohta meretranspordile” (C(2004)0043); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist “Ühenduse suunised riigiabi kohta meretranspordile” (C(2004)0043);

| — | võttes arvesse 9. ja 10. juulil 2004. aastal peetud transpordinõukogu mitteametliku kohtumise tulemusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. ja 10. juulil 2004. aastal peetud transpordinõukogu mitteametliku kohtumise tulemusi;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0055/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0055/2005);

| A. | arvestades, et merelühisõit on kaupade ja reisijate vedu meritsi või siseveeteedel ning see on osa logistilisest transpordiketist Euroopas ja Euroopaga seotud piirkondades, ning arvestades, et merelühisõit on lahutamatu osa logistilisest transpordiketist tarnija ja tarbija vahel ning et see on veetranspordiviisiks geograafilises Euroopas kas ühendusesiseselt või Euroopa Liidu ja kolmandate riikide, nagu Vahemere ja Musta mere äärsed riigid, vahel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et merelühisõit on kaupade ja reisijate vedu meritsi või siseveeteedel ning see on osa logistilisest transpordiketist Euroopas ja Euroopaga seotud piirkondades, ning arvestades, et merelühisõit on lahutamatu osa logistilisest transpordiketist tarnija ja tarbija vahel ning et see on veetranspordiviisiks geograafilises Euroopas kas ühendusesiseselt või Euroopa Liidu ja kolmandate riikide, nagu Vahemere ja Musta mere äärsed riigid, vahel;

| B. | arvestades, et hiljuti kavandatud üleeuroopalise merekiirteede võrgu, eeskätt Läänemere, Lääne-Euroopa, Kagu-Euroopa ja Edela-Euroopa merekiirteede eesmärgiks peaks olema kaupade liikumise koondamine logistilistele mereteedele sel viisil, et parandada olemasolevaid merelühisõiduteenuseid või luua uusi, toimivaid, regulaarseid ja sagedasi merelühisõiduteenuseid kaupade ja reisijate vedamiseks liikmesriikide vahel, et nõnda vähendada ummikuid maanteedel ja parandada transpordiühendusi ääre- ja saarepiirkondade ning -riikidega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et hiljuti kavandatud üleeuroopalise merekiirteede võrgu, eeskätt Läänemere, Lääne-Euroopa, Kagu-Euroopa ja Edela-Euroopa merekiirteede eesmärgiks peaks olema kaupade liikumise koondamine logistilistele mereteedele sel viisil, et parandada olemasolevaid merelühisõiduteenuseid või luua uusi, toimivaid, regulaarseid ja sagedasi merelühisõiduteenuseid kaupade ja reisijate vedamiseks liikmesriikide vahel, et nõnda vähendada ummikuid maanteedel ja parandada transpordiühendusi ääre- ja saarepiirkondade ning -riikidega;

| C. | arvestades, et merelühisõit, mis moodustab üle 40% ühendusesisesest liiklusest, on Euroopa transpordisüsteemi lahutamatu osa, kuna merelühisõidu all mõistetakse kaupade ja reisijate merevedu või vedu mööda siseveeteed Euroopa sadamate vahel või Euroopa sadamate ja selliste Euroopa-väliste riikide sadamate vahel, mis asuvad Euroopaga piirnevate sisemerede ääres; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et merelühisõit, mis moodustab üle 40% ühendusesisesest liiklusest, on Euroopa transpordisüsteemi lahutamatu osa, kuna merelühisõidu all mõistetakse kaupade ja reisijate merevedu või vedu mööda siseveeteed Euroopa sadamate vahel või Euroopa sadamate ja selliste Euroopa-väliste riikide sadamate vahel, mis asuvad Euroopaga piirnevate sisemerede ääres;

| D. | arvestades, et merelühisõit pakub märkimisväärset potentsiaali ka reisijateveo osas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et merelühisõit pakub märkimisväärset potentsiaali ka reisijateveo osas;

| E. | arvestades, et oma majandusliku, kaubandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase rolli täitmiseks tuleb merelühisõitu arendada; arvestades, et riikide valitsused, samuti piirkondlikud ja kohalikud võimuorganid peavad selle eesmärgi saavutamiseks osutama vajalikku poliitilist, majanduslikku ja rahalist abi, tehes seda koostöös teiste asjassepuutuvate harudega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et oma majandusliku, kaubandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase rolli täitmiseks tuleb merelühisõitu arendada; arvestades, et riikide valitsused, samuti piirkondlikud ja kohalikud võimuorganid peavad selle eesmärgi saavutamiseks osutama vajalikku poliitilist, majanduslikku ja rahalist abi, tehes seda koostöös teiste asjassepuutuvate harudega;

| F. | rõhutades, et tänu merelühisõidu potentsiaalile seoses keskkonnakaitse, paljudel maanteedel probleemiks olevate ummikutega võitlemise ja kulude vähendamisega, võib merelühisõit saada veelgi tähtsamaks ja suure tulevikuga ühenduseks Euroopa ühendvedude süsteemis, eeldusel et ametivõimud ja erasektor võtavad selle igakülgse arengu tagamiseks meetmeid nii ühenduse, riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

F.

rõhutades, et tänu merelühisõidu potentsiaalile seoses keskkonnakaitse, paljudel maanteedel probleemiks olevate ummikutega võitlemise ja kulude vähendamisega, võib merelühisõit saada veelgi tähtsamaks ja suure tulevikuga ühenduseks Euroopa ühendvedude süsteemis, eeldusel et ametivõimud ja erasektor võtavad selle igakülgse arengu tagamiseks meetmeid nii ühenduse, riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil;

| G. | võttes arvesse merelühisõidu tähtsust Euroopa kõikide piirkondade, eelkõige rannikualade ja perifeersete mereäärsete piirkondade majandus- ja ühiskondlikule arengule ning sellest tulenevalt ka ühenduse ühtekuuluvusele; |
| --- | --- |

G.

võttes arvesse merelühisõidu tähtsust Euroopa kõikide piirkondade, eelkõige rannikualade ja perifeersete mereäärsete piirkondade majandus- ja ühiskondlikule arengule ning sellest tulenevalt ka ühenduse ühtekuuluvusele;

| H. | arvestades, et merelühisõidu areng pakub ka ainulaadset võimalust luua merendussektoris eelolevatel aastatel sadu tuhandeid töökohti; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et merelühisõidu areng pakub ka ainulaadset võimalust luua merendussektoris eelolevatel aastatel sadu tuhandeid töökohti;

| I. | arvestades, et merelähisõit edendab kaubanduse elavdamise kaudu samuti kaugete mereregioonidega piirnevate ning ühendustest Euroopa transpordivõrgu infrastruktuuriga huvitatud kolmandate riikide sotsiaalset ja majanduslikku kasvu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et merelähisõit edendab kaubanduse elavdamise kaudu samuti kaugete mereregioonidega piirnevate ning ühendustest Euroopa transpordivõrgu infrastruktuuriga huvitatud kolmandate riikide sotsiaalset ja majanduslikku kasvu;

| J. | korrates ideed, et kuna merelähisõidu areng sõltub peamiselt meretranspordi- ja logistikasektorist, on selle arenguks soodsate tingimuste loomiseks vältimatult vajalik Euroopa, riiklike ja piirkondlike institutsioonide sekkumine; arvestades, et selleks on tehtud positiivseid algatusi, näiteks riiklike fookuspunktide määratlemine, kokkulepped programmi Marco Polo käsitlevate ühenduse õigusaktide osas ja IMOFAL (Rahvusvaheline Mereorganisatsioon - rahvusvahelise mereliikluse hõlbustamine) vormide lihtsustatud kasutamine; |
| --- | --- |

J.

korrates ideed, et kuna merelähisõidu areng sõltub peamiselt meretranspordi- ja logistikasektorist, on selle arenguks soodsate tingimuste loomiseks vältimatult vajalik Euroopa, riiklike ja piirkondlike institutsioonide sekkumine; arvestades, et selleks on tehtud positiivseid algatusi, näiteks riiklike fookuspunktide määratlemine, kokkulepped programmi Marco Polo käsitlevate ühenduse õigusaktide osas ja IMOFAL (Rahvusvaheline Mereorganisatsioon - rahvusvahelise mereliikluse hõlbustamine) vormide lihtsustatud kasutamine;

| K. | tervitades piirkondlikke merelühisõidu edendamise algatusi ja merelühisõidu ühenduste loomist, näiteks Vahemere piirkonna algatust, milles osalevad Hispaania, Itaalia, Prantsusmaa, Portugal ja Kreeka, samuti liikmesriikide algatusi, millega edendatakse ja viiakse ellu merekiirteede kontseptsiooni neljas tsoonis, mis on määratletud otsusega nr 884/2004/EÜ (3) ja eelkõige algatusi Läänemere piirkonnas ning algatusi, mida viivad läbi Vahemere kaare riigid, sh Prantsusmaa, Hispaania ja Itaalia, ning Atlandi kaare komisjon; |
| --- | --- |

K.

tervitades piirkondlikke merelühisõidu edendamise algatusi ja merelühisõidu ühenduste loomist, näiteks Vahemere piirkonna algatust, milles osalevad Hispaania, Itaalia, Prantsusmaa, Portugal ja Kreeka, samuti liikmesriikide algatusi, millega edendatakse ja viiakse ellu merekiirteede kontseptsiooni neljas tsoonis, mis on määratletud otsusega nr 884/2004/EÜ (3) ja eelkõige algatusi Läänemere piirkonnas ning algatusi, mida viivad läbi Vahemere kaare riigid, sh Prantsusmaa, Hispaania ja Itaalia, ning Atlandi kaare komisjon;

| 1. | nõuab merelühisõidu tõhusamat edendamist Euroopa transpordisüsteemi usaldusväärse, säästva ja kindla lülina, mis on hästi integreeritud transpordiahelasse, näiteks siseveetranspordi ja raudteeühenduste abil, et vähendada ummikuid; nõuab maanteetranspordi merelühisõidule ümbersuunamise ergutamist ja ühenduste parandamist äärepoolsete piirkondade ja saartega ning meretranspordist sõltuvate liikmesriikidega, samuti piirkondade vahel, mida eraldavad looduslikud tõkked, tugevdades samas ühtekuuluvust Euroopa Liidus ning liidu ja tema naaberriikide vahel; |
| --- | --- |

1.

nõuab merelühisõidu tõhusamat edendamist Euroopa transpordisüsteemi usaldusväärse, säästva ja kindla lülina, mis on hästi integreeritud transpordiahelasse, näiteks siseveetranspordi ja raudteeühenduste abil, et vähendada ummikuid; nõuab maanteetranspordi merelühisõidule ümbersuunamise ergutamist ja ühenduste parandamist äärepoolsete piirkondade ja saartega ning meretranspordist sõltuvate liikmesriikidega, samuti piirkondade vahel, mida eraldavad looduslikud tõkked, tugevdades samas ühtekuuluvust Euroopa Liidus ning liidu ja tema naaberriikide vahel;

| 2. | nõuab merelühisõidu arengut takistava halduskorra vähendamist nii palju kui võimalik, tegemata samas järeleandmisi selle turvalisuse ja kindluse ning eelkõige korra osas, mis häirib logistilist protsessi ja nõrgendab nimetatud transpordiliigi konkurentsivõimet maanteetranspordiga võrreldes; on arvamusel, et korda tuleks lihtsustada ja muuta kergemaks, kasutades eelkõige täielikult ära elektroonilise side võimalusi; |
| --- | --- |

2.

nõuab merelühisõidu arengut takistava halduskorra vähendamist nii palju kui võimalik, tegemata samas järeleandmisi selle turvalisuse ja kindluse ning eelkõige korra osas, mis häirib logistilist protsessi ja nõrgendab nimetatud transpordiliigi konkurentsivõimet maanteetranspordiga võrreldes; on arvamusel, et korda tuleks lihtsustada ja muuta kergemaks, kasutades eelkõige täielikult ära elektroonilise side võimalusi;

| 3. | nõuab merelühisõidu jaoks kvaliteetsete transpordikoridoride arendamist Euroopa Liidu liikmesriikide vahel, milles osalevad täiel määral kõik avaliku ja erasektori huvitatud pooled ning kus on võimalik kasutada Euroopa Liidus hiljuti loodud vahendeid, eelkõige neid, mis puudutavad üleeuroopalist transpordivõrku ja programmi Marco Polo; |
| --- | --- |

3.

nõuab merelühisõidu jaoks kvaliteetsete transpordikoridoride arendamist Euroopa Liidu liikmesriikide vahel, milles osalevad täiel määral kõik avaliku ja erasektori huvitatud pooled ning kus on võimalik kasutada Euroopa Liidus hiljuti loodud vahendeid, eelkõige neid, mis puudutavad üleeuroopalist transpordivõrku ja programmi Marco Polo;

| 4. | nõuab, et sadamatele juurdepääsu parandamiseks nii maalt kui merelt tuleb muuta prioriteetseteks investeeringud infrastruktuuri, sealhulgas näiteks üleeuroopalise transpordivõrgu piiriülesed projektid; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et sadamatele juurdepääsu parandamiseks nii maalt kui merelt tuleb muuta prioriteetseteks investeeringud infrastruktuuri, sealhulgas näiteks üleeuroopalise transpordivõrgu piiriülesed projektid;

| 5. | avaldab selles kontekstis toetust komisjoni programmidele, millega nähakse ette merelühisõidule ja siselaevandusele kohaldatava õigusliku raamistiku lihtsustamist, ergutades kooskõlas iga liikmesriigi õigusliku olukorraga eraõigusliku või avalik-õigusliku ainukontrolli süsteemi (one-stop shops) loomist haldus- ja tolliformaalsuste lihtsustamise teel, samuti mitmeliigiliste partnerluste abil, näiteks maanteetranspordi ja meretranspordi ettevõtete vahel, mis võimaldavad ka väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel ühendvedusid täiel määral ära kasutada; |
| --- | --- |

5.

avaldab selles kontekstis toetust komisjoni programmidele, millega nähakse ette merelühisõidule ja siselaevandusele kohaldatava õigusliku raamistiku lihtsustamist, ergutades kooskõlas iga liikmesriigi õigusliku olukorraga eraõigusliku või avalik-õigusliku ainukontrolli süsteemi (one-stop shops) loomist haldus- ja tolliformaalsuste lihtsustamise teel, samuti mitmeliigiliste partnerluste abil, näiteks maanteetranspordi ja meretranspordi ettevõtete vahel, mis võimaldavad ka väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel ühendvedusid täiel määral ära kasutada;

| 6. | rõhutab nii avaliku kui erasektori kõikide huvitatud poolte vahelise koostöö vajadust merelühisõidu kvaliteedi edendamisel ja arendamisel nii piirkondlikul, riiklikul kui ka Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

6.

rõhutab nii avaliku kui erasektori kõikide huvitatud poolte vahelise koostöö vajadust merelühisõidu kvaliteedi edendamisel ja arendamisel nii piirkondlikul, riiklikul kui ka Euroopa tasandil;

| 7. | rõhutab merelühisõidu kui väga kiiresti ja väikese kuluga kasutuselevõetava täiendava transpordiliigi potentsiaali üleeuroopalise transpordivõrgu teatud raudteeinfrastruktuuride lõpliku valmimiseni; rõhutab näiteks tungivat vajadust alternatiivsete transpordivõimaluste järele Prantsusmaa ja Hispaania vahel kuni Montpellier' ja Figuerase vahelise raudteetunneli avamiseni 2020. aastal; |
| --- | --- |

7.

rõhutab merelühisõidu kui väga kiiresti ja väikese kuluga kasutuselevõetava täiendava transpordiliigi potentsiaali üleeuroopalise transpordivõrgu teatud raudteeinfrastruktuuride lõpliku valmimiseni; rõhutab näiteks tungivat vajadust alternatiivsete transpordivõimaluste järele Prantsusmaa ja Hispaania vahel kuni Montpellier' ja Figuerase vahelise raudteetunneli avamiseni 2020. aastal;

| 8. | nõuab merelühisõidu edendamist keskkonnasõbraliku transpordiliigina ja seega merekiirteede rajamist vastavuses rangete keskkonnanõuetega; |
| --- | --- |

8.

nõuab merelühisõidu edendamist keskkonnasõbraliku transpordiliigina ja seega merekiirteede rajamist vastavuses rangete keskkonnanõuetega;

Euroopa ühtne vastutussüsteem

| 9. | nõuab ühendvedude ahela ühtse vastutussüsteemi uue läbivaatamise alustamist ühenduse tasandil, hinnates eelkõige tsiviilvastutuse erinevaid võimalikke mudeleid ja osaledes aktiivselt rahvusvahelisel tasandil (eelkõige ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjonis UNCITRAL) tehtavas töös eesmärgiga luua ühtne ülemaailmne ja /või Euroopa vastutussüsteem, mis on kohandatud ühendvedude vajadustele Euroopas ning on ühtsem, lihtsam ja kasulikum süsteem; |
| --- | --- |

9.

nõuab ühendvedude ahela ühtse vastutussüsteemi uue läbivaatamise alustamist ühenduse tasandil, hinnates eelkõige tsiviilvastutuse erinevaid võimalikke mudeleid ja osaledes aktiivselt rahvusvahelisel tasandil (eelkõige ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjonis UNCITRAL) tehtavas töös eesmärgiga luua ühtne ülemaailmne ja /või Euroopa vastutussüsteem, mis on kohandatud ühendvedude vajadustele Euroopas ning on ühtsem, lihtsam ja kasulikum süsteem;

Ühendvedude veoühikud (ILU)

| 10. | rõhutab vajadust lahendada ühendvedude veoühikute (ILU) standardiseerimise küsimus, töötades välja standardiseerimise vastuvõetava süsteemi, mis võimaldab kasutada lveoühikuid üldistatumalt ja tõhusamalt, tagades kõikide transpordiliikide, eelkõige mere-, sisevee-, raudtee- ja maanteevedude koostalitlusvõime; |
| --- | --- |

10.

rõhutab vajadust lahendada ühendvedude veoühikute (ILU) standardiseerimise küsimus, töötades välja standardiseerimise vastuvõetava süsteemi, mis võimaldab kasutada lveoühikuid üldistatumalt ja tõhusamalt, tagades kõikide transpordiliikide, eelkõige mere-, sisevee-, raudtee- ja maanteevedude koostalitlusvõime;

| 11. | tuletab sellega seoses meelde oma 12. veebruari 2004. aasta seisukohta (4) erinevates transpordiliikides kasutatava veoühiku direktiivi ettepaneku esimese lugemise kohta. Direktiiviga luuakse Euroopa erinevates transpordiliikides kasutatav veoühik, mis ühendab konteineri ja vahetusveovahendi eelised ja mida on võimalik seetõttu kasutada erinevates transpordiliikides; nõuab nõukogult ettepaneku osas ühise seisukoha vastuvõtmist, et saaks õigusloomemenetluse nii kiiresti kui võimalik lõpule viia; |
| --- | --- |

11.

tuletab sellega seoses meelde oma 12. veebruari 2004. aasta seisukohta (4) erinevates transpordiliikides kasutatava veoühiku direktiivi ettepaneku esimese lugemise kohta. Direktiiviga luuakse Euroopa erinevates transpordiliikides kasutatav veoühik, mis ühendab konteineri ja vahetusveovahendi eelised ja mida on võimalik seetõttu kasutada erinevates transpordiliikides; nõuab nõukogult ettepaneku osas ühise seisukoha vastuvõtmist, et saaks õigusloomemenetluse nii kiiresti kui võimalik lõpule viia;

Tolliküsimused

| 12. | meenutab, et kaupade mereveo liigina kohaldatakse merelühisõidule ühenduse tollialaseid õigusakte; |
| --- | --- |

12.

meenutab, et kaupade mereveo liigina kohaldatakse merelühisõidule ühenduse tollialaseid õigusakte;

| 13. | avaldab toetust ühenduse tollialastes õigusaktides sisalduvate vabastuste optimaalsele kasutamisele ning tollisoodustuste edendamisele vastavalt lihtsustatud süsteemidele kaupade osas, millele kehtib vaba liikumine selleks ettenähtud regulaarlaevaliinidel; |
| --- | --- |

13.

avaldab toetust ühenduse tollialastes õigusaktides sisalduvate vabastuste optimaalsele kasutamisele ning tollisoodustuste edendamisele vastavalt lihtsustatud süsteemidele kaupade osas, millele kehtib vaba liikumine selleks ettenähtud regulaarlaevaliinidel;

| 14. | kutsub sellega seoses kõiki asjaomaseid pooli töötama välja ja kasutama uut automatiseeritud transiidisüsteemi (NCTS), mille tolliasutused on kasutusele võtnud ning mis peaks muutma merelühisõidu puhul tolliformaalsused tõhusamaks ja lühemaks; |
| --- | --- |

14.

kutsub sellega seoses kõiki asjaomaseid pooli töötama välja ja kasutama uut automatiseeritud transiidisüsteemi (NCTS), mille tolliasutused on kasutusele võtnud ning mis peaks muutma merelühisõidu puhul tolliformaalsused tõhusamaks ja lühemaks;

Elektrooniline side

| 15. | nõuab meresadamates täiendavate elektrooniliste kassade rajamist, kus oleks võimalik sooritada kõik kohustuslikud tolliformaalsused ühekorraga; |
| --- | --- |

15.

nõuab meresadamates täiendavate elektrooniliste kassade rajamist, kus oleks võimalik sooritada kõik kohustuslikud tolliformaalsused ühekorraga;

| 16. | palub liikmesriikidel kaaluda võimalust pakkuda koos ühenduse vajaliku rahastamisega oma riigi sadamatele elektroonilisi sideseadmeid, kasutades igal võimalusel tsentraliseeritud elektroonilist sidesüsteemi (ainukontrolli süsteem); |
| --- | --- |

16.

palub liikmesriikidel kaaluda võimalust pakkuda koos ühenduse vajaliku rahastamisega oma riigi sadamatele elektroonilisi sideseadmeid, kasutades igal võimalusel tsentraliseeritud elektroonilist sidesüsteemi (ainukontrolli süsteem);

| 17. | rõhutab, et elektroonilise side arengu kiirendamiseks tuleks kogu Euroopa Liidus kavandada ja edendada elektrooniliste sadamaühenduste rajamist ning nende lülitamist liidusisesesse ja võimaluse korral ka liidu naaberriike kaasavasse võrku, võttes arvesse juba olemasolevaid kogemusi mitmetes liikmesriikides; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et elektroonilise side arengu kiirendamiseks tuleks kogu Euroopa Liidus kavandada ja edendada elektrooniliste sadamaühenduste rajamist ning nende lülitamist liidusisesesse ja võimaluse korral ka liidu naaberriike kaasavasse võrku, võttes arvesse juba olemasolevaid kogemusi mitmetes liikmesriikides;

Merelühisõidu tugistruktuurid

| 18. | tervitab Euroopa merelühisõidu võrgustiku tegevuskava ja palub merelühisõidu tutvustuskeskustel see võimalikult kiiresti ellu rakendada; |
| --- | --- |

18.

tervitab Euroopa merelühisõidu võrgustiku tegevuskava ja palub merelühisõidu tutvustuskeskustel see võimalikult kiiresti ellu rakendada;

| 19. | tervitab merelühisõidu riiklike tutvustuskeskuste ja nende üleeuroopalise võrgustiku suure tähtsusega tööd ning palub liikmesriikidel neid kooskõlas ühenduse õigusaktidega vajalikul määral toetada; |
| --- | --- |

19.

tervitab merelühisõidu riiklike tutvustuskeskuste ja nende üleeuroopalise võrgustiku suure tähtsusega tööd ning palub liikmesriikidel neid kooskõlas ühenduse õigusaktidega vajalikul määral toetada;

| 20. | rõhutab, et kavandatud merekiirteede strateegilise keskkonnamõju hinnangu peavad teostama liikmesriigid ja komisjon üheskoos; on arvamusel, et see keskkonnamõju hinnang ei peaks uurima mitte üksnes liiklustee enda, vaid ka sadama arendamise keskkonnamõju, samuti mõju, mida avaldab vedude kulgemine ümbritsevatele aladele; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et kavandatud merekiirteede strateegilise keskkonnamõju hinnangu peavad teostama liikmesriigid ja komisjon üheskoos; on arvamusel, et see keskkonnamõju hinnang ei peaks uurima mitte üksnes liiklustee enda, vaid ka sadama arendamise keskkonnamõju, samuti mõju, mida avaldab vedude kulgemine ümbritsevatele aladele;

| 21. | kutsub komisjoni üles merelähisõitu veelgi edendama, tehes ettepanekuid selle sektori töötajate sotsiaalstandardite parandamise osas; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles merelähisõitu veelgi edendama, tehes ettepanekuid selle sektori töötajate sotsiaalstandardite parandamise osas;

Keskkonnaaspektid

| 22. | meenutab vajadust edendada merelühisõidu keskkonna seisukohast positiivset kuvandit, eelkõige seoses veereostuse ja õhusaastega, ja kehtestada seepärast sellised keskkonnaalased nõudmised nagu madala väävlisisaldusega kütuste kasutamine ning õhku ja vette sattuvate (SOX, NOX, CO2 jt) heitmete piirangud; on arvamusel, et suuremat tähelepanu tuleks pöörata ka ministrite viiendal Põhjamere konverentsil 2002. aastal vastu võetud puhta laeva kontseptsiooni edendamisele; |
| --- | --- |

22.

meenutab vajadust edendada merelühisõidu keskkonna seisukohast positiivset kuvandit, eelkõige seoses veereostuse ja õhusaastega, ja kehtestada seepärast sellised keskkonnaalased nõudmised nagu madala väävlisisaldusega kütuste kasutamine ning õhku ja vette sattuvate (SOX, NOX, CO2 jt) heitmete piirangud; on arvamusel, et suuremat tähelepanu tuleks pöörata ka ministrite viiendal Põhjamere konverentsil 2002. aastal vastu võetud puhta laeva kontseptsiooni edendamisele;

| 23. | rõhutab siiski vajadust rangemate ühenduse õigusaktide järele merelühisõidust tingitud gaasiliste heitmete ja veereostuse kohta; |
| --- | --- |

23.

rõhutab siiski vajadust rangemate ühenduse õigusaktide järele merelühisõidust tingitud gaasiliste heitmete ja veereostuse kohta;

| 24. | kordab vajadust ergutada ja jätkata uuringuid keskkonda vähem reostavate kütuste leidmiseks; |
| --- | --- |

24.

kordab vajadust ergutada ja jätkata uuringuid keskkonda vähem reostavate kütuste leidmiseks;

| 25. | kordab vajadust uuendada statistilisi andmeid erinevate transpordiliikide kasvu kohta Euroopas, eriti maismaad pidi veetavate kaupade lähte- ja sihtkoha andmeid, et aidata ühendvedusid suunata mereveole; |
| --- | --- |

25.

kordab vajadust uuendada statistilisi andmeid erinevate transpordiliikide kasvu kohta Euroopas, eriti maismaad pidi veetavate kaupade lähte- ja sihtkoha andmeid, et aidata ühendvedusid suunata mereveole;

Merekiirteed

| 26. | tunnustab merekiirteede kontseptsiooni tähtsust ja selle potentsiaali kujuneda kasulikuks vahendiks merelühisõidu edendamisel, võimaldades sobivatel juhtudel ning eelkõige infrastruktuurimeetmete kaasrahastamise kaudu ergutada üleminekut maanteetranspordilt meretranspordile või parandada sobival viisil äärepoolsete piirkondade ja turgude kesksete tsoonide vahelist ühendust; |
| --- | --- |

26.

tunnustab merekiirteede kontseptsiooni tähtsust ja selle potentsiaali kujuneda kasulikuks vahendiks merelühisõidu edendamisel, võimaldades sobivatel juhtudel ning eelkõige infrastruktuurimeetmete kaasrahastamise kaudu ergutada üleminekut maanteetranspordilt meretranspordile või parandada sobival viisil äärepoolsete piirkondade ja turgude kesksete tsoonide vahelist ühendust;

| 27. | võtab teadmiseks käimasolevad arutelud merekiirteede kvaliteedimärgi üle, mille võiks välja arendada selliste merelühisõidul põhinevate ühendvedude jaoks, mis vastavad teatud arvule kvaliteedikriteeriumidele; merekiirteede kvaliteedimärki võiks omistada olemasolevale ja muule kõrge kvaliteediga tegevusele, mille puhul võetakse kohustus saavutada nõutud kvaliteeditase kas avaliku sektori vahenditest saadava toetusega, mida antakse kooskõlas ühenduse eeskirjadega (eelkõige konkurentsieeskirjadega), või ilma selleta; |
| --- | --- |

27.

võtab teadmiseks käimasolevad arutelud merekiirteede kvaliteedimärgi üle, mille võiks välja arendada selliste merelühisõidul põhinevate ühendvedude jaoks, mis vastavad teatud arvule kvaliteedikriteeriumidele; merekiirteede kvaliteedimärki võiks omistada olemasolevale ja muule kõrge kvaliteediga tegevusele, mille puhul võetakse kohustus saavutada nõutud kvaliteeditase kas avaliku sektori vahenditest saadava toetusega, mida antakse kooskõlas ühenduse eeskirjadega (eelkõige konkurentsieeskirjadega), või ilma selleta;

| 28. | nõuab merekiirteedega seotud tegevuse ja merelühiliinide tõhusa, selge ja piisava rahastamiskorra vastuvõtmist, mis võimaldaks rahastamise optimaalset vastastikust täiendavust või ka lisatavust, et oleks võimalik käivitada uusi püsivaid ja elujõulisi liine (mis siiski ei tohi mingil tingimusel pärssida olemasolevaid merelühisõiduteenuseid), kaasates ühenduse eeskirju järgides vajadusel ka avalike teenustena osutatavaid liine; |
| --- | --- |

28.

nõuab merekiirteedega seotud tegevuse ja merelühiliinide tõhusa, selge ja piisava rahastamiskorra vastuvõtmist, mis võimaldaks rahastamise optimaalset vastastikust täiendavust või ka lisatavust, et oleks võimalik käivitada uusi püsivaid ja elujõulisi liine (mis siiski ei tohi mingil tingimusel pärssida olemasolevaid merelühisõiduteenuseid), kaasates ühenduse eeskirju järgides vajadusel ka avalike teenustena osutatavaid liine;

| 29. | nõuab tungivalt, et nõudluse koondumine peaks olema esmatähtsaks kriteeriumiks meretranspordile antavat riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes ette nähtud tingimustel; |
| --- | --- |

29.

nõuab tungivalt, et nõudluse koondumine peaks olema esmatähtsaks kriteeriumiks meretranspordile antavat riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes ette nähtud tingimustel;

| 30. | nõuab, et täpsustataks ühenduse eeskirju, mida kohaldatakse kokkulepete sõlmimisele merekiirteede kasutamise algatamise kohta, ning merelühisõidu projektide ja merekiirteede riikliku rahastamise konkurentsiga seotud tingimusi; |
| --- | --- |

30.

nõuab, et täpsustataks ühenduse eeskirju, mida kohaldatakse kokkulepete sõlmimisele merekiirteede kasutamise algatamise kohta, ning merelühisõidu projektide ja merekiirteede riikliku rahastamise konkurentsiga seotud tingimusi;

*

- *

| 31. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

31.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 121, 24.4.2001, lk 489.

(2)  ELT C 43 E, 19.2.2004, lk 250.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsus nr 884/2004/EÜ, millega muudetakse otsust nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arengu suuniste kohta (ELT L 167 30.4.2004, lk 1).

(4)  ELT C 97 E, 22.4.2004, lk 612.

P6_TA(2005)0087

Kolmandate riikide teadlased (erivastuvõtumenetlus) *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv seoses kolmandate riikide kodanike erivastuvõtumenetlusega teadusuuringute eesmärgil (KOM(2004)0178 - C6-0011/2004 - 2004/0061(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2004)0178) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2004)0178) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 63 lõike 3 punkti a ja lõiget 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 63 lõike 3 punkti a ja lõiget 4;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 67, mille alusel nõukogu konsulteeris parlamendiga (C6-0011/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 67, mille alusel nõukogu konsulteeris parlamendiga (C6-0011/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A6-0054/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A6-0054/2005);

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | kutsub seetõttu komisjoni üles oma ettepanekut muutma vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 250 lõikele 2; |
| --- | --- |

2.

kutsub seetõttu komisjoni üles oma ettepanekut muutma vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 250 lõikele 2;

| 3. | kutsub nõukogu üles teavitama Euroopa Parlamenti, kui ta kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

kutsub nõukogu üles teavitama Euroopa Parlamenti, kui ta kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Põhjendus 4 |
| 4) Barcelona Euroopa Ülemkogu kohtumisel kehtestatud eesmärgi saavutamiseks - investeerida 3% sisetoodangu koguproduktist teadusuuringutesse - on ühendusel vaja 700 000 teadlast. Nimetatud eesmärk tuleb saavutada omavahelises seoses olevate meetmete abil, nagu näiteks teadlase elukutse atraktiivsemaks muutmine noorte jaoks, teadusuuringute raames toimuva koolituse ja liikuvuse võimaluste suurendamine, teadlaste karjäärivõimaluste parandamine ühenduses ning ühenduse suurem avatus kolmandate riikide kodanikele, keda võiks teadusuuringute eesmärgil vastu võtta. | 4) Barcelona Euroopa Ülemkogu kohtumisel kehtestatud eesmärgi saavutamiseks - investeerida 3% sisetoodangu koguproduktist teadusuuringutesse - on ühendusel
  praegusest kuni 2010. aastani
  vaja 700 000 teadlast. Nimetatud eesmärk tuleb saavutada omavahelises seoses olevate meetmete abil, nagu näiteks teadlase elukutse atraktiivsemaks muutmine noorte jaoks,
  naiste osalemise edendamine teadusuuringutes,
  teadusuuringute raames toimuva koolituse ja liikuvuse võimaluste suurendamine, teadlaste karjäärivõimaluste parandamine ühenduses ning ühenduse suurem avatus kolmandate riikide kodanikele, keda võiks teadusuuringute eesmärgil vastu võtta. |
| Muudatusettepanek 2 |
| Põhjendus 5 |
| 5) Käesoleva direktiivi eesmärk on aidata kaasa nende eesmärkide saavutamisele, soodustades kolmandate riikide kodanike vastuvõtmist ja liikuvust üle kolme kuu kestvateks teadusuuringuteks, muutes ühenduse atraktiivsemaks kogu maailma teadlastele ja parandades ühenduse teadusuuringutega seotud võimekust maailmatasandil. | 5) Käesoleva direktiivi eesmärk on aidata kaasa nende eesmärkide saavutamisele, soodustades kolmandate riikide kodanike vastuvõtmist ja liikuvust üle kolme kuu kestvateks teadusuuringuteks, muutes ühenduse atraktiivsemaks kogu maailma teadlastele
  , eelkõige kõrgelt kvalifitseeritud teadlastele,
  ja parandades ühenduse teadusuuringutega seotud võimekust maailmatasandil. |
| Muudatusettepanek 3 |
| Põhjendus 12 |
| 12) On oluline edendada
  teadlaste
  liikuvust kui ülemaailmse partnerite vaheliste kontaktide ja teadusuuringute võrkude arendamise ja väärtustamise vahendit. | 12) On oluline edendada
  teadusuuringute eesmärgil ELi lubatud kolmandate
  riikide kodanike liikuvust kui ülemaailmse partnerite vaheliste kontaktide ja teadusuuringute võrkude arendamise ja väärtustamise
  ning Euroopa teadusruumi rolli määratlemise
  vahendit. |
| Muudatusettepanek 4 |
| Põhjendus 12 a (uus) |
| | 12 a) Arvestades, et perekonna ümberasumine on teadlaste liikuvuse põhi- ja isegi eeltingimus, tuleb perekondliku ühtsuse säilitamiseks lihtsustada perekondade kaasatulemist. |
| Muudatusettepanek 32 |
| Põhjendus 12 b (uus) |
| | 12 b) Teadlase pereliikmetele tuleks seega võimaldada teadlasega ühinemine samadel tingimustel, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivis 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil (2). |
| Muudatusettepanek 5 |
| Põhjendus 14 a (uus) |
| | 14 a) Mis puudutab ühe osa ELi kodanike tööturule juurdepääsu piiranguid üleminekuperioodide ajal, siis tuleb teadusuuringute läbiviimise eesmärgil teistesse ELi liikmesriikidesse suunduvad teadlased nendest piirangutest täielikult vabastada. |
| Muudatusettepanek 6 |
| Artikkel 1 |
| Käesolevas direktiivis sõnastatakse kolmandate riikide kodanikest teadlaste liikmesriikidesse vastuvõtmise tingimused rohkem kui kolm kuud kestvaks perioodiks eesmärgiga teostada teadusuuringuid teadusasutusega sõlmitud vastuvõtmiskonventsiooni alusel. | Käesolevas direktiivis sõnastatakse kolmandate riikide kodanikest teadlaste
  Euroopa Liitu
  vastuvõtmise tingimused rohkem kui kolm kuud kestvaks perioodiks eesmärgiga teostada teadusuuringuid
  ühes või mitmes liikmesriigis asuva ühe või mitme heakskiidetud
  teadusasutusega sõlmitud vastuvõtmiskonventsiooni alusel. |
| Muudatusettepanek 7 |
| Artikli 2 punkt b |
| b) | “teadlane” on kolmanda riigi magistrikraadiga kodanik, kes on lubatud Euroopa Liidu liikmesriigi territooriumile teadusasutuses uurimisprojekti teostamise eesmärgil; |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 4

4) Barcelona Euroopa Ülemkogu kohtumisel kehtestatud eesmärgi saavutamiseks - investeerida 3% sisetoodangu koguproduktist teadusuuringutesse - on ühendusel vaja 700 000 teadlast. Nimetatud eesmärk tuleb saavutada omavahelises seoses olevate meetmete abil, nagu näiteks teadlase elukutse atraktiivsemaks muutmine noorte jaoks, teadusuuringute raames toimuva koolituse ja liikuvuse võimaluste suurendamine, teadlaste karjäärivõimaluste parandamine ühenduses ning ühenduse suurem avatus kolmandate riikide kodanikele, keda võiks teadusuuringute eesmärgil vastu võtta.

4) Barcelona Euroopa Ülemkogu kohtumisel kehtestatud eesmärgi saavutamiseks - investeerida 3% sisetoodangu koguproduktist teadusuuringutesse - on ühendusel
  praegusest kuni 2010. aastani
  vaja 700 000 teadlast. Nimetatud eesmärk tuleb saavutada omavahelises seoses olevate meetmete abil, nagu näiteks teadlase elukutse atraktiivsemaks muutmine noorte jaoks,
  naiste osalemise edendamine teadusuuringutes,
  teadusuuringute raames toimuva koolituse ja liikuvuse võimaluste suurendamine, teadlaste karjäärivõimaluste parandamine ühenduses ning ühenduse suurem avatus kolmandate riikide kodanikele, keda võiks teadusuuringute eesmärgil vastu võtta.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 5

5) Käesoleva direktiivi eesmärk on aidata kaasa nende eesmärkide saavutamisele, soodustades kolmandate riikide kodanike vastuvõtmist ja liikuvust üle kolme kuu kestvateks teadusuuringuteks, muutes ühenduse atraktiivsemaks kogu maailma teadlastele ja parandades ühenduse teadusuuringutega seotud võimekust maailmatasandil.

5) Käesoleva direktiivi eesmärk on aidata kaasa nende eesmärkide saavutamisele, soodustades kolmandate riikide kodanike vastuvõtmist ja liikuvust üle kolme kuu kestvateks teadusuuringuteks, muutes ühenduse atraktiivsemaks kogu maailma teadlastele
  , eelkõige kõrgelt kvalifitseeritud teadlastele,
  ja parandades ühenduse teadusuuringutega seotud võimekust maailmatasandil.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 12

12) On oluline edendada
  teadlaste
  liikuvust kui ülemaailmse partnerite vaheliste kontaktide ja teadusuuringute võrkude arendamise ja väärtustamise vahendit.

12) On oluline edendada
  teadusuuringute eesmärgil ELi lubatud kolmandate
  riikide kodanike liikuvust kui ülemaailmse partnerite vaheliste kontaktide ja teadusuuringute võrkude arendamise ja väärtustamise
  ning Euroopa teadusruumi rolli määratlemise
  vahendit.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 12 a (uus)

12 a) Arvestades, et perekonna ümberasumine on teadlaste liikuvuse põhi- ja isegi eeltingimus, tuleb perekondliku ühtsuse säilitamiseks lihtsustada perekondade kaasatulemist.

Muudatusettepanek 32

Põhjendus 12 b (uus)

12 b) Teadlase pereliikmetele tuleks seega võimaldada teadlasega ühinemine samadel tingimustel, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivis 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil (2).

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 14 a (uus)

14 a) Mis puudutab ühe osa ELi kodanike tööturule juurdepääsu piiranguid üleminekuperioodide ajal, siis tuleb teadusuuringute läbiviimise eesmärgil teistesse ELi liikmesriikidesse suunduvad teadlased nendest piirangutest täielikult vabastada.

Muudatusettepanek 6

Artikkel 1

Käesolevas direktiivis sõnastatakse kolmandate riikide kodanikest teadlaste liikmesriikidesse vastuvõtmise tingimused rohkem kui kolm kuud kestvaks perioodiks eesmärgiga teostada teadusuuringuid teadusasutusega sõlmitud vastuvõtmiskonventsiooni alusel.

Käesolevas direktiivis sõnastatakse kolmandate riikide kodanikest teadlaste
  Euroopa Liitu
  vastuvõtmise tingimused rohkem kui kolm kuud kestvaks perioodiks eesmärgiga teostada teadusuuringuid
  ühes või mitmes liikmesriigis asuva ühe või mitme heakskiidetud
  teadusasutusega sõlmitud vastuvõtmiskonventsiooni alusel.

Muudatusettepanek 7

Artikli 2 punkt b

b)

“teadlane” on kolmanda riigi magistrikraadiga kodanik, kes on lubatud Euroopa Liidu liikmesriigi territooriumile teadusasutuses uurimisprojekti teostamise eesmärgil;

| b) | “teadlane” on kolmanda riigi
  vähemalt
  magistrikraadiga kodanik, kes on lubatud Euroopa Liidu liikmesriigi territooriumile teadusasutuses uurimisprojekti teostamise eesmärgil; |
| --- | --- |

b)

“teadlane” on kolmanda riigi
  vähemalt
  magistrikraadiga kodanik, kes on lubatud Euroopa Liidu liikmesriigi territooriumile teadusasutuses uurimisprojekti teostamise eesmärgil;

Muudatusettepanek 8

Artikli 4 lõike 2 esimene taane a (uus)

Teadusasutusele antud nõusolek kehtib viis aastat ja on uuendatav. Liikmesriigid võivad anda nõusoleku pikemaks ajaks. Nõusoleku andmisest keeldumise korral tuleb esitada asjassepuutuvatele teadusasutustele täielik põhjendus keeldumise põhjustega.

Muudatusettepanek 9

Artikli 4 lõige 3

3.
  Liikmesriigid annavad piiramata tähtajaks nõusoleku riiklikele ja eraorganisatsioonidele, kelle peamine missioon seisneb teadusuuringute teostamises ning liikmesriikide kõrgharidusasutustele vastavalt nende eeskirjadele või haldustavadele.

3.
  Vastavalt riiklikele õigusaktidele võivad liikmesriigid nõuda teadusasutustelt kirjalikku lepingut, milles sätestatakse, et juhul, kui teadlane elab ebaseaduslikult asjassepuutuva liikmesriigi territooriumil, vastutab nimetatud asutus elamis-, tervise- ja tagasipöördumiskulude hüvitamise eest, mis rahastatakse riiklikest vahenditest. Teadusasutuse rahaline vastutus lõpeb hiljemalt kuus kuud pärast vastuvõtmiskonventsiooni lõppemist.

Muudatusettepanek 10

Artikli 4 lõige 4

4.
  Liikmesriigid annavad riiklikele organisatsioonidele piiramata tähtajaga nõusoleku, kui nimetatud organisatsioonid teostavad teadusuuringuid, mis täiendavad nende põhimissiooni.

kustutatud

Muudatusettepanek 11

Artikli 4 lõige 5

5.
  Liikmesriigid annavad eraorganisatsioonidele viieaastase tähtajaga uuendatava nõusoleku, kui nimetatud organisatsioonid teostavad teadusuuringuid, mis täiendavad nende sotsiaalset eesmärki.

kustutatud

Muudatusettepanek 12

Artikli 4 lõige 6

6. Nõusoleku taotlemisel kohustub teadusasutus liikmesriigi ees võtma enda peale enda poolt vastuvõetavate teadlaste elamis-, tervise- ja tagasipöördumiskulud ning väljastama teadlastele artikli 5 lõikes 3 sätestatud tõendi. Teadusasutuse vastutus lõpeb artiklis 5 sätestatud vastuvõtmiskonventsiooni lõppemisele järgneva aasta lõpus või kui asutus teavitab liikmesriiki lepingu täitmist takistava sündmuse asetleidmisest vastavalt artikli 5 lõikele 4, niikaua, kui teadlane ei ole Euroopa Liidu territooriumilt lahkunud.

kustutatud

Muudatusettepanek 13

Artikli 4 lõige 7

7.
  Kahe
  kuu jooksul pärast vastava vastuvõtmiskonventsiooni aegumistähtaega
  esitavad
  nõusoleku saanud teadusasutused liikmesriigi määratud
  pädevale asutusele
  kinnituse selle kohta, et teadusuuringud teostati nende uurimisprojektide raames, mille kohta sõlmiti vastuvõtmiskonventsioonid vastavalt artiklile 5.

7.
  Liikmesriigid võivad sätestada, et kahe
  kuu jooksul pärast vastava vastuvõtmiskonventsiooni aegumistähtaega
  peavad
  nõusoleku saanud teadusasutused esitama liikmesriigi määratud
  pädevatele asutustele
  kinnituse selle kohta, et teadusuuringud teostati nende uurimisprojektide raames, mille kohta sõlmiti vastuvõtmiskonventsioonid vastavalt artiklile 5.

Muudatusettepanek 14

Artikli 4 lõige 9

9. Liikmesriik võib keelduda teadusasutusele nõusoleku andmise pikendamisest või otsustada nõusoleku andmine tühistada, kui teadusasutus ei vasta enam lõigetes 2 kuni 7 toodud tingimustele või kui ta on allkirjastanud vastuvõtmiskonventsiooni kolmanda riigi kodanikuga, kelle suhtes on liikmesriik kohaldanud artikli 8 lõiget 1. Teadusasutus, kellele on keeldutud nõusolekut andmast või kelle nõusolekut ei pikendatud artikli 8 lõike 1 alusel, ei saa taotleda uut nõusolekut enne viie aasta möödumist nõusoleku tühistamise või mittepikendamise otsuse teatavaks tegemise kuupäevast.

9. Liikmesriik võib keelduda teadusasutusele nõusoleku andmise pikendamisest või otsustada nõusoleku andmine tühistada, kui teadusasutus ei vasta enam lõigetes 2 kuni 7 toodud tingimustele või kui ta on allkirjastanud vastuvõtmiskonventsiooni kolmanda riigi kodanikuga, kelle suhtes on liikmesriik kohaldanud artikli 8 lõiget 1. Teadusasutus, kellele on keeldutud nõusolekut andmast või kelle nõusolekut ei pikendatud artikli 8 lõike 1 alusel, ei saa taotleda uut nõusolekut enne viie aasta möödumist nõusoleku tühistamise või mittepikendamise otsuse teatavaks tegemise kuupäevast.
  Teadusasutused ei vastuta artikli 6 punktides a ja d sätestatud tingimuste rikkumise eest, välja arvatud juhul, kui kahtlustatakse asutuse ja teadlase salajast kokkulepet ebaseadusliku tegevuse varjamise kohta.

Muudatusettepanek 16

Artikkel 7

Liikmesriigid väljastavad elamisloa
  üheks või mitmeks aastaks ja pikendavad elamisluba aasta-aastalt, kui artiklites 5 ja 6 sätestatud tingimused on jätkuvalt täidetud. Kui teadusuuringute kestus on väiksem kui üks aasta, väljastatakse elamisluba uuringute kestusega võrdseks perioodiks.

Liikmesriigid väljastavad elamisloa
  vastuvõtmiskonventsiooniga võrdseks perioodiks. Asjassepuutuva isiku taotlusel võib nimetatud perioodi pikendada 30 päeva võrra.

Muudatusettepanek 17

Artikkel 7 a (uus)

Artikkel 7 a

Pereliikmed

| 1. | Liikmesriigid annavad loa teadlase pereliikmete riiki sisenemiseks ja riigis elamiseks. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid annavad loa teadlase pereliikmete riiki sisenemiseks ja riigis elamiseks.

| 2. | “Pereliikmed” on:










  a) | abikaasa; |
| --- | --- | --- |

2.

“Pereliikmed” on:

a)

abikaasa;

| b) | teadlase elukaaslane, kellega kolmanda riigi kodanikust teadlane on sõlminud registreeritud vabaabielu, kui vastavalt vastuvõtva liikmesriigi seadustele registreeritud vabaabielu on võrdne abieluga ja vastavuses vastuvõtva liikmesriigi asjaomaste õigusaktidega; |
| --- | --- |

b)

teadlase elukaaslane, kellega kolmanda riigi kodanikust teadlane on sõlminud registreeritud vabaabielu, kui vastavalt vastuvõtva liikmesriigi seadustele registreeritud vabaabielu on võrdne abieluga ja vastavuses vastuvõtva liikmesriigi asjaomaste õigusaktidega;

| c) | teadlase otsesed järglased, kes on alla 21-aastased või ülalpeetavad ja abikaasa või punktis b sätestatud elukaaslase otsesed järglased; |
| --- | --- |

c)

teadlase otsesed järglased, kes on alla 21-aastased või ülalpeetavad ja abikaasa või punktis b sätestatud elukaaslase otsesed järglased;

| d) | teadlase või abikaasa või punktis b sätestatud elukaaslase ülalpeetavad otsesed järglased; |
| --- | --- |

d)

teadlase või abikaasa või punktis b sätestatud elukaaslase ülalpeetavad otsesed järglased;

Vastuvõttev liikmesriik võib vabalt kohaldada soodsamaid tingimusi.

Muudatusettepanek 18

Artikli 8 lõige 2

2. Member States may withdraw or refuse to renew a residence permit for reasons of
  public policy,
  public security or public health. Where they take such a decision, Member States shall take account of the seriousness or nature of the infringement of public
  policy
  or public health committed by the person concerned or the threat posed by that person. The competent authority of the Member State concerned may not withhold renewal of the residence permit, withdraw the permit or remove its holder from the territory on the ground of illness or disability suffered after the residence permit was issued.

2. Liikmesriigid võivad elamisloa tagasi võtta või keelduda elamisloa uuendamisest avalikust julgeolekust või rahvatervisest tulenevatel põhjustel. Sellise otsuse korral võtavad liikmesriigid arvesse asjassepuutuva isiku poolt toime pandud
  avaliku julgeoleku
  või rahvatervise rikkumise tõsidust või olemust või nimetatud isikust tulenevat ohtu. Asjassepuutuva liikmesriigi pädev asutus ei tohi elamisloa uuendamist takistada, elamisluba tagasi võtta või elamisloa valdajat territooriumilt ära saata elamisloa väljastamise järel tekkinud haiguse või puude põhjendusel.

Muudatusettepanek 19

Artikkel 11

Researchers admitted under this Directive may teach in
  a higher education establishment within the meaning of Member States` legislation and administrative practice, subject to a maximum number of hours per year set by each Member State
  .

Direktiivi raames riiki lubatud teadlased tohivad õpetada
  vastavalt riikide õigusaktidele. Liikmesriigid võivad kehtestada tundide või päevade aasta piirmäära, mille ulatuses teadlased võivad õpetada, kui nimetatud piirang on sätestatud riiklikes õigusaktides.

Muudatusettepanek 20

Artikkel 13

1.
  Käesoleva direktiivi alusel väljastatud elamisloa omanik võib elamisloa, passi või samaväärse kehtiva reisidokumendi alusel teostada üht osa oma teadusuuringutest mõne teise liikmesriigi territooriumil, kui asjassepuutuv liikmesriik ei pea nimetatud tegevust ohtlikuks avalikule korrale, avalikule julgeolekule või rahvatervisele. Vajadusel ja võttes arvesse teadusuuringute nimetatud osa teostamiseks vajalikku perioodi, allkirjastatakse uus vastuvõtmiskonventsioon, mille alusel teadlasele väljastatakse teise liikmesriigi elamisluba.

2.
  Lõige 1 ei mõjuta liikmesriikide võimalust nõuda kolmandate riikide kodanikelt lühiajalist viisat, kui neile ei kehti Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklis 21 sätestatud vastastikuse samaväärsuse režiim.

1.
  Kolmanda riigi kodanik, kes võeti vastu kui teadlane käesoleva direktiivi alusel, võib teostada üht osa oma teadusuuringutest mõnes teises liikmesriigis käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.
  Kui teadlane elab vähem kui kolmekuulise perioodi kestel mõnes muus liikmesriigis, võib ta teostada seal teadusuuringuid esimeses liikmesriigis sõlmitud vastuvõtmiskonventsiooni alusel, eeldusel, et tal on teises liikmesriigis elamiseks piisavad rahalised vahendid, ja et teine liikmesriik ei näe temas ohtu avalikule korrale, avalikule julgeolekule või rahvatervisele.

2 a. Kui teadlane elab liikmesriigis rohkem kui kolmekuulise perioodi jooksul, võivad liikmesriigid nõuda uue vastuvõtmiskonventsiooni sõlmimist teadusuuringute teostamiseks asjassepuutuvas liikmesriigis. Igal juhul peavad olema täidetud artiklites 5 ja 6 sõnastatud tingimused teise liikmesriigi suhtes.

2 b. Kui jõus olevad õigusaktid nõuavad liikuvuse toimumiseks viisat või elamisluba, väljastatakse nimetatud viisa või elamisluba koheselt, ilma et see takistaks teadusuuringute jätkamist, kuid jättes siiski pädevatele võimudele piisavalt aega taotluse läbivaatamiseks.

Liikmesriigid ei nõua teadlaselt viisa- või elamisloa taotluse esitamiseks oma territooriumilt lahkumist.

Muudatusettepanek 21

Artikli 13 lõige 2 c (uus)

2 c. Teadlane võib oma elamisloa kehtivusaja jooksul taotleda uut vastuvõtmiskonventsiooni samas või mõnes muus liikmesriigis. Uut taotlust menetletakse lihtsustatud korras, viimata läbi artikli 5 lõike 2 punkti a alapunktis i i sätestatud tingimuse läbivaatamist, kui esialgne teadusasutus esitab kirjaliku kinnituse, et uue taotluse esitamise ajani tehtud teadusuuringuid teostati rahuldavalt.

Muudatusettepanek 22

Artikli 15 lõige 1

1. The relevant authorities in the Member State shall notify the applicant in writing, in accordance with the notification procedures laid down in the relevant national legislation, of their decisions regarding his application for admission or for the renewal of his residence permit at the latest within 30 days of the date on which the application was submitted. Member States shall lay down in national legislation the consequences for the authorities concerned of failing to take a decision by this deadline. In exceptional cases involving complex applications, the deadline may be extended.

1. Liikmesriigi pädevad asutused teavitavad taotlejat
  viivitamata,
  kirjalikult vastavalt liikmesriigi asjakohastes õigusaktides sätestatud teavituskorrale ELi lubamise või elamisloa pikendamise kohta tehtud otsustest hiljemalt 30 päeva jooksul alates taotluse esitamise päevast. Liikmesriigid sätestavad oma siseriiklikes õigusaktides meetmed juhuks, kui pädev asutus ei tee otsust selleks tähtajaks. Erijuhtudel, sealhulgas keeruliste taotluste puhul, võib otsuse tegemise tähtaega pikendada
  , kuid mitte rohkem, kui 30 päeva. Taotlejale esitatakse täielik põhjendus nimetatud pikenduse põhjustega.

Muudatusettepanek 23

Artikli 16 esimene taane a (uus)

Nimetatud tasud võib katta teadusasutus, kellega asjassepuutuv osapool on sõlminud teadusuuringute läbiviimise lepingu.

Muudatusettepanek 24

Artikkel 18

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule regulaarselt ja esimest korda
  hiljemalt [...

   (3)

  ]
  aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta liikmesriikides ja esitab vajadusel vajalikud muudatusettepanekud. Liikmesriigid edastavad sel eesmärgil komisjonile käesoleva direktiivi kohaldamisega seotud statistilised andmed.

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule regulaarselt ja esimest korda
  kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist
  aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta liikmesriikides
  ning nõukogu soovituses, mille eesmärk on kolmandate riikide kodanike vastuvõtmise lihtsustamine teadusuuringute eesmärgil Euroopa Ühenduses ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovituses, mille eesmärk on lihtsustada ühtsete lühiajaliste viisade väljastamist liikmesriikide poolt kolmandate riikide kodanikest teadlastele, kes reisivad teadusuuringute eesmärgil Euroopa Ühenduses sätestatud meetmete kohaldamise seisu kohta
  ja esitab vajadusel vajalikud
  direktiivi muudatus- ja täiendusettepanekud ning võimaliku ettepaneku muuta teine soovitus määruseks.
  Liikmesriigid edastavad sel eesmärgil komisjonile käesoleva direktiivi kohaldamisega seotud statistilised andmed.

---

(1)  ELTs veel avaldamata.

(2)  

  ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.

(3)  
  Kolm aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist..

P6_TA(2005)0088

Kolmandate riikide teadlased (vastuvõtmise lihtsustamine) *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus, mille eesmärk on kolmandate riikide kodanike vastuvõtmise lihtsustamine teadusuuringute eesmärgil Euroopa Ühenduses (KOM(2004)0178 - C6-0012/2004 - 2004/0062(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2004)0178) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2004)0178) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 63; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 63;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 67, mille alusel nõukogu konsulteeris parlamendiga (C6-0012/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 67, mille alusel nõukogu konsulteeris parlamendiga (C6-0012/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A6-0054/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A6-0054/2005);

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | kutsub seetõttu komisjoni üles oma ettepanekut muutma vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 250 lõikele 2; |
| --- | --- |

2.

kutsub seetõttu komisjoni üles oma ettepanekut muutma vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 250 lõikele 2;

| 3. | kutsub nõukogu üles teavitama Euroopa Parlamenti, kui ta kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

kutsub nõukogu üles teavitama Euroopa Parlamenti, kui ta kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 25 |
| Põhjendus 4 |
| 4) Barcelona Euroopa Ülemkogu kohtumisel kehtestatud eesmärgi saavutamiseks - investeerida 3% sisetoodangu koguproduktist teadusuuringutesse - on ühendusel vaja 700 000 teadlast. Nimetatud eesmärk tuleb saavutada omavahelises seoses olevate meetmete abil, nagu näiteks teadlase elukutse atraktiivsemaks muutmine noorte jaoks, teadusuuringute raames toimuva koolituse ja liikuvuse võimaluste suurendamine, teadlaste karjäärivõimaluste parandamine ühenduses ning ühenduse suurem avatus kolmandate riikide kodanikele, keda võiks teadusuuringute eesmärgil vastu võtta. | 4) Barcelona Euroopa Ülemkogu kohtumisel kehtestatud eesmärgi saavutamiseks - investeerida 3 % sisetoodangu koguproduktist teadusuuringutesse - on ühendusel vaja 700 000 teadlast. Nimetatud eesmärk tuleb saavutada omavahelises seoses olevate meetmete abil, nagu näiteks teadlase elukutse atraktiivsemaks muutmine noorte jaoks,
  naiste osalemise edendamine teadusuuringutes,
  teadusuuringute raames toimuva koolituse ja liikuvuse võimaluste suurendamine, teadlaste karjäärivõimaluste parandamine ühenduses ning ühenduse suurem avatus kolmandate riikide kodanikele, keda võiks teadusuuringute eesmärgil vastu võtta. |
| Muudatusettepanek 26 |
| Lõike 1 punkt c |
| c) | tagama kolmandate riikide kodanikele võimaluse töötada teadlasena ilma maksimaalsete ajapiiranguteta v.a, kui
  erand on põhjendatud teadlase päritoluriigi vajadustega; |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 25

Põhjendus 4

4) Barcelona Euroopa Ülemkogu kohtumisel kehtestatud eesmärgi saavutamiseks - investeerida 3% sisetoodangu koguproduktist teadusuuringutesse - on ühendusel vaja 700 000 teadlast. Nimetatud eesmärk tuleb saavutada omavahelises seoses olevate meetmete abil, nagu näiteks teadlase elukutse atraktiivsemaks muutmine noorte jaoks, teadusuuringute raames toimuva koolituse ja liikuvuse võimaluste suurendamine, teadlaste karjäärivõimaluste parandamine ühenduses ning ühenduse suurem avatus kolmandate riikide kodanikele, keda võiks teadusuuringute eesmärgil vastu võtta.

4) Barcelona Euroopa Ülemkogu kohtumisel kehtestatud eesmärgi saavutamiseks - investeerida 3 % sisetoodangu koguproduktist teadusuuringutesse - on ühendusel vaja 700 000 teadlast. Nimetatud eesmärk tuleb saavutada omavahelises seoses olevate meetmete abil, nagu näiteks teadlase elukutse atraktiivsemaks muutmine noorte jaoks,
  naiste osalemise edendamine teadusuuringutes,
  teadusuuringute raames toimuva koolituse ja liikuvuse võimaluste suurendamine, teadlaste karjäärivõimaluste parandamine ühenduses ning ühenduse suurem avatus kolmandate riikide kodanikele, keda võiks teadusuuringute eesmärgil vastu võtta.

Muudatusettepanek 26

Lõike 1 punkt c

c)

tagama kolmandate riikide kodanikele võimaluse töötada teadlasena ilma maksimaalsete ajapiiranguteta v.a, kui
  erand on põhjendatud teadlase päritoluriigi vajadustega;

| c) | tagama kolmandate riikide kodanikele võimaluse töötada teadlasena ilma maksimaalsete ajapiiranguteta v.a, kui
  kõne all olev kolmanda riigi kodanik ei oma kehtivat passi või samaväärset reisidokumenti või ohustab avalikku korda, julgeolekut või rahvatervist; |
| --- | --- |

c)

tagama kolmandate riikide kodanikele võimaluse töötada teadlasena ilma maksimaalsete ajapiiranguteta v.a, kui
  kõne all olev kolmanda riigi kodanik ei oma kehtivat passi või samaväärset reisidokumenti või ohustab avalikku korda, julgeolekut või rahvatervist;

Muudatusettepanek 27

Lõike 2 punkt b

| b) | tagama, et teadlastena töötavate kolmandate riikide kodanike elamislube pikendatakse tähtajatult v.a, kui
  erand on põhjendatud
  teadlase päritoluriigi vajadustega; |
| --- | --- |

b)

tagama, et teadlastena töötavate kolmandate riikide kodanike elamislube pikendatakse tähtajatult v.a, kui
  erand on põhjendatud
  teadlase päritoluriigi vajadustega;

| b) | tagama, et teadlastena töötavate kolmandate riikide kodanike elamislube pikendatakse tähtajatult v.a, kui
  kõne all olev kolmanda riigi kodanik ei oma kehtivat passi või samaväärset reisidokumenti või ohustab avalikku korda, julgeolekut või rahvatervist; |
| --- | --- |

b)

tagama, et teadlastena töötavate kolmandate riikide kodanike elamislube pikendatakse tähtajatult v.a, kui
  kõne all olev kolmanda riigi kodanik ei oma kehtivat passi või samaväärset reisidokumenti või ohustab avalikku korda, julgeolekut või rahvatervist;

Muudatusettepanek 28

Lõike 4 punkt d

| d) | määrama kontaktisiku teadustööga tegelevast ministeeriumist, kes vastutab teadlaste kolmandatest riikidest vastuvõtmise eest; |
| --- | --- |

d)

määrama kontaktisiku teadustööga tegelevast ministeeriumist, kes vastutab teadlaste kolmandatest riikidest vastuvõtmise eest;

| d) | määrama kontaktisiku teadustöö
  ja innovatsiooniga
  tegelevast ministeeriumist, kes vastutab teadlaste kolmandatest riikidest vastuvõtmise eest; |
| --- | --- |

d)

määrama kontaktisiku teadustöö
  ja innovatsiooniga
  tegelevast ministeeriumist, kes vastutab teadlaste kolmandatest riikidest vastuvõtmise eest;

---

(1)  ELTs veel avaldamata.

P6_TA(2005)0089

Kolmandate riikide teadlased (lühiajalised viisad) ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus, mille eesmärk on lihtsustada ühtsete lühiajaliste viisade väljastamist liikmesriikide poolt kolmandate riikide kodanikest teadlastele, kes reisivad teadusuuringute eesmärgil Euroopa Ühenduses (KOM(2004)0178 - C6-0013/2004 - 2004/0063(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0178) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0178) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkti i i, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0013/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkti i i, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0013/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A6-0054/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A6-0054/2005);

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui komisjon kavatseb antud ettepanekut oluliselt muuta või muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui komisjon kavatseb antud ettepanekut oluliselt muuta või muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs veel avaldamata.

P6_TC1-COD(2004)0063

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. aprillil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus 2005/.../EÜ liikmesriikidepoolt ühtsete lühiajaliste viisade andmise hõlbustamise kohta kolmandate riikide teadlastele, kes reisivad Euroopa Ühenduses teadusliku uurimistegevuse eesmärgil

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkti ii;

võttes arvesse komisjoni ettepanekut;

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa teaduspoliitika tugevdamiseks ja ümberkorraldamiseks otsustas komisjon 2000. aasta jaanuaris, et on vaja luua Euroopa teadusruum kui ühenduse tulevase tegevuse keskpunkt kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

(1)

Euroopa teaduspoliitika tugevdamiseks ja ümberkorraldamiseks otsustas komisjon 2000. aasta jaanuaris, et on vaja luua Euroopa teadusruum kui ühenduse tulevase tegevuse keskpunkt kõnealuses valdkonnas;

| (2) | Lissaboni Euroopa Ülemkogu, kinnitades Euroopa teadusruumi loomise, seadis ühenduse eesmärgiks saada aastaks 2010 maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistele toetuvaks majandussüsteemiks; |
| --- | --- |

(2)

Lissaboni Euroopa Ülemkogu, kinnitades Euroopa teadusruumi loomise, seadis ühenduse eesmärgiks saada aastaks 2010 maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistele toetuvaks majandussüsteemiks;

| (3) | majanduse globaliseerumine nõuab teadlaste suuremat liikuvust - asjaolu, mida tõdeti Euroopa Ühenduse kuuendas teadusuuringute raamprogrammis, kui ühenduse programmid avati rohkem osalemiseks kolmandate riikide teadlastele; |
| --- | --- |

(3)

majanduse globaliseerumine nõuab teadlaste suuremat liikuvust - asjaolu, mida tõdeti Euroopa Ühenduse kuuendas teadusuuringute raamprogrammis, kui ühenduse programmid avati rohkem osalemiseks kolmandate riikide teadlastele;

| (4) | et täita Barcelona Euroopa Ülemkogu seatud eesmärki 3 % SKT investeerimiseks teadusuuringutesse, vajab ühendus hinnanguliselt 700 000 teadlast. Kõnealune eesmärk tuleb saavutada, kasutades mitmeid vastastikku seotud meetmeid, näiteks teaduskarjääri noortele köitvamaks muutmine,
  naiste osalemise edendamine teadusuuringutes,
  uurimistegevuse alaste koolitus- ja liikuvusvõimaluste suurendamine, teadlaste tööalaste väljavaadete suurendamine ühenduses ja ühenduse avamine kolmandate riikide kodanikele, et nad saaksid ühisesse piirkonda siseneda ja seal reisida teadusliku uurimistegevuse eesmärgil; |
| --- | --- |

(4)

et täita Barcelona Euroopa Ülemkogu seatud eesmärki 3 % SKT investeerimiseks teadusuuringutesse, vajab ühendus hinnanguliselt 700 000 teadlast. Kõnealune eesmärk tuleb saavutada, kasutades mitmeid vastastikku seotud meetmeid, näiteks teaduskarjääri noortele köitvamaks muutmine,
  naiste osalemise edendamine teadusuuringutes,
  uurimistegevuse alaste koolitus- ja liikuvusvõimaluste suurendamine, teadlaste tööalaste väljavaadete suurendamine ühenduses ja ühenduse avamine kolmandate riikide kodanikele, et nad saaksid ühisesse piirkonda siseneda ja seal reisida teadusliku uurimistegevuse eesmärgil;

| (5) | et olla rahvusvahelisel tasandil konkurentsivõimeline ja atraktiivne, peaksid liikmesriigid võtma vajalikud meetmed, et hõlbustada teadlaste lühiajalist sisenemist ja liikumist ühenduse piires; |
| --- | --- |

(5)

et olla rahvusvahelisel tasandil konkurentsivõimeline ja atraktiivne, peaksid liikmesriigid võtma vajalikud meetmed, et hõlbustada teadlaste lühiajalist sisenemist ja liikumist ühenduse piires;

| (6) | lühiajalise viibimise korral peaksid liikmesriigid kohustuma käsitlema kolmandate riikide teadlasi, kelle suhtes kehtib määruse (EÜ) nr 539/2001 (3) alusel viisanõue, kui heas usus tegutsevaid isikuid ja kohaldama nende suhtes acquis's sätestatud lühiajaliste viisade andmise korras ettenähtud soodustusi; |
| --- | --- |

(6)

lühiajalise viibimise korral peaksid liikmesriigid kohustuma käsitlema kolmandate riikide teadlasi, kelle suhtes kehtib määruse (EÜ) nr 539/2001 (3) alusel viisanõue, kui heas usus tegutsevaid isikuid ja kohaldama nende suhtes acquis's sätestatud lühiajaliste viisade andmise korras ettenähtud soodustusi;

| (7) | tuleks võtta meetmed teabe ja heade tavade vahetamise edendamiseks, et parandada teadlastele lühiajaliste viisade andmise korda; |
| --- | --- |

(7)

tuleks võtta meetmed teabe ja heade tavade vahetamise edendamiseks, et parandada teadlastele lühiajaliste viisade andmise korda;

| (8) | käesolevas soovituses austatakse põhiõigusi ja järgitakse näiteks Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid; |
| --- | --- |

(8)

käesolevas soovituses austatakse põhiõigusi ja järgitakse näiteks Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid;

| (9) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva soovituse vastuvõtmisel, mistõttu see teda ei mõjuta. Kuna käesolev soovitus taotleb Schengeni acquis' järgimist, kohaldatakse siiski protokolli artiklit 5 Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise sätete alusel; |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva soovituse vastuvõtmisel, mistõttu see teda ei mõjuta. Kuna käesolev soovitus taotleb Schengeni acquis' järgimist, kohaldatakse siiski protokolli artiklit 5 Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise sätete alusel;

| (10) | käesolev soovitus põhineb Schengeni acquis'l, milles kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis' Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artiklitega 4 ja 5 Ühendkuningriik ei osale, millest tulenevalt Ühendkuningriik ei osale käesoleva soovituse vastuvõtmisel ja see teda ei mõjuta; |
| --- | --- |

(10)

käesolev soovitus põhineb Schengeni acquis'l, milles kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis' Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artiklitega 4 ja 5 Ühendkuningriik ei osale, millest tulenevalt Ühendkuningriik ei osale käesoleva soovituse vastuvõtmisel ja see teda ei mõjuta;

| (11) | Käesolev soovitus põhineb Schengeni acquis'l, milles kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis' Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artiklitega 4 ja 5 Iirimaa ei osale, millest tulenevalt Iirimaa ei osale käesoleva soovituse vastuvõtmisel ja see teda ei mõjuta. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev soovitus põhineb Schengeni acquis'l, milles kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis' Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artiklitega 4 ja 5 Iirimaa ei osale, millest tulenevalt Iirimaa ei osale käesoleva soovituse vastuvõtmisel ja see teda ei mõjuta.

| (12) | Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, mis on seotud nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel nimetatud kahe riigi Schengeni acquis' rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises osalemise kohta sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta) (4) artikli 1 punktis B osutatud valdkonnaga. |
| --- | --- |

(12)

Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, mis on seotud nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel nimetatud kahe riigi Schengeni acquis' rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises osalemise kohta sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta) (4) artikli 1 punktis B osutatud valdkonnaga.

| (13) | Käesolev soovitus kujutab endast õigusakti, mis põhineb Schengeni acquis'l või on sellega seotud mõnel muul viisil 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(13)

Käesolev soovitus kujutab endast õigusakti, mis põhineb Schengeni acquis'l või on sellega seotud mõnel muul viisil 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses.

| (14) | Käesoleva soovituse eesmärgiks on pakkuda paindlikku süsteemi teadlastele, kes soovivad hoida tööalast suhet oma päritoluriigi asutusega (nt veetes igal semestril kuni kolm kuud Euroopa vastuvõtvas teadusasustuses, mis paikneb ühisel alal, samas ülejäänud ajal jätkates tööd päritoluriigi teadusasutuses), |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva soovituse eesmärgiks on pakkuda paindlikku süsteemi teadlastele, kes soovivad hoida tööalast suhet oma päritoluriigi asutusega (nt veetes igal semestril kuni kolm kuud Euroopa vastuvõtvas teadusasustuses, mis paikneb ühisel alal, samas ülejäänud ajal jätkates tööd päritoluriigi teadusasutuses),

SOOVITAVAD LIIKMESRIIKIDELE JÄRGMIST:

1. hõlbustada viisade andmist, kohustudes kiirendama kolmandate riikide teadlaste viisataotluste läbivaatamist vastavalt määrusega (EÜ) nr 539/2001 kehtestatud viisanõudele;

2. edendada nende kolmandate riikide teadlaste rahvusvahelist liikuvust, kellel on vaja sageli Euroopa Liidu piires reisida, andes neile mitmekordsed viisad. Viisade kehtivusaja määramisel võtavad liikmesriigid arvesse teadusprogrammide kestust, milles teadlased osalevad;

3. kohustuda hõlbustama ühtlustatud lähenemisviisi kasutuselevõtmist teadlastelt viisataotlusele lisaks nõutavate tõendavate dokumentide suhtes. Liikmesriigid konsulteerivad selles küsimuses tunnustatud teadusorganisatsioonidega;

4. kaasa aidata teadlastele viisade andmisele ilma halduslõivu nõudmata vastavalt acquis's sätestatud eeskirjadele;

5. kohalikus konsulaarkoostöös võtta arvesse kolmandate riikide teadlastele viisade andmise hõlbustamise eesmärki, et edendada heade tavade vahetamist;

6. hiljemalt ... (5)
  kohustuda andma komisjonile teavet kasutusele võetud heade tavade kohta teadlastele ühtsete viisade andmise hõlbustamise osas, et komisjonil oleks võimalik hinnata tehtud edusamme.
  Võttes arvesse, kas kolmandate riikide kodanike erivastuvõtumenetlust teadusuuringute eesmärgil käsitlev direktiiv .../.../EÜ ettepanek on vastu võetud ja hinnangu andmise tulemusi, uuritakse võimalust kaasata käesoleva soovituse sätted sobivasse õiguslikult siduvasse instrumenti.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C ..., ..., lk ...

1

(2)  Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2005. aasta seisukoht.

2

(3)  Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1). Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 453/2003 (ELT L 69, 13.3.2003, lk 10).

3

Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1). Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 453/2003 (ELT L 69, 13.3.2003, lk 10).

(4)  
  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

4

EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

(5)  Üks aasta pärast soovituse vastuvõtmist.

5

P6_TA(2005)0090

Ohtlikud ained

Euroopa Parlamendi resolutsioon komisjoni otsuse eelnõu kohta, millega muudetakse tehnilise arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/95/EÜ teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, lisa (CMT-2005-151 ja CMT-2005-642)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2002/95/EÜ teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2002/95/EÜ teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (1);

| — | võttes arvesse komisjoni otsuse eelnõud, millega muudetakse tehnilise arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003 direktiivi 2002/95/EÜ teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, lisa (CMT-2005-151 ja CMT-2005-642); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni otsuse eelnõud, millega muudetakse tehnilise arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003 direktiivi 2002/95/EÜ teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, lisa (CMT-2005-151 ja CMT-2005-642);

| — | võttes arvesse direktiivi 2002/95/EÜ artiklis 7 nimetatud komitee 16. märtsil 2005 esitatud arvamust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivi 2002/95/EÜ artiklis 7 nimetatud komitee 16. märtsil 2005 esitatud arvamust;

| — | võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999 otsuse 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, (2) artiklit 8 ning Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel sõlmitud kokkulepet nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (3) rakendamise korra kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999 otsuse 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, (2) artiklit 8 ning Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel sõlmitud kokkulepet nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (3) rakendamise korra kohta;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 95 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 95 lõiget 3;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81;

| A. | arvestades, et direktiivi 2002/95/EÜ artikli 4 lõige 1 keelustab alates 1. juulist 2006 turule viidud uutes elektri- ja elektroonikaseadmetes plii, elavhõbeda, kaadmiumi, kuuevalentse kroomi, polübroomitud bifenüül- (PBB) ja polübroomitud difenüüleetrite (PBDE) kasutamise, välja arvatud lisas toodud nõuetest vabastamise juhtudel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et direktiivi 2002/95/EÜ artikli 4 lõige 1 keelustab alates 1. juulist 2006 turule viidud uutes elektri- ja elektroonikaseadmetes plii, elavhõbeda, kaadmiumi, kuuevalentse kroomi, polübroomitud bifenüül- (PBB) ja polübroomitud difenüüleetrite (PBDE) kasutamise, välja arvatud lisas toodud nõuetest vabastamise juhtudel;

| B. | arvestades, et direktiivi 2002/95/EÜ artikli 7 alusel loodud komitee hääletas 10. detsembril 2004 komisjoni otsuse eelnõu poolt, millega muudetakse direktiivi 2002/95/EÜ lisa, lisades uusi nõuetest vabastamisi ja muutes olemasolevaid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et direktiivi 2002/95/EÜ artikli 7 alusel loodud komitee hääletas 10. detsembril 2004 komisjoni otsuse eelnõu poolt, millega muudetakse direktiivi 2002/95/EÜ lisa, lisades uusi nõuetest vabastamisi ja muutes olemasolevaid;

| C. | arvestades, et otsuse 1999/468/EÜ artikli 7 lõige 3 ja kokkuleppe punkt 1 sätestavad, et Euroopa Parlament saab komiteede liikmetega samaaegselt ja samadel tingimustel komiteede koosolekute päevakordade projektid, komiteedele esitatud rakendusmeetmete projektid ... ning ametiasutuste, mille juurde liikmesriikide määratud ja neid esindavad isikud kuuluvad, koosolekute hääletustulemused ja kokkuvõtted ning nimekirjad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et otsuse 1999/468/EÜ artikli 7 lõige 3 ja kokkuleppe punkt 1 sätestavad, et Euroopa Parlament saab komiteede liikmetega samaaegselt ja samadel tingimustel komiteede koosolekute päevakordade projektid, komiteedele esitatud rakendusmeetmete projektid ... ning ametiasutuste, mille juurde liikmesriikide määratud ja neid esindavad isikud kuuluvad, koosolekute hääletustulemused ja kokkuvõtted ning nimekirjad;

| D. | arvestades, et parlament sai otsuse eelnõu vastavalt otsusele 1999/468/EÜ talle omistatud kontrolliõigusele alles 28. jaanuaril 2005 ja pärast taotluse esitamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et parlament sai otsuse eelnõu vastavalt otsusele 1999/468/EÜ talle omistatud kontrolliõigusele alles 28. jaanuaril 2005 ja pärast taotluse esitamist;

| E. | arvestades, et selleks ajaks polnud parlament saanud peaaegu ühtegi dokumenti, mida ta oleks pidanud saama seoses jäätmeid käsitlevate EÜ õigusaktide teaduse ja tehnika arenguga kohandamise komitee koosolekutega 2004. aastal; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et selleks ajaks polnud parlament saanud peaaegu ühtegi dokumenti, mida ta oleks pidanud saama seoses jäätmeid käsitlevate EÜ õigusaktide teaduse ja tehnika arenguga kohandamise komitee koosolekutega 2004. aastal;

| F. | arvestades, et parlamendi vastutav komisjon tõstatas küsimuse komisjoni otsuse 1999/468/EÜ ja komisjoniga 3. veebruaril 2005 sõlmitud kokkuleppe mittejärgimisest; arvestades, et komisjon kohustus alustama uut komiteemenetlust ja esitama kõik puuduvad dokumendid 16. veebruaril 2005; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et parlamendi vastutav komisjon tõstatas küsimuse komisjoni otsuse 1999/468/EÜ ja komisjoniga 3. veebruaril 2005 sõlmitud kokkuleppe mittejärgimisest; arvestades, et komisjon kohustus alustama uut komiteemenetlust ja esitama kõik puuduvad dokumendid 16. veebruaril 2005;

| G. | arvestades, et parlament sai uue otsuse eelnõu 25. veebruaril 2005; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et parlament sai uue otsuse eelnõu 25. veebruaril 2005;

| H. | arvestades, et direktiivi 2002/95/EÜ artikli 5 lõige 1 võimaldab teha muudatusi, mis on vajalikud lisa kohandamiseks teadusliku ja tehnilise arenguga; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et direktiivi 2002/95/EÜ artikli 5 lõige 1 võimaldab teha muudatusi, mis on vajalikud lisa kohandamiseks teadusliku ja tehnilise arenguga;

| I. | arvestades, et direktiivi 2002/95/EÜ artikli 4 lõikes 1 toodud ohtlikele ainetele on olemas või väljatöötamisel ohutumad alternatiivid rakenduste jaoks, mille osas kohaldatakse praegu nõuetest vabastamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et direktiivi 2002/95/EÜ artikli 4 lõikes 1 toodud ohtlikele ainetele on olemas või väljatöötamisel ohutumad alternatiivid rakenduste jaoks, mille osas kohaldatakse praegu nõuetest vabastamist;

| J. | arvestades, et direktiivi 2002/95/EÜ artikli 5 lõike 1 punkti b kohaselt “teatavate elektri- ja elektroonikaseadmete materjalide ja komponentide väljajätmine artikli 4 lõike 1 kohaldamisalast, kui nende kõrvaldamine või asendamine konstruktsioonimuutuste või materjalide ja komponentidega, mis ei nõua selles nimetatud materjalide või ainete kasutamist, on tehniliselt või teaduslikult võimatu või kui asendamise negatiivne mõju keskkonnale, tervisele ja/või tarbijaohutusele on tõenäoliselt suurem kui sellest keskkonnale, tervisele ja tarbijaohutusele tekkiv kasu”; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et direktiivi 2002/95/EÜ artikli 5 lõike 1 punkti b kohaselt “teatavate elektri- ja elektroonikaseadmete materjalide ja komponentide väljajätmine artikli 4 lõike 1 kohaldamisalast, kui nende kõrvaldamine või asendamine konstruktsioonimuutuste või materjalide ja komponentidega, mis ei nõua selles nimetatud materjalide või ainete kasutamist, on tehniliselt või teaduslikult võimatu või kui asendamise negatiivne mõju keskkonnale, tervisele ja/või tarbijaohutusele on tõenäoliselt suurem kui sellest keskkonnale, tervisele ja tarbijaohutusele tekkiv kasu”;

| K. | arvestades, et direktiivi 2002/95/EÜ artikli 5 lõike 1 punkt b sätestab ainsa kriteeriumi, millega saab arvestada otsuse eelnõu ettevalmistamisel täiendavateks nõuetest vabastamisteks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et direktiivi 2002/95/EÜ artikli 5 lõike 1 punkt b sätestab ainsa kriteeriumi, millega saab arvestada otsuse eelnõu ettevalmistamisel täiendavateks nõuetest vabastamisteks;

| L. | arvestades, et komisjon sedastab oma otsuse eelnõu põhjenduses 2, et “selliste ohtlike ainete kasutamine nendes konkreetsetes materjalides ja komponentides on ikka veel vältimatu”; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et komisjon sedastab oma otsuse eelnõu põhjenduses 2, et “selliste ohtlike ainete kasutamine nendes konkreetsetes materjalides ja komponentides on ikka veel vältimatu”;

| M. | arvestades, et vastavalt direktiivi 2002/95/EÜ artikli 5 lõikele 2 konsulteerib komisjon enne lisa muutmist teiste hulgas huvirühmadega ja “koostab saadud teabe kohta aruande”; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vastavalt direktiivi 2002/95/EÜ artikli 5 lõikele 2 konsulteerib komisjon enne lisa muutmist teiste hulgas huvirühmadega ja “koostab saadud teabe kohta aruande”;

| N. | arvestades, et huvigruppidega konsulteerimise kontroll tõi esile järgmised probleemid:






  — | taotletud nõuetest vabastamise põhjendatuse või mittepõhjendatuse tõendamiskohustus pandi huvirühmadele, mitte taotlejale; |
| --- | --- | --- |

N.

arvestades, et huvigruppidega konsulteerimise kontroll tõi esile järgmised probleemid:

—

taotletud nõuetest vabastamise põhjendatuse või mittepõhjendatuse tõendamiskohustus pandi huvirühmadele, mitte taotlejale;

| — | nõuetest vabastamise taotlusi ei ole tehtud avalikkusele kättesaadavaks, mis ohustab parlamendi suutlikkust viia läbi tõhusat kontrolli, eriti hinnata, kas otsuse eelnõu põhjenduses 2 toodud säte on põhjendatud; |
| --- | --- |

—

nõuetest vabastamise taotlusi ei ole tehtud avalikkusele kättesaadavaks, mis ohustab parlamendi suutlikkust viia läbi tõhusat kontrolli, eriti hinnata, kas otsuse eelnõu põhjenduses 2 toodud säte on põhjendatud;

| — | kulude üle peetav arutelu lisati huvirühmadega konsulteerimisse, kuigi direktiiv 2002/95/EÜ ei hõlma kuludega arvestamist; arvestades, et ebakohased kulude osas peetavad konsultatsioonid tõstatavad kahtlusi otsuse eelnõu õiguslikus aluses; |
| --- | --- |

—

kulude üle peetav arutelu lisati huvirühmadega konsulteerimisse, kuigi direktiiv 2002/95/EÜ ei hõlma kuludega arvestamist; arvestades, et ebakohased kulude osas peetavad konsultatsioonid tõstatavad kahtlusi otsuse eelnõu õiguslikus aluses;

| O. | arvestades, et komisjoni koostatud taotluste nõuetele vastavuse hindamise aruande kontroll tõi esile järgmised probleemid:






  — | kulusid on selgesõnaliselt käsitletud nõuetest vabastamise kriteeriumina, mis on vastuolus direktiivi 2002/95/EÜ sätetega; ebakohased kulude üle peetavad konsultatsioonid seavad kahtluse alla aruande nõuetele vastavuse; |
| --- | --- | --- |

O.

arvestades, et komisjoni koostatud taotluste nõuetele vastavuse hindamise aruande kontroll tõi esile järgmised probleemid:

—

kulusid on selgesõnaliselt käsitletud nõuetest vabastamise kriteeriumina, mis on vastuolus direktiivi 2002/95/EÜ sätetega; ebakohased kulude üle peetavad konsultatsioonid seavad kahtluse alla aruande nõuetele vastavuse;

| — | ei mõisteta erinevust aegumistähtaegade, mis annavad selge signaali ettevõtjatele ja olemuselt avaliku üldise läbivaatamise klausli vahel; üldist läbivaatamise klauslit ei saa käsitada samaväärsena selgete aegumistähtaegadega; |
| --- | --- |

—

ei mõisteta erinevust aegumistähtaegade, mis annavad selge signaali ettevõtjatele ja olemuselt avaliku üldise läbivaatamise klausli vahel; üldist läbivaatamise klauslit ei saa käsitada samaväärsena selgete aegumistähtaegadega;

| — | teave hetkel kättesaadavatest asendusainetest ei kajasta täielikult praegust olukorda; see seab kahtluse alla aruande nõuetele vastavuse artikli 5 lõike 1 punkti b kriteeriumide hindamiseks; |
| --- | --- |

—

teave hetkel kättesaadavatest asendusainetest ei kajasta täielikult praegust olukorda; see seab kahtluse alla aruande nõuetele vastavuse artikli 5 lõike 1 punkti b kriteeriumide hindamiseks;

| P. | arvestades, et otsuse eelnõu kontroll huvirühmadega konsulteerimisest ja komisjoni esitatud aruandest saadud piiratud teabe valguses tõi esile järgmised probleemid, eriti seoses lisaga:






  — | vastuolus artikli 5 lõike 1 punktiga b on nõuetest vabastamised ette nähtud juhtudeks, kus on kättesaadavad asendusained (punkti 7 teine taane, punktid 10, 12, 13 ja 14); |
| --- | --- | --- |

P.

arvestades, et otsuse eelnõu kontroll huvirühmadega konsulteerimisest ja komisjoni esitatud aruandest saadud piiratud teabe valguses tõi esile järgmised probleemid, eriti seoses lisaga:

—

vastuolus artikli 5 lõike 1 punktiga b on nõuetest vabastamised ette nähtud juhtudeks, kus on kättesaadavad asendusained (punkti 7 teine taane, punktid 10, 12, 13 ja 14);

| — | vastuolus artikli 5 lõikega 2 laiendati üht nõuetest vabastamist ilma huvirühmadega konsulteerimata (punkt 8, kaadmium elektrilistes kontaktides); |
| --- | --- |

—

vastuolus artikli 5 lõikega 2 laiendati üht nõuetest vabastamist ilma huvirühmadega konsulteerimata (punkt 8, kaadmium elektrilistes kontaktides);

| — | punkti 7 teise taande osas kehtiv aegumistähtaeg (2010) kõrvaldati ilma mingisuguse põhjenduseta; |
| --- | --- |

—

punkti 7 teise taande osas kehtiv aegumistähtaeg (2010) kõrvaldati ilma mingisuguse põhjenduseta;

| — | vastuolus direktiivi 2002/95/EÜ punktis 10 sätestatud selge volitusega ei kehtestatud otsusega ühtegi muud aegumistähtaega - isegi mitte direktiivi punkti 7 kolmanda taande osas; |
| --- | --- |

—

vastuolus direktiivi 2002/95/EÜ punktis 10 sätestatud selge volitusega ei kehtestatud otsusega ühtegi muud aegumistähtaega - isegi mitte direktiivi punkti 7 kolmanda taande osas;

| — | taotlejate poolt mitmete punktide (10, 11, 13, 14) osas soovitatud aegumistähtaegu ei lisatud; |
| --- | --- |

—

taotlejate poolt mitmete punktide (10, 11, 13, 14) osas soovitatud aegumistähtaegu ei lisatud;

| — | vastuolus artikli 5 lõike 1 punktiga b kehtestati mõne nõuetest vabastamise osas taotletust või põhjendatust laiem kohaldamisala; |
| --- | --- |

—

vastuolus artikli 5 lõike 1 punktiga b kehtestati mõne nõuetest vabastamise osas taotletust või põhjendatust laiem kohaldamisala;

| — | vastuolus artikli 5 lõike 1 punktiga b kehtestati nõuetest vabastamised paljasõnalistele ja ebaselgetele tehnilistele aruteludele tuginedes (punkti 7 teine taane, punktid 10 ja 14); |
| --- | --- |

—

vastuolus artikli 5 lõike 1 punktiga b kehtestati nõuetest vabastamised paljasõnalistele ja ebaselgetele tehnilistele aruteludele tuginedes (punkti 7 teine taane, punktid 10 ja 14);

| — | lisa punktis 10 on taas kasutatud vale numeratsiooni, kuigi komisjon kohustus pärast direktiivi eksitavat tõlgendamist selle numeratsiooni (punkt 15) kasutamise tõttu vea parandama; |
| --- | --- |

—

lisa punktis 10 on taas kasutatud vale numeratsiooni, kuigi komisjon kohustus pärast direktiivi eksitavat tõlgendamist selle numeratsiooni (punkt 15) kasutamise tõttu vea parandama;

| Q. | arvestades, et otsuse 1999/468/EÜ artikkel 8 kehtestab parlamendi õiguse võtta vastu resolutsioon, osutamaks sellele, et rakendusmeetmete projekt “ületab põhiaktis ette nähtud rakendusvolitusi”; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et otsuse 1999/468/EÜ artikkel 8 kehtestab parlamendi õiguse võtta vastu resolutsioon, osutamaks sellele, et rakendusmeetmete projekt “ületab põhiaktis ette nähtud rakendusvolitusi”;

| 1. | on seisukohal, et olemasoleva piiratud teabe põhjal ei ole komisjon tegutsenud kooskõlas direktiivi 2002/95/EÜ artikli 5 lõikega 1, artikli 5 lõike 1 punktiga b ja artikli 5 lõikega 2 ning on sellega ületanud selles direktiivis ette nähtud rakendusvolitusi; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et olemasoleva piiratud teabe põhjal ei ole komisjon tegutsenud kooskõlas direktiivi 2002/95/EÜ artikli 5 lõikega 1, artikli 5 lõike 1 punktiga b ja artikli 5 lõikega 2 ning on sellega ületanud selles direktiivis ette nähtud rakendusvolitusi;

| 2. | palub komisjoni käesoleva resolutsiooni valguses uuesti läbi vaadata oma otsuse eelnõu, millega muudetakse tehnilise arenguga kohandamise eesmärgil direktiivi 2002/95/EÜ lisa, ning tagada, et lisa iga muudatus oleks täielikult kooskõlas selle direktiivi sätetega; |
| --- | --- |

2.

palub komisjoni käesoleva resolutsiooni valguses uuesti läbi vaadata oma otsuse eelnõu, millega muudetakse tehnilise arenguga kohandamise eesmärgil direktiivi 2002/95/EÜ lisa, ning tagada, et lisa iga muudatus oleks täielikult kooskõlas selle direktiivi sätetega;

| 3. | kinnitab, et muude komitoloogiadokumentide edasine analüüs on näidanud, et komisjoni poolne otsuse 1999/468/EÜ ja kokkuleppe menetlussätete mittejärgimine pole üksikjuht; |
| --- | --- |

3.

kinnitab, et muude komitoloogiadokumentide edasine analüüs on näidanud, et komisjoni poolne otsuse 1999/468/EÜ ja kokkuleppe menetlussätete mittejärgimine pole üksikjuht;

| 4. | palub komisjoni teha kõikide pärast menetluste muutmist 2003. aasta lõpus aset leidnud otsuse 1999/468/EÜ ja kokkuleppe mittejärgimise juhtude kohta üksikasjalik hindamine, tuues välja õigusakti ja mittejärgimise täpse viisi, ning edastama täieliku hinnangu Euroopa Parlamendile 3 kuu jooksul; |
| --- | --- |

4.

palub komisjoni teha kõikide pärast menetluste muutmist 2003. aasta lõpus aset leidnud otsuse 1999/468/EÜ ja kokkuleppe mittejärgimise juhtude kohta üksikasjalik hindamine, tuues välja õigusakti ja mittejärgimise täpse viisi, ning edastama täieliku hinnangu Euroopa Parlamendile 3 kuu jooksul;

| 5. | palub komisjoni austada Euroopa Parlamendi teabe saamise ja kontrolliõigust vastavalt otsusele 1999/468/EÜ ja kokkuleppele; |
| --- | --- |

5.

palub komisjoni austada Euroopa Parlamendi teabe saamise ja kontrolliõigust vastavalt otsusele 1999/468/EÜ ja kokkuleppele;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele.

---

(1)  ELT L 37, 13.2.2003, lk 19.

(2)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(3)  EÜT L 256, 10.10.2000, lk 19.

P6_TA(2005)0091

Protsessuaalsed õigused kriminaalmenetlustes *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus teatavate protsessuaalsete õiguste kohta kriminaalmenetlustes kõikjal Euroopa Liidus (KOM(2004)0328 - C6-0071/2004 - 2004/0113(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2004)0328) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2004)0328) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 31 lõike 1 punkti c; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 31 lõike 1 punkti c;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 39 lõiget 1, mille kohaselt nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0071/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 39 lõiget 1, mille kohaselt nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0071/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja õigusasjade komisjoni arvamust (A6-0064/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja õigusasjade komisjoni arvamust (A6-0064/2005);

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 250 lõikega 2 vastavalt muuta; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 250 lõikega 2 vastavalt muuta;

| 3. | palub nõukogul teavitada Euroopa Parlamenti juhul, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud tekstist; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul teavitada Euroopa Parlamenti juhul, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud tekstist;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Kogu tekstis |
| | Sõnastus “nii kiiresti kui võimalik” tuleb asendada “asjatute viivitusteta”

  (See muudatus kehtib kogu teksti kohta.) |
| Muudatusettepanek 2 |
| Põhjendus 5 a (uus) |
| | 5 a) Euroopa inimõiguste konventsioonis sätestatud õigusi tuleb käsitleda kui minimaalseid norme, mida liikmesriigid on kohustatud igal juhul järgima, nagu nad on kohustatud järgima ka Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõigust. |
| Muudatusettepanek 3 |
| Põhjendus 7 |
| 7) Vastastikuse tunnustamise põhimõte põhineb suurel usaldusel liikmesriikide vahel. Selle usalduse edendamiseks sätestab käesolev raamotsus teatavad kaitsemeetmed põhiõiguste kaitseks. Need kaitsemeetmed kajastavad liikmesriikide traditsiooni Euroopa inimõiguste konventsiooni järgimisel. | 7) Vastastikuse tunnustamise põhimõte põhineb suurel usaldusel liikmesriikide vahel. Selle usalduse edendamiseks sätestab käesolev raamotsus teatavad kaitsemeetmed põhiõiguste kaitseks. Need kaitsemeetmed kajastavad liikmesriikide traditsiooni Euroopa inimõiguste konventsiooni
  ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta
  järgimisel. |
| Muudatusettepanek 51 |
| Põhjendus 8 |
| 8) Kavandatavad sätted ei ole mõeldud mõjutama konkreetseid jõusolevaid siseriikliku õiguse meetmeid teatavate raskete ja keeruliste kuriteovormide, eelkõige terrorismi vastase võitluse kontekstis. | 8) Kavandatavad sätted ei ole mõeldud mõjutama konkreetseid jõusolevaid siseriikliku õiguse meetmeid teatavate raskete ja keeruliste kuriteovormide, eelkõige terrorismi vastase võitluse kontekstis.
  Kõik meetmed peavad olema kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni (ECHR) ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga. |
| Muudatusettepanek 5 |
| Põhjendus 10 |
| 10) On valitud viis valdkonda, kus peetakse sobivaks ühiseid norme kõigepealt kohaldada. Need on: juurdepääs õigusabile, õigus kasutada suulist või kirjalikku tõlget, erilise tähelepanu tagamine isikutele, kes ei suuda menetlust jälgida, konsulaarabi välismaalastest kinnipeetavatele ning kahtlustatavate ja süüdistatavate kirjalik teavitamine nende õigustest. | 10)
  Liikmesriikide vahelise vastastikuse usalduse edendamiseks tuleks sisse viia kaitseklauslid mitte ainult kahtlustatavate, vaid ka kuriteo ohvrite ja tunnistajate põhiõiguste kaitsmiseks. Käesolev raamotsus keskendub siiski eelkõige kahtlustatavate õiguste kaitsmisele.
  On valitud viis valdkonda, kus peetakse sobivaks ühiseid norme kõigepealt kohaldada. Need on: juurdepääs õigusabile, õigus kasutada suulist või kirjalikku tõlget, erilise tähelepanu tagamine isikutele, kes ei suuda menetlust jälgida, konsulaarabi välismaalastest kinnipeetavatele ning kahtlustatavate ja süüdistatavate kirjalik teavitamine nende õigustest. |
| Muudatusettepanek 6 |
| Põhjendus 10 a (uus) |
| | 10 a) Käesolevale raamotsusele tuleb anda hinnang pärast kahe aasta möödumist otsuse jõustumisest, võttes arvesse selleks ajaks kogutud kogemusi. Vajadusel tuleks otsuses sätestatud kaitseklauslite täiustamise eesmärgil otsust vastavalt muuta. |
| Muudatusettepanek 8 |
| Põhjendus 16 |
| 16) Õigus konsulaarabile tuleneb 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsiooni artiklist 36, mille kohaselt riikidele on antud ligipääsuõigus oma kodanikele. Käesoleva raamotsuse sätetega antakse see õigus riigi asemel Euroopa kodanikule. Nõnda suurendatakse selle nähtavust ja seeläbi ka mõjusust.
  Pikemas perspektiivis peaks vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajaneva ala loomine, kus liikmesriigid üksteist vastastikku usaldavad, vähendama vajadust konsulaarabi järele ja lõpuks selle sootuks kaotama. | 16) Õigus konsulaarabile tuleneb 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsiooni artiklist 36, mille kohaselt riikidele on antud ligipääsuõigus oma kodanikele. Käesoleva raamotsuse sätetega antakse see õigus riigi asemel Euroopa kodanikule. Nõnda suurendatakse selle nähtavust ja seeläbi ka mõjusust. |
| Muudatusettepanek 9 |
| Põhjendus 17 |
| 17) Kahtlustatavate ja süüdistatavate kirjalik teavitamine nende õigustest on meede, mis muudab kohtumenetluse õiglasemaks ja aitab mõningal määral tagada, et igaüks, keda kahtlustatakse või süüdistatakse kriminaalkuriteos, on oma õigustest teadlik. Kui kahtlustatavad ja süüdistatavad oma õigusi ei tunne, on neil raskem nõuda nende õiguste järgimist. Kahtlustatavatele nende õiguste teatamine lihtsa “õiguste teatise” teel lahendab selle probleemi. | 17) Kahtlustatavate ja süüdistatavate kirjalik teavitamine nende õigustest on meede, mis muudab kohtumenetluse õiglasemaks ja aitab mõningal määral tagada, et igaüks, keda kahtlustatakse või süüdistatakse kriminaalkuriteos, on oma õigustest teadlik. Kui kahtlustatavad ja süüdistatavad oma õigusi ei tunne, on neil raskem nõuda nende õiguste järgimist. Kahtlustatavatele nende õiguste teatamine lihtsa “õiguste teatise” teel lahendab selle probleemi.
  Nägemispuudega või lugemisraskustega kahtlustatavaid tuleks nende põhiõigustest teavitada suuliselt. |
| Muudatusettepanek 10 |
| Põhjendus 18 |
| 18) On vaja kehtestada mehhanism käesoleva raamotsuse tõhususe hindamiseks. Seetõttu tuleks liikmesriikidel hindamise ja järelevalve eesmärgil informatsiooni koguda ja talletada. Kogutud informatsiooni kasutab komisjon aruannete koostamiseks, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks. See suurendab vastastikust usaldust, kuna iga liikmesriik teab, et teised liikmesriigid järgivad õigust õiglasele kohtumõistmisele. | 18) On vaja kehtestada mehhanism käesoleva raamotsuse tõhususe hindamiseks. Seetõttu tuleks liikmesriikidel hindamise ja järelevalve eesmärgil informatsiooni koguda ja talletada
  , sh valitsusvälistelt organisatsioonidelt, valitsustevahelistelt organisatsioonidelt, advokaatide, tõlkide ja tõlkijate kutseühingutelt saadud teavet.
  Kogutud informatsiooni kasutab komisjon aruannete koostamiseks, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks. See suurendab vastastikust usaldust, kuna iga liikmesriik teab, et teised liikmesriigid järgivad õigust õiglasele kohtumõistmisele. |
| Muudatusettepanek 11 |
| Artikli1 lõike 1 teine lõik |
| Edaspidi nimetatakse niisuguseid menetlusi “kriminaalmenetluseks.” | kustutatud |
| Muudatusettepanek12 |
| Artikli 1 lõige 2 |
| 2. Õigused kehtivad iga isiku suhtes, keda kahtlustatakse kriminaalkuriteo toimepanekus (“kahtlustatav”) alates hetkest, mil liikmesriigi pädevad asutused on talle
  teatanud, et teda kahtlustatakse kriminaalkuriteo toimepanekus,
  kuni tema suhtes kohtuotsuse tegemiseni. | 2. Õigused kehtivad iga isiku suhtes, keda kahtlustatakse kriminaalkuriteo toimepanekus (“kahtlustatav”)
  , või kui kahtlustatav on juriidiline isik, siis juriidilise isiku esindaja suhtes
  alates hetkest, mil liikmesriigi pädevad asutused on temaga kontakti astunud kuni tema suhtes kohtuotsuse tegemiseni,
  sh otsuse ja muude edasikaebuste lahenemiseni. |
| Muudatusettepanek 13 |
| Artikkel 1 a (uus) |
| | Artikkel 1 a




  Definitsioonid




  Käesoleva raamotsuse eesmärkide saavutamise kontekstis tähistab mõiste










  a) | “õigusnõustamine”








  — | õigusabi, mida advokaat või artikli 4 lõikes 1 osutatud piisavalt kvalifitseeritud isik osutab kahtlustatavale politsei poolt seoses kuriteoga, mille toimepanemises kahtlustavat kahtlustatakse, läbiviidava ülekuulamise käigus ja enne seda; |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Kogu tekstis

Sõnastus “nii kiiresti kui võimalik” tuleb asendada “asjatute viivitusteta”

(See muudatus kehtib kogu teksti kohta.)

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 5 a (uus)

5 a) Euroopa inimõiguste konventsioonis sätestatud õigusi tuleb käsitleda kui minimaalseid norme, mida liikmesriigid on kohustatud igal juhul järgima, nagu nad on kohustatud järgima ka Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõigust.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 7

7) Vastastikuse tunnustamise põhimõte põhineb suurel usaldusel liikmesriikide vahel. Selle usalduse edendamiseks sätestab käesolev raamotsus teatavad kaitsemeetmed põhiõiguste kaitseks. Need kaitsemeetmed kajastavad liikmesriikide traditsiooni Euroopa inimõiguste konventsiooni järgimisel.

7) Vastastikuse tunnustamise põhimõte põhineb suurel usaldusel liikmesriikide vahel. Selle usalduse edendamiseks sätestab käesolev raamotsus teatavad kaitsemeetmed põhiõiguste kaitseks. Need kaitsemeetmed kajastavad liikmesriikide traditsiooni Euroopa inimõiguste konventsiooni
  ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta
  järgimisel.

Muudatusettepanek 51

Põhjendus 8

8) Kavandatavad sätted ei ole mõeldud mõjutama konkreetseid jõusolevaid siseriikliku õiguse meetmeid teatavate raskete ja keeruliste kuriteovormide, eelkõige terrorismi vastase võitluse kontekstis.

8) Kavandatavad sätted ei ole mõeldud mõjutama konkreetseid jõusolevaid siseriikliku õiguse meetmeid teatavate raskete ja keeruliste kuriteovormide, eelkõige terrorismi vastase võitluse kontekstis.
  Kõik meetmed peavad olema kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni (ECHR) ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 10

10) On valitud viis valdkonda, kus peetakse sobivaks ühiseid norme kõigepealt kohaldada. Need on: juurdepääs õigusabile, õigus kasutada suulist või kirjalikku tõlget, erilise tähelepanu tagamine isikutele, kes ei suuda menetlust jälgida, konsulaarabi välismaalastest kinnipeetavatele ning kahtlustatavate ja süüdistatavate kirjalik teavitamine nende õigustest.

10)
  Liikmesriikide vahelise vastastikuse usalduse edendamiseks tuleks sisse viia kaitseklauslid mitte ainult kahtlustatavate, vaid ka kuriteo ohvrite ja tunnistajate põhiõiguste kaitsmiseks. Käesolev raamotsus keskendub siiski eelkõige kahtlustatavate õiguste kaitsmisele.
  On valitud viis valdkonda, kus peetakse sobivaks ühiseid norme kõigepealt kohaldada. Need on: juurdepääs õigusabile, õigus kasutada suulist või kirjalikku tõlget, erilise tähelepanu tagamine isikutele, kes ei suuda menetlust jälgida, konsulaarabi välismaalastest kinnipeetavatele ning kahtlustatavate ja süüdistatavate kirjalik teavitamine nende õigustest.

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 10 a (uus)

10 a) Käesolevale raamotsusele tuleb anda hinnang pärast kahe aasta möödumist otsuse jõustumisest, võttes arvesse selleks ajaks kogutud kogemusi. Vajadusel tuleks otsuses sätestatud kaitseklauslite täiustamise eesmärgil otsust vastavalt muuta.

Muudatusettepanek 8

Põhjendus 16

16) Õigus konsulaarabile tuleneb 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsiooni artiklist 36, mille kohaselt riikidele on antud ligipääsuõigus oma kodanikele. Käesoleva raamotsuse sätetega antakse see õigus riigi asemel Euroopa kodanikule. Nõnda suurendatakse selle nähtavust ja seeläbi ka mõjusust.
  Pikemas perspektiivis peaks vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajaneva ala loomine, kus liikmesriigid üksteist vastastikku usaldavad, vähendama vajadust konsulaarabi järele ja lõpuks selle sootuks kaotama.

16) Õigus konsulaarabile tuleneb 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsiooni artiklist 36, mille kohaselt riikidele on antud ligipääsuõigus oma kodanikele. Käesoleva raamotsuse sätetega antakse see õigus riigi asemel Euroopa kodanikule. Nõnda suurendatakse selle nähtavust ja seeläbi ka mõjusust.

Muudatusettepanek 9

Põhjendus 17

17) Kahtlustatavate ja süüdistatavate kirjalik teavitamine nende õigustest on meede, mis muudab kohtumenetluse õiglasemaks ja aitab mõningal määral tagada, et igaüks, keda kahtlustatakse või süüdistatakse kriminaalkuriteos, on oma õigustest teadlik. Kui kahtlustatavad ja süüdistatavad oma õigusi ei tunne, on neil raskem nõuda nende õiguste järgimist. Kahtlustatavatele nende õiguste teatamine lihtsa “õiguste teatise” teel lahendab selle probleemi.

17) Kahtlustatavate ja süüdistatavate kirjalik teavitamine nende õigustest on meede, mis muudab kohtumenetluse õiglasemaks ja aitab mõningal määral tagada, et igaüks, keda kahtlustatakse või süüdistatakse kriminaalkuriteos, on oma õigustest teadlik. Kui kahtlustatavad ja süüdistatavad oma õigusi ei tunne, on neil raskem nõuda nende õiguste järgimist. Kahtlustatavatele nende õiguste teatamine lihtsa “õiguste teatise” teel lahendab selle probleemi.
  Nägemispuudega või lugemisraskustega kahtlustatavaid tuleks nende põhiõigustest teavitada suuliselt.

Muudatusettepanek 10

Põhjendus 18

18) On vaja kehtestada mehhanism käesoleva raamotsuse tõhususe hindamiseks. Seetõttu tuleks liikmesriikidel hindamise ja järelevalve eesmärgil informatsiooni koguda ja talletada. Kogutud informatsiooni kasutab komisjon aruannete koostamiseks, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks. See suurendab vastastikust usaldust, kuna iga liikmesriik teab, et teised liikmesriigid järgivad õigust õiglasele kohtumõistmisele.

18) On vaja kehtestada mehhanism käesoleva raamotsuse tõhususe hindamiseks. Seetõttu tuleks liikmesriikidel hindamise ja järelevalve eesmärgil informatsiooni koguda ja talletada
  , sh valitsusvälistelt organisatsioonidelt, valitsustevahelistelt organisatsioonidelt, advokaatide, tõlkide ja tõlkijate kutseühingutelt saadud teavet.
  Kogutud informatsiooni kasutab komisjon aruannete koostamiseks, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks. See suurendab vastastikust usaldust, kuna iga liikmesriik teab, et teised liikmesriigid järgivad õigust õiglasele kohtumõistmisele.

Muudatusettepanek 11

Artikli1 lõike 1 teine lõik

Edaspidi nimetatakse niisuguseid menetlusi “kriminaalmenetluseks.”

kustutatud

Muudatusettepanek12

Artikli 1 lõige 2

2. Õigused kehtivad iga isiku suhtes, keda kahtlustatakse kriminaalkuriteo toimepanekus (“kahtlustatav”) alates hetkest, mil liikmesriigi pädevad asutused on talle
  teatanud, et teda kahtlustatakse kriminaalkuriteo toimepanekus,
  kuni tema suhtes kohtuotsuse tegemiseni.

2. Õigused kehtivad iga isiku suhtes, keda kahtlustatakse kriminaalkuriteo toimepanekus (“kahtlustatav”)
  , või kui kahtlustatav on juriidiline isik, siis juriidilise isiku esindaja suhtes
  alates hetkest, mil liikmesriigi pädevad asutused on temaga kontakti astunud kuni tema suhtes kohtuotsuse tegemiseni,
  sh otsuse ja muude edasikaebuste lahenemiseni.

Muudatusettepanek 13

Artikkel 1 a (uus)

Artikkel 1 a

Definitsioonid

Käesoleva raamotsuse eesmärkide saavutamise kontekstis tähistab mõiste

a)

“õigusnõustamine”

—

õigusabi, mida advokaat või artikli 4 lõikes 1 osutatud piisavalt kvalifitseeritud isik osutab kahtlustatavale politsei poolt seoses kuriteoga, mille toimepanemises kahtlustavat kahtlustatakse, läbiviidava ülekuulamise käigus ja enne seda;

| — | õigusabi, mida advokaat või artikli 4 lõikes 1 osutatud piisavalt kvalifitseeritud isik osutab kahtlustatavale, k.a viimase esindamine, kogu protsessi käigus; |
| --- | --- |

—

õigusabi, mida advokaat või artikli 4 lõikes 1 osutatud piisavalt kvalifitseeritud isik osutab kahtlustatavale, k.a viimase esindamine, kogu protsessi käigus;

| b) | “kriminaalmenetlus”










  i) | menetlus kahtlustatava süü või süütuse tuvastamiseks või antud isiku süüdimõistmiseks; |
| --- | --- | --- |

b)

“kriminaalmenetlus”

i)

menetlus kahtlustatava süü või süütuse tuvastamiseks või antud isiku süüdimõistmiseks;

| ii) | mingi menetluse vastu suunatud edasikaebus vastavalt punktile i) või |
| --- | --- |

ii)

mingi menetluse vastu suunatud edasikaebus vastavalt punktile i) või

| iii) | haldusasutuste poolt rakendatavad meetmed seoses tegevusega, mis on mingi liikmesriigi õiguse kohaselt karistatav ja mille raames tehtud otsus võib kaasa tuua menetluse kohtus, kelle vastutusalasse kuuluvad eelkõige kriminaalküsimused; |
| --- | --- |

iii)

haldusasutuste poolt rakendatavad meetmed seoses tegevusega, mis on mingi liikmesriigi õiguse kohaselt karistatav ja mille raames tehtud otsus võib kaasa tuua menetluse kohtus, kelle vastutusalasse kuuluvad eelkõige kriminaalküsimused;

| c) | “pereliikmetega võrdsustatud isikud”








  — | isikud, kes elavad kahtlustatavaga vastavalt liikmesriigi õigusele registreeritud või muul viisil legaliseeritud samasoolises partnerluses, |
| --- | --- | --- |

c)

“pereliikmetega võrdsustatud isikud”

—

isikud, kes elavad kahtlustatavaga vastavalt liikmesriigi õigusele registreeritud või muul viisil legaliseeritud samasoolises partnerluses,

| — | isikud, kellel on kahtlustatavaga küll ühine elukoht, kuid kes ei ole viimasega abielulistes suhetes. |
| --- | --- |

—

isikud, kellel on kahtlustatavaga küll ühine elukoht, kuid kes ei ole viimasega abielulistes suhetes.

Muudatusettepanek 14

Artikkel 1 b (uus)

Artikkel 1b

Õigus kaitsele

Enne tunnistuste andmist või kohe pärast vabadust piiravate meetmete võtmist, sõltuvalt sellest, kumb on varajasem, on kahtlustatavatel isikutel õigus saada ametiasutustelt teavet selle kohta, milliste kuritegude toimepanemises neid kahtlustatakse ja mis on antud kahtluste aluseks.

Muudatusettepanek 15

Artikkel 2

1. Kahtlustataval on soovi korral õigus saada õigusalast nõustamist
  nii pea kui võimalik ning kogu kriminaalmenetluse vältel.

1. Kahtlustataval on soovi korral õigus saada õigusalast nõustamist
  ilma asjatute viivitusteta (hiljemalt 24 tunni jooksul pärast vahistamist).

2. Kahtlustataval on õigus saada õigusalast nõu enne
  süüdistusega seoses esitatud küsimustele vastamist.

2. Kahtlustataval on
  kõikidel juhtudel
  õigus saada õigusalast nõu enne
  ülekuulamist, kriminaalmenetluse igas etapis ja tasemel ning kõikide ülekuulamiste ajal.

Muudatusettepanek 16

Artikli 2 lõige 2 a (uus)

2 a. Kahtlustataval on õigus:

| — | konsulteerida oma advokaadiga eraviisiliselt (isegi juhul, kui kahtlustatav peab turvalisuse kaalutlustel jääma politsei vahi alla), kusjuures advokaadiga toimuva vestluse puhul tuleb tagada täielik konfidentsiaalsus; |
| --- | --- |

—

konsulteerida oma advokaadiga eraviisiliselt (isegi juhul, kui kahtlustatav peab turvalisuse kaalutlustel jääma politsei vahi alla), kusjuures advokaadiga toimuva vestluse puhul tuleb tagada täielik konfidentsiaalsus;

| — | juurdepääsule kõigile kriminaalmenetlustega seotud materjalidele, sh oma advokaadi vahendusel; |
| --- | --- |

—

juurdepääsule kõigile kriminaalmenetlustega seotud materjalidele, sh oma advokaadi vahendusel;

| — | veenduda, et tema advokaat on kriminaalmenetluse käigust informeeritud ja et on tagatud tema kohalolu ülekuulamistel; |
| --- | --- |

—

veenduda, et tema advokaat on kriminaalmenetluse käigust informeeritud ja et on tagatud tema kohalolu ülekuulamistel;

| — | veenduda, et on tagatud tema advokaadi kohalolu nii eeluurimise kui ka kohtumenetluse etapis ja et advokaadil on võimalik kohtule küsimusi esitada. |
| --- | --- |

—

veenduda, et on tagatud tema advokaadi kohalolu nii eeluurimise kui ka kohtumenetluse etapis ja et advokaadil on võimalik kohtule küsimusi esitada.

Muudatusettepanek 17

Artikli 2 lõige 2 b (uus)

2 b. Õigusnõustamise õiguse eiramine toob endaga kaasa igasuguse edasise tegevuse ja sellest sõltuva tegevuse kehtetuks muutumise kogu kriminaalmenetluse käigus.

Muudatusettepanek 18

Artikli 2 lõige 2 c (uus)

2 c. Liikmesriigid tagavad, et advokaadil on juurdepääs kõikidele protsessi puudutavatele toimikutele ja piisavalt aega nendega tutvumiseks, et tal oleks võimalik kaitseks valmistuda.

Muudatusettepanek 19

Artikli 3 sissejuhatav osa

Olenemata kahtlustatava õigusest keelduda õigusnõustamisest või end kohtumenetluses ise esindada tuleb
  teatavatele
  kahtlustatavatele pakkuda õigusnõustamist, et tagada õiglane kohtumenetlus. Vastavalt sellele tagavad liikmesriigid, et õigusnõustamine on kättesaadav kõikidele kahtlustatavatele:

Olenemata kahtlustatava õigusest keelduda õigusnõustamisest või end kohtumenetluses ise esindada tuleb kahtlustatavatele pakkuda õigusnõustamist, et tagada õiglane kohtumenetlus. Vastavalt sellele tagavad liikmesriigid, et õigusnõustamine on kättesaadav kõikidele kahtlustatavatele
  ja eriti kõikidele isikutele, kes
  :

Muudatusettepanek 20

Artikli 3 taane 2

| — | keda süüdistatakse ametlikult kriminaalkuriteo toimepanemises, millega seonduvad keerulised faktilised või õiguslikud asjaolud või mille suhtes on ette nähtud karm karistus, eelkõige juhul, kui liikmesriigis on kuriteo suhtes ette nähtud
  rohkem kui ühe aasta pikkune
  vanglakaristus, või |
| --- | --- |

—

keda süüdistatakse ametlikult kriminaalkuriteo toimepanemises, millega seonduvad keerulised faktilised või õiguslikud asjaolud või mille suhtes on ette nähtud karm karistus, eelkõige juhul, kui liikmesriigis on kuriteo suhtes ette nähtud
  rohkem kui ühe aasta pikkune
  vanglakaristus, või

| — | keda süüdistatakse ametlikult kriminaalkuriteo toimepanemises, millega seonduvad keerulised faktilised või õiguslikud asjaolud või mille suhtes on ette nähtud karm karistus, eelkõige juhul, kui liikmesriigis on kuriteo suhtes ette nähtud vanglakaristus, või |
| --- | --- |

—

keda süüdistatakse ametlikult kriminaalkuriteo toimepanemises, millega seonduvad keerulised faktilised või õiguslikud asjaolud või mille suhtes on ette nähtud karm karistus, eelkõige juhul, kui liikmesriigis on kuriteo suhtes ette nähtud vanglakaristus, või

Muudatusettepanek 21

Artikli 3 taane 5

| — | kes oma ea või vaimse, füüsilise või emotsionaalse seisundi tõttu ilmselt ei suuda menetluse sisu või mõtet mõista või jälgida. |
| --- | --- |

—

kes oma ea või vaimse, füüsilise või emotsionaalse seisundi tõttu ilmselt ei suuda menetluse sisu või mõtet mõista või jälgida.

| — | kes oma ea või vaimse, füüsilise või emotsionaalse seisundi tõttu ilmselt ei suuda
  või näib, et ei suuda
  menetluse sisu või mõtet mõista või jälgida. |
| --- | --- |

—

kes oma ea või vaimse, füüsilise või emotsionaalse seisundi tõttu ilmselt ei suuda
  või näib, et ei suuda
  menetluse sisu või mõtet mõista või jälgida.

Muudatusettepanek 22

Artikli 3 taane 5 a (uus)

| — | vahistatakse kriminaalmenetluse käigus tunnistuse andmise eesmärgil. |
| --- | --- |

—

Muudatusettepanek 23

Artikli 4 lõige1

1. Liikmesriigid tagavad, et
  üksnes
  direktiivi 98/5/EÜ artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud advokaatidel on õigus anda käesoleva raamotsuse kohaselt õigusnõu.

1. Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 98/5/EÜ artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud advokaatidel
  või teistel vastavalt asjakohastele siseriiklikele sätetele piisavalt kvalifitseeritud isikutel
  on õigus anda käesoleva raamotsuse kohaselt õigusnõu.

Muudatusettepanek 24

Artikli 4 lõige 2

2. Liikmesriigid tagavad, et
  toimib mehhanism
  asendusadvokaadi leid
  miseks, kui leitakse, et antav õigusnõu ei ole tõhus.

2. Liikmesriigid tagavad, et
  kaitseadvokaadi sobivuse kohta esitatavate kaebuste kuulamine usaldatakse mõnele sõltumatule organile. Vajadusel võib antud organ leida
  asendusadvokaadi.

Muudatusettepanek 25

Artikli 4 lõige 2 a (uus)

2 a. Käesolevas raamotsuses sätestatud menetlustähtaegade alguspunktiks loetakse advokaadi teavitamist - sõltumata sellest, kas kahtlustatavat on teavitatud juba varem või mitte.

Muudatusettepanek 26

Artikli 5 lõige 1

1.
  Artikli 3 kohaldamisel kannab
  õigusnõustamise kulud täielikult või osaliselt
  liikmesriik
  , kui need kulud põhjustaksid kahtlustatavale või tema ülalpeetavatele tarbetuid finantsraskusi.

1.
  Liikmesriigid tagavad, et kahtlustatavale osutatakse tasuta õigusabi ja kohtukulud (honorarid või kulud) esitatakse kahtlustatavale või
  õigusnõustamise kulud
  kannavad
  täielikult või osaliselt
  liikmesriigid, kus antud kriminaalmenetlus aset leiab,
  kui need kulud põhjustaksid kahtlustatavale või tema ülalpeetavatele või
  isikutele, kes on kohustatud teda ennast ülal pidama,
  tarbetuid finantsraskusi.

Muudatusettepanek 27

Artikli 6 lõige 1

1. Liikmesriigid tagavad, et
  kahtlustatavale, kes ei saa aru kohtumenetluse keelest, võimaldatakse tasuta suuline tõlge, et tagada õiglane kohtumenetlus.

1. Liikmesriigid tagavad, et
  kui kahtlustatav ei räägi või ei saa aru keelest, milles kohtumenetlus läbi viiakse, on igas kohtumenetluse etapis ja soovi korral ka konsultatsioonide ajal oma advokaadiga kahtlustatava käsutuses tasuta tõlk.

Muudatusettepanek 28

Artikli 6 lõige 2

2. Liikmesriigid tagavad, et
  vajaduse korral pakutakse
  kahtlustatavale
  tasuta suulist tõlget õigusnõustamiseks kogu kriminaalmenetluse ajaks.

2. Liikmesriigid tagavad
  tõlgi kohalolu, kui kahtlustatav ei räägi keelt, milles kohtumenetlus läbi viiakse ega saa sellest aru:

| — | kõikidel kahtlustatava ja tema advokaadi vahelistel kohtumistel, kui advokaat või kahtlustatav seda vajalikuks peavad; |
| --- | --- |

—

kõikidel kahtlustatava ja tema advokaadi vahelistel kohtumistel, kui advokaat või kahtlustatav seda vajalikuks peavad;

| — | kõikidel juhtudel, kui kinnipidamisasutuse ametnik küsitleb kahtlustatavat seoses kuriteoga, mille toimepanemises viimast kahtlustatakse; |
| --- | --- |

—

kõikidel juhtudel, kui kinnipidamisasutuse ametnik küsitleb kahtlustatavat seoses kuriteoga, mille toimepanemises viimast kahtlustatakse;

| — | kõikidel juhtudel, kui kahtlustatav peab seoses kuriteoga kohtu ette ilmuma. |
| --- | --- |

—

kõikidel juhtudel, kui kahtlustatav peab seoses kuriteoga kohtu ette ilmuma.

Muudatusettepanek 29

Artikli 6 lõige 3 a (uus)

3 a. Pädevate kohtuasutuste vannutatud tõlgid on kantud siseriiklikku tõlkide registrisse.

Muudatusettepanek 30

Artikli 7 lõige 1

1. Liikmesriigid tagavad, et kahtlustatavale, kes ei saa aru kohtumenetluse keelest, võimaldatakse tasuta kõikide asjakohaste dokumentide kirjalik tõlge, et tagada õiglane kohtumenetlus.

1. Liikmesriigid tagavad, et kahtlustatavale, kes ei saa aru kohtumenetluse keelest
  ega loe selles, või keelest, milles on koostatud vastavad dokumendid ja mis ei ole kohtumenetluse keel,
  võimaldatakse tasuta
  kõikide asjakohaste dokumentide kirjalik tõlge kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes või mõnes teises sobivas keeles, millest kahtlustatav aru saab,
  et tagada õiglane kohtumenetlus.

Muudatusettepanek 31

Artikli 7 lõige 2

2. Otsuse selle kohta, millised dokumendid on vaja tõlkida, teevad pädevad asutused. Kahtlustatava advokaat võib taotleda ka muude dokumentide tõlkimist.

kustutatud

Muudatusettepanek 32

Artikli 8 lõige 1

1. Liikmesriigid tagavad, et menetluses
  kasutatavad
  tõlkijad ja tõlgid
  on piisavalt kvalifitseeritud, et pakkuda õiget kirjalikku ja suulist tõlget.

1. Liikmesriigid tagavad
  siseriikliku vannutatud tõlkijate ja tõlkide registri loomise, millele on antud kutseala esindajatel, kellel on kogu Euroopa Liidus samaväärne kvalifikatsioon, kõikides liikmesriikides juurdepääs. Selles registris registreeritud isikud on kohustatud järgima siseriiklikult ja kogu ühenduses kehtivat käitumiskoodeksit, mis tagab, et nii kirjalik kui ka suuline tõlge oleks erapooletu ja täpne.

Muudatusettepanek 33

Artikkel 9

Liikmesriigid tagavad, et kui menetlus toimub tõlgi kaudu, tehakse sellest audio- või videosalvestus, et tagada kvaliteedikontroll. Vaidluse korral antakse osapooltele salvestuse ärakiri.
  Ärakirja võib kasutada üksnes suulise tõlke õigsuse kontrollimiseks.

Liikmesriigid tagavad, et kui menetlus toimub tõlgi kaudu, tehakse sellest audio- või videosalvestus, et tagada kvaliteedikontroll. Vaidluse korral antakse osapooltele salvestuse ärakiri.

Muudatusettepanek 34

Artikli 10 lõige 1

1. Liikmesriigid tagavad, et kahtlustatavale, kes oma ea või
  vaimse, füüsilise või
  emotsionaalse seisundi tõttu ei ole võimeline menetluse sisu või mõtet mõistma või jälgima, pööratakse erilist tähelepanu, et tagada õiglane kohtumenetlus.

1. Liikmesriigid tagavad, et kahtlustatavale, kes oma ea,
  tervisliku seisundi, füüsilisest või vaimsest puudest tingituna, kirjaoskamatuse või erilise
  emotsionaalse seisundi tõttu ei ole võimeline menetluse sisu või mõtet mõistma või jälgima, pööratakse erilist tähelepanu, et tagada õiglane kohtumenetlus.

Muudatusettepanek 35

Artikli 10 lõige 3 a (uus)

3 a. Kahtlustatava isiku erilise haavatavuse hindamata ja sellest teada andmata jätmine muudavad kehtetuks kogu järgneva tegevuse kriminaalmenetluse käigus, kui seda eksimust ei korrigeerita.

Muudatusettepanek 36

Artikli 11 lõige 2

2. Liikmesriigid tagavad, et vajaduse korral antakse arstiabi.

2. Liikmesriigid tagavad, et vajaduse korral,
  ja kui kahtlustatav või tema advokaat seda vajalikuks peavad,
  antakse arstiabi ja
  psühholoogilist abi.

Muudatusettepanek 37

Artikli 11 lõige 3

3.
  Vajaduse korral võib
  erilise tähelepanu
  hulka kuuluda
  õigus kolmanda isiku
  juuresviibimisele
  politsei- või kohtuorganite poolt läbiviidava küsitlemise ajal.

3.
  Kahtlustataval, kellel on õigus
  erilisele tähelepanule
  , või tema kohtunikul on
  õigus
  taotleda
  kolmanda isiku
  juuresviibimist
  politsei- või kohtuorganite poolt läbiviidava küsitlemise ajal.

Muudatusettepanek 38

Artikli 12 lõige 1

1. Vahi alla jäetud kahtlustataval on õigus lasta
  niipea kui võimalik
  oma kinnipidamisest teatada oma pereliikmetele, nendega võrdsustatud isikutele
  või oma töökohta.

1. Vahi alla jäetud
  või vahi all teise kohta üleviidud
  kahtlustataval on õigus lasta
  asjatute viivitusteta
  oma kinnipidamisest või üleviimisest teatada oma pereliikmetele
  või
  nendega võrdsustatud isikutele.

Muudatusettepanek 39

Artikli 12 lõige 1 a (uus)

1 a. Vahi alla jäetud kahtlustataval on õigus lasta asjatute viivitusteta oma kinnipidamisest teatada oma töökohta.

Muudatusettepanek 40

Artikli 13 lõige 2

2. Liikmesriigid tagavad, et kui kinnipeetud kahtlustatav ei soovi oma kodumaa konsulaarasutuse abi, pakutakse talle alternatiivina tunnustatud rahvusvahelise humanitaarorganisatsiooni abi.

2. Liikmesriigid tagavad, et kui kinnipeetud kahtlustatav ei soovi oma kodumaa konsulaarasutuse abi, pakutakse talle alternatiivina
  ja asjatute viivitusteta
  tunnustatud rahvusvahelise humanitaarorganisatsiooni abi.

Muudatusettepanek 41

Artikli 14 lõige 1

1. Liikmesriigid tagavad, et kahtlusalustele teatatakse neid otseselt puudutavatest menetlusõigustest kirjalikult. Selle informatsiooni hulka kuuluvad muu hulgas käesolevas raamotsuses sätestatud õigused.

1. Liikmesriigid tagavad, et kahtlusalustele teatatakse neid otseselt puudutavatest menetlusõigustest kirjalikult. Selle informatsiooni hulka kuuluvad muu hulgas käesolevas raamotsuses sätestatud õigused.
  Kirjalik menetlusõigusest teatamine - õiguste teatis - peab toimuma enne kahtlustatava esimest küsitlemist, kas politseijaokonnas või mõnes muus kohas.

Muudatusettepanek 42

Artikli 14 lõike 1 esimene lõik a (uus)

Liikmesriigid tagavad, et juurdepääsu lihtsustamiseks tehakse õiguste teatis elektroonilisel teel kättesaadavaks. Liikmesriigid tagavad juhul, kui kahtlustataval on nägemispuue või lugemisraskused, et talle loetakse tema õiguste teatis ette.

Muudatusettepanek 44

Artikli 14 lõige 3 a (uus)

3 a. Liikmesriigid määravad kindlaks, millisesse keelde õiguste teatis tuleb tõlkida, seejuures võetakse arvesse seoses kodanike sisserände ja elama asumisega Euroopa Liitu kolmandatest riikidest kõige enam liidu territooriumil levinud keeli. Siinkohal tuleb kohaldada lõikeid 2 ja 3.

Muudatusettepanek 45

Artikli 14 lõige 4

4.
  Liikmesriigid nõuavad, et õiguste teatisele kirjutaks alla nii õiguskaitseametnik kui ka kahtlustatav, kui ta on nõus seda tegema, tõendina selle kohta, et teatis on esitatud, üle antud ja vastu võetud. Õiguste teatis tuleks esitada kahes eksemplaris, millest üks (allkirjastatud) eksemplar jääb õiguskaitseametniku kätte ja teine (allkirjastatud) kahtlustatava kätte. Toimikusse tuleb teha märge selle kohta, et kahtlustatavale on õiguste teatis esitatud, ning selle kohta, kas kahtlustatav on nõustunud sellele alla kirjutama või mitte.

4.
  Juurdlev võimuorgan teeb asjakohase avalduse kahtlustatavale õiguste teatise üleandmise kohta, milles on ära toodud üleandmise kellaaeg ja olemasolu korral selle juures viibinud isikute nimed.

Muudatusettepanek 46

Artikkel 14 a (uus)

Artikkel 14a

Diskrimineerimiskeeld

Liikmesriigid võtavad ennetavaid meetmeid tagamaks, et kõigile kahtlustatavatele kindlustatakse nende rassist või etnilisest päritolust, või seksuaalsest sättumusest sõltumata võrdsetel alustel juurdepääs õigusabile ja samaväärne kohtlemine kõigis kriminaalmenetluse etappides.

Muudatusettepanek 47

Artikli 15 lõige 1

1. Liikmesriigid
  hõlbustavad
  käesoleva raamotsuse hindamiseks ja järelevalveks vajaliku informatsiooni
  kogumist
  .

1. Liikmesriigid
  koguvad igal aastal
  käesoleva raamotsuse hindamiseks ja järelevalveks
  valitsusvälistelt organisatsioonidelt, advokaatide kutseühingutelt, tõlkidelt ja tõlkijatelt saadud vajalikku
  informatsiooni
  ning edastavad selle komisjonile.

Muudatusettepanek 48

Artikli 15 lõige 2

2. Hindamine ja järelevalve toimub
  Euroopa
  Komisjoni kontrolli all, kes kooskõlastab hindamis- ja järelevalvearuandeid. Need aruanded
  võib
  avaldada.

2. Hindamine ja järelevalve toimub
  igal aastal k
  omisjoni kontrolli all, kes kooskõlastab hindamis- ja järelevalvearuandeid. Need aruanded
  avaldatakse.

Muudatusettepanek 49

Artikli 16 lõike 1 sissejuhatav osa

1.
  Selleks, et oleks võimalik teostada käesoleva raamotsuse hindamist ja järelevalvet, tagavad
  liikmesriigid
  , et andmeid, nagu näiteks asjakohased statistikaandmeid,
  säilitatakse ja
  need
  tehakse kättesaadavaks
  muu hulgas järgmise kohta:

1. Liikmesriigid
  võtavad meetmeid tagamaks, et iga aasta 31. märtsiks eelmist kalendriaastat puudutav informatisoon järgmiste punktide kohta
  säilitatakse ja tehakse kättesaadavaks:

Muudatusettepanek 50

Artikli 16 lõige 2

2. Hindamine ja järelevalve toimub korrapäraste ajavahemike järel selleks otstarbeks esitatud ja liikmesriikide poolt käesoleva artikli sätete kohaselt kogutud andmete analüüsimise teel.

kustutatud

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0092

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve III jagu

1.

Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, III jagu - komisjon (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC) - SEK(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1);

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste lõplikku aastaaruannet - Eelarveaasta 2003 - I köide - Konsolideeritud aruanded eelarve täitmise kohta ja konsolideeritud finantsaruanded (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005, SEK(2004)1182 - C6-0013/2005) (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste lõplikku aastaaruannet - Eelarveaasta 2003 - I köide - Konsolideeritud aruanded eelarve täitmise kohta ja konsolideeritud finantsaruanded (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005, SEK(2004)1182 - C6-0013/2005) (2);

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet 2002. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmete kohta (KOM(2004)0648 - C6-0126/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet 2002. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmete kohta (KOM(2004)0648 - C6-0126/2004);

| — | võttes arvesse aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2003. aastal tehtud siseauditite kohta (KOM(2004)0740); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2003. aastal tehtud siseauditite kohta (KOM(2004)0740);

| — | võttes arvesse kontrollikoja 2003. aasta aastaaruannet (3) ja eriaruandeid koos auditeeritud institutsioonide vastustega; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 2003. aasta aastaaruannet (3) ja eriaruandeid koos auditeeritud institutsioonide vastustega;

| — | võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (4);

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (C6-0077/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (C6-0077/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 274, 275 ja 276 ning Euratomi asutamislepingu artikleid 179a ja 180b; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 274, 275 ja 276 ning Euratomi asutamislepingu artikleid 179a ja 180b;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (5) eriti selle artikleid 145, 146 ja 147; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (5) eriti selle artikleid 145, 146 ja 147;

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (6);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 70 ja V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 70 ja V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni aruannet ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi (A6-0070/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni aruannet ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi (A6-0070/2005);

| A. | arvestades, et vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 274 täidab komisjon eelarvet omal vastutusel, võttes arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 274 täidab komisjon eelarvet omal vastutusel, võttes arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid,

| 1. | annab heakskiidu komisjoni tegevusele Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu komisjoni tegevusele Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale, Euroopa Investeerimispangale ning liikmesriikide riiklikele ja piirkondlikele auditiasutustele ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale, Euroopa Investeerimispangale ning liikmesriikide riiklikele ja piirkondlikele auditiasutustele ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria).

---

(1)  ELT L 54, 28.2.2003.

(2)  ELT C 294, 30.11.2004, lk 1.

(3)  ELT C 293, 30.11.2004, lk 1.

(4)  ELT C 294, 30.11.2004, lk 99.

(5)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(6)  EÜT L 356, 31.12.1977, lk 1.

2.

Euroopa Parlamendi otsus kontode sulgemise kohta seoses Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisega, III jagu -komisjon (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC) - SEK(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1);

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste lõplikku aastaaruannet - Eelarveaasta 2003 - I köide - Konsolideeritud aruanded eelarve täitmise kohta ja konsolideeritud finantsaruanded (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005, SEK(2004)1182 - C6-0013/2005) (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste lõplikku aastaaruannet - Eelarveaasta 2003 - I köide - Konsolideeritud aruanded eelarve täitmise kohta ja konsolideeritud finantsaruanded (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005, SEK(2004)1182 - C6-0013/2005) (2);

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet 2002. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmete kohta (KOM(2004)0648 - C6-0126/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet 2002. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmete kohta (KOM(2004)0648 - C6-0126/2004);

| — | võttes arvesse aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2003. aastal tehtud siseauditite kohta (KOM(2004)0740); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2003. aastal tehtud siseauditite kohta (KOM(2004)0740);

| — | võttes arvesse kontrollikoja 2003. aasta aastaaruannet (3) ja eriaruandeid koos auditeeritud institutsioonide vastustega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 2003. aasta aastaaruannet (3) ja eriaruandeid koos auditeeritud institutsioonide vastustega,

| — | võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; (4) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; (4)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (C6-0077/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (C6-0077/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 274, 275 ja 276 ning Euratomi asutamislepingu artikleid 179a ja 180b; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 274, 275 ja 276 ning Euratomi asutamislepingu artikleid 179a ja 180b;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (5) eriti selle artikleid 145, 146 ja 147; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (5) eriti selle artikleid 145, 146 ja 147;

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (6);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 70 ja V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 70 ja V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni aruannet ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi(A6-0070/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni aruannet ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi(A6-0070/2005);

| A. | arvestades, et vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 275 vastutab komisjon eelarve täitmise aruande koostamise eest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 275 vastutab komisjon eelarve täitmise aruande koostamise eest;

| 1. | kiidab heaks kontode sulgemise seoses 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisega; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks kontode sulgemise seoses 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisega;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale, Euroopa Investeerimispangale ning liikmesriikide riiklikele ja piirkondlikele auditiasutustele ning avaldada käesolev tekst Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale, Euroopa Investeerimispangale ning liikmesriikide riiklikele ja piirkondlikele auditiasutustele ning avaldada käesolev tekst Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria).

---

(1)  ELT L 54, 28.2.2003.

(2)  ELT C 294, 30.11.2004, lk 1.

(3)  ELT C 293, 30.11.2004, lk 1.

(4)  ELT C 294, 30.11.2004, lk 99.

(5)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(6)  EÜT L 356, 31.12.1977, lk 1.

3.

Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, III jagu - komisjon (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC)) - SEK(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1);

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste lõplikku aastaaruannet - Eelarveaasta 2003 - I köide - Konsolideeritud aruanded eelarve täitmise kohta ja konsolideeritud finantsaruanded (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005, SEK(2004)1182 - C6-0013/2005) (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste lõplikku aastaaruannet - Eelarveaasta 2003 - I köide - Konsolideeritud aruanded eelarve täitmise kohta ja konsolideeritud finantsaruanded (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005, SEK(2004)1182 - C6-0013/2005) (2);

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet 2002. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmete kohta (KOM(2004)0648 - C6-0126/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet 2002. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmete kohta (KOM(2004)0648 - C6-0126/2004);

| — | võttes arvesse aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2003. aastal tehtud siseauditite kohta (KOM(2004)0740); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2003. aastal tehtud siseauditite kohta (KOM(2004)0740);

| — | võttes arvesse kontrollikoja 2003. aasta aastaaruannet (3) ja eriaruandeid koos auditeeritud institutsioonide vastustega; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 2003. aasta aastaaruannet (3) ja eriaruandeid koos auditeeritud institutsioonide vastustega;

| — | võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; (4) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; (4)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (C6-0077/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (C6-0077/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 274, 275 ja 276 ning Euratomi asutamislepingu artikleid 179 a ja 180 b; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 274, 275 ja 276 ning Euratomi asutamislepingu artikleid 179 a ja 180 b;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (5), eelkõige selle artikleid 145, 146 ja 147; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (5), eelkõige selle artikleid 145, 146 ja 147;

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (6);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 70 ja V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 70 ja V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni aruannet ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi (A6-0070/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni aruannet ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi (A6-0070/2005);

| A. | arvestades, et ELi poliitika rakendamist iseloomustab peamiselt komisjoni ja liikmesriikide vaheline halduskoostöö; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi poliitika rakendamist iseloomustab peamiselt komisjoni ja liikmesriikide vaheline halduskoostöö;

| B. | arvestades, et vastavalt finantsmääruse artikli 53 lõikele 3 “delegeeritakse täitmisülesanded liikmesriikidele” seal, kus komisjon täidab eelarvet halduskoostöö kaudu, ja arvestades, et liikmesriigid peavad toimima kooskõlas liidu vastu võetud suunistega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt finantsmääruse artikli 53 lõikele 3 “delegeeritakse täitmisülesanded liikmesriikidele” seal, kus komisjon täidab eelarvet halduskoostöö kaudu, ja arvestades, et liikmesriigid peavad toimima kooskõlas liidu vastu võetud suunistega;

| C. | rõhutades veel kord (7), et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus on protsess, mis taotleb muuhulgas ELi finantsjuhtimise parandamist, parandades otsuste vastuvõtmise aluseid kontrollikoja aruannete ning institutsioonide vastuste ja arvamuste valguses; |
| --- | --- |

C.

rõhutades veel kord (7), et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus on protsess, mis taotleb muuhulgas ELi finantsjuhtimise parandamist, parandades otsuste vastuvõtmise aluseid kontrollikoja aruannete ning institutsioonide vastuste ja arvamuste valguses;

| D. | arvestades, et vastavalt asutamislepingule on komisjonil algatusõigus, ja arvestades, et lõplik finantsvastutus eelarve täitmise eest on jagamatu ning lasub - vastavalt Maastrichti lepinguga rakendatud lähimuspõhimõttega - komisjonil, nagu on sätestatud asutamislepingu artiklis 274, ja vastavalt sellele tuleb sätestada ühenduse rahaliste vahendite asjakohane kontrollimine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vastavalt asutamislepingule on komisjonil algatusõigus, ja arvestades, et lõplik finantsvastutus eelarve täitmise eest on jagamatu ning lasub - vastavalt Maastrichti lepinguga rakendatud lähimuspõhimõttega - komisjonil, nagu on sätestatud asutamislepingu artiklis 274, ja vastavalt sellele tuleb sätestada ühenduse rahaliste vahendite asjakohane kontrollimine;

| E. | arvestades, et järelevalvesätete täieliku vastavuse tagamine on eeskätt komisjoni huvides. |
| --- | --- |

E.

arvestades, et järelevalvesätete täieliku vastavuse tagamine on eeskätt komisjoni huvides.

A.   HORISONTAALSED KÜSIMUSED

| 1. | avaldab kahetsust kontrollikoja eksitava avalduse üle tõukefondide täitmata kulukohustuste kohta, mis 2003. aasta lõpus oli “viie aasta maksete väärtuses vastavalt praegusele kohustuste täitmise määrale; ...” (0.6.), kuna see number hõlmab aastaid 2004 kuni 2006, mille eest ei olnud 2003. aastal võimalik kulukohustusi täita, tuletab meelde, et kasutamata rahalised vahendid hüvitatakse liikmesriikidele perioodi lõpul; |
| --- | --- |

1.

avaldab kahetsust kontrollikoja eksitava avalduse üle tõukefondide täitmata kulukohustuste kohta, mis 2003. aasta lõpus oli “viie aasta maksete väärtuses vastavalt praegusele kohustuste täitmise määrale; ...” (0.6.), kuna see number hõlmab aastaid 2004 kuni 2006, mille eest ei olnud 2003. aastal võimalik kulukohustusi täita, tuletab meelde, et kasutamata rahalised vahendid hüvitatakse liikmesriikidele perioodi lõpul;

| 2. | tervitab asjaolu, et selle probleemi lahendamisele on suuresti kaasa aidanud n+2 reegli (kulukohustuste täitmise aasta + 2) sisseviimine, mille tõttu on viimasel kahel aastal võetud vastu enam kui 99% tõukefondide vahenditest; |
| --- | --- |

2.

tervitab asjaolu, et selle probleemi lahendamisele on suuresti kaasa aidanud n+2 reegli (kulukohustuste täitmise aasta + 2) sisseviimine, mille tõttu on viimasel kahel aastal võetud vastu enam kui 99% tõukefondide vahenditest;

| 3. | kutsub komisjoni üles - pidades ühtlasi silmas uut, 2006. aasta järgset finantsperspektiivi - leidma poliitika õigeks rakendamiseks tasakaalu poliitika väljatöötamise ja arvestusprotsessi vahel ning kutsub komisjoni üles teostama kriitilist analüüsi, kaaludes uuesti läbi võimu jaotamist komisjonis (juhtimise ülesehitus) ja haldusprotsesse; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles - pidades ühtlasi silmas uut, 2006. aasta järgset finantsperspektiivi - leidma poliitika õigeks rakendamiseks tasakaalu poliitika väljatöötamise ja arvestusprotsessi vahel ning kutsub komisjoni üles teostama kriitilist analüüsi, kaaludes uuesti läbi võimu jaotamist komisjonis (juhtimise ülesehitus) ja haldusprotsesse;

| 4. | lisaks kutsub komisjoni lülitama uute määruste laiendatud mõjuhinnangusse liikmesriikide ja lõplike kasusaajate rakenduskulud ning halduskoormuse, luues sellega kontrolli ja tasakaalu, et hoida rakenduskulud ja halduskoormuse vastuvõetavates piirides; |
| --- | --- |

4.

lisaks kutsub komisjoni lülitama uute määruste laiendatud mõjuhinnangusse liikmesriikide ja lõplike kasusaajate rakenduskulud ning halduskoormuse, luues sellega kontrolli ja tasakaalu, et hoida rakenduskulud ja halduskoormuse vastuvõetavates piirides;

Aruannete usaldusväärsus - märkustega järeldusotsus

| 5. | märgib, et välja arvatud tõhusate sisekontrolli meetmete puudumine mitmesuguste tulude ja ettemaksude kohta, on kontrollikoda arvamusel, et Euroopa ühenduste konsolideeritud aastaaruanded ja nendega kaasnevad märkused peegeldavad usaldusväärselt ühenduste 2003. aasta tulusid ja kulusid ning nende finantsseisukorda aasta lõpus (Kinnitav avaldus, II ja III lõik); |
| --- | --- |

5.

märgib, et välja arvatud tõhusate sisekontrolli meetmete puudumine mitmesuguste tulude ja ettemaksude kohta, on kontrollikoda arvamusel, et Euroopa ühenduste konsolideeritud aastaaruanded ja nendega kaasnevad märkused peegeldavad usaldusväärselt ühenduste 2003. aasta tulusid ja kulusid ning nende finantsseisukorda aasta lõpus (Kinnitav avaldus, II ja III lõik);

| 6. | juhib tähelepanu järgmistele väljavõtetele “Aastaaruanne eelarve täitmist kinnitavale asutusele 2003. aastal tehtud siseauditite kohta” (8), mis käsitleb arvestus- ja juhtimisteabesüsteeme: | “... tuleb tugevdada ja professionaalsemaks muuta ka peadirektoraatide arvestusüksusi, misläbi komisjon ja selle juhtkond saaksid olla kindlad, et aruanded on süsteemselt täielikud, täpsed ja asjakohased nii üksikute peadirektoraatide kui kogu komisjoni tasandil” (lehekülg 5), |
| --- | --- | --- |

6.

juhib tähelepanu järgmistele väljavõtetele “Aastaaruanne eelarve täitmist kinnitavale asutusele 2003. aastal tehtud siseauditite kohta” (8), mis käsitleb arvestus- ja juhtimisteabesüsteeme:

“... tuleb tugevdada ja professionaalsemaks muuta ka peadirektoraatide arvestusüksusi, misläbi komisjon ja selle juhtkond saaksid olla kindlad, et aruanded on süsteemselt täielikud, täpsed ja asjakohased nii üksikute peadirektoraatide kui kogu komisjoni tasandil” (lehekülg 5),

| | “süsteemid peavad tagama, et aruannetes sisalduks kogu asjakohane teave” (lehekülg 5), |
| --- | --- |

“süsteemid peavad tagama, et aruannetes sisalduks kogu asjakohane teave” (lehekülg 5),

| | “juhtkonnal ja organisatsioonivälistel sidusrühmadel peab olema kindlustunne selles, et aruannetes esitatud arvnäitajad vastavad tegelikkusele” (lehekülg 6) |
| --- | --- |

“juhtkonnal ja organisatsioonivälistel sidusrühmadel peab olema kindlustunne selles, et aruannetes esitatud arvnäitajad vastavad tegelikkusele” (lehekülg 6)

ja teeb järelduse, et sõnastus osutab sellele, et

| — | puudub kindlustunne, et aruanded on süsteemselt täielikud, täpsed ja asjakohased, |
| --- | --- |

—

puudub kindlustunne, et aruanded on süsteemselt täielikud, täpsed ja asjakohased,

| — | süsteemid ei taga, et aruannetes sisalduks kogu asjakohane teave, |
| --- | --- |

—

süsteemid ei taga, et aruannetes sisalduks kogu asjakohane teave,

| — | juhtkonnal ja organisatsioonivälistel sidusrühmadel pole kindlustunnet selles, et aruannetes esitatud arvnäitajad vastavad tegelikkusele; |
| --- | --- |

—

juhtkonnal ja organisatsioonivälistel sidusrühmadel pole kindlustunnet selles, et aruannetes esitatud arvnäitajad vastavad tegelikkusele;

| 7. | avaldab kahetsust, et volituste jaotus komisjoni valitsemisstruktuuris pisendab peaarvepidaja rolli arvepidamise osas teabe kogumisele, mida ta saab eelarvevahendite käsutajatelt; usub, et peaarvepidajale tuleks anda volitused täielikuks arvepidamiseks institutsioonis kui tervikus ja peaks mitte toetuma üksnes enam kui kolmekümnele delegeeritud eelarvevahendite käsutajale; |
| --- | --- |

7.

avaldab kahetsust, et volituste jaotus komisjoni valitsemisstruktuuris pisendab peaarvepidaja rolli arvepidamise osas teabe kogumisele, mida ta saab eelarvevahendite käsutajatelt; usub, et peaarvepidajale tuleks anda volitused täielikuks arvepidamiseks institutsioonis kui tervikus ja peaks mitte toetuma üksnes enam kui kolmekümnele delegeeritud eelarvevahendite käsutajale;

| 8. | loodab, et peaarvepidaja allkirjastab raamatupidamisaruanded - mitte raamatupidamisaruannetele lisatud märkused - saades seeläbi isiklikult vastutavaks nendes esitatud andmete eest, ja piiravate tingimuste olemasolu korral selgitab täpselt tehtud reservatsioonide olemust ja ulatust; toonitab kolleegiumi poolt raamatupidamisaruannete formaalse vastuvõtmise erinevust, võrreldes raamatupidamisaruannete tunnistamisega õigeteks ja ausateks dokumentideks peaarvepidaja poolt; kutsub komisjoni veel kord (9) esitama nõutavad õigusloomealased ettepanekud finantsmääruse ja/või selle juurde kuuluvate rakendussätete muutmiseks; |
| --- | --- |

8.

loodab, et peaarvepidaja allkirjastab raamatupidamisaruanded - mitte raamatupidamisaruannetele lisatud märkused - saades seeläbi isiklikult vastutavaks nendes esitatud andmete eest, ja piiravate tingimuste olemasolu korral selgitab täpselt tehtud reservatsioonide olemust ja ulatust; toonitab kolleegiumi poolt raamatupidamisaruannete formaalse vastuvõtmise erinevust, võrreldes raamatupidamisaruannete tunnistamisega õigeteks ja ausateks dokumentideks peaarvepidaja poolt; kutsub komisjoni veel kord (9) esitama nõutavad õigusloomealased ettepanekud finantsmääruse ja/või selle juurde kuuluvate rakendussätete muutmiseks;

| 9. | avaldab kahetsust komisjoni vastuseisu üle laiendada peaarvepidaja volitusi; rõhutab, et raamatupidamisaruannete sertifitseerimine on kontrollistruktuuri põhielement ja et kontrollistruktuuri muud elemendid on tõsiselt nõrgendatud seni, kuni see element puudub; on nõus äsjaste uuendustega komisjoni finantsjuhtimises, millega anti vastutus igale peadirektorile; on siiski veendunud, et kinnitust, mille annavad peadirektorid, peab toetama üldine kinnitus peaarvepidajalt, kes vastutab täies ulatuses ja kellel on vajalikud vahendid selle vastutuse kandmiseks; |
| --- | --- |

9.

avaldab kahetsust komisjoni vastuseisu üle laiendada peaarvepidaja volitusi; rõhutab, et raamatupidamisaruannete sertifitseerimine on kontrollistruktuuri põhielement ja et kontrollistruktuuri muud elemendid on tõsiselt nõrgendatud seni, kuni see element puudub; on nõus äsjaste uuendustega komisjoni finantsjuhtimises, millega anti vastutus igale peadirektorile; on siiski veendunud, et kinnitust, mille annavad peadirektorid, peab toetama üldine kinnitus peaarvepidajalt, kes vastutab täies ulatuses ja kellel on vajalikud vahendid selle vastutuse kandmiseks;

| 10. | loodab, et komisjon lisab finantsmääruse muutmise ettepanekusse sätted, mis nõuavad peaarvepidajalt raamatupidamisaruannete sertifitseerimist, näiteks süstemaatilise või pistelise kontrolli alusel; on arvamusel, et peaarvepidajale tuleb anda finantsdirektori volitused, hinnates tema rolli institutsioonis haldusliku vastukaaluna selle 39 talitusele, ja et tema praegune roll anda heakskiit peadirektoritelt saadavale teabele üksnes väga formaalset, ilma õiguseta seada vajaduse korral piiranguid (finantsmääruse artikkel 61), on vastuolus finantsjuhtimisreformi eesmärgiga; |
| --- | --- |

10.

loodab, et komisjon lisab finantsmääruse muutmise ettepanekusse sätted, mis nõuavad peaarvepidajalt raamatupidamisaruannete sertifitseerimist, näiteks süstemaatilise või pistelise kontrolli alusel; on arvamusel, et peaarvepidajale tuleb anda finantsdirektori volitused, hinnates tema rolli institutsioonis haldusliku vastukaaluna selle 39 talitusele, ja et tema praegune roll anda heakskiit peadirektoritelt saadavale teabele üksnes väga formaalset, ilma õiguseta seada vajaduse korral piiranguid (finantsmääruse artikkel 61), on vastuolus finantsjuhtimisreformi eesmärgiga;

| 11. | rõhutab, et peaarvepidaja volituste laiendamine ei ole tagasisamm vanasse süsteemi, kus toonane “finantskontrolör” kinnitas makseid ja kulukohustusi ning viis läbi tehingute eelkontrolli; rõhutab erinevust vana süsteemiga ja nõuab peaarvepidaja volituste laiendamist nii, et ta saaks teostada tehingute süsteemset eelkontrolli ja pistelist järelkontrolli; avaldab kahetsust, et komisjon jätkab eksitava ja eksliku väite esitamist, et peaarvepidaja suurendatud roll kontrollistruktuuris on tagasisamm vanasse süsteemi ja et peaarvepidaja allkiri raamatupidamisaruannetel on puhtalt formaalne; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et peaarvepidaja volituste laiendamine ei ole tagasisamm vanasse süsteemi, kus toonane “finantskontrolör” kinnitas makseid ja kulukohustusi ning viis läbi tehingute eelkontrolli; rõhutab erinevust vana süsteemiga ja nõuab peaarvepidaja volituste laiendamist nii, et ta saaks teostada tehingute süsteemset eelkontrolli ja pistelist järelkontrolli; avaldab kahetsust, et komisjon jätkab eksitava ja eksliku väite esitamist, et peaarvepidaja suurendatud roll kontrollistruktuuris on tagasisamm vanasse süsteemi ja et peaarvepidaja allkiri raamatupidamisaruannetel on puhtalt formaalne;

| 12. | teavitab komisjoni, et ta ei saa leppida üksnes kosmeetiliste parandustega peaarvepidaja rolli osas; loodab, et finantsmäärusse viia sisse nõude finantsdirektori deklaratsiooni kohta, milles ta omal vastutusel - ja mitte peadirektoritelt saadud teabe põhjal - kinnitab, et raamatupidamisaruanded esitavad õige ja ausa ülevaate ning et aluseks olevad tehingud on õiguspärased ja korrektsed; |
| --- | --- |

12.

teavitab komisjoni, et ta ei saa leppida üksnes kosmeetiliste parandustega peaarvepidaja rolli osas; loodab, et finantsmäärusse viia sisse nõude finantsdirektori deklaratsiooni kohta, milles ta omal vastutusel - ja mitte peadirektoritelt saadud teabe põhjal - kinnitab, et raamatupidamisaruanded esitavad õige ja ausa ülevaate ning et aluseks olevad tehingud on õiguspärased ja korrektsed;

| 13. | ei saa aru, kuidas saab olla võimalik, et kontrollikoda on kümme aastat andnud mittekinnitava avalduse makseassigneeringute kohta, lugedes samal ajal komisjoni üldraamatupidamisaruanded de facto korrektseteks; sooviks selles küsimuses saada kontrollikojalt kirjalikku lühiselgitust; |
| --- | --- |

13.

ei saa aru, kuidas saab olla võimalik, et kontrollikoda on kümme aastat andnud mittekinnitava avalduse makseassigneeringute kohta, lugedes samal ajal komisjoni üldraamatupidamisaruanded de facto korrektseteks; sooviks selles küsimuses saada kontrollikojalt kirjalikku lühiselgitust;

| 14. | tuletab meelde, et 17. detsembril 2002. aastal kiitis komisjon heaks tegevusplaani Euroopa ühenduste raamatupidamissüsteemi moderniseerimiseks, mis peaks käivituma 1. jaanuarist 2005; rõhutab, et algbilansi koostamine on otsustava tähtsusega edukaks üleminekuks kassapõhiselt raamatupidamissüsteemilt tekkepõhisele raamatupidamissüsteemile; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et 17. detsembril 2002. aastal kiitis komisjon heaks tegevusplaani Euroopa ühenduste raamatupidamissüsteemi moderniseerimiseks, mis peaks käivituma 1. jaanuarist 2005; rõhutab, et algbilansi koostamine on otsustava tähtsusega edukaks üleminekuks kassapõhiselt raamatupidamissüsteemilt tekkepõhisele raamatupidamissüsteemile;

Kontrollikoja 2003. aasta üldhinnang - puudub piisav kindlus

| 15. | märgib pettumusega, et “kontrollikojal puudub endiselt piisav kindlus selle kohta, kas järelevalvesüsteeme ja kontrolle tähtsamate eelarvevaldkondade suhtes rakendatakse tõhusalt, mis võimaldaks toime tulla riskidega seoses raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega” (0.4.); |
| --- | --- |

15.

märgib pettumusega, et “kontrollikojal puudub endiselt piisav kindlus selle kohta, kas järelevalvesüsteeme ja kontrolle tähtsamate eelarvevaldkondade suhtes rakendatakse tõhusalt, mis võimaldaks toime tulla riskidega seoses raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega” (0.4.);

Kontrollikoja erihinnang

| 16. | tuletab meelde kontrollikoja erijäreldusi seoses makseteks tehtavate kulutustega:






  — | põllumajandus: “... olukord vajab parandamist põllumajanduskulutuste osas tervikuna, et oleks võimalik korrigeerida järelevalvesüsteemides ja kontrollides tuvastatud olulisi puudusi” (Kinnitav avaldus, lõige VI (a)), |
| --- | --- | --- |

16.

tuletab meelde kontrollikoja erijäreldusi seoses makseteks tehtavate kulutustega:

—

põllumajandus: “... olukord vajab parandamist põllumajanduskulutuste osas tervikuna, et oleks võimalik korrigeerida järelevalvesüsteemides ja kontrollides tuvastatud olulisi puudusi” (Kinnitav avaldus, lõige VI (a)),

| — | tõukefondid: “... tuvastati endiselt puudujääke süsteemides, millega kontrollitakse ühenduse eelarve täitmist liikmesriikides ...” (Kinnitav avaldus, lõige VI(b)), |
| --- | --- |

—

tõukefondid: “... tuvastati endiselt puudujääke süsteemides, millega kontrollitakse ühenduse eelarve täitmist liikmesriikides ...” (Kinnitav avaldus, lõige VI(b)),

| — | sisepoliitika: “... ei ole järelevalvesüsteeme ja kontrolle veel piisavalt täiustatud, et oleks võimalik vältida maksete seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvaid olulisi vigu ...” (Kinnitav avaldus, lõige VI(c)), |
| --- | --- |

—

sisepoliitika: “... ei ole järelevalvesüsteeme ja kontrolle veel piisavalt täiustatud, et oleks võimalik vältida maksete seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvaid olulisi vigu ...” (Kinnitav avaldus, lõige VI(c)),

| — | välistegevus: “... on esmatähtis, et süsteemide ja kulude järelevalve ning kontrolli jaoks olulised elemendid toimiksid, võimaldamaks sisse viia vajalikud parandused” (Kinnitav avaldus, lõige VI(d)), |
| --- | --- |

—

välistegevus: “... on esmatähtis, et süsteemide ja kulude järelevalve ning kontrolli jaoks olulised elemendid toimiksid, võimaldamaks sisse viia vajalikud parandused” (Kinnitav avaldus, lõige VI(d)),

| — | ühinemiseelne abi: “... põhjustasid juba 2002. aastal tuvastatud puudujäägid järelevalvesüsteemides ja kontrollis vigu ja suuremaid riske, mõjutades tehingute seaduslikkust ja korrektsust” (Kinnitav avaldus, lõige VI(e)), |
| --- | --- |

—

ühinemiseelne abi: “... põhjustasid juba 2002. aastal tuvastatud puudujäägid järelevalvesüsteemides ja kontrollis vigu ja suuremaid riske, mõjutades tehingute seaduslikkust ja korrektsust” (Kinnitav avaldus, lõige VI(e)),

| — | halduskoostöö: “ühise ..., detsentraliseeritud ... ja kaudse tsentraliseeritud juhtimise ... raames, kus vead mõjutavad tehinguid olulisel määral, tuleb veelgi rohkem pingutada, et järelevalvesüsteem ja kontroll oleksid tõhusad ja kaasnevaid riske võidaks paremini käsitleda” (Kinnitav avaldus, lõige VIII); |
| --- | --- |

—

halduskoostöö: “ühise ..., detsentraliseeritud ... ja kaudse tsentraliseeritud juhtimise ... raames, kus vead mõjutavad tehinguid olulisel määral, tuleb veelgi rohkem pingutada, et järelevalvesüsteem ja kontroll oleksid tõhusad ja kaasnevaid riske võidaks paremini käsitleda” (Kinnitav avaldus, lõige VIII);

| 17. | märgib, et kontrollikoja leiud määratlevad selgelt aruannete aluseks olevate tehingute õiguspärasuse ja korrektsusega seotud põhiprobleemid eelkõige liikmesriigi tasandil ja vähemal määral ka komisjoni tasandil; |
| --- | --- |

17.

märgib, et kontrollikoja leiud määratlevad selgelt aruannete aluseks olevate tehingute õiguspärasuse ja korrektsusega seotud põhiprobleemid eelkõige liikmesriigi tasandil ja vähemal määral ka komisjoni tasandil;

| 18. | on arvamusel, et halduskoostöös ühenduse vahendite puhul peab komisjon edasilükkamatult kiiresti leidma viise parandada aruandekohustust liikmesriigi tasandil, tegeldes tõhusalt “delegeerimise ohuga”, mis tuleneb asjaolust, et komisjon, kes kannab lõplikku eelarvelist vastutust kõigi kulude eest, vastutab ka siis, kui ELi vahendeid kulutatakse halduskoostöös liikmesriikidega; |
| --- | --- |

18.

on arvamusel, et halduskoostöös ühenduse vahendite puhul peab komisjon edasilükkamatult kiiresti leidma viise parandada aruandekohustust liikmesriigi tasandil, tegeldes tõhusalt “delegeerimise ohuga”, mis tuleneb asjaolust, et komisjon, kes kannab lõplikku eelarvelist vastutust kõigi kulude eest, vastutab ka siis, kui ELi vahendeid kulutatakse halduskoostöös liikmesriikidega;

Delegeerimise oht

| 19. | märgib, et kui liikmesriigid vastutavad ELi eelarve lõviosa täitmise eest, kannab komisjon lõplikku vastutust täitmise ning - vastavalt Maastrichti lepinguga rakendatud lähimuspõhimõttega - seega ka kontrollimeetmete eest liikmesriikides ja komisjoni sees; |
| --- | --- |

19.

märgib, et kui liikmesriigid vastutavad ELi eelarve lõviosa täitmise eest, kannab komisjon lõplikku vastutust täitmise ning - vastavalt Maastrichti lepinguga rakendatud lähimuspõhimõttega - seega ka kontrollimeetmete eest liikmesriikides ja komisjoni sees;

| 20. | märgib, et vahetegemine ühenduse poliitika finantseerimise ja rakendamise vahel tekitab niinimetatud “delegeerimise ohu”, mis puudutab alljärgnevaid küsimusi:






  a) | tunnistamine, et liikmesriigid ja abisaajad ei pööra alati Euroopa raha kulutamisele samasugust tähelepanu kui riigi raha kulutamisele; |
| --- | --- | --- |

20.

märgib, et vahetegemine ühenduse poliitika finantseerimise ja rakendamise vahel tekitab niinimetatud “delegeerimise ohu”, mis puudutab alljärgnevaid küsimusi:

a)

tunnistamine, et liikmesriigid ja abisaajad ei pööra alati Euroopa raha kulutamisele samasugust tähelepanu kui riigi raha kulutamisele;

| b) | liikmesriikide kontrollistandardite ebaühtlane kvaliteet ja enamiku riiklike auditeerimisasutuste märkimisväärne mittekaasamine kinnitamaks, et Euroopa vahendeid kasutatakse korrektselt ja seaduspäraselt kavatsetud eesmärkidel; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide kontrollistandardite ebaühtlane kvaliteet ja enamiku riiklike auditeerimisasutuste märkimisväärne mittekaasamine kinnitamaks, et Euroopa vahendeid kasutatakse korrektselt ja seaduspäraselt kavatsetud eesmärkidel;

| c) | ülemäärane lootmine kontrollimehhanismide juriidilistele ja lepingulistele määratlustele, ilma igasuguse piisava püüdeta rajada komisjoni ja liikmesriikide haldusasutuste suhted headele valitsemis- ja raamatupidamistavadele; |
| --- | --- |

c)

ülemäärane lootmine kontrollimehhanismide juriidilistele ja lepingulistele määratlustele, ilma igasuguse piisava püüdeta rajada komisjoni ja liikmesriikide haldusasutuste suhted headele valitsemis- ja raamatupidamistavadele;

| d) | tagastusmehhanismide ex post olemus, mis juhib tähelepanu kõrvale vajaduselt võtta heastavad meetmed kasutusele nii varakult kui võimalik ja paljudel juhtudel lubab vigadel korduda liiga pika ajavahemiku vältel; |
| --- | --- |

d)

tagastusmehhanismide ex post olemus, mis juhib tähelepanu kõrvale vajaduselt võtta heastavad meetmed kasutusele nii varakult kui võimalik ja paljudel juhtudel lubab vigadel korduda liiga pika ajavahemiku vältel;

| e) | pikavõitu sündmusteahel eelarvekohustusest kuni lõpliku saajani, mis nõuab suuri jõupingutusi kontrolljälje järgimisel; |
| --- | --- |

e)

pikavõitu sündmusteahel eelarvekohustusest kuni lõpliku saajani, mis nõuab suuri jõupingutusi kontrolljälje järgimisel;

| f) | põhjalike valimikontrollide tegemise võimaluste piiratus, võrreldes tehingute koguarvuga; |
| --- | --- |

f)

põhjalike valimikontrollide tegemise võimaluste piiratus, võrreldes tehingute koguarvuga;

| 21. | on arvamusel, et neid probleeme ei saa lahendada üksnes keskselt kehtestatud kontrollidega ja et praegune olukord näitab selgelt vajadust uute vahendite järele, mis suurendaksid komisjoni arusaamist liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemidest; leiab, et üksnes piisavalt terviklik ex ante avalikustav avaldus ametliku teatisena ja iga-aastane ex post kinnitav avaldus iga liikmesriigi kõrgeimalt poliitiliselt ja juhtivalt organilt (rahandusminister) põhiliste tehingute õiguspärasuse ja korrektsuse kohta, nagu on korduvalt soovitanud komisjoni sisekontrolli teenistus (10), võimaldaks komisjonil täita oma kohustusi vastavalt asutamislepingu artiklile 274; |
| --- | --- |

21.

on arvamusel, et neid probleeme ei saa lahendada üksnes keskselt kehtestatud kontrollidega ja et praegune olukord näitab selgelt vajadust uute vahendite järele, mis suurendaksid komisjoni arusaamist liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemidest; leiab, et üksnes piisavalt terviklik ex ante avalikustav avaldus ametliku teatisena ja iga-aastane ex post kinnitav avaldus iga liikmesriigi kõrgeimalt poliitiliselt ja juhtivalt organilt (rahandusminister) põhiliste tehingute õiguspärasuse ja korrektsuse kohta, nagu on korduvalt soovitanud komisjoni sisekontrolli teenistus (10), võimaldaks komisjonil täita oma kohustusi vastavalt asutamislepingu artiklile 274;

| 22. | kutsub komisjoni üles esitama enne 1. oktoobrit 2005 esialgset aruannet, mis sillutaks tee liikmesriikidega sõlmitava protokollini, milles juhtiv organ (rahandusminister) deklareerib igal aastal enne väljamakseid, et paika on pandud nõuetele vastavad kontrollisüsteemid, mis võimaldavad anda adekvaatset kinnitust komisjoni aruandluseesmärkideks; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles esitama enne 1. oktoobrit 2005 esialgset aruannet, mis sillutaks tee liikmesriikidega sõlmitava protokollini, milles juhtiv organ (rahandusminister) deklareerib igal aastal enne väljamakseid, et paika on pandud nõuetele vastavad kontrollisüsteemid, mis võimaldavad anda adekvaatset kinnitust komisjoni aruandluseesmärkideks;

| 23. | soovitab, et nimetatud aruandes nõutaks, et iga-aastases avalikustavas avalduses sisalduks:






  a) | liikmesriigi juhtiva organi antud kontrollisüsteemide kirjeldus, |
| --- | --- | --- |

23.

soovitab, et nimetatud aruandes nõutaks, et iga-aastases avalikustavas avalduses sisalduks:

a)

liikmesriigi juhtiva organi antud kontrollisüsteemide kirjeldus,

| b) | kinnitus nende kontrollisüsteemide tõhususele, |
| --- | --- |

b)

kinnitus nende kontrollisüsteemide tõhususele,

| c) | vajaduse korral heastav tegevuskava, mille on koostanud liikmesriigi juhtiv organ komisjoniga konsulteerides, |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral heastav tegevuskava, mille on koostanud liikmesriigi juhtiv organ komisjoniga konsulteerides,

| d) | kirjelduse kinnitus riiklike auditeerimisasutuste või teise välise audiitori poolt, ja |
| --- | --- |

d)

kirjelduse kinnitus riiklike auditeerimisasutuste või teise välise audiitori poolt, ja

soovitab lisaks, et nimetatud aruandes täpsustataks komisjoni õigused avalikustavat avaldust kontrollida ja et loodaks selge seaduslik karistusi määrav võim, et mõjutada vastava liikmesriigi üldist rahastamist ebapiisava avalikustamise korral;

| 24. | ei pea asjakohaseks langetada otsus halduskoostöö poliitika assigneeringute osas pärast 2007. aastat algavaks perioodiks, andmata konkreetset vastust kontrollikoja märkustele ja parandamata oluliselt kontrollimehhanisme liikmesriikides; |
| --- | --- |

24.

ei pea asjakohaseks langetada otsus halduskoostöö poliitika assigneeringute osas pärast 2007. aastat algavaks perioodiks, andmata konkreetset vastust kontrollikoja märkustele ja parandamata oluliselt kontrollimehhanisme liikmesriikides;

| 25. | teavitab komisjoni ja nõukogu raskustest, mis puudutavad institutsioonidevahelise lepingu sõlmimist uue finantsperspektiivi kohta enne, kui iga liikmesriigi kõrgeima poliitilise ja juhtiva organi (rahandusminister) tehtud avalikustavate avalduste põhimõte, nagu kirjeldatakse lõigetes 21-23, on täiel määral heakskiitu leidnud ning kui selle operatiivne rakendamine on tehtud prioriteediks; |
| --- | --- |

25.

teavitab komisjoni ja nõukogu raskustest, mis puudutavad institutsioonidevahelise lepingu sõlmimist uue finantsperspektiivi kohta enne, kui iga liikmesriigi kõrgeima poliitilise ja juhtiva organi (rahandusminister) tehtud avalikustavate avalduste põhimõte, nagu kirjeldatakse lõigetes 21-23, on täiel määral heakskiitu leidnud ning kui selle operatiivne rakendamine on tehtud prioriteediks;

| 26. | on arvamusel, et Euroopa Liidu finantsjuhtimise progress pole võimalik ilma liikmesriikide aktiivse osaluseta ja et see “osalus” peab olema kinnitatud poliitilisel tasandil; |
| --- | --- |

26.

on arvamusel, et Euroopa Liidu finantsjuhtimise progress pole võimalik ilma liikmesriikide aktiivse osaluseta ja et see “osalus” peab olema kinnitatud poliitilisel tasandil;

| 27. | on veendunud, et rahandusminister eelistab kehtestada korralikult funktsioneerivad järelevalvesüsteemid ja kontrollid, selle asemel, et riskida selgitamisega oma riigi parlamendi ees, miks riigi rahast tuleb märkimisväärseid summasid Euroopa Liidule tagasi maksta; |
| --- | --- |

27.

on veendunud, et rahandusminister eelistab kehtestada korralikult funktsioneerivad järelevalvesüsteemid ja kontrollid, selle asemel, et riskida selgitamisega oma riigi parlamendi ees, miks riigi rahast tuleb märkimisväärseid summasid Euroopa Liidule tagasi maksta;

| 28. | kutsub komisjoni üles olema rangem makseasutuste järelevalve ja sallimatum ebapädevuse osas, kaaludes järgmiste meetmete teostatavust:






  — | nõuda kõikide makseasutuste iga-aastast auditeerimist välise audiitori poolt, |
| --- | --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles olema rangem makseasutuste järelevalve ja sallimatum ebapädevuse osas, kaaludes järgmiste meetmete teostatavust:

—

nõuda kõikide makseasutuste iga-aastast auditeerimist välise audiitori poolt,

| — | töötada välja tulemuseesmärgid, |
| --- | --- |

—

töötada välja tulemuseesmärgid,

| — | peatada maksed, kui selgelt määratletud tulemuseesmärke ei saavutata, ja tagada, et asutusi teavitatakse eelnevalt sellest halva toimimise paratamatust tagajärjest, |
| --- | --- |

—

peatada maksed, kui selgelt määratletud tulemuseesmärke ei saavutata, ja tagada, et asutusi teavitatakse eelnevalt sellest halva toimimise paratamatust tagajärjest,

| — | eemaldada asutused, mis järjekindlalt ei saavuta tulemuseesmärke, |
| --- | --- |

—

eemaldada asutused, mis järjekindlalt ei saavuta tulemuseesmärke,

| — | teha asutused finantsiliselt vastutavaks oma vigade eest; |
| --- | --- |

—

teha asutused finantsiliselt vastutavaks oma vigade eest;

Kontrollikoja kinnitav avaldus ...

| 29. | tuletab meelde, et Maastrichti lepingu jõustumisest alates tuleb kontrollikojal igal aastal esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus (tuntud kui “DAS”, mis on lühend prantsuskeelsest väljendist “Déclaration d'Assurance”) aruannete usaldusväärsuse ja aluseks olevate tehingute õiguspärasuse ja korrektsuse kohta; |
| --- | --- |

29.

tuletab meelde, et Maastrichti lepingu jõustumisest alates tuleb kontrollikojal igal aastal esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus (tuntud kui “DAS”, mis on lühend prantsuskeelsest väljendist “Déclaration d'Assurance”) aruannete usaldusväärsuse ja aluseks olevate tehingute õiguspärasuse ja korrektsuse kohta;

| 30. | rõhutab, et otsus kriteeriumite ja meetodi kohta, kuidas kontrollikoda kinnitava avalduseni jõuab, jäeti kontrollikoja otsustada ega ole seadusandliku võimu poolt ette kirjutatud; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et otsus kriteeriumite ja meetodi kohta, kuidas kontrollikoda kinnitava avalduseni jõuab, jäeti kontrollikoja otsustada ega ole seadusandliku võimu poolt ette kirjutatud;

| 31. | tuletab meelde, et esialgselt rajas kontrollikoda oma audiitorihinnangu täielikult statistilisele meetodile, mis seisnes üldvalimi otseses põhjalikus testimises ja kõige tõenäolisema veamäära väljaselgitamises; |
| --- | --- |

31.

tuletab meelde, et esialgselt rajas kontrollikoda oma audiitorihinnangu täielikult statistilisele meetodile, mis seisnes üldvalimi otseses põhjalikus testimises ja kõige tõenäolisema veamäära väljaselgitamises;

... ja sellele omased probleemid

| 32. | võtab järgnevalt kokku mõned piirangud, mis on kinnitavale avaldusele omased ja iseloomulikud, niivõrd kui neid elemente peaks arvesse võtma kinnitava avalduse analüüsi tulemuste hindamisel ja nende tulemuste mõju otsusele, kas kiita eelarve täitmine heaks või mitte, samuti võimalikud tulevased kinnitava avalduse meetodite parandused:






  a) | kinnitav avaldus on osa kontrollikoja tehtavast finantskontrollist; selle eesmärgiks on kinnitada aluseks olevate tehingute korrektsust ja õiguspärasust; tüüpilised finantskontrolli küsimused on: “kas aruanded esitavad õige ja ausa ülevaate?” ja “kui palju vigu tehingutes leiti?”; |
| --- | --- | --- |

32.

võtab järgnevalt kokku mõned piirangud, mis on kinnitavale avaldusele omased ja iseloomulikud, niivõrd kui neid elemente peaks arvesse võtma kinnitava avalduse analüüsi tulemuste hindamisel ja nende tulemuste mõju otsusele, kas kiita eelarve täitmine heaks või mitte, samuti võimalikud tulevased kinnitava avalduse meetodite parandused:

a)

kinnitav avaldus on osa kontrollikoja tehtavast finantskontrollist; selle eesmärgiks on kinnitada aluseks olevate tehingute korrektsust ja õiguspärasust; tüüpilised finantskontrolli küsimused on: “kas aruanded esitavad õige ja ausa ülevaate?” ja “kui palju vigu tehingutes leiti?”;

| b) | kinnitav avaldus on ainult kaudselt osa tulemusauditist (11), mis on ulatuselt laiem, sest uurib, kas ressursse kasutati optimaalsel viisil; tüüpiline tulemusauditi küsimus on: “kas ressursse kulutati mõistlikult ning kas kasutati säästlikult, tõhusalt ja mõjusalt?”; |
| --- | --- |

b)

kinnitav avaldus on ainult kaudselt osa tulemusauditist (11), mis on ulatuselt laiem, sest uurib, kas ressursse kasutati optimaalsel viisil; tüüpiline tulemusauditi küsimus on: “kas ressursse kulutati mõistlikult ning kas kasutati säästlikult, tõhusalt ja mõjusalt?”;

| c) | isegi kui kinnitav avaldus suudab näidata, et viis, kuidas ressursse kasutati, oli 100% korrektne ja õiguspärane, ei anna see ühtegi osutust selle kohta, kas vahendeid kulutati otstarbekalt, sest kinnitav avaldus ei saa esitada seda küsimust ega anda vastust; teisisõnu: raha võib olla täielikult raisatud, isegi kui seda on kasutatud täiesti korrektsel ja õiguspärasel viisil; |
| --- | --- |

c)

isegi kui kinnitav avaldus suudab näidata, et viis, kuidas ressursse kasutati, oli 100% korrektne ja õiguspärane, ei anna see ühtegi osutust selle kohta, kas vahendeid kulutati otstarbekalt, sest kinnitav avaldus ei saa esitada seda küsimust ega anda vastust; teisisõnu: raha võib olla täielikult raisatud, isegi kui seda on kasutatud täiesti korrektsel ja õiguspärasel viisil;

| d) | praegune keskendumine kulutuste õiguspärasusele ja korrektsusele ei aita teavitada seadusandjat ega avalikkust, kas raha on tõhusalt kasutatud; |
| --- | --- |

d)

praegune keskendumine kulutuste õiguspärasusele ja korrektsusele ei aita teavitada seadusandjat ega avalikkust, kas raha on tõhusalt kasutatud;

| e) | kinnitava avalduse lähenemine tuleneb poliitilisest tähelepanust, mida pööratakse “vajadusele” vähendada pettusi ja rikkumisi, kuid see ei aita märkimisväärselt kaasa raiskamise vähendamisele; |
| --- | --- |

e)

kinnitava avalduse lähenemine tuleneb poliitilisest tähelepanust, mida pööratakse “vajadusele” vähendada pettusi ja rikkumisi, kuid see ei aita märkimisväärselt kaasa raiskamise vähendamisele;

| f) | meedia tõlgendab käesolevat kinnitavat avaldust väga tihti valesti ja esitab negatiivset kinnitavat avaldust kui tõendust, et enam-vähem kõiki ELi vahendeid kasutatakse pettustes; taoline eksitav pilt võib avaldada negatiivset mõju kodanike suhtumisele teistesse ELi küsimustesse nagu põhiseadus või uus finantsperspektiiv; |
| --- | --- |

f)

meedia tõlgendab käesolevat kinnitavat avaldust väga tihti valesti ja esitab negatiivset kinnitavat avaldust kui tõendust, et enam-vähem kõiki ELi vahendeid kasutatakse pettustes; taoline eksitav pilt võib avaldada negatiivset mõju kodanike suhtumisele teistesse ELi küsimustesse nagu põhiseadus või uus finantsperspektiiv;

| g) | kinnitava avalduse lähenemine ei ole veel piisavalt võimeline määratlema progressi: kas kinnitav avaldus on positiivne või negatiivne; meetodeid tuleks edasi arendada, selleks et saada piisavalt teavet, mis osutaks, missuguseid parandusi on igas sektoris erinevates liikmesriikides aasta-aastalt tehtud; |
| --- | --- |

g)

kinnitava avalduse lähenemine ei ole veel piisavalt võimeline määratlema progressi: kas kinnitav avaldus on positiivne või negatiivne; meetodeid tuleks edasi arendada, selleks et saada piisavalt teavet, mis osutaks, missuguseid parandusi on igas sektoris erinevates liikmesriikides aasta-aastalt tehtud;

Käesolev kinnitava avalduse reform ...

| 33. | tunnistab, et viimastel aastatel on kontrollikoda võtnud tõstatunud kriitika teatavaks ja on püüdnud kinnitava avalduse meetodeid reformida, laiendades selle hindamisaluseid; |
| --- | --- |

33.

tunnistab, et viimastel aastatel on kontrollikoda võtnud tõstatunud kriitika teatavaks ja on püüdnud kinnitava avalduse meetodeid reformida, laiendades selle hindamisaluseid;

| 34. | märgib, et üldine kinnitav avaldus kajastab praegu omavahendite ja finantsperspektiivi iga tegevuspeatüki hindamiste koondtulemust ja et sektorite hinnangud põhinevad praegu neljal teabeallikal:






  a) | järelevalvesüsteemide ja kontrollide hindamine; |
| --- | --- | --- |

34.

märgib, et üldine kinnitav avaldus kajastab praegu omavahendite ja finantsperspektiivi iga tegevuspeatüki hindamiste koondtulemust ja et sektorite hinnangud põhinevad praegu neljal teabeallikal:

a)

järelevalvesüsteemide ja kontrollide hindamine;

| b) | tehingute sisuline kontrollimine; |
| --- | --- |

b)

tehingute sisuline kontrollimine;

| c) | aastategevuse aruannete ja komisjoni peadirektorite deklaratsioonide ülevaatamine; |
| --- | --- |

c)

aastategevuse aruannete ja komisjoni peadirektorite deklaratsioonide ülevaatamine;

| d) | teiste audiitorite asjassepuutuvate tulemuste hindamine; |
| --- | --- |

d)

teiste audiitorite asjassepuutuvate tulemuste hindamine;

... on samm õiges suunas, kuid see näib liiga tagasihoidlik

| 35. | märgib, et keskne küsimus kinnitava avalduse kontekstis peaks olema, kas ühenduse ja riigi tasandil rakendatud järelevalvesüsteemid ning kontrollid annavad komisjonile mõistliku kinnituse aluseks olevate tehingute õiguspärasuse ja korrektsuse kohta; |
| --- | --- |

35.

märgib, et keskne küsimus kinnitava avalduse kontekstis peaks olema, kas ühenduse ja riigi tasandil rakendatud järelevalvesüsteemid ning kontrollid annavad komisjonile mõistliku kinnituse aluseks olevate tehingute õiguspärasuse ja korrektsuse kohta;

| 36. | kutsub kontrollikoda üles jätkuvalt parandama üldise kinnitava avalduse esitust ja erakorralisi hindamisi, jätkates suunda reservatsioonide ulatuslikuma kirjelduse poole ning kaasates selgesõnalisemat ja spetsiifilisemat teavet puuduste kohta erinevates sektorites ja liikmesriikides, eesmärgiga kehtestada riskipõhisel lähenemisel koostatud operatiivne loetelu reservatsioonidest, mida saab aja jooksul jälgida; |
| --- | --- |

36.

kutsub kontrollikoda üles jätkuvalt parandama üldise kinnitava avalduse esitust ja erakorralisi hindamisi, jätkates suunda reservatsioonide ulatuslikuma kirjelduse poole ning kaasates selgesõnalisemat ja spetsiifilisemat teavet puuduste kohta erinevates sektorites ja liikmesriikides, eesmärgiga kehtestada riskipõhisel lähenemisel koostatud operatiivne loetelu reservatsioonidest, mida saab aja jooksul jälgida;

| 37. | mõistab, et tehingute valimi uurimise eesmärk ei ole enam kõige tõenäolisema veamäära arvutamine ja et kontrollimise tulemusi kaalutakse uue lähenemise kohaselt koos ülejäänud kolme samba tulemustega; |
| --- | --- |

37.

mõistab, et tehingute valimi uurimise eesmärk ei ole enam kõige tõenäolisema veamäära arvutamine ja et kontrollimise tulemusi kaalutakse uue lähenemise kohaselt koos ülejäänud kolme samba tulemustega;

| 38. | kutsub kontrollikoda - et hinnata, kas uus lähenemine on fundamentaalselt erinev esialgsest lähenemisest - andma edasist teavet suhete kohta sektoritele hinnangu kujundamise nelja informatsiooniallika vahel; |
| --- | --- |

38.

kutsub kontrollikoda - et hinnata, kas uus lähenemine on fundamentaalselt erinev esialgsest lähenemisest - andma edasist teavet suhete kohta sektoritele hinnangu kujundamise nelja informatsiooniallika vahel;

| 39. | kutsub kontrollikoda selgitama üksikasjalikult, millisel määral on õnnestunud saada audititulemusi “teistelt audiitoritelt” ja mis rolli on need tulemused mänginud kontrollikoja hinnangutes; märgib, et aastaaruandes puuduvad viited teiste audiitorite tulemustele; hindaks iseäranis teavet tulemuste ja raskuste kohta, mis kaasnevad koostööga “teiste audiitoritega” erinevates liikmesriikides, sest nende “teiste audiitorite” alla kuuluvad ka riiklikud auditeerimisasutused, mis on täielikult autonoomsed Euroopa institutsioonide suhtes; |
| --- | --- |

39.

kutsub kontrollikoda selgitama üksikasjalikult, millisel määral on õnnestunud saada audititulemusi “teistelt audiitoritelt” ja mis rolli on need tulemused mänginud kontrollikoja hinnangutes; märgib, et aastaaruandes puuduvad viited teiste audiitorite tulemustele; hindaks iseäranis teavet tulemuste ja raskuste kohta, mis kaasnevad koostööga “teiste audiitoritega” erinevates liikmesriikides, sest nende “teiste audiitorite” alla kuuluvad ka riiklikud auditeerimisasutused, mis on täielikult autonoomsed Euroopa institutsioonide suhtes;

| 40. | arvab, et ehkki see on samm õiges suunas, pole käesolev kinnitava avalduse reform piisav, et parandada eespool loetletud piiranguid ja puudujääke; tervitab tõsiasja, et uus lähenemine pakub mõningast arusaamist korrektsuse kohta sektorite kaupa, kuid kahetseb, et ülevaade kulutuste korrektsusest liikmesriikide kaupa pole endiselt piisavalt kättesaadav; leiab, et kinnitav avaldus on ikka veel instrument, mis põhineb liiga palju tehingute ja üksikute vigade analüüsil; leiab seetõttu, et tuleks tugevdada järelevalvesüsteemide ja kontrollide toimimise analüüsi, eesmärgiga teha konkreetseid ettepanekuid süsteemide parandamiseks ja tuvastatud puuduste päritolu määratlemiseks; |
| --- | --- |

40.

arvab, et ehkki see on samm õiges suunas, pole käesolev kinnitava avalduse reform piisav, et parandada eespool loetletud piiranguid ja puudujääke; tervitab tõsiasja, et uus lähenemine pakub mõningast arusaamist korrektsuse kohta sektorite kaupa, kuid kahetseb, et ülevaade kulutuste korrektsusest liikmesriikide kaupa pole endiselt piisavalt kättesaadav; leiab, et kinnitav avaldus on ikka veel instrument, mis põhineb liiga palju tehingute ja üksikute vigade analüüsil; leiab seetõttu, et tuleks tugevdada järelevalvesüsteemide ja kontrollide toimimise analüüsi, eesmärgiga teha konkreetseid ettepanekuid süsteemide parandamiseks ja tuvastatud puuduste päritolu määratlemiseks;

| 41. | kutsub kontrollikoda arendama edasi kvalitatiivset kinnitava avalduse lähenemist, et võtta piisaval määral arvesse paljude programmide mitmeaastast kestust ja vastavaid kompenseerivaid kontrolle, nagu ex post auditid ja raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise korrektsioonid, mis kaitsevad ELi eelarvet, tagades alusetult makstud summade tagasimaksmise; peab hinnatavaks, kui kontrollikoda esitaks selles olulises küsimuses eriaruande ja klaariks seeläbi suhte ex ante ja ex post kontrollide vahel; |
| --- | --- |

41.

kutsub kontrollikoda arendama edasi kvalitatiivset kinnitava avalduse lähenemist, et võtta piisaval määral arvesse paljude programmide mitmeaastast kestust ja vastavaid kompenseerivaid kontrolle, nagu ex post auditid ja raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise korrektsioonid, mis kaitsevad ELi eelarvet, tagades alusetult makstud summade tagasimaksmise; peab hinnatavaks, kui kontrollikoda esitaks selles olulises küsimuses eriaruande ja klaariks seeläbi suhte ex ante ja ex post kontrollide vahel;

| 42. | rõhutab, et ehkki kompenseerivad kontrollid on järelevalvesüsteemide ja kontrollide tähtsad elemendid, ei saa need kompenseerida puudusi järelevalvesüsteemides ja kontrollides ega - tõepoolest - ka poliitikaformuleeringut kui sellist; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et ehkki kompenseerivad kontrollid on järelevalvesüsteemide ja kontrollide tähtsad elemendid, ei saa need kompenseerida puudusi järelevalvesüsteemides ja kontrollides ega - tõepoolest - ka poliitikaformuleeringut kui sellist;

| 43. | kahetseb selles osas kasvava arvu viidete pärast eelotsustele ühenduse seadusandluse tõlgenduste ja kehtivuse suhtes; rõhutab, et tähtis on ühenduse õigusaktide nõrkust vältida, sest sel on negatiivne mõju liidu toimimisele ning see viib liikmesriikides juriidilise ebakindluseni isikute, institutsioonide ja ettevõtete seas, kellele õigusaktid kohalduvad; paneb tähele kontrollikoja ühemõttelist avaldust teadusuuringute raamprogrammide suhtes, kus “[maksete seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvad olulised vead] jäävad ... tõenäoliselt püsima, kui programme käsitlevaid eeskirju ümber ei vaadata” (Kinnitav avaldus, lõige VI(c)); |
| --- | --- |

43.

kahetseb selles osas kasvava arvu viidete pärast eelotsustele ühenduse seadusandluse tõlgenduste ja kehtivuse suhtes; rõhutab, et tähtis on ühenduse õigusaktide nõrkust vältida, sest sel on negatiivne mõju liidu toimimisele ning see viib liikmesriikides juriidilise ebakindluseni isikute, institutsioonide ja ettevõtete seas, kellele õigusaktid kohalduvad; paneb tähele kontrollikoja ühemõttelist avaldust teadusuuringute raamprogrammide suhtes, kus “[maksete seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvad olulised vead] jäävad ... tõenäoliselt püsima, kui programme käsitlevaid eeskirju ümber ei vaadata” (Kinnitav avaldus, lõige VI(c));

| 44. | kutsub komisjoni üles vähendama vea tekkimise võimalusi ühenduse rahastamise taotlemisel, tagades, et ühenduse õigusaktid sisaldavad selgeid ja toimivaid reegleid kulude vastuvõetavuse osas ning et see nõuab hoiatavate ja proportsionaalsete halduskaristuste kohaldamist, kui vastuvõetavad kulud on osutunud ülepakututeks; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni üles vähendama vea tekkimise võimalusi ühenduse rahastamise taotlemisel, tagades, et ühenduse õigusaktid sisaldavad selgeid ja toimivaid reegleid kulude vastuvõetavuse osas ning et see nõuab hoiatavate ja proportsionaalsete halduskaristuste kohaldamist, kui vastuvõetavad kulud on osutunud ülepakututeks;

Ühekordne audit

| 45. | tuletab meelde, et oma 10. aprilli 2002. aasta otsuse lõikes 48 heakskiidu andmise kohta komisjoni tegevusele Euroopa Liidu 2000. eelarveaasta üldeelarve täitmisel (12) soovis Euroopa Parlament kontrollikojalt arvamust “ELi eelarve suhtes ühekordse auditi mudeli juurutamise võimalikkuse kohta, kus iga kontrollitasand tugineb eelnevale, eesmärgiga vähendada auditeeritava koormust ja suurendada auditeerimistegevuste kvaliteeti, kuid ilma asjakohaste auditeerimisasutuste sõltumatust õõnestamata”; |
| --- | --- |

45.

tuletab meelde, et oma 10. aprilli 2002. aasta otsuse lõikes 48 heakskiidu andmise kohta komisjoni tegevusele Euroopa Liidu 2000. eelarveaasta üldeelarve täitmisel (12) soovis Euroopa Parlament kontrollikojalt arvamust “ELi eelarve suhtes ühekordse auditi mudeli juurutamise võimalikkuse kohta, kus iga kontrollitasand tugineb eelnevale, eesmärgiga vähendada auditeeritava koormust ja suurendada auditeerimistegevuste kvaliteeti, kuid ilma asjakohaste auditeerimisasutuste sõltumatust õõnestamata”;

| 46. | tuletab meelde, et komisjonil paluti sama otsusega valmistada ette aruanne samal teemal, ja märgib, et komisjon pole seda veel teinud; |
| --- | --- |

46.

tuletab meelde, et komisjonil paluti sama otsusega valmistada ette aruanne samal teemal, ja märgib, et komisjon pole seda veel teinud;

| 47. | tervitab kontrollikoja arvamust nr 2/2004 (13)“ühekordse auditi” mudeli kohta, mida Euroopa Parlament peab väga tähtsaks panuseks vaidlusse kinnitava avalduse teemal ja mis väärib seetõttu kõigi asjassepuutuvate lähemat tähelepanu; märgib, et arvamus ei ole “ühekordse auditi” mudeli kohta selle mõiste ranges tähenduses, mis tähendab, et tehing allutatakse ühele auditeerimisele ühe auditeerimisasutuse poolt, vaid eelkõige ja peamiselt “ühenduse sisekontrolli raamistiku (CICF)” kehtestamise kohta (lõige 3); |
| --- | --- |

47.

tervitab kontrollikoja arvamust nr 2/2004 (13)“ühekordse auditi” mudeli kohta, mida Euroopa Parlament peab väga tähtsaks panuseks vaidlusse kinnitava avalduse teemal ja mis väärib seetõttu kõigi asjassepuutuvate lähemat tähelepanu; märgib, et arvamus ei ole “ühekordse auditi” mudeli kohta selle mõiste ranges tähenduses, mis tähendab, et tehing allutatakse ühele auditeerimisele ühe auditeerimisasutuse poolt, vaid eelkõige ja peamiselt “ühenduse sisekontrolli raamistiku (CICF)” kehtestamise kohta (lõige 3);

| 48. | paneb erilise huviga tähele kontrollikoja soovitusi tõhusa ja mõjusa sisekontrolli raamistiku jaoks:






  a) | “ühiseid põhimõtteid ja standardeid... [tuleb] kohaldada kõigil valitsemistasandeil nii institutsioonides kui liikmesriikides” (lõige 57); |
| --- | --- | --- |

48.

paneb erilise huviga tähele kontrollikoja soovitusi tõhusa ja mõjusa sisekontrolli raamistiku jaoks:

a)

“ühiseid põhimõtteid ja standardeid... [tuleb] kohaldada kõigil valitsemistasandeil nii institutsioonides kui liikmesriikides” (lõige 57);

| b) | sisekontrollid peaksid “pakkuma mõistlikku” (mitte absoluutset) “kinnitust tehingute õiguspärasuse ja korrektsuse kohta ning säästlikkuse, mõjususe ja tõhususe põhimõttele vastamise kohta” (lõige 57); |
| --- | --- |

b)

sisekontrollid peaksid “pakkuma mõistlikku” (mitte absoluutset) “kinnitust tehingute õiguspärasuse ja korrektsuse kohta ning säästlikkuse, mõjususe ja tõhususe põhimõttele vastamise kohta” (lõige 57);

| c) | “kontrollide maksumus peab olema proportsioonis kasuga, mida nad rahalises ja poliitilises mõttes toovad” (lõige 57); |
| --- | --- |

c)

“kontrollide maksumus peab olema proportsioonis kasuga, mida nad rahalises ja poliitilises mõttes toovad” (lõige 57);

| d) | “süsteem peab põhinema loogilisel ahelstruktuuril, kus kontrollide läbiviimine, dokumenteerimine ja aruandlus toimub ühise standardi järgi, nii et see on usaldusväärne kõigile osapooltele” (lõige 57) (14); |
| --- | --- |

d)

“süsteem peab põhinema loogilisel ahelstruktuuril, kus kontrollide läbiviimine, dokumenteerimine ja aruandlus toimub ühise standardi järgi, nii et see on usaldusväärne kõigile osapooltele” (lõige 57) (14);

| 49. | imestab viimase 10 aasta jooksul traditsioonilisele kinnitava avalduse lähenemisele osaks saanud kriitika valguses, miks neid soovitusi ei avaldatud palju varem; |
| --- | --- |

49.

imestab viimase 10 aasta jooksul traditsioonilisele kinnitava avalduse lähenemisele osaks saanud kriitika valguses, miks neid soovitusi ei avaldatud palju varem;

| 50. | on arvamusel, et esitatud ühenduse sisekontrolli raamistiku struktuur võib olla tähtis instrument paremate ja tõhusamate järelevalve- ja kontrollisüsteemide saavutamiseks ja võib seeläbi aidata kaasa kinnitava avalduse meetodite väga vajalikule moderniseerimisele; |
| --- | --- |

50.

on arvamusel, et esitatud ühenduse sisekontrolli raamistiku struktuur võib olla tähtis instrument paremate ja tõhusamate järelevalve- ja kontrollisüsteemide saavutamiseks ja võib seeläbi aidata kaasa kinnitava avalduse meetodite väga vajalikule moderniseerimisele;

| 51. | rõhutab, et ELi vahendite kasutamiseks vajalik aruandekohustus algab liikmesriikides ning et iga liikmesriigi kõrgeima poliitilise ja juhtiva organi (rahandusminister) esitatavad avalikustavad avaldused, nagu kirjeldatakse lõigetes 21-23, peavad järelikult kuuluma lahutamatu osana ühenduse sisekontrolli raamistiku juurde; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et ELi vahendite kasutamiseks vajalik aruandekohustus algab liikmesriikides ning et iga liikmesriigi kõrgeima poliitilise ja juhtiva organi (rahandusminister) esitatavad avalikustavad avaldused, nagu kirjeldatakse lõigetes 21-23, peavad järelikult kuuluma lahutamatu osana ühenduse sisekontrolli raamistiku juurde;

| 52. | märgib, et ühenduse sisekontrolli raamistik asub - nagu selle nimigi osutab - “sisekontrolli” valdkonnas ega tegele seetõttu osalejatega “välise auditi” valdkonnas; |
| --- | --- |

52.

märgib, et ühenduse sisekontrolli raamistik asub - nagu selle nimigi osutab - “sisekontrolli” valdkonnas ega tegele seetõttu osalejatega “välise auditi” valdkonnas;

| 53. | kahetseb, et kontrollikoda pole teinud julgeid ettepanekuid riiklike auditeerimisasutuste osalemise kohta läbipaistvuse ja aruandekohustuse (hea avaliku halduse võtmeelemendid) suurendamisel liikmesriikide tasandil, eriti arvestades, et kontrollikoja audititulemused näitavad selgelt, et just seal on seda kõige rohkem vaja; |
| --- | --- |

53.

kahetseb, et kontrollikoda pole teinud julgeid ettepanekuid riiklike auditeerimisasutuste osalemise kohta läbipaistvuse ja aruandekohustuse (hea avaliku halduse võtmeelemendid) suurendamisel liikmesriikide tasandil, eriti arvestades, et kontrollikoja audititulemused näitavad selgelt, et just seal on seda kõige rohkem vaja;

| 54. | märgib ja tervitab Hollandi kontrollikoja algatust avaldada igal aastal “ELi suunitluse aruanne”, mis käsitleb finantsjuhtimist Euroopa Liidus ja esitab oma hinnangud ELi vahendite kasutamise järelevalve ja kontrolli kohta Hollandis (15); õhutab teisi riiklikke auditeerimisasutusi seda algatust järgima; |
| --- | --- |

54.

märgib ja tervitab Hollandi kontrollikoja algatust avaldada igal aastal “ELi suunitluse aruanne”, mis käsitleb finantsjuhtimist Euroopa Liidus ja esitab oma hinnangud ELi vahendite kasutamise järelevalve ja kontrolli kohta Hollandis (15); õhutab teisi riiklikke auditeerimisasutusi seda algatust järgima;

| 55. | kutsub komisjoni algatama arutelu eelarve täitmise eest vastutava asutusega, kutsub nõukogu ning - arvestades selle nõuetekohast iseseisvust - vaatlejana ka kontrollikoda koostama ühenduse sisekontrolli raamistiku rakendamiseks esimesel võimalusel sellekohast tegevuskava; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni algatama arutelu eelarve täitmise eest vastutava asutusega, kutsub nõukogu ning - arvestades selle nõuetekohast iseseisvust - vaatlejana ka kontrollikoda koostama ühenduse sisekontrolli raamistiku rakendamiseks esimesel võimalusel sellekohast tegevuskava;

| 56. | lisaks kutsub komisjoni üles tagama, et üksikasjalikes ettepanekutes, millega määratakse komisjoni poliitikaga seotud ettepanekute õiguslik raamistik liidu poliitilise projekti osana kuni 2013. aastani, võetaks täielikult arvesse ühenduse sisekontrolli raamistikus sisalduvaid elemente ning põhimõtet, mille kohaselt iga liikmesriigi kõrgeim poliitiline ja juhtiv organ (rahandusminister) esitab lõigetes 21-23 sätestatud iga-aastased teatised; |
| --- | --- |

56.

lisaks kutsub komisjoni üles tagama, et üksikasjalikes ettepanekutes, millega määratakse komisjoni poliitikaga seotud ettepanekute õiguslik raamistik liidu poliitilise projekti osana kuni 2013. aastani, võetaks täielikult arvesse ühenduse sisekontrolli raamistikus sisalduvaid elemente ning põhimõtet, mille kohaselt iga liikmesriigi kõrgeim poliitiline ja juhtiv organ (rahandusminister) esitab lõigetes 21-23 sätestatud iga-aastased teatised;

| 57. | kutsub kontrollikoda üles teavitama Euroopa Parlamendi pädevat komisjoni, kas komisjoni ettepanekud on kooskõlas “Ühenduse sisekontrolli raamistikuga” ja iga-aastaste avalikustavate avalduste põhimõttega; |
| --- | --- |

57.

kutsub kontrollikoda üles teavitama Euroopa Parlamendi pädevat komisjoni, kas komisjoni ettepanekud on kooskõlas “Ühenduse sisekontrolli raamistikuga” ja iga-aastaste avalikustavate avalduste põhimõttega;

Peadirektorite aasta tegevusaruannete ja deklaratsioonide parandamine

| 58. | tervitab tõsiasja, et kontrollikoda tõdes, et “komisjon analüüsis esimest korda, mil määral annavad järelevalvesüsteemid ja kontrollid kinnituse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta” ning et sellega võttis komisjon “endale vastutuse eelarve täitmise eest ..., käsitledes volitatud eelarvevahendite käsutajate esitatud dokumente kui enda omasid” (kontrollikoja 2003. aastaaruande lõige 1.58); |
| --- | --- |

58.

tervitab tõsiasja, et kontrollikoda tõdes, et “komisjon analüüsis esimest korda, mil määral annavad järelevalvesüsteemid ja kontrollid kinnituse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta” ning et sellega võttis komisjon “endale vastutuse eelarve täitmise eest ..., käsitledes volitatud eelarvevahendite käsutajate esitatud dokumente kui enda omasid” (kontrollikoja 2003. aastaaruande lõige 1.58);

| 59. | märgib samas, et kontrollikoda leidis (vt lõige 1.69, tabel 1.2, lõiked 5.57-5.62, 7.48, 8.36 ja 8.38), et “pole mõne talituse esitatud reservatsioonide maht ühilduv või piisavalt õigustatud võrreldes nendes avaldustes väljendatud kinnitustega” ning et hoolimata teatavatest edusammudest ei saa “erinevates finantsperspektiivi valdkondades ... iga-aastaseid tegevusaruandeid ja peadirektorite avaldusi süstemaatiliselt kasutada auditijärelduste alusena” (vt lõige 1.71 ja tabel 1.2); |
| --- | --- |

59.

märgib samas, et kontrollikoda leidis (vt lõige 1.69, tabel 1.2, lõiked 5.57-5.62, 7.48, 8.36 ja 8.38), et “pole mõne talituse esitatud reservatsioonide maht ühilduv või piisavalt õigustatud võrreldes nendes avaldustes väljendatud kinnitustega” ning et hoolimata teatavatest edusammudest ei saa “erinevates finantsperspektiivi valdkondades ... iga-aastaseid tegevusaruandeid ja peadirektorite avaldusi süstemaatiliselt kasutada auditijärelduste alusena” (vt lõige 1.71 ja tabel 1.2);

| 60. | kutsub komisjoni üles võtma arvesse kontrollikoja ülalmainitud tähelepanekuid ning esitama igas aasta tegevusaruandes abinõud, mida on võetud riskide ohjeldamiseks aluseks olevates tehingutes, ning hinnang nende tõhususele; eeldab, et sellised abinõud parandavad üldist riskide mõistmist ning tugevdavad riskiohjamise kultuuri komisjoni peadirektoraatides; märgib samas, et seda tuleb aidata ja toetada ühtse, keskselt juhitava riskiohjamise meetodite abil; |
| --- | --- |

60.

kutsub komisjoni üles võtma arvesse kontrollikoja ülalmainitud tähelepanekuid ning esitama igas aasta tegevusaruandes abinõud, mida on võetud riskide ohjeldamiseks aluseks olevates tehingutes, ning hinnang nende tõhususele; eeldab, et sellised abinõud parandavad üldist riskide mõistmist ning tugevdavad riskiohjamise kultuuri komisjoni peadirektoraatides; märgib samas, et seda tuleb aidata ja toetada ühtse, keskselt juhitava riskiohjamise meetodite abil;

| 61. | samuti kutsub komisjoni üles parandama aasta tegevusaruannete ja koondaruannete koostamisprotsessi ning tugevdama oma kinnituste esitusvormi, mille põhjal kontrollikoda saaks sõnastada oma kinnitava avalduse; võtab arvesse, et esimesed sammud selle protsessi mõistmiseks ning aasta tegevusaruannete, reservatsioonide ja avalduste sisulisemaks muutmisel on tehtud; kutsub komisjoni üles osutama hoolikat tähelepanu aruannete jätkuvale täiustamisele ning tugevdama nendes sisalduvatele tähelepanekutele reageerimist; kutsub komisjoni iga-aastastes tegevusaruannetes eriti selgitama kvalifikatsioonide, reservatsioonide ja teiste tähelepanekute määratlust, mis võiksid osutada eranditele reeglitest; |
| --- | --- |

61.

samuti kutsub komisjoni üles parandama aasta tegevusaruannete ja koondaruannete koostamisprotsessi ning tugevdama oma kinnituste esitusvormi, mille põhjal kontrollikoda saaks sõnastada oma kinnitava avalduse; võtab arvesse, et esimesed sammud selle protsessi mõistmiseks ning aasta tegevusaruannete, reservatsioonide ja avalduste sisulisemaks muutmisel on tehtud; kutsub komisjoni üles osutama hoolikat tähelepanu aruannete jätkuvale täiustamisele ning tugevdama nendes sisalduvatele tähelepanekutele reageerimist; kutsub komisjoni iga-aastastes tegevusaruannetes eriti selgitama kvalifikatsioonide, reservatsioonide ja teiste tähelepanekute määratlust, mis võiksid osutada eranditele reeglitest;

| 62. | kutsub komisjoni üles muutma iga-aastane kokkuvõttev aruanne konsolideeritud hindamisaruandeks komisjoni juhtimis- ja finantskontrolli kui terviku kohta; |
| --- | --- |

62.

kutsub komisjoni üles muutma iga-aastane kokkuvõttev aruanne konsolideeritud hindamisaruandeks komisjoni juhtimis- ja finantskontrolli kui terviku kohta;

| 63. | kutsub kontrollikoda üles viitama vajalikele tingimustele, mis võimaldaks tal võtta oma kinnitava avalduse sõnastamisel senisest enam arvesse aasta tegevusaruandeid ja deklaratsioone; |
| --- | --- |

63.

kutsub kontrollikoda üles viitama vajalikele tingimustele, mis võimaldaks tal võtta oma kinnitava avalduse sõnastamisel senisest enam arvesse aasta tegevusaruandeid ja deklaratsioone;

| 64. | kutsub komisjoni üles põhjalike koolitus- ja teabeprogrammide kaudu tagama, et kõik avalikud teenistujad oleksid teadlikud viisidest, kuidas neil on võimalik kanda ette igast väärtoimimise või halva juhtimise kahtlusest tavapärase hierarhiliste protsesside teel ja vajadusel informaatorite menetluste kaudu; |
| --- | --- |

64.

kutsub komisjoni üles põhjalike koolitus- ja teabeprogrammide kaudu tagama, et kõik avalikud teenistujad oleksid teadlikud viisidest, kuidas neil on võimalik kanda ette igast väärtoimimise või halva juhtimise kahtlusest tavapärase hierarhiliste protsesside teel ja vajadusel informaatorite menetluste kaudu;

Lisasoovitused

| 65. | kutsub komisjoni kaaluma võimalust koostada veamäärade hinnanguid sektorite ja liikmesriikide kaupa, kasutades juba toimuva auditeerimise ja liikmesriikide teostatud kontrollimiste käigus leitut, samuti koostada liikmesriikide esitatud teabe kvaliteedi analüüse ning avaldada tulemused aasta tegevusaruannetes ja aasta tegevusaruannete koondaruandes selliselt, et avaneks selge pilt liikmesriikide haldussüsteemide kvaliteedist seoses nende vastutusega ELi ees; |
| --- | --- |

65.

kutsub komisjoni kaaluma võimalust koostada veamäärade hinnanguid sektorite ja liikmesriikide kaupa, kasutades juba toimuva auditeerimise ja liikmesriikide teostatud kontrollimiste käigus leitut, samuti koostada liikmesriikide esitatud teabe kvaliteedi analüüse ning avaldada tulemused aasta tegevusaruannetes ja aasta tegevusaruannete koondaruandes selliselt, et avaneks selge pilt liikmesriikide haldussüsteemide kvaliteedist seoses nende vastutusega ELi ees;

| 66. | kutsub kontrollikoda lisama kinnitava avalduse tähelepanekutele ka hinnangu komisjoni ja üksikute liikmesriikide esitatud teabe korrektsusele ning hindama tehtud edusamme; |
| --- | --- |

66.

kutsub kontrollikoda lisama kinnitava avalduse tähelepanekutele ka hinnangu komisjoni ja üksikute liikmesriikide esitatud teabe korrektsusele ning hindama tehtud edusamme;

| 67. | palub komisjonil vaadata finantsmäärus läbi, et parandada selle kohaldamist ja arusaadavust ning suurendada kontrollimise mõjusust, analüüsides kriitilise pilguga kavandatud kontrollimiste kvantiteeti ja kvaliteeti; |
| --- | --- |

67.

palub komisjonil vaadata finantsmäärus läbi, et parandada selle kohaldamist ja arusaadavust ning suurendada kontrollimise mõjusust, analüüsides kriitilise pilguga kavandatud kontrollimiste kvantiteeti ja kvaliteeti;

| 68. | tuletab üksikutele volinikele meelde poliitilist vastutust tagada oma pädevusvaldkonna peadirektoraatide hea juhtimine ja kordab ettepanekut, et iga voliniku büroos, kus probleemide üleskerkimise varajase hoiatamise süsteemi on varem eiratud, oleks nõunik, kellele on muuhulgas erivolitused jälgida kõiki auditiaruandeid (nagu soovitatud Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2004. aasta resolutsioonis (16) Eurostati kohta); |
| --- | --- |

68.

tuletab üksikutele volinikele meelde poliitilist vastutust tagada oma pädevusvaldkonna peadirektoraatide hea juhtimine ja kordab ettepanekut, et iga voliniku büroos, kus probleemide üleskerkimise varajase hoiatamise süsteemi on varem eiratud, oleks nõunik, kellele on muuhulgas erivolitused jälgida kõiki auditiaruandeid (nagu soovitatud Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2004. aasta resolutsioonis (16) Eurostati kohta);

| 69. | märgib, et liikmesriikide suhtes kehtestavate võimalike sanktsioonide järjekindel tühistamine on põhjustanud liikmesriikide vastuseisu avalikustada rakendamisega seotud probleeme; palub komisjonil enam ergutada finantskontrolli õpetuslikke tahke ja võtta need tähelepanu keskmesse, edendades liikmesriikidevahelist teabevahetust, võrdlusuuringuid, riikide audiitorite osalemist auditimeeskondades ja ühisinvesteeringuid parematesse IT-süsteemidesse ning teostades ennetavaid auditeid, mis sanktsioonide kehtestamise asemel keskenduvad pigem nõustamisele; |
| --- | --- |

69.

märgib, et liikmesriikide suhtes kehtestavate võimalike sanktsioonide järjekindel tühistamine on põhjustanud liikmesriikide vastuseisu avalikustada rakendamisega seotud probleeme; palub komisjonil enam ergutada finantskontrolli õpetuslikke tahke ja võtta need tähelepanu keskmesse, edendades liikmesriikidevahelist teabevahetust, võrdlusuuringuid, riikide audiitorite osalemist auditimeeskondades ja ühisinvesteeringuid parematesse IT-süsteemidesse ning teostades ennetavaid auditeid, mis sanktsioonide kehtestamise asemel keskenduvad pigem nõustamisele;

| 70. | ootab, et komisjon esitaks oma järelaruandes igakülgse ülevaate otsustatud ja tehtud tegevustest, millega reageeriti kontrollikoja tähelepanekutele ja viidi ellu nende 2003. aasta aruandes ja kolmes varasemas aastaaruandes (2002, 2001, 2000) sisaldunud soovitusi; soovib, et komisjon lisaks oma järelaruandele üksikasjaliku abinõude nimekirja ja ajakava nende juhtumite kohta, mille osas pole tegevusi veel otsustatud ja/või tehtud; |
| --- | --- |

70.

ootab, et komisjon esitaks oma järelaruandes igakülgse ülevaate otsustatud ja tehtud tegevustest, millega reageeriti kontrollikoja tähelepanekutele ja viidi ellu nende 2003. aasta aruandes ja kolmes varasemas aastaaruandes (2002, 2001, 2000) sisaldunud soovitusi; soovib, et komisjon lisaks oma järelaruandele üksikasjaliku abinõude nimekirja ja ajakava nende juhtumite kohta, mille osas pole tegevusi veel otsustatud ja/või tehtud;

| 71. | kutsub kontrollikoda üles koostama aastaaruannet, kus oleks näidatud kontrollikoja enda tegevused, selle suutlikkus saavutada oma eesmärke, ühikukulud, olulisemad arendusvaldkonnad ja muud institutsiooni tööd puudutavad tegurid; märgib, et selline tegevusaruanne oleks ühtlasi suurepärane võimalus avaldada teavet kinnitava avalduse ajakohastamise kohta ja muude arengute kohta kontrollikoja auditeerimistoimingutes; |
| --- | --- |

71.

kutsub kontrollikoda üles koostama aastaaruannet, kus oleks näidatud kontrollikoja enda tegevused, selle suutlikkus saavutada oma eesmärke, ühikukulud, olulisemad arendusvaldkonnad ja muud institutsiooni tööd puudutavad tegurid; märgib, et selline tegevusaruanne oleks ühtlasi suurepärane võimalus avaldada teavet kinnitava avalduse ajakohastamise kohta ja muude arengute kohta kontrollikoja auditeerimistoimingutes;

| 72. | lisaks kutsub kontrollikoda üles uurima võimalust avaldada oma kodulehel auditijuhend ja teave kinnitava avalduse lähenemise kohta; |
| --- | --- |

72.

lisaks kutsub kontrollikoda üles uurima võimalust avaldada oma kodulehel auditijuhend ja teave kinnitava avalduse lähenemise kohta;

| 73. | tervitab nõukogu kava “jätkuvalt tõhustada tegelemist auditeerimise ja finantskontrolli küsimustega, et nõukogu kinnitamissoovituse protsess oleks korrektsem ja tõhusam” (17); |
| --- | --- |

73.

tervitab nõukogu kava “jätkuvalt tõhustada tegelemist auditeerimise ja finantskontrolli küsimustega, et nõukogu kinnitamissoovituse protsess oleks korrektsem ja tõhusam” (17);

| 74. | kutsub kontrollikoda korraldama delegeeritud kulutuste üle igal aastal mitmeid “võrdlusauditeid”, mis avaldatakse eriaruannetes ja mille puhul:






  — | auditeeritakse kõigi 25 liikmesriigi sama programmi või tegevusvaldkonda, |
| --- | --- | --- |

74.

kutsub kontrollikoda korraldama delegeeritud kulutuste üle igal aastal mitmeid “võrdlusauditeid”, mis avaldatakse eriaruannetes ja mille puhul:

—

auditeeritakse kõigi 25 liikmesriigi sama programmi või tegevusvaldkonda,

| — | teavitatakse tulemustest iga liikmesriigi osas avalikult ja läbipaistvalt, et oleks võimalik võrrelda, |
| --- | --- |

—

teavitatakse tulemustest iga liikmesriigi osas avalikult ja läbipaistvalt, et oleks võimalik võrrelda,

ning kutsub kontrollikoda teostama neist tulenevates punktides tulevikus järelauditeid, et jälgida edasisi arenguid;

| 75. | Kutsub nõukogu üles tegema koostööd Euroopa Parlamendi ja komisjoniga, et muuta tervikliku kontrolli ja auditi raamistiku loomine prioriteetseks ning anda neile vajalik poliitiline tõuge, rajades kõrgetasemelise ekspertgrupi, mis:






  i) | koosneb reast kogemustega ELi institutsioonide, riikide kontrolliasutuste ja rahandusministeeriumide juhtivatest tegelastest, samuti rahvusvaheliste kontrolliüksuste ekspertidest; |
| --- | --- | --- |

75.

Kutsub nõukogu üles tegema koostööd Euroopa Parlamendi ja komisjoniga, et muuta tervikliku kontrolli ja auditi raamistiku loomine prioriteetseks ning anda neile vajalik poliitiline tõuge, rajades kõrgetasemelise ekspertgrupi, mis:

i)

koosneb reast kogemustega ELi institutsioonide, riikide kontrolliasutuste ja rahandusministeeriumide juhtivatest tegelastest, samuti rahvusvaheliste kontrolliüksuste ekspertidest;

| ii) | valmistab ette tegevuskava projekti sise- ja väliskontrolli ühtse keskkonna loomiseks, pöörates erilist tähelepanu halduskoostööle; |
| --- | --- |

ii)

valmistab ette tegevuskava projekti sise- ja väliskontrolli ühtse keskkonna loomiseks, pöörates erilist tähelepanu halduskoostööle;

| iii) | määratleb võimalikud põhiseaduslikud, poliitilised ja administratiivsed takistused, mis tuleb ületada, et riiklikud kontrolliasutused mängiksid aktiivset rolli liidu eelarve kaudu koondatud maksumaksja raha kaitsmisel; |
| --- | --- |

iii)

määratleb võimalikud põhiseaduslikud, poliitilised ja administratiivsed takistused, mis tuleb ületada, et riiklikud kontrolliasutused mängiksid aktiivset rolli liidu eelarve kaudu koondatud maksumaksja raha kaitsmisel;

| iv) | teostab võimalikult kiiret aruandlust nõukogule, komisjonile ja Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

iv)

teostab võimalikult kiiret aruandlust nõukogule, komisjonile ja Euroopa Parlamendile;

| 76. | kutsub nõukogu esindajat teavitama pädevat komisjoni kord aastas eksperdigrupi töö käigust, tagades sellega tegevuse pidevuse; |
| --- | --- |

76.

kutsub nõukogu esindajat teavitama pädevat komisjoni kord aastas eksperdigrupi töö käigust, tagades sellega tegevuse pidevuse;

| 77. | peab äärmiselt vajalikuks uurida, kuidas riikide auditeerimisinstantsid saaksid mängida protsessis suuremat rolli, pidades meeles, et nad on sõltumatud instantsid ning et neil ei pruugi olla alati piisavalt teadmisi ELi õigusest; kutsub kontrollikoda üles esitama Euroopa Liidu kontrolliasutuste ja kontrollikoja presidentide kontaktkomitee töö tulemuste (sealhulgas tasuvus-)hinnangu ning samuti kontrollikoja arvamuse, kas laienemine võiks selle organi rolli taaselustada; |
| --- | --- |

77.

peab äärmiselt vajalikuks uurida, kuidas riikide auditeerimisinstantsid saaksid mängida protsessis suuremat rolli, pidades meeles, et nad on sõltumatud instantsid ning et neil ei pruugi olla alati piisavalt teadmisi ELi õigusest; kutsub kontrollikoda üles esitama Euroopa Liidu kontrolliasutuste ja kontrollikoja presidentide kontaktkomitee töö tulemuste (sealhulgas tasuvus-)hinnangu ning samuti kontrollikoja arvamuse, kas laienemine võiks selle organi rolli taaselustada;

| 78. | leiab veel, et vajalik võib olla analüüs selle kohta, kas tsentraliseeritud kontrollikoja praegust struktuuri ja toimimispõhimõtteid tuleks reformida; meenutab, et praegu on kontrollikojal 25 liiget ja 736 töötajat, kellest 325 on kutselised audiitorid (ametijärgud A ja B), 275 töötavad auditigruppides (ametijärgud A ja B) ning 50 liikmete büroodes (ametijärk A); |
| --- | --- |

78.

leiab veel, et vajalik võib olla analüüs selle kohta, kas tsentraliseeritud kontrollikoja praegust struktuuri ja toimimispõhimõtteid tuleks reformida; meenutab, et praegu on kontrollikojal 25 liiget ja 736 töötajat, kellest 325 on kutselised audiitorid (ametijärgud A ja B), 275 töötavad auditigruppides (ametijärgud A ja B) ning 50 liikmete büroodes (ametijärk A);

| 79. | kahetseb, et ajaliste piirangute tõttu ei ole tal võimalik osutada nõukogu soovitusele väärilist tähelepanu, ning kutsub komisjoni üles esitama - ja nõukogu vastu võtma - järgmist ettepanekut finantsmääruse artikli 145 lõike 1 muutmiseks:
  “Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament heakskiidu komisjoni tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne aasta n + 2 30. juunit” |
| --- | --- |

79.

kahetseb, et ajaliste piirangute tõttu ei ole tal võimalik osutada nõukogu soovitusele väärilist tähelepanu, ning kutsub komisjoni üles esitama - ja nõukogu vastu võtma - järgmist ettepanekut finantsmääruse artikli 145 lõike 1 muutmiseks:

“Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament heakskiidu komisjoni tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne aasta n + 2 30. juunit”

| 80. | kutsub presidenti üles, et ta käsitleks oma kõnes järgmisel Euroopa Ülemkogul vajadust tõhustada Euroopa Liidult saadud vahendite finantshaldust liikmesriikides; |
| --- | --- |

80.

kutsub presidenti üles, et ta käsitleks oma kõnes järgmisel Euroopa Ülemkogul vajadust tõhustada Euroopa Liidult saadud vahendite finantshaldust liikmesriikides;

B.   KÜSIMUSED VALDKONNITI

Omavahendid

| 81. | juhib tähelepanu, et rahvamajanduse kogutulu alusel arvutatud omavahendite osakaal kasvab pidevalt ja moodustab peatselt kaks kolmandikku omavahenditest; seetõttu väljendab toetust kontrollikoja soovitusele (lõige 3.48), et komisjon teostaks riikide raamatupidamisaruannetest pärit olevate alusandmete otsesemaid kontrollimisi; |
| --- | --- |

81.

juhib tähelepanu, et rahvamajanduse kogutulu alusel arvutatud omavahendite osakaal kasvab pidevalt ja moodustab peatselt kaks kolmandikku omavahenditest; seetõttu väljendab toetust kontrollikoja soovitusele (lõige 3.48), et komisjon teostaks riikide raamatupidamisaruannetest pärit olevate alusandmete otsesemaid kontrollimisi;

Põllumajandus, loomatervis ja meetmed pettusega võitlemiseks

Alusetult makstud summade tagasimaksmine

| 82. | kutsub liikmesriike üles esitama iga kolme kuu järel rikkumisjuhtude aruande, võttes samas arvesse, et erandjuhtudel võivad liikmesriigid taotleda erandit; ootab, et liikmesriikide pädevad teenistused oleksid piisavalt töötajatega komplekteeritud ja koolitatud, ning ootab, et kõik liikmesriigid, kaasa arvatud Saksamaa, Kreeka ja Hispaania, kasutaksid elektroonilist aruandlust hiljemalt juulist 2005; kutsub komisjoni üles mitte hiljem kui septembris 2005 teavitama pädevat komisjoni selles valdkonnas saavutatud edust; |
| --- | --- |

82.

kutsub liikmesriike üles esitama iga kolme kuu järel rikkumisjuhtude aruande, võttes samas arvesse, et erandjuhtudel võivad liikmesriigid taotleda erandit; ootab, et liikmesriikide pädevad teenistused oleksid piisavalt töötajatega komplekteeritud ja koolitatud, ning ootab, et kõik liikmesriigid, kaasa arvatud Saksamaa, Kreeka ja Hispaania, kasutaksid elektroonilist aruandlust hiljemalt juulist 2005; kutsub komisjoni üles mitte hiljem kui septembris 2005 teavitama pädevat komisjoni selles valdkonnas saavutatud edust;

| 83. | märgib, et komisjon vastutab oma suutmatuse eest saada tagasi vähemalt 1 120 miljoni euro väärtuses väljamakseid, mis on tehtud vahemikus 1971 kuni september 2004; peab sellist olukorda lubamatuks ning leiab, et liikmesriigid ja komisjon ei ole üles näidanud nõutavat hoolsust; ootab 2004. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajaks aruannet sellest, kuidas ja millal see raha sisse nõutakse; märgib, et praegusel ajal käivad kohtutes vaidlused 812 miljoni euro üle ning et ka see summa võib olla tagasi saadav; lisaks ootab hinnangut selle kohta, kuidas mõjutab tagasisaamise edukust makseasutusele makstav 20% preemia; |
| --- | --- |

83.

märgib, et komisjon vastutab oma suutmatuse eest saada tagasi vähemalt 1 120 miljoni euro väärtuses väljamakseid, mis on tehtud vahemikus 1971 kuni september 2004; peab sellist olukorda lubamatuks ning leiab, et liikmesriigid ja komisjon ei ole üles näidanud nõutavat hoolsust; ootab 2004. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajaks aruannet sellest, kuidas ja millal see raha sisse nõutakse; märgib, et praegusel ajal käivad kohtutes vaidlused 812 miljoni euro üle ning et ka see summa võib olla tagasi saadav; lisaks ootab hinnangut selle kohta, kuidas mõjutab tagasisaamise edukust makseasutusele makstav 20% preemia;

| 84. | kutsub komisjoni tegema finantsmääruse läbivaatamise ettevalmistamise käigus ettepaneku muuta sissenõudmise reegleid lihtsamateks ja sidusamateks; ootab konsulteerimist selles küsimuses enne komisjoni ettepaneku lõplikku väljatöötamist; |
| --- | --- |

84.

kutsub komisjoni tegema finantsmääruse läbivaatamise ettevalmistamise käigus ettepaneku muuta sissenõudmise reegleid lihtsamateks ja sidusamateks; ootab konsulteerimist selles küsimuses enne komisjoni ettepaneku lõplikku väljatöötamist;

| 85. | märgib, et komisjon on 2005. aasta märtsiks läbi vaadanud kõik ligikaudu 4000 eeskirjade rikkumise juhtu (442 rasket juhtu ja 3500 kergemat juhtu), mis toimusid vaatlusperioodil; |
| --- | --- |

85.

märgib, et komisjon on 2005. aasta märtsiks läbi vaadanud kõik ligikaudu 4000 eeskirjade rikkumise juhtu (442 rasket juhtu ja 3500 kergemat juhtu), mis toimusid vaatlusperioodil;

| 86. | tervitab komisjoni kavatsust täpsustada “musta nimekirja”, kus on ära toodud operaatorid, kelle ebakorrektsete väljamaksete summa ületab 100 000 eurot; |
| --- | --- |

86.

tervitab komisjoni kavatsust täpsustada “musta nimekirja”, kus on ära toodud operaatorid, kelle ebakorrektsete väljamaksete summa ületab 100 000 eurot;

| 87. | nõuab, et komisjon peab saavutama mõõdetavaid tulemusi, esitades tulevikuks reaalselt võrreldavaid eesmärke ning andes edusammudest korrapäraselt aru vastutavale parlamendikomisjonile. |
| --- | --- |

87.

nõuab, et komisjon peab saavutama mõõdetavaid tulemusi, esitades tulevikuks reaalselt võrreldavaid eesmärke ning andes edusammudest korrapäraselt aru vastutavale parlamendikomisjonile.

| 88. | palub komisjonil parandada järelevalvet makseasutuste üle, kes vastutavad ühise põllumajanduspoliitika rakendamise eest; toob välja, et enne ühinemist pidi komisjon uute liikmesriikide makseasutusi tunnustama; nõuab, et komisjon jätkaks seda tava ja esitaks Euroopa Parlamendile aruande komisjoni võimaluse kohta anda heakskiit makseasutustele praegustes liikmesriikides; |
| --- | --- |

88.

palub komisjonil parandada järelevalvet makseasutuste üle, kes vastutavad ühise põllumajanduspoliitika rakendamise eest; toob välja, et enne ühinemist pidi komisjon uute liikmesriikide makseasutusi tunnustama; nõuab, et komisjon jätkaks seda tava ja esitaks Euroopa Parlamendile aruande komisjoni võimaluse kohta anda heakskiit makseasutustele praegustes liikmesriikides;

Veiste identimise ja registreerimise süsteem

| 89. | märgib, et ühtsete standardite puudumise tõttu ei võimalda liikmesriikide identimis- ja registreerimisandmebaasid andmevahetust; kahetseb, et see võib muuta võimatuks loomade liikumise jälgimise üle riigipiiride; |
| --- | --- |

89.

märgib, et ühtsete standardite puudumise tõttu ei võimalda liikmesriikide identimis- ja registreerimisandmebaasid andmevahetust; kahetseb, et see võib muuta võimatuks loomade liikumise jälgimise üle riigipiiride;

| 90. | võtab arvesse, et praegused eeskirjad ei võimalda komisjonil välja töötada kohustuslikke reegleid riiklike andmebaaside ühildamiseks; arvestades kontrollikoja eriaruandes leituga, kutsub komisjoni üles esitama õigusakti ettepanekut, mis suurendaks komisjoni täitevvõimu, nii et oleks võimalik tagada riiklike andmebaaside ühilduvus; |
| --- | --- |

90.

võtab arvesse, et praegused eeskirjad ei võimalda komisjonil välja töötada kohustuslikke reegleid riiklike andmebaaside ühildamiseks; arvestades kontrollikoja eriaruandes leituga, kutsub komisjoni üles esitama õigusakti ettepanekut, mis suurendaks komisjoni täitevvõimu, nii et oleks võimalik tagada riiklike andmebaaside ühilduvus;

| 91. | kutsub komisjoni üles esitama olemasoleva õiguse raames juhiseid ja nõuandeid andmevahetuse tõhustamiseks, seda eriti uutele liikmesriikidele, kes tegelevad praegu oma riiklike andmebaaside loomisega; |
| --- | --- |

91.

kutsub komisjoni üles esitama olemasoleva õiguse raames juhiseid ja nõuandeid andmevahetuse tõhustamiseks, seda eriti uutele liikmesriikidele, kes tegelevad praegu oma riiklike andmebaaside loomisega;

| 92. | sedastab, et praeguse kõrvamärkide süsteemi asendamine elektroonilise identimisega aitaks lisaks loomade heaolu parandamisele kaasa ka loomade paremale jälgitavusele, kui nad liiguvad ühest liikmesriigist teise ning nendel elektroonilistel seadmetel hoitav teave on ühtlustatud; palub komisjonil esitada konkreetne ettepanek, kuidas oleks võimalik kasutada elektroonilist identimist kõrvamärkide asemel; juhib tähelepanu, et see ettepanek peab andma komisjonile sellised rakendusvolitused, mis võimaldaksid ühtsete standardite kehtestamist vastavatel elektroonilistel seadmetel hoitavale teabele; on arvamusel, et tehnoloogia elektroonilise identimissüsteemi sisseviimiseks peab vastama asjakohastele standarditele enne selle võimalikku rakendamist; |
| --- | --- |

92.

sedastab, et praeguse kõrvamärkide süsteemi asendamine elektroonilise identimisega aitaks lisaks loomade heaolu parandamisele kaasa ka loomade paremale jälgitavusele, kui nad liiguvad ühest liikmesriigist teise ning nendel elektroonilistel seadmetel hoitav teave on ühtlustatud; palub komisjonil esitada konkreetne ettepanek, kuidas oleks võimalik kasutada elektroonilist identimist kõrvamärkide asemel; juhib tähelepanu, et see ettepanek peab andma komisjonile sellised rakendusvolitused, mis võimaldaksid ühtsete standardite kehtestamist vastavatel elektroonilistel seadmetel hoitavale teabele; on arvamusel, et tehnoloogia elektroonilise identimissüsteemi sisseviimiseks peab vastama asjakohastele standarditele enne selle võimalikku rakendamist;

Suu- ja sõrataudi ohjeldamise abinõude juhtimine ja järelevalve

| 93. | märgib, et ühenduse õigusnormide kohaselt peab komisjon esitama iga kolme aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande suu- ja sõrataudi vastaste abinõude rakendamise ja sellega seotud ühenduse väljaminekute kohta; kahetseb, et seni ei ole komisjon seda kohustust täitnud; palub komisjonil 2006. aastast alates esitada selline igakülgne hinnang iga kolme aasta järel; leiab, et see hinnang peab arvestama ühenduse strateegia tasuvuse analüüse; |
| --- | --- |

93.

märgib, et ühenduse õigusnormide kohaselt peab komisjon esitama iga kolme aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande suu- ja sõrataudi vastaste abinõude rakendamise ja sellega seotud ühenduse väljaminekute kohta; kahetseb, et seni ei ole komisjon seda kohustust täitnud; palub komisjonil 2006. aastast alates esitada selline igakülgne hinnang iga kolme aasta järel; leiab, et see hinnang peab arvestama ühenduse strateegia tasuvuse analüüse;

| 94. | rõhutab, et hoolikalt tuleb jälgida mitte üksnes õigusnormide formaalset ülevõtmist, vaid ka nende tõhusat rakendamist liikmesriikides; nõuab, et komisjon ergutaks veelgi uuringuid vaktsiinide ja testimismeetodite alal ning ajakohastaks uuringut liikmesriikide veterinaarteenistuste võimekuse kohta tagada õigeaegselt tõhus taudiohje; |
| --- | --- |

94.

rõhutab, et hoolikalt tuleb jälgida mitte üksnes õigusnormide formaalset ülevõtmist, vaid ka nende tõhusat rakendamist liikmesriikides; nõuab, et komisjon ergutaks veelgi uuringuid vaktsiinide ja testimismeetodite alal ning ajakohastaks uuringut liikmesriikide veterinaarteenistuste võimekuse kohta tagada õigeaegselt tõhus taudiohje;

| 95. | täheldab, et viimasel aastakümnel on loomade transport ühisturul mitmekordistunud, samas kui loomade liikumise jälgitavuse ja transporditavate loomade heaolu probleemid ei ole veel rahuldavalt lahendatud; palub komisjonil kaaluda edaspidi võimalust vähendada loomade transporti, kasutades senisest rohkem kohalikke tapamaju; kutsub lisaks komisjoni üles astuma kohe samme haigete või vigastatud loomade transpordi vähendamiseks; |
| --- | --- |

95.

täheldab, et viimasel aastakümnel on loomade transport ühisturul mitmekordistunud, samas kui loomade liikumise jälgitavuse ja transporditavate loomade heaolu probleemid ei ole veel rahuldavalt lahendatud; palub komisjonil kaaluda edaspidi võimalust vähendada loomade transporti, kasutades senisest rohkem kohalikke tapamaju; kutsub lisaks komisjoni üles astuma kohe samme haigete või vigastatud loomade transpordi vähendamiseks;

| 96. | peab tähtsaks rõhutada talunike olulist rolli ühenduse strateegias taudi ennetamiseks ja ohjeldamiseks; kutsub komisjoni üles esitama nõukogule ja Euroopa Parlamendile seadusandlik algatus, mis paneks liikmesriikidelt talunikele makstavad ühenduse hüvitised taudivastaste abinõude eest sõltuma sellest, kas talunikud täidavad oma kohustust teavitada kiiresti kõigist taudijuhtumitest; |
| --- | --- |

96.

peab tähtsaks rõhutada talunike olulist rolli ühenduse strateegias taudi ennetamiseks ja ohjeldamiseks; kutsub komisjoni üles esitama nõukogule ja Euroopa Parlamendile seadusandlik algatus, mis paneks liikmesriikidelt talunikele makstavad ühenduse hüvitised taudivastaste abinõude eest sõltuma sellest, kas talunikud täidavad oma kohustust teavitada kiiresti kõigist taudijuhtumitest;

| 97. | sedastab, et vajalik on finantsraamistiku täiendav selgitamine, et tagada talunike võrdne kohtlemine ja kompensatsiooni arvutamise läbipaistvus; juhib tähelepanu, et oma 17. detsembri 2002. aasta resolutsioonis 2001. aasta suu- ja sõrataudi kriisi kohta (18) pidas Euroopa Parlament kompensatsiooni õiglast jaotamist möödapääsmatuks vahendiks pettuste vältimisel; palub komisjonil korrastada erinevate loomahaiguste hüvitiste määrad ning kehtestada kasutuskõlblikud arvutuskriteeriumid, näiteks looma turuväärtus; tunnistab, et taudi puhkemise korral puudub lihakarja, tõuloomade ning tõuraamatusse kantud loomade selgelt määratletud turuväärtus, see on määratletud vaid tapaloomade puhul; |
| --- | --- |

97.

sedastab, et vajalik on finantsraamistiku täiendav selgitamine, et tagada talunike võrdne kohtlemine ja kompensatsiooni arvutamise läbipaistvus; juhib tähelepanu, et oma 17. detsembri 2002. aasta resolutsioonis 2001. aasta suu- ja sõrataudi kriisi kohta (18) pidas Euroopa Parlament kompensatsiooni õiglast jaotamist möödapääsmatuks vahendiks pettuste vältimisel; palub komisjonil korrastada erinevate loomahaiguste hüvitiste määrad ning kehtestada kasutuskõlblikud arvutuskriteeriumid, näiteks looma turuväärtus; tunnistab, et taudi puhkemise korral puudub lihakarja, tõuloomade ning tõuraamatusse kantud loomade selgelt määratletud turuväärtus, see on määratletud vaid tapaloomade puhul;

| 98. | rõhutab, et kuna rahvatervis on kogu ühiskonna huvides, peavad avalikud vahendid olema jätkuvalt ühenduse taudidega võitlemise kulude peamiseks rahastamisallikaks, ja et talunikud on samuti maksumaksjad; märgib, et mõne liikmesriigi talunikud annavad rahalise panuse siseriiklikku võitlusse taudidega (nõutakse kogukulude kaasrahastamist), arvestades, et teised liikmesriigid põllumajandussektori panust ei nõua, mis võib kahjustada põllumajandustootjate võrdseid võimalusi ELis; meenutab, et Euroopa Parlamendi ajutine suu- ja sõrataudi komisjon on nõudnud komisjonilt ettepanekuid lahenduseks, kuidas saaks talunikke kaasata ühenduse kulude katmisse; märgib erinevate liikmesriikide jõupingutusi ning komisjoni poolt 2003. aastal tehtud uuringut, millega uuriti võimalusi, kuidas saada talunikelt rahalist panust; |
| --- | --- |

98.

rõhutab, et kuna rahvatervis on kogu ühiskonna huvides, peavad avalikud vahendid olema jätkuvalt ühenduse taudidega võitlemise kulude peamiseks rahastamisallikaks, ja et talunikud on samuti maksumaksjad; märgib, et mõne liikmesriigi talunikud annavad rahalise panuse siseriiklikku võitlusse taudidega (nõutakse kogukulude kaasrahastamist), arvestades, et teised liikmesriigid põllumajandussektori panust ei nõua, mis võib kahjustada põllumajandustootjate võrdseid võimalusi ELis; meenutab, et Euroopa Parlamendi ajutine suu- ja sõrataudi komisjon on nõudnud komisjonilt ettepanekuid lahenduseks, kuidas saaks talunikke kaasata ühenduse kulude katmisse; märgib erinevate liikmesriikide jõupingutusi ning komisjoni poolt 2003. aastal tehtud uuringut, millega uuriti võimalusi, kuidas saada talunikelt rahalist panust;

Toortubaka turu ühtne korraldus

| 99. | tervitab nõukogu poolt 2004. aastal vastu võetud ÜPP reformi tubakatoetuste osas, millega tahetakse tubakatoetusi vähendada tubaka lisatoetuste järkjärgulise asendamise kaudu ühtse toetuse kasutamisõigustega nelja-aastase üleminekuperioodi jooksul; |
| --- | --- |

99.

tervitab nõukogu poolt 2004. aastal vastu võetud ÜPP reformi tubakatoetuste osas, millega tahetakse tubakatoetusi vähendada tubaka lisatoetuste järkjärgulise asendamise kaudu ühtse toetuse kasutamisõigustega nelja-aastase üleminekuperioodi jooksul;

| 100. | kiidab heaks kontrollikoja soovituse, et komisjon püüaks tagada reformiettepanekute põhinemise piisavatel andmetel ja mõju analüüsidel; palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu tubakatoodangu tähendusele tööhõive ja majanduslikult ebasoodsamate piirkondade jaoks; |
| --- | --- |

100.

kiidab heaks kontrollikoja soovituse, et komisjon püüaks tagada reformiettepanekute põhinemise piisavatel andmetel ja mõju analüüsidel; palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu tubakatoodangu tähendusele tööhõive ja majanduslikult ebasoodsamate piirkondade jaoks;

| 101. | märgib, et ühenduse tubakatoodang katab vaid 30% tööstuse vajadustest, juhib tähelepanu, et ühtse turukorralduse viimane reform võttis juba tarvitusele mehhanismid Euroopa tootmise viimiseks kooskõlla ELi sisenõudlusega; |
| --- | --- |

101.

märgib, et ühenduse tubakatoodang katab vaid 30% tööstuse vajadustest, juhib tähelepanu, et ühtse turukorralduse viimane reform võttis juba tarvitusele mehhanismid Euroopa tootmise viimiseks kooskõlla ELi sisenõudlusega;

| 102. | täheldab, et pakkumise ja nõudluse praeguse lahknevuse tõttu eksporditakse suurem osa ELis toodetud tubakast; kahetseb, et selline poliitika ei ole kooskõlas ühenduse arenguabiga, mida antakse arengumaade väikestele tubakatootjatele, kes sõltuvad ekspordist, kuna ELi tubakaeksport vähendab oluliselt arengumaade ekspordivõimalusi; nõuab ühenduse põllumajandus- ja arengupoliitika korrastamist; |
| --- | --- |

102.

täheldab, et pakkumise ja nõudluse praeguse lahknevuse tõttu eksporditakse suurem osa ELis toodetud tubakast; kahetseb, et selline poliitika ei ole kooskõlas ühenduse arenguabiga, mida antakse arengumaade väikestele tubakatootjatele, kes sõltuvad ekspordist, kuna ELi tubakaeksport vähendab oluliselt arengumaade ekspordivõimalusi; nõuab ühenduse põllumajandus- ja arengupoliitika korrastamist;

| 103. | juhib tähelepanu, et isegi kui oleks võimalik tubaka asemel kasvatada teisi kultuure, sõltub põllumajanduslike ettevõtete majanduslik tasakaal suuresti tubakast; nagu Euroopa Parlament oma raportis ühtse turukorralduse viimase reformi kohta tunnistas, on äärmiselt raske leida majanduslikke alternatiive sama arvu töökohtade loomiseks, kui on tubakatootmises; palub komisjonil jätkata oma poliitikat alternatiivsete kultuuride kasvatamise soodustamiseks ning kasutada tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fondi olulise vahendina nii ELi tubaka kvaliteedi tõstmiseks kui ka alternatiivsete kultuuride uurimiseks; |
| --- | --- |

103.

juhib tähelepanu, et isegi kui oleks võimalik tubaka asemel kasvatada teisi kultuure, sõltub põllumajanduslike ettevõtete majanduslik tasakaal suuresti tubakast; nagu Euroopa Parlament oma raportis ühtse turukorralduse viimase reformi kohta tunnistas, on äärmiselt raske leida majanduslikke alternatiive sama arvu töökohtade loomiseks, kui on tubakatootmises; palub komisjonil jätkata oma poliitikat alternatiivsete kultuuride kasvatamise soodustamiseks ning kasutada tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fondi olulise vahendina nii ELi tubaka kvaliteedi tõstmiseks kui ka alternatiivsete kultuuride uurimiseks;

| 104. | juhib tähelepanu, et uuringud alternatiivsete kultuuride leidmiseks on jäetud unarusse ja tootjaid ei ergutata minema üle teistesse majanduselu sfääridesse; ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fond, mida rahastatakse tubakatoetuselt võetavatest maksudest ning mida haldavad kahasse põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat (50%) ning tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat (50%), on alakasutatud, suurem osa kasutamata 68 miljonist eurost on mõeldud tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadile teabekampaaniate jaoks; alates 2006. aastast ei rahastata meetmeid tootmise asendamise edendamiseks; nõuab sisulisemat lähenemist; |
| --- | --- |

104.

juhib tähelepanu, et uuringud alternatiivsete kultuuride leidmiseks on jäetud unarusse ja tootjaid ei ergutata minema üle teistesse majanduselu sfääridesse; ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fond, mida rahastatakse tubakatoetuselt võetavatest maksudest ning mida haldavad kahasse põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat (50%) ning tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat (50%), on alakasutatud, suurem osa kasutamata 68 miljonist eurost on mõeldud tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadile teabekampaaniate jaoks; alates 2006. aastast ei rahastata meetmeid tootmise asendamise edendamiseks; nõuab sisulisemat lähenemist;

| 105. | leiab, et vastavates ühenduse määrustes sätestatud liikmesriikide teavitamiskohustuse järgimine on otsustava tähtsusega tubakaturu ja sellega seotud ühenduse väljaminekute tõhusal jälgimisel; nõuab, et liikmesriikide suhtes, kes ei ole neid kohustusi täitnud, rakendataks finantssanktsioone; |
| --- | --- |

105.

leiab, et vastavates ühenduse määrustes sätestatud liikmesriikide teavitamiskohustuse järgimine on otsustava tähtsusega tubakaturu ja sellega seotud ühenduse väljaminekute tõhusal jälgimisel; nõuab, et liikmesriikide suhtes, kes ei ole neid kohustusi täitnud, rakendataks finantssanktsioone;

| 106. | sedastab, et kuna talunikele tehtavad väljamaksed võivad väheneda või lõppeda, kui nad nõudeid ei täida, on oluline neid eelnevalt teavitada nende uutest kohustustest seoses 2006. aastast kehtima hakkavate keskkonnastandarditega; palub komisjonil ja liikmesriikidel täita oma kohustust määratleda need kriteeriumid aegsasti enne reformi jõustumist, et talunikel oleks võimalus viia oma tegevus uute reeglitega kooskõlla; |
| --- | --- |

106.

sedastab, et kuna talunikele tehtavad väljamaksed võivad väheneda või lõppeda, kui nad nõudeid ei täida, on oluline neid eelnevalt teavitada nende uutest kohustustest seoses 2006. aastast kehtima hakkavate keskkonnastandarditega; palub komisjonil ja liikmesriikidel täita oma kohustust määratleda need kriteeriumid aegsasti enne reformi jõustumist, et talunikel oleks võimalus viia oma tegevus uute reeglitega kooskõlla;

| 107. | märgib, et komisjon peab 31. detsembriks 2009 esitama nõukogule aruande 2006. aasta reformi rakendamise kohta; väljendab oma huvi selle aruande vastu ning palub, et see esitataks ka Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

107.

märgib, et komisjon peab 31. detsembriks 2009 esitama nõukogule aruande 2006. aasta reformi rakendamise kohta; väljendab oma huvi selle aruande vastu ning palub, et see esitataks ka Euroopa Parlamendile;

Struktuurimeetmed

| 108. | mõistab hukka mõnede liikmesriikide võimetuse kontrollida ja hallata nende vastutusel olevat maksumaksjate raha ning toob välja nende liikmesriikide silmakirjalikkuse, kes süüdistavad komisjoni võimetuses kontrollida rahalisi kulutusi, mille eest kannavad vastutust need liikmesriigid ise; |
| --- | --- |

108.

mõistab hukka mõnede liikmesriikide võimetuse kontrollida ja hallata nende vastutusel olevat maksumaksjate raha ning toob välja nende liikmesriikide silmakirjalikkuse, kes süüdistavad komisjoni võimetuses kontrollida rahalisi kulutusi, mille eest kannavad vastutust need liikmesriigid ise;

| 109. | märgib, et kontrollikoda ei avastanud komisjoni sisekontrollimehhanismides vigu ja täheldas edusamme; väljendab kahetsust tõsiasja suhtes, et ebapiisavate vahendite tõttu viidi liikmesriikide süsteemides pistelisi kontrolle läbi üksnes piiratud arvul; |
| --- | --- |

109.

märgib, et kontrollikoda ei avastanud komisjoni sisekontrollimehhanismides vigu ja täheldas edusamme; väljendab kahetsust tõsiasja suhtes, et ebapiisavate vahendite tõttu viidi liikmesriikide süsteemides pistelisi kontrolle läbi üksnes piiratud arvul;

| 110. | palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti riikidest, kes pole kokkulepitud parandusi oma kontrollisüsteemidesse kiiresti sisse viinud ja kelle vastavalt artiklile 8 esitatavad aruanded on jätkuvalt ebatäiuslikud; |
| --- | --- |

110.

palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti riikidest, kes pole kokkulepitud parandusi oma kontrollisüsteemidesse kiiresti sisse viinud ja kelle vastavalt artiklile 8 esitatavad aruanded on jätkuvalt ebatäiuslikud;

| 111. | julgustab komisjoni peatama vahemakseid liikmesriikidele tõsiste rikkumiste korral või juhul, kui liikmesriigi halduskontrolli süsteemides avastatakse tõsiseid vigu; |
| --- | --- |

111.

julgustab komisjoni peatama vahemakseid liikmesriikidele tõsiste rikkumiste korral või juhul, kui liikmesriigi halduskontrolli süsteemides avastatakse tõsiseid vigu;

Interreg III

| 112. | leiab, et mõõdetavate eesmärkide ja selgelt määratletud näitajate puudumise tõttu on raske hinnata, mis määral on täidetud programmi Interreg III eesmärgid - tugevdada ühenduse majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust piiriülese, riikide- ja piirkondadevahelise koostöö ning ühenduse territooriumi tasakaalustatud arengu edendamise abil; seega leiab olevat raske hinnata, kas selle eesmärgi saavutamiseks on kasutatud kõige tõhusamaid vahendeid; |
| --- | --- |

112.

leiab, et mõõdetavate eesmärkide ja selgelt määratletud näitajate puudumise tõttu on raske hinnata, mis määral on täidetud programmi Interreg III eesmärgid - tugevdada ühenduse majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust piiriülese, riikide- ja piirkondadevahelise koostöö ning ühenduse territooriumi tasakaalustatud arengu edendamise abil; seega leiab olevat raske hinnata, kas selle eesmärgi saavutamiseks on kasutatud kõige tõhusamaid vahendeid;

| 113. | nõuab tungivalt, et komisjon teeks suuremaid jõupingutusi selgete eesmärkide ja näitajate määratlemiseks, mis võimaldaks mõõta selle programmi mõju ja hinnata, milline on Euroopa kulutuste lisaväärtus selles valdkonnas; rõhutab vajadust selge ja pädeva analüüsi järele, mis näitaks lahknevusi era- ja sotsiaalsfääri kulude ja eeliste või kohalike ja ühenduse tasandi kulude ja eeliste vahel, kuna just need lahknevused on selle programmi ajendiks; |
| --- | --- |

113.

nõuab tungivalt, et komisjon teeks suuremaid jõupingutusi selgete eesmärkide ja näitajate määratlemiseks, mis võimaldaks mõõta selle programmi mõju ja hinnata, milline on Euroopa kulutuste lisaväärtus selles valdkonnas; rõhutab vajadust selge ja pädeva analüüsi järele, mis näitaks lahknevusi era- ja sotsiaalsfääri kulude ja eeliste või kohalike ja ühenduse tasandi kulude ja eeliste vahel, kuna just need lahknevused on selle programmi ajendiks;

Sisepoliitika

Keskkond, rahvatervishoid ja ohutus

| 114. | peab keskkonna, rahvatervise ja toiduohutuse eelarverubriikide üldist täitmise taset rahuldavaks; |
| --- | --- |

114.

peab keskkonna, rahvatervise ja toiduohutuse eelarverubriikide üldist täitmise taset rahuldavaks;

| 115. | tervitab meetmeid, mille eesmärk on parandada mitmeaastaste programmide elluviimise tsüklit; kutsub komisjoni üles keskenduma enam pakkumiskutsetele ja abistama rohkem taotlejaid, et vältida arvukate rahastamiseks selgelt ebasobivate projektitaotluste esitamist; |
| --- | --- |

115.

tervitab meetmeid, mille eesmärk on parandada mitmeaastaste programmide elluviimise tsüklit; kutsub komisjoni üles keskenduma enam pakkumiskutsetele ja abistama rohkem taotlejaid, et vältida arvukate rahastamiseks selgelt ebasobivate projektitaotluste esitamist;

| 116. | rõhutab, et finantsmääruse haldus- ja finantssätete järgimine ei tohiks põhjustada asjatuid viivitusi toetuste määramisel või rahastatavate projektide väljavalimisel; |
| --- | --- |

116.

rõhutab, et finantsmääruse haldus- ja finantssätete järgimine ei tohiks põhjustada asjatuid viivitusi toetuste määramisel või rahastatavate projektide väljavalimisel;

Teadustöö

| 117. | märgib, et Euroopa teadus- ja arendustegevuse programmides osalemise reeglid on liiga keerukad; nõustub kontrollikojaga, et see on komisjoni ja osalejate jaoks tõsine probleem; kahetseb, et eriti väiksematel organisatsioonidel, millel on vähem arenenud haldusstruktuurid, ning väikese ja keskmise suuresega ettevõtjatel on raskusi suure hulga reeglite ja nõuetega toimetulekuga; |
| --- | --- |

117.

märgib, et Euroopa teadus- ja arendustegevuse programmides osalemise reeglid on liiga keerukad; nõustub kontrollikojaga, et see on komisjoni ja osalejate jaoks tõsine probleem; kahetseb, et eriti väiksematel organisatsioonidel, millel on vähem arenenud haldusstruktuurid, ning väikese ja keskmise suuresega ettevõtjatel on raskusi suure hulga reeglite ja nõuetega toimetulekuga;

| 118. | meenutab, et kuuendat raamprogrammi (6RP) juhib ühiselt mitu peadirektoraati; märgib, et kontrollikoja arvates on sellise killustamise tulemuseks vastutuse hajumine, funktsioonide dubleerimine ja suurenenud koordineerimisvajadus; |
| --- | --- |

118.

meenutab, et kuuendat raamprogrammi (6RP) juhib ühiselt mitu peadirektoraati; märgib, et kontrollikoja arvates on sellise killustamise tulemuseks vastutuse hajumine, funktsioonide dubleerimine ja suurenenud koordineerimisvajadus;

| 119. | võtab teadmiseks kontrollikoja soovituse vaadata üle “ühenduse rahalise osaluse eeskirjad, võimaldades samal ajal piisavat kontrolli kulutuste üle”; ootab Euroopa Parlamendi täielikku osalust selle ülevaatamise algusest alates, vastavalt Euroopa Parlamendi kaasõiguslooja rollile õigusraamistiku koostamisel ja raamprogrammides osalemise eeskirjadele; |
| --- | --- |

119.

võtab teadmiseks kontrollikoja soovituse vaadata üle “ühenduse rahalise osaluse eeskirjad, võimaldades samal ajal piisavat kontrolli kulutuste üle”; ootab Euroopa Parlamendi täielikku osalust selle ülevaatamise algusest alates, vastavalt Euroopa Parlamendi kaasõiguslooja rollile õigusraamistiku koostamisel ja raamprogrammides osalemise eeskirjadele;

| 120. | märgib, et Lissaboni agenda avaldub ilmselt suuremates eelarveeraldistes seitsmendale raamprogrammile (7RP); toob välja, et selline märkimisväärne eelarve suurenemine nõuab haldusprotseduuride tõhusat lihtsustamist nii osalejate kui komisjoni jaoks; |
| --- | --- |

120.

märgib, et Lissaboni agenda avaldub ilmselt suuremates eelarveeraldistes seitsmendale raamprogrammile (7RP); toob välja, et selline märkimisväärne eelarve suurenemine nõuab haldusprotseduuride tõhusat lihtsustamist nii osalejate kui komisjoni jaoks;

| 121. | tunneb muret kontrollikoja lõppjärelduste üle, et rahandussektori järelkontrolli käigus avastati järjekordselt “märkimisväärselt palju kulude üledeklareerimisest tingitud vigu ..., mis ei ilmnenud komisjoni sisekontrollide käigus”; ootab kontrollikoja soovitatud võimalike parandustega auditeerimistõendite kasutuselevõttu, mis pikemas perspektiivis vähendab ulatuslike ex post finantsauditite vajadust; |
| --- | --- |

121.

tunneb muret kontrollikoja lõppjärelduste üle, et rahandussektori järelkontrolli käigus avastati järjekordselt “märkimisväärselt palju kulude üledeklareerimisest tingitud vigu ..., mis ei ilmnenud komisjoni sisekontrollide käigus”; ootab kontrollikoja soovitatud võimalike parandustega auditeerimistõendite kasutuselevõttu, mis pikemas perspektiivis vähendab ulatuslike ex post finantsauditite vajadust;

| 122. | soovitab tungivalt komisjonil õppida raamatupidamise läbipaistvuse puudumisega kaasnenud vigadest viienda raamprogrammi käigus, mis oli tingitud kulude kategooriate arvust ning tagada, et järgnevates programmides seda enam ei juhtu; |
| --- | --- |

122.

soovitab tungivalt komisjonil õppida raamatupidamise läbipaistvuse puudumisega kaasnenud vigadest viienda raamprogrammi käigus, mis oli tingitud kulude kategooriate arvust ning tagada, et järgnevates programmides seda enam ei juhtu;

| 123. | palub komisjonil lähtuda oma 7RP ettepanekus tõhusatest lihtsustustest nagu näiteks:






  — | keskendumine väiksemale arvule sekkumismehhanismidele; |
| --- | --- | --- |

123.

palub komisjonil lähtuda oma 7RP ettepanekus tõhusatest lihtsustustest nagu näiteks:

—

keskendumine väiksemale arvule sekkumismehhanismidele;

| — | erinevate lepingutüüpide arvu vähendamine; |
| --- | --- |

—

erinevate lepingutüüpide arvu vähendamine;

| — | ühtse kulusüsteemi kasutuselevõtt, et vältida osalejate “ülekulude” probleemi; |
| --- | --- |

—

ühtse kulusüsteemi kasutuselevõtt, et vältida osalejate “ülekulude” probleemi;

| 124. | toob välja, et ei piisa sellest, kui osalejad täidavad formaalseid reegleid ja menetlusi, vaid oluline on ka tehtud investeeringu tasuvus; õhutab komisjoni teostama teadustulemuste ja mõjude kvalitatiivset ex post hindamist; |
| --- | --- |

124.

toob välja, et ei piisa sellest, kui osalejad täidavad formaalseid reegleid ja menetlusi, vaid oluline on ka tehtud investeeringu tasuvus; õhutab komisjoni teostama teadustulemuste ja mõjude kvalitatiivset ex post hindamist;

| 125. | kutsub komisjoni üles töötama oma menetlused välja sellisel viisil, et projektitaotluste ettevalmistamise kulusid vähendataks lubatava tasemeni; |
| --- | --- |

125.

kutsub komisjoni üles töötama oma menetlused välja sellisel viisil, et projektitaotluste ettevalmistamise kulusid vähendataks lubatava tasemeni;

| 126. | kutsub komisjoni üles ümber vaatama osalusreegleid, tuues standardmenetlusena sisse juurdepääsu käimasolevate projektide teaduslikele ja tehnilistele vahehinnangutele; kutsub komisjoni üles moodustama vastava esialgse kvaliteedinõukogu; palub kontrollikojal avaldada oma arvamus nende uute reeglite kohta; |
| --- | --- |

126.

kutsub komisjoni üles ümber vaatama osalusreegleid, tuues standardmenetlusena sisse juurdepääsu käimasolevate projektide teaduslikele ja tehnilistele vahehinnangutele; kutsub komisjoni üles moodustama vastava esialgse kvaliteedinõukogu; palub kontrollikojal avaldada oma arvamus nende uute reeglite kohta;

| 127. | avaldab muret kontrollikoja poolt märkimist leidnud viivituste üle komisjonis kuuenda raamprogrammi näidislepingute ja finantssuuniste vastuvõtmisel, komisjoni sisekontrolli eeskirjade rakendamisel ning ühise IT-süsteemi kasutamisel, mis teatud määral peatas “õigusraamistiku varasema vastuvõtmisega kaasnenud edasiminekud ja lihtsustamise lepingute struktuuri vallas”; loodab, et komisjon õpib saadud kogemustest, et edaspidi sarnaseid viivitusi vältida; |
| --- | --- |

127.

avaldab muret kontrollikoja poolt märkimist leidnud viivituste üle komisjonis kuuenda raamprogrammi näidislepingute ja finantssuuniste vastuvõtmisel, komisjoni sisekontrolli eeskirjade rakendamisel ning ühise IT-süsteemi kasutamisel, mis teatud määral peatas “õigusraamistiku varasema vastuvõtmisega kaasnenud edasiminekud ja lihtsustamise lepingute struktuuri vallas”; loodab, et komisjon õpib saadud kogemustest, et edaspidi sarnaseid viivitusi vältida;

| 128. | lisaks õhutab komisjoni kaasama 7RP-sse tõhusamaid juhtimisstruktuure:






  — | luues tingimused komisjoni ressursside (st projekti ametnikud, IT-vahendid) ja rahastatavate projektide arvu paremaks vastavuseks, et tagada piisav teaduslik järelevalve, mis praegu piirdub mõne päevaga projekti kohta; |
| --- | --- | --- |

128.

lisaks õhutab komisjoni kaasama 7RP-sse tõhusamaid juhtimisstruktuure:

—

luues tingimused komisjoni ressursside (st projekti ametnikud, IT-vahendid) ja rahastatavate projektide arvu paremaks vastavuseks, et tagada piisav teaduslik järelevalve, mis praegu piirdub mõne päevaga projekti kohta;

| — | moodustada ja rakendada tööle vastav järelevalvenõukogu teaduslike hinnangute andmiseks; |
| --- | --- |

—

moodustada ja rakendada tööle vastav järelevalvenõukogu teaduslike hinnangute andmiseks;

| — | töötada välja integreeritud andmebaas koos ühtse IT-süsteemiga projektiettepanekute, lepingute ja projektide haldamiseks; |
| --- | --- |

—

töötada välja integreeritud andmebaas koos ühtse IT-süsteemiga projektiettepanekute, lepingute ja projektide haldamiseks;

| 129. | tervitab komisjoni kavatsust seitsmenda teaduse ja tehnoloogia raamprogrammi raames seada sisse garantiisüsteem, et parandada, eriti Euroopa Investeerimispanga poolset Euroopa teadusuuringute projektide ja infrastruktuuride laenude rahastamist; palub, et esitatud skeemi valguses arvestaks komisjon väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate erivajadustega ning kaaluks võimalust laiendada selliseid skeeme ka EUREKA projektidele; |
| --- | --- |

129.

tervitab komisjoni kavatsust seitsmenda teaduse ja tehnoloogia raamprogrammi raames seada sisse garantiisüsteem, et parandada, eriti Euroopa Investeerimispanga poolset Euroopa teadusuuringute projektide ja infrastruktuuride laenude rahastamist; palub, et esitatud skeemi valguses arvestaks komisjon väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate erivajadustega ning kaaluks võimalust laiendada selliseid skeeme ka EUREKA projektidele;

Siseturg

| 130. | nendib, et vastavalt siseturu ja teenuste peadirektoraadist saadud teabele ei ole sisemise ümberstruktureerimise tõttu ilmselt võimalik kasutada kõiki eraldatud rahalisi vahendeid ning isegi mõnesid välisuuringuid ei olnud võimalik tellida; |
| --- | --- |

130.

nendib, et vastavalt siseturu ja teenuste peadirektoraadist saadud teabele ei ole sisemise ümberstruktureerimise tõttu ilmselt võimalik kasutada kõiki eraldatud rahalisi vahendeid ning isegi mõnesid välisuuringuid ei olnud võimalik tellida;

| 131. | on üldiselt rahul tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi valdkonna eelarveridade vahendite kasutamise kõrge tasemega, mis oli 2003. aasta eelarvevahendite puhul 99,3%; |
| --- | --- |

131.

on üldiselt rahul tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi valdkonna eelarveridade vahendite kasutamise kõrge tasemega, mis oli 2003. aasta eelarvevahendite puhul 99,3%;

| 132. | märgib, et maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi valdkonna eelarveridade vahendite kasutamise protsent 86,61 on küll rahuldav, kuid kindlasti ei saa seda nimetada suurepäraseks; |
| --- | --- |

132.

märgib, et maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi valdkonna eelarveridade vahendite kasutamise protsent 86,61 on küll rahuldav, kuid kindlasti ei saa seda nimetada suurepäraseks;

| 133. | väljendab muret seoses üldsuundumusega, et uue finantsmääruse liiga piiravate eeskirjade tõttu viibivad tarbijakaitseprogrammide hankemenetlused ja et bürokraatlike menetluste tõttu väheneb järsult potentsiaalsete taotlejate huvi; |
| --- | --- |

133.

väljendab muret seoses üldsuundumusega, et uue finantsmääruse liiga piiravate eeskirjade tõttu viibivad tarbijakaitseprogrammide hankemenetlused ja et bürokraatlike menetluste tõttu väheneb järsult potentsiaalsete taotlejate huvi;

Transport

| 134. | märgib, et lõplikult vastu võetud ja aasta jooksul muudetud 2003. aasta eelarves oli transpordipoliitika jaoks ette nähtud kokku 661,8 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 609,3 miljonit eurot maksete assigneeringutena; märgib lisaks, et nendest summadest eraldati:






  — | üleeuroopalistele transpordivõrkudele (TEN-T) 610,6 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 572 miljonit eurot maksete assigneeringutena, |
| --- | --- | --- |

134.

märgib, et lõplikult vastu võetud ja aasta jooksul muudetud 2003. aasta eelarves oli transpordipoliitika jaoks ette nähtud kokku 661,8 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 609,3 miljonit eurot maksete assigneeringutena; märgib lisaks, et nendest summadest eraldati:

—

üleeuroopalistele transpordivõrkudele (TEN-T) 610,6 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 572 miljonit eurot maksete assigneeringutena,

| — | transpordiohutusele 16,6 miljonit eurot kulukohustuste ja 13,3 miljonit eurot maksete assigneeringutena, |
| --- | --- |

—

transpordiohutusele 16,6 miljonit eurot kulukohustuste ja 13,3 miljonit eurot maksete assigneeringutena,

| — | programmile Marco Polo 15,0 miljonit eurot ainult kulukohustuste assigneeringutena, |
| --- | --- |

—

programmile Marco Polo 15,0 miljonit eurot ainult kulukohustuste assigneeringutena,

| — | säästvale liikuvusele 8,4 miljonit eurot kulukohustuste ja 9,55 miljonit eurot maksete assigneeringutena ning |
| --- | --- |

—

säästvale liikuvusele 8,4 miljonit eurot kulukohustuste ja 9,55 miljonit eurot maksete assigneeringutena ning

| — | transpordiasutustele 7,4 miljonit eurot kulukohustuste ja 6,35 miljonit eurot maksete assigneeringutena; |
| --- | --- |

—

transpordiasutustele 7,4 miljonit eurot kulukohustuste ja 6,35 miljonit eurot maksete assigneeringutena;

| 135. | tervitab üleeuroopaliste transpordivõrkude (TEN-T) projektide puhul nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringute kasutamise määra suurenemist, mis mõlemal juhul ulatus peaaegu 100 protsendini, ning loodab, et selle tulemusena nähakse ka liikmesriikides ette avaliku ja erasektori vahendid kõnealuste projektide lõpuleviimise kiirendamiseks; |
| --- | --- |

135.

tervitab üleeuroopaliste transpordivõrkude (TEN-T) projektide puhul nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringute kasutamise määra suurenemist, mis mõlemal juhul ulatus peaaegu 100 protsendini, ning loodab, et selle tulemusena nähakse ka liikmesriikides ette avaliku ja erasektori vahendid kõnealuste projektide lõpuleviimise kiirendamiseks;

| 136. | väljendab muret seoses asjaoluga, et komisjon andis 2003. aastal sageli loa üleeuroopaliste transpordivõrkude projektide vahe- ja lõppmaksete tegemiseks, ilma et oleks täidetud finantsalaste rakendussätete vastavad eeltingimused, ning meenutab, et kontrollikoda juhtis komisjoni tähelepanu sellele puudusele juba 2001. ja 2002. aasta aastaaruannetes; |
| --- | --- |

136.

väljendab muret seoses asjaoluga, et komisjon andis 2003. aastal sageli loa üleeuroopaliste transpordivõrkude projektide vahe- ja lõppmaksete tegemiseks, ilma et oleks täidetud finantsalaste rakendussätete vastavad eeltingimused, ning meenutab, et kontrollikoda juhtis komisjoni tähelepanu sellele puudusele juba 2001. ja 2002. aasta aastaaruannetes;

| 137. | märgib, et maksete assigneeringute kasutamise kõrgele määrale vaatamata täitmata kulukohustused (RAL - reste ą liquider) ei vähenenud ning pisut suurenesid, ulatudes TEN-T puhul 2003. aasta jooksul 1 154 miljoni euroni; |
| --- | --- |

137.

märgib, et maksete assigneeringute kasutamise kõrgele määrale vaatamata täitmata kulukohustused (RAL - reste ą liquider) ei vähenenud ning pisut suurenesid, ulatudes TEN-T puhul 2003. aasta jooksul 1 154 miljoni euroni;

| 138. | märgib murelikult, et muude transpordiga seotud eelarveridade puhul langes kulukohustuste assigneeringute kasutamine 93 protsendilt 83 protsendini; eriti madal oli eraldatud kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute kasutamine transpordiohutuse alal - vastavalt 65% ja 72%; vastavad näitajad 2002. aastal olid transpordiohutuse osas 99% ja 58%; leiab, et need transpordipoliitika valges raamatus määratletud ühe peamise eesmärgi kasutamismäärad, eelkõige maksete assigneeringute kasutamise määra järsk langus, on täiesti vastuvõetamatud; |
| --- | --- |

138.

märgib murelikult, et muude transpordiga seotud eelarveridade puhul langes kulukohustuste assigneeringute kasutamine 93 protsendilt 83 protsendini; eriti madal oli eraldatud kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute kasutamine transpordiohutuse alal - vastavalt 65% ja 72%; vastavad näitajad 2002. aastal olid transpordiohutuse osas 99% ja 58%; leiab, et need transpordipoliitika valges raamatus määratletud ühe peamise eesmärgi kasutamismäärad, eelkõige maksete assigneeringute kasutamise määra järsk langus, on täiesti vastuvõetamatud;

Kultuur ja haridus

| 139. | tervitab komisjoni võetud meetmeid, et saada üle programmide Socrates ja Euroopa Noored esimest põlvkonda vaevanud kavandamise ning haldamise puudustest; tervitab äsja vastu võetud ettepanekuid programmide Elukestev õpe ning Noored uue põlvkonna parandatud ülesehituse ja haldusmenetluste kohta; |
| --- | --- |

139.

tervitab komisjoni võetud meetmeid, et saada üle programmide Socrates ja Euroopa Noored esimest põlvkonda vaevanud kavandamise ning haldamise puudustest; tervitab äsja vastu võetud ettepanekuid programmide Elukestev õpe ning Noored uue põlvkonna parandatud ülesehituse ja haldusmenetluste kohta;

| 140. | märgib, et komisjon on silmitsi raske ülesandega, kuna nõuet, mille kohaselt seda tüüpi programmidest toetust taotlejate halduskoorem peab olema võimalikult väike, tuleb sobitada finantsmääruse rakenduseeskirjadest tuleneva kohustusega tagada usaldusväärne finantsjuhtimine; |
| --- | --- |

140.

märgib, et komisjon on silmitsi raske ülesandega, kuna nõuet, mille kohaselt seda tüüpi programmidest toetust taotlejate halduskoorem peab olema võimalikult väike, tuleb sobitada finantsmääruse rakenduseeskirjadest tuleneva kohustusega tagada usaldusväärne finantsjuhtimine;

| 141. | rõhutab veendumust, et programmide Elukestev õpe ning Noored uue põlvkonna haldus-ning raamatupidamisnõuete juhtivaks põhimõtteks peaks olema proportsionaalsus; rõhutab, et finantsmääruse rakenduseeskirjades on kasulik teha eesmärgistatud erandeid võimaldamaks:






  — | kindla suurusega toetuste laialdasemat kasutamist, mis võimaldaks kasutada lihtsamaid taotlusankeete ja lepinguid; |
| --- | --- | --- |

141.

rõhutab veendumust, et programmide Elukestev õpe ning Noored uue põlvkonna haldus-ning raamatupidamisnõuete juhtivaks põhimõtteks peaks olema proportsionaalsus; rõhutab, et finantsmääruse rakenduseeskirjades on kasulik teha eesmärgistatud erandeid võimaldamaks:

—

kindla suurusega toetuste laialdasemat kasutamist, mis võimaldaks kasutada lihtsamaid taotlusankeete ja lepinguid;

| — | kaasrahastamise laialdasemat tunnustamist osamaksetena, mille puhul abisaajatele kohaldatakse leebemaid kuluarvestuse kohustusi; |
| --- | --- |

—

kaasrahastamise laialdasemat tunnustamist osamaksetena, mille puhul abisaajatele kohaldatakse leebemaid kuluarvestuse kohustusi;

| — | abisaajate finantssuutlikkuse ja tegevusvõime dokumentatsiooni lihtsustamist; |
| --- | --- |

—

abisaajate finantssuutlikkuse ja tegevusvõime dokumentatsiooni lihtsustamist;

| 142. | rõhutab programmide Elukestev õpe ning Noored vahe- ja järelkontrolli aruannete õigeaegse avaldamise olulisust; |
| --- | --- |

142.

rõhutab programmide Elukestev õpe ning Noored vahe- ja järelkontrolli aruannete õigeaegse avaldamise olulisust;

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

| 143. | tervitab asjaolu, et 2002. eelarveaastaga võrreldes on vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna eelarve (eelarvejaotis B5-8) täitmisel saavutatud teatud edu; märgib siiski, et eeskätt maksete osas on eelarve täitmise tase üks komisjoni madalamaid (68% 2003. aastal; 79% kogu sisepoliitikas), samal ajal kui kulukohustuste täitmise tase ulatub praegu sisepoliitika keskmise tasemeni; kutsub õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraati jätkama järgnevatel eelarveaastatel eelarve täitmise parandamist; |
| --- | --- |

143.

tervitab asjaolu, et 2002. eelarveaastaga võrreldes on vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna eelarve (eelarvejaotis B5-8) täitmisel saavutatud teatud edu; märgib siiski, et eeskätt maksete osas on eelarve täitmise tase üks komisjoni madalamaid (68% 2003. aastal; 79% kogu sisepoliitikas), samal ajal kui kulukohustuste täitmise tase ulatub praegu sisepoliitika keskmise tasemeni; kutsub õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraati jätkama järgnevatel eelarveaastatel eelarve täitmise parandamist;

| 144. | võtab teadmiseks kontrollikoja 2003. aasta aruandes seoses komisjoni sisekontrollikeskkonnaga toodud märkusi, mis põhinevad 14 peadirektoraadist sisepoliitika elluviimisega tegeleva 4 peadirektoraadi, muuhulgas justiits- ja siseasjade peadirektoraadi, nagu seda tol ajal nimetati, analüüsil; kutsub õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraati üles järgima kontrollikoja soovitusi; |
| --- | --- |

144.

võtab teadmiseks kontrollikoja 2003. aasta aruandes seoses komisjoni sisekontrollikeskkonnaga toodud märkusi, mis põhinevad 14 peadirektoraadist sisepoliitika elluviimisega tegeleva 4 peadirektoraadi, muuhulgas justiits- ja siseasjade peadirektoraadi, nagu seda tol ajal nimetati, analüüsil; kutsub õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraati üles järgima kontrollikoja soovitusi;

| 145. | märgib murelikult ja kahetsusega kontrollikoja 2003. aasta aruandes toodud märkusi põgenike fondi kasutamise kohta; pidades silmas selle poliitikavaldkonna kulutuste programmide ümberstruktureerimist uue finantsperspektiivi kontekstis, mis toob kaasa hajutatuma juhtimise, taotleb komisjonilt riiklikul ja Euroopa tasandil piisava kontrollikeskkonna tagamist; |
| --- | --- |

145.

märgib murelikult ja kahetsusega kontrollikoja 2003. aasta aruandes toodud märkusi põgenike fondi kasutamise kohta; pidades silmas selle poliitikavaldkonna kulutuste programmide ümberstruktureerimist uue finantsperspektiivi kontekstis, mis toob kaasa hajutatuma juhtimise, taotleb komisjonilt riiklikul ja Euroopa tasandil piisava kontrollikeskkonna tagamist;

| 146. | väljendab oma muret seoses asjaoluga, et komisjon pole veel väljendanud oma arvamust Eurojusti finantsmääruse eelnõu kohta, nagu nõuti Eurojusti otsuses, kuigi Eurojust saatis selle komisjonile novembris 2003; |
| --- | --- |

146.

väljendab oma muret seoses asjaoluga, et komisjon pole veel väljendanud oma arvamust Eurojusti finantsmääruse eelnõu kohta, nagu nõuti Eurojusti otsuses, kuigi Eurojust saatis selle komisjonile novembris 2003;

Sooline võrdõiguslikkus

| 147. | jagab komisjoni poliitilisi prioriteete 2003. aasta eelarve osas, kuivõrd laienemist ja laienemise haldamise ettevalmistamist tuli pidada ELi absoluutseteks prioriteetideks; tuletab meelde, millist tähtsust omistab Euroopa Parlament Lissaboni ja Barcelona tippkohtumiste eesmärkide valguses vajadusele tõsta naiste osalemise määra laienenud ELi tööturul, et edendada naiste sotsiaalmajanduslikku olukorda uutes liikmesriikides, samuti vajadusele määratleda eelarve planeerimise käigus vastavad finantsvahendid; |
| --- | --- |

147.

jagab komisjoni poliitilisi prioriteete 2003. aasta eelarve osas, kuivõrd laienemist ja laienemise haldamise ettevalmistamist tuli pidada ELi absoluutseteks prioriteetideks; tuletab meelde, millist tähtsust omistab Euroopa Parlament Lissaboni ja Barcelona tippkohtumiste eesmärkide valguses vajadusele tõsta naiste osalemise määra laienenud ELi tööturul, et edendada naiste sotsiaalmajanduslikku olukorda uutes liikmesriikides, samuti vajadusele määratleda eelarve planeerimise käigus vastavad finantsvahendid;

| 148. | tuletab meelde, et vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 3 lõikele 2 on meeste ja naiste võrdõiguslikkus ELi aluspõhimõte ning kogu ühenduse tegevuse ja poliitika läbiv eesmärk; kordab oma nõudmist, et vastavalt soolisest võrdõiguslikkusest lähtuva eelarve koostamise põhimõttele (gender budgeting) võetaks eelarve planeerimisel nõuetekohaselt arvesse soolist võrdõiguslikkust kui prioriteetset ja püsivat eesmärki; |
| --- | --- |

148.

tuletab meelde, et vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 3 lõikele 2 on meeste ja naiste võrdõiguslikkus ELi aluspõhimõte ning kogu ühenduse tegevuse ja poliitika läbiv eesmärk; kordab oma nõudmist, et vastavalt soolisest võrdõiguslikkusest lähtuva eelarve koostamise põhimõttele (gender budgeting) võetaks eelarve planeerimisel nõuetekohaselt arvesse soolist võrdõiguslikkust kui prioriteetset ja püsivat eesmärki;

| 149. | tunneb heameelt märkimisväärsete edusammude üle 2003. aasta eelarve täitmisel seoses kõikide eesmärkide ja tõukefondide kavandamise perioodiga, mis väljendub selgelt kõrgemas maksete assigneeringute täitmise määras (89%) võrreldes 2002. aastaga (71%); juhib eelkõige tähelepanu täielikule andmete puudumisele tõukefondide toetust saanud soolise võrdõiguslikkuse edendamisega seotud tegevuse kohta ja kutsub komisjoni üles seda olukorda esimesel võimalusel parandama; |
| --- | --- |

149.

tunneb heameelt märkimisväärsete edusammude üle 2003. aasta eelarve täitmisel seoses kõikide eesmärkide ja tõukefondide kavandamise perioodiga, mis väljendub selgelt kõrgemas maksete assigneeringute täitmise määras (89%) võrreldes 2002. aastaga (71%); juhib eelkõige tähelepanu täielikule andmete puudumisele tõukefondide toetust saanud soolise võrdõiguslikkuse edendamisega seotud tegevuse kohta ja kutsub komisjoni üles seda olukorda esimesel võimalusel parandama;

| 150. | lähtub põhimõttest, et eelarvevahendite kasutamisel on püsivate sooliste ebavõrdsuste tõttu naiste ja meeste puhul erinev mõju; juhib tähelepanu asjaolule, et 2003. eelarveaasta eelarvet puudutavad andmed ei anna peaaegu mingisugust teavet soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega seotud soolise võrdõiguslikkuse edendamise alasele tegevusele eraldatud vahendite ulatuse ja mõjude kohta, ning palub komisjonil viivitamata edastada asjakohane teave Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

150.

lähtub põhimõttest, et eelarvevahendite kasutamisel on püsivate sooliste ebavõrdsuste tõttu naiste ja meeste puhul erinev mõju; juhib tähelepanu asjaolule, et 2003. eelarveaasta eelarvet puudutavad andmed ei anna peaaegu mingisugust teavet soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega seotud soolise võrdõiguslikkuse edendamise alasele tegevusele eraldatud vahendite ulatuse ja mõjude kohta, ning palub komisjonil viivitamata edastada asjakohane teave Euroopa Parlamendile;

Välispoliitika

Välisabi juhtimise süsteemi reform

| 151. | rõhutab, et komisjonil olid reformi suhtes selle käivitamisel 2000. aastal suured lootused, ja ta kuulutanud selle edukaks; märgib ja toetab nõukogu 22.-23. novembri 2004. aasta järeldusi, milles nõukogu tunnustab komisjoni saavutatud edu ühenduse abi juhtimise parandamisel ja õigeaegsel andmisel, ning ärgitab jätkuvatele pingutustele parandada selle teostamise kvaliteeti ja tõhusust; toetades samal ajal täielikult hajutamist, märgib, et käegakatsutavate tulemuste saavutamiseks tuleb teha märkimisväärseid lisakulutusi; seepärast tervitab eelseisvat hinnangu andmist kontrollikoja poolt selle kohta, kuidas hajutamine on toiminud delegatsioonides, nagu on viidatud kontrollikoja 2004. aasta tööprogrammis ja nagu on nõutud välisasjade komisjoni arvamuses 2002. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta; loodab, et raport hõlmab vähemalt hajutamise kulude-tulude analüüsi; |
| --- | --- |

151.

rõhutab, et komisjonil olid reformi suhtes selle käivitamisel 2000. aastal suured lootused, ja ta kuulutanud selle edukaks; märgib ja toetab nõukogu 22.-23. novembri 2004. aasta järeldusi, milles nõukogu tunnustab komisjoni saavutatud edu ühenduse abi juhtimise parandamisel ja õigeaegsel andmisel, ning ärgitab jätkuvatele pingutustele parandada selle teostamise kvaliteeti ja tõhusust; toetades samal ajal täielikult hajutamist, märgib, et käegakatsutavate tulemuste saavutamiseks tuleb teha märkimisväärseid lisakulutusi; seepärast tervitab eelseisvat hinnangu andmist kontrollikoja poolt selle kohta, kuidas hajutamine on toiminud delegatsioonides, nagu on viidatud kontrollikoja 2004. aasta tööprogrammis ja nagu on nõutud välisasjade komisjoni arvamuses 2002. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta; loodab, et raport hõlmab vähemalt hajutamise kulude-tulude analüüsi;

| 152. | märgib, et samal ajal kui välissuhete peadirektoraadi 2003. aasta tegevusaruanne räägib vajadusest hajutamise edasise hindamise järele, võib ilmneda, et see hindamine puudutab üksnes personalivajadusi; juhib seepärast erilist tähelepanu nõukogu üleskutsele komisjonile viia EÜ välisabi kvaliteedi hindamine läbi aastaaruandest eraldi ja esitada see enne 2005.aasta juulit; |
| --- | --- |

152.

märgib, et samal ajal kui välissuhete peadirektoraadi 2003. aasta tegevusaruanne räägib vajadusest hajutamise edasise hindamise järele, võib ilmneda, et see hindamine puudutab üksnes personalivajadusi; juhib seepärast erilist tähelepanu nõukogu üleskutsele komisjonile viia EÜ välisabi kvaliteedi hindamine läbi aastaaruandest eraldi ja esitada see enne 2005.aasta juulit;

| 153. | juhib tähelepanu jätkuvale korralike infojuhtimissüsteemide ja delegatsioonide finantsriskide hindamist puudutava töö järelevalvesüsteemi puudumisele, olukorda tunnistas välissuhete peadirektoraat ise oma 2003. aasta tegevusaruandes ning pani selle inimressursside nappuse arvele; rõhutab, et kuigi komisjoni avatus ja ettepanekud olukorda lahendada on tervitatavad, tuleb abinõud ellu viia pigem varem kui hiljem, ning kutsub komisjoni üles koostama vaheraportit saavutatud tulemuste kohta enne 2005. aasta juulit; |
| --- | --- |

153.

juhib tähelepanu jätkuvale korralike infojuhtimissüsteemide ja delegatsioonide finantsriskide hindamist puudutava töö järelevalvesüsteemi puudumisele, olukorda tunnistas välissuhete peadirektoraat ise oma 2003. aasta tegevusaruandes ning pani selle inimressursside nappuse arvele; rõhutab, et kuigi komisjoni avatus ja ettepanekud olukorda lahendada on tervitatavad, tuleb abinõud ellu viia pigem varem kui hiljem, ning kutsub komisjoni üles koostama vaheraportit saavutatud tulemuste kohta enne 2005. aasta juulit;

| 154. | tunneb muret, et oma auditis projektitasandiliste rakenduslike organisatsioonide kohta, leidis kontrollikoda märkimisväärsel hulgal ebakorrektseid tehinguid (aastaaruande lõiked 7.38 ja 7.39); märgib, et oma vastuses nõustub komisjon kontrollikojaga, et pakkumis- ja hankemenetluste järgimine projektijuhtimisüksuste ning valitsusväliste organisatsioonide poolt on endiselt murettekitav valdkond; loodab, et välisabi eest vastutavad komisjoni liikmed esitavad 1. septembriks 2005 tegevuskava, et võtta need küsimused kontrolli alla; |
| --- | --- |

154.

tunneb muret, et oma auditis projektitasandiliste rakenduslike organisatsioonide kohta, leidis kontrollikoda märkimisväärsel hulgal ebakorrektseid tehinguid (aastaaruande lõiked 7.38 ja 7.39); märgib, et oma vastuses nõustub komisjon kontrollikojaga, et pakkumis- ja hankemenetluste järgimine projektijuhtimisüksuste ning valitsusväliste organisatsioonide poolt on endiselt murettekitav valdkond; loodab, et välisabi eest vastutavad komisjoni liikmed esitavad 1. septembriks 2005 tegevuskava, et võtta need küsimused kontrolli alla;

| 155. | juhib tähelepanu asjaolule, et suurem sidusus erinevate ELi poliitikavaldkondade vahel saab parandada ELi kulutuste mõjusust; |
| --- | --- |

155.

juhib tähelepanu asjaolule, et suurem sidusus erinevate ELi poliitikavaldkondade vahel saab parandada ELi kulutuste mõjusust;

Kontrollikoja aastaaruanne

| 156. | kontrollikoja aastaaruande puhul võiks üldiselt olla kasulik, kui kontrollikoda annaks selgema pildi tuvastatud rikkumiste põhjustatud tegeliku kahju kohta; |
| --- | --- |

156.

kontrollikoja aastaaruande puhul võiks üldiselt olla kasulik, kui kontrollikoda annaks selgema pildi tuvastatud rikkumiste põhjustatud tegeliku kahju kohta;

| 157. | tunnistab vajadust viia tasakaalu ühelt poolt valitsusväliste organisatsioonide aruandlus- ja protseduurilised nõuded ja teisalt valitsusväliste organisatsioonide suutlikkus neid täita ning tervitaks tagasisidet kontrollikojalt selle kohta, kuidas võiks neid huvisid paremini sobitada; |
| --- | --- |

157.

tunnistab vajadust viia tasakaalu ühelt poolt valitsusväliste organisatsioonide aruandlus- ja protseduurilised nõuded ja teisalt valitsusväliste organisatsioonide suutlikkus neid täita ning tervitaks tagasisidet kontrollikojalt selle kohta, kuidas võiks neid huvisid paremini sobitada;

| 158. | küsib, kas komisjon on teinud katseid võrrelda erinevate rahvusvahelise abi andjate mõjusust; kui ei, teeb ettepaneku sellise uuringu võimalikult kiireks teostamiseks; |
| --- | --- |

158.

küsib, kas komisjon on teinud katseid võrrelda erinevate rahvusvahelise abi andjate mõjusust; kui ei, teeb ettepaneku sellise uuringu võimalikult kiireks teostamiseks;

Ladina-Ameerika solidaarsusfond

| 159. | juhib tähelepanu mitmel korral Euroopa Parlamendi toetuse saanud ideele asutada Ladina-Ameerika solidaarsusfond; märgib, et samal ajal kui sellisele fondile on arvestatav toetus, peaks sellega kaasnema kõnealuste riikide poliitiliste ja majandusliidrite suurem sotsiaalne pühendumus; juhib tähelepanu eelkõige sissetuleku jaotuse rekordiliselt suure erinevusega riikide vastutusele, et püüda seda viga parandada; märgib, et EL peaks taotlema sotsiaalseid eesmärke nendes riikides nii abi andmise kaudu kui veendes kõnealuseid riike tegema rohkem ise ja et tuleks leida rahuldav tasakaal nende kahe tahu vahel; |
| --- | --- |

159.

juhib tähelepanu mitmel korral Euroopa Parlamendi toetuse saanud ideele asutada Ladina-Ameerika solidaarsusfond; märgib, et samal ajal kui sellisele fondile on arvestatav toetus, peaks sellega kaasnema kõnealuste riikide poliitiliste ja majandusliidrite suurem sotsiaalne pühendumus; juhib tähelepanu eelkõige sissetuleku jaotuse rekordiliselt suure erinevusega riikide vastutusele, et püüda seda viga parandada; märgib, et EL peaks taotlema sotsiaalseid eesmärke nendes riikides nii abi andmise kaudu kui veendes kõnealuseid riike tegema rohkem ise ja et tuleks leida rahuldav tasakaal nende kahe tahu vahel;

| 160. | loodab, et komisjon annab Euroopa Parlamendile (kirjaliku) selgituse iga kord, kui ta ei kohalda eelarveselgituses toodud sätteid; |
| --- | --- |

160.

loodab, et komisjon annab Euroopa Parlamendile (kirjaliku) selgituse iga kord, kui ta ei kohalda eelarveselgituses toodud sätteid;

Arengupoliitika

| 161. | on seisukohal, et arengupoliitika on liidu välistegevuse oluline koostisosa, mille eesmärk on vaesuse kaotamine, tugevdades sotsiaalset infrastruktuuri, haridust ja tervishoidu, suurendades vaese elanikkonna tootlikkust ja andes toetust asjaomastele riikidele, et nad saaksid arendada kasvu ja kohalikku potentsiaali; rõhutab, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamine oleks suur samm edasi selle eesmärgi saavutamisel; |
| --- | --- |

161.

on seisukohal, et arengupoliitika on liidu välistegevuse oluline koostisosa, mille eesmärk on vaesuse kaotamine, tugevdades sotsiaalset infrastruktuuri, haridust ja tervishoidu, suurendades vaese elanikkonna tootlikkust ja andes toetust asjaomastele riikidele, et nad saaksid arendada kasvu ja kohalikku potentsiaali; rõhutab, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamine oleks suur samm edasi selle eesmärgi saavutamisel;

| 162. | tunnustab komisjoni jõupingutusi keskenduda oma arengumeetmetes aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele koos kümne põhinäitaja määratlemisega; kutsub komisjoni üles suurendama oma sellesuunalisi jõupingutusi ja soovitab pühendada 35% Euroopa Liidu arengumeetmete kuludest aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

162.

tunnustab komisjoni jõupingutusi keskenduda oma arengumeetmetes aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele koos kümne põhinäitaja määratlemisega; kutsub komisjoni üles suurendama oma sellesuunalisi jõupingutusi ja soovitab pühendada 35% Euroopa Liidu arengumeetmete kuludest aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks;

| 163. | tunnistab probleeme selles osas, kuidas mõõta ühenduse abi mõju aastatuhande arengueesmärkide täitmisele olukorras, kus on palju abiandjaid; taunib asjaolu, et komisjon pole teinud jõupingutusi luua asjakohane mehhanism sellise mõju mõõtmiseks ja piirdub ise sellega, et mõõta arengumaade liikumist aastatuhande arengueesmärkide suunas; taunib asjaolu, et komisjoni vastused arengukomisjoni küsimustele, mis puudutavad aastatuhande arengueesmärkide elluviimist seoses komisjoni arengumeetmetega, on iseäranis ebamäärased; |
| --- | --- |

163.

tunnistab probleeme selles osas, kuidas mõõta ühenduse abi mõju aastatuhande arengueesmärkide täitmisele olukorras, kus on palju abiandjaid; taunib asjaolu, et komisjon pole teinud jõupingutusi luua asjakohane mehhanism sellise mõju mõõtmiseks ja piirdub ise sellega, et mõõta arengumaade liikumist aastatuhande arengueesmärkide suunas; taunib asjaolu, et komisjoni vastused arengukomisjoni küsimustele, mis puudutavad aastatuhande arengueesmärkide elluviimist seoses komisjoni arengumeetmetega, on iseäranis ebamäärased;

| 164. | tervitab komisjoni tehtud parandusi oma aruandlussüsteemis ning tunnustab 2004. aasta aruande EÜ arengupoliitika ja välisabi kohta (KOM(2004)05 36 ja SEK(2004)1027) paranenud kvaliteeti; |
| --- | --- |

164.

tervitab komisjoni tehtud parandusi oma aruandlussüsteemis ning tunnustab 2004. aasta aruande EÜ arengupoliitika ja välisabi kohta (KOM(2004)05 36 ja SEK(2004)1027) paranenud kvaliteeti;

| 165. | otsustab alustada täiskogul iga-aastast debatti EÜ arengupoliitikat ja välisabi käsitleva komisjoni aastaaruande üle; |
| --- | --- |

165.

otsustab alustada täiskogul iga-aastast debatti EÜ arengupoliitikat ja välisabi käsitleva komisjoni aastaaruande üle;

| 166. | tervitab asjaolu, et üldeelarvest ja Euroopa Arengufondist rahastatava ametliku arenguabi (ODA), mis oli 2003. aastal ühtekokku 8 269 miljonit eurot, kulutuste osakaal sotsiaalinfrastruktuurile ja teenustele tõusis 31,4 protsendilt 2002. aastal 34,7 protsendini 2003. aastal; |
| --- | --- |

166.

tervitab asjaolu, et üldeelarvest ja Euroopa Arengufondist rahastatava ametliku arenguabi (ODA), mis oli 2003. aastal ühtekokku 8 269 miljonit eurot, kulutuste osakaal sotsiaalinfrastruktuurile ja teenustele tõusis 31,4 protsendilt 2002. aastal 34,7 protsendini 2003. aastal;

| 167. | taunib lubamatuna asjaolu, et ainult 198 miljonit eurot (2,4%) nähti ette põhiharidusele ja 310 miljonit eurot (3,8%) esmatasandi tervishoiule; nõuab tungivalt, et komisjon suurendaks vahendite eraldamist nendele valdkondadele, ning nõuab, et 20% Euroopa Liidu arengukoostöö kulutustest oleks ette nähtud põhiharidusele ja esmatasandi tervishoiule arengumaades; |
| --- | --- |

167.

taunib lubamatuna asjaolu, et ainult 198 miljonit eurot (2,4%) nähti ette põhiharidusele ja 310 miljonit eurot (3,8%) esmatasandi tervishoiule; nõuab tungivalt, et komisjon suurendaks vahendite eraldamist nendele valdkondadele, ning nõuab, et 20% Euroopa Liidu arengukoostöö kulutustest oleks ette nähtud põhiharidusele ja esmatasandi tervishoiule arengumaades;

| 168. | tervitab komisjoni rolli arutelus abiandjate tegevuse koordineerimise ja menetluste ühtlustamise üle; taunib edasimineku puudumist rahvusvahelisel tasandil ja liikmesriikide vastuseisu; nõuab tungivalt, et komisjon suurendaks jõupingutusi, et vältida arengukoostöö dubleerimist, ja teeks edusamme meetmete täiendavuse suunas; |
| --- | --- |

168.

tervitab komisjoni rolli arutelus abiandjate tegevuse koordineerimise ja menetluste ühtlustamise üle; taunib edasimineku puudumist rahvusvahelisel tasandil ja liikmesriikide vastuseisu; nõuab tungivalt, et komisjon suurendaks jõupingutusi, et vältida arengukoostöö dubleerimist, ja teeks edusamme meetmete täiendavuse suunas;

| 169. | on seisukohal, et komisjoni toetus uute liikmesriikide ettevalmistamisel nende osalemiseks EÜ arengupoliitikas oli ebapiisav; nõuab tungivalt, et komisjon toetaks uusi liikmesriike ja kandidaatriike nende arengupoliitika väljatöötamisel ning teadlikkuse tõstmisel arenguküsimustes; |
| --- | --- |

169.

on seisukohal, et komisjoni toetus uute liikmesriikide ettevalmistamisel nende osalemiseks EÜ arengupoliitikas oli ebapiisav; nõuab tungivalt, et komisjon toetaks uusi liikmesriike ja kandidaatriike nende arengupoliitika väljatöötamisel ning teadlikkuse tõstmisel arenguküsimustes;

Ühinemiseelne abi

PHARE

| 170. | kiidab komisjoni seni PHARE programmi abil tehtud jõupingutuste eest kandidaatriikide abistamisel tõukefondide haldamisel; |
| --- | --- |

170.

kiidab komisjoni seni PHARE programmi abil tehtud jõupingutuste eest kandidaatriikide abistamisel tõukefondide haldamisel;

| 171. | tunneb muret, et komisjonil ei õnnestunud tagada paljude PHARE ja ISPA asutuste akrediteerimisprotsessi lõpuleviimist uutes liikmesriikides enne ühinemist; nõuab tungivalt, et komisjon püüaks vältida taolise vea kordumist Rumeenia, Bulgaaria ja teiste tulevikus liituvate riikide puhul; |
| --- | --- |

171.

tunneb muret, et komisjonil ei õnnestunud tagada paljude PHARE ja ISPA asutuste akrediteerimisprotsessi lõpuleviimist uutes liikmesriikides enne ühinemist; nõuab tungivalt, et komisjon püüaks vältida taolise vea kordumist Rumeenia, Bulgaaria ja teiste tulevikus liituvate riikide puhul;

| 172. | märgib samas, et PHARE programmi väärtus “kogemustest õppimise” mõttes on piiratud, kuna selle programmid erinevad oluliselt Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi programmidest, milleks nad peaksid kandidaatriike ette valmistama, ning endiselt on alles tugev vajadus suurema abi järele institutsioonide rajamisel, et aidata hallata tõukefonde pärast liitumist; väljendab muret kandidaatriikide võime üle kasutada tõukefonde pärast liitumist; |
| --- | --- |

172.

märgib samas, et PHARE programmi väärtus “kogemustest õppimise” mõttes on piiratud, kuna selle programmid erinevad oluliselt Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi programmidest, milleks nad peaksid kandidaatriike ette valmistama, ning endiselt on alles tugev vajadus suurema abi järele institutsioonide rajamisel, et aidata hallata tõukefonde pärast liitumist; väljendab muret kandidaatriikide võime üle kasutada tõukefonde pärast liitumist;

| 173. | tervitab seetõttu põhimõtteliselt ettepanekut uue ühtse tõukefondide haldamist ettevalmistava instrumendi loomiseks eeldusel, et selle ülesehitus ei ole liiga keeruline; kriipsutab samas alla vajadust sobiva kontrollraamistiku järele ning nõuab seetõttu tungivalt, et komisjoni tagaks selle uue instrumendi hoidmise võimalikult lihtsana, et mitte takistada selle rakendamist; |
| --- | --- |

173.

tervitab seetõttu põhimõtteliselt ettepanekut uue ühtse tõukefondide haldamist ettevalmistava instrumendi loomiseks eeldusel, et selle ülesehitus ei ole liiga keeruline; kriipsutab samas alla vajadust sobiva kontrollraamistiku järele ning nõuab seetõttu tungivalt, et komisjoni tagaks selle uue instrumendi hoidmise võimalikult lihtsana, et mitte takistada selle rakendamist;

SAPARD

| 174. | järeldab, et SAPARDi kui esimese täielikult detsentraliseeritava liitumiseelse abiprogrammi sihid ja eesmärgid olid eeskujulikud, kuigi neid täielikult ei saavutatud; tunnistab programmi SAPARD kasulikkust, mis lisaks kandidaatriikide majandusarengu stimuleerimisele aitas inimestel õppida mõtlema ka uuel, otstarbekamal ja projektipõhisel viisil; tunnistab, et see programm oli kasulik kogemustest õppimise mõttes, kuna see andis liituvate riikide haldusorganitele vahetu kogemuse ühenduse vahendite haldamisel; leiab, et selle programmi raames saadud üldised kogemused on kahtlemata lisaväärtuseks ühenduse tulevaste programmide rakendamisel; õhutab komisjoni parandama vajaduste ex ante analüüsi, et lisaväärtust veelgi suurendada; |
| --- | --- |

174.

järeldab, et SAPARDi kui esimese täielikult detsentraliseeritava liitumiseelse abiprogrammi sihid ja eesmärgid olid eeskujulikud, kuigi neid täielikult ei saavutatud; tunnistab programmi SAPARD kasulikkust, mis lisaks kandidaatriikide majandusarengu stimuleerimisele aitas inimestel õppida mõtlema ka uuel, otstarbekamal ja projektipõhisel viisil; tunnistab, et see programm oli kasulik kogemustest õppimise mõttes, kuna see andis liituvate riikide haldusorganitele vahetu kogemuse ühenduse vahendite haldamisel; leiab, et selle programmi raames saadud üldised kogemused on kahtlemata lisaväärtuseks ühenduse tulevaste programmide rakendamisel; õhutab komisjoni parandama vajaduste ex ante analüüsi, et lisaväärtust veelgi suurendada;

| 175. | tunnistab, et programmi rakendamisel kasutatud detsentraliseeritud juhtimissüsteem töötab üldjoontes hästi, kuid õhutab komisjoni seda veelgi paremaks tegema, õppides seni esilekerkinud probleemidest, osutades liituvatele riikidele probleemide ilmnemisel rohkem abi ning tehes programmiga rohkem jätkutööd; |
| --- | --- |

175.

tunnistab, et programmi rakendamisel kasutatud detsentraliseeritud juhtimissüsteem töötab üldjoontes hästi, kuid õhutab komisjoni seda veelgi paremaks tegema, õppides seni esilekerkinud probleemidest, osutades liituvatele riikidele probleemide ilmnemisel rohkem abi ning tehes programmiga rohkem jätkutööd;

| 176. | märgib, et muuhulgas toovad keerukad menetlused ja õiguslik ebakindlus kaasa vahendite märkimisväärse alakasutuse, ning on pettunud, et vastavalt 15. detsembri 2004. aasta andmetele on viis aastat pärast rakendamist ainult pool rahast jõudnud (lõplike) kasusaajateni; on siiski rahul, et SAPARDi raha ei lähe kaotsi viivituste tõttu; rõhutab sellegipoolest komisjonile, et väljamaksete soovitud kiirendamine ei tohi mingil juhul välistada programmi reeglite järgimist ja järelevalvet; |
| --- | --- |

176.

märgib, et muuhulgas toovad keerukad menetlused ja õiguslik ebakindlus kaasa vahendite märkimisväärse alakasutuse, ning on pettunud, et vastavalt 15. detsembri 2004. aasta andmetele on viis aastat pärast rakendamist ainult pool rahast jõudnud (lõplike) kasusaajateni; on siiski rahul, et SAPARDi raha ei lähe kaotsi viivituste tõttu; rõhutab sellegipoolest komisjonile, et väljamaksete soovitud kiirendamine ei tohi mingil juhul välistada programmi reeglite järgimist ja järelevalvet;

| 177. | märgib, et suurem osa SAPARDi vahenditest kulutati projektidele, mis suurendasid tootmist, ning nõuab tungivalt, et uutes programmides asetataks rohkem rõhku kvaliteedile, keskkonna- ning tervisestandarditele; |
| --- | --- |

177.

märgib, et suurem osa SAPARDi vahenditest kulutati projektidele, mis suurendasid tootmist, ning nõuab tungivalt, et uutes programmides asetataks rohkem rõhku kvaliteedile, keskkonna- ning tervisestandarditele;

| 178. | möönab, et raamatupidamisarvete õiendamine toimis paremini kui PHARE puhul, kuid õhutab tegema edasisi parendusi, et vähendada ELi rahade kadu. |
| --- | --- |

178.

möönab, et raamatupidamisarvete õiendamine toimis paremini kui PHARE puhul, kuid õhutab tegema edasisi parendusi, et vähendada ELi rahade kadu.

| 179. | kiidab komisjoni spetsiifilise finantsabi kaudu tehtud jõupingutuste eest ühinemiseelsesse strateegiasse Malta ja Küprose heaks, aidates neid kahte riiki valmistuda liikmesuseks; avaldab siiski kahetsust, et nii Malta kui Küpros arvati välja ühinemiseelsete finantsvahendite, PHARE, SAPARDi ja ISPA, saajate hulgast ning et neil olid seetõttu piiratumad võimalused teha ettevalmistusi ühenduse rahaliste vahendite haldamiseks. |
| --- | --- |

179.

kiidab komisjoni spetsiifilise finantsabi kaudu tehtud jõupingutuste eest ühinemiseelsesse strateegiasse Malta ja Küprose heaks, aidates neid kahte riiki valmistuda liikmesuseks; avaldab siiski kahetsust, et nii Malta kui Küpros arvati välja ühinemiseelsete finantsvahendite, PHARE, SAPARDi ja ISPA, saajate hulgast ning et neil olid seetõttu piiratumad võimalused teha ettevalmistusi ühenduse rahaliste vahendite haldamiseks.

---

(1)  ELT L 54, 28.2.2003.

(2)  ELT C 294, 30.11.2004, lk 1.

(3)  ELT C 293, 30.11.2004, lk 1.

(4)  ELT C 294, 30.11.2004, lk 99.

(5)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(6)  EÜT L 356, 31.12.1977, lk 1.

(7)  ELT L 330, 4.11.2004, lk 82.

(8)  KOM(2004)0740.

(9)  Euroopa Parlamendi 4. detsembri 2003. aasta resolutsiooni (ELT C 89 E, 14.4.2004, lk 153) lõige 21 ja 21. aprilli 2004. aasta 2002. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsiooni (ELT L 330, 4.11.2004, lk 82) lõige 68.

(10)  Vaata “Aastaaruanne eelarve täitmist kinnitavale asutusele 2003. aastal tehtud siseauditite kohta” (KOM(2004)0740), lk 6.

(11)  Kutsutakse ka “usaldusväärse finantsjuhtimise auditiks” või “kvaliteedi-hinna suhte auditiks”.

(12)  EÜT L 158, 17.6.2002, lk 1.

(13)  ELT C 107, 30.4.2004, lk 1.

(14)  Vaata kontrollikoja arvamus nr 2/2004.

(15)  http://www.rekenkamer.nl/9282200/v/index.htm

(16)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 1021.

(17)  Nõukogu 9. märtsi 2004. aasta soovituse punkt 8 (Doc 6185/04 Budget 1). Vaata http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st06/st06185.en04.pdf

(18)  ELT C 31 E, 5.2.2004, lk 137.

P6_TA(2005)0093

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve I jagu

1.

Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, I jagu - Euroopa Parlament (C6-0015/2005 - 2004/2041(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. aasta üldeelarvet (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. aasta üldeelarvet (1);

| — | võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0015/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0015/2005);

| — | võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2);

| — | võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 275 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 179a; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 275 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 179a;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artikleid 145, 146 ja 147; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artikleid 145, 146 ja 147;

| — | võttes arvesse 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 147 lõiget 1, mille kohaselt peavad kõik ühenduse institutsioonid võtma asjakohaseid meetmeid, et järgida Euroopa Parlamendi otsusele eelarve täitmise kinnitamise kohta lisatud tähelepanekuid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 147 lõiget 1, mille kohaselt peavad kõik ühenduse institutsioonid võtma asjakohaseid meetmeid, et järgida Euroopa Parlamendi otsusele eelarve täitmise kinnitamise kohta lisatud tähelepanekuid;

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja artikli 74 punkti 3 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja artikli 74 punkti 3 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0063/2005), ning arvestades järgmist: |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0063/2005), ning arvestades järgmist:

| A. | kontrollikoda leidis 2003. eelarveaasta aastaaruande lõike 9.15 põhjal, mis käsitleb Euroopa Parlamenti, et “auditeeritud tehingud olid põhiosas seaduslikud ja korrektsed”. |
| --- | --- |

A.

kontrollikoda leidis 2003. eelarveaasta aastaaruande lõike 9.15 põhjal, mis käsitleb Euroopa Parlamenti, et “auditeeritud tehingud olid põhiosas seaduslikud ja korrektsed”.

| B. | 25. juunil 2002. aasta finantsmäärus ja 23. oktoobril 2002. aastal muudetud Euroopa Parlamendi kodukorra artiklid kehtivad eelarve täitmisele heakskiidu andmist reguleerivate menetlusnõuete osas alates 1. jaanuarist 2003. |
| --- | --- |

B.

25. juunil 2002. aasta finantsmäärus ja 23. oktoobril 2002. aastal muudetud Euroopa Parlamendi kodukorra artiklid kehtivad eelarve täitmisele heakskiidu andmist reguleerivate menetlusnõuete osas alates 1. jaanuarist 2003.

| C. | arvestades, et Euroopa Parlamendi kodukorra artiklitesse viidi 23. oktoobril 2002. aastal sisse muudatus, mille kohaselt annab eelarve täitmisele heakskiidu president, mitte peasekretär; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlamendi kodukorra artiklitesse viidi 23. oktoobril 2002. aastal sisse muudatus, mille kohaselt annab eelarve täitmisele heakskiidu president, mitte peasekretär;

| 1. | annab 2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise õiguse presidendile; |
| --- | --- |

1.

annab 2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise õiguse presidendile;

| 2. | esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale ja ombudsmanile ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale ja ombudsmanile ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria).

---

(1)  ELT L 54, 28.2.2003.

(2)  ELT C 293, 30.11.2004, lk 1.

(3)  ELT C 294, 30.11.2004, lk 99.

(4)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(5)  EÜT L 356, 31.12.1977, lk 1.

2.

Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, I jagu - Euroopa Parlament (C6-0015/2005 - 2004/2041(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1);

| — | võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0015/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0015/2005);

| — | võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2);

| — | võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 275 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 179a; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 275 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 179a;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artikleid 145, 146 ja 147; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artikleid 145, 146 ja 147;

| — | võttes arvesse 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 147 lõiget 1, mille kohaselt peavad ühenduse kõik institutsioonid võtma asjakohaseid meetmeid, et järgida Euroopa Parlamendi otsusele eelarve täitmise kinnitamise kohta lisatud tähelepanekuid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 147 lõiget 1, mille kohaselt peavad ühenduse kõik institutsioonid võtma asjakohaseid meetmeid, et järgida Euroopa Parlamendi otsusele eelarve täitmise kinnitamise kohta lisatud tähelepanekuid;

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja artikli 74 punkti 3 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja artikli 74 punkti 3 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0063/2005), ning arvestades järgmist: |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0063/2005), ning arvestades järgmist:

| A. | kontrollikoda leidis 2003. eelarveaasta aastaaruande lõike 9.15 põhjal, mis käsitleb Euroopa Parlamenti, et “auditeeritud tehingud olid põhiosas seaduslikud ja korrektsed”; |
| --- | --- |

A.

kontrollikoda leidis 2003. eelarveaasta aastaaruande lõike 9.15 põhjal, mis käsitleb Euroopa Parlamenti, et “auditeeritud tehingud olid põhiosas seaduslikud ja korrektsed”;

| B. | 25. juunil 2002. aasta finantsmäärus ja 23. oktoobril 2002. aastal muudetud Euroopa Parlamendi kodukorra artiklid kehtivad eelarve täitmisele heakskiidu andmist reguleerivate menetlusnõuete osas alates 1. jaanuarist 2003; |
| --- | --- |

B.

25. juunil 2002. aasta finantsmäärus ja 23. oktoobril 2002. aastal muudetud Euroopa Parlamendi kodukorra artiklid kehtivad eelarve täitmisele heakskiidu andmist reguleerivate menetlusnõuete osas alates 1. jaanuarist 2003;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlamendi kodukorra artiklitesse viidi 23. oktoobril 2002. aastal sisse muudatus, mille kohaselt annab eelarve täitmisele heakskiidu president, mitte peasekretär; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlamendi kodukorra artiklitesse viidi 23. oktoobril 2002. aastal sisse muudatus, mille kohaselt annab eelarve täitmisele heakskiidu president, mitte peasekretär;

| D. | arvestades, et 21. aprillil 2004. aastal vastu võetud 2002. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsiooni (6) soovituste täitmist tuleks pidevalt jälgida ja hinnata; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 21. aprillil 2004. aastal vastu võetud 2002. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsiooni (6) soovituste täitmist tuleks pidevalt jälgida ja hinnata;

| 1. | võtab teadmiseks arvnäitajad, millega Euroopa Parlamendi 2003. aasta raamatupidamiskontod suleti:









  (eurodes) |
| --- | --- |
| | 2003. aasta assigneeringud | 2002. aastast üle kantud assigneeringud |
| Assigneeringute kasutamine | 2003. aasta assigneeringud | Assigneeringud sihtotstarbelistest tuludest | Finantsmääruse
   (7)
  artiklid 9(1) ja 9(4) | Finantsmääruse
   (7)
  artiklid 9(2) ja 9(5) |
| Vabad assigneeringud | 1 086 644 375 | 34 878 401 | 100 300 973 | 3 302 900 |
| Võetud kohustused | 1 075 556 058 | 29 685 828 | — | — |
| Tehtud maksed | 862 078 203 | 3 248 540 | 88 288 685 | 3 302 900 |
| 2004. aastasse üle kantud assigneeringud | | | | |
| — Finantsmääruse (8) artikkel 9 | 213 477 855 | — | — | — |
| — Finantsmääruse (8) artikkel 10 | — | 5 192 573 | — | — |
| Tühistatud assigneeringud | 11 088 317 | — | 12 012 288 | — |
| Bilanss 31. detsembri 2003. aasta seisuga: 1 407 572 773 |

1.

võtab teadmiseks arvnäitajad, millega Euroopa Parlamendi 2003. aasta raamatupidamiskontod suleti:

(eurodes)

2003. aasta assigneeringud

2002. aastast üle kantud assigneeringud

Assigneeringute kasutamine

2003. aasta assigneeringud

Assigneeringud sihtotstarbelistest tuludest

Finantsmääruse
   (7)
  artiklid 9(1) ja 9(4)

Finantsmääruse
   (7)
  artiklid 9(2) ja 9(5)

Vabad assigneeringud

1 086 644 375

34 878 401

100 300 973

3 302 900

Võetud kohustused

1 075 556 058

29 685 828

—

—

Tehtud maksed

862 078 203

3 248 540

88 288 685

3 302 900

2004. aastasse üle kantud assigneeringud

— Finantsmääruse (8) artikkel 9

213 477 855

—

—

—

— Finantsmääruse (8) artikkel 10

—

5 192 573

—

—

Tühistatud assigneeringud

11 088 317

—

12 012 288

—

Bilanss 31. detsembri 2003. aasta seisuga: 1 407 572 773

| 2. | märgib, et 98,98% assigneeringutest Euroopa Parlamendi 2003. aasta eelarves täideti ja 1,02% tühistati, mis näitab väga head eelarve täitmist, nagu ka varasematel aastatel; |
| --- | --- |

2.

märgib, et 98,98% assigneeringutest Euroopa Parlamendi 2003. aasta eelarves täideti ja 1,02% tühistati, mis näitab väga head eelarve täitmist, nagu ka varasematel aastatel;

| 3. | meenutab (vaidlustamata Euroopa Parlamendi kujunenud poliitikat, et majad ostetakse, mitte ei rendita), et selline hea täitmise tase on osaliselt tingitud 1992. aastal alanud järjekindlast nn puhastamistaktikast, millega kõik vabad assigneeringud paigutatakse aasta lõpus ümber ehitiste eelarveridadele, eriti just kapitali ettemakseteks, et vähendada tulevaste aastate intresse; |
| --- | --- |

3.

meenutab (vaidlustamata Euroopa Parlamendi kujunenud poliitikat, et majad ostetakse, mitte ei rendita), et selline hea täitmise tase on osaliselt tingitud 1992. aastal alanud järjekindlast nn puhastamistaktikast, millega kõik vabad assigneeringud paigutatakse aasta lõpus ümber ehitiste eelarveridadele, eriti just kapitali ettemakseteks, et vähendada tulevaste aastate intresse;

| 4. | tõdeb, et Euroopa Parlamendi varade omandamise programmist on suurem osa juba ellu viidud; sellele vaatamata nõuab tungivalt, et eelarvepädevad institutsioonid tagaksid eelarve optimaalne ettenägelikkus ning et eelarveprojekti kantud summad kajastaksid Euroopa Parlamendi tegelikke vajadusi ega oleks vajadust süstemaatiliselt teha mitteasjaomastelt eelarveridadelt suuri ümberpaigutusi; |
| --- | --- |

4.

tõdeb, et Euroopa Parlamendi varade omandamise programmist on suurem osa juba ellu viidud; sellele vaatamata nõuab tungivalt, et eelarvepädevad institutsioonid tagaksid eelarve optimaalne ettenägelikkus ning et eelarveprojekti kantud summad kajastaksid Euroopa Parlamendi tegelikke vajadusi ega oleks vajadust süstemaatiliselt teha mitteasjaomastelt eelarveridadelt suuri ümberpaigutusi;

| 5. | arvab, et hoonetelaenu põhiosa tagasimaksete osas tuleb eelarvestrateegia raames kokku leppida eraldi eelarvereal eelneval aastal eelarve koostamisel; |
| --- | --- |

5.

arvab, et hoonetelaenu põhiosa tagasimaksete osas tuleb eelarvestrateegia raames kokku leppida eraldi eelarvereal eelneval aastal eelarve koostamisel;

| 6. | usub, et volitatud eelarvevahendite käsutajad peaksid oma iga-aastastes tegevusaruannetes selgitama, miks nende vastavatele eelarveridadele jäi vahendeid, mida nn puhastamistaktika raames ümber paigutati; |
| --- | --- |

6.

usub, et volitatud eelarvevahendite käsutajad peaksid oma iga-aastastes tegevusaruannetes selgitama, miks nende vastavatele eelarveridadele jäi vahendeid, mida nn puhastamistaktika raames ümber paigutati;

| 7. | märgib, et Euroopa Parlamendi tulu 2003. aastal oli 98 545 334 eurot (2002. aastal 67 256 006 eurot); |
| --- | --- |

7.

märgib, et Euroopa Parlamendi tulu 2003. aastal oli 98 545 334 eurot (2002. aastal 67 256 006 eurot);

Raamatupidamisandmete esitamine ja sisu ning lisatud finantsjuhtimise analüüs

| 8. | märgib, et 2003. aasta raamatupidamisandmetele lisatud eelarve haldamise analüüs annab kasuliku ülevaate aasta peamistest finantssündmustest ja toob ära ka lühikokkuvõtte peadirektorite tegevusaruannetest; |
| --- | --- |

8.

märgib, et 2003. aasta raamatupidamisandmetele lisatud eelarve haldamise analüüs annab kasuliku ülevaate aasta peamistest finantssündmustest ja toob ära ka lühikokkuvõtte peadirektorite tegevusaruannetest;

| 9. | tervitab rahanduspeadirektoraadi lehekülge 2003. aasta eelarve- ja finantsjuhtimise kohta koostatud aruandest intranetis; tervitab samuti peasekretäri ettepanekut (9) koostada igal aastal lühike, kättesaadav ja atraktiivne dokument, millega antakse avalikkusele Euroopa Parlamendi eelarve haldamise kohta rohkem teavet; |
| --- | --- |

9.

tervitab rahanduspeadirektoraadi lehekülge 2003. aasta eelarve- ja finantsjuhtimise kohta koostatud aruandest intranetis; tervitab samuti peasekretäri ettepanekut (9) koostada igal aastal lühike, kättesaadav ja atraktiivne dokument, millega antakse avalikkusele Euroopa Parlamendi eelarve haldamise kohta rohkem teavet;

2002. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsiooni järelmeetmed

| 10. | avaldab tänu peasekretärile, et viimane esitas 2002. aasta eelnõu täitmisele heaksiidu andmise 21. aprilli 2004. aasta resolutsioonis nõutud aruanded õigeaegselt ehk enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmise tsüklit; |
| --- | --- |

10.

avaldab tänu peasekretärile, et viimane esitas 2002. aasta eelnõu täitmisele heaksiidu andmise 21. aprilli 2004. aasta resolutsioonis nõutud aruanded õigeaegselt ehk enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmise tsüklit;

| 11. | meenutab, et finantsmääruse artikli 147 lõike 1 kohaselt peavad institutsioonid võtma asjakohaseid meetmeid, et järgida Euroopa Parlamendi otsusele eelarve täitmise kinnitamise kohta lisatud tähelepanekuid; järeldab, et see ettekirjutus peaks kehtima ka Euroopa Parlamendi enda kohta, eriti aga Euroopa Parlamendi allüksuste kohta; |
| --- | --- |

11.

meenutab, et finantsmääruse artikli 147 lõike 1 kohaselt peavad institutsioonid võtma asjakohaseid meetmeid, et järgida Euroopa Parlamendi otsusele eelarve täitmise kinnitamise kohta lisatud tähelepanekuid; järeldab, et see ettekirjutus peaks kehtima ka Euroopa Parlamendi enda kohta, eriti aga Euroopa Parlamendi allüksuste kohta;

| 12. | rõhutab oma poolehoidu heade üldjuhtimistavade rakendamisele nii poliitilisel kui ka haldustasandil; |
| --- | --- |

12.

rõhutab oma poolehoidu heade üldjuhtimistavade rakendamisele nii poliitilisel kui ka haldustasandil;

Uue finantsmääruse rakendamine

| 13. | tõstab esile, et 2003. aastal kulus institutsiooni juhtimisetegevusest palju finantsmääruse uute nõuetega kohanemisele, uute süsteemide, metoodikate ja töömeetodite sisseseadmisele, koolitusprogrammide väljatöötamisele ja uute vastutussuhete määratlemisele; märgib, et kontrollikoda kiitis Euroopa Parlamenti uute struktuuride tõhusa sisseseadmise eest; |
| --- | --- |

13.

tõstab esile, et 2003. aastal kulus institutsiooni juhtimisetegevusest palju finantsmääruse uute nõuetega kohanemisele, uute süsteemide, metoodikate ja töömeetodite sisseseadmisele, koolitusprogrammide väljatöötamisele ja uute vastutussuhete määratlemisele; märgib, et kontrollikoda kiitis Euroopa Parlamenti uute struktuuride tõhusa sisseseadmise eest;

| 14. | meenutab 2003. aasta finantsreformide olulisimaid põhimõtteid, ehk siis ühelt poolt detsentraliseerimine ja täieliku vastutuse võtmine eelarvepädevate talituste poolt ja teiselt poolt tsentraliseeritud finantskontrolli lõpetamine ja keskse finantstalituse ja siseaudiitori koha loomine; |
| --- | --- |

14.

meenutab 2003. aasta finantsreformide olulisimaid põhimõtteid, ehk siis ühelt poolt detsentraliseerimine ja täieliku vastutuse võtmine eelarvepädevate talituste poolt ja teiselt poolt tsentraliseeritud finantskontrolli lõpetamine ja keskse finantstalituse ja siseaudiitori koha loomine;

| 15. | märgib, et esialgsed kogemused uue finantsmääruse sätete rangel rakendamisel Euroopa Parlamendi suguses institutsioonis, millel on vaid administratiivkulude eelarve, näitavad, et see on mõningatel juhtudel viinud liiga keeruliste süsteemide ja keerulise raharingluse tekkimiseni; |
| --- | --- |

15.

märgib, et esialgsed kogemused uue finantsmääruse sätete rangel rakendamisel Euroopa Parlamendi suguses institutsioonis, millel on vaid administratiivkulude eelarve, näitavad, et see on mõningatel juhtudel viinud liiga keeruliste süsteemide ja keerulise raharingluse tekkimiseni;

| 16. | leiab, et see tähelepanek näitab vajadust arendada edasi kontrollraamistikku, mis põhineks eesmärkide seadmisel, nende täitmist ohustavate tegurite identifitseerimisel ja ohtude kõrvaldamise mehhanismide väljaarendamisel; soovitab Euroopa Parlamendi asutustel finantsmääruse järgmisel läbivaatusel puudujääkidele tähelepanu juhtida ja need kõrvaldada; |
| --- | --- |

16.

leiab, et see tähelepanek näitab vajadust arendada edasi kontrollraamistikku, mis põhineks eesmärkide seadmisel, nende täitmist ohustavate tegurite identifitseerimisel ja ohtude kõrvaldamise mehhanismide väljaarendamisel; soovitab Euroopa Parlamendi asutustel finantsmääruse järgmisel läbivaatusel puudujääkidele tähelepanu juhtida ja need kõrvaldada;

| 17. | meenutab, et 2002. aasta detsembris võttis Euroopa Parlament vastu uue finantsmääruse rakendamiseks vajalikud põhidokumendid, sh uue eelarve täitmise kodukorra, sisekontrollitalituste, eelarvevahendite käsutajate ja peaarvepidaja alusdokumendid, sisekontrolli miinimumnõuded ja eraldi ametinõuded eelkontrollitöötajatele, ning kohandas eelarve tulude ja kulude haldamiseks kasutatava arvutisüsteemi (FINORD) uutele nõuetele vastavaks; |
| --- | --- |

17.

meenutab, et 2002. aasta detsembris võttis Euroopa Parlament vastu uue finantsmääruse rakendamiseks vajalikud põhidokumendid, sh uue eelarve täitmise kodukorra, sisekontrollitalituste, eelarvevahendite käsutajate ja peaarvepidaja alusdokumendid, sisekontrolli miinimumnõuded ja eraldi ametinõuded eelkontrollitöötajatele, ning kohandas eelarve tulude ja kulude haldamiseks kasutatava arvutisüsteemi (FINORD) uutele nõuetele vastavaks;

| 18. | märgib, et vaatamata kontrollikoja märkusele (10), mille kohaselt eelarvevahendite käsutajad ei suutnud finantsmääruse jõustumisel (1. jaanuaril 2003) täielikult toimivaid kontrollisüsteeme kohe käivitada, suutis Euroopa Parlament sellegipoolest 2003. aasta jooksul rakendada uusi sisekontrolli miinimumnõudeid ja käivitada keskse finantstalituse ja siseauditi; |
| --- | --- |

18.

märgib, et vaatamata kontrollikoja märkusele (10), mille kohaselt eelarvevahendite käsutajad ei suutnud finantsmääruse jõustumisel (1. jaanuaril 2003) täielikult toimivaid kontrollisüsteeme kohe käivitada, suutis Euroopa Parlament sellegipoolest 2003. aasta jooksul rakendada uusi sisekontrolli miinimumnõudeid ja käivitada keskse finantstalituse ja siseauditi;

| 19. | viitab (vastusena kontrollikoja kriitikale järelkontrolli puudumise kohta) Euroopa Parlamendi vastusele (11), et arenenud järelkontrolli vajadust hindavad vastavad eelarvevahendite käsutajad arenenuma ohu ja selle maandamise hindamise alusel; |
| --- | --- |

19.

viitab (vastusena kontrollikoja kriitikale järelkontrolli puudumise kohta) Euroopa Parlamendi vastusele (11), et arenenud järelkontrolli vajadust hindavad vastavad eelarvevahendite käsutajad arenenuma ohu ja selle maandamise hindamise alusel;

| 20. | märgib seoses kontrollikoja otsusega (12), et teatud kontrollistandardite rakendamine, sh delikaatsete ametikohtade identifitseerimine ja kohatutest tegudest aruandmine, oli alles alguses; |
| --- | --- |

20.

märgib seoses kontrollikoja otsusega (12), et teatud kontrollistandardite rakendamine, sh delikaatsete ametikohtade identifitseerimine ja kohatutest tegudest aruandmine, oli alles alguses;

| 21. | täheldab, et pärast üleminekut tsentraliseeritud finantskontrollile on toimingute jätkuvuse ja eelkontrolli piisava järelevalve tagamiseks tegelenud eelkontrolliga tunduvalt rohkem töötajaid kui varem; |
| --- | --- |

21.

täheldab, et pärast üleminekut tsentraliseeritud finantskontrollile on toimingute jätkuvuse ja eelkontrolli piisava järelevalve tagamiseks tegelenud eelkontrolliga tunduvalt rohkem töötajaid kui varem;

| 22. | tõdeb kokkuvõtteks, et üleminek ülimalt tsentraliseeritud sisekontrollilt detsentraliseeritud lähenemisele lühikese aja jooksul oli 2003. aastal suur väljakutse; märgib rahuloluga, et väiksematest institutsioonidest oli Euroopa Parlament tänu oma administratsiooni pingutustele üks väheseid, kellel õnnestus võtta vastu vajalikud abitekstid enne uue finantsmääruse jõustumist 1. jaanuaril 2003; |
| --- | --- |

22.

tõdeb kokkuvõtteks, et üleminek ülimalt tsentraliseeritud sisekontrollilt detsentraliseeritud lähenemisele lühikese aja jooksul oli 2003. aastal suur väljakutse; märgib rahuloluga, et väiksematest institutsioonidest oli Euroopa Parlament tänu oma administratsiooni pingutustele üks väheseid, kellel õnnestus võtta vastu vajalikud abitekstid enne uue finantsmääruse jõustumist 1. jaanuaril 2003;

Iga-aastased tegevusaruanded

| 23. | tõstab esile, et 2003. aasta oli esimene eelarveaasta, mille kohta peadirektorid pidid koostama igaaastased tegevusaruanded, mille peasekretär edastas presidendile ja eelarvekontrollikomisjonile koos allkirjastatud deklaratsiooniga; märgib, et peasekretär andis selles deklaratsioonis mõistliku kinnituse, et Euroopa Parlamendi eelarve oli täidetud vastavalt headele finantsjuhtimise tavadele ning et sisse seatud kontrollraamistik tagas selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrakohasuse vajalikul määral; |
| --- | --- |

23.

tõstab esile, et 2003. aasta oli esimene eelarveaasta, mille kohta peadirektorid pidid koostama igaaastased tegevusaruanded, mille peasekretär edastas presidendile ja eelarvekontrollikomisjonile koos allkirjastatud deklaratsiooniga; märgib, et peasekretär andis selles deklaratsioonis mõistliku kinnituse, et Euroopa Parlamendi eelarve oli täidetud vastavalt headele finantsjuhtimise tavadele ning et sisse seatud kontrollraamistik tagas selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrakohasuse vajalikul määral;

| 24. | märgib, et mitte ühegi volitatud eelarvevahendite käsutaja deklaratsioon ei sisaldanud reservatsioone, kuid kahes tegevusaruandes olid tähelepanekud






  i) | kvalifitseeritud töötajate puuduse kohta finantsjuhtimise alal (teabe peadirektoraat) ja |
| --- | --- | --- |

24.

märgib, et mitte ühegi volitatud eelarvevahendite käsutaja deklaratsioon ei sisaldanud reservatsioone, kuid kahes tegevusaruandes olid tähelepanekud

i)

kvalifitseeritud töötajate puuduse kohta finantsjuhtimise alal (teabe peadirektoraat) ja

| ii) | vajaduse kohta muuta reegleid, et viia parlamendiliikmete hüvitiste teatud aspektid kooskõlla finantsmäärusega ja lahendada fraktsioonide finantseerimise staatus (rahanduspoliitika peadirektoraat); |
| --- | --- |

ii)

vajaduse kohta muuta reegleid, et viia parlamendiliikmete hüvitiste teatud aspektid kooskõlla finantsmäärusega ja lahendada fraktsioonide finantseerimise staatus (rahanduspoliitika peadirektoraat);

| 25. | märgib ka, et peasekretär möönis oma deklaratsioonis, et siseaudiitorilt selleks hetkeks (s.o 16. märtsiks 2004) saadud aruanded sisekontrolliraamistiku läbivaatuse kohta näitasid, et leidus nõrku kohti, millega tuleb lähiajal veel tegeleda; |
| --- | --- |

25.

märgib ka, et peasekretär möönis oma deklaratsioonis, et siseaudiitorilt selleks hetkeks (s.o 16. märtsiks 2004) saadud aruanded sisekontrolliraamistiku läbivaatuse kohta näitasid, et leidus nõrku kohti, millega tuleb lähiajal veel tegeleda;

| 26. | märgib rahulolevalt, et peasekretäri deklaratsiooniga on kaasas üksikasjalik tegevuskava tegevusaruannetes toodud puudujääkide kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

26.

märgib rahulolevalt, et peasekretäri deklaratsiooniga on kaasas üksikasjalik tegevuskava tegevusaruannetes toodud puudujääkide kõrvaldamiseks;

| 27. | palub peasekretäril esitada mainitud resolutsiooni järelmeetme raames eelarvekontrollikomisjonile aruanne 2003. aastal tehtud edusammudest tema deklaratsioonile lisatud tegevuskava meetmete rakendamisel; |
| --- | --- |

27.

palub peasekretäril esitada mainitud resolutsiooni järelmeetme raames eelarvekontrollikomisjonile aruanne 2003. aastal tehtud edusammudest tema deklaratsioonile lisatud tegevuskava meetmete rakendamisel;

| 28. | märgib, et tegevusaruanded erinevad ulatuse, pikkuse, vormi ja osateenuseid puudutava teabe kaasamise osas suuresti; kutsub peasekretäri üles ühtlustama kontrollikoja 2003. aasta aastaaruande lõikes 9.16 antud soovituse kohaselt tulevikus tegevusaruannete esitamist ja ülesehitust, et lihtsustada erinevate peadirektoraatide omavahelist võrdlemist; märgib siiski, et probleemid sobiva kvalifikatsiooniga finantstöötajate leidmisega on paljude tegevusaruannete ühiseks teemaks; |
| --- | --- |

28.

märgib, et tegevusaruanded erinevad ulatuse, pikkuse, vormi ja osateenuseid puudutava teabe kaasamise osas suuresti; kutsub peasekretäri üles ühtlustama kontrollikoja 2003. aasta aastaaruande lõikes 9.16 antud soovituse kohaselt tulevikus tegevusaruannete esitamist ja ülesehitust, et lihtsustada erinevate peadirektoraatide omavahelist võrdlemist; märgib siiski, et probleemid sobiva kvalifikatsiooniga finantstöötajate leidmisega on paljude tegevusaruannete ühiseks teemaks;

| 29. | märgib ära kontrollikoja märkuse oma 2003. aasta aruande lõikes 9.16, mille kohaselt iga-aastased tegevusaruanded peaksid andma üksikasjalikumat teavet läbiviidud kontrollide tulemuste kohta; |
| --- | --- |

29.

märgib ära kontrollikoja märkuse oma 2003. aasta aruande lõikes 9.16, mille kohaselt iga-aastased tegevusaruanded peaksid andma üksikasjalikumat teavet läbiviidud kontrollide tulemuste kohta;

| 30. | täheldab 2003. aasta tegevusaruannete alusel, et eelarvevahendite käsutajate allkirjastatud deklaratsioonide tõelise väärtuse paremaks mõistmiseks oleks tulevikus soovitav kasutusele võtta standardvorm, et eristada selgelt küsimusi, mis vajavad peadirektori täheldust (vaidlustamata tema kinnitusdeklaratsiooni), ja tõsisemaid küsimusi, mille puhul on õigustatud reservatsioon; |
| --- | --- |

30.

täheldab 2003. aasta tegevusaruannete alusel, et eelarvevahendite käsutajate allkirjastatud deklaratsioonide tõelise väärtuse paremaks mõistmiseks oleks tulevikus soovitav kasutusele võtta standardvorm, et eristada selgelt küsimusi, mis vajavad peadirektori täheldust (vaidlustamata tema kinnitusdeklaratsiooni), ja tõsisemaid küsimusi, mille puhul on õigustatud reservatsioon;

Siseaudit

| 31. | meenutab, et siseaudiitori aastaaruanne ja deklaratsioon ning peasekretäri ja peadirektorite tegevusaruanded moodustavad olulise osa kontrollikoja ja Euroopa Parlamendi eelarve täitmise eest vastutava asutuse poolt läbiviidavast hindamisest; |
| --- | --- |

31.

meenutab, et siseaudiitori aastaaruanne ja deklaratsioon ning peasekretäri ja peadirektorite tegevusaruanded moodustavad olulise osa kontrollikoja ja Euroopa Parlamendi eelarve täitmise eest vastutava asutuse poolt läbiviidavast hindamisest;

| 32. | täheldab, et sisekontrolli mõiste viitab edaspidi kontrolli põhieesmärkide mõistlikule tagamisele. Nendeks eesmärkideks on:






  — | seaduste, määruste ja otsuste järgimine; |
| --- | --- | --- |

32.

täheldab, et sisekontrolli mõiste viitab edaspidi kontrolli põhieesmärkide mõistlikule tagamisele. Nendeks eesmärkideks on:

—

seaduste, määruste ja otsuste järgimine;

| — | tehingute kokkuhoid, efektiivsus ja tõhusus; |
| --- | --- |

—

tehingute kokkuhoid, efektiivsus ja tõhusus;

| — | ohtude identifitseerimine ja maandamine; |
| --- | --- |

—

ohtude identifitseerimine ja maandamine;

| — | pettuste ja vigade vältimine ja avastamine; |
| --- | --- |

—

pettuste ja vigade vältimine ja avastamine;

| — | kvaliteetsed raamatupidamisandmed ja vastavad alusandmed; |
| --- | --- |

—

kvaliteetsed raamatupidamisandmed ja vastavad alusandmed;

| 33. | leiab, et administratsioon peaks prioriteediks seadma siseaudiitori 2003. aasta sisekontrolli raamistiku läbivaatuse tulemusel koostatud soovituste rakendamise järgmistes valdkondades:






  — | vajadus tagada kohustusi võtvate ja eelkontrolli teostavate töötajate piisav arv ja kvalifikatsioon; |
| --- | --- | --- |

33.

leiab, et administratsioon peaks prioriteediks seadma siseaudiitori 2003. aasta sisekontrolli raamistiku läbivaatuse tulemusel koostatud soovituste rakendamise järgmistes valdkondades:

—

vajadus tagada kohustusi võtvate ja eelkontrolli teostavate töötajate piisav arv ja kvalifikatsioon;

| — | erilist rõhku tuleks panna finantsjuhtimise ja kontrolli alal tegutsevate töötajate koolitusnõuetele igas talituses; |
| --- | --- |

—

erilist rõhku tuleks panna finantsjuhtimise ja kontrolli alal tegutsevate töötajate koolitusnõuetele igas talituses;

| — | tegevuste ja riskijuhtimise programmid; |
| --- | --- |

—

tegevuste ja riskijuhtimise programmid;

| — | järelevalve ja aruandluse vahendid; |
| --- | --- |

—

järelevalve ja aruandluse vahendid;

| — | ühe keskse partneri määramine, kelle poole eelarvevahendeid käsutavad osakonnad saaksid vajadusel pöörduda taotlustega nõuannete ja arvamuste saamiseks, eriti hankeküsimustes; |
| --- | --- |

—

ühe keskse partneri määramine, kelle poole eelarvevahendeid käsutavad osakonnad saaksid vajadusel pöörduda taotlustega nõuannete ja arvamuste saamiseks, eriti hankeküsimustes;

| — | sisekontrolli- ja juhtimismenetluse dokumenteerimine kõikides osakondades ja nende dokumentide edastamine töötajatele; |
| --- | --- |

—

sisekontrolli- ja juhtimismenetluse dokumenteerimine kõikides osakondades ja nende dokumentide edastamine töötajatele;

| — | meetmed hangete ja toetuste kohta kehtivate reeglite järgimiseks; |
| --- | --- |

—

meetmed hangete ja toetuste kohta kehtivate reeglite järgimiseks;

| — | käitumisreeglid väliskonsultantide palkamiseks ja lepinguliste ülesannete määratluse parandamine; |
| --- | --- |

—

käitumisreeglid väliskonsultantide palkamiseks ja lepinguliste ülesannete määratluse parandamine;

| — | tuleks koostada delikaatsete ametikohtade loetelu (nt tarnijatele lähedased ametnikud) koos täpsete juhistega selliste ametikohtade määratlemiseks ja identifitseerimiseks; |
| --- | --- |

—

tuleks koostada delikaatsete ametikohtade loetelu (nt tarnijatele lähedased ametnikud) koos täpsete juhistega selliste ametikohtade määratlemiseks ja identifitseerimiseks;

| — | Euroopa Parlamendi talitused peaksid tsentraalselt koostama tarnijatega sõlmitavad mudellepingud, mis sisaldavad kaitset Euroopa Parlamendi juriidilisele ja finantspositsioonile, ja neid regulaarselt ajakohastama; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi talitused peaksid tsentraalselt koostama tarnijatega sõlmitavad mudellepingud, mis sisaldavad kaitset Euroopa Parlamendi juriidilisele ja finantspositsioonile, ja neid regulaarselt ajakohastama;

Juhtimine ja seda reguleeriv raamistik

| 34. | kinnitab oma 8. aprilli 2003. aasta (13) ja 21. aprilli 2004. aasta resolutsioonides väljendatud vaadet, et “eelarve täitmise kinnitamise kord peaks sisaldama mitte ainult parlamendi peasekretäri ja administratsiooni juhtimistegevusi, vaid ka selle juhtorgani (s.t presidendi, juhatuse ja presidentide konverentsi) poolt langetatud otsuseid”; |
| --- | --- |

34.

kinnitab oma 8. aprilli 2003. aasta (13) ja 21. aprilli 2004. aasta resolutsioonides väljendatud vaadet, et “eelarve täitmise kinnitamise kord peaks sisaldama mitte ainult parlamendi peasekretäri ja administratsiooni juhtimistegevusi, vaid ka selle juhtorgani (s.t presidendi, juhatuse ja presidentide konverentsi) poolt langetatud otsuseid”;

| 35. | pöördub parlamendi juhatuse ja pädeva parlamendikomisjoni poole, et need vastaksid Euroopa Parlamendi 21. aprilli 2004. aasta resolutsiooni lõigetes 16 ja 17 sõnastatud palvele nende ettepanekute esitamise kohta, mille põhjal määratleda Euroopa Parlamendi juhtorganite liikmete volituste kasutamist ja oluliste finantstagajärgedega otsuste langetamist puudutava poliitilise vastutuse täpne praktiline tähendus; |
| --- | --- |

35.

pöördub parlamendi juhatuse ja pädeva parlamendikomisjoni poole, et need vastaksid Euroopa Parlamendi 21. aprilli 2004. aasta resolutsiooni lõigetes 16 ja 17 sõnastatud palvele nende ettepanekute esitamise kohta, mille põhjal määratleda Euroopa Parlamendi juhtorganite liikmete volituste kasutamist ja oluliste finantstagajärgedega otsuste langetamist puudutava poliitilise vastutuse täpne praktiline tähendus;

| 36. | meenutab oma 21. aprilli 2004. aasta resolutsiooni lõikeid 11-17 Euroopa Parlamendi juhtorganite vastutuse kohta; tõstab esile lisaks ka seda, et see on uute kodukorra artiklite ajal esimene eelarve täitmise kinnitamise aruanne, mis tuleb suunata pigem Euroopa Parlamendi poliitilisele, mitte aga administratiivsele organile; otsustab tulevikus parandada eelarvekontrollikomisjoni ja juhatuse ning kvestorite vahelist kommunikatsiooni ja dialoogi; |
| --- | --- |

36.

meenutab oma 21. aprilli 2004. aasta resolutsiooni lõikeid 11-17 Euroopa Parlamendi juhtorganite vastutuse kohta; tõstab esile lisaks ka seda, et see on uute kodukorra artiklite ajal esimene eelarve täitmise kinnitamise aruanne, mis tuleb suunata pigem Euroopa Parlamendi poliitilisele, mitte aga administratiivsele organile; otsustab tulevikus parandada eelarvekontrollikomisjoni ja juhatuse ning kvestorite vahelist kommunikatsiooni ja dialoogi;

| 37. | tõstab esile, et Euroopa Parlamendi finantsjuhtimise kontrollimisel rakendatakse aina enam organeid, menetlusi ja mehhanisme ning selleks läheb vaja Euroopa Parlamendi eelarve täitmise kinnitamise aruannet, administratsiooni aruandeid selle vastuseks, iga-aastast eelarvemenetlust ja sektori aruandeid siseaudiitorilt, audiitorkogult, kontrollikojalt ja finantsrikkumiste uurimise toimkonnalt, aruandeid Euroopa Pettustevastaselt Ametilt (OLAF) ning peadirektorite tegevusaruandeid, mille puhul tekib kõikidega kattumiste ja korduste oht; |
| --- | --- |

37.

tõstab esile, et Euroopa Parlamendi finantsjuhtimise kontrollimisel rakendatakse aina enam organeid, menetlusi ja mehhanisme ning selleks läheb vaja Euroopa Parlamendi eelarve täitmise kinnitamise aruannet, administratsiooni aruandeid selle vastuseks, iga-aastast eelarvemenetlust ja sektori aruandeid siseaudiitorilt, audiitorkogult, kontrollikojalt ja finantsrikkumiste uurimise toimkonnalt, aruandeid Euroopa Pettustevastaselt Ametilt (OLAF) ning peadirektorite tegevusaruandeid, mille puhul tekib kõikidega kattumiste ja korduste oht;

| 38. | kahtleb, kas selline range kontroll ja kontrollimehhanismi keerukus on proportsionaalne, kui võtta arvesse kontrollikoja järeldust (14), et seoses administratiivkuludega on üldine risk madal; |
| --- | --- |

38.

kahtleb, kas selline range kontroll ja kontrollimehhanismi keerukus on proportsionaalne, kui võtta arvesse kontrollikoja järeldust (14), et seoses administratiivkuludega on üldine risk madal;

| 39. | usub, et sisekontrollimenetlused tuleks koondada ja korrastada; palub peasekretäril esitada aruanne erinevate kontrolliküsimuste sünteesivõimaluste kohta, et oleks võimalik teha selgeid järeldusi; |
| --- | --- |

39.

usub, et sisekontrollimenetlused tuleks koondada ja korrastada; palub peasekretäril esitada aruanne erinevate kontrolliküsimuste sünteesivõimaluste kohta, et oleks võimalik teha selgeid järeldusi;

| 40. | kutsub peasekretäri üles tagama, et rakendatakse terviklikku lähenemisviisi seoses riskijuhtimise ja riskianalüüsiga, ning tagama nõnda usaldusväärse finantsjuhtimise ja tõhusa haldamise; |
| --- | --- |

40.

kutsub peasekretäri üles tagama, et rakendatakse terviklikku lähenemisviisi seoses riskijuhtimise ja riskianalüüsiga, ning tagama nõnda usaldusväärse finantsjuhtimise ja tõhusa haldamise;

Fraktsioonid (raamatupidamisarvestuse ja menetluste ülevaade - eelarverida 3701)

| 41. | meenutab, et eelarverea 3701 kohta kehtivate reeglite (15) lõikes 2.7.3 nõutakse, et juhatus ja eelarvekontrollikomisjon peavad tegelema fraktsioonide auditeeritud raamatupidamise aastaaruannetega vastavalt kodukorra artiklites neile antud volitustele; |
| --- | --- |

41.

meenutab, et eelarverea 3701 kohta kehtivate reeglite (15) lõikes 2.7.3 nõutakse, et juhatus ja eelarvekontrollikomisjon peavad tegelema fraktsioonide auditeeritud raamatupidamise aastaaruannetega vastavalt kodukorra artiklites neile antud volitustele;

| 42. | kordab, et fraktsioonid vastutavad Euroopa Parlamendi eelarvest neile eraldatud kvoodi juhtimise ja kasutamise eest iseseisvalt ning et institutsiooni sisekontrollitalituse töövaldkond ei laiene tingimustele, mille alusel kasutatakse assigneeringuid eelarverida 3701 eirates (umbes 3% parlamendi kogueelarvest); |
| --- | --- |

42.

kordab, et fraktsioonid vastutavad Euroopa Parlamendi eelarvest neile eraldatud kvoodi juhtimise ja kasutamise eest iseseisvalt ning et institutsiooni sisekontrollitalituse töövaldkond ei laiene tingimustele, mille alusel kasutatakse assigneeringuid eelarverida 3701 eirates (umbes 3% parlamendi kogueelarvest);

| 43. | märgib, et Euroopa Parlamendil oli raskusi finantsmääruse mõnede sätete rakendamisel oma olemuselt administratiivse eelarve suhtes ning need raskused kajastuvad ka fraktsioonide tasemel; tõdeb, et sellele vaatamata on püütud 3701 puudutavad reeglid viia finantsmäärusega võimalikult hästi kooskõlla; |
| --- | --- |

43.

märgib, et Euroopa Parlamendil oli raskusi finantsmääruse mõnede sätete rakendamisel oma olemuselt administratiivse eelarve suhtes ning need raskused kajastuvad ka fraktsioonide tasemel; tõdeb, et sellele vaatamata on püütud 3701 puudutavad reeglid viia finantsmäärusega võimalikult hästi kooskõlla;

| 44. | märgib, et fraktsioonid ja administratsioon on loonud töögrupi, mille eesmärk on uurida fraktsioonide eelarveid finantsmääruse ja rakenduseeskirjade sätetele vastavuse osas; julgustab neid seda vajadusel tavalise kontaktfoorumina kasutama, kus on võimalik finants- ja raamatupidamisreformidega sammu pidada; |
| --- | --- |

44.

märgib, et fraktsioonid ja administratsioon on loonud töögrupi, mille eesmärk on uurida fraktsioonide eelarveid finantsmääruse ja rakenduseeskirjade sätetele vastavuse osas; julgustab neid seda vajadusel tavalise kontaktfoorumina kasutama, kus on võimalik finants- ja raamatupidamisreformidega sammu pidada;

| 45. | tervitab fraktsioonide otsust avaldada oma sisemised finantseeskirjad Euroopa Parlamendi veebilehel ning nõuab tungivalt selle otsuse kiiret rakendamist; palub juhatusel leida sobiv lahendus, mis võimaldaks fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete aastaaruandeid ja aruandlust läbipaistval viisil kontrollida ning mis oleks suures osas võrreldav fraktsioonide poolt kohaldatava menetlusega; |
| --- | --- |

45.

tervitab fraktsioonide otsust avaldada oma sisemised finantseeskirjad Euroopa Parlamendi veebilehel ning nõuab tungivalt selle otsuse kiiret rakendamist; palub juhatusel leida sobiv lahendus, mis võimaldaks fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete aastaaruandeid ja aruandlust läbipaistval viisil kontrollida ning mis oleks suures osas võrreldav fraktsioonide poolt kohaldatava menetlusega;

| 46. | märgib, et eelarvereale 3701 kantud assigneeringud jaotusid 2003. aastal vastavalt juhatuse 10. veebruari 2003. aasta otsusele järgmiselt:






  (eurodes) |
| --- | --- |
| Vabad assigneeringud kokku | 37 948 000 |
| Mitteühinenud liikmed | 1 224 035 |
| Fraktsioonidele mõeldud summa | 36 723 965 |

46.

märgib, et eelarvereale 3701 kantud assigneeringud jaotusid 2003. aastal vastavalt juhatuse 10. veebruari 2003. aasta otsusele järgmiselt:

(eurodes)

Vabad assigneeringud kokku

37 948 000

Mitteühinenud liikmed

1 224 035

Fraktsioonidele mõeldud summa

36 723 965

| Fraktsioon | Liikmete arv | Eraldised kokku 01/01/2003 | 2002. aastast üle kantud | Kulutused 2003. aastal | Kasutusmäär (protsentides) | Kantud üle 2004. aastasse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PPE | 232 | 13 966 693 | 4 775 841 | 16 245 714 | 116,32 | 2 726 654 |
| PSE | 175 | 10 666 548 | 4 573 736 | 12 540 087 | 117,56 | 3 154 599 |
| ELDR | 54 | 3 348 157 | 1 079 435 | 3 354 625 | 100,19 | 1 088 560 |
| Verts/ALE | 45 | 2 881 352 | 952 607 | 2 945 673 | 102,23 | 980 067 |
| GUE/NGL | 50 | 3 234 999 | 1 081 653 | 3 583 515 | 110,77 | 1 093 911 |
| UEN | 22 | 1 443 719 | 383 067 | 1 459 137 | 101,07 | 369 109 |
| EDD | 17 | 1 182 497 | 465 517 | 1 225 090 | 103,60 | 533 015 |
| KOKKU | 595 | 36 723 965 | 13 311 856 | 41 353 841 | 112,61 | 9 945 915 |

Fraktsioon

Liikmete arv

Eraldised kokku 01/01/2003

2002. aastast üle kantud

Kulutused 2003. aastal

Kasutusmäär (protsentides)

Kantud üle 2004. aastasse

PPE

232

13 966 693

4 775 841

16 245 714

116,32

2 726 654

PSE

175

10 666 548

4 573 736

12 540 087

117,56

3 154 599

ELDR

54

3 348 157

1 079 435

3 354 625

100,19

1 088 560

Verts/ALE

45

2 881 352

952 607

2 945 673

102,23

980 067

GUE/NGL

50

3 234 999

1 081 653

3 583 515

110,77

1 093 911

UEN

22

1 443 719

383 067

1 459 137

101,07

369 109

EDD

17

1 182 497

465 517

1 225 090

103,60

533 015

KOKKU

595

36 723 965

13 311 856

41 353 841

112,61

9 945 915

| 47. | võtab teadmiseks peasekretäri ettepaneku (16) koostada fraktsioonide välisaudiitorite töölevõtukäskkirja standard ja lisada fraktsioonide aruannetele nende juhatajate kirja kohta lisateavet, mis oleks standardse igaaastase tegevusaruande kujul ja kajastaks fraktsioonide eelarve täitmist eelarveaasta jooksul; kutsub juhatust üles arvestama neid soovitusi järgmisel eelarverea 3701 reeglite revideerimisel; |
| --- | --- |

47.

võtab teadmiseks peasekretäri ettepaneku (16) koostada fraktsioonide välisaudiitorite töölevõtukäskkirja standard ja lisada fraktsioonide aruannetele nende juhatajate kirja kohta lisateavet, mis oleks standardse igaaastase tegevusaruande kujul ja kajastaks fraktsioonide eelarve täitmist eelarveaasta jooksul; kutsub juhatust üles arvestama neid soovitusi järgmisel eelarverea 3701 reeglite revideerimisel;

Parlamendiliikmete hüvitised

| 48. | meenutab, et alates Euroopa Parlamendi liikmete ühisstatuudi vastuvõtmisest saavad kõik liikmed:






  — | põhipalka, mida maksab nende riigi parlament või valitsus, mis on sama suur kui riikliku parlamendi liikmetel ja millelt arvestatakse makse riiklikel alustel; |
| --- | --- | --- |

48.

meenutab, et alates Euroopa Parlamendi liikmete ühisstatuudi vastuvõtmisest saavad kõik liikmed:

—

põhipalka, mida maksab nende riigi parlament või valitsus, mis on sama suur kui riikliku parlamendi liikmetel ja millelt arvestatakse makse riiklikel alustel;

| — | hüvitised, mida maksab Euroopa Parlament kvestorite ja juhatuse eeskirjade alusel, et katta parlamentaarse töö kulud; |
| --- | --- |

—

hüvitised, mida maksab Euroopa Parlament kvestorite ja juhatuse eeskirjade alusel, et katta parlamentaarse töö kulud;

| 49. | juhib tähelepanu sellele, et pärast laienemist on erinevused palkades suurenenud ning on vaja leida lahendus, mis võimaldaks Euroopa Parlamendi liikmete võrdset kohtlemist ja austaks samas ka riiklikke õigusakte; |
| --- | --- |

49.

juhib tähelepanu sellele, et pärast laienemist on erinevused palkades suurenenud ning on vaja leida lahendus, mis võimaldaks Euroopa Parlamendi liikmete võrdset kohtlemist ja austaks samas ka riiklikke õigusakte;

| 50. | toetab sellega seoses Euroopa Liidu praeguse eesistuja tehtud algatust, mille eesmärk on jõuda kokkuleppele parlamendiliikmete põhimääruse suhtes, mis näeb ette Euroopa Parlamendi liikmete ühtse tasustamise; |
| --- | --- |

50.

toetab sellega seoses Euroopa Liidu praeguse eesistuja tehtud algatust, mille eesmärk on jõuda kokkuleppele parlamendiliikmete põhimääruse suhtes, mis näeb ette Euroopa Parlamendi liikmete ühtse tasustamise;

| 51. | võtab teadmiseks Euroopa Parlamendi juhatuse kavatsuse võtta ühendust nõukoguga, et kokku leppida ühise parlamendiliikmete statuudi osas; palub kõikidel osapooltel see küsimus lahendada nii pea kui võimalik, et lõpetada selgusetus ja spekulatsioonid parlamendiliikmete tasude ümber; |
| --- | --- |

51.

võtab teadmiseks Euroopa Parlamendi juhatuse kavatsuse võtta ühendust nõukoguga, et kokku leppida ühise parlamendiliikmete statuudi osas; palub kõikidel osapooltel see küsimus lahendada nii pea kui võimalik, et lõpetada selgusetus ja spekulatsioonid parlamendiliikmete tasude ümber;

| 52. | kahetseb, et pärast viimast eelarve täitmise kinnitamise aruannet parlamendiliikmete hüvitiste süsteemi revideerimise ja reformimise kohta on edasiliikumine olnud minimaalne; meenutab juhatuse 28. mai 2003. aasta otsust, mis puudutab küsimust vaid osaliselt, kuid on seotud parlamendiliikmete ühisstatuudi vastuvõtmisega; usub, et isegi ilma ühisstatuudita peaks olema võimalik välja töötada selge, läbipaistev ja õiglane süsteem; |
| --- | --- |

52.

kahetseb, et pärast viimast eelarve täitmise kinnitamise aruannet parlamendiliikmete hüvitiste süsteemi revideerimise ja reformimise kohta on edasiliikumine olnud minimaalne; meenutab juhatuse 28. mai 2003. aasta otsust, mis puudutab küsimust vaid osaliselt, kuid on seotud parlamendiliikmete ühisstatuudi vastuvõtmisega; usub, et isegi ilma ühisstatuudita peaks olema võimalik välja töötada selge, läbipaistev ja õiglane süsteem;

| 53. | on arvamusel, et parlamendiliikmed, kes maksavad administratsioonile vabatahtlikult tagasi toetused või osa neist, mis vastab ülejäägile võrreldes tegelike kuludega, või kes soovivad ainult tegelike kulude, näiteks reisikulude väljamaksmist, peaksid seda tegema parlamendiliikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirjas selgelt kindlaks määratud sätete alusel; |
| --- | --- |

53.

on arvamusel, et parlamendiliikmed, kes maksavad administratsioonile vabatahtlikult tagasi toetused või osa neist, mis vastab ülejäägile võrreldes tegelike kuludega, või kes soovivad ainult tegelike kulude, näiteks reisikulude väljamaksmist, peaksid seda tegema parlamendiliikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirjas selgelt kindlaks määratud sätete alusel;

Üldkulude hüvitis

| 54. | palub kvestoritel hüvitiste tasumise eeskirja üle vaadata, et teha kindlaks kas on vaja teha muudatusi uute infotehnoloogia võimaluste maksimaalseks kasutamiseks; |
| --- | --- |

54.

palub kvestoritel hüvitiste tasumise eeskirja üle vaadata, et teha kindlaks kas on vaja teha muudatusi uute infotehnoloogia võimaluste maksimaalseks kasutamiseks;

Sekretariaaditoetus

| 55. | märgib, et 13. detsembril 2004. aastal võttis juhatus vastu sekretariaaditoetuse kohta kehtivate eeskirjade (17) parandused, mille eesmärgiks oli muuhulgas parandada eeskirjade vastavust finantsmääruse nõuetele; |
| --- | --- |

55.

märgib, et 13. detsembril 2004. aastal võttis juhatus vastu sekretariaaditoetuse kohta kehtivate eeskirjade (17) parandused, mille eesmärgiks oli muuhulgas parandada eeskirjade vastavust finantsmääruse nõuetele;

| 56. | juhib tähelepanu sellele, et finantsmääruse artiklis 79 ning rakenduseeskirjade (18) artiklites 98 ja 104 kulude tõendamise kohta nõutakse, et eelarvevahendite käsutaja kontrolliks kreeditori nõudeõigust tõendavate dokumentide alusel; tuletab administratsioonile meelde vajadust nõuda kindlalt arvete või honoraride aruannete esitamist tingimusena maksete sooritamiseks teenuste lepingute raames (parlamendiliikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja artikli 14 lõige 6); |
| --- | --- |

56.

juhib tähelepanu sellele, et finantsmääruse artiklis 79 ning rakenduseeskirjade (18) artiklites 98 ja 104 kulude tõendamise kohta nõutakse, et eelarvevahendite käsutaja kontrolliks kreeditori nõudeõigust tõendavate dokumentide alusel; tuletab administratsioonile meelde vajadust nõuda kindlalt arvete või honoraride aruannete esitamist tingimusena maksete sooritamiseks teenuste lepingute raames (parlamendiliikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja artikli 14 lõige 6);

| 57. | kutsub juhatust üles pakkuma välja korraldusi, võttes arvesse Euroopa Parlamendi töörühma töö tulemusi, mis muudavad sekretariaaditoetuse kasutamise parlamendiliikmete poolt läbipaistvamaks; rõhutab siiski, et seejuures tuleb arvestada lepingulise vabaduse põhialuseid; |
| --- | --- |

57.

kutsub juhatust üles pakkuma välja korraldusi, võttes arvesse Euroopa Parlamendi töörühma töö tulemusi, mis muudavad sekretariaaditoetuse kasutamise parlamendiliikmete poolt läbipaistvamaks; rõhutab siiski, et seejuures tuleb arvestada lepingulise vabaduse põhialuseid;

| 58. | avaldab kahetsust, et juhatuse 13. detsembri 2004. aasta otsus muudab Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja (nagu sätestatud juhatuse 9. veebruari 2004. aasta otsusega) artikli 14 lõike 5 ja lõike 7 punkti d sisu nii, et sätted, mis puudutavad assistentide ja teenuste lepingute alusel töötavate isikute lepingujärgseid ja sotsiaalkindlustusalaseid kohustusi, on endiselt ebaselged; kutsub juhatust üles 13. detsembril 2004 vastu võetud teksti läbi vaatama; |
| --- | --- |

58.

avaldab kahetsust, et juhatuse 13. detsembri 2004. aasta otsus muudab Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja (nagu sätestatud juhatuse 9. veebruari 2004. aasta otsusega) artikli 14 lõike 5 ja lõike 7 punkti d sisu nii, et sätted, mis puudutavad assistentide ja teenuste lepingute alusel töötavate isikute lepingujärgseid ja sotsiaalkindlustusalaseid kohustusi, on endiselt ebaselged; kutsub juhatust üles 13. detsembril 2004 vastu võetud teksti läbi vaatama;

Reisihüvitis

| 59. | meenutab, et 28. mail 2003. aastal võttis juhatus vastu liikmetele hüvitiste maksmise uute eeskirjade kava, milles sätestatakse, et hüvitatakse vaid tegelikud reisikulud, kuid selle jõustumine sõltub liikmete statuudi kehtestamisest; |
| --- | --- |

59.

meenutab, et 28. mail 2003. aastal võttis juhatus vastu liikmetele hüvitiste maksmise uute eeskirjade kava, milles sätestatakse, et hüvitatakse vaid tegelikud reisikulud, kuid selle jõustumine sõltub liikmete statuudi kehtestamisest;

| 60. | tuletab meelde, et teatud marsruutidel on konkureerivate lennuettevõtjate puudumise tõttu tegelikud kulud administratsiooni sätestatud ülemmäärast mõnikord suuremad, ja nõuab kindlalt, et antud tingimustel tuleb hüvitada tegelikud kulud; |
| --- | --- |

60.

tuletab meelde, et teatud marsruutidel on konkureerivate lennuettevõtjate puudumise tõttu tegelikud kulud administratsiooni sätestatud ülemmäärast mõnikord suuremad, ja nõuab kindlalt, et antud tingimustel tuleb hüvitada tegelikud kulud;

Vabatahtlik pensioniskeem

| 61. | märgib, et viimase 31. detsembril 2003. aastal läbi viidud aktuaarse hindamise kohaselt olid fondi tulevased kohustused sel kuupäeval hetkevaradest 41 795 982 eurot suuremad ja aktuaarse rahastamise tase 2003. aasta lõpus oli 76,4% (19),; |
| --- | --- |

61.

märgib, et viimase 31. detsembril 2003. aastal läbi viidud aktuaarse hindamise kohaselt olid fondi tulevased kohustused sel kuupäeval hetkevaradest 41 795 982 eurot suuremad ja aktuaarse rahastamise tase 2003. aasta lõpus oli 76,4% (19),;

| 62. | meenutab kontrollikoja arvamust (20), et skeemis peaksid olema kehtestatud selged eeskirjad, millega määratletakse Euroopa Parlamendi ja skeemiga ühinenud parlamendiliikmete vastutus ja kohustused, kui aktuaarse hindamise käigus peaks tulevikus selguma puudujääk; usub, et on vaja selgelt määratleda Euroopa Parlamendi vastutus pensionifondiga seotud tulevaste rahaliste kohustuste osas; usub ka, et parlamendiliikmete sissemaksed fondi tuleks arvata maha isiklikest allikatest, mitte parlamentaarsete hüvitiste süsteemist; |
| --- | --- |

62.

meenutab kontrollikoja arvamust (20), et skeemis peaksid olema kehtestatud selged eeskirjad, millega määratletakse Euroopa Parlamendi ja skeemiga ühinenud parlamendiliikmete vastutus ja kohustused, kui aktuaarse hindamise käigus peaks tulevikus selguma puudujääk; usub, et on vaja selgelt määratleda Euroopa Parlamendi vastutus pensionifondiga seotud tulevaste rahaliste kohustuste osas; usub ka, et parlamendiliikmete sissemaksed fondi tuleks arvata maha isiklikest allikatest, mitte parlamentaarsete hüvitiste süsteemist;

| 63. | võtab teadmiseks administratsiooni vastuse (21)
  , et juhatusele esitatakse ettepanekud eesmärgiga määrata kindlaks Euroopa Parlamendi ja Luksemburgi seaduste alusel tegutseva ja valitud täitevkomitee poolt juhitava mittetulundusühingu vastavad volitused ja kohustused; |
| --- | --- |

63.

võtab teadmiseks administratsiooni vastuse (21)
  , et juhatusele esitatakse ettepanekud eesmärgiga määrata kindlaks Euroopa Parlamendi ja Luksemburgi seaduste alusel tegutseva ja valitud täitevkomitee poolt juhitava mittetulundusühingu vastavad volitused ja kohustused;

| 64. | märgib samuti ära, et 2005. aasta alguses tehtava aktuaarse hindamise tulemusel saab teada fondi vajaliku rahastamise määra; on siiski arvamusel, et kohe pärast parlamendiliikmete põhimääruse heakskiitmist tuleks luua uus ja eraldi pensionivahend, mille puhul on kõik parlamendiliikmed võrdsed, ja et sellest kuupäevast alates peaksid lõppema kõik Euroopa Parlamendi eelarvest tehtavad sissemaksed vabatahtlikku pensionifondi; |
| --- | --- |

64.

märgib samuti ära, et 2005. aasta alguses tehtava aktuaarse hindamise tulemusel saab teada fondi vajaliku rahastamise määra; on siiski arvamusel, et kohe pärast parlamendiliikmete põhimääruse heakskiitmist tuleks luua uus ja eraldi pensionivahend, mille puhul on kõik parlamendiliikmed võrdsed, ja et sellest kuupäevast alates peaksid lõppema kõik Euroopa Parlamendi eelarvest tehtavad sissemaksed vabatahtlikku pensionifondi;

| 65. | tunneb muret kontrollikoja arvamuse (22) pärast, milles öeldakse, et kui kehtiv skeem peaks jääma, siis tuleb selleks luua kiiresti piisav juriidiline alus (mis ei oleks vaid juhatuse otsus) ja Euroopa Parlamendi rahaline panus vabatahtlikku pensioniskeemi peaks põhinema teisesel õigusaktil, mis on vastu võetud kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 190 lõikega 5; |
| --- | --- |

65.

tunneb muret kontrollikoja arvamuse (22) pärast, milles öeldakse, et kui kehtiv skeem peaks jääma, siis tuleb selleks luua kiiresti piisav juriidiline alus (mis ei oleks vaid juhatuse otsus) ja Euroopa Parlamendi rahaline panus vabatahtlikku pensioniskeemi peaks põhinema teisesel õigusaktil, mis on vastu võetud kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 190 lõikega 5;

Hanked

| 66. | meenutab, et finantsmäärus ja selle rakenduseeskirjad, mis jõustusid 1. jaanuaril 2003, muutsid hankelepingute planeerimis-, avaldamis- ja sõlmimismenetlusi, saates samas laiali ka hangete ja lepingute sõlmimise nõustamise komisjoni (CCAM), millega tuli konsulteerida enne 50 000 eurot ületavate lepingute sõlmimist; |
| --- | --- |

66.

meenutab, et finantsmäärus ja selle rakenduseeskirjad, mis jõustusid 1. jaanuaril 2003, muutsid hankelepingute planeerimis-, avaldamis- ja sõlmimismenetlusi, saates samas laiali ka hangete ja lepingute sõlmimise nõustamise komisjoni (CCAM), millega tuli konsulteerida enne 50 000 eurot ületavate lepingute sõlmimist;

| 67. | märgib, et CCAMi asemel võivad eelarvevahendite käsutajad küsida nõu talitustevaheliselt hankegrupilt (GIMP); märgib samuti, et CCAMi iga-aastase aruande asemel koostas peasekretär vastuseks eelnevatele eelarve täitmise kinnitamise resolutsioonidele eelarvevahendite käsutajate poolt esitatud andmete alusel aruande, milles on 2003. aastal sõlmitud lepingute kohta järgnev teave:










  Lepingu tüüp | Arv | Protsent | Summa eurodes | Protsent |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teenused | 118 | 53% | 304 647 212 | 65% |
| Asjad | 57 | 25% | 11 810 813 | 2% |
| Ehitustööd | 41 | 18% | 21 502 447 | 5% |
| Ehitised | 8 | 4% | 131 531 314 | 28% |
| Kokku | 224 | 100% | 469 491 786 | 100% |

67.

märgib, et CCAMi asemel võivad eelarvevahendite käsutajad küsida nõu talitustevaheliselt hankegrupilt (GIMP); märgib samuti, et CCAMi iga-aastase aruande asemel koostas peasekretär vastuseks eelnevatele eelarve täitmise kinnitamise resolutsioonidele eelarvevahendite käsutajate poolt esitatud andmete alusel aruande, milles on 2003. aastal sõlmitud lepingute kohta järgnev teave:

Lepingu tüüp

Arv

Protsent

Summa eurodes

Protsent

Teenused

118

53%

304 647 212

65%

Asjad

57

25%

11 810 813

2%

Ehitustööd

41

18%

21 502 447

5%

Ehitised

8

4%

131 531 314

28%

Kokku

224

100%

469 491 786

100%

| Menetluse tüüp | Arv | Protsent | Summa eurodes | Protsent | Keskmine summa eurodes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avatud | 70 | 32% | 312 467 812 | 92% | 4 463 826 |
| Piiratud | 78 | 36% | 5 856 513 | 2% | 75 084 |
| Läbirääkimistega | 68 | 32% | 19 636 147 | 6% | 288 767 |
| Kokku | 216 | 100% | 337 960 472 | 100% | 1 564 632 |

Menetluse tüüp

Arv

Protsent

Summa eurodes

Protsent

Keskmine summa eurodes

Avatud

70

32%

312 467 812

92%

4 463 826

Piiratud

78

36%

5 856 513

2%

75 084

Läbirääkimistega

68

32%

19 636 147

6%

288 767

Kokku

216

100%

337 960 472

100%

1 564 632

| 68. | tervitab fakti, et oluline osa 2003. aastal sõlmitud lepingutest sõlmiti avatud pakkumise teel; |
| --- | --- |

68.

tervitab fakti, et oluline osa 2003. aastal sõlmitud lepingutest sõlmiti avatud pakkumise teel;

| 69. | märgib, et siseaudiitor auditeerib kogu institutsiooni hõlmavat hankemenetlust ja auditi kohta koostatud aruanne peaks avaldatama 2005. aasta esimesel poolel; teeb peasekretärile ülesandeks pärast sisemist konsulteerimist kohaselt edastada aruande sisu eelarvekontrollikomisjonile; |
| --- | --- |

69.

märgib, et siseaudiitor auditeerib kogu institutsiooni hõlmavat hankemenetlust ja auditi kohta koostatud aruanne peaks avaldatama 2005. aasta esimesel poolel; teeb peasekretärile ülesandeks pärast sisemist konsulteerimist kohaselt edastada aruande sisu eelarvekontrollikomisjonile;

| 70. | julgustab administratsiooni püüdlusi luua vastavalt finantsregulatsiooni artiklile 95 lepingute andmebaas, mis peaks peasekretäri aruannete (23) alusel hakkama tööle 2005. aasta lõpus; |
| --- | --- |

70.

julgustab administratsiooni püüdlusi luua vastavalt finantsregulatsiooni artiklile 95 lepingute andmebaas, mis peaks peasekretäri aruannete (23) alusel hakkama tööle 2005. aasta lõpus;

| 71. | märgib rahuloluga, et üle 50 000-euroste lepingute arv ja maht langes 2003. aastal võrreldes 2002. aastaga tunduvalt; |
| --- | --- |

71.

märgib rahuloluga, et üle 50 000-euroste lepingute arv ja maht langes 2003. aastal võrreldes 2002. aastaga tunduvalt;

| 72. | märgib ära administratsioonile muret tekitavad küsimused järgmistes valdkondades:






  — | võistupakkumise (madala maksumusega lepingud) piiriks olev 1 050 eurot, mis koormab liialt haldamist; |
| --- | --- | --- |

72.

märgib ära administratsioonile muret tekitavad küsimused järgmistes valdkondades:

—

võistupakkumise (madala maksumusega lepingud) piiriks olev 1 050 eurot, mis koormab liialt haldamist;

| — | elektrooniliste hangete (elektroonilisi pakkumiskutseid puudutava teabevahetuse) turvalisus, konfidentsiaalsus ja elektrooniliste andmete puutumatus direktiivis 2004/18/EÜ (24) sätestatud tähtajaks; |
| --- | --- |

—

elektrooniliste hangete (elektroonilisi pakkumiskutseid puudutava teabevahetuse) turvalisus, konfidentsiaalsus ja elektrooniliste andmete puutumatus direktiivis 2004/18/EÜ (24) sätestatud tähtajaks;

| 73. | eeldab, et pädevad parlamendikomisjonid arvestavad vajadusel nende küsimustega, kui esitavad muudatusettepanekuid eelolevatel finantsmääruse, selle täitmiseeskirjade ja Euroopa Parlamendi eelarve rakenduseeskirjade redigeerimistel; |
| --- | --- |

73.

eeldab, et pädevad parlamendikomisjonid arvestavad vajadusel nende küsimustega, kui esitavad muudatusettepanekuid eelolevatel finantsmääruse, selle täitmiseeskirjade ja Euroopa Parlamendi eelarve rakenduseeskirjade redigeerimistel;

Ehitised

| 74. | märgib, et kaua kestnud vaidlus Euroopa Parlamendi ja Prantsusmaa ametiasutuste vahel Strasbourg'i LOW-hoone lõpliku ostuhinna üle lahenes 2003. aasta lõpus ja ost viidi lõpule 2004. aastal; |
| --- | --- |

74.

märgib, et kaua kestnud vaidlus Euroopa Parlamendi ja Prantsusmaa ametiasutuste vahel Strasbourg'i LOW-hoone lõpliku ostuhinna üle lahenes 2003. aasta lõpus ja ost viidi lõpule 2004. aastal;

| 75. | tuletab meelde, et ühe töökoha puudumine toob Euroopa Parlamendi eelarve jaoks kaasa märkimisväärseid lisakulusid; osutab asjaolule, et Euroopa Parlamendi kolmes riigis asumisest tulenevad kulud ulatuvad rohkem kui 200 miljoni euroni aastas; |
| --- | --- |

75.

tuletab meelde, et ühe töökoha puudumine toob Euroopa Parlamendi eelarve jaoks kaasa märkimisväärseid lisakulusid; osutab asjaolule, et Euroopa Parlamendi kolmes riigis asumisest tulenevad kulud ulatuvad rohkem kui 200 miljoni euroni aastas;

Parlamendiliikmete kassaga seotud küsimus

| 76. | märgib, et personalieeskirjade artiklis 22 sätestatud menetlus algatati eesmärgiga määrata kindlaks vastutus seoses 4 136 125 Belgia frangi suuruse erinevusega sularaha ja eelarvereal 1982 olevate vastavate raamatupidamisandmete vahel (25); märgib, et distsiplinaarnõukogu kogunes esimest korda 17. märtsil 2003. aastal ja on tänaseks oma töö lõpetanud, ning teeb peasekretärile ülesandeks anda pädevale parlamendikomisjonile teada kõikide edasiste arengute kohta; |
| --- | --- |

76.

märgib, et personalieeskirjade artiklis 22 sätestatud menetlus algatati eesmärgiga määrata kindlaks vastutus seoses 4 136 125 Belgia frangi suuruse erinevusega sularaha ja eelarvereal 1982 olevate vastavate raamatupidamisandmete vahel (25); märgib, et distsiplinaarnõukogu kogunes esimest korda 17. märtsil 2003. aastal ja on tänaseks oma töö lõpetanud, ning teeb peasekretärile ülesandeks anda pädevale parlamendikomisjonile teada kõikide edasiste arengute kohta;

Keskkond

| 77. | väljendab rahulolu selle üle, et juhatusele on peatselt kavas esitada parlamendisisese keskkonnapoliitika ulatuslik arvustus, mille on koostanud keskkonnakorraldusele spetsialiseerunud konsultantorgan ja mille eesmärk on sisse seada institutsioonisisene keskkonnakorralduse süsteem (26); teeb peasekretärile ülesandeks pärast konsultantorgani aruande arutelu juhatuses avaldada see Euroopa Parlamendi veebilehel; |
| --- | --- |

77.

väljendab rahulolu selle üle, et juhatusele on peatselt kavas esitada parlamendisisese keskkonnapoliitika ulatuslik arvustus, mille on koostanud keskkonnakorraldusele spetsialiseerunud konsultantorgan ja mille eesmärk on sisse seada institutsioonisisene keskkonnakorralduse süsteem (26); teeb peasekretärile ülesandeks pärast konsultantorgani aruande arutelu juhatuses avaldada see Euroopa Parlamendi veebilehel;

| 78. | märgib, et paljud ametlikud dokumendid jagatakse parlamendiliikmetele ikkagi arvukate paberkoopiatena, hoolimata nende kättesaadavusest on-line; kutsub kvestorite kogu üles leidma ökoloogilist tasakaalu seoses dokumentide paberkandjal pakkumisega; |
| --- | --- |

78.

märgib, et paljud ametlikud dokumendid jagatakse parlamendiliikmetele ikkagi arvukate paberkoopiatena, hoolimata nende kättesaadavusest on-line; kutsub kvestorite kogu üles leidma ökoloogilist tasakaalu seoses dokumentide paberkandjal pakkumisega;

| 79. | nõuab elektrielektroonilise allkirja süsteemi kasutuselevõtmist, mille puhul saab parlamendiliikme allkirja kasutada sellistel dokumentidel nagu muudatusettepanekud ja Euroopa Parlamendi küsimused, ilma et oleks vaja dokumente paberil edastada; |
| --- | --- |

79.

nõuab elektrielektroonilise allkirja süsteemi kasutuselevõtmist, mille puhul saab parlamendiliikme allkirja kasutada sellistel dokumentidel nagu muudatusettepanekud ja Euroopa Parlamendi küsimused, ilma et oleks vaja dokumente paberil edastada;

| 80. | nõuab, et juhatus võtaks kõik vajalikud meetmed, et kiirendada lingvistilise personali töölevõtmist, et tagada kõikide parlamendiliikmete õigus end oma emakeeles väljendada, hoolitsedes suulise tõlke olemasolu eest vastavatest keeltest vastavatesse keeltesse; |
| --- | --- |

80.

nõuab, et juhatus võtaks kõik vajalikud meetmed, et kiirendada lingvistilise personali töölevõtmist, et tagada kõikide parlamendiliikmete õigus end oma emakeeles väljendada, hoolitsedes suulise tõlke olemasolu eest vastavatest keeltest vastavatesse keeltesse;

| 81. | meenutab, et Euroopa ombudsman leidis 23. jaanuaril 2004. aastal kaebuse nr 260/2003 kohta tehtud otsuses, et Euroopa Parlament ei olnud suutnud kehtestada piisavaid meetmeid suitsetamist reguleerivate sise-eeskirjade järgimiseks; |
| --- | --- |

81.

meenutab, et Euroopa ombudsman leidis 23. jaanuaril 2004. aastal kaebuse nr 260/2003 kohta tehtud otsuses, et Euroopa Parlament ei olnud suutnud kehtestada piisavaid meetmeid suitsetamist reguleerivate sise-eeskirjade järgimiseks;

| 82. | märgib, et kuigi juhatus võttis 13. juulil 2004. aastal vastu suitsetamist reguleerivate eeskirjade muudatused, ei ole neid täielikult rakendatud ega jõustatud ja on oht, et Euroopa ombudsman teeb selle kohta taas märkuse; palub juhatusel võtta kiiresti meetmed, et vähendada Euroopa Parlamendi ruumides levivat suitsu ja kaitsta kõikide Euroopa Parlamendi hooneid kasutavate inimeste tervist; |
| --- | --- |

82.

märgib, et kuigi juhatus võttis 13. juulil 2004. aastal vastu suitsetamist reguleerivate eeskirjade muudatused, ei ole neid täielikult rakendatud ega jõustatud ja on oht, et Euroopa ombudsman teeb selle kohta taas märkuse; palub juhatusel võtta kiiresti meetmed, et vähendada Euroopa Parlamendi ruumides levivat suitsu ja kaitsta kõikide Euroopa Parlamendi hooneid kasutavate inimeste tervist;

| 83. | rõhutab, et iga tööandja õiguslik kohus on võimaldada töötajatel töötada turvalises ja tervislikus töökeskkonnas; märgib, et büroodes suitsetamist lubava erandi tõttu juhatuse eeskirjas (27) valitseb büroohoonetes ja nende koridorides seal leiduva tubakasuitsu tõttu vastuvõetamatu sisereostuse tase, millega kaasneb terviserisk nende hoonete asukatele; märgib, et institutsiooni kolmes töökohas asuvate hoonete kohta kehtivad riiklikud tervishoiu- ja turvasätted; nõuab tungivalt, et kvestorite kogu määraks selgelt määratletud ja hästi ventileeritava suitsetamisala, et piirata mittesuitsetajate häirimist; |
| --- | --- |

83.

rõhutab, et iga tööandja õiguslik kohus on võimaldada töötajatel töötada turvalises ja tervislikus töökeskkonnas; märgib, et büroodes suitsetamist lubava erandi tõttu juhatuse eeskirjas (27) valitseb büroohoonetes ja nende koridorides seal leiduva tubakasuitsu tõttu vastuvõetamatu sisereostuse tase, millega kaasneb terviserisk nende hoonete asukatele; märgib, et institutsiooni kolmes töökohas asuvate hoonete kohta kehtivad riiklikud tervishoiu- ja turvasätted; nõuab tungivalt, et kvestorite kogu määraks selgelt määratletud ja hästi ventileeritava suitsetamisala, et piirata mittesuitsetajate häirimist;

| 84. | teeb peasekretärile ülesandeks korraldada kõigil kolmel aadressil töötavate inimeste seas arvamusuuring, et teha kindlaks, kas suurem osa Euroopa Parlamendi töötajatest on nõus kehtestama parlamenditöötajate kontorite hoonetes üldise suitsetamiskeelu enne 2007. aastaks kehtestatud tähtaega; |
| --- | --- |

84.

teeb peasekretärile ülesandeks korraldada kõigil kolmel aadressil töötavate inimeste seas arvamusuuring, et teha kindlaks, kas suurem osa Euroopa Parlamendi töötajatest on nõus kehtestama parlamenditöötajate kontorite hoonetes üldise suitsetamiskeelu enne 2007. aastaks kehtestatud tähtaega;

| 85. | võtab teadmiseks peasekretäri poolt edastatud teabe (28) Euroopa Parlamendi kodadesse ja komisjonide nõupidamistubadesse traadita võrgu loomise võimaluste kohta; märgib ära peasekretäri teatises sisaldunud hoiatuse võimaliku ohu kohta tervisele, kui traadita andmeside tulemusel tekkiv elektromagnetiline kiirgus ületab lubatud piirid; palub 2005. aasta 1. juuliks lisaaruannet traadita tehnoloogia mõju kohta tervisele; |
| --- | --- |

85.

võtab teadmiseks peasekretäri poolt edastatud teabe (28) Euroopa Parlamendi kodadesse ja komisjonide nõupidamistubadesse traadita võrgu loomise võimaluste kohta; märgib ära peasekretäri teatises sisaldunud hoiatuse võimaliku ohu kohta tervisele, kui traadita andmeside tulemusel tekkiv elektromagnetiline kiirgus ületab lubatud piirid; palub 2005. aasta 1. juuliks lisaaruannet traadita tehnoloogia mõju kohta tervisele;

| 86. | tervitab teavet, et alates aprillist ja maist 2005 on kõikides parlamendiliikmete büroodes võimalik täiendav Interneti-ühendus, mis parandaks oluliselt olukorda seoses juurdepääsuprobleemidega Mac-arvutite kaudu; rõhutab siiski, et tuleks teha enam, et võimaldada teiste tuntud süsteemide kasutajatel logida sisse Euroopa Parlamendi sisevõrku; |
| --- | --- |

86.

tervitab teavet, et alates aprillist ja maist 2005 on kõikides parlamendiliikmete büroodes võimalik täiendav Interneti-ühendus, mis parandaks oluliselt olukorda seoses juurdepääsuprobleemidega Mac-arvutite kaudu; rõhutab siiski, et tuleks teha enam, et võimaldada teiste tuntud süsteemide kasutajatel logida sisse Euroopa Parlamendi sisevõrku;

| 87. | nõuab Euroopa Parlamendi arvutisüsteemide, võrkude, ühenduste, riist- ja tarkvara regulaarselt põhjalikku turvaanalüüsi, et tagada parlamendi “e-keskkonna” turvalisus. |
| --- | --- |

87.

nõuab Euroopa Parlamendi arvutisüsteemide, võrkude, ühenduste, riist- ja tarkvara regulaarselt põhjalikku turvaanalüüsi, et tagada parlamendi “e-keskkonna” turvalisus.

---

(1)  ELT L 54, 28.2.2003.

(2)  ELT C 293, 30.11.2004, lk 1.

(3)  ELT C 294, 30.11.2004, lk 99.

(4)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(5)  EÜT L 356, 31.12.1977, lk 1.

(6)  ELT L 330, 4.11.2004, lk 160.

(7)  21. detsembri 1977. aasta finantsmäärus.

(8)  25. juuni 2002. aasta finantsmäärus.

(9)  Peasekretäri vastus Euroopa Parlamendi 21. aprilli 2004. aasta resolutsiooni lõike 9 kohta.

(10)  Kontrollikoja 2003. aasta aastaaruande lõiked 9.7 ja 9.8.

(11)  Vastus kontrollikoja 2003. aasta aastaaruande lõikele 9.9.

(12)  Kontrollikoja 2003. aasta aastaaruande lõige 9.8.

(13)  ELT L 148, 16.6.2003, lk 62.

(14)  Kontrollikoja 2003. aasta aastaaruande lõige 9.6.

(15)  Juhatuse 30. juuni 2003. aasta otsus.

(16)  Peasekretäri vastus Euroopa Parlamendi 21. aprilli 2004. aasta resolutsiooni lõikele 42.

(17)  Parlamendiliikmete kulude ja hüvitiste eeskirjade artiklid 14 ja 16 (PE 113116).

(18)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1).

(19)  Allikas: MTÜ Pensionifond - 2003. aasta aastaaruanne ja raamatupidamisandmed.

(20)  Kontrollikoja 2002. aasta aastaaruande lõige 9.20 ja arvamuse nr 5/99 lõige 22.

(21)  Kontrollikoja 2003. aasta aastaaruande tabel 9.3.

(22)  Kontrollikoja 2002. aasta aastaaruande lõiked 9.17 ja 9.18.

(23)  Peasekretäri aruanne 2003. aastal sõlmitud lepingute kohta.

(24)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.

(25)  Allikas: küsimus 40; küsimustik PE 338 137.

(26)  Peasekretäri vastus Euroopa Parlamendi 21. aprilli 2004. aasta resolutsiooni lõike 69 kohta.

(27)  Juhatuse 13. juuli 2004. aasta otsus.

(28)  Allikas: 21. augusti 2003. aasta kiri vastuseks 14. mai 2003. aasta Euroopa Parlamendi eelarve resolutsiooni lõikele 22.

P6_TA(2005)0094

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: II jagu - nõukogu

1.

Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, II jagu - nõukogu (C6-0016/2005 - 2004/2042(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1);

| — | võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0016/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0016/2005);

| — | võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2);

| — | võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3);

| — | võttes arvesse nõukogu 2003. aasta siseauditi aruannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2003. aasta siseauditi aruannet;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10, artiklit 275 ja 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10, artiklit 275 ja 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmääruset, (4) eriti selle artiklit 50, artikli 86 lõiget 4, artiklit 145, 146 ja 147; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmääruset, (4) eriti selle artiklit 50, artikli 86 lõiget 4, artiklit 145, 146 ja 147;

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0066/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0066/2005);

| 1. | annab heakskiidu nõukogu peasekretäri tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu nõukogu peasekretäri tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele, regioonide komiteele ja ombudsmanile ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele, regioonide komiteele ja ombudsmanile ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

---

(1)  ELT L 54, 28.2.2003.

(2)  ELT C 293, 30.11.2004, lk 1.

(3)  ELT C 294, 30.11.2004, lk 99.

(4)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(5)  EÜT L 356, 31.12.1977, lk 1.

2.

Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, II jagu - nõukogu (C6-0016/2005 - 2004/2042(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1);

| — | võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0016/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0016/2005);

| — | võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2);

| — | võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3);

| — | võttes arvesse nõukogu 2003. aasta siseauditi aruannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2003. aasta siseauditi aruannet;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10, artiklit 275 ja 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10, artiklit 275 ja 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artiklit 50, artikli 86 lõiget 4, artiklit 145, 146 ja 147; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artiklit 50, artikli 86 lõiget 4, artiklit 145, 146 ja 147;

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0066/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0066/2005);

| 1. | tervitab kontrollikoja 2003. aasta aastaaruandesse eraldi osa lisamist nõukogu jaoks, võtab teadmiseks nõukogu kokkuvõtte 2003. aastal teostatud siseauditite kohta; tervitab tõhustatud teabevahetust, mis toimus eelarve täitmise kinnitamismenetluse käigus nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahel mitteametliku dialoogi vormis; leiab, et see on aidanud suurendada nõukogu eelarve täitmise läbipaistvust; |
| --- | --- |

1.

tervitab kontrollikoja 2003. aasta aastaaruandesse eraldi osa lisamist nõukogu jaoks, võtab teadmiseks nõukogu kokkuvõtte 2003. aastal teostatud siseauditite kohta; tervitab tõhustatud teabevahetust, mis toimus eelarve täitmise kinnitamismenetluse käigus nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahel mitteametliku dialoogi vormis; leiab, et see on aidanud suurendada nõukogu eelarve täitmise läbipaistvust;

| 2. | võtab teadmiseks nõukogu kava esitada 2004. aasta lõpuks dokumendid ja kiita heaks täitmata tegevused, mis on vajalikud uue finantsmääruse nõuetele vastamiseks vastavalt kontrollikoja aastaaruandele ning palub, et nõukogu esitaks Euroopa Parlamendile nimekirja finantsmääruse rakendamisel tekkinud probleemidest; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks nõukogu kava esitada 2004. aasta lõpuks dokumendid ja kiita heaks täitmata tegevused, mis on vajalikud uue finantsmääruse nõuetele vastamiseks vastavalt kontrollikoja aastaaruandele ning palub, et nõukogu esitaks Euroopa Parlamendile nimekirja finantsmääruse rakendamisel tekkinud probleemidest;

| 3. | võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, mille kohaselt nõukogu sõlmis õigusteenuste lepingu ilma pakkumismenetluseta, kuigi teenuste maht ületas määra, millest alates pakkumismenetlus on nõutav; võtab teadmiseks, et nõukogu nõustub selle tähelepanekuga täielikult ning on algatanud pakkumismenetluse, et sõlmida raamleping mainitud õigusteenuse ostmiseks; rõhutab finantsmäärusega sätestatud avalike hangete eeskirjadest kinni pidamise tähtsust; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, mille kohaselt nõukogu sõlmis õigusteenuste lepingu ilma pakkumismenetluseta, kuigi teenuste maht ületas määra, millest alates pakkumismenetlus on nõutav; võtab teadmiseks, et nõukogu nõustub selle tähelepanekuga täielikult ning on algatanud pakkumismenetluse, et sõlmida raamleping mainitud õigusteenuse ostmiseks; rõhutab finantsmäärusega sätestatud avalike hangete eeskirjadest kinni pidamise tähtsust;

| 4. | palub nõukogul sarnaselt kõikidele teistele institutsioonidele, sh ka Euroopa Parlamendile, esitada eelarve täitmise eest vastutavale asutusele 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 60 lõikes 7 viidatud igaaastane tegevusaruanne; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul sarnaselt kõikidele teistele institutsioonidele, sh ka Euroopa Parlamendile, esitada eelarve täitmise eest vastutavale asutusele 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 60 lõikes 7 viidatud igaaastane tegevusaruanne;

| 5. | leiab, et suurem selgus ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) juhtimise ja sellega seotud kulutuste osas nõukogus parandaks läbipaistvust, soovitab nõukogul määrata oma eelarvest eraldi ÜVJP ettevalmistavad kulud, nagu soovitas kontrollikoda oma eriaruandes nr 13/2001; rõhutab vajadust selgitada komisjoni rolli ÜVJP rakendamisel, nagu soovitas kontrollikoda oma eriaruandes nr 13/2001; soovitab, et uude eelarvet puudutavasse institutsioonidevahelisse kokkuleppesse tuleks lisada selged toimimispõhimõtted ja meetmed; |
| --- | --- |

5.

leiab, et suurem selgus ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) juhtimise ja sellega seotud kulutuste osas nõukogus parandaks läbipaistvust, soovitab nõukogul määrata oma eelarvest eraldi ÜVJP ettevalmistavad kulud, nagu soovitas kontrollikoda oma eriaruandes nr 13/2001; rõhutab vajadust selgitada komisjoni rolli ÜVJP rakendamisel, nagu soovitas kontrollikoda oma eriaruandes nr 13/2001; soovitab, et uude eelarvet puudutavasse institutsioonidevahelisse kokkuleppesse tuleks lisada selged toimimispõhimõtted ja meetmed;

| 6. | kahetseb, et ajaliste piirangute tõttu ei ole suuteline pöörama nõukogu eelarve täitmise kinnitamist puudutavatele soovitustele piisavalt põhjalikku tähelepanu ning kutsub komisjoni üles edastama ja nõukogu heaks kiitma järgnevat finantsmääruse artikli 145 lõike 1 muutmise ettepanekut:
  “Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament heakskiidu komisjoni tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne aasta n + 2 30. juunit” |
| --- | --- |

6.

kahetseb, et ajaliste piirangute tõttu ei ole suuteline pöörama nõukogu eelarve täitmise kinnitamist puudutavatele soovitustele piisavalt põhjalikku tähelepanu ning kutsub komisjoni üles edastama ja nõukogu heaks kiitma järgnevat finantsmääruse artikli 145 lõike 1 muutmise ettepanekut:

“Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament heakskiidu komisjoni tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne aasta n + 2 30. juunit”

---

(1)  ELT L 54, 28.2.2003.

(2)  ELT C 293, 30.11.2004, lk 1.

(3)  ELT C 294, 30.11.2004, lk 99.

(4)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(5)  EÜT L 356, 31.12.1977, lk 1.

P6_TA(2005)0095

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: IV jagu - Euroopa Kohus

1.

Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, IV jagu - Euroopa Kohus (C6-0017/2005 - 2004/2043(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1);

| — | võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0017/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0017/2005);

| — | võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2);

| — | võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10, artiklit 275 ja 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10, artiklit 275 ja 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artiklit 50, artikli 86 lõiget 4, artiklit 145, 146 ja 147; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artiklit 50, artikli 86 lõiget 4, artiklit 145, 146 ja 147;

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0066/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0066/2005);

| 1. | annab heakskiidu kohtusekretäri tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu kohtusekretäri tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele, regioonide komiteele ja ombudsmanile ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele, regioonide komiteele ja ombudsmanile ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

---

(1)  ELT L 54, 28.2.2003.

(2)  ELT C 293, 30.11.2004, lk 1.

(3)  ELT C 294, 30.11.2004, lk 99.

(4)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(5)  EÜT L 356, 31.12.1977, lk 1.

2.

Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, IV jagu - Euroopa Kohus (C6-0017/2005 - 2004/2043(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1);

| — | võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0017/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0017/2005);

| — | võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2);

| — | võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10, artiklit 275 ja 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10, artiklit 275 ja 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artiklit 50, artikli 86 lõiget 4, artiklit 145, 146 ja 147; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artiklit 50, artikli 86 lõiget 4, artiklit 145, 146 ja 147;

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0066/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0066/2005);

Kontrollikoja aastaaruanne

| 1. | võtab teadmiseks, et Euroopa Kohtu eelarve oli 150 599 614 eurot, millest 99,34% ulatuses võeti kohustusi (149 598 960,09 eurot) ja 93,32% (146 842 346,23 eurot) kulutati 31. detsembriks 2003; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks, et Euroopa Kohtu eelarve oli 150 599 614 eurot, millest 99,34% ulatuses võeti kohustusi (149 598 960,09 eurot) ja 93,32% (146 842 346,23 eurot) kulutati 31. detsembriks 2003;

| 2. | 2 tervitab asjaolu, et kontrollikoda andis esimest korda hinnangu kõigi institutsioonide kontrollikeskkonnale individuaalselt ning avaldas tähelepanekud eraldi osas; |
| --- | --- |

2.

2 tervitab asjaolu, et kontrollikoda andis esimest korda hinnangu kõigi institutsioonide kontrollikeskkonnale individuaalselt ning avaldas tähelepanekud eraldi osas;

| 3. | märgib, et mõnda finantsmääruse kõige olulisematest nõuetest (kontrolli miinimumnõuded, finantsosalejate põhimäärused, siseaudiitori tegevusvaldkond) ei rakendatud 2003. aastal täielikult; |
| --- | --- |

3.

märgib, et mõnda finantsmääruse kõige olulisematest nõuetest (kontrolli miinimumnõuded, finantsosalejate põhimäärused, siseaudiitori tegevusvaldkond) ei rakendatud 2003. aastal täielikult;

| 4. | asjaga seonduvalt märgib, et Euroopa Kohus võttis sellest hoolimata 2003. aasta jaanuaris vastu uued finantseeskirjad ja eelistas koostada detailsed sätted ja põhimäärused siis, kui uue süsteemi toimimisega on omandatud kogemusi; kontrollikoja nõutud dokumendid võeti vastu 2004. aasta märtsis; |
| --- | --- |

4.

asjaga seonduvalt märgib, et Euroopa Kohus võttis sellest hoolimata 2003. aasta jaanuaris vastu uued finantseeskirjad ja eelistas koostada detailsed sätted ja põhimäärused siis, kui uue süsteemi toimimisega on omandatud kogemusi; kontrollikoja nõutud dokumendid võeti vastu 2004. aasta märtsis;

| 5. | avaldab muret Euroopa Kohtu avalduse suhtes, mille kohaselt “uute sätete rakendamiseks oli institutsioonil vaid väga piiratud arv isikuid, kellel olid põhjalikud teadmised finantssüsteemidest ja -raamistikest”; |
| --- | --- |

5.

avaldab muret Euroopa Kohtu avalduse suhtes, mille kohaselt “uute sätete rakendamiseks oli institutsioonil vaid väga piiratud arv isikuid, kellel olid põhjalikud teadmised finantssüsteemidest ja -raamistikest”;

| 6. | samuti avaldab muret selle üle, et siseaudiitor ei suutnud personali nappuse tõttu täita 2003. aasta tööplaani; tervitab Euroopa Kohtu valmidust edastada siseaudiitori 2004. aasta tööplaani koopia; kutsub Euroopa Kohut üles viivitamatult ning eraldatud eelarvevahendite piires täitma vajalikud töökohad; leiab, et võime teostada sisekontrolli kujutab endast igasuguse usaldusväärse halduse loomulikku ja kohustuslikku osa; |
| --- | --- |

6.

samuti avaldab muret selle üle, et siseaudiitor ei suutnud personali nappuse tõttu täita 2003. aasta tööplaani; tervitab Euroopa Kohtu valmidust edastada siseaudiitori 2004. aasta tööplaani koopia; kutsub Euroopa Kohut üles viivitamatult ning eraldatud eelarvevahendite piires täitma vajalikud töökohad; leiab, et võime teostada sisekontrolli kujutab endast igasuguse usaldusväärse halduse loomulikku ja kohustuslikku osa;

| 7. | võtab teadmiseks, et kontrollikoja tähelepanekutest tulenevalt eraldati Euroopa Kohtu järelvalve ja auditifunktsioonid; |
| --- | --- |

7.

võtab teadmiseks, et kontrollikoja tähelepanekutest tulenevalt eraldati Euroopa Kohtu järelvalve ja auditifunktsioonid;

| 8. | võtab teadmiseks, et Euroopa Kohus kasutas tarkvara veebilitsentside soetamise kokkuleppe sõlmimiseks ilma väljakuulutamiseta piiratud pakkumismenetlust, rikkudes sellega kehtivaid õigusnorme; Euroopa Kohus tunnistas oma viga; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks, et Euroopa Kohus kasutas tarkvara veebilitsentside soetamise kokkuleppe sõlmimiseks ilma väljakuulutamiseta piiratud pakkumismenetlust, rikkudes sellega kehtivaid õigusnorme; Euroopa Kohus tunnistas oma viga;

2002. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmed

| 9. | jääb valvsaks kasvava kohtuasjade võlgnevuse pärast 2003. a, kuigi 2004. aasta algandmed näitavad Euroopa Kohtu kinnitusel olukorra kerget paranemist (6):










  Euroopa Kohus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| lõpetatud kohtuasjad | 526 | 434 | 513 | 494 | 665 |
| uued kohtuasjad | 503 | 504 | 477 | 561 | 531 |
| pooleliolevad kohtuasjad | 873 | 943 | 907 | 974 | 840 |
| Peamised valdkonnad olid: keskkond ja tarbijad, põllumajandus, õigusaktide ühtlustamine, sotsiaalpoliitika ja maksundus; kohtuasjade läbivaatamine kestis keskmiselt kaks aastat; |

9.

jääb valvsaks kasvava kohtuasjade võlgnevuse pärast 2003. a, kuigi 2004. aasta algandmed näitavad Euroopa Kohtu kinnitusel olukorra kerget paranemist (6):

Euroopa Kohus

2000

2001

2002

2003

2004

lõpetatud kohtuasjad

526

434

513

494

665

uued kohtuasjad

503

504

477

561

531

pooleliolevad kohtuasjad

873

943

907

974

840

Peamised valdkonnad olid: keskkond ja tarbijad, põllumajandus, õigusaktide ühtlustamine, sotsiaalpoliitika ja maksundus; kohtuasjade läbivaatamine kestis keskmiselt kaks aastat;

| Esimese astme kohus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| lõpetatud kohtuasjad | 344 | 340 | 331 | 339 | 361 |
| uued kohtuasjad | 398 | 345 | 411 | 466 | 536 |
| pooleliolevad kohtuasjad | 786 | 792 | 872 | 999 | 1174 |
| Peamised valdkonnad olid: tühistamised, personali puudutavad kohtuasjad ja intellektuaalomand; kohtuasjade läbivaatamine kestis keskmiselt poolteist aastat; |

Esimese astme kohus

2000

2001

2002

2003

2004

lõpetatud kohtuasjad

344

340

331

339

361

uued kohtuasjad

398

345

411

466

536

pooleliolevad kohtuasjad

786

792

872

999

1174

Peamised valdkonnad olid: tühistamised, personali puudutavad kohtuasjad ja intellektuaalomand; kohtuasjade läbivaatamine kestis keskmiselt poolteist aastat;

tervitab järgmisi edusamme:

| — | otsuseid langetasid väiksemad kolleegiumid, |
| --- | --- |

—

otsuseid langetasid väiksemad kolleegiumid,

| — | kohtujuristid esitasid vähem arvamusi, |
| --- | --- |

—

kohtujuristid esitasid vähem arvamusi,

| — | avaliku teenistuse kohtu loomine (26% esimese astme kohtu kohtuasjadest), |
| --- | --- |

—

avaliku teenistuse kohtu loomine (26% esimese astme kohtu kohtuasjadest),

| — | kohtunik-raportööride poolt koostatud kuulamiste raportite lihtsustamine, |
| --- | --- |

—

kohtunik-raportööride poolt koostatud kuulamiste raportite lihtsustamine,

ootab, et Euroopa Kohus seaks tulemuseesmärgid ning koostaks tegevusplaanid nende saavutamiseks eesmärgiga vähendada tulevikus pooleliolevate kohtuasjade jaoks kuluvat aega;

| 10. | käsitleb seda teemat ühena 2004. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse peamistest punktidest; |
| --- | --- |

10.

käsitleb seda teemat ühena 2004. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse peamistest punktidest;

| 11. | tervitab Euroopa Kohtu poolt võetud abinõusid seoses ametiautode kasutamisega liikmete poolt vastavalt 31. märtsil 2004 vastu võetud haldusotsusele; tunnistab, et uued sätted on läbipaistvad ning parandavad varasemat olukorda; märgib, et eesmärgiga vähendada halduskoormust katab kohus ka 15 000 km ulatuses sõidukulusid lisaks lähetuskäskkirjade alusel tehtavatele reisidele ning et auto ametialane kasutus märgitakse üles sõitja päevikusse; |
| --- | --- |

11.

tervitab Euroopa Kohtu poolt võetud abinõusid seoses ametiautode kasutamisega liikmete poolt vastavalt 31. märtsil 2004 vastu võetud haldusotsusele; tunnistab, et uued sätted on läbipaistvad ning parandavad varasemat olukorda; märgib, et eesmärgiga vähendada halduskoormust katab kohus ka 15 000 km ulatuses sõidukulusid lisaks lähetuskäskkirjade alusel tehtavatele reisidele ning et auto ametialane kasutus märgitakse üles sõitja päevikusse;

| 12. | märgib, et ülalnimetatud otsuse artikkel 6 sätestab, et kui liikmed kasutavad oma ametiautosid sõitudeks, mida ei ole nimetatud artiklis 5 [s.t ametikohustuste täitmisel ja lähetuskäskkirja alusel tehtud või 15 000 km suuruse aastase standardmäära sisse jäävad sõidud], vastutavad nad kõigi nendega seotud kulude eest (teemaksud, kütusekulud ja kõik täiendavad renditasud, mis tulenevad raamlepingus sätestatud aastase 45 000 km läbisõidu ületamisest); on arvamusel, et ametiauto kasutamine isiklikul otstarbel kujutab endast varjatud erisoodustust, mida Euroopa Parlament peab sobimatuks; |
| --- | --- |

12.

märgib, et ülalnimetatud otsuse artikkel 6 sätestab, et kui liikmed kasutavad oma ametiautosid sõitudeks, mida ei ole nimetatud artiklis 5 [s.t ametikohustuste täitmisel ja lähetuskäskkirja alusel tehtud või 15 000 km suuruse aastase standardmäära sisse jäävad sõidud], vastutavad nad kõigi nendega seotud kulude eest (teemaksud, kütusekulud ja kõik täiendavad renditasud, mis tulenevad raamlepingus sätestatud aastase 45 000 km läbisõidu ületamisest); on arvamusel, et ametiauto kasutamine isiklikul otstarbel kujutab endast varjatud erisoodustust, mida Euroopa Parlament peab sobimatuks;

Eelarvevahendite käsutaja aasta tegevusaruanne ja siseaudiitori aastaaruanne

| 13. | võtab teadmiseks Euroopa Kohtu kohtusekretäri vastuse, vastavalt millele ta ei saa edastada ei vastavalt artikli 86 lõikele 4 koostatud aruannet ega siseaudiitori aruannet, kuna siseauditi lõpparuannet ei koostatud (7); pöörab seetõttu 2004. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse käigus neile kahele dokumendile erilist tähelepanu; |
| --- | --- |

13.

võtab teadmiseks Euroopa Kohtu kohtusekretäri vastuse, vastavalt millele ta ei saa edastada ei vastavalt artikli 86 lõikele 4 koostatud aruannet ega siseaudiitori aruannet, kuna siseauditi lõpparuannet ei koostatud (7); pöörab seetõttu 2004. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse käigus neile kahele dokumendile erilist tähelepanu;

| 14. | võtab teadmiseks, et eelarvevahendite käsutaja 2003. aasta tegevusaruanne esitati alles 2004. aasta juulis ning see ei sisalda kinnitavat avaldust; on seisukohal, et iga-aastane tegevusaruanne peaks olema valmis kontrollikoja auditi teostamise ajaks ning sisaldama nähtava finantsvastutuse märgina allkirjastatud kinnitavat avaldust; |
| --- | --- |

14.

võtab teadmiseks, et eelarvevahendite käsutaja 2003. aasta tegevusaruanne esitati alles 2004. aasta juulis ning see ei sisalda kinnitavat avaldust; on seisukohal, et iga-aastane tegevusaruanne peaks olema valmis kontrollikoja auditi teostamise ajaks ning sisaldama nähtava finantsvastutuse märgina allkirjastatud kinnitavat avaldust;

Muud märkused

| 15. | õnnitleb Euroopa Kohut 2003. aasta teostatud põhjalike laienemiseelsete ettevalmistustööde puhul, nagu nähtub töörühma raportist; teostab 2004. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse käigus võetud meetmete järelkontrolli; |
| --- | --- |

15.

õnnitleb Euroopa Kohut 2003. aasta teostatud põhjalike laienemiseelsete ettevalmistustööde puhul, nagu nähtub töörühma raportist; teostab 2004. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse käigus võetud meetmete järelkontrolli;

| 16. | palub Euroopa Kohtul hinnata uue finantsmääruse mõju oma halduslikule ja kohtulikule tööle aegsasti enne selle läbivaatust aastatel 2005/2006 ning esitada see hinnang Euroopa Parlamendile läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

16.

palub Euroopa Kohtul hinnata uue finantsmääruse mõju oma halduslikule ja kohtulikule tööle aegsasti enne selle läbivaatust aastatel 2005/2006 ning esitada see hinnang Euroopa Parlamendile läbivaatamiseks;

| 17. | märgib, et Euroopa Kohus nõustus 19. jaanuaril 2005. aasta toimunud arutelul kirjalikult vastama lisaküsimustele, et vastuseid saaks 2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus arvesse võtta. |
| --- | --- |

17.

märgib, et Euroopa Kohus nõustus 19. jaanuaril 2005. aasta toimunud arutelul kirjalikult vastama lisaküsimustele, et vastuseid saaks 2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus arvesse võtta.

---

(1)  ELT L 54, 28.2.2003.

(2)  ELT C 293, 30.11.2004, lk 1.

(3)  ELT C 294, 30.11.2004, lk 99.

(4)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(5)  EÜT L 356, 31.12.1977, lk 1.

(6)  Andmed pärinevad 2003. a aastaaruandest; 2004. a andmed on esialgsed ning esitati Euroopa Kohtu poolt.

(7)  Vastus küsimusele 3.

P6_TA(2005)0096

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: V jagu - kontrollikoda

1.

Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, V jagu - kontrollikoda (C6-0018/2005 - 2004/2044(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1);

| — | võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0018/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0018/2005);

| — | võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2);

| — | võttes arvesse kontrollikoja esitas vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja esitas vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10, artiklit 275 ja 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10, artiklit 275 ja 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artiklit 50, artikli 86 lõiget 4, artiklit 145, 146 ja 147; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artiklit 50, artikli 86 lõiget 4, artiklit 145, 146 ja 147;

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0066/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0066/2005);

| 1. | annab heakskiidu kontrollikoja tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu kontrollikoja tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele, regioonide komiteele ja ombudsmanile ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele, regioonide komiteele ja ombudsmanile ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

---

(1)  ELT L 54, 28.2.2003.

(2)  ELT C 293, 30.11.2004, lk 1.

(3)  ELT C 294, 30.11.2004, lk 99.

(4)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(5)  EÜT L 356, 31.12.1977, lk 1.

2.

Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, V jagu - kontrollikoda (C6-0018/2005 - 2004/2044(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1);

| — | võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0018/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0018/2005);

| — | võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2);

| — | võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10, artiklit 275 ja 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10, artiklit 275 ja 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artiklit 50, artikli 86 lõiget 4, artiklit 145, 146 ja 147; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artiklit 50, artikli 86 lõiget 4, artiklit 145, 146 ja 147;

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0066/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0066/2005);

Kontrollikoja aastaaruanne

| 1. | võtab teadmiseks, et kontrollikoja eelarve oli 77 076 689 eurot, millest 96,83% ulatuses võeti kohustusi (74 634 579,94 eurot) ja 89,58% (69 045 709,53 eurot) kulutati 31. detsembriks 2003; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks, et kontrollikoja eelarve oli 77 076 689 eurot, millest 96,83% ulatuses võeti kohustusi (74 634 579,94 eurot) ja 89,58% (69 045 709,53 eurot) kulutati 31. detsembriks 2003;

| 2. | 2 tervitab asjaolu, et kontrollikoda andis esimest korda hinnangu kõigi institutsioonide kontrollikeskkonnale individuaalselt ning avaldas tähelepanekud eraldi osas; |
| --- | --- |

2.

2 tervitab asjaolu, et kontrollikoda andis esimest korda hinnangu kõigi institutsioonide kontrollikeskkonnale individuaalselt ning avaldas tähelepanekud eraldi osas;

| 3. | märgib, et kontrollikoda on koostanud põhimäärused, mis kirjeldavad detailselt finantsosalejate ülesandeid, õigusi ja kohustusi ning, et kontrolli miinimumnõuded võeti vastu 2003. aasta detsembris; |
| --- | --- |

3.

märgib, et kontrollikoda on koostanud põhimäärused, mis kirjeldavad detailselt finantsosalejate ülesandeid, õigusi ja kohustusi ning, et kontrolli miinimumnõuded võeti vastu 2003. aasta detsembris;

| 4. | võtab teadmiseks KPMG teostatud kontrollikoja välisauditi tähelepanekud: “Meie arvates annavad ... raamatupidamisandmed ja -aruanded kooskõlas finantsmääruse, rakenduseeskirjade ja kontrollikoja audiitori sise-eeskirjadega tõese ja ausa ülevaate kontrollikoja varadest ja finantsolukorrast 31. detsembri 2003. aasta seisuga, samuti majandustulemustest, tuludest ja kuludest lõppenud eelarveaastal”; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks KPMG teostatud kontrollikoja välisauditi tähelepanekud: “Meie arvates annavad ... raamatupidamisandmed ja -aruanded kooskõlas finantsmääruse, rakenduseeskirjade ja kontrollikoja audiitori sise-eeskirjadega tõese ja ausa ülevaate kontrollikoja varadest ja finantsolukorrast 31. detsembri 2003. aasta seisuga, samuti majandustulemustest, tuludest ja kuludest lõppenud eelarveaastal”;

| 5. | palub saata endale koopia kontrollikoja ehituspoliitika hindamisaruandest, kui see on valminud; |
| --- | --- |

5.

palub saata endale koopia kontrollikoja ehituspoliitika hindamisaruandest, kui see on valminud;

2002. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmed

| 6. | meenutab, et ka 2002. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses tehti tähelepanekuid kinnitava avalduse ja auditisüsteemi kohta; neid tähelepanekuid kontrollitakse komisjoni 2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus; |
| --- | --- |

6.

meenutab, et ka 2002. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses tehti tähelepanekuid kinnitava avalduse ja auditisüsteemi kohta; neid tähelepanekuid kontrollitakse komisjoni 2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus;

| 7. | toob välja, et Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) ei ole senini Eurostati uurimist lõpetanud; nõuab, et kontrollikoda kavandaks pärast OLAFi uurimise lõppu põhjaliku olemasolevate kontrolli- ja järelvalvesüsteemide auditi; |
| --- | --- |

7.

toob välja, et Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) ei ole senini Eurostati uurimist lõpetanud; nõuab, et kontrollikoda kavandaks pärast OLAFi uurimise lõppu põhjaliku olemasolevate kontrolli- ja järelvalvesüsteemide auditi;

| 8. | 8 kordab oma 21. aprillil 2004 tehtud 2002. aasta eelarve täitmise kinnitamisresolutsiooni (6) lõigetes 21 ja 22 esitatud soovitust, et pärast kontrollikoja laienemist peaks igaüks selle 25 liikmest võtma endale spetsiaalse vastutuse vähemalt ühe komisjoni peadirektoraadi kontrollimise eest, et teha varakult kindlaks ja ennetada Eurostati juhtumiga sarnanevate ebasoovitavate arengute esinemist; |
| --- | --- |

8.

8 kordab oma 21. aprillil 2004 tehtud 2002. aasta eelarve täitmise kinnitamisresolutsiooni (6) lõigetes 21 ja 22 esitatud soovitust, et pärast kontrollikoja laienemist peaks igaüks selle 25 liikmest võtma endale spetsiaalse vastutuse vähemalt ühe komisjoni peadirektoraadi kontrollimise eest, et teha varakult kindlaks ja ennetada Eurostati juhtumiga sarnanevate ebasoovitavate arengute esinemist;

| 9. | tervitab asjaolu, et vastavalt 2005. aasta tööplaanile teostab kontrollikoda Euroopa inventari arvestuse süsteemi, rahavamajanduse kogutulu ja rahvamajanduse kogutulu kvaliteedi auditi; |
| --- | --- |

9.

tervitab asjaolu, et vastavalt 2005. aasta tööplaanile teostab kontrollikoda Euroopa inventari arvestuse süsteemi, rahavamajanduse kogutulu ja rahvamajanduse kogutulu kvaliteedi auditi;

| 10. | tervitab tõsiasja, et kontrollikoda on uurinud Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee uut põhimäärust; märgib, et põhimääruse enda sätted ei oma otsest finantstähendust; on saanud taas kinnitust, et kontrollikoda käsitleb seda küsimust 2004. aasta auditi käigus; |
| --- | --- |

10.

tervitab tõsiasja, et kontrollikoda on uurinud Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee uut põhimäärust; märgib, et põhimääruse enda sätted ei oma otsest finantstähendust; on saanud taas kinnitust, et kontrollikoda käsitleb seda küsimust 2004. aasta auditi käigus;

| 11. | võtab teadmiseks, et Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee võttis 2003. aasta oktoobris vastu inventari arvestuse üksikasjad ja korra; sellest tulenevalt kutsub kontrollikoda üles teostama 2004. aasta aastaaruande ettevalmistamise käigus inventari auditit; |
| --- | --- |

11.

võtab teadmiseks, et Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee võttis 2003. aasta oktoobris vastu inventari arvestuse üksikasjad ja korra; sellest tulenevalt kutsub kontrollikoda üles teostama 2004. aasta aastaaruande ettevalmistamise käigus inventari auditit;

| 12. | tervitab tõsiasja, et kontrollikoda on edastanud oma 16. detsembri 2004 aasta otsuse koostöö korraldamisest (mis puudutab liikmeid, töötajaid ja ligipääsu kontrolliteabele) OLAF-iga; kahetseb, et need otsused võeti vastu suhteliselt hilja; |
| --- | --- |

12.

tervitab tõsiasja, et kontrollikoda on edastanud oma 16. detsembri 2004 aasta otsuse koostöö korraldamisest (mis puudutab liikmeid, töötajaid ja ligipääsu kontrolliteabele) OLAF-iga; kahetseb, et need otsused võeti vastu suhteliselt hilja;

| 13. | tervitab kontrollikoja poolt võetud abinõusid seoses ametiautode kasutamisega liikmete poolt vastavalt 15. juunil 2004 vastu võetud haldusotsusele; tunnistab, et uued sätted on läbipaistvad ning parandavad varasemat olukorda; märgib, et eesmärgiga vähendada halduskoormust katab kontrollikoda ka 15 000 km ulatuses sõidukulusid lisaks lähetuskäskkirjade alusel tehtavatele reisidele ning et auto ametialane kasutus märgitakse üles sõitja päevikusse; |
| --- | --- |

13.

tervitab kontrollikoja poolt võetud abinõusid seoses ametiautode kasutamisega liikmete poolt vastavalt 15. juunil 2004 vastu võetud haldusotsusele; tunnistab, et uued sätted on läbipaistvad ning parandavad varasemat olukorda; märgib, et eesmärgiga vähendada halduskoormust katab kontrollikoda ka 15 000 km ulatuses sõidukulusid lisaks lähetuskäskkirjade alusel tehtavatele reisidele ning et auto ametialane kasutus märgitakse üles sõitja päevikusse;

| 14. | märgib, et ülalnimetatud otsuse artikkel 5 sätestab, et kui liikmed kasutavad oma ametiautosid sõitudeks, mida ei ole nimetatud artiklis 4 [s.t ametikohustuste täitmisel ja lähetuskäskkirja alusel tehtud või 15 000 km suuruse aastase standardmäära sisse jäävad sõidud], vastutavad nad kõigi nendega seotud kulude eest (teemaksud, kütusekulud ja kõik täiendavad renditasud, mis tulenevad raamlepingus sätestatud aastase 45 000 km läbisõidu ületamisest); on arvamusel, et ametiauto kasutamine isiklikul otstarbel kujutab endast varjatud erisoodustust, mida Euroopa Parlament peab sobimatuks; |
| --- | --- |

14.

märgib, et ülalnimetatud otsuse artikkel 5 sätestab, et kui liikmed kasutavad oma ametiautosid sõitudeks, mida ei ole nimetatud artiklis 4 [s.t ametikohustuste täitmisel ja lähetuskäskkirja alusel tehtud või 15 000 km suuruse aastase standardmäära sisse jäävad sõidud], vastutavad nad kõigi nendega seotud kulude eest (teemaksud, kütusekulud ja kõik täiendavad renditasud, mis tulenevad raamlepingus sätestatud aastase 45 000 km läbisõidu ületamisest); on arvamusel, et ametiauto kasutamine isiklikul otstarbel kujutab endast varjatud erisoodustust, mida Euroopa Parlament peab sobimatuks;

Eelarvevahendite käsutaja aasta tegevusaruanne ja siseaudiitori aastaaruanne

| 15. | tunnistab, et kontrollikoda saatis (vastavalt finantsmääruse artikli 84 lõikele 4) eelarvekontrollikomisjonile üheleheküljelise aruande; eeldab, et seesugune aruanne peaks andma selge pildi praegusest kontrollikeskkonnast ning järgneval aastal tehtavatest parandustest; |
| --- | --- |

15.

tunnistab, et kontrollikoda saatis (vastavalt finantsmääruse artikli 84 lõikele 4) eelarvekontrollikomisjonile üheleheküljelise aruande; eeldab, et seesugune aruanne peaks andma selge pildi praegusest kontrollikeskkonnast ning järgneval aastal tehtavatest parandustest;

| 16. | nõuab, et eelarvevahendite käsutaja aastaaruanne sisaldaks allkirjastatud kinnitavat avaldust; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et eelarvevahendite käsutaja aastaaruanne sisaldaks allkirjastatud kinnitavat avaldust;

| 17. | soovib saada koopiat siseaudiitori aastaaruandest; on teadlik asjaolust, et kontrollikoda käsitleb seda sisese dokumendina; kuid viitab, et siseaudiitori aastaaruanne võimaldab eelarvevahendite käsutajal saada selge pildi kontrollikeskkonnast ja järgnevaks aastaks kavandatud parandustest; rõhutab, et enamus teisi institutsioone usaldab eelarvekontrollikomisjoni ning usub, et selle dokumendiga käiakse ümber vastutustundlikult; |
| --- | --- |

17.

soovib saada koopiat siseaudiitori aastaaruandest; on teadlik asjaolust, et kontrollikoda käsitleb seda sisese dokumendina; kuid viitab, et siseaudiitori aastaaruanne võimaldab eelarvevahendite käsutajal saada selge pildi kontrollikeskkonnast ja järgnevaks aastaks kavandatud parandustest; rõhutab, et enamus teisi institutsioone usaldab eelarvekontrollikomisjoni ning usub, et selle dokumendiga käiakse ümber vastutustundlikult;

| 18. | märgib, et kontrollikoda on võtnud kasutusele arvutipõhise audititoe süsteemi, mille eesmärk on aidata kaasa auditiprotsessi kavandamisele ja standardiseerimisele, kvaliteedikontrollile kõigis auditi etappides, dokumenteerimisele, tulemuste esitamisele ja aruannete koostamisele, kaugtööle ja juhtimist puudutava teabe edastamisele ning parandada antud elemente; |
| --- | --- |

18.

märgib, et kontrollikoda on võtnud kasutusele arvutipõhise audititoe süsteemi, mille eesmärk on aidata kaasa auditiprotsessi kavandamisele ja standardiseerimisele, kvaliteedikontrollile kõigis auditi etappides, dokumenteerimisele, tulemuste esitamisele ja aruannete koostamisele, kaugtööle ja juhtimist puudutava teabe edastamisele ning parandada antud elemente;

| 19. | märgib, et aastal 2003 kasutati ära ainult 50% ametnike ja ekspertide vahetuseks mõeldud rahast, kuna kehtivad rahandussätted muutusid; aastat 2003 võib seega lugeda üleminekuaastaks; |
| --- | --- |

19.

märgib, et aastal 2003 kasutati ära ainult 50% ametnike ja ekspertide vahetuseks mõeldud rahast, kuna kehtivad rahandussätted muutusid; aastat 2003 võib seega lugeda üleminekuaastaks;

| 20. | on arvamusel, et võib esineda vajadus analüüsida, kas tsentraliseeritud kontrollikoja praegust struktuuri ja toimimispõhimõtteid tuleks reformida; meenutab, et praegu on kontrollikojal 736 töötajat, kellest 325 on kutselised audiitorid (ametijärgud A ja B), 275 töötavad auditigruppides (ametijärgud A ja B) ning 50 liikmesriikides (ametijärk A); |
| --- | --- |

20.

on arvamusel, et võib esineda vajadus analüüsida, kas tsentraliseeritud kontrollikoja praegust struktuuri ja toimimispõhimõtteid tuleks reformida; meenutab, et praegu on kontrollikojal 736 töötajat, kellest 325 on kutselised audiitorid (ametijärgud A ja B), 275 töötavad auditigruppides (ametijärgud A ja B) ning 50 liikmesriikides (ametijärk A);

| 21. | tervitab tõsiasja, et kontrollikoda on edastanud eelarvekontrollikomisjonile 2003. aasta septembri aruande oma ehitiste poliitika kohta; soovib olla informeeritud edusammudest, mida tehakse 2004. aasta eelarve täitmise kinnitamismenetluse kontekstis; |
| --- | --- |

21.

tervitab tõsiasja, et kontrollikoda on edastanud eelarvekontrollikomisjonile 2003. aasta septembri aruande oma ehitiste poliitika kohta; soovib olla informeeritud edusammudest, mida tehakse 2004. aasta eelarve täitmise kinnitamismenetluse kontekstis;

Muud märkused

| 22. | õnnitleb kontrollikoda (laienemise ettevalmistamisel) liikmes- ja kandidaatriikides auditeid teostavate institutsioonide võrgustiku loomise puhul; palub kontrollikojal teavitada pädevat parlamendikomisjoni aegsasti enne 2004. aasta eelarve täitmise kinnitamismenetlust edusammudest, mis on tehtud:






  — | kontrollikoja ja riiklike auditeid teostavate institutsioonide parema ühiste eesmärkide süsteemini jõudmisel, eelkõige juurdepääsu osas riiklikele auditeid puudutavatele dokumentatsioonidele ning |
| --- | --- | --- |

22.

õnnitleb kontrollikoda (laienemise ettevalmistamisel) liikmes- ja kandidaatriikides auditeid teostavate institutsioonide võrgustiku loomise puhul; palub kontrollikojal teavitada pädevat parlamendikomisjoni aegsasti enne 2004. aasta eelarve täitmise kinnitamismenetlust edusammudest, mis on tehtud:

—

kontrollikoja ja riiklike auditeid teostavate institutsioonide parema ühiste eesmärkide süsteemini jõudmisel, eelkõige juurdepääsu osas riiklikele auditeid puudutavatele dokumentatsioonidele ning

| — | auditeerimisstrateegiate süvalaiendamisel, pidades kooskõla parandamise eesmärgil eelkõige silmas riiklikke kinnitavaid avaldusi ja auditisüsteeme ning |
| --- | --- |

—

auditeerimisstrateegiate süvalaiendamisel, pidades kooskõla parandamise eesmärgil eelkõige silmas riiklikke kinnitavaid avaldusi ja auditisüsteeme ning

| — | kontrollide tõhususe parandamisel kavandatavate kontrollide kvantiteedi ja kvaliteedi põhjaliku läbivaatamise teel; |
| --- | --- |

—

kontrollide tõhususe parandamisel kavandatavate kontrollide kvantiteedi ja kvaliteedi põhjaliku läbivaatamise teel;

| 23. | tervitab kontrollikoja valmidust esitada kirjalikud vastused 2003. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse ajaks; |
| --- | --- |

23.

tervitab kontrollikoja valmidust esitada kirjalikud vastused 2003. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse ajaks;

| 24. | kutsub kontrollikoda üles esitama eelarvekontrollikomisjoni esimehele ja komisjoni eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse raportöörile vajadusel konfidentsiaalsed aastaaruande signaaleksemplarid; lisaks soovib varakult teada, milliseid eriaruandeid on aasta jooksul oodata, et neid nõuetekohaselt arvesse võtta; |
| --- | --- |

24.

kutsub kontrollikoda üles esitama eelarvekontrollikomisjoni esimehele ja komisjoni eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse raportöörile vajadusel konfidentsiaalsed aastaaruande signaaleksemplarid; lisaks soovib varakult teada, milliseid eriaruandeid on aasta jooksul oodata, et neid nõuetekohaselt arvesse võtta;

| 25. | palub kontrollikojal anda hinnang uue finantsmääruse mõjudele kohtu halduslikule ja õigusemõistmist puudutavale tööle määruse läbivaatamise ajaks 2005/2006; |
| --- | --- |

25.

palub kontrollikojal anda hinnang uue finantsmääruse mõjudele kohtu halduslikule ja õigusemõistmist puudutavale tööle määruse läbivaatamise ajaks 2005/2006;

| 26. | kutsub kontrollikoda üles lisama aastaaruandesse teavet, mis näitaks kontrollikoja suutlikkus saavutada oma eesmärke, ühikukulusid, olulisemaid arendusvaldkondi ja muud institutsiooni tööd puudutavaid tegureid; märgib, et selline tegevusaruanne oleks ühtlasi suurepärane võimalus avaldada teavet kinnitava avalduse ajakohastamise kohta ja muude arengute kohta kontrollikoja auditeerimistoimingutes. |
| --- | --- |

26.

kutsub kontrollikoda üles lisama aastaaruandesse teavet, mis näitaks kontrollikoja suutlikkus saavutada oma eesmärke, ühikukulusid, olulisemaid arendusvaldkondi ja muud institutsiooni tööd puudutavaid tegureid; märgib, et selline tegevusaruanne oleks ühtlasi suurepärane võimalus avaldada teavet kinnitava avalduse ajakohastamise kohta ja muude arengute kohta kontrollikoja auditeerimistoimingutes.

---

(1)  ELT L 54, 28.2.2003.

(2)  ELT C 293, 30.11.2004, lk 1.

(3)  ELT C 294, 30.11.2004, lk 99.

(4)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(5)  EÜT L 356, 31.12.1977, lk 1.

(6)  ELT L 330, 4.11.2004, lk 144.

P6_TA(2005)0097

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: VI jagu - Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

1.

Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, VI jagu - Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee (C6-0019/2005 - 2004/2045(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1);

| — | võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0019/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0019/2005);

| — | võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2);

| — | võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10, artiklit 275 ja 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10, artiklit 275 ja 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artiklit 50, artikli 86 lõiget 4, artiklit 145, 146 ja 147; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artiklit 50, artikli 86 lõiget 4, artiklit 145, 146 ja 147;

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0066/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0066/2005);

| 1. | annab heakskiidu Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee peasekretäri tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee peasekretäri tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele, regioonide komiteele ja ombudsmanile ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele, regioonide komiteele ja ombudsmanile ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

---

(1)  ELT L 54, 28.2.2003.

(2)  ELT C 293, 30.11.2004, lk 1.

(3)  ELT C 294, 30.11.2004, lk 99.

(4)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(5)  EÜT L 356, 31.12.1977, lk 1.

2.

Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, VI jagu - Euroopa majandusja sotsiaalkomitee (C6-0019/2005 - 2004/2045(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1);

| — | võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0019/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0019/2005);

| — | võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2);

| — | võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10, artiklit 275 ja 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10, artiklit 275 ja 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artiklit 50, artikli 86 lõiget 4, artiklit 145, 146 ja 147; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artiklit 50, artikli 86 lõiget 4, artiklit 145, 146 ja 147;

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0066/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0066/2005);

Kontrollikoja aastaaruanne

| 1. | võtab teadmiseks, et Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee eelarve oli 81 166 960 eurot, millest 98,12% ulatuses võeti kohustusi (79 642 494 eurot) ja 92,77% (73 889 949,11 eurot) kulutati 31. detsembriks 2003; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks, et Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee eelarve oli 81 166 960 eurot, millest 98,12% ulatuses võeti kohustusi (79 642 494 eurot) ja 92,77% (73 889 949,11 eurot) kulutati 31. detsembriks 2003;

| 2. | tervitab asjaolu, et kontrollikoda andis esimest korda hinnangu kõigi institutsioonide kontrollikeskkonnale individuaalselt ning avaldas tähelepanekud eraldi osas; |
| --- | --- |

2.

tervitab asjaolu, et kontrollikoda andis esimest korda hinnangu kõigi institutsioonide kontrollikeskkonnale individuaalselt ning avaldas tähelepanekud eraldi osas;

| 3. | märgib, et rida järelvalve- ja kontrollikeskkonna korrektseks toimimiseks vajalikke sätteid puudus enne 2004. aastat; |
| --- | --- |

3.

märgib, et rida järelvalve- ja kontrollikeskkonna korrektseks toimimiseks vajalikke sätteid puudus enne 2004. aastat;

| 4. | võtab teadmiseks Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee selgituse, mille kohaselt “prioriteetseks oli regulatiivse raamistiku põhielementide kehtestamine (sh Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee sisemised finantseeskirjad) ja finantsosalejate määramine”; võtab arvesse, et sisemised finantseeskirjad kiideti heaks 8. jaanuaril 2003; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee selgituse, mille kohaselt “prioriteetseks oli regulatiivse raamistiku põhielementide kehtestamine (sh Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee sisemised finantseeskirjad) ja finantsosalejate määramine”; võtab arvesse, et sisemised finantseeskirjad kiideti heaks 8. jaanuaril 2003;

| 5. | märgib, et hangete osas ei järgitud 2003. aastal mitmeid finantsmäärusega sätestatud nõudeid; kutsub kontrollikoda üles kontrollima esitatud parandusi 2004. aasta auditiaruandes; |
| --- | --- |

5.

märgib, et hangete osas ei järgitud 2003. aastal mitmeid finantsmäärusega sätestatud nõudeid; kutsub kontrollikoda üles kontrollima esitatud parandusi 2004. aasta auditiaruandes;

| 6. | tervitab asjaolu, et 2004. aasta alguses võeti kasutusele uus personalijuhtimise ja töötasu süsteem; |
| --- | --- |

6.

tervitab asjaolu, et 2004. aasta alguses võeti kasutusele uus personalijuhtimise ja töötasu süsteem;

| 7. | tervitab asjaolu, et Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee on, kuigi hilinemisega, keelustanud liikmetele toetuste maksmise avansikonto 2004. aasta alguses; |
| --- | --- |

7.

tervitab asjaolu, et Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee on, kuigi hilinemisega, keelustanud liikmetele toetuste maksmise avansikonto 2004. aasta alguses;

| 8. | meenutab Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele, et ta kinnitas möödunud aasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse käigus avalikult, et “reisikulude katmise osas ei ole olnud rohkem mingisuguseid rikkumisi” (6); seetõttu kritiseerib Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteed, kuna kontrollikoda on kolmel juhul tuvastanud, et liikmetele makstud reisikulude hüvitis oli komitee enda eeskirjades ette nähtust kaks korda suurem; märgib, et vahepeal on Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee täpsustanud sõidukulude kompenseerimise reegleid; kutsub kontrollikoda üles enda poolt avastatud asjaolusid uuesti üle kontrollima oma 2004. aasta eelarve täitmise kinnitamise aruandes; |
| --- | --- |

8.

meenutab Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele, et ta kinnitas möödunud aasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse käigus avalikult, et “reisikulude katmise osas ei ole olnud rohkem mingisuguseid rikkumisi” (6); seetõttu kritiseerib Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteed, kuna kontrollikoda on kolmel juhul tuvastanud, et liikmetele makstud reisikulude hüvitis oli komitee enda eeskirjades ette nähtust kaks korda suurem; märgib, et vahepeal on Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee täpsustanud sõidukulude kompenseerimise reegleid; kutsub kontrollikoda üles enda poolt avastatud asjaolusid uuesti üle kontrollima oma 2004. aasta eelarve täitmise kinnitamise aruandes;

| 9. | märgib, et Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) on lõpetanud uurimise väidete osas, mis puudutasid komisjoni sõidukulude kompenseerimise skeemi võimalikku kuritarvitamist ühe liikme poolt; OLAF on leidnud tõendeid “kahekordse kompenseerimise” kohta ning on seetõttu edastanud oma leiud Belgia riigiprokurörile; kogu uurimise vältel tegi Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee OLAFiga täies ulatuses koostööd; OLAF ei seadnud kahtluse alla Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee finantsjuhtimise süsteemi; |
| --- | --- |

9.

märgib, et Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) on lõpetanud uurimise väidete osas, mis puudutasid komisjoni sõidukulude kompenseerimise skeemi võimalikku kuritarvitamist ühe liikme poolt; OLAF on leidnud tõendeid “kahekordse kompenseerimise” kohta ning on seetõttu edastanud oma leiud Belgia riigiprokurörile; kogu uurimise vältel tegi Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee OLAFiga täies ulatuses koostööd; OLAF ei seadnud kahtluse alla Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee finantsjuhtimise süsteemi;

2002. aasta eelarve täitmisele herakskiidu andmise menetluse järelmeetmed

| 10. | märgib Belliard'i hoonega seonduvalt, et siseauditi aruande kohaselt “ei avastatud ühtegi pettuse juhtu ... samuti toodi ära komiteede ehitusprojekti maksumus ja korrektne hind, millega hoone omandati” (7), samas tegi audit kindlaks mõned puudused konkreetsete tööde juhtimisel; |
| --- | --- |

10.

märgib Belliard'i hoonega seonduvalt, et siseauditi aruande kohaselt “ei avastatud ühtegi pettuse juhtu ... samuti toodi ära komiteede ehitusprojekti maksumus ja korrektne hind, millega hoone omandati” (7), samas tegi audit kindlaks mõned puudused konkreetsete tööde juhtimisel;

| 11. | tervitab Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee valmisolekut anda aru siseaudiitori soovitustele järgnenud tegevuste kohta; lisaks edastab Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee pädevale parlamendikomisjonile 9. arenguaruande Belliardi hoone kohta; |
| --- | --- |

11.

tervitab Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee valmisolekut anda aru siseaudiitori soovitustele järgnenud tegevuste kohta; lisaks edastab Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee pädevale parlamendikomisjonile 9. arenguaruande Belliardi hoone kohta;

Eelarvevahendite käsutaja aasta tegevusaruanne ja siseaudiitori aastaaruanne

| 12. | tervitab asjaolu, et Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee edastas eelarvevahendite käsutajale aastaaruande koos allkirjastatud kinnitava avaldusega; |
| --- | --- |

12.

tervitab asjaolu, et Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee edastas eelarvevahendite käsutajale aastaaruande koos allkirjastatud kinnitava avaldusega;

| 13. | tervitab asjaolu, et Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee edastas eelarvekontrollikomisjonile siseauditi aastaaruande lühikokkuvõtte, märgib sellega seonduvalt, et siseaudiitor on






  — | loonud finantsmääruse sätete rakendamiseks kontrollnimekirja, |
| --- | --- | --- |

13.

tervitab asjaolu, et Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee edastas eelarvekontrollikomisjonile siseauditi aastaaruande lühikokkuvõtte, märgib sellega seonduvalt, et siseaudiitor on

—

loonud finantsmääruse sätete rakendamiseks kontrollnimekirja,

| — | soovitanud parandada finantsosalejate määramise korda, |
| --- | --- |

—

soovitanud parandada finantsosalejate määramise korda,

| — | soovitanud kvartaalsete kulutusplaanide kasutuselevõttu, |
| --- | --- |

—

soovitanud kvartaalsete kulutusplaanide kasutuselevõttu,

| — | soovitanud täielike finants- ja lepingufailide loomist, |
| --- | --- |

—

soovitanud täielike finants- ja lepingufailide loomist,

| — | soovitanud kogu finantsraamistiku ja õigusliku raamistiku avaldamist internetis, et lihtsustada finantsjuhtimist, |
| --- | --- |

—

soovitanud kogu finantsraamistiku ja õigusliku raamistiku avaldamist internetis, et lihtsustada finantsjuhtimist,

| — | loonud erisoovitused eelarvelise tegevusega sektoritele, sh 2004. aasta tegevusplaanid; |
| --- | --- |

—

loonud erisoovitused eelarvelise tegevusega sektoritele, sh 2004. aasta tegevusplaanid;

| 14. | teostab 2004. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus antud soovituste järelkontrolli; |
| --- | --- |

14.

teostab 2004. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus antud soovituste järelkontrolli;

Muud märkused

| 15. | kutsub Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteed üles parandama oma usaldusväärsust kodanikuühiskonda esindava organina; kutsub Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteed kasutama võrdlusuuringuid, et saavutada mõõdetavat edasiminekut; |
| --- | --- |

15.

kutsub Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteed üles parandama oma usaldusväärsust kodanikuühiskonda esindava organina; kutsub Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteed kasutama võrdlusuuringuid, et saavutada mõõdetavat edasiminekut;

| 16. | õnnitleb Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteed 2003. aasta teostatud põhjalike laienemiseelsete ettevalmistustööde puhul; teostab 2004. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus võetud meetmete järelkontrolli; |
| --- | --- |

16.

õnnitleb Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteed 2003. aasta teostatud põhjalike laienemiseelsete ettevalmistustööde puhul; teostab 2004. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus võetud meetmete järelkontrolli;

| 17. | palub Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteel anda hinnang uue finantsmääruse mõjudele komitee halduslikule ja õigusemõistmist puudutavale tööle määruse läbivaatamise ajaks 2005/2006 ning teatada oma järeldused Euroopa Parlamendile. |
| --- | --- |

17.

palub Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteel anda hinnang uue finantsmääruse mõjudele komitee halduslikule ja õigusemõistmist puudutavale tööle määruse läbivaatamise ajaks 2005/2006 ning teatada oma järeldused Euroopa Parlamendile.

---

(1)  ELT L 54, 28.2.2003.

(2)  ELT C 293, 30.11.2004, lk 1.

(3)  ELT C 294, 30.11.2004, lk 99.

(4)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(5)  EÜT L 356, 31.12.1977, lk 1.

(6)  Vastuvõetud tekstid, 21.4.2004, P5_TA(2004)0342.

(7)  Vastus kirjalikule küsimusele nr 3.

P6_TA(2005)0098

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: VII jagu - regioonide komitee

1.

Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, VII jagu - regioonide komitee (C6-0020/2005 - 2004/2046(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1);

| — | võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanss (C6-0020/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanss (C6-0020/2005);

| — | võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2);

| — | võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10, artiklit 275 ja 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10, artiklit 275 ja 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artiklit 50, artikli 86 lõiget 4, artiklit 145, 146 ja 147; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artiklit 50, artikli 86 lõiget 4, artiklit 145, 146 ja 147;

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0066/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0066/2005);

| 1. | annab heakskiidu regioonide komitee peasekretäri tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu regioonide komitee peasekretäri tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele, regioonide komiteele ja ombudsmanile ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele, regioonide komiteele ja ombudsmanile ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

---

(1)  ELT L 54, 28.2.2003.

(2)  ELT C 293, 30.11.2004, lk 1.

(3)  ELT C 294, 30.11.2004, lk 99.

(4)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(5)  EÜT L 356, 31.12.1977, lk 1.

2.

Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, VII jagu - regioonide komitee (C6-0020/2005 - 2004/2046(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1);

| — | võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0020/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0020/2005);

| — | võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2);

| — | võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10, artiklit 275 ja 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10, artiklit 275 ja 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artiklit 50, artikli 86 lõiget 4, artiklit 145, 146 ja 147; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artiklit 50, artikli 86 lõiget 4, artiklit 145, 146 ja 147;

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0066/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0066/2005);

Kontrollikoja aastaaruanne

| 1. | võtab teadmiseks, et regioonide komitee eelarve oli 38 999 436 eurot, millest 97,29% ulatuses võeti kohustusi (37 942 172,12 eurot) ja 86,58%(32 851 597 eurot) kulutati 31. detsembriks 2003; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks, et regioonide komitee eelarve oli 38 999 436 eurot, millest 97,29% ulatuses võeti kohustusi (37 942 172,12 eurot) ja 86,58%(32 851 597 eurot) kulutati 31. detsembriks 2003;

| 2. | 2 tervitab asjaolu, et kontrollikoda andis esimest korda hinnangu kõigi institutsioonide kontrollikeskkonnale individuaalselt ning avaldas tähelepanekud eraldi osas; |
| --- | --- |

2.

2 tervitab asjaolu, et kontrollikoda andis esimest korda hinnangu kõigi institutsioonide kontrollikeskkonnale individuaalselt ning avaldas tähelepanekud eraldi osas;

| 3. | märgib, et regioonide komitee ei pidanud kinni mitmetest järelvalvesüsteemi ja kontrolli eeskirjadest:






  — | vastu oli võtmata raamatupidamise põhimäärus, |
| --- | --- | --- |

3.

märgib, et regioonide komitee ei pidanud kinni mitmetest järelvalvesüsteemi ja kontrolli eeskirjadest:

—

vastu oli võtmata raamatupidamise põhimäärus,

| — | vastu olid võtmata kontrolli miinimumnõuded, |
| --- | --- |

—

vastu olid võtmata kontrolli miinimumnõuded,

| — | tegemata oli riskianalüüs sobivaimate kontrollimenetluste kasutuselevõtuks, |
| --- | --- |

—

tegemata oli riskianalüüs sobivaimate kontrollimenetluste kasutuselevõtuks,

| — | järelkontroll ametnike ja muude teenistujate õiguste suhtes saada erinevaid toetusi ja hüvitisi vastavalt personalieeskirjadele oli ebapiisav, |
| --- | --- |

—

järelkontroll ametnike ja muude teenistujate õiguste suhtes saada erinevaid toetusi ja hüvitisi vastavalt personalieeskirjadele oli ebapiisav,

samas märgib, et regioonide komitee sisemised finantseeskirjad kinnitati 29. jaanuaril 2003. aasta ja raamatupidamise põhimäärus 2004. aasta mais;

| 4. | tunnistab, et mõningane hilinemine finantsmääruse rakendamisel on põhjendatav asjaoluga, et regioonide komitee finantsteenistus abistas Euroopa Pettustevastast Ametit (OLAF) siseuurimisel 2003. aastal; |
| --- | --- |

4.

tunnistab, et mõningane hilinemine finantsmääruse rakendamisel on põhjendatav asjaoluga, et regioonide komitee finantsteenistus abistas Euroopa Pettustevastast Ametit (OLAF) siseuurimisel 2003. aastal;

| 5. | toob välja, et regioonide komitee saavutas finantsautonoomia ja eelarvelise sõltumatuse alles 2000. aasta Amsterdami lepinguga; |
| --- | --- |

5.

toob välja, et regioonide komitee saavutas finantsautonoomia ja eelarvelise sõltumatuse alles 2000. aasta Amsterdami lepinguga;

| 6. | tunnistab, et regioonide komitee võttis mõningad kontrollinõuded vastu 2003. a; kuid põhjalik kontrolli miinimumnõuete süsteemi sätestav dokument puudub tänaseni; soovib saada koopiat dokumendist, kui see on vastu võetud; |
| --- | --- |

6.

tunnistab, et regioonide komitee võttis mõningad kontrollinõuded vastu 2003. a; kuid põhjalik kontrolli miinimumnõuete süsteemi sätestav dokument puudub tänaseni; soovib saada koopiat dokumendist, kui see on vastu võetud;

| 7. | kutsub regioonide komiteed üles ametnike õiguste süstemaatilisele kontrollimisele; |
| --- | --- |

7.

kutsub regioonide komiteed üles ametnike õiguste süstemaatilisele kontrollimisele;

| 8. | märgib, et regioonide komitee on avaldanud oma koduleheküljel sõlmitud lepingud; |
| --- | --- |

8.

märgib, et regioonide komitee on avaldanud oma koduleheküljel sõlmitud lepingud;

2002. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmed

| 9. | teeb 2001. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse kohta järgmised tähelepanekud: “... on tõendeid järjepidevast ebapädevusest ja esmatähtsate eeskirjade rikkumisest avalike hangete ning finantsjuhtimise osas, sealhulgas pettuse ja võltspakkumiste algetest” (6); |
| --- | --- |

9.

teeb 2001. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse kohta järgmised tähelepanekud: “... on tõendeid järjepidevast ebapädevusest ja esmatähtsate eeskirjade rikkumisest avalike hangete ning finantsjuhtimise osas, sealhulgas pettuse ja võltspakkumiste algetest” (6);

| 10. | märgib, et uus peasekretär algatas OLAFi uurimise tulemustele järgnevalt haldusjuurdluse, kuigi selle tulemustest ei teavitatud eelarvekontrollikomisjoni 2002. aasta eelarve täitmise kinnitamise ajaks; “... peasekretär järeldas oma aruandes, et menetluse käigus tuvastati üksikisikute eksimusi ja vajakajäämisi professionaalsuses, samuti nõrku kohti ... haldustegevuses. Kuid ... ühtegi üksikutest eksimustest ei saa pidada ... piisavalt tõsiseks, et õigustada distsiplinaarmenetluse algatamist asjaga seotud ametnike suhtes” (7); märgib, et ühtegi haldusjuurdluse all olnud ametiisikut ei ole pärast aruande valmimist edutatud; |
| --- | --- |

10.

märgib, et uus peasekretär algatas OLAFi uurimise tulemustele järgnevalt haldusjuurdluse, kuigi selle tulemustest ei teavitatud eelarvekontrollikomisjoni 2002. aasta eelarve täitmise kinnitamise ajaks; “... peasekretär järeldas oma aruandes, et menetluse käigus tuvastati üksikisikute eksimusi ja vajakajäämisi professionaalsuses, samuti nõrku kohti ... haldustegevuses. Kuid ... ühtegi üksikutest eksimustest ei saa pidada ... piisavalt tõsiseks, et õigustada distsiplinaarmenetluse algatamist asjaga seotud ametnike suhtes” (7); märgib, et ühtegi haldusjuurdluse all olnud ametiisikut ei ole pärast aruande valmimist edutatud;

| 11. | märgib, et vaatamata Euroopa Parlamendi selgele soovile määrati eelmisele peasekretärile algselt palgata puhkus ja seejärel ennetähtaegne pension algusega 2004. aasta septembrist; |
| --- | --- |

11.

märgib, et vaatamata Euroopa Parlamendi selgele soovile määrati eelmisele peasekretärile algselt palgata puhkus ja seejärel ennetähtaegne pension algusega 2004. aasta septembrist;

| 12. | rõhutab veel kord oma toetust siseaudiitorile, kes juhtis eelarvekontrollikomisjoni tähelepanu regioonide komitees toimunud reeglite eiramisele ning väljendab ka oma usku tema isiklikku ja ametialasesse aususesse; on rahul, et samal seisukohal on ka regioonide komitee vastavalt regioonide komitee presidendilt 26. novembril 2003 siseaudiitorile saadetud kirjale: “Mul on seega hea meel kuulda, et peasekretäri kohusetäitja on kinnitanud oma valmisolekut pakkuda teile siseaudiitori ülesannete professionaalsel ja nõuetekohasel täitmisel nii regioonide komitee liikmete kui ka töötajate täielikku tuge ja koostööd”; lisaks rõhutas regioonide komitee peasekretär kirjalikus kommunikatsioonid ettekandjale “... positiivset rolli, mida [siseaudiitor] on etendanud, tuues välja teatud nõrkused regioonide komitee juhtimises. Tegemist oli 2003. aasta viimastel kuudel regioonide komitees alanud haldusreformi alguspunktiga, mille eesmärk oli kõrvaldada avastatud puudused, eeskätt finantsjuhtimise valdkonnas”; |
| --- | --- |

12.

rõhutab veel kord oma toetust siseaudiitorile, kes juhtis eelarvekontrollikomisjoni tähelepanu regioonide komitees toimunud reeglite eiramisele ning väljendab ka oma usku tema isiklikku ja ametialasesse aususesse; on rahul, et samal seisukohal on ka regioonide komitee vastavalt regioonide komitee presidendilt 26. novembril 2003 siseaudiitorile saadetud kirjale: “Mul on seega hea meel kuulda, et peasekretäri kohusetäitja on kinnitanud oma valmisolekut pakkuda teile siseaudiitori ülesannete professionaalsel ja nõuetekohasel täitmisel nii regioonide komitee liikmete kui ka töötajate täielikku tuge ja koostööd”; lisaks rõhutas regioonide komitee peasekretär kirjalikus kommunikatsioonid ettekandjale “... positiivset rolli, mida [siseaudiitor] on etendanud, tuues välja teatud nõrkused regioonide komitee juhtimises. Tegemist oli 2003. aasta viimastel kuudel regioonide komitees alanud haldusreformi alguspunktiga, mille eesmärk oli kõrvaldada avastatud puudused, eeskätt finantsjuhtimise valdkonnas”;

| 13. | tunnustab, et regioonide komitee on uue peasekretäri ametisolekul teinud järjekindlaid pingutusi administratsiooni töö kiirendamiseks, algatades halduslikud ümberkorraldused ja et Euroopa Parlamenti on edusammudest regulaarselt informeeritud; tunnustab rahulolevalt praeguseks ajaks toimunud tegevusi; |
| --- | --- |

13.

tunnustab, et regioonide komitee on uue peasekretäri ametisolekul teinud järjekindlaid pingutusi administratsiooni töö kiirendamiseks, algatades halduslikud ümberkorraldused ja et Euroopa Parlamenti on edusammudest regulaarselt informeeritud; tunnustab rahulolevalt praeguseks ajaks toimunud tegevusi;

Eelarvevahendite käsutaja aasta tegevusaruanne ja siseaudiitori aastaaruanne

| 14. | toob välja, et regioonide komitee on kulutanud 117 693 eurot viiele välisuuringule; soovib saada täiendavat teavet nende uuringute kasutamise kohta komitee töös; |
| --- | --- |

14.

toob välja, et regioonide komitee on kulutanud 117 693 eurot viiele välisuuringule; soovib saada täiendavat teavet nende uuringute kasutamise kohta komitee töös;

| 15. | märgib, et pole saanud ei vastavalt finantsmääruse artikli 86 lõikele 4 esitatavat regioonide komitee aruannet ega siseauditi aastaaruannet; märgib, et siseaudiitori ametikoht oli 2004. aasta teisel poolel täitmata ja töökuulutus avaldati viimaks kahel korral; soovib saada teavet värbamisprotsessi tulemuste kohta; |
| --- | --- |

15.

märgib, et pole saanud ei vastavalt finantsmääruse artikli 86 lõikele 4 esitatavat regioonide komitee aruannet ega siseauditi aastaaruannet; märgib, et siseaudiitori ametikoht oli 2004. aasta teisel poolel täitmata ja töökuulutus avaldati viimaks kahel korral; soovib saada teavet värbamisprotsessi tulemuste kohta;

Muud märkused

| 16. | kiidab heaks, et regioonide komitee annab korrapäraselt hinnangu oma poliitilise töö mõjudele; palub seonduvalt eelarve täitmise aruande kinnitamismenetlusega saata endale iga-aastased aruanded mõju kohta; |
| --- | --- |

16.

kiidab heaks, et regioonide komitee annab korrapäraselt hinnangu oma poliitilise töö mõjudele; palub seonduvalt eelarve täitmise aruande kinnitamismenetlusega saata endale iga-aastased aruanded mõju kohta;

| 17. | tunneb jätkuvalt muret regioonide komitee poliitilise kontrolli süsteemi üle ja palub regioonide komiteel






  — | uurida võimalust, moodustada ametlikult (grupi) presidentide konverents, mis toimiks poliitilise suunamiskomisjonina, |
| --- | --- | --- |

17.

tunneb jätkuvalt muret regioonide komitee poliitilise kontrolli süsteemi üle ja palub regioonide komiteel

—

uurida võimalust, moodustada ametlikult (grupi) presidentide konverents, mis toimiks poliitilise suunamiskomisjonina,

| — | hinnata (enam kui 50-liikmelise) büroo tõhusust, |
| --- | --- |

—

hinnata (enam kui 50-liikmelise) büroo tõhusust,

| — | jätkata tööd finants- ja haldusküsimuste komisjoni tegevuse tõhustamiseks, märkides, et parandatud formaat kujutab endast olulist edasiminekut algse formaadiga võrreldes ning teatada tulemustest pädevale parlamendikomisjonile aegsasti enne 2004. aasta eelarve täitmise kinnitamismenetlust; |
| --- | --- |

—

jätkata tööd finants- ja haldusküsimuste komisjoni tegevuse tõhustamiseks, märkides, et parandatud formaat kujutab endast olulist edasiminekut algse formaadiga võrreldes ning teatada tulemustest pädevale parlamendikomisjonile aegsasti enne 2004. aasta eelarve täitmise kinnitamismenetlust;

| 18. | õnnitleb regioonide komiteed 2003. aasta teostatud põhjalike laienemiseelsete ettevalmistustööde puhul; teostab 2004. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse käigus võetud meetmete järelkontrolli; |
| --- | --- |

18.

õnnitleb regioonide komiteed 2003. aasta teostatud põhjalike laienemiseelsete ettevalmistustööde puhul; teostab 2004. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse käigus võetud meetmete järelkontrolli;

| 19. | palub regioonide komiteel anda hinnang uue finantsmääruse mõjudele komitee halduslikule ja õigusemõistmist puudutavale tööle määruse läbivaatamise ajaks 2005/2006 ning teatada oma järeldused Euroopa Parlamendile. |
| --- | --- |

19.

palub regioonide komiteel anda hinnang uue finantsmääruse mõjudele komitee halduslikule ja õigusemõistmist puudutavale tööle määruse läbivaatamise ajaks 2005/2006 ning teatada oma järeldused Euroopa Parlamendile.

---

(1)  ELT L 54, 28.2.2003.

(2)  ELT C 293, 30.11.2004, lk 1.

(3)  ELT C 294, 30.11.2004, lk 99.

(4)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(5)  EÜT L 356, 31.12.1977, lk 1.

(6)  ELT L 57, 25.2.2004, lk 8.

(7)  Regioonide komitee presidendi 6. mai 2004. aasta kiri eelarvekontrollikomisjoni esimehele ja raportöörile.

P6_TA(2005)0099

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: VIII jagu - ombudsman

1.

Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, VIII jagu - ombudsman (C6-0021/2005 - 2004/2047(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1);

| — | võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0021/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0021/2005);

| — | võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2);

| — | võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10, artiklit 275 ja 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10, artiklit 275 ja 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artiklit 50, artikli 86 lõiget 4, artiklit 145, 146 ja 147; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artiklit 50, artikli 86 lõiget 4, artiklit 145, 146 ja 147;

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0066/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0066/2005);

| 1. | annab heakskiidu ombudsmani tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu ombudsmani tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele, regioonide komiteele ja ombudsmanile ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele, regioonide komiteele ja ombudsmanile ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

---

(1)  ELT L 54, 28.2.2003.

(2)  ELT C 293, 30.11.2004, lk 1.

(3)  ELT C 294, 30.11.2004, lk 99.

(4)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(5)  EÜT L 356, 31.12.1977, lk 1.

2.

Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, VIII jagu - ombudsman (C6-0021/2005 - 2004/2047(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet (1);

| — | võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0021/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0021/2005);

| — | võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega (2);

| — | võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (3);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10, artiklit 275 ja 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10, artiklit 275 ja 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artiklit 50, artikli 86 lõiget 4, artiklit 145, 146 ja 147; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artiklit 50, artikli 86 lõiget 4, artiklit 145, 146 ja 147;

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (5);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0066/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0066/2005);

Kontrollikoja aastaaruanne

| 1. | võtab teadmiseks, et ombudsmani eelarve oli 4 438 653 eurot, millest 91,29% (4 052 488 eurot) ulatuses võeti kohustusi ja 87,65% (3 551 999,59 eurot) kulutati; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks, et ombudsmani eelarve oli 4 438 653 eurot, millest 91,29% (4 052 488 eurot) ulatuses võeti kohustusi ja 87,65% (3 551 999,59 eurot) kulutati;

| 2. | võtab teadmiseks ombudsmani selgituse, mille kohaselt eelarve täitmise madalam tase 2003. aastal oli põhjustatud üleminekuperioodist, mis järgnes eelmise ombudsmani lahkumisele ja eelnes uue ombudsmani valimisele; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks ombudsmani selgituse, mille kohaselt eelarve täitmise madalam tase 2003. aastal oli põhjustatud üleminekuperioodist, mis järgnes eelmise ombudsmani lahkumisele ja eelnes uue ombudsmani valimisele;

| 3. | märgib, et kontrollikoda ei teinud seoses eelarve täitmisega ühtegi tähelepanekut; küsib seetõttu, kuidas kavatseb kontrollikoda hinnata ombudsmani eelarve täitmist tulevikus; |
| --- | --- |

3.

märgib, et kontrollikoda ei teinud seoses eelarve täitmisega ühtegi tähelepanekut; küsib seetõttu, kuidas kavatseb kontrollikoda hinnata ombudsmani eelarve täitmist tulevikus;

| 4. | samas märgib, et Euroopa Parlament andis tema aastaaruande põhjal (6) ombudsmani tööle soosiva hinnangu; võtab arvesse, et 75% laekunud kaebustest jäid väljapoole ombudsmani pädevusala ning ombudsman tegeles vaid 363 nõudega, kuigi läbi vaadati kokku 2611 kaebust; |
| --- | --- |

4.

samas märgib, et Euroopa Parlament andis tema aastaaruande põhjal (6) ombudsmani tööle soosiva hinnangu; võtab arvesse, et 75% laekunud kaebustest jäid väljapoole ombudsmani pädevusala ning ombudsman tegeles vaid 363 nõudega, kuigi läbi vaadati kokku 2611 kaebust;

2002. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmed

| 5. | tervitab eelarvekontrollikomiteele põhjaliku teabe edastamist ombudsmani 13. detsembri 2004. aasta kirjas; |
| --- | --- |

5.

tervitab eelarvekontrollikomiteele põhjaliku teabe edastamist ombudsmani 13. detsembri 2004. aasta kirjas;

| 6. | võtab teadmiseks Euroopa Parlamendi ja ombudsmani vahelise haldus- ja finantsabi raamkokkuleppega seotud dokumendid; märgib, et vastavalt I jaole täidab Euroopa Parlament finantsalgatuse funktsiooni personali osas; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks Euroopa Parlamendi ja ombudsmani vahelise haldus- ja finantsabi raamkokkuleppega seotud dokumendid; märgib, et vastavalt I jaole täidab Euroopa Parlament finantsalgatuse funktsiooni personali osas;

| 7. | meenutab, et ombudsman soovis leida viisi, kuidas reisida korrapäraselt ja säästlikult Frankfurdi ning Zürichi lennujaama; märgib, et Euroopa Parlament ja ombudsman on leppinud kokku, et Euroopa Parlament rendib täiendava teenistusauto, mis antakse igakuiste arvete tasumise eest ombudsmani käsutusse; soovib, et teda teavitataks lõpptulemusest; |
| --- | --- |

7.

meenutab, et ombudsman soovis leida viisi, kuidas reisida korrapäraselt ja säästlikult Frankfurdi ning Zürichi lennujaama; märgib, et Euroopa Parlament ja ombudsman on leppinud kokku, et Euroopa Parlament rendib täiendava teenistusauto, mis antakse igakuiste arvete tasumise eest ombudsmani käsutusse; soovib, et teda teavitataks lõpptulemusest;

Eelarvevahendite käsutaja aasta tegevusaruanne ja siseaudiitori aastaaruanne

| 8. | tervitab asjaolu, et ombudsman on omal soovil esitanud eelarvevahendite käsutaja ja siseaudiitori aastaaruanded koos kinnitava avaldusega; |
| --- | --- |

8.

tervitab asjaolu, et ombudsman on omal soovil esitanud eelarvevahendite käsutaja ja siseaudiitori aastaaruanded koos kinnitava avaldusega;

| 9. | märgib, et ombudsmani kabinet arendas kaebuste haldamise süsteemi jaoks välja tarkvara, lähtudes ühe Belgia ombudsmani juures kasutatavast süsteemist; |
| --- | --- |

9.

märgib, et ombudsmani kabinet arendas kaebuste haldamise süsteemi jaoks välja tarkvara, lähtudes ühe Belgia ombudsmani juures kasutatavast süsteemist;

| 10. | märgib, et finantsmääruse rakendamine on ombudsmani administratsioonile asetanud ülisuure koormuse; õnnitleb ombudsmani sätete kiire ülevõtmise puhul ning palub, et ombudsman esitaks Euroopa Parlamendile nimekirja finantsmääruse rakendamisel tekkinud probleemidest; |
| --- | --- |

10.

märgib, et finantsmääruse rakendamine on ombudsmani administratsioonile asetanud ülisuure koormuse; õnnitleb ombudsmani sätete kiire ülevõtmise puhul ning palub, et ombudsman esitaks Euroopa Parlamendile nimekirja finantsmääruse rakendamisel tekkinud probleemidest;

| 11. | palub, et ombudsman esitaks aegsasti enne 2004. aasta eelarve täitmise kinnitamismenetlust aruande edusammudest, mida on tehtud finantsjuhtimises osalejate koolitamisel kutsekoolituskursuste abil; |
| --- | --- |

11.

palub, et ombudsman esitaks aegsasti enne 2004. aasta eelarve täitmise kinnitamismenetlust aruande edusammudest, mida on tehtud finantsjuhtimises osalejate koolitamisel kutsekoolituskursuste abil;

| 12. | kiidab heaks siseaudiitori aastaaruande nr 04/2002 selge struktuuri, mis sätestab: “Esialgsed tähelepanekud ei paljastanud ühtegi märkimisväärset riski Euroopa Ombudsmani eelarve täitmisele ...” (7); lisaks on koostatud tegevusplaanid, mis võimaldavad kontrollikeskkonna täiendavat tugevdamist. |
| --- | --- |

12.

kiidab heaks siseaudiitori aastaaruande nr 04/2002 selge struktuuri, mis sätestab: “Esialgsed tähelepanekud ei paljastanud ühtegi märkimisväärset riski Euroopa Ombudsmani eelarve täitmisele ...” (7); lisaks on koostatud tegevusplaanid, mis võimaldavad kontrollikeskkonna täiendavat tugevdamist.

---

(1)  ELT L 54, 28.2.2003.

(2)  ELT C 293, 30.11.2004, lk 1.

(3)  ELT C 294, 30.11.2004, lk 99.

(4)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(5)  EÜT L 356, 31.12.1977, lk 1.

(6)  Vastuvõetud tekstid, 18.11.2004, P6_TA(2004)0065.

(7)  Siseaudiitori aruanne nr 04/2002, lk 5.

P6_TA(2005)0100

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Ülesehitusamet

1.

Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Ülesehitusameti direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0216/2004 - C6-0235/2004 - 2004/2051(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Ülesehitusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos ameti vastustega (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Ülesehitusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos ameti vastustega (1);

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6864/2005 - C6-0076/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6864/2005 - C6-0076/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1646/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti kohta, (3) eriti selle artiklit 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1646/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti kohta, (3) eriti selle artiklit 8;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja välisasjade komisjoni arvamust (A6-0074/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja välisasjade komisjoni arvamust (A6-0074/2005);

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Ülesehitusameti direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Ülesehitusameti direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Euroopa Ülesehitusameti direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Euroopa Ülesehitusameti direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria).

---

(1)  ELT C 41, 17.2.2005, lk 35.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 16.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

2.

Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Ülesehitusameti direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0216/2004 - C6-0235/2004 - 2004/2051(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Ülesehitusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos ameti vastustega (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Ülesehitusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos ameti vastustega (1);

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6864/2005 - C6-0076/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6864/2005 - C6-0076/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1646/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti kohta, (3) eriti selle artiklit 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1646/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti kohta, (3) eriti selle artiklit 8;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja välisasjade komisjoni arvamust (A6-0074/2005); ning arvestades järgmist: |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja välisasjade komisjoni arvamust (A6-0074/2005); ning arvestades järgmist:

| A. | kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud aruandes, et ameti raamatupidamisaruanne ei anna ameti tegelikust majanduslikust ja rahalisest olukorrast õiget ja õiglast ülevaadet, |
| --- | --- |

A.

kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud aruandes, et ameti raamatupidamisaruanne ei anna ameti tegelikust majanduslikust ja rahalisest olukorrast õiget ja õiglast ülevaadet,

| B. | kontrollikoda väljendas teatavaid reservatsioone teiste (nii riiklike kui ka rahvusvaheliste) asutuste valdusesse antud rahaliste vahendite osas; kontrollikoda märkis siiski ka, et ameti raamatupidamisaruande aluseks olevad tehingud olid seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

B.

kontrollikoda väljendas teatavaid reservatsioone teiste (nii riiklike kui ka rahvusvaheliste) asutuste valdusesse antud rahaliste vahendite osas; kontrollikoda märkis siiski ka, et ameti raamatupidamisaruande aluseks olevad tehingud olid seaduslikud ja korrektsed;

| C. | kontrollikojal oli teatavaid reservatsioone mõningate alusdokumentide kehtivuse osas; |
| --- | --- |

C.

kontrollikojal oli teatavaid reservatsioone mõningate alusdokumentide kehtivuse osas;

| D. | kontrollikoda väljendas teatavaid reservatsioone hangete korra osas; |
| --- | --- |

D.

kontrollikoda väljendas teatavaid reservatsioone hangete korra osas;

| E. | 21. aprillil 2004. aastal andis Euroopa Parlament heakskiidu (5) ameti direktori tegevusele 2002. eelarveaasta eelarve täitmise osas ning heakskiitu käsitleva otsusega kaasnevas resolutsioonis Euroopa Parlament järgmist:






  — | kutsus ametit võtma kiiresti järelmeetmeid seoses kontrollikoja ja Euroopa Parlamendi soovitusega võtta oma kõikides keskustes kasutusele usaldusväärne üldine raamatupidamismehhanism ja loobuda üldises raamatupidamisarvestuses tabelite kasutamisest, |
| --- | --- | --- |

E.

21. aprillil 2004. aastal andis Euroopa Parlament heakskiidu (5) ameti direktori tegevusele 2002. eelarveaasta eelarve täitmise osas ning heakskiitu käsitleva otsusega kaasnevas resolutsioonis Euroopa Parlament järgmist:

—

kutsus ametit võtma kiiresti järelmeetmeid seoses kontrollikoja ja Euroopa Parlamendi soovitusega võtta oma kõikides keskustes kasutusele usaldusväärne üldine raamatupidamismehhanism ja loobuda üldises raamatupidamisarvestuses tabelite kasutamisest,

| — | ootas ametilt kiiret vastust kontrollikoja kutsele selgitada konkreetsete valdkondade laenuprogrammide rahastamiseks eriorganitele võimaldatud vahendite seisundit ja võtta vastu asjakohaseid lahendusi selles osas, kuidas neid vahendeid tuleks ameti raamatupidamisaruannetes kirjendada, |
| --- | --- |

—

ootas ametilt kiiret vastust kontrollikoja kutsele selgitada konkreetsete valdkondade laenuprogrammide rahastamiseks eriorganitele võimaldatud vahendite seisundit ja võtta vastu asjakohaseid lahendusi selles osas, kuidas neid vahendeid tuleks ameti raamatupidamisaruannetes kirjendada,

| — | kutsus komisjoni siseauditi talitust seda küsimust uurima, et teha kindlaks võimalikud süsteemsed vead ja anda selliste probleemide lahendamiseks vajalikke soovitusi, |
| --- | --- |

—

kutsus komisjoni siseauditi talitust seda küsimust uurima, et teha kindlaks võimalikud süsteemsed vead ja anda selliste probleemide lahendamiseks vajalikke soovitusi,

| 1. | võtab ameti 2003. ja 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad:
  2003. ja 2002. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne







  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2002 |
| Tulud |
| Komisjoni eraldised | 275 280 | 462 804 |
| Rahaline tulu | 3 955 | 5 978 |
| Mitmesugused tulud | 1 517 | 495 |
| Ekvivalentfondid | 379 | 497 |
| Kolmandate isikute eraldised | 28 034 | 500 |
| Kogutulu (a) | 309 164 | 470 274 |
| Kulud |
| Personalf - eelarve I jaotis |
| Maksed | 17 027 | 17 771 |
| Üleviidud assigneeringud | 306 | 206 |
| Haldus - eelarve II jaotis |
| Maksed | 5 261 | 6 211 |
| Üleviidud assigneeringud | 1 215 | 2 037 |
| Tegevus - eelarve III jaotis |
| Maksed | 69 565 | 138 512 |
| Üleviidud assigneeringud | 265 352 | 293 106 |
| Kogukulu (b) | 358 725 | 457 844 |
| Eelarveaasta tulemus (a - b)
   (6) | -49 560 | 12 430 |
| Eelmisest eelarveaastast üleviidud jääk | - 112 908 | -73 127 |
| Komisjoni maksed | -5 231 | -25 407 |
| Komisjoni eest tasumisele kuuluvad maksed | - 515 | 0 |
| Eelmistest eelarveaastatest üleviidud assigneeringute tühistamine | 30 649 | 5 463 |
| N+1 viivitusega üleviidud assigneeringud (I ja II jaotis) | 146 | 135 |
| Lisa: 2001. a üleviidud assigneeringud | 0 | -32 423 |
| Tagastatav rahaline tulu | -3 955 | 0 |
| Ekvivalentfondide tasaarveldus | 400 | 0 |
| Vahetuskursside erinevused | 23 | 22 |
| Eelarveaasta bilanss | - 140 951 | - 112 908 |
| NB: Kõik kogusummade erinevused tulenevad ümardamisest.

  Allikas: Selles tabelis on esitatud ameti 2003. majandusaasta raamatupidamisaruandes sisalduva tulude ja kulude aruande andmed. |

1.

võtab ameti 2003. ja 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad:

2003. ja 2002. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne

(tuhandetes eurodes)

2003

2002

Tulud

Komisjoni eraldised

275 280

462 804

Rahaline tulu

3 955

5 978

Mitmesugused tulud

1 517

495

Ekvivalentfondid

379

497

Kolmandate isikute eraldised

28 034

500

Kogutulu (a)

309 164

470 274

Kulud

Personalf - eelarve I jaotis

Maksed

17 027

17 771

Üleviidud assigneeringud

306

206

Haldus - eelarve II jaotis

Maksed

5 261

6 211

Üleviidud assigneeringud

1 215

2 037

Tegevus - eelarve III jaotis

Maksed

69 565

138 512

Üleviidud assigneeringud

265 352

293 106

Kogukulu (b)

358 725

457 844

Eelarveaasta tulemus (a - b)
   (6)

-49 560

12 430

Eelmisest eelarveaastast üleviidud jääk

- 112 908

-73 127

Komisjoni maksed

-5 231

-25 407

Komisjoni eest tasumisele kuuluvad maksed

- 515

0

Eelmistest eelarveaastatest üleviidud assigneeringute tühistamine

30 649

5 463

N+1 viivitusega üleviidud assigneeringud (I ja II jaotis)

146

135

Lisa: 2001. a üleviidud assigneeringud

0

-32 423

Tagastatav rahaline tulu

-3 955

0

Ekvivalentfondide tasaarveldus

400

0

Vahetuskursside erinevused

23

22

Eelarveaasta bilanss

- 140 951

- 112 908

NB: Kõik kogusummade erinevused tulenevad ümardamisest.

Allikas: Selles tabelis on esitatud ameti 2003. majandusaasta raamatupidamisaruandes sisalduva tulude ja kulude aruande andmed.

| 2. | märgib, et 2003. aastal oli ametil hallata 1,9 miljardit eurot, millest 81 % olid seotud ning 67,5 % maksti välja nelja rakenduskeskuse (Belgrad, Podgorica, Pristina ja Skopje) abiprogrammideks, ning et ameti 2003. aasta kogueelarve oli 358,6 miljonit eurot, millest suurem osa oli ette nähtud abiprogrammideks, ja et 2003. aastal ametile laekunud 327,8 miljoni suurusest EÜ krediidist eraldati 62,3 miljonit eurot Kosovole, 200 miljonit eurot Serbiale, 12 miljonit eurot Montenegrole ja 33,5 miljonit eurot endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile; |
| --- | --- |

2.

märgib, et 2003. aastal oli ametil hallata 1,9 miljardit eurot, millest 81 % olid seotud ning 67,5 % maksti välja nelja rakenduskeskuse (Belgrad, Podgorica, Pristina ja Skopje) abiprogrammideks, ning et ameti 2003. aasta kogueelarve oli 358,6 miljonit eurot, millest suurem osa oli ette nähtud abiprogrammideks, ja et 2003. aastal ametile laekunud 327,8 miljoni suurusest EÜ krediidist eraldati 62,3 miljonit eurot Kosovole, 200 miljonit eurot Serbiale, 12 miljonit eurot Montenegrole ja 33,5 miljonit eurot endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile;

Eelarve täitmine

| 3. | võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse ameti eelarvetavade kohta (nagu haldusnõukogu poolt vastu võetud), mis ei järgi liigendatud assigneeringute põhimõtet, mis tingib eelarveaasta osas sellise raamatupidamistulemuse, millel ei ole mingit seost tegeliku majandusolukorraga, ja 31. detsembri 2003. aasta seisuga kumulatiivse puudujäägi 140,95 miljonit eurot, mis on suuresti kunstlik; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse ameti eelarvetavade kohta (nagu haldusnõukogu poolt vastu võetud), mis ei järgi liigendatud assigneeringute põhimõtet, mis tingib eelarveaasta osas sellise raamatupidamistulemuse, millel ei ole mingit seost tegeliku majandusolukorraga, ja 31. detsembri 2003. aasta seisuga kumulatiivse puudujäägi 140,95 miljonit eurot, mis on suuresti kunstlik;

| 4. | võtab ameti vastustes teadmiseks, et amet on nüüd võtnud meetmeid, et muuta oma tegevuse finantsnäitajate esitamine selgemaks, mille tulemusena koostatakse konsolideeritud tulude ja kulude aruanne kogu 2004. aastaks, ning eeldab seetõttu, et see probleem lahendatakse 2004. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajaks; |
| --- | --- |

4.

võtab ameti vastustes teadmiseks, et amet on nüüd võtnud meetmeid, et muuta oma tegevuse finantsnäitajate esitamine selgemaks, mille tulemusena koostatakse konsolideeritud tulude ja kulude aruanne kogu 2004. aastaks, ning eeldab seetõttu, et see probleem lahendatakse 2004. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajaks;

| 5. | ergutab komisjoni ja kontrollikoda tugevdama selles valdkonnas koostööd ametiga, et tagada ameti eelarve täitmise efektiivsus; |
| --- | --- |

5.

ergutab komisjoni ja kontrollikoda tugevdama selles valdkonnas koostööd ametiga, et tagada ameti eelarve täitmise efektiivsus;

Raamatupidamisaruanded

| 6. | võtab teadmiseks kontrollikoja korduvad märkused ameti raamatupidamissüsteemi puuduste kohta, eriti ühekordse sisestusega üldise raamatupidamisarvestuse kohta; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks kontrollikoja korduvad märkused ameti raamatupidamissüsteemi puuduste kohta, eriti ühekordse sisestusega üldise raamatupidamisarvestuse kohta;

| 7. | tervitab ameti vastust, milles öeldakse, et amet on nüüd kontrollikoja poolt mainitud puudused täielikult kõrvaldanud ja kasutab nüüd topeltsisestusega üldist raamatupidamissüsteemi koos eelarverakendusega SI2; |
| --- | --- |

7.

tervitab ameti vastust, milles öeldakse, et amet on nüüd kontrollikoja poolt mainitud puudused täielikult kõrvaldanud ja kasutab nüüd topeltsisestusega üldist raamatupidamissüsteemi koos eelarverakendusega SI2;

| 8. | kutsub komisjoni võtma kõiki vajalikke meetmeid, et kõikidel asutustel oleks võimalik nii kiiresti kui võimalik kasutada komisjoni uut raamatupidamissüsteemi, mis kehtestati 1. jaanuaril 2005; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni võtma kõiki vajalikke meetmeid, et kõikidel asutustel oleks võimalik nii kiiresti kui võimalik kasutada komisjoni uut raamatupidamissüsteemi, mis kehtestati 1. jaanuaril 2005;

| 9. | väljendab oma üllatust selle osas, et kontrollikoda ei ole ikka veel saanud selgitust konkreetsete valdkondade laenuprogrammide rahastamiseks eriorganitele võimaldatud rahaliste vahendite seisundi kohta, ja kutsub ametit võtma vastu asjakohaseid lahendusi selles osas, kuidas neid vahendeid tuleks ameti raamatupidamisaruannetes kirjendada; |
| --- | --- |

9.

väljendab oma üllatust selle osas, et kontrollikoda ei ole ikka veel saanud selgitust konkreetsete valdkondade laenuprogrammide rahastamiseks eriorganitele võimaldatud rahaliste vahendite seisundi kohta, ja kutsub ametit võtma vastu asjakohaseid lahendusi selles osas, kuidas neid vahendeid tuleks ameti raamatupidamisaruannetes kirjendada;

| 10. | saab ameti esitatud teabe põhjal aru, et nendest vahenditest on jätkuvalt alles veel üksnes väike saldo ja see kasutati peaaegu täielikult ära 2004. aasta lõpus; kutsub ameti direktorit üles esitama esimesel võimalusel pädevale parlamendikomisjonile täielikku aruannet selliste laenuprogrammide rakendamise ja tõhususe kohta; |
| --- | --- |

10.

saab ameti esitatud teabe põhjal aru, et nendest vahenditest on jätkuvalt alles veel üksnes väike saldo ja see kasutati peaaegu täielikult ära 2004. aasta lõpus; kutsub ameti direktorit üles esitama esimesel võimalusel pädevale parlamendikomisjonile täielikku aruannet selliste laenuprogrammide rakendamise ja tõhususe kohta;

| 11. | võtab teadmiseks, et amet on vahepeal suurendanud oma raamatupidamispersonali ja -vahendite hulka, ja loodab, et 2004. aastal toimunud täiendustega lõpevad kontrollikoja korduvad sellesisulised negatiivsed märkused; |
| --- | --- |

11.

võtab teadmiseks, et amet on vahepeal suurendanud oma raamatupidamispersonali ja -vahendite hulka, ja loodab, et 2004. aastal toimunud täiendustega lõpevad kontrollikoja korduvad sellesisulised negatiivsed märkused;

| 12. | märgib rahulolevalt, et keskmiselt kulus ametil 2003. aastal abiprogrammidele raha väljamaksmiseks 9 päeva; |
| --- | --- |

12.

märgib rahulolevalt, et keskmiselt kulus ametil 2003. aastal abiprogrammidele raha väljamaksmiseks 9 päeva;

| 13. | võtab teadmiseks eritingimused, mille alusel amet tegutseb, ja väljendab tunnustust ameti saavutustele talle antud mandaadi täitmisel; palub komisjonil anda ametile vajalik toetus, et tagada ameti täielik kohandamine ameti uue positsiooni menetluste ja nõuetega komisjonis (pärast laienemist); |
| --- | --- |

13.

võtab teadmiseks eritingimused, mille alusel amet tegutseb, ja väljendab tunnustust ameti saavutustele talle antud mandaadi täitmisel; palub komisjonil anda ametile vajalik toetus, et tagada ameti täielik kohandamine ameti uue positsiooni menetluste ja nõuetega komisjonis (pärast laienemist);

| 14. | võtab teadmiseks, et alates 2003. aastast on pakkumissüsteemi sisse viidud suured muudatused, mis peaksid tagama iga pakkumise läbipaistva käsitlemise; |
| --- | --- |

14.

võtab teadmiseks, et alates 2003. aastast on pakkumissüsteemi sisse viidud suured muudatused, mis peaksid tagama iga pakkumise läbipaistva käsitlemise;

| 15. | tervitab seoses sellega ameti direktori viivitamatut tegutsemist pärast seda, kui ühe suurima infrastruktuurilepingu sõlmimisel tuvastati eeskirjade eiramist, sealhulgas vastutava isiku automaatset ametist kõrvaldamist ja toimiku OLAFile edastamist; julgustab nii direktorit kui ka komisjoni, samuti kontrollikoda jätkama viivitamatu tegutsemise menetlust ja tõhustama vajalikku riskianalüüsi, eriti kõrge riskiprofiiliga sektorite puhul; |
| --- | --- |

15.

tervitab seoses sellega ameti direktori viivitamatut tegutsemist pärast seda, kui ühe suurima infrastruktuurilepingu sõlmimisel tuvastati eeskirjade eiramist, sealhulgas vastutava isiku automaatset ametist kõrvaldamist ja toimiku OLAFile edastamist; julgustab nii direktorit kui ka komisjoni, samuti kontrollikoda jätkama viivitamatu tegutsemise menetlust ja tõhustama vajalikku riskianalüüsi, eriti kõrge riskiprofiiliga sektorite puhul;

| 16. | märgib, et OLAF leidis tugevaid tõendeid, et edukas ettevõte sai oma pakkumisdokumentide koostamisel abi ameti töötajalt, kes seoses nimetatud infrastruktuurilepinguga ametist kõrvaldati; (7) märgib, et vastavalt pakkumiskutse eeskirjadele toob isegi pakkujapoolne katse saada konfidentsiaalset teavet pakkumiskutse menetluse kohta kaasa tema menetlusest kõrvaldamise; |
| --- | --- |

16.

märgib, et OLAF leidis tugevaid tõendeid, et edukas ettevõte sai oma pakkumisdokumentide koostamisel abi ameti töötajalt, kes seoses nimetatud infrastruktuurilepinguga ametist kõrvaldati; (7) märgib, et vastavalt pakkumiskutse eeskirjadele toob isegi pakkujapoolne katse saada konfidentsiaalset teavet pakkumiskutse menetluse kohta kaasa tema menetlusest kõrvaldamise;

| 17. | ei saa aru, võttes arvesse komisjonilt saadut teavet (volinikele Michel ja Ferrero-Waldner 3. detsembril 2004. aastal esitatud küsimused kirjaliku vastuse saamiseks), miks ei olnud võimalik nimetatud juhtumi asjus koostatud OLAFi lõpplikku aruannet esitada ameti haldusnõukogu liikmetele; loodab, et nimetatud olukord lahendatakse, et ameti kõrgeim otsustav organ saaks asjade käigust moodustada täieliku pildi; |
| --- | --- |

17.

ei saa aru, võttes arvesse komisjonilt saadut teavet (volinikele Michel ja Ferrero-Waldner 3. detsembril 2004. aastal esitatud küsimused kirjaliku vastuse saamiseks), miks ei olnud võimalik nimetatud juhtumi asjus koostatud OLAFi lõpplikku aruannet esitada ameti haldusnõukogu liikmetele; loodab, et nimetatud olukord lahendatakse, et ameti kõrgeim otsustav organ saaks asjade käigust moodustada täieliku pildi;

| 18. | nõuab tungivalt, et ameti direktor edaspidi järjekindlalt rakendaks finantsmääruse artiklit 103 ning peataks lepingute täitmise kui edukaks tunnistamise menetluse käigus on tehtud tõsiseid vigu või kui on esinenud rikkumisi või pettusi; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et ameti direktor edaspidi järjekindlalt rakendaks finantsmääruse artiklit 103 ning peataks lepingute täitmise kui edukaks tunnistamise menetluse käigus on tehtud tõsiseid vigu või kui on esinenud rikkumisi või pettusi;

| 19. | palub ameti direktoril, vastutaval volinikul, kontrollikojal ja OLAFi direktoril Euroopa Parlamenti sellisest tegevusest ja järeldustest võimalikult kiiresti teavitada; |
| --- | --- |

19.

palub ameti direktoril, vastutaval volinikul, kontrollikojal ja OLAFi direktoril Euroopa Parlamenti sellisest tegevusest ja järeldustest võimalikult kiiresti teavitada;

| 20. | võtab teadmiseks komisjoni siseauditi talituse aruande ameti tegevuse kohta, kooskõlas Euroopa Parlamendi taotlusega ameti 2002. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisel; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks komisjoni siseauditi talituse aruande ameti tegevuse kohta, kooskõlas Euroopa Parlamendi taotlusega ameti 2002. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisel;

Raamatupidamisaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

| 21. | võtab teadmiseks kontrollikoja nõude vähendada eelarvevahendite käsutajate arvu (2003. aasta lõpuks 56) ja tunnustab ameti jõupingutusi, mille tulemuseks oli eelarvevahendite käsutajate arvu vähendamine 2004. aasta veebruariks vaid 20 delegatsiooni ja alamdelegatsioonini, mis peaks võimaldama nõuetekohast rahalist rakendamist, tagades samaaegselt kohalikul tasandil kavandatud meetmete tõhusa rakendamise; |
| --- | --- |

21.

võtab teadmiseks kontrollikoja nõude vähendada eelarvevahendite käsutajate arvu (2003. aasta lõpuks 56) ja tunnustab ameti jõupingutusi, mille tulemuseks oli eelarvevahendite käsutajate arvu vähendamine 2004. aasta veebruariks vaid 20 delegatsiooni ja alamdelegatsioonini, mis peaks võimaldama nõuetekohast rahalist rakendamist, tagades samaaegselt kohalikul tasandil kavandatud meetmete tõhusa rakendamise;

| 22. | tervitab ameti direktori osalemist arutelul 2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames, mille tulemuseks olid mitmed selgitused mandaadi elluviimisel saavutatud tulemuste taseme kohta; eeldab, et amet võtab kõik vajalikud meetmed, et saavutada täiesti usaldusväärne finantsjuhtimine; |
| --- | --- |

22.

tervitab ameti direktori osalemist arutelul 2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames, mille tulemuseks olid mitmed selgitused mandaadi elluviimisel saavutatud tulemuste taseme kohta; eeldab, et amet võtab kõik vajalikud meetmed, et saavutada täiesti usaldusväärne finantsjuhtimine;

| 23. | tunnistab tõsiasja, et ameti direktori viibimine eelarvekontrollikomisjoni ja hiljem välisasjade komisjoni koosolekutel on olnud abiks teatud teemade selgitamisel ning pakkunud selgitust Euroopa Parlamendile huvipakkuvates küsimustes, eriti piirkonnas viibivate komisjoni “hajutatud” delegatsioonide ja ameti rakenduskeskuste vaheliste kohustuste jagamise osas; |
| --- | --- |

23.

tunnistab tõsiasja, et ameti direktori viibimine eelarvekontrollikomisjoni ja hiljem välisasjade komisjoni koosolekutel on olnud abiks teatud teemade selgitamisel ning pakkunud selgitust Euroopa Parlamendile huvipakkuvates küsimustes, eriti piirkonnas viibivate komisjoni “hajutatud” delegatsioonide ja ameti rakenduskeskuste vaheliste kohustuste jagamise osas;

Komisjonile ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 24. | meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist; |
| --- | --- |

24.

meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist;

| 25. | võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (8) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (9) |
| --- | --- |

25.

võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (8) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (9)

| 26. | kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:






  a) | jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas; |
| --- | --- | --- |

26.

kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:

a)

jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas;

| b) | hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel; |
| --- | --- |

b)

hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel;

| c) | määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel; |
| --- | --- |

c)

määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel;

| 27. | eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis; |
| --- | --- |

27.

eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis;

| 28. | kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele; |
| --- | --- |

28.

kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele;

| 29. | kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema






  a) | komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine, |
| --- | --- | --- |

29.

kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema

a)

komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine,

| b) | alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel, |
| --- | --- |

b)

alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel,

| c) | tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia; |
| --- | --- |

c)

tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia;

| 30. | rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet;

| 31. | eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlament palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu; |
| --- | --- |

31.

eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlament palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu;

Asutustele adresseeritud üldised punktid

| 32. | loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed; |
| --- | --- |

32.

loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed;

| 33. | kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne); |
| --- | --- |

33.

kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne);

| 34. | võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid; |
| --- | --- |

34.

võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid;

| 35. | kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (10) |
| --- | --- |

35.

kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (10)

| 36. | eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus- ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust; |
| --- | --- |

36.

eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus- ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust;

| 37. | soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt; |
| --- | --- |

37.

soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt;

| 38. | palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega; |
| --- | --- |

38.

palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega;

| 39. | võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust; |
| --- | --- |

39.

võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust;

| 40. | võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli; |
| --- | --- |

40.

võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli;

| 41. | kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele; |
| --- | --- |

41.

kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele;

| 42. | kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire; |
| --- | --- |

42.

kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire;

Kontrollikojale ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 43. | tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik; |
| --- | --- |

43.

tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik;

| 44. | kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest; |
| --- | --- |

44.

kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest;

| 45. | kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast. |
| --- | --- |

45.

kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast.

---

(1)  ELT C 41, 17.2.2005, lk 35.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 16.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

(5)  ELT L 330, 4.11.2004, lk 1.

(6)  Arvutatud vastavalt nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) 1150/2000 artiklis 15 sätestatud põhimõtetele (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 8.

(7)  OLAFi viies tegevusaruanne juunis 2004. lõppenud aasta kohta (juhtumiuuring, lk 34).

(8)  Nagu on sätestatud komisjoni teatise nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Ehitades meie ühist tulevikku, Laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid 2007-2013” lisas 1 (KOM(2004)0101, lk 38).

(9)  Vaata 2002. aasta eelarve täitmisele antud heakskiidu komisjoni järelraporti lisa (KOM(2004)0648, lk 108).

(10)  EÜT L 269, 5.10.2002, lk 15.

P6_TA(2005)0101

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

1.

Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0207/2004 - C6-0226/2004 - 2004/2050(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos keskuse vastustega; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos keskuse vastustega; (1)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6858/2005 - C6-0075/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6858/2005 - C6-0075/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1655/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1416/76, (3) eriti selle artiklit 12a; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1655/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1416/76, (3) eriti selle artiklit 12a;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005);

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria).

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2004, lk 53.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 41.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

2.

Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0207/2004 - C6-0226/2004 - 2004/2050(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos arenduskeskuse vastustega; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos arenduskeskuse vastustega; (1)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6858/2005 - C6-0075/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6858/2005 - C6-0075/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1655/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1416/76, (3) eriti selle artiklit 12a; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1655/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1416/76, (3) eriti selle artiklit 12a;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005); ning arvestades järgmist: |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005); ning arvestades järgmist:

| A. | kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud eriaruandes, et ta sai piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanne on usaldusväärne ja selle aluseks olevad tehingud kogumis seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

A.

kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud eriaruandes, et ta sai piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanne on usaldusväärne ja selle aluseks olevad tehingud kogumis seaduslikud ja korrektsed;

| B. | 21. aprillil 2004. aastal andis Euroopa Parlament heakskiidu (5) keskuse direktori tegevusele 2002. eelarveaasta eelarve täitmise osas ning heakskiitu käsitleva otsusega kaasnevas resolutsioonis Euroopa Parlament muuhulgas:






  — | kutsus keskust üles jätkama juba käimasolevat koostööd Euroopa Koolitusfondiga, |
| --- | --- | --- |

B.

21. aprillil 2004. aastal andis Euroopa Parlament heakskiidu (5) keskuse direktori tegevusele 2002. eelarveaasta eelarve täitmise osas ning heakskiitu käsitleva otsusega kaasnevas resolutsioonis Euroopa Parlament muuhulgas:

—

kutsus keskust üles jätkama juba käimasolevat koostööd Euroopa Koolitusfondiga,

| — | julgustas keskust jätkama jõupingutusi selleks, et luua siseauditivõimalus ja järgida siseauditi standardeid; |
| --- | --- |

—

julgustas keskust jätkama jõupingutusi selleks, et luua siseauditivõimalus ja järgida siseauditi standardeid;

| 1. | võtab keskuse 2003. ja 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad;
  2003. ja 2002. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne







  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2002 |
| Revenue |
| Commission subsidies | 14 500 | 12 135 |
| Revenue from previous financial years | 0 | 25 |
| Miscellaneous revenue | 3 | 3 |
| Assigned revenue (PHARE and third countries) | 792 | 333 |
| Financial revenue | 0 | 50 |
| Total revenue (a) | 15 295 | 12 546 |
| Budgetary expenditure for the financial year |
| Staff — Title I of the budget |
| Payments | 7 554 | 7 570 |
| Appropriations carried over | 443 | 298 |
| Administration — Title II of the budget |
| Payments | 778 | 767 |
| Appropriations carried over | 358 | 345 |
| Operating activities — Title III of the budget (except for assigned revenue) |
| Payments | 2 381 | 2 491 |
| Appropriations carried over | 3 138 | 2 189 |
| Assigned revenue (PHARE and third countries) |
| Payments | 546 | 0 |
| Appropriations carried over | 246 | 187 |
| Total expenditure (b) | 15 444 | 13 847 |
| Outturn for the financial year (a - b) | - 149 | -1 301 |
| Balance carried over from the previous financial year | - 545 | 532 |
| Appropriations carried over and cancelled | 399 | 215 |
| Sums for re-use from the previous financial year not used | 10 | 8 |
| Refunds to the Commission | - 716 | 0 |
| Exchange-rate differences | 8 | 1 |
| Balance for the financial year | - 993 | - 545 |
| Source: Information supplied by the Centre. This table summarises the data provided by the Centre in its own accounts. |

1.

võtab keskuse 2003. ja 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad;

2003. ja 2002. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne

(tuhandetes eurodes)

2003

2002

Revenue

Commission subsidies

14 500

12 135

Revenue from previous financial years

0

25

Miscellaneous revenue

3

3

Assigned revenue (PHARE and third countries)

792

333

Financial revenue

0

50

Total revenue (a)

15 295

12 546

Budgetary expenditure for the financial year

Staff — Title I of the budget

Payments

7 554

7 570

Appropriations carried over

443

298

Administration — Title II of the budget

Payments

778

767

Appropriations carried over

358

345

Operating activities — Title III of the budget (except for assigned revenue)

Payments

2 381

2 491

Appropriations carried over

3 138

2 189

Assigned revenue (PHARE and third countries)

Payments

546

0

Appropriations carried over

246

187

Total expenditure (b)

15 444

13 847

Outturn for the financial year (a - b)

- 149

-1 301

Balance carried over from the previous financial year

- 545

532

Appropriations carried over and cancelled

399

215

Sums for re-use from the previous financial year not used

10

8

Refunds to the Commission

- 716

0

Exchange-rate differences

8

1

Balance for the financial year

- 993

- 545

Source: Information supplied by the Centre. This table summarises the data provided by the Centre in its own accounts.

| 2. | võtab teadmiseks kontrollikoja märkused seoses lepingute sõlmimisel keskuse poolt piiratud menetluse kasutamisega, samuti keskuse vastuse; eeldab keskuselt täiendavate jõupingutuste tegemist selleks, et esitada sellise menetluse tulemusi läbipaistvalt ja asjakohaseid eeskirju järgides; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks kontrollikoja märkused seoses lepingute sõlmimisel keskuse poolt piiratud menetluse kasutamisega, samuti keskuse vastuse; eeldab keskuselt täiendavate jõupingutuste tegemist selleks, et esitada sellise menetluse tulemusi läbipaistvalt ja asjakohaseid eeskirju järgides;

| 3. | võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse seoses sellega, et keskus ei ole viinud lõpule oma finantskorralduse osas väljakuulutatud muudatusi; kutsub keskust üles neid muudatusi 2005. aasta jooksul lõpule viima ja rakendama; eeldab, et keskus teavitab Euroopa Parlamendi pädevat komisjoni kohandamisprotsessi lõpetamisest; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse seoses sellega, et keskus ei ole viinud lõpule oma finantskorralduse osas väljakuulutatud muudatusi; kutsub keskust üles neid muudatusi 2005. aasta jooksul lõpule viima ja rakendama; eeldab, et keskus teavitab Euroopa Parlamendi pädevat komisjoni kohandamisprotsessi lõpetamisest;

| 4. | tervitab keskuse ja Euroopa Koolitusfondi vahelist koostööd ühinevate riikide ettevalmistamisel nende osalemiseks keskuse tegevuses pärast laienemist; võtab seisukoha, et sellised täiendavad meetmed peaksid jätkuma ja neid tuleks vajaduse korral tugevdada; |
| --- | --- |

4.

tervitab keskuse ja Euroopa Koolitusfondi vahelist koostööd ühinevate riikide ettevalmistamisel nende osalemiseks keskuse tegevuses pärast laienemist; võtab seisukoha, et sellised täiendavad meetmed peaksid jätkuma ja neid tuleks vajaduse korral tugevdada;

| 5. | eeldab, et keskus kirjendab alates nüüdsest vastavalt kontrollikoja märkusele oma eelarves ka toetusi ja kolmandate riikide osamakseid; |
| --- | --- |

5.

eeldab, et keskus kirjendab alates nüüdsest vastavalt kontrollikoja märkusele oma eelarves ka toetusi ja kolmandate riikide osamakseid;

| 6. | ootab, et keskus suurendaks töötajate töölevõtmise korra läbipaistvust, tehes seda peamiselt nimekirjade koostamise kriteeriumide eelneva selgitamise kaudu; |
| --- | --- |

6.

ootab, et keskus suurendaks töötajate töölevõtmise korra läbipaistvust, tehes seda peamiselt nimekirjade koostamise kriteeriumide eelneva selgitamise kaudu;

| 7. | tervitab võrdõiguslikkuse põhimõtte lisamist keskuse personalipoliitikasse ja julgustab sellise poliitika osas korrapäraste järelmeetmete võtmist ja selle hindamist, et tagada kõnealuse poliitika rakendamine; |
| --- | --- |

7.

tervitab võrdõiguslikkuse põhimõtte lisamist keskuse personalipoliitikasse ja julgustab sellise poliitika osas korrapäraste järelmeetmete võtmist ja selle hindamist, et tagada kõnealuse poliitika rakendamine;

| 8. | kahetseb, et tippjuhtide ametikohtadel on peamiselt mehed, ja soovitab keskusel olukord paremini tasakaalu viia; |
| --- | --- |

8.

kahetseb, et tippjuhtide ametikohtadel on peamiselt mehed, ja soovitab keskusel olukord paremini tasakaalu viia;

| 9. | tervitab keskuse teavitus- ja kommunikatsioonistrateegiat, eriti selle keskendumist avatusele ja kodanikele juurdepääsetavusele. |
| --- | --- |

9.

tervitab keskuse teavitus- ja kommunikatsioonistrateegiat, eriti selle keskendumist avatusele ja kodanikele juurdepääsetavusele.

Komisjonile ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 10. | meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist; |
| --- | --- |

10.

meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist;

| 11. | võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (6) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (7) |
| --- | --- |

11.

võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (6) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (7)

| 12. | kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:






  a) | jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas; |
| --- | --- | --- |

12.

kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:

a)

jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas;

| b) | hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel; |
| --- | --- |

b)

hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel;

| c) | määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel; |
| --- | --- |

c)

määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel;

| 13. | eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis; |
| --- | --- |

13.

eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis;

| 14. | kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele; |
| --- | --- |

14.

kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele;

| 15. | kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema






  a) | komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine, |
| --- | --- | --- |

15.

kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema

a)

komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine,

| b) | alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel, |
| --- | --- |

b)

alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel,

| c) | tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia; |
| --- | --- |

c)

tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia;

| 16. | rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet;

| 17. | eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlamendi palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu; |
| --- | --- |

17.

eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlamendi palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu;

Asutustele adresseeritud üldised punktid

| 18. | loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed; |
| --- | --- |

18.

loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed;

| 19. | kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne); |
| --- | --- |

19.

kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne);

| 20. | võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid;

| 21. | kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (8) |
| --- | --- |

21.

kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (8)

| 22. | eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus- ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust; |
| --- | --- |

22.

eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus- ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust;

| 23. | soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt; |
| --- | --- |

23.

soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt;

| 24. | palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega; |
| --- | --- |

24.

palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega;

| 25. | võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust; |
| --- | --- |

25.

võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust;

| 26. | võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli; |
| --- | --- |

26.

võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli;

| 27. | kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele; |
| --- | --- |

27.

kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele;

| 28. | kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire; |
| --- | --- |

28.

kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire;

Kontrollikojale ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 29. | tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik; |
| --- | --- |

29.

tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik;

| 30. | kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest; |
| --- | --- |

30.

kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest;

| 31. | kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast. |
| --- | --- |

31.

kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast.

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2004, lk 53.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 41.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

(5)  ELT L 330, 4.11.2004, lk 34.

(6)  Nagu on sätestatud komisjoni teatise nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Ehitades meie ühist tulevikku, Laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid 2007-2013” lisas 1 (KOM(2004)0101, lk 38).

(7)  Vaata 2002. aasta eelarve täitmisele antud heakskiidu komisjoni järelraporti lisa (KOM(2004)0648, lk 108).

(8)  EÜT L 269, 5.10.2002, lk 15.

P6_TA(2005)0102

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

1.

Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0208/2004 - C6-0227/2004 - 2004/2060(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos fondi vastustega; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos fondi vastustega; (1)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6854/2005 - C6-0074/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6854/2005 - C6-0074/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1649/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1417/76, (3) eriti selle artiklit 16; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1649/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1417/76, (3) eriti selle artiklit 16;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005);

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria).

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2004, lk 75.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 25.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

2.

Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0208/2004 - C6-0227/2004 - 2004/2060(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos fondi vastustega; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos fondi vastustega; (1)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6854/2005 - C6-0074/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6854/2005 - C6-0074/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1649/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1417/76, (3) eriti selle artiklit 16; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1649/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1417/76, (3) eriti selle artiklit 16;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005); ning arvestades järgmist: |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005); ning arvestades järgmist:

| A. | kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud eriaruandes, et ta sai piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanne on usaldusväärne ja selle aluseks olevad tehingud kogumis seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

A.

kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud eriaruandes, et ta sai piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanne on usaldusväärne ja selle aluseks olevad tehingud kogumis seaduslikud ja korrektsed;

| B. | 21. aprillil 2004. aastal andis Euroopa Parlament heakskiidu (5) fondi direktori tegevusele 2002. eelarveaasta eelarve täitmise osas ning heakskiitu käsitleva otsusega kaasnevas resolutsioonis Euroopa Parlament muuhulgas:






  — | kutsus fondi üles oma pakkumismenetluste läbipaistvust suurendama, |
| --- | --- | --- |

B.

21. aprillil 2004. aastal andis Euroopa Parlament heakskiidu (5) fondi direktori tegevusele 2002. eelarveaasta eelarve täitmise osas ning heakskiitu käsitleva otsusega kaasnevas resolutsioonis Euroopa Parlament muuhulgas:

—

kutsus fondi üles oma pakkumismenetluste läbipaistvust suurendama,

| — | tervitas fondi jõupingutusi selle nimel, et vähendada assigneeringute ülekandmist, ja julgustas fondi jagama jõupingutuste tegemisel saadud positiivseid kogemusi teiste asutustega, et levitada ülekandmise vähendamise osas parimaid tavasid; |
| --- | --- |

—

tervitas fondi jõupingutusi selle nimel, et vähendada assigneeringute ülekandmist, ja julgustas fondi jagama jõupingutuste tegemisel saadud positiivseid kogemusi teiste asutustega, et levitada ülekandmise vähendamise osas parimaid tavasid;

| 1. | võtab fondi 2003. ja 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad:
  2003. ja 2002. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne







  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2002 |
| Revenue |
| Commission subsidies | 17 090 | 16 500 |
| Miscellaneous revenue | 47 | 62 |
| Financial revenue | 35 | 57 |
| Total revenue (a) | 17 172 | 16 619 |
| Expenditure |
| Staff — Title I of the budget |
| Payments | 8 927 | 9 111 |
| Appropriations carried over | 109 | 216 |
| Administration — Title II of the budget |
| Payments | 968 | 938 |
| Appropriations carried over | 224 | 683 |
| Operating activities — Title III of the budget |
| Payments | 3 733 | 3 290 |
| Appropriations carried over | 2 817 | 3 105 |
| Total expenditure (b) | 16 778 | 17 343 |
| Outturn for the financial year (a - b) | 394 | - 724 |
| Balance carried over from the previous financial year | -1 836 | -1 209 |
| Appropriations carried over and cancelled | 118 | 81 |
| Sums for re-use from the previous financial year not used | 19 | 13 |
| PHARE revenue collected | 639 | 0 |
| PHARE revenue to be collected | 361 | 0 |
| PHARE expenditure | -1 000 | 0 |
| Exchange-rate differences | 9 | 3 |
| Balance for the financial year | -1 296 | -1 836 |
| Source: The Foundation's data. This table summarises the data provided by the Foundation in its accounts. |

1.

võtab fondi 2003. ja 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad:

2003. ja 2002. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne

(tuhandetes eurodes)

2003

2002

Revenue

Commission subsidies

17 090

16 500

Miscellaneous revenue

47

62

Financial revenue

35

57

Total revenue (a)

17 172

16 619

Expenditure

Staff — Title I of the budget

Payments

8 927

9 111

Appropriations carried over

109

216

Administration — Title II of the budget

Payments

968

938

Appropriations carried over

224

683

Operating activities — Title III of the budget

Payments

3 733

3 290

Appropriations carried over

2 817

3 105

Total expenditure (b)

16 778

17 343

Outturn for the financial year (a - b)

394

- 724

Balance carried over from the previous financial year

-1 836

-1 209

Appropriations carried over and cancelled

118

81

Sums for re-use from the previous financial year not used

19

13

PHARE revenue collected

639

0

PHARE revenue to be collected

361

0

PHARE expenditure

-1 000

0

Exchange-rate differences

9

3

Balance for the financial year

-1 296

-1 836

Source: The Foundation's data. This table summarises the data provided by the Foundation in its accounts.

| 2. | eeldab, et fond kirjendab alates nüüdsest vastavalt kontrollikoja märkusele oma eelarves nõuetekohaselt ka saadud eelarveväliseid toetusi või eraldisi; |
| --- | --- |

2.

eeldab, et fond kirjendab alates nüüdsest vastavalt kontrollikoja märkusele oma eelarves nõuetekohaselt ka saadud eelarveväliseid toetusi või eraldisi;

| 3. | kutsub fondi üles jätkama koostoime arendamist teiste asutustega ja eriti Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuriga, samuti Eurostatiga, et vältida tegevuste kattumist ja tugineda kahe ühise vastutusvaldkonna teineteist täiendavatele aspektidele; eeldab, et koostoimet tugevdab tulemuste saavutamiseks parimaid tavasid käsitlev teabevahetus; |
| --- | --- |

3.

kutsub fondi üles jätkama koostoime arendamist teiste asutustega ja eriti Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuriga, samuti Eurostatiga, et vältida tegevuste kattumist ja tugineda kahe ühise vastutusvaldkonna teineteist täiendavatele aspektidele; eeldab, et koostoimet tugevdab tulemuste saavutamiseks parimaid tavasid käsitlev teabevahetus;

| 4. | tervitab asutuse võrdõiguslikkuse poliitikat ja tegevuse süvalaiendamist ning soovitab asutusel võtta järelmeetmeid ja hinnata sellist poliitikat korrapäraselt, et tagada nende rakendamine; |
| --- | --- |

4.

tervitab asutuse võrdõiguslikkuse poliitikat ja tegevuse süvalaiendamist ning soovitab asutusel võtta järelmeetmeid ja hinnata sellist poliitikat korrapäraselt, et tagada nende rakendamine;

| 5. | tervitab fondi poolt võetud kohustust levitada oma teavet kodanikele ning asutuse teavitamis- ja kommunikatsioonistrateegia arendamiseks ja tugevdamiseks võetud meetmeid; |
| --- | --- |

5.

tervitab fondi poolt võetud kohustust levitada oma teavet kodanikele ning asutuse teavitamis- ja kommunikatsioonistrateegia arendamiseks ja tugevdamiseks võetud meetmeid;

Komisjonile ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 6. | meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist; |
| --- | --- |

6.

meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist;

| 7. | võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (6) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (7) |
| --- | --- |

7.

võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (6) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (7)

| 8. | kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:






  a) | jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas; |
| --- | --- | --- |

8.

kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:

a)

jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas;

| b) | hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel; |
| --- | --- |

b)

hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel;

| c) | määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel; |
| --- | --- |

c)

määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel;

| 9. | eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis; |
| --- | --- |

9.

eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis;

| 10. | kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele; |
| --- | --- |

10.

kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele;

| 11. | kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema






  a) | komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine, |
| --- | --- | --- |

11.

kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema

a)

komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine,

| b) | alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel, |
| --- | --- |

b)

alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel,

| c) | tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia; |
| --- | --- |

c)

tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia;

| 12. | rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet;

| 13. | eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlament palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu; |
| --- | --- |

13.

eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlament palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu;

Asutustele adresseeritud üldised punktid

| 14. | loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed; |
| --- | --- |

14.

loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed;

| 15. | kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne); |
| --- | --- |

15.

kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne);

| 16. | võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid; |
| --- | --- |

16.

võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid;

| 17. | kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (8) |
| --- | --- |

17.

kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (8)

| 18. | eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus- ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust; |
| --- | --- |

18.

eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus- ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust;

| 19. | soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt; |
| --- | --- |

19.

soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt;

| 20. | palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega; |
| --- | --- |

20.

palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega;

| 21. | võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust; |
| --- | --- |

21.

võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust;

| 22. | võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli; |
| --- | --- |

22.

võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli;

| 23. | kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele; |
| --- | --- |

23.

kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele;

| 24. | kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire; |
| --- | --- |

24.

kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire;

Kontrollikojale ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 25. | tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik; |
| --- | --- |

25.

tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik;

| 26. | kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest; |
| --- | --- |

26.

kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest;

| 27. | kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast. |
| --- | --- |

27.

kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast.

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2004, lk 75.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 25.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

(5)  ELT L 330, 4.11.2004, lk 53.

(6)  Nagu on sätestatud komisjoni teatise nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Ehitades meie ühist tulevikku, Laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid 2007-2013” lisas 1 (KOM(2004)0101, lk 38).

(7)  Vaata 2002. aasta eelarve täitmisele antud heakskiidu komisjoni järelraporti lisa (KOM(2004)0648, lk 108).

(8)  EÜT L 269, 5.10.2002, lk 15.

P6_TA(2005)0103

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Keskkonnaagentuur

1.

Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuri tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0209/2004 - C6-0228/2004 - 2004/2053(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Keskkonnaagentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos agentuuri vastustega; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Keskkonnaagentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos agentuuri vastustega; (1)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6852/2005 - C6-0073/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6852/2005 - C6-0073/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1641/2003, millega muudetakse Euroopa Keskkonnaagentuuri ning Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamist käsitlevat nõukogu määrust (EMÜ) nr 1210/90, (3) eriti selle artiklit 13; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1641/2003, millega muudetakse Euroopa Keskkonnaagentuuri ning Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamist käsitlevat nõukogu määrust (EMÜ) nr 1210/90, (3) eriti selle artiklit 13;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0074/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0074/2005);

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Keskkonnaagentuuri tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Keskkonnaagentuuri tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Euroopa Keskkonnaagentuuri tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Euroopa Keskkonnaagentuuri tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria).

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2004, lk 23.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 1.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

2.

Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuri tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0209/2004 - C6-0228/2004 - 2004/2053(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Keskkonnaagentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos agentuuri vastustega; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Keskkonnaagentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos agentuuri vastustega; (1)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6852/2005 - C6-0073/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6852/2005 - C6-0073/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1641/2003, millega muudetakse Euroopa Keskkonnaagentuuri ning Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamist käsitlevat nõukogu määrust (EMÜ) nr 1210/90, (3) eriti selle artiklit 13; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1641/2003, millega muudetakse Euroopa Keskkonnaagentuuri ning Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamist käsitlevat nõukogu määrust (EMÜ) nr 1210/90, (3) eriti selle artiklit 13;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0074/2005), ning arvestades järgmist: |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0074/2005), ning arvestades järgmist:

| A. | kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud eriaruandes, et ta sai piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanne on usaldusväärne ja selle aluseks olevad tehingud kogumis seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

A.

kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud eriaruandes, et ta sai piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanne on usaldusväärne ja selle aluseks olevad tehingud kogumis seaduslikud ja korrektsed;

| B. | 21. aprillil 2004. aastal andis Euroopa Parlament heakskiidu (5) agentuuri tegevdirektori tegevusele 2002. eelarveaasta eelarve täitmise osas ning heakskiitu käsitleva otsusega kaasnevas resolutsioonis Euroopa Parlament muuhulgas:






  — | tervitas siseauditivõimaluste loomist agentuuri poolt, |
| --- | --- | --- |

B.

21. aprillil 2004. aastal andis Euroopa Parlament heakskiidu (5) agentuuri tegevdirektori tegevusele 2002. eelarveaasta eelarve täitmise osas ning heakskiitu käsitleva otsusega kaasnevas resolutsioonis Euroopa Parlament muuhulgas:

—

tervitas siseauditivõimaluste loomist agentuuri poolt,

| — | kutsus agentuuri esitama analüüsi võimaluste kohta kasutada Euroopa teemakeskustega sõlmitud lepingute rahastamisel ülekannete vähendamise vahendina liigendatud assigneeringuid, |
| --- | --- |

—

kutsus agentuuri esitama analüüsi võimaluste kohta kasutada Euroopa teemakeskustega sõlmitud lepingute rahastamisel ülekannete vähendamise vahendina liigendatud assigneeringuid,

| — | kutsus agentuuri kiiresti lahendama olukorda seoses kataloogide ja arhiveerimissüsteemidega ning kõrvaldama kontrollikoja poolt korduvalt kritiseeritud puudused makseid tõendavate dokumentide osas, |
| --- | --- |

—

kutsus agentuuri kiiresti lahendama olukorda seoses kataloogide ja arhiveerimissüsteemidega ning kõrvaldama kontrollikoja poolt korduvalt kritiseeritud puudused makseid tõendavate dokumentide osas,

| 1. | võtab agentuuri 2003. ja 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad;
  2003. ja 2002. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne







  (tuhandetes eurodes)) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2002 |
| Revenue |
| Community subsidies | 21 380 | 18 749 |
| Other subsidies | 8 423 | 1 136 |
| Other revenue | 89 | 198 |
| Total revenue (a) | 29 891 | 20 083 |
| Expenditure |
| Staff — Title I of the budget |
| Payments | 11 123 | 9 714 |
| Appropriations carried over | 315 | 1 018 |
| Administration — Title II of the budget |
| Payments | 2 447 | 2 054 |
| Appropriations carried over | 395 | 247 |
| Operating activities — Title III of the budget |
| Payments | 5 997 | 6 493 |
| Appropriations carried over | 7 008 | 5 611 |
| Total expenditure (b) | 27 284 | 25 136 |
| Outturn for the financial year (a - b) | 2 607 | -5 053 |
| Balance carried over from the previous financial year | -7 427 | -3 275 |
| Appropriations carried over | 617 | 889 |
| Sums for re-use from the previous financial year not used | 36 | 8 |
| Exchange-rate differences | - 4 | 4 |
| Adjustments | - 18 | 0 |
| Balance for the financial year | -4 190 | -7 427 |
| NB: The totals may include differences due to rounding.

  Source: Information supplied by the Agency. These tables summarise the data provided by the Agency in its own accounts. |

1.

võtab agentuuri 2003. ja 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad;

2003. ja 2002. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne

(tuhandetes eurodes))

2003

2002

Revenue

Community subsidies

21 380

18 749

Other subsidies

8 423

1 136

Other revenue

89

198

Total revenue (a)

29 891

20 083

Expenditure

Staff — Title I of the budget

Payments

11 123

9 714

Appropriations carried over

315

1 018

Administration — Title II of the budget

Payments

2 447

2 054

Appropriations carried over

395

247

Operating activities — Title III of the budget

Payments

5 997

6 493

Appropriations carried over

7 008

5 611

Total expenditure (b)

27 284

25 136

Outturn for the financial year (a - b)

2 607

-5 053

Balance carried over from the previous financial year

-7 427

-3 275

Appropriations carried over

617

889

Sums for re-use from the previous financial year not used

36

8

Exchange-rate differences

- 4

4

Adjustments

- 18

0

Balance for the financial year

-4 190

-7 427

NB: The totals may include differences due to rounding.

Source: Information supplied by the Agency. These tables summarise the data provided by the Agency in its own accounts.

| 2. | võtab teadmiseks kontrollikoja märkused seoses tõendatud taotluse korral sissenõudekorralduste mittesüstemaatilise väljastamisega agentuuri poolt ja agentuuri vastuse sellele märkusele; eeldab, et agentuur järgib alates nüüdsest rangelt sellega seoses finantsmääruses ette nähtud eeskirju; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks kontrollikoja märkused seoses tõendatud taotluse korral sissenõudekorralduste mittesüstemaatilise väljastamisega agentuuri poolt ja agentuuri vastuse sellele märkusele; eeldab, et agentuur järgib alates nüüdsest rangelt sellega seoses finantsmääruses ette nähtud eeskirju;

| 3. | tervitab agentuuri poolt finantstehingute teostamise suutlikkuse tugevdamiseks võetud meetmeid, sealhulgas agentuuri ettevalmistamist seoses tekkepõhise raamatupidamisarvestuse kohaldamisega; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse agentuuri saavutatud tulemustest põhjalikult siis, kui esitatakse tegevdirektori iga-aastane tegevusaruanne 2004. eelarveaasta kohta; |
| --- | --- |

3.

tervitab agentuuri poolt finantstehingute teostamise suutlikkuse tugevdamiseks võetud meetmeid, sealhulgas agentuuri ettevalmistamist seoses tekkepõhise raamatupidamisarvestuse kohaldamisega; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse agentuuri saavutatud tulemustest põhjalikult siis, kui esitatakse tegevdirektori iga-aastane tegevusaruanne 2004. eelarveaasta kohta;

| 4. | tervitab agentuuri võrdõiguslikkuse poliitikat ja tegevuse süvalaiendamist ning soovitab agentuuril võtta järelmeetmeid ja hinnata sellist poliitikat korrapäraselt, et tagada nende rakendamine; |
| --- | --- |

4.

tervitab agentuuri võrdõiguslikkuse poliitikat ja tegevuse süvalaiendamist ning soovitab agentuuril võtta järelmeetmeid ja hinnata sellist poliitikat korrapäraselt, et tagada nende rakendamine;

| 5. | kahetseb, et agentuuri töötajate jaotus soo, kategooria, kodakondsuse ja palgaastmete kaupa ei võimaldanud Euroopa Parlamendil hinnata sugupoolte tasakaalustatud esindatust kategooriate ja palgaastmete siseselt ja vaheliselt; nõuab, et tulevikus peaks see olema võimalik, kuna see on elutähtis vahend organisatsioonisisese võrdse kohtlemise kavade ja sugupooltevahelise tasakaalustatud esindatuse hindamiseks; |
| --- | --- |

5.

kahetseb, et agentuuri töötajate jaotus soo, kategooria, kodakondsuse ja palgaastmete kaupa ei võimaldanud Euroopa Parlamendil hinnata sugupoolte tasakaalustatud esindatust kategooriate ja palgaastmete siseselt ja vaheliselt; nõuab, et tulevikus peaks see olema võimalik, kuna see on elutähtis vahend organisatsioonisisese võrdse kohtlemise kavade ja sugupooltevahelise tasakaalustatud esindatuse hindamiseks;

| 6. | peab agentuuri kõigi ELi institutsioonide ja poliitika kujundamise jaoks olulise keskkonnateabe allikaks; märgib rahulolevalt, et agentuur on suutnud osa keerulisi tehnilisi andmeid muuta kasutajasõbralikuks teabeks ja edastada järeldused üldsusele; |
| --- | --- |

6.

peab agentuuri kõigi ELi institutsioonide ja poliitika kujundamise jaoks olulise keskkonnateabe allikaks; märgib rahulolevalt, et agentuur on suutnud osa keerulisi tehnilisi andmeid muuta kasutajasõbralikuks teabeks ja edastada järeldused üldsusele;

| 7. | tervitab agentuuri kodanikega suhtlemise strateegiat ja julgustab agentuuri seda strateegiat arendama ja pidevalt hindama; |
| --- | --- |

7.

tervitab agentuuri kodanikega suhtlemise strateegiat ja julgustab agentuuri seda strateegiat arendama ja pidevalt hindama;

| 8. | rõhutab asjaolu, et keskkonnaprogrammide mõju takistab sageli muude ühenduse õigusaktide ja programmide keskkonnamõjude hinnangute puudumine; usub, et agentuur suudab poliitika kujundamist toetada, arendades oma tegevust keskkonnamõjude hindamise valdkonnas edasi; |
| --- | --- |

8.

rõhutab asjaolu, et keskkonnaprogrammide mõju takistab sageli muude ühenduse õigusaktide ja programmide keskkonnamõjude hinnangute puudumine; usub, et agentuur suudab poliitika kujundamist toetada, arendades oma tegevust keskkonnamõjude hindamise valdkonnas edasi;

Komisjonile ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 9. | meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist; |
| --- | --- |

9.

meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist;

| 10. | võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (6) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (7) |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (6) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (7)

| 11. | kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:






  a) | jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas; |
| --- | --- | --- |

11.

kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:

a)

jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas;

| b) | hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel; |
| --- | --- |

b)

hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel;

| c) | määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel; |
| --- | --- |

c)

määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel;

| 12. | eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis; |
| --- | --- |

12.

eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis;

| 13. | kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele; |
| --- | --- |

13.

kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele;

| 14. | kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema






  a) | komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine, |
| --- | --- | --- |

14.

kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema

a)

komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine,

| b) | alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel, |
| --- | --- |

b)

alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel,

| c) | tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia; |
| --- | --- |

c)

tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia;

| 15. | rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet;

| 16. | eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlament palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu; |
| --- | --- |

16.

eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlament palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu;

Asutustele adresseeritud üldised punktid

| 17. | loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed; |
| --- | --- |

17.

loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed;

| 18. | kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne); |
| --- | --- |

18.

kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne);

| 19. | võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid; |
| --- | --- |

19.

võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid;

| 20. | kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (8) |
| --- | --- |

20.

kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (8)

| 21. | eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus- ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust; |
| --- | --- |

21.

eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus- ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust;

| 22. | soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt; |
| --- | --- |

22.

soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt;

| 23. | palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega; |
| --- | --- |

23.

palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega;

| 24. | võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust; |
| --- | --- |

24.

võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust;

| 25. | võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli; |
| --- | --- |

25.

võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli;

| 26. | kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele; |
| --- | --- |

26.

kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele;

| 27. | kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire; |
| --- | --- |

27.

kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire;

Kontrollikojale ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 28. | tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik; |
| --- | --- |

28.

tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik;

| 29. | kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest; |
| --- | --- |

29.

kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest;

| 30. | kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast. |
| --- | --- |

30.

kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast.

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2004, lk 23.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 1.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

(5)  ELT L 330, 4.11.2004, lk 14.

(6)  Nagu on sätestatud komisjoni teatise nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Ehitades meie ühist tulevikku, Laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid 2007-2013” lisas 1 (KOM(2004)0101, lk 38).

(7)  Vaata 2002. aasta eelarve täitmisele antud heakskiidu komisjoni järelraporti lisa (KOM(2004)0648, lk 108).

(8)  EÜT L 269, 5.10.2002, lk 15.

P6_TA(2005)0104

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuur

1.

Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0213/2004 - C6-0232/2004 - 2004/2061(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos agentuuri vastustega; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos agentuuri vastustega; (1)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6851/2005 - C6-0069/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6851/2005 - C6-0069/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002.aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1654/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2062/94 Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta, (3) eriti selle artiklit 14; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002.aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1654/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2062/94 Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta, (3) eriti selle artiklit 14;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005);

| 1. | annab heakskiidu Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri direktorile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri direktorile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria).

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2004, lk 1.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 38.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

2.

Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0213/2004 - C6-0232/2004 - 2004/2061(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos agentuuri vastustega; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos agentuuri vastustega; (1)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6851/2005 - C6-0069/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6851/2005 - C6-0069/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002.aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1654/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2062/94 Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta, (3) eriti selle artiklit 14; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002.aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1654/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2062/94 Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta, (3) eriti selle artiklit 14;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005); ning arvestades järgmist: |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005); ning arvestades järgmist:

| A. | kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud eriaruandes, et ta sai piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanne on usaldusväärne ja selle aluseks olevad tehingud kogumis seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

A.

kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud eriaruandes, et ta sai piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanne on usaldusväärne ja selle aluseks olevad tehingud kogumis seaduslikud ja korrektsed;

| B. | 21. aprillil 2004. aastal andis Euroopa Parlament heakskiidu (5) agentuuri direktori tegevusele 2002. eelarveaasta eelarve täitmise osas ning heakskiitu käsitleva otsusega kaasnevas resolutsioonis Euroopa Parlament muuhulgas:






  — | rõhutas vajadust selle järele, et agentuur parandaks oma tegevuse planeerimist, et vähendada assigneeringute ülekandmise suurt mahtu; |
| --- | --- | --- |

B.

21. aprillil 2004. aastal andis Euroopa Parlament heakskiidu (5) agentuuri direktori tegevusele 2002. eelarveaasta eelarve täitmise osas ning heakskiitu käsitleva otsusega kaasnevas resolutsioonis Euroopa Parlament muuhulgas:

—

rõhutas vajadust selle järele, et agentuur parandaks oma tegevuse planeerimist, et vähendada assigneeringute ülekandmise suurt mahtu;

| — | kutsus agentuuri kasutama 2002. aasta VKEde rahastamiskava haldamisel saadud kogemusi, et tagada järgmiste kavade puhul suurem rangus ja parem kulutustele vastav tulu. |
| --- | --- |

—

kutsus agentuuri kasutama 2002. aasta VKEde rahastamiskava haldamisel saadud kogemusi, et tagada järgmiste kavade puhul suurem rangus ja parem kulutustele vastav tulu.

| 1. | võtab agentuuri 2003. ja 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad;
  2003. ja 2002. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne







  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2002 |
| Revenue |
| Community subsidies | 11 641 | 12 324 |
| Other subsidies | 66 | 252 |
| Other revenue | 157 | 81 |
| PHARE revenue | 824 | 0 |
| Total revenue (a) | 12 688 | 12 657 |
| Expenditure |
| Staff — Title I of the budget |
| Payments | 3 245 | 3 024 |
| Appropriations carried over | 87 | 136 |
| Administration — Title II of the budget |
| Payments | 1 146 | 1 140 |
| Appropriations carried over | 186 | 247 |
| Operating activities — Title III of the budget |
| Payments | 2 559 | 2 030 |
| Appropriations carried over | 5 859 | 5 623 |
| PHARE expenditure |
| Payments | 548 | 0 |
| Appropriations carried over | 502 | 0 |
| Total expenditure (b) | 14 131 | 12 199 |
| Outturn for the financial year (c = a - b)
   (6) | -1 443 | 458 |
| Balance carried over from the previous financial year | -1 108 | -2 185 |
| Appropriations carried over from the previous financial year and cancelled | 766 | 609 |
| Sums to be re-used, carried over from the previous financial year and not used | 1 | 0 |
| Payments against commitment cancelled in 2002 | - 191 | 0 |
| Exchange-rate differences | 4 | 4 |
| Adjustment entries | - 16 | 7 |
| Outturn for the financial year before economic adjustment (d) | -1 987 | -1 108 |
| Budget revenue to be recovered | 850 | 0 |
| Other revenue to be recovered | 3 | 0 |
| Acquisitions of fixed assets | 207 | 0 |
| Depreciation (7) | - 186 | 0 |
| Miscellaneous expenditure | -1 | 0 |
| Economic adjustments (e) | 873 | 0 |
| Balance for the financial year (d + e)
   (8) | -1 113 | -1 108 |
| NB: Differences in totals are due to the effects of rounding.

  Source: The Agency's data — The tables present, in summary form, the data provided by the Agency in its own accounts. |

1.

võtab agentuuri 2003. ja 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad;

2003. ja 2002. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne

(tuhandetes eurodes)

2003

2002

Revenue

Community subsidies

11 641

12 324

Other subsidies

66

252

Other revenue

157

81

PHARE revenue

824

0

Total revenue (a)

12 688

12 657

Expenditure

Staff — Title I of the budget

Payments

3 245

3 024

Appropriations carried over

87

136

Administration — Title II of the budget

Payments

1 146

1 140

Appropriations carried over

186

247

Operating activities — Title III of the budget

Payments

2 559

2 030

Appropriations carried over

5 859

5 623

PHARE expenditure

Payments

548

0

Appropriations carried over

502

0

Total expenditure (b)

14 131

12 199

Outturn for the financial year (c = a - b)
   (6)

-1 443

458

Balance carried over from the previous financial year

-1 108

-2 185

Appropriations carried over from the previous financial year and cancelled

766

609

Sums to be re-used, carried over from the previous financial year and not used

1

0

Payments against commitment cancelled in 2002

- 191

0

Exchange-rate differences

4

4

Adjustment entries

- 16

7

Outturn for the financial year before economic adjustment (d)

-1 987

-1 108

Budget revenue to be recovered

850

0

Other revenue to be recovered

3

0

Acquisitions of fixed assets

207

0

Depreciation (7)

- 186

0

Miscellaneous expenditure

-1

0

Economic adjustments (e)

873

0

Balance for the financial year (d + e)
   (8)

-1 113

-1 108

NB: Differences in totals are due to the effects of rounding.

Source: The Agency's data — The tables present, in summary form, the data provided by the Agency in its own accounts.

| 2. | märgib rahuldustundega agentuuri jõupingutusi, mille tulemuseks oli tegevusassigneeringute ülekandumise märgatav vähenemine; jagab kontrollikoja seisukohta selles osas, et nende assigneeringute ülekandumise määr on jätkuvalt kõrge; eeldab, et agentuur teeb suuremaid jõupingutusi, et ülekandumist veelgi vähendada; |
| --- | --- |

2.

märgib rahuldustundega agentuuri jõupingutusi, mille tulemuseks oli tegevusassigneeringute ülekandumise märgatav vähenemine; jagab kontrollikoja seisukohta selles osas, et nende assigneeringute ülekandumise määr on jätkuvalt kõrge; eeldab, et agentuur teeb suuremaid jõupingutusi, et ülekandumist veelgi vähendada;

| 3. | palub agentuuril seoses sellega sisse seada ülekannete vähendamise kava, mis näeks vähendamise osas ette iga-aastased eesmärgid, mis on kooskõlas agentuuri tööprogrammi rakendamise tsükliga; |
| --- | --- |

3.

palub agentuuril seoses sellega sisse seada ülekannete vähendamise kava, mis näeks vähendamise osas ette iga-aastased eesmärgid, mis on kooskõlas agentuuri tööprogrammi rakendamise tsükliga;

| 4. | kutsub agentuuri selgelt osutama, milliseid agentuuri tegevusi oleks kõige parem teostada liigendatud assigneeringutega rahastamise kaudu; |
| --- | --- |

4.

kutsub agentuuri selgelt osutama, milliseid agentuuri tegevusi oleks kõige parem teostada liigendatud assigneeringutega rahastamise kaudu;

| 5. | kordab agentuurile esitatud palvet kohaldada rangemat programmitööd ja parandada agentuuri tegevuse seiret; kutsub agentuuri üles jätkama jõupingutusi, et määratleda tegevuse osas täpsemaid ja realistlikumaid eesmärke, nagu on soovitatud komisjoni poolt ameti kohta koostatud 2002.-2003. aasta välishinnangus; |
| --- | --- |

5.

kordab agentuurile esitatud palvet kohaldada rangemat programmitööd ja parandada agentuuri tegevuse seiret; kutsub agentuuri üles jätkama jõupingutusi, et määratleda tegevuse osas täpsemaid ja realistlikumaid eesmärke, nagu on soovitatud komisjoni poolt ameti kohta koostatud 2002.-2003. aasta välishinnangus;

| 6. | võtab teadmiseks agentuuri selgitusi tehtud jõupingutuste kohta töökava täitmisel kootöös vähendatud arvuga teemakeskustega; kutsub agentuuri üles oma 2004. aasta tegevuste aruandes esitama analüüsi õppetundide kohta, mida saadi teemakeskustega tehtud koostööst ja millele viidati agentuuri asutamismääruse sätetes ja kus selgitatakse nimetatud koostöövormi eeliseid ja puudusi; lisaks sellele palub ta agentuuril oma aruandes tõsta esile siiani saadud tulemuste lisandväärtust; julgustab agentuuri täiendavalt tugevdama teemakeskuste poolt deklareeritud kulude seiret ja kontrolli ning vastavalt kontrollikoja soovitusele küsima välisaudiitorilt tõendit teemakeskuste poolt tehtud töö kohta; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks agentuuri selgitusi tehtud jõupingutuste kohta töökava täitmisel kootöös vähendatud arvuga teemakeskustega; kutsub agentuuri üles oma 2004. aasta tegevuste aruandes esitama analüüsi õppetundide kohta, mida saadi teemakeskustega tehtud koostööst ja millele viidati agentuuri asutamismääruse sätetes ja kus selgitatakse nimetatud koostöövormi eeliseid ja puudusi; lisaks sellele palub ta agentuuril oma aruandes tõsta esile siiani saadud tulemuste lisandväärtust; julgustab agentuuri täiendavalt tugevdama teemakeskuste poolt deklareeritud kulude seiret ja kontrolli ning vastavalt kontrollikoja soovitusele küsima välisaudiitorilt tõendit teemakeskuste poolt tehtud töö kohta;

| 7. | avaldab kahetsust võrdõiguslikkust käsitleva kava puudumise üle ja ootab, et agentuur töötaks sellise kava kiiresti välja, et saada võrdseid võimalusi soodustavaks tööandjaks; eeldab, et agentuur ei käsitle võrdõiguslikkusega seotud küsimusi mitte ainult töölevõtmisel, vaid ka teeks sugudevahelise võrdõiguslikkuse edendamisel aktiivselt ja pikaajaliselt tööd; |
| --- | --- |

7.

avaldab kahetsust võrdõiguslikkust käsitleva kava puudumise üle ja ootab, et agentuur töötaks sellise kava kiiresti välja, et saada võrdseid võimalusi soodustavaks tööandjaks; eeldab, et agentuur ei käsitle võrdõiguslikkusega seotud küsimusi mitte ainult töölevõtmisel, vaid ka teeks sugudevahelise võrdõiguslikkuse edendamisel aktiivselt ja pikaajaliselt tööd;

| 8. | tervitab agentuuri poolt võetud kohustust edastada kodanikele teavet oma tegevuse kohta ja loodab näha täiendavaid meetmeid selleks, et arendada ja tugevdada agentuuri teavitamis- ja kommunikatsioonistrateegiat; |
| --- | --- |

8.

tervitab agentuuri poolt võetud kohustust edastada kodanikele teavet oma tegevuse kohta ja loodab näha täiendavaid meetmeid selleks, et arendada ja tugevdada agentuuri teavitamis- ja kommunikatsioonistrateegiat;

Komisjonile ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 9. | meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist; |
| --- | --- |

9.

meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist;

| 10. | võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (9) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (10) |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (9) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (10)

| 11. | kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:






  a) | jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas; |
| --- | --- | --- |

11.

kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:

a)

jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas;

| b) | hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel; |
| --- | --- |

b)

hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel;

| c) | määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel; |
| --- | --- |

c)

määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel;

| 12. | eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis; |
| --- | --- |

12.

eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis;

| 13. | kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele; |
| --- | --- |

13.

kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele;

| 14. | kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema






  a) | komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine, |
| --- | --- | --- |

14.

kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema

a)

komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine,

| b) | alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel, |
| --- | --- |

b)

alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel,

| c) | tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia; |
| --- | --- |

c)

tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia;

| 15. | rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet;

| 16. | eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlamendi palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu; |
| --- | --- |

16.

eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlamendi palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu;

Asutustele adresseeritud üldised punktid

| 17. | loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed; |
| --- | --- |

17.

loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed;

| 18. | kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne); |
| --- | --- |

18.

kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne);

| 19. | võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid; |
| --- | --- |

19.

võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid;

| 20. | kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (11) |
| --- | --- |

20.

kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (11)

| 21. | eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus-ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust; |
| --- | --- |

21.

eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus-ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust;

| 22. | soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt; |
| --- | --- |

22.

soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt;

| 23. | palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega; |
| --- | --- |

23.

palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega;

| 24. | võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust; |
| --- | --- |

24.

võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust;

| 25. | võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli; |
| --- | --- |

25.

võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli;

| 26. | kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele; |
| --- | --- |

26.

kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele;

| 27. | kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire; |
| --- | --- |

27.

kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire;

Kontrollikojale ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 28. | tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik; |
| --- | --- |

28.

tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik;

| 29. | kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest; |
| --- | --- |

29.

kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest;

| 30. | kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast. |
| --- | --- |

30.

kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast.

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2004, lk 1.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 38.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

(5)  ELT L 330, 4.11.2004, lk 8.

(6)  Calculation according to the principles of Article 15 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1150/2000 of 22 May 2000 (OJ L 130, 31.5.2000, p. 8).

(7)  In 2003, the Agency depreciated its fixed assets for the first time.

(8)  The negative balance is due to the fact that carry-overs are still being treated as expenditure, without any economic adjustment. A rough estimate of the adjustment to be applied suggest that the actual balance for the financial year is of the order of a million euros.

(9)  Nagu on sätestatud komisjoni teatise nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Ehitades meie ühist tulevikku, Laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid 2007-2013” lisas 1 (KOM(2004)0101, lk 38).

(10)  Vaata 2002. aasta eelarve täitmisele antud heakskiidu komisjoni järelraporti lisa (KOM(2004)0648, lk 108).

(11)  EÜT L 269, 5.10.2002, lk 15.

P6_TA(2005)0105

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Ravimihindamisamet

1.

Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Ravimihindamisameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0212/2004 - C6-0231/2004 - 2004/2056(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Ravimihindamisameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos ameti vastustega; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Ravimihindamisameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos ameti vastustega; (1)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6860/2005 - C6-0070/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6860/2005 - C6-0070/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1647/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2309/93, milles sätestatakse ühenduse kord inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate ravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimihindamisamet, (3) eriti selle artiklit 57a; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1647/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2309/93, milles sätestatakse ühenduse kord inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate ravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimihindamisamet, (3) eriti selle artiklit 57a;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0074/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0074/2005);

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Ravimihindamisameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Ravimihindamisameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Euroopa Ravimihindamisameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Euroopa Ravimihindamisameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria).

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2004, lk 30.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 19.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

2.

Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Ravimihindamisameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0212/2004 - C6-0231/2004 - 2004/2056(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Ravimihindamisameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos ameti vastustega (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Ravimihindamisameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos ameti vastustega (1);

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6860/2005 - C6-0070/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6860/2005 - C6-0070/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1647/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2309/93, milles sätestatakse ühenduse kord inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate ravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimihindamisamet, (3) eriti selle artiklit 57a; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1647/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2309/93, milles sätestatakse ühenduse kord inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate ravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimihindamisamet, (3) eriti selle artiklit 57a;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0074/2005); ning arvestades järgmist: |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0074/2005); ning arvestades järgmist:

| A. | kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud eriaruandes, et ta sai piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanne on usaldusväärne ja selle aluseks olevad tehingud kogumis seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

A.

kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud eriaruandes, et ta sai piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanne on usaldusväärne ja selle aluseks olevad tehingud kogumis seaduslikud ja korrektsed;

| B. | 21. aprillil 2004. aastal andis Euroopa Parlament heakskiidu (5) ameti tegevdirektori tegevusele 2002. eelarveaasta eelarve täitmise osas ning heakskiitu käsitleva otsusega kaasnevas resolutsioonis Euroopa Parlament muuhulgas:






  — | tervitas ameti ja komisjoni poolt saavutatud kokkulepet ühenduse toetuse maksmise kohta mitme osamaksena, rõhutades seda, et tuleks parandada olukorda ülekannete osas; |
| --- | --- | --- |

B.

21. aprillil 2004. aastal andis Euroopa Parlament heakskiidu (5) ameti tegevdirektori tegevusele 2002. eelarveaasta eelarve täitmise osas ning heakskiitu käsitleva otsusega kaasnevas resolutsioonis Euroopa Parlament muuhulgas:

—

tervitas ameti ja komisjoni poolt saavutatud kokkulepet ühenduse toetuse maksmise kohta mitme osamaksena, rõhutades seda, et tuleks parandada olukorda ülekannete osas;

| — | pidas praktiliseks aastaaruande tulude osas leitud lahendust, mis seisneb selles, et positiivse saldo maht kirjendatakse järgmise eelarveaasta sihtotstarbelise tuluna; |
| --- | --- |

—

pidas praktiliseks aastaaruande tulude osas leitud lahendust, mis seisneb selles, et positiivse saldo maht kirjendatakse järgmise eelarveaasta sihtotstarbelise tuluna;

| — | märkis ära ameti jõupingutused sisekontrolli korra parandamisel ja tervitas ameti otsust luua siseauditi talitus. |
| --- | --- |

—

märkis ära ameti jõupingutused sisekontrolli korra parandamisel ja tervitas ameti otsust luua siseauditi talitus.

| 1. | võtab ameti 2003. ja 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad;
  2003. ja 2002. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne







  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2002 (6) |
| Tulud |
| Müügilubade tasud | 58 657 | 38 372 |
| Komisjoni subsiidium, sh EEAst saadud subsiidium | 19 786 | 14 846 |
| Komisjoni subsiidiumid harva kasutatavatele ravimiteles | 2 814 | 2 407 |
| Ühenduse programmide eraldised | 1 208 | 9 |
| Haldustulud | 2 153 | 1 688 |
| Mitmesugused tulud | 848 | 54 |
| Kokku (a) | 85 466 | 57 376 |
| Kulud (7) |
| Personalikulud | 29 663 | 26 216 |
| Halduskulud | 10 905 | 10 718 |
| Tegevuskulud | 32 838 | 21 467 |
| Kulum | 2 364 | 0 |
| Kokku (b) | 75 770 | 58 401 |
| Tulem (c = a - b) | 9 696 | -1 025 |
| Muud tegurid |
| Eelmisest majandusaastast üleviidud ja tühistatud assigneeringud (d) | 823 | 1 377 |
| Vahetuskursside erinevused ja muud tasaarveldused | 413 | - 352 |
| Eelarveaasta bilanss (c + d + e) | 10 932 | 0 |
| Allikas: Ameti andmed. Tabelis esitatakse ameti aruannetes sisalduvad andmed. |

1.

võtab ameti 2003. ja 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad;

2003. ja 2002. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne

(tuhandetes eurodes)

2003

2002 (6)

Tulud

Müügilubade tasud

58 657

38 372

Komisjoni subsiidium, sh EEAst saadud subsiidium

19 786

14 846

Komisjoni subsiidiumid harva kasutatavatele ravimiteles

2 814

2 407

Ühenduse programmide eraldised

1 208

9

Haldustulud

2 153

1 688

Mitmesugused tulud

848

54

Kokku (a)

85 466

57 376

Kulud (7)

Personalikulud

29 663

26 216

Halduskulud

10 905

10 718

Tegevuskulud

32 838

21 467

Kulum

2 364

0

Kokku (b)

75 770

58 401

Tulem (c = a - b)

9 696

-1 025

Muud tegurid

Eelmisest majandusaastast üleviidud ja tühistatud assigneeringud (d)

823

1 377

Vahetuskursside erinevused ja muud tasaarveldused

413

- 352

Eelarveaasta bilanss (c + d + e)

10 932

0

Allikas: Ameti andmed. Tabelis esitatakse ameti aruannetes sisalduvad andmed.

| 2. | võtab teadmiseks ameti poolt 2004. aastal tehtud jõupingutused, mille eesmärk oli tugevdada ameti inventeerimissüsteemi, ja tõsiasja, et ameti varad on nüüd kooskõlas komisjoni ühtlustatud kontoplaaniga kirjendatud uude haldussüsteemi; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks ameti poolt 2004. aastal tehtud jõupingutused, mille eesmärk oli tugevdada ameti inventeerimissüsteemi, ja tõsiasja, et ameti varad on nüüd kooskõlas komisjoni ühtlustatud kontoplaaniga kirjendatud uude haldussüsteemi;

| 3. | kutsub ametit üles tegema täiendavaid samme selleks, et tugevdada oma sisekontrolli süsteemi; |
| --- | --- |

3.

kutsub ametit üles tegema täiendavaid samme selleks, et tugevdada oma sisekontrolli süsteemi;

| 4. | eeldab, et amet tugineb juba võetud meetmetele selleks, et vastata kontrollikoja märkusele seoses hangete puhul läbirääkimistega menetluse kohaldamisega; |
| --- | --- |

4.

eeldab, et amet tugineb juba võetud meetmetele selleks, et vastata kontrollikoja märkusele seoses hangete puhul läbirääkimistega menetluse kohaldamisega;

| 5. | võtab teadmiseks ameti poolt esitatud selgitused meetmete kohta, mis amet kehtestas, et lahendada kontrollikoja poolt tuvastatud probleemid seoses sellega, kuidas kohaldati töötajate töölevõtmise valikumenetlust; kutsub ametit üles jätkama oma jõupingutusi, et kindlustada vajalik läbipaistvus; |
| --- | --- |

5.

võtab teadmiseks ameti poolt esitatud selgitused meetmete kohta, mis amet kehtestas, et lahendada kontrollikoja poolt tuvastatud probleemid seoses sellega, kuidas kohaldati töötajate töölevõtmise valikumenetlust; kutsub ametit üles jätkama oma jõupingutusi, et kindlustada vajalik läbipaistvus;

| 6. | tervitab ameti poolt tehtud jõupingutusi eesmärgiga anda tervishoiutöötajatele ja üldisele avalikkusele kasulikku ja olulist teavet ravivahendite ja nende parima kasutusviisi kohta, samuti oma töö tulemuste kohta üldiselt; eeldab, et amet teavitab Euroopa Parlamenti täielikult usaldusväärse ja üldise kommunikatsioonistrateegia arendamisest ameti poolt; |
| --- | --- |

6.

tervitab ameti poolt tehtud jõupingutusi eesmärgiga anda tervishoiutöötajatele ja üldisele avalikkusele kasulikku ja olulist teavet ravivahendite ja nende parima kasutusviisi kohta, samuti oma töö tulemuste kohta üldiselt; eeldab, et amet teavitab Euroopa Parlamenti täielikult usaldusväärse ja üldise kommunikatsioonistrateegia arendamisest ameti poolt;

| 7. | märgib, et üleeuroopalist ravimiohutuse järelevalve aruandlussüsteemi (EudraVigilance andmebaasi) ei ole ikka veel täielikult kasutusele võetud; kutsub ametit ja asjaomaseid riiklikke ametivõime üles viima sellealane töö kiiremas korras lõpule; |
| --- | --- |

7.

märgib, et üleeuroopalist ravimiohutuse järelevalve aruandlussüsteemi (EudraVigilance andmebaasi) ei ole ikka veel täielikult kasutusele võetud; kutsub ametit ja asjaomaseid riiklikke ametivõime üles viima sellealane töö kiiremas korras lõpule;

| 8. | tervitab ameti poolt võrdsete võimaluste osas võetud kohustust, kuid avaldab kahetsust võrdõiguslikkust käsitleva kava puudumise üle ja eeldab, et amet töötab sellise kava kiiresti välja, et saada võrdseid võimalusi soodustavaks tööandjaks; eeldab, et agentuur ei käsitle võrdõiguslikkusega seotud küsimusi mitte ainult töölevõtmisel, vaid ka teeks sugudevahelise võrdõiguslikkuse edendamisel aktiivselt ja pikaajaliselt tööd; soovitab ametil võtta järelmeetmeid ja hinnata neid korrapäraselt, et tagada nende rakendamine; |
| --- | --- |

8.

tervitab ameti poolt võrdsete võimaluste osas võetud kohustust, kuid avaldab kahetsust võrdõiguslikkust käsitleva kava puudumise üle ja eeldab, et amet töötab sellise kava kiiresti välja, et saada võrdseid võimalusi soodustavaks tööandjaks; eeldab, et agentuur ei käsitle võrdõiguslikkusega seotud küsimusi mitte ainult töölevõtmisel, vaid ka teeks sugudevahelise võrdõiguslikkuse edendamisel aktiivselt ja pikaajaliselt tööd; soovitab ametil võtta järelmeetmeid ja hinnata neid korrapäraselt, et tagada nende rakendamine;

| 9. | võtab teadmiseks, et amet on ainuke asutus, kus palgaastmel A on rohkem naisi kui mehi; |
| --- | --- |

9.

võtab teadmiseks, et amet on ainuke asutus, kus palgaastmel A on rohkem naisi kui mehi;

| 10. | tervitab ameti poolt võetud kohustust tagada läbipaistvus ja võetud meetmete elluviimine, et parandada patsientide ja tervishoiutöötajate teavitamise ja nendega suhtlemise strateegiat; |
| --- | --- |

10.

tervitab ameti poolt võetud kohustust tagada läbipaistvus ja võetud meetmete elluviimine, et parandada patsientide ja tervishoiutöötajate teavitamise ja nendega suhtlemise strateegiat;

Komisjonile ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 11. | meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist; |
| --- | --- |

11.

meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist;

| 12. | võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (8) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (9). |
| --- | --- |

12.

võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (8) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (9).

| 13. | kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:






  a) | jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas; |
| --- | --- | --- |

13.

kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:

a)

jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas;

| b) | hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel; |
| --- | --- |

b)

hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel;

| c) | määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel; |
| --- | --- |

c)

määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel;

| 14. | eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis; |
| --- | --- |

14.

eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis;

| 15. | kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele; |
| --- | --- |

15.

kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele;

| 16. | kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema






  a) | komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine, |
| --- | --- | --- |

16.

kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema

a)

komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine,

| b) | alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel, |
| --- | --- |

b)

alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel,

| c) | tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia; |
| --- | --- |

c)

tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia;

| 17. | rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet;

| 18. | eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlament palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu; |
| --- | --- |

18.

eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlament palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu;

Asutustele adresseeritud üldised punktid

| 19. | loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed; |
| --- | --- |

19.

loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed;

| 20. | kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne); |
| --- | --- |

20.

kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne);

| 21. | võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid; |
| --- | --- |

21.

võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid;

| 22. | kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (10) |
| --- | --- |

22.

kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (10)

| 23. | eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus-ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust; |
| --- | --- |

23.

eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus-ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust;

| 24. | soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt; |
| --- | --- |

24.

soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt;

| 25. | palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega; |
| --- | --- |

25.

palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega;

| 26. | võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust; |
| --- | --- |

26.

võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust;

| 27. | võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli; |
| --- | --- |

27.

võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli;

| 28. | kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele; |
| --- | --- |

28.

kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele;

| 29. | kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire; |
| --- | --- |

29.

kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire;

Kontrollikojale ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 30. | tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik; |
| --- | --- |

30.

tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik;

| 31. | kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest; |
| --- | --- |

31.

kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest;

| 32. | kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast. |
| --- | --- |

32.

kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast.

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2004, lk 30.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 19.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

(5)  ELT L 330, 4.11.2004, lk 20.

(6)  Eelarveaasta 2002 andmeid ei ole ümber arvestatud vastavalt eelarveaasta 2003 arvestuspõhimõtetele (vt aruande punkt 8).

(7)  Üleviidud assigneeringute osa, mida tuleb vaadelda eelarveaasta kuluna, on hinnatud üldisel alusel, mitte üksikute tehingute alusel.

(8)  Nagu on sätestatud komisjoni teatise nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Ehitades meie ühist tulevikku, Laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid 2007-2013” lisas 1 (KOM(2004)0101, lk 38).

(9)  Vaata 2002. aasta eelarve täitmisele antud heakskiidu komisjoni järelraporti lisa (KOM(2004)0648, lk 108)

(10)  EÜT L 269, 5.10.2002, lk 15.

P6_TA(2005)0106

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus

1.

Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0214/2004 - C6-0233/2004 - 2004/2062(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos keskuse vastustega; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos keskuse vastustega; (1)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6859/2005 - C6-0068/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6859/2005 - C6-0068/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002.aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1645/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2965/94 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta, (3) eriti selle artiklit 14; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002.aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1645/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2965/94 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta, (3) eriti selle artiklit 14;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005);

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria).

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2004, lk 46.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 13.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

2.

Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0214/2004 - C6-0233/2004 - 2004/2062(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos keskuse vastustega; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos keskuse vastustega; (1)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6859/2005 - C6-0068/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6859/2005 - C6-0068/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002.aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1645/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2965/94 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta, (3) eriti selle artiklit 14; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002.aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1645/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2965/94 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta, (3) eriti selle artiklit 14;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005), ning arvestades järgmist: |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005), ning arvestades järgmist:

| A. | kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud eriaruandes, et ta sai piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanne on usaldusväärne ja selle aluseks olevad tehingud kogumis seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

A.

kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud eriaruandes, et ta sai piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanne on usaldusväärne ja selle aluseks olevad tehingud kogumis seaduslikud ja korrektsed;

| B. | 21. aprillil 2004. aastal andis Euroopa Parlament heakskiidu (5) keskuse direktori tegevusele 2002. eelarveaasta eelarve täitmise osas ning heakskiitu käsitleva otsusega kaasnevas resolutsioonis Euroopa Parlament muuhulgas:






  — | tervitas keskuse poolt ülekannete vähendamisel saavutatud tulemusi; |
| --- | --- | --- |

B.

21. aprillil 2004. aastal andis Euroopa Parlament heakskiidu (5) keskuse direktori tegevusele 2002. eelarveaasta eelarve täitmise osas ning heakskiitu käsitleva otsusega kaasnevas resolutsioonis Euroopa Parlament muuhulgas:

—

tervitas keskuse poolt ülekannete vähendamisel saavutatud tulemusi;

| — | märkis ära keskuse jõupingutused veatu raamatupidamislahenduse rakendamiseks, mis hõlmab raamatupidamisaruandes eelarveaasta positiivse saldo esitamist järgmise eelarveaasta tuluna; |
| --- | --- |

—

märkis ära keskuse jõupingutused veatu raamatupidamislahenduse rakendamiseks, mis hõlmab raamatupidamisaruandes eelarveaasta positiivse saldo esitamist järgmise eelarveaasta tuluna;

| — | kiitis heaks keskuse jõupingutused leida ruumide küsimuses rahuldav lahendus. |
| --- | --- |

—

kiitis heaks keskuse jõupingutused leida ruumide küsimuses rahuldav lahendus.

| 1. | võtab keskuse 2003. ja 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad;
  2003. ja 2002. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne







  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2002 |
| Operating revenue |
| Invoicing for the financial year | 22 075 | 18 113 |
| Miscellaneous revenue | 223 | 291 |
| Total (a) | 22 298 | 18 404 |
| Operating expenditure |
| Current expenses | 18 255 | 18 446 |
| Total (b) | 18 255 | 18 446 |
| Operating result (c = a - b) | 4 043 | - 42 |
| Financial income |
| Bank interest | 387 | 495 |
| Exchange-rate gain | 1 | 2 |
| Total (d) | 388 | 497 |
| Financial charges |
| Bank charges | 10 | 0 |
| Total (e) | 10 | 0 |
| Financial result (f = d - e) | 378 | 497 |
| Result for ordinary activities (g = c + f) | 4 421 | 455 |
| Exceptional income (h) | 19 | 0 |
| Exceptional expenses (i) | 9 | 0 |
| Exceptional result (j = h - i) | 10 | 0 |
| Outturn for the financial year (g + j) | 4 431 | 455 |
| Source: Data compiled by the Centre. |

1.

võtab keskuse 2003. ja 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad;

2003. ja 2002. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne

(tuhandetes eurodes)

2003

2002

Operating revenue

Invoicing for the financial year

22 075

18 113

Miscellaneous revenue

223

291

Total (a)

22 298

18 404

Operating expenditure

Current expenses

18 255

18 446

Total (b)

18 255

18 446

Operating result (c = a - b)

4 043

- 42

Financial income

Bank interest

387

495

Exchange-rate gain

1

2

Total (d)

388

497

Financial charges

Bank charges

10

0

Total (e)

10

0

Financial result (f = d - e)

378

497

Result for ordinary activities (g = c + f)

4 421

455

Exceptional income (h)

19

0

Exceptional expenses (i)

9

0

Exceptional result (j = h - i)

10

0

Outturn for the financial year (g + j)

4 431

455

Source: Data compiled by the Centre.

| 2. | kutsub keskust ja komisjoni üles tegema täiendavaid pingutusi selleks, et jõuda rahuldava lahenduseni keskuse töötajate pensionimaksete küsimuses; |
| --- | --- |

2.

kutsub keskust ja komisjoni üles tegema täiendavaid pingutusi selleks, et jõuda rahuldava lahenduseni keskuse töötajate pensionimaksete küsimuses;

| 3. | kutsub keskust ja komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti oma katsete tulemustest leida lahendus keskuse töötajate pensionimaksete küsimuses; |
| --- | --- |

3.

kutsub keskust ja komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti oma katsete tulemustest leida lahendus keskuse töötajate pensionimaksete küsimuses;

| 4. | tervitab keskuse poolt hoone Nouvel Hémicycle kasutamise kulude probleemi lahendamiseks 2004. aastal keskuse ja Luksemburgi ametiasutuste vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimist; eeldab, et keskuse direktor esitab iga-aastases tegevusaruandes 2004. aasta kohta selle küsimuse kohta täieliku teabe; |
| --- | --- |

4.

tervitab keskuse poolt hoone Nouvel Hémicycle kasutamise kulude probleemi lahendamiseks 2004. aastal keskuse ja Luksemburgi ametiasutuste vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimist; eeldab, et keskuse direktor esitab iga-aastases tegevusaruandes 2004. aasta kohta selle küsimuse kohta täieliku teabe;

| 5. | võtab teadmiseks keskuse poolt väljendatud muret määruses (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 toodud ajakava kohta, vastavalt millele kontrollikoda peab 15. juuniks esitama oma märkused ametite esialgsetele raamatupidamisaruannetele (nimetatud määruse artikli 83 lõige 1) ja vastavalt millele direktorid peavad 1. juuliks edastama lõplikud raamatupidamisaruanded koos haldusnõukogu arvamusega komisjoni peaarvepidajale (artikli 83 lõige 3); on teadlik sellega kaasnevast raskusest, eriti haldusnõukogu arvamuse saamise raskusest kahe nimetatud kuupäeva vahel; |
| --- | --- |

5.

võtab teadmiseks keskuse poolt väljendatud muret määruses (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 toodud ajakava kohta, vastavalt millele kontrollikoda peab 15. juuniks esitama oma märkused ametite esialgsetele raamatupidamisaruannetele (nimetatud määruse artikli 83 lõige 1) ja vastavalt millele direktorid peavad 1. juuliks edastama lõplikud raamatupidamisaruanded koos haldusnõukogu arvamusega komisjoni peaarvepidajale (artikli 83 lõige 3); on teadlik sellega kaasnevast raskusest, eriti haldusnõukogu arvamuse saamise raskusest kahe nimetatud kuupäeva vahel;

| 6. | võtab teadmiseks võrdõiguslikkust käsitleva kava puudumise ning avaldab selle üle kahetsust ja ootab, et keskus töötaks sellise kava kiiresti välja, et saada võrdseid võimalusi soodustavaks tööandjaks; eeldab, et keskus ei käsitle võrdõiguslikkusega seotud küsimusi mitte ainult töölevõtmisel, vaid ka teeks sugudevahelise võrdõiguslikkuse edendamisel aktiivselt ja pikaajaliselt tööd; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks võrdõiguslikkust käsitleva kava puudumise ning avaldab selle üle kahetsust ja ootab, et keskus töötaks sellise kava kiiresti välja, et saada võrdseid võimalusi soodustavaks tööandjaks; eeldab, et keskus ei käsitle võrdõiguslikkusega seotud küsimusi mitte ainult töölevõtmisel, vaid ka teeks sugudevahelise võrdõiguslikkuse edendamisel aktiivselt ja pikaajaliselt tööd;

| 7. | tervitab keskuse poolt võetud kohustust edastada kodanikele teavet oma tegevuse kohta ja loodab näha täiendavaid meetmeid selleks, et arendada ja tugevdada keskuse teavitamis- ja kommunikatsioonistrateegiat; |
| --- | --- |

7.

tervitab keskuse poolt võetud kohustust edastada kodanikele teavet oma tegevuse kohta ja loodab näha täiendavaid meetmeid selleks, et arendada ja tugevdada keskuse teavitamis- ja kommunikatsioonistrateegiat;

| 8. | võtab pärast infovahetust keskusega teadmiseks, et 2003. aasta eelarves kinnitatud ja keskuse poolt arves esitatav lehekülje hind on 77,50 eurot, mis sisaldab kõiki keskuse kulusid (personal, hooned, infotehnoloogia, varustus, vabakutseliste tõlked, pensionimaksed ja sotsiaalsed tingimused) ning majasisest lingvistilist kvaliteedikontrolli, vormingut ja ajakohastamist ning kõiki vajalikke delegeerimisega seotud halduskulusid; kutsub komisjoni üles hindama erinevate tõlkekeskuste suutlikkust ja lisandväärtust koos kulude ja tulude suhtega; |
| --- | --- |

8.

võtab pärast infovahetust keskusega teadmiseks, et 2003. aasta eelarves kinnitatud ja keskuse poolt arves esitatav lehekülje hind on 77,50 eurot, mis sisaldab kõiki keskuse kulusid (personal, hooned, infotehnoloogia, varustus, vabakutseliste tõlked, pensionimaksed ja sotsiaalsed tingimused) ning majasisest lingvistilist kvaliteedikontrolli, vormingut ja ajakohastamist ning kõiki vajalikke delegeerimisega seotud halduskulusid; kutsub komisjoni üles hindama erinevate tõlkekeskuste suutlikkust ja lisandväärtust koos kulude ja tulude suhtega;

| 9. | võtab teadmiseks, et julgeoleku, konfidentsiaalsuse, kiiruse või erialase kvalifikatsiooni tõttu on majasisene tõlkimine vajalik; võtab ka teadmiseks, et kui nõutavaid kvaliteedikriteeriumeid rahuldatakse, teeb keskus koostööd majaväliste tõlkijatega ning et 2003. aastal delegeeriti 40% keskuse kogutoodangust; |
| --- | --- |

9.

võtab teadmiseks, et julgeoleku, konfidentsiaalsuse, kiiruse või erialase kvalifikatsiooni tõttu on majasisene tõlkimine vajalik; võtab ka teadmiseks, et kui nõutavaid kvaliteedikriteeriumeid rahuldatakse, teeb keskus koostööd majaväliste tõlkijatega ning et 2003. aastal delegeeriti 40% keskuse kogutoodangust;

Komisjonile ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 10. | meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist; |
| --- | --- |

10.

meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist;

| 11. | võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (6) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (7) |
| --- | --- |

11.

võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (6) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (7)

| 12. | kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:






  a) | jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas; |
| --- | --- | --- |

12.

kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:

a)

jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas;

| b) | hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel; |
| --- | --- |

b)

hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel;

| c) | määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel; |
| --- | --- |

c)

määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel;

| 13. | eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis; |
| --- | --- |

13.

eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis;

| 14. | kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele; |
| --- | --- |

14.

kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele;

| 15. | kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema






  a) | komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine, |
| --- | --- | --- |

15.

kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema

a)

komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine,

| b) | alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel, |
| --- | --- |

b)

alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel,

| c) | tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia; |
| --- | --- |

c)

tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia;

| 16. | rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet;

| 17. | eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlament palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu; |
| --- | --- |

17.

eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlament palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu;

Asutustele adresseeritud üldised punktid

| 18. | loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed; |
| --- | --- |

18.

loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed;

| 19. | kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne); |
| --- | --- |

19.

kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne);

| 20. | võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid;

| 21. | kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (8) |
| --- | --- |

21.

kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (8)

| 22. | eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus- ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust; |
| --- | --- |

22.

eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus- ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust;

| 23. | soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt; |
| --- | --- |

23.

soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt;

| 24. | palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega; |
| --- | --- |

24.

palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega;

| 25. | võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust; |
| --- | --- |

25.

võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust;

| 26. | võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli; |
| --- | --- |

26.

võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli;

| 27. | kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele; |
| --- | --- |

27.

kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele;

| 28. | kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire; |
| --- | --- |

28.

kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire;

Kontrollikojale ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 29. | tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik; |
| --- | --- |

29.

tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik;

| 30. | kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest; |
| --- | --- |

30.

kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest;

| 31. | kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast. |
| --- | --- |

31.

kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast.

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2004, lk 46.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 13.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

(5)  ELT L 330, 4.11.2004, lk 27.

(6)  Nagu on sätestatud komisjoni teatise nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Ehitades meie ühist tulevikku, Laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid 2007-2013” lisas 1 (KOM(2004)0101, lk 38).

(7)  Vaata 2002. aasta eelarve täitmisele antud heakskiidu komisjoni järelraporti lisa (KOM(2004)0648, lk 108).

(8)  EÜT L 269, 5.10.2002, lk 15.

P6_TA(2005)0107

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Eurojust

1.

Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Eurojusti haldusdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0220/2004 - C6-0239/2004 - 2004/2063(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Eurojusti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos Eurojusti vastustega; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Eurojusti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos Eurojusti vastustega; (1)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6856/2005 - C6-0063/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6856/2005 - C6-0063/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta otsust 2003/659/JSK, millega muudetakse nõukogu otsust 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu, (3) eriti selle artiklit 36; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta otsust 2003/659/JSK, millega muudetakse nõukogu otsust 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu, (3) eriti selle artiklit 36;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A6-0074/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A6-0074/2005);

| 1. | annab heakskiidu Eurojusti haldusdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Eurojusti haldusdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Eurojusti haldusdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Eurojusti haldusdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria).

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2004, lk 61.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 44.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

2.

Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Eurojusti haldusdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0220/2004 - C6-0239/2004 - 2004/2063(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Eurojusti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos Eurojusti vastustega; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Eurojusti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos Eurojusti vastustega; (1)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6856/2005 - C6-0063/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6856/2005 - C6-0063/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta otsust 2003/659/JSK, millega muudetakse nõukogu otsust 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu, (3) eriti selle artiklit 36; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta otsust 2003/659/JSK, millega muudetakse nõukogu otsust 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu, (3) eriti selle artiklit 36;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A6-0074/2005); ning arvestades järgmist: |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A6-0074/2005); ning arvestades järgmist:

| A. | kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud eriaruandes, et ta sai piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanne on usaldusväärne ja selle aluseks olevad tehingud kogumis seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

A.

kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud eriaruandes, et ta sai piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanne on usaldusväärne ja selle aluseks olevad tehingud kogumis seaduslikud ja korrektsed;

| B. | 21. aprillil 2004. aastal andis Euroopa Parlament heakskiidu (5) Eurojusti haldusdirektori tegevusele 2002. eelarveaasta eelarve täitmise osas ning heakskiitu käsitleva otsusega kaasnevas resolutsioonis Euroopa Parlament muuhulgas:






  — | tunnistas, et eelarve täitmisega seotud probleemid olid tingitud tõsiasjast, et Eurojust oli käivitusjärgus, ja eeldas, et need probleemid lahendatakse alates 2004. eelarveaastast; |
| --- | --- | --- |

B.

21. aprillil 2004. aastal andis Euroopa Parlament heakskiidu (5) Eurojusti haldusdirektori tegevusele 2002. eelarveaasta eelarve täitmise osas ning heakskiitu käsitleva otsusega kaasnevas resolutsioonis Euroopa Parlament muuhulgas:

—

tunnistas, et eelarve täitmisega seotud probleemid olid tingitud tõsiasjast, et Eurojust oli käivitusjärgus, ja eeldas, et need probleemid lahendatakse alates 2004. eelarveaastast;

| — | tervitas Eurojusti valmisolekut tugineda olemasolevate institutsioonide kogemusele, järgida uusi raamatupidamis-, siseauditi- ja kontrollieeskirju ning osaleda institutsioonidevahelises koostöös. |
| --- | --- |

—

tervitas Eurojusti valmisolekut tugineda olemasolevate institutsioonide kogemusele, järgida uusi raamatupidamis-, siseauditi- ja kontrollieeskirju ning osaleda institutsioonidevahelises koostöös.

| 1. | võtab Eurojusti 2003. ja 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad:
  2003. ja 2002. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne







  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2002 |
| Operating revenue |
| Community subsidies | 7 125 | 1 478 |
| Miscellaneous revenue | 12 | 0 |
| Total (a) | 7 137 | 1 478 |
| Operating expenditure |
| Purchases of goods and services | 3 288 | 378 |
| Staff costs | 2 112 | 256 |
| Depreciation | 211 | 29 |
| Total (b) | 5 551 | 663 |
| Outturn for the financial year (a - b) | 1 586 | 815 |
| Source: Eurojust data. |

1.

võtab Eurojusti 2003. ja 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad:

2003. ja 2002. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne

(tuhandetes eurodes)

2003

2002

Operating revenue

Community subsidies

7 125

1 478

Miscellaneous revenue

12

0

Total (a)

7 137

1 478

Operating expenditure

Purchases of goods and services

3 288

378

Staff costs

2 112

256

Depreciation

211

29

Total (b)

5 551

663

Outturn for the financial year (a - b)

1 586

815

Source: Eurojust data.

| 2. | võtab teadmiseks Eurojusti edusammud uue finantsmääruse vastuvõtmise ja selle järgimisega seotud probleemide lahendamisel; võtab samuti arvesse seda, et saadud kogemusi kasutati puuduste ületamiseks eelarveliste tehingute kontrollimisel; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks Eurojusti edusammud uue finantsmääruse vastuvõtmise ja selle järgimisega seotud probleemide lahendamisel; võtab samuti arvesse seda, et saadud kogemusi kasutati puuduste ületamiseks eelarveliste tehingute kontrollimisel;

| 3. | eeldab, et Eurojust esitab selles valdkonnas tehtud edusammude kohta aruande haldusdirektori igaaastases tegevusaruandes 2004. eelarveaasta kohta; |
| --- | --- |

3.

eeldab, et Eurojust esitab selles valdkonnas tehtud edusammude kohta aruande haldusdirektori igaaastases tegevusaruandes 2004. eelarveaasta kohta;

| 4. | võtab teadmiseks Eurojusti haldusdirektori poolt esitatud selgitused selles osas, kuidas Eurojust käsitleb saadud teabenõudeid; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks Eurojusti haldusdirektori poolt esitatud selgitused selles osas, kuidas Eurojust käsitleb saadud teabenõudeid;

| 5. | eeldab, et Eurojust kohaldab kodanike õiguste kaitsmiseks rangelt andmekaitse-eeskirju; |
| --- | --- |

5.

eeldab, et Eurojust kohaldab kodanike õiguste kaitsmiseks rangelt andmekaitse-eeskirju;

| 6. | avaldab kahetsust võrdõiguslikkust käsitleva kava puudumise üle ja ootab, et Eurojust töötaks sellise kava kiiresti välja, et saada võrdseid võimalusi soodustavaks tööandjaks; eeldab, et Eurojust ei käsitle võrdõiguslikkusega seotud küsimusi mitte ainult töölevõtmisel, vaid ka teeks sugudevahelise võrdõiguslikkuse edendamisel aktiivselt ja pikaajaliselt tööd; |
| --- | --- |

6.

avaldab kahetsust võrdõiguslikkust käsitleva kava puudumise üle ja ootab, et Eurojust töötaks sellise kava kiiresti välja, et saada võrdseid võimalusi soodustavaks tööandjaks; eeldab, et Eurojust ei käsitle võrdõiguslikkusega seotud küsimusi mitte ainult töölevõtmisel, vaid ka teeks sugudevahelise võrdõiguslikkuse edendamisel aktiivselt ja pikaajaliselt tööd;

| 7. | võttes arvesse üha suurema arvu iseseisvate asutuste asjakohasel rahastamise tagamisel tekkinud tõsiseid raskusi, nõuab, et Hollandi võimud selle prestiižse asutuse võõrustajana suurendaksid oluliselt Eurojusti logistilist toetust; |
| --- | --- |

7.

võttes arvesse üha suurema arvu iseseisvate asutuste asjakohasel rahastamise tagamisel tekkinud tõsiseid raskusi, nõuab, et Hollandi võimud selle prestiižse asutuse võõrustajana suurendaksid oluliselt Eurojusti logistilist toetust;

Komisjonile ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 8. | meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist; |
| --- | --- |

8.

meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist;

| 9. | võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (6) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (7) |
| --- | --- |

9.

võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (6) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (7)

| 10. | kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:






  a) | jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas; |
| --- | --- | --- |

10.

kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:

a)

jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas;

| b) | hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel; |
| --- | --- |

b)

hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel;

| c) | määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel; |
| --- | --- |

c)

määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel;

| 11. | eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis; |
| --- | --- |

11.

eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis;

| 12. | kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele; |
| --- | --- |

12.

kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele;

| 13. | kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema






  a) | komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine, |
| --- | --- | --- |

13.

kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema

a)

komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine,

| b) | alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel, |
| --- | --- |

b)

alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel,

| c) | tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia; |
| --- | --- |

c)

tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia;

| 14. | rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet;

| 15. | eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlament palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu; |
| --- | --- |

15.

eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlament palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu;

Asutustele adresseeritud üldised punktid

| 16. | loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed; |
| --- | --- |

16.

loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed;

| 17. | kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne); |
| --- | --- |

17.

kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne);

| 18. | võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid; |
| --- | --- |

18.

võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid;

| 19. | kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (8) |
| --- | --- |

19.

kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (8)

| 20. | eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus- ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust; |
| --- | --- |

20.

eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus- ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust;

| 21. | soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt; |
| --- | --- |

21.

soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt;

| 22. | palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega; |
| --- | --- |

22.

palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega;

| 23. | võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust; |
| --- | --- |

23.

võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust;

| 24. | võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli; |
| --- | --- |

24.

võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli;

| 25. | kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele; |
| --- | --- |

25.

kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele;

| 26. | kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire; |
| --- | --- |

26.

kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire;

Kontrollikojale ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 27. | tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik; |
| --- | --- |

27.

tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik;

| 28. | kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest; |
| --- | --- |

28.

kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest;

| 29. | kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast. |
| --- | --- |

29.

kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast.

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2004, lk 61.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 44.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

(5)  ELT L 330, 4.11.2004, lk 40.

(6)  Nagu on sätestatud komisjoni teatise nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Ehitades meie ühist tulevikku, Laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid 2007-2013” lisas 1 (KOM(2004)0101, lk 38).

(7)  Vaata 2002. aasta eelarve täitmisele antud heakskiidu komisjoni järelraporti lisa (KOM(2004)0648, lk 108).

(8)  EÜT L 269, 5.10.2002, lk 15.

P6_TA(2005)0108

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Koolitusfond

1.

Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Koolitusfondi direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0210/2004 - C6-0229/2004 - 2004/2058(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Koolitusfondi 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos fondi vastustega; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Koolitusfondi 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos fondi vastustega; (1)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6853/1/2005 - C6-0072/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6853/1/2005 - C6-0072/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1648/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond, (3) eriti selle artiklit 11; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1648/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond, (3) eriti selle artiklit 11;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005);

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Koolitusfondi direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Koolitusfondi direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Euroopa Koolitusfondi direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Euroopa Koolitusfondi direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria).

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2004, lk 68.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 22.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

2.

Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Koolitusfondi direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0210/2004 - C6-0229/2004 - 2004/2058(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Koolitusfondi 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos fondi vastustega; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Koolitusfondi 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos fondi vastustega; (1)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6853/1/2005 - C6-0072/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6853/1/2005 - C6-0072/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1648/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond, (3) eriti selle artiklit 11; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1648/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond, (3) eriti selle artiklit 11;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005), ning arvestades järgmist: |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005), ning arvestades järgmist:

| A. | kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud eriaruandes, et ta sai piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanne on usaldusväärne ja selle aluseks olevad tehingud kogumis seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

A.

kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud eriaruandes, et ta sai piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanne on usaldusväärne ja selle aluseks olevad tehingud kogumis seaduslikud ja korrektsed;

| B. | 21. aprillil 2004. aastal andis Euroopa Parlament heakskiidu (5) fondi direktori tegevusele 2002. eelarveaasta eelarve täitmise osas ning heakskiitu käsitleva otsusega kaasnevas resolutsioonis Euroopa Parlament muuhulgas:






  — | märkis ära fondi edusammud ülekannete vähendamisel ja kutsus fondi üles kaaluma võimalust kasutada liigendatud assigneeringuid selleks, et ülekandeid veelgi vähendada; |
| --- | --- | --- |

B.

21. aprillil 2004. aastal andis Euroopa Parlament heakskiidu (5) fondi direktori tegevusele 2002. eelarveaasta eelarve täitmise osas ning heakskiitu käsitleva otsusega kaasnevas resolutsioonis Euroopa Parlament muuhulgas:

—

märkis ära fondi edusammud ülekannete vähendamisel ja kutsus fondi üles kaaluma võimalust kasutada liigendatud assigneeringuid selleks, et ülekandeid veelgi vähendada;

| — | märkis ära fondi jõupingutused sisekontrollistandardite järgmisel; |
| --- | --- |

—

märkis ära fondi jõupingutused sisekontrollistandardite järgmisel;

| — | tervitas lahendust, mis leiti seoses komisjoni poolt ühenduse toetuste maksmisega osamaksetena selleks, et vältida uusi rahavooga seotud probleeme; |
| --- | --- |

—

tervitas lahendust, mis leiti seoses komisjoni poolt ühenduse toetuste maksmisega osamaksetena selleks, et vältida uusi rahavooga seotud probleeme;

| — | nõudis seda, et koostöös komisjoniga tuleb leida asjakohane lahendus välisprogrammidega seotud ja fondi poolt hallatavate ühenduse rahaliste vahendite esitamise osas fondi raamatupidamisarvestuses. |
| --- | --- |

—

nõudis seda, et koostöös komisjoniga tuleb leida asjakohane lahendus välisprogrammidega seotud ja fondi poolt hallatavate ühenduse rahaliste vahendite esitamise osas fondi raamatupidamisarvestuses.

| 1. | võtab fondi 2003. ja 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad;
  2003. ja 2002. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne







  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2002 |
| Revenue |
| Commission subsidies | 18 100 | 13 179 |
| Other donors | 523 | 0 |
| Miscellaneous revenue | 17 | 23 |
| Financial revenue | 0 | 140 |
| Total revenue (a) | 18 640 | 13 342 |
| Expenditure |
| Staff — Title I of the budget |
| Payments | 10 771 | 10 153 |
| Appropriations carried over | 329 | 215 |
| Administration — Title II of the budget |
| Payments | 1 076 | 805 |
| Appropriations carried over | 310 | 559 |
| Operating activities — Title III of the budget |
| Payments | 3 396 | 2 307 |
| Appropriations carried over | 1 087 | 2 591 |
| Earmarked revenues |
| Payments | 237 | 0 |
| Appropriations carried over | 286 | 0 |
| Total expenditure (b) | 17 492 | 16 631 |
| Outturn for the financial year (a - b) (1)
   (6) | 1 148 | -3 289 |
| Balance carried over from the previous financial year | -2 155 | 4 055 |
| Appropriations carried over and cancelled | 375 | 424 |
| Reimbursements to the Commission | - 703 | -3 352 |
| Exchange-rate differences | 17 | 6 |
| Balance for the financial year | -1 318 | -2 155 |
| Source: Foundation data. This table summarises the data supplied by the Foundation in its own accounts. |

1.

võtab fondi 2003. ja 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad;

2003. ja 2002. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne

(tuhandetes eurodes)

2003

2002

Revenue

Commission subsidies

18 100

13 179

Other donors

523

0

Miscellaneous revenue

17

23

Financial revenue

0

140

Total revenue (a)

18 640

13 342

Expenditure

Staff — Title I of the budget

Payments

10 771

10 153

Appropriations carried over

329

215

Administration — Title II of the budget

Payments

1 076

805

Appropriations carried over

310

559

Operating activities — Title III of the budget

Payments

3 396

2 307

Appropriations carried over

1 087

2 591

Earmarked revenues

Payments

237

0

Appropriations carried over

286

0

Total expenditure (b)

17 492

16 631

Outturn for the financial year (a - b) (1)
   (6)

1 148

-3 289

Balance carried over from the previous financial year

-2 155

4 055

Appropriations carried over and cancelled

375

424

Reimbursements to the Commission

- 703

-3 352

Exchange-rate differences

17

6

Balance for the financial year

-1 318

-2 155

Source: Foundation data. This table summarises the data supplied by the Foundation in its own accounts.

| 2. | võtab teadmiseks, et kontrollikoda esitas korduvalt märkuseid seoses välisprogrammidega seotud ja fondi poolt hallatavate (Tempus programm) ühenduse rahaliste vahendite õige esitamisega fondi raamatupidamisarvestuses; samuti võtab teadmiseks fondi vastuse kontrollikoja märkusele; eeldab, et fond teavitab Euroopa Parlamenti kohaldatavast lahendusest, mis lepitakse kokku komisjoniga ja mis hõlmab seda, kuidas selliseid rahalisi vahendeid fondi 2004. eelarveaasta raamatupidamisaruandes esitatakse, kui esitatakse asjaomane iga-aastane tegevusaruanne; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks, et kontrollikoda esitas korduvalt märkuseid seoses välisprogrammidega seotud ja fondi poolt hallatavate (Tempus programm) ühenduse rahaliste vahendite õige esitamisega fondi raamatupidamisarvestuses; samuti võtab teadmiseks fondi vastuse kontrollikoja märkusele; eeldab, et fond teavitab Euroopa Parlamenti kohaldatavast lahendusest, mis lepitakse kokku komisjoniga ja mis hõlmab seda, kuidas selliseid rahalisi vahendeid fondi 2004. eelarveaasta raamatupidamisaruandes esitatakse, kui esitatakse asjaomane iga-aastane tegevusaruanne;

| 3. | võtab teadmiseks ka kontrollikoja järelduse, et kuna komisjon viivitas ühenduse toetuse maksmisega, tuli ajutine rahavooga seotud probleem lahendada erakorralise ülekandega Tempuse summadest; rõhutab fondile ja komisjonile esitatud palvet teha kõik vajalikud sammud, et sellised probleemid ei korduks; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks ka kontrollikoja järelduse, et kuna komisjon viivitas ühenduse toetuse maksmisega, tuli ajutine rahavooga seotud probleem lahendada erakorralise ülekandega Tempuse summadest; rõhutab fondile ja komisjonile esitatud palvet teha kõik vajalikud sammud, et sellised probleemid ei korduks;

| 4. | võtab teadmiseks fondi jõupingutused kandidaatide valimise menetlusega seotud probleemide lahendamisel; eeldab, et fond teeb jätkuvalt jõupingutusi, et kindlustada vajalik läbipaistvus; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks fondi jõupingutused kandidaatide valimise menetlusega seotud probleemide lahendamisel; eeldab, et fond teeb jätkuvalt jõupingutusi, et kindlustada vajalik läbipaistvus;

| 5. | tervitab fondi ja Cedefopi vahelise koostöö tulemusi; ootab, et sellist koostööd tugevdatakse ja arendatakse edasi teabevahetuse kaudu ja eesmärgiga aidata kaasa heade tavade levitamisele; |
| --- | --- |

5.

tervitab fondi ja Cedefopi vahelise koostöö tulemusi; ootab, et sellist koostööd tugevdatakse ja arendatakse edasi teabevahetuse kaudu ja eesmärgiga aidata kaasa heade tavade levitamisele;

| 6. | avaldab kahetsust võrdõiguslikkust käsitleva kava puudumise üle ja ootab, et fond töötaks sellise kava kiiresti välja, et saada võrdseid võimalusi soodustavaks tööandjaks; eeldab, et fond ei käsitle võrdõiguslikkusega seotud küsimusi mitte ainult töölevõtmisel, vaid ka teeks sugudevahelise võrdõiguslikkuse edendamisel aktiivselt ja pikaajaliselt tööd; |
| --- | --- |

6.

avaldab kahetsust võrdõiguslikkust käsitleva kava puudumise üle ja ootab, et fond töötaks sellise kava kiiresti välja, et saada võrdseid võimalusi soodustavaks tööandjaks; eeldab, et fond ei käsitle võrdõiguslikkusega seotud küsimusi mitte ainult töölevõtmisel, vaid ka teeks sugudevahelise võrdõiguslikkuse edendamisel aktiivselt ja pikaajaliselt tööd;

| 7. | tervitab fondi kommunikatsioonistrateegias ette nähtud kohustust teavitada üldist avalikkust arutelude ja teiste kommunikatsioonivahendite kaudu; |
| --- | --- |

7.

tervitab fondi kommunikatsioonistrateegias ette nähtud kohustust teavitada üldist avalikkust arutelude ja teiste kommunikatsioonivahendite kaudu;

Komisjonile ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 8. | meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist; |
| --- | --- |

8.

meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist;

| 9. | võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (7) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (8) |
| --- | --- |

9.

võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (7) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (8)

| 10. | kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:






  a) | jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas; |
| --- | --- | --- |

10.

kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:

a)

jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas;

| b) | hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel; |
| --- | --- |

b)

hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel;

| c) | määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel; |
| --- | --- |

c)

määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel;

| 11. | eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis; |
| --- | --- |

11.

eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis;

| 12. | kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele; |
| --- | --- |

12.

kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele;

| 13. | kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema






  a) | komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine, |
| --- | --- | --- |

13.

kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema

a)

komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine,

| b) | alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel, |
| --- | --- |

b)

alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel,

| c) | tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia; |
| --- | --- |

c)

tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia;

| 14. | rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet;

| 15. | eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlament palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu; |
| --- | --- |

15.

eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlament palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu;

Asutustele adresseeritud üldised punktid

| 16. | loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed; |
| --- | --- |

16.

loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed;

| 17. | kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne); |
| --- | --- |

17.

kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne);

| 18. | võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid; |
| --- | --- |

18.

võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid;

| 19. | kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (9) |
| --- | --- |

19.

kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (9)

| 20. | eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus- ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust; |
| --- | --- |

20.

eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus- ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust;

| 21. | soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt; |
| --- | --- |

21.

soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt;

| 22. | palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega; |
| --- | --- |

22.

palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega;

| 23. | võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust; |
| --- | --- |

23.

võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust;

| 24. | võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli; |
| --- | --- |

24.

võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli;

| 25. | kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele; |
| --- | --- |

25.

kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele;

| 26. | kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire; |
| --- | --- |

26.

kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire;

Kontrollikojale ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 27. | tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik; |
| --- | --- |

27.

tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik;

| 28. | kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest; |
| --- | --- |

28.

kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest;

| 29. | kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast. |
| --- | --- |

29.

kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast.

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2004, lk 68.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 22.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

(5)  ELT L 330, 4.11.2004, lk 46.

(6)  The revenue and expenditure account and balance sheet only take account of the Foundation's specific activities; they do not include programmes managed on behalf of the Commission.

(7)  Nagu on sätestatud komisjoni teatise nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Ehitades meie ühist tulevikku, Laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid 2007-2013” lisas 1 (KOM(2004)0101, lk 38).

(8)  Vaata 2002. aasta eelarve täitmisele antud heakskiidu komisjoni järelraporti lisa (KOM(2004)0648, lk 108).

(9)  EÜT L 269, 5.10.2002, lk 15.

P6_TA(2005)0109

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus

1.

Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0211/2004 - C6-0230/2004 - 2004/2055(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos järelevalvekeskuse vastustega; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos järelevalvekeskuse vastustega; (1)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6862/2005 - C6-0071/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6862/2005 - C6-0071/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1651/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 302/93 Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta, (3) eriti selle artiklit 11a; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1651/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 302/93 Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta, (3) eriti selle artiklit 11a;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A6-0074/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A6-0074/2005);

| 1. | annab heakskiidu Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse direktorile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse direktorile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria).

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2004, lk 83.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 30.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

2.

Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0211/2004 - C6-0230/2004 - 2004/2055 (DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos järelevalvekeskuse vastustega; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos järelevalvekeskuse vastustega; (1)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6862/2005 - C6-0071/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6862/2005 - C6-0071/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1651/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 302/93 Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta, (3) eriti selle artiklit 11a; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1651/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 302/93 Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta, (3) eriti selle artiklit 11a;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A6-0074/2005); ning arvestades järgmist: |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A6-0074/2005); ning arvestades järgmist:

| A. | kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud eriaruandes, et ta sai piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanne on usaldusväärne ja selle aluseks olevad tehingud kogumis seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

A.

kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud eriaruandes, et ta sai piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanne on usaldusväärne ja selle aluseks olevad tehingud kogumis seaduslikud ja korrektsed;

| B. | 21. aprillil 2004. aastal andis Euroopa Parlament heakskiidu (5) keskuse direktori tegevusele 2002. eelarveaasta eelarve täitmise osas ning heakskiitu käsitleva otsusega kaasnevas resolutsioonis Euroopa Parlament muuhulgas:






  — | julgustas keskuse jõupingutusi ülekannete veelgi suurema vähendamise nimel; |
| --- | --- | --- |

B.

21. aprillil 2004. aastal andis Euroopa Parlament heakskiidu (5) keskuse direktori tegevusele 2002. eelarveaasta eelarve täitmise osas ning heakskiitu käsitleva otsusega kaasnevas resolutsioonis Euroopa Parlament muuhulgas:

—

julgustas keskuse jõupingutusi ülekannete veelgi suurema vähendamise nimel;

| — | võttis teadmiseks keskuse lubaduse järgida tulevikus tööülesannete kombineerimist peaarvepidaja ja eelarvevahendite käsutaja vahel finantsmääruse nõuete kohaselt; |
| --- | --- |

—

võttis teadmiseks keskuse lubaduse järgida tulevikus tööülesannete kombineerimist peaarvepidaja ja eelarvevahendite käsutaja vahel finantsmääruse nõuete kohaselt;

| — | kutsus keskust kõrvaldama kontrollikoja poolt personalijuhtimises ja eriti selles, kuidas valikumenetlust läbi viidi, tuvastatud puudusi. |
| --- | --- |

—

kutsus keskust kõrvaldama kontrollikoja poolt personalijuhtimises ja eriti selles, kuidas valikumenetlust läbi viidi, tuvastatud puudusi.

| 1. | võtab keskuse 2003. ja 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad:
  2003. ja 2002. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne







  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2002 |
| Tulud |
| Komisjoni subsiidiumid | 9 300 | 9 000 |
| Norra subsiidiumid | 421 | 413 |
| Phare subsiidiumid | 334 | 735 |
| Muud tulud | 67 | 133 |
| Kogutulu (a) | 10 122 | 10 280 |
| Kulud |
| Personal — eelarve I jaotis |
| Maksed | 5 240 | 4 951 |
| Üleviidud assigneeringud | 88 | 80 |
| Haldus - eelarve II jaotis |
| Maksed | 558 | 632 |
| Üleviidud assigneeringud | 272 | 509 |
| Tegevuskulud - eelarve III jaotis |
| Maksed | 2 281 | 2 525 |
| Üleviidud assigneeringud | 1 679 | 1 001 |
| Kogukulu (b) | 10 117 | 9 698 |
| Eelarveaasta tulemus (a-b) | 5 | 582 |
| Eelmisest eelarveaastast üleviidud jääk | 1 626 | 639 |
| Üleviidud ja tühistatud eraldised | 221 | 392 |
| Eelmisel eelarveaastal kasutamata summad taaskasutuseks | 21 | 9 |
| Tagasimaksed komisjonile | -1 584 | 0 |
| Kursivahede erinevused | 6 | 3 |
| Eelarveaasta bilanss | 295 | 1 626 |
| NB: Kogusummade erinevused võivad tuleneda ümardamisest.

  Allikas: Seirekeskuse andmed. |

1.

võtab keskuse 2003. ja 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad:

2003. ja 2002. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne

(tuhandetes eurodes)

2003

2002

Tulud

Komisjoni subsiidiumid

9 300

9 000

Norra subsiidiumid

421

413

Phare subsiidiumid

334

735

Muud tulud

67

133

Kogutulu (a)

10 122

10 280

Kulud

Personal — eelarve I jaotis

Maksed

5 240

4 951

Üleviidud assigneeringud

88

80

Haldus - eelarve II jaotis

Maksed

558

632

Üleviidud assigneeringud

272

509

Tegevuskulud - eelarve III jaotis

Maksed

2 281

2 525

Üleviidud assigneeringud

1 679

1 001

Kogukulu (b)

10 117

9 698

Eelarveaasta tulemus (a-b)

5

582

Eelmisest eelarveaastast üleviidud jääk

1 626

639

Üleviidud ja tühistatud eraldised

221

392

Eelmisel eelarveaastal kasutamata summad taaskasutuseks

21

9

Tagasimaksed komisjonile

-1 584

0

Kursivahede erinevused

6

3

Eelarveaasta bilanss

295

1 626

NB: Kogusummade erinevused võivad tuleneda ümardamisest.

Allikas: Seirekeskuse andmed.

| 2. | kutsub keskust tõhustama jõupingutusi eesmärgiga lahendada kiirelt kõik puudused, mis on seotud inventuuri korraldamisega, sealhulgas varade füüsiline kontrollimine, nõuetekohased dokumendid ja piisav IT-tugi; |
| --- | --- |

2.

kutsub keskust tõhustama jõupingutusi eesmärgiga lahendada kiirelt kõik puudused, mis on seotud inventuuri korraldamisega, sealhulgas varade füüsiline kontrollimine, nõuetekohased dokumendid ja piisav IT-tugi;

| 3. | võtab teadmiseks kontrollikoja mure erinevate probleemide pärast, mis tuvastati seoses riiklike teabekeskustega sõlmitud lepingute haldamisega; eeldab, et keskus kontrollib paremini selliste lepingute täitmist; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks kontrollikoja mure erinevate probleemide pärast, mis tuvastati seoses riiklike teabekeskustega sõlmitud lepingute haldamisega; eeldab, et keskus kontrollib paremini selliste lepingute täitmist;

| 4. | tervitab keskuse otsust viia enne järgmise eelarveaasta osas ettemakse tegemist läbi riiklike keskuste poolt tehtud töö kvaliteedi hindamine; eeldab seoses sellega, et keskus märgib ära oma need tegevused, mida oleks võimalik rahastada liigendatud assigneeringutega; |
| --- | --- |

4.

tervitab keskuse otsust viia enne järgmise eelarveaasta osas ettemakse tegemist läbi riiklike keskuste poolt tehtud töö kvaliteedi hindamine; eeldab seoses sellega, et keskus märgib ära oma need tegevused, mida oleks võimalik rahastada liigendatud assigneeringutega;

| 5. | võtab teadmiseks keskuse jõupingutused töötada välja kannustav suhtumine üldisele avalikkusele ja kolmandatele riikidele, mis keskuse töö vastu huvi üles näitavad, esitatava teabe osas; |
| --- | --- |

5.

võtab teadmiseks keskuse jõupingutused töötada välja kannustav suhtumine üldisele avalikkusele ja kolmandatele riikidele, mis keskuse töö vastu huvi üles näitavad, esitatava teabe osas;

| 6. | tervitab meetmeid, mis on võetud võrdsete võimaluste poliitika edendamiseks, ja julgustab keskust tegema nende meetmete rakendamiseks nende suhtes korrapäraseid järelmeetmeid ja hindamisi; |
| --- | --- |

6.

tervitab meetmeid, mis on võetud võrdsete võimaluste poliitika edendamiseks, ja julgustab keskust tegema nende meetmete rakendamiseks nende suhtes korrapäraseid järelmeetmeid ja hindamisi;

| 7. | tervitab keskuse kommunikatsioonistrateegiat ja lubadust teavitada üldist avalikkust; |
| --- | --- |

7.

tervitab keskuse kommunikatsioonistrateegiat ja lubadust teavitada üldist avalikkust;

Komisjonile ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 8. | meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist; |
| --- | --- |

8.

meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist;

| 9. | võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (6) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (7) |
| --- | --- |

9.

võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (6) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (7)

| 10. | kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:






  a) | jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas; |
| --- | --- | --- |

10.

kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:

a)

jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas;

| b) | hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel; |
| --- | --- |

b)

hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel;

| c) | määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel; |
| --- | --- |

c)

määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel;

| 11. | eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis; |
| --- | --- |

11.

eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis;

| 12. | kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele; |
| --- | --- |

12.

kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele;

| 13. | kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema






  a) | komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine, |
| --- | --- | --- |

13.

kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema

a)

komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine,

| b) | alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel, |
| --- | --- |

b)

alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel,

| c) | tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia; |
| --- | --- |

c)

tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia;

| 14. | rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet;

| 15. | eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlament palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu; |
| --- | --- |

15.

eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlament palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu;

Asutustele adresseeritud üldised punktid

| 16. | loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed; |
| --- | --- |

16.

loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed;

| 17. | kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne); |
| --- | --- |

17.

kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne);

| 18. | võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid; |
| --- | --- |

18.

võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid;

| 19. | kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (8) |
| --- | --- |

19.

kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (8)

| 20. | eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus- ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust; |
| --- | --- |

20.

eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus- ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust;

| 21. | soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt; |
| --- | --- |

21.

soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt;

| 22. | palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega; |
| --- | --- |

22.

palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega;

| 23. | võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust; |
| --- | --- |

23.

võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust;

| 24. | võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli; |
| --- | --- |

24.

võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli;

| 25. | kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele; |
| --- | --- |

25.

kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele;

| 26. | kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire; |
| --- | --- |

26.

kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire;

Kontrollikojale ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 27. | tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik; |
| --- | --- |

27.

tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik;

| 28. | kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest; |
| --- | --- |

28.

kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest;

| 29. | kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast. |
| --- | --- |

29.

kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast.

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2004, lk 83.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 30.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

(5)  ELT L 330, 4.11.2004, lk 59.

(6)  Nagu on sätestatud komisjoni teatise nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Ehitades meie ühist tulevikku, Laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid 2007-2013” lisas 1 (KOM(2004)0101, lk 38).

(7)  Vaata 2002. aasta eelarve täitmisele antud heakskiidu komisjoni järelraporti lisa (KOM(2004)0648, lk 108).

(8)  EÜT L 269, 5.10.2002, lk 15.

P6_TA(2005)0110

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus

1.

Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0215/2004 - C6-0234/2004 - 2004/2059(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos keskuse vastustega; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos keskuse vastustega; (1)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6861/2005 - C6-0067/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6861/2005 - C6-0067/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1652/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1035/97, millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus, (3) eriti selle artiklit 12a; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1652/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1035/97, millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus, (3) eriti selle artiklit 12a;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A6-0074/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A6-0074/2005);

| 1. | annab heakskiidu Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria).

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2004, lk 91.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 33.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

2.

Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0215/2004 - C6-0234/2004 - 2004/2059(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos keskuse vastustega; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos keskuse vastustega; (1)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6861/2005 - C6-0067/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6861/2005 - C6-0067/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1652/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1035/97, millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus, (3) eriti selle artiklit 12a; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1652/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1035/97, millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus, (3) eriti selle artiklit 12a;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A6-0074/2005); ning arvestades järgmist: |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A6-0074/2005); ning arvestades järgmist:

| A. | kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud eriaruandes, et ta sai piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanne on usaldusväärne ja selle aluseks olevad tehingud kogumis seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

A.

kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud eriaruandes, et ta sai piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanne on usaldusväärne ja selle aluseks olevad tehingud kogumis seaduslikud ja korrektsed;

| B. | 21. aprillil 2004. aastal andis Euroopa Parlament heakskiidu (5) keskuse direktori tegevusele 2002. eelarveaasta eelarve täitmise osas ning heakskiitu käsitleva otsusega kaasnevas resolutsioonis Euroopa Parlament muuhulgas:






  — | kutsus keskust veelgi vähendama ülekandeid ja kontrollima tulusid, väljastades selleks õigeaegselt vajalikud sissenõudekorraldused; |
| --- | --- | --- |

B.

21. aprillil 2004. aastal andis Euroopa Parlament heakskiidu (5) keskuse direktori tegevusele 2002. eelarveaasta eelarve täitmise osas ning heakskiitu käsitleva otsusega kaasnevas resolutsioonis Euroopa Parlament muuhulgas:

—

kutsus keskust veelgi vähendama ülekandeid ja kontrollima tulusid, väljastades selleks õigeaegselt vajalikud sissenõudekorraldused;

| — | väljendas muret rahavooga seotud probleemide üle, mis tekkisid seetõttu, et komisjon viivitas ühenduse toetuse maksmisega, ja kutsus komisjoni ja keskust parendama kooskõlastamist, et vältida uusi samalaadseid olukordi; |
| --- | --- |

—

väljendas muret rahavooga seotud probleemide üle, mis tekkisid seetõttu, et komisjon viivitas ühenduse toetuse maksmisega, ja kutsus komisjoni ja keskust parendama kooskõlastamist, et vältida uusi samalaadseid olukordi;

| — | kutsus keskust üles tegema täiendavaid jõupingutusi, et tõhustada sisekontrolli ja tagada finantsmääruse järgimine, samuti et parendada lepingute haldamist ja tugevdada Euroopa rassismi ja ksenofoobia teabevõrgu (RAXEN) riikide teabekeskuste poolt tehtud töö kvaliteedi järelevalvet ja hindamist. |
| --- | --- |

—

kutsus keskust üles tegema täiendavaid jõupingutusi, et tõhustada sisekontrolli ja tagada finantsmääruse järgimine, samuti et parendada lepingute haldamist ja tugevdada Euroopa rassismi ja ksenofoobia teabevõrgu (RAXEN) riikide teabekeskuste poolt tehtud töö kvaliteedi järelevalvet ja hindamist.

| 1. | võtab keskuse 2003. ja 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad;
  2003. ja 2002. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne







  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2002 |
| Tulud |
| Ühenduse subsiidiumid | 7 318 | 4 320 |
| Muud tulud | 374 | 0 |
| Rahaline tulu | 21 | 43 |
| PHARE tulu | 676 | 0 |
| Kogutulu (a) | 8 389 | 4 363 |
| Kulud |
| Personal - eelarve I jaotis |
| Maksed | 2 618 | 2 416 |
| Üleviidud assigneeringud | 64 | 187 |
| Haldus - eelarve II jaotis |
| Maksed | 412 | 377 |
| Üleviidud assigneeringud | 51 | 60 |
| Tegevuskulu - eelarve III jaotis |
| Maksed | 1 678 | 1 686 |
| Üleviidud assigneeringud | 1 162 | 1 234 |
| PHARE kulud |
| Maksed | 377 | 0 |
| Üleviidud assigneeringud | 694 | 0 |
| Kogukulu (b) | 7 055 | 5 960 |
| Eelarveaasta tulemus (a-b) | 1 334 | -1 597 |
| Eelmisest eelarveaastast üleviidud jääk | -1 579 | - 8 |
| Üleviidud, tühistatud assigneeringud | 301 | 52 |
| Eelmisel eelarveaastal kasutamata assigneeringud taaskasutuseks | 38 | 151 |
| Vahetuskursside erinevused | 5 | 2 |
| Tagasimaksed komisjonile | 0 | - 179 |
| Eelarveaasta bilanss | 98 | -1 579 |
| NB: Kogusummade erinevused võivad tuleneda ümardamisest.

  Allikas: Keskuse andmed. Tabelis esitatakse seskuse aruannetes sisalduvad andmed. |

1.

võtab keskuse 2003. ja 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad;

2003. ja 2002. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne

(tuhandetes eurodes)

2003

2002

Tulud

Ühenduse subsiidiumid

7 318

4 320

Muud tulud

374

0

Rahaline tulu

21

43

PHARE tulu

676

0

Kogutulu (a)

8 389

4 363

Kulud

Personal - eelarve I jaotis

Maksed

2 618

2 416

Üleviidud assigneeringud

64

187

Haldus - eelarve II jaotis

Maksed

412

377

Üleviidud assigneeringud

51

60

Tegevuskulu - eelarve III jaotis

Maksed

1 678

1 686

Üleviidud assigneeringud

1 162

1 234

PHARE kulud

Maksed

377

0

Üleviidud assigneeringud

694

0

Kogukulu (b)

7 055

5 960

Eelarveaasta tulemus (a-b)

1 334

-1 597

Eelmisest eelarveaastast üleviidud jääk

-1 579

- 8

Üleviidud, tühistatud assigneeringud

301

52

Eelmisel eelarveaastal kasutamata assigneeringud taaskasutuseks

38

151

Vahetuskursside erinevused

5

2

Tagasimaksed komisjonile

0

- 179

Eelarveaasta bilanss

98

-1 579

NB: Kogusummade erinevused võivad tuleneda ümardamisest.

Allikas: Keskuse andmed. Tabelis esitatakse seskuse aruannetes sisalduvad andmed.

| 2. | tervitab keskuse tulemusi tegevusassigneeringute ülekannete vähendamisel; kutsub keskust üles jätkama jõupingutusi ülekannete täiendaval vähendamisel; eeldab, et keskus osutab, milliseid keskuse tegevusi oleks võimalik rahastada liigendatud assigneeringutega, võimaldades sellega ülekandeid veelgi enam vähendada; |
| --- | --- |

2.

tervitab keskuse tulemusi tegevusassigneeringute ülekannete vähendamisel; kutsub keskust üles jätkama jõupingutusi ülekannete täiendaval vähendamisel; eeldab, et keskus osutab, milliseid keskuse tegevusi oleks võimalik rahastada liigendatud assigneeringutega, võimaldades sellega ülekandeid veelgi enam vähendada;

| 3. | eeldab, et keskus esitab tõeliselt üldise eelarve esitamiseks vastavalt kontrollikoja märkustele oma üldeelarves õigesti kõik saadud ühenduse toetused, mida hallatakse seoses välisprogrammidega (Phare toetused), samuti kõik muud sissetulekuallikad; |
| --- | --- |

3.

eeldab, et keskus esitab tõeliselt üldise eelarve esitamiseks vastavalt kontrollikoja märkustele oma üldeelarves õigesti kõik saadud ühenduse toetused, mida hallatakse seoses välisprogrammidega (Phare toetused), samuti kõik muud sissetulekuallikad;

| 4. | kutsub keskust täitma kontrollikoja soovitust luua sissenõutavate tulude tõhus haldus- ja seiresüsteem, mis peaks võimaldama sissenõudekorraldusi õigeaegselt väljastada; |
| --- | --- |

4.

kutsub keskust täitma kontrollikoja soovitust luua sissenõutavate tulude tõhus haldus- ja seiresüsteem, mis peaks võimaldama sissenõudekorraldusi õigeaegselt väljastada;

| 5. | eeldab, et keskus parendab finantsmääruse sätete järgimiseks lepingute haldamist; kutsub keskust üles alates nüüdsest tähelepanelikult jälgima lepingute täitmist selleks, et tagada tehtud töö kvaliteedi parem kontroll; |
| --- | --- |

5.

eeldab, et keskus parendab finantsmääruse sätete järgimiseks lepingute haldamist; kutsub keskust üles alates nüüdsest tähelepanelikult jälgima lepingute täitmist selleks, et tagada tehtud töö kvaliteedi parem kontroll;

| 6. | tervitab lahendust, mis pakuti välja üldisele taotlusele avaldada 2003. aasta rassismi käsitlev aruanne, ja julgustab keskust parendama sellist tüüpi aruande ettevalmistust tuleviku jaoks; |
| --- | --- |

6.

tervitab lahendust, mis pakuti välja üldisele taotlusele avaldada 2003. aasta rassismi käsitlev aruanne, ja julgustab keskust parendama sellist tüüpi aruande ettevalmistust tuleviku jaoks;

| 7. | võtab teadmiseks võrdõiguslikkust käsitleva kava puudumise ning avaldab selle üle kahetsust ja ootab, et keskus töötaks sellise kava kiiresti välja, et saada võrdseid võimalusi soodustavaks tööandjaks; eeldab, et keskus ei käsitle võrdõiguslikkusega seotud küsimusi mitte ainult töölevõtmisel, vaid ka teeks sugudevahelise võrdõiguslikkuse edendamisel aktiivselt ja pikaajaliselt tööd; |
| --- | --- |

7.

võtab teadmiseks võrdõiguslikkust käsitleva kava puudumise ning avaldab selle üle kahetsust ja ootab, et keskus töötaks sellise kava kiiresti välja, et saada võrdseid võimalusi soodustavaks tööandjaks; eeldab, et keskus ei käsitle võrdõiguslikkusega seotud küsimusi mitte ainult töölevõtmisel, vaid ka teeks sugudevahelise võrdõiguslikkuse edendamisel aktiivselt ja pikaajaliselt tööd;

| 8. | tervitab mitmekesisuse uurimise kava ja tervitab asjaolu, et keskus on kõikidel tasanditel võtnud tööle personali vähemuste hulgast; eeldab, et keskus oluliselt tõstab naiste osakaalu kõrgematel ametikohtadel; |
| --- | --- |

8.

tervitab mitmekesisuse uurimise kava ja tervitab asjaolu, et keskus on kõikidel tasanditel võtnud tööle personali vähemuste hulgast; eeldab, et keskus oluliselt tõstab naiste osakaalu kõrgematel ametikohtadel;

| 9. | tervitab keskuse kommunikatsioonistrateegiat, kuid loodab, et selle strateegia arendamiseks ja tugevdamiseks võetakse lisameetmeid, eriti kodanike teavitamise ja nendega suhtlemise kontekstis, kus keskuse rolli tuleb teadlikkuse tõstmisel ning rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemisel pidada eriti tähtsaks; |
| --- | --- |

9.

tervitab keskuse kommunikatsioonistrateegiat, kuid loodab, et selle strateegia arendamiseks ja tugevdamiseks võetakse lisameetmeid, eriti kodanike teavitamise ja nendega suhtlemise kontekstis, kus keskuse rolli tuleb teadlikkuse tõstmisel ning rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemisel pidada eriti tähtsaks;

Komisjonile ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 10. | meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist; |
| --- | --- |

10.

meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist;

| 11. | võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (6) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (7) |
| --- | --- |

11.

võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (6) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (7)

| 12. | kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:






  a) | jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas; |
| --- | --- | --- |

12.

kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:

a)

jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas;

| b) | hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel; |
| --- | --- |

b)

hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel;

| c) | määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel; |
| --- | --- |

c)

määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel;

| 13. | eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis; |
| --- | --- |

13.

eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis;

| 14. | kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele; |
| --- | --- |

14.

kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele;

| 15. | kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema






  a) | komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine, |
| --- | --- | --- |

15.

kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema

a)

komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine,

| b) | alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel, |
| --- | --- |

b)

alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel,

| c) | tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia; |
| --- | --- |

c)

tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia;

| 16. | rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet;

| 17. | eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlament palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu; |
| --- | --- |

17.

eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlament palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu;

Asutustele adresseeritud üldised punktid

| 18. | loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed; |
| --- | --- |

18.

loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed;

| 19. | kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne); |
| --- | --- |

19.

kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne);

| 20. | võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid;

| 21. | kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (8) |
| --- | --- |

21.

kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (8)

| 22. | eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus- ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust; |
| --- | --- |

22.

eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus- ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust;

| 23. | soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt; |
| --- | --- |

23.

soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt;

| 24. | palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega; |
| --- | --- |

24.

palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega;

| 25. | võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust; |
| --- | --- |

25.

võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust;

| 26. | võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli; |
| --- | --- |

26.

võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli;

| 27. | kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele; |
| --- | --- |

27.

kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele;

| 28. | kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire; |
| --- | --- |

28.

kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire;

Kontrollikojale ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 29. | tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik; |
| --- | --- |

29.

tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik;

| 30. | kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest; |
| --- | --- |

30.

kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest;

| 31. | kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast. |
| --- | --- |

31.

kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast.

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2004, lk 91.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 33.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

(5)  ELT L 330, 4.11.2004, lk 66.

(6)  Nagu on sätestatud komisjoni teatise nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Ehitades meie ühist tulevikku, Laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid 2007-2013” lisas 1 (KOM(2004)0101, lk 38).

(7)  Vaata 2002. aasta eelarve täitmisele antud heakskiidu komisjoni järelraporti lisa (KOM(2004)0648, lk 108).

(8)  EÜT L 269, 5.10.2002, lk 15.

P6_TA(2005)0111

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Toiduohutusamet

1.

Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0217/2004 - C6-0236/2004 - 2004/2054(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Toiduohutusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos ameti vastustega; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Toiduohutusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos ameti vastustega; (1)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6857/2005 - C6-0066/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6857/2005 - C6-0066/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1642/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (3) eriti selle artiklit 44; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1642/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (3) eriti selle artiklit 44;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0074/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0074/2005);

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria).

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2004, lk 39.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 4.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

2.

Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0217/2004 - C6-0236/2004 - 2004/2054(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Toiduohutusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos ameti vastustega; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Toiduohutusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos ameti vastustega; (1)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6857/2005 - C6-0066/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6857/2005 - C6-0066/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1642/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (3) eriti selle artiklit 44; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1642/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (3) eriti selle artiklit 44;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0074/2005), ning arvestades järgmist: |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0074/2005), ning arvestades järgmist:

| A. | kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud eriaruandes, et ta sai piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanne on usaldusväärne ja selle aluseks olevad tehingud olid kogumis seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

A.

kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud eriaruandes, et ta sai piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanne on usaldusväärne ja selle aluseks olevad tehingud olid kogumis seaduslikud ja korrektsed;

| B. | Euroopa Parlament kasutab kooskõlas finantsmääruse artikliga 185 esimest korda oma pädevust anda heakskiit ameti tegevdirektori tegevusele seoses ameti 2003. eelarveaasta eelarve täitmisega; |
| --- | --- |

B.

Euroopa Parlament kasutab kooskõlas finantsmääruse artikliga 185 esimest korda oma pädevust anda heakskiit ameti tegevdirektori tegevusele seoses ameti 2003. eelarveaasta eelarve täitmisega;

| C. | Euroopa Parlament on ametiga selle suhte sisseseadmisel rahul, et Euroopa Parlamendi pädev komisjon sai ametilt taotletud teavet, ja loodab Euroopa Parlamendi pädevate komisjonide ja ameti vahel sisse seada tiheda koostöö; |
| --- | --- |

C.

Euroopa Parlament on ametiga selle suhte sisseseadmisel rahul, et Euroopa Parlamendi pädev komisjon sai ametilt taotletud teavet, ja loodab Euroopa Parlamendi pädevate komisjonide ja ameti vahel sisse seada tiheda koostöö;

| D. | tarbijate usalduse suurendamine toidu suhtes üldiselt on üks ameti peaeesmärkidest; |
| --- | --- |

D.

tarbijate usalduse suurendamine toidu suhtes üldiselt on üks ameti peaeesmärkidest;

| 1. | võtab ameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad:
  Tulude ja kulude aruanne 2003. eelarveaastaks






  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| | 2003 |
| Revenue |
| Commission subsidies | 10 284 |
| Other revenue | 33 |
| Total revenue (a) | 10 317 |
| Expenditure |
| Staff — Title I of the budget |
| Payments | 3 567 |
| Appropriations carried over | 149 |
| Administration — Title II of the budget |
| Payments | 1 092 |
| Appropriations carried over | 1 189 |
| Operating activities — Title III of the budget |
| Payments | 1 278 |
| Appropriations carried over | 2 895 |
| Total expenditure (b) | 10 171 |
| Outturn for the financial year (a - b) | 146 |
| Exchange-rate differences | 0 |
| Balance for the financial year | 146 |
| NB: The totals may include differences due to rounding.

  Source: Information supplied by the Authority. |

1.

võtab ameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad:

Tulude ja kulude aruanne 2003. eelarveaastaks

(tuhandetes eurodes)

2003

Revenue

Commission subsidies

10 284

Other revenue

33

Total revenue (a)

10 317

Expenditure

Staff — Title I of the budget

Payments

3 567

Appropriations carried over

149

Administration — Title II of the budget

Payments

1 092

Appropriations carried over

1 189

Operating activities — Title III of the budget

Payments

1 278

Appropriations carried over

2 895

Total expenditure (b)

10 171

Outturn for the financial year (a - b)

146

Exchange-rate differences

0

Balance for the financial year

146

NB: The totals may include differences due to rounding.

Source: Information supplied by the Authority.

| 2. | võtab teadmiseks kontrollikoja märkused seoses probleemidega, mis esinesid finantsmääruse järgimise osas (näiteks finantsjuhtimises osalejate ülesannete lahususe puudumine või viivitused raamatupidamisandmeid esitavate süsteemide valideerimisel); võtab samuti teadmiseks kontrollikoja järeldused seoses puudustega tööle võetud töötajate töötasu ja õiguste määramist käsitlevate eeskirjade kohaldamisel; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks kontrollikoja märkused seoses probleemidega, mis esinesid finantsmääruse järgimise osas (näiteks finantsjuhtimises osalejate ülesannete lahususe puudumine või viivitused raamatupidamisandmeid esitavate süsteemide valideerimisel); võtab samuti teadmiseks kontrollikoja järeldused seoses puudustega tööle võetud töötajate töötasu ja õiguste määramist käsitlevate eeskirjade kohaldamisel;

| 3. | võtab teadmiseks ameti vastused, milles on nimetatud kontrollikoja märkuste järgimiseks võetud meetmed; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks ameti vastused, milles on nimetatud kontrollikoja märkuste järgimiseks võetud meetmed;

| 4. | võtab seisukoha, et sellised puudused on suuresti seotud sellega, et amet oli käivitamisjärgus; kutsub ametit võtma vajaduse korral täiendavaid heastavad meetmeid, et järgida täielikult kontrollikoja märkuseid; |
| --- | --- |

4.

võtab seisukoha, et sellised puudused on suuresti seotud sellega, et amet oli käivitamisjärgus; kutsub ametit võtma vajaduse korral täiendavaid heastavad meetmeid, et järgida täielikult kontrollikoja märkuseid;

| 5. | avaldab kahetsust võrdõiguslikkust käsitleva kava puudumise üle ja eeldab, et amet töötab sellise kava kiiresti välja, et saada võrdseid võimalusi soodustavaks tööandjaks; eeldab, et amet ei käsitle võrdõiguslikkusega seotud küsimusi mitte ainult töölevõtmisel, vaid ka teeb sugudevahelise võrdõiguslikkuse edendamisel aktiivselt ja pikaajaliselt tööd; |
| --- | --- |

5.

avaldab kahetsust võrdõiguslikkust käsitleva kava puudumise üle ja eeldab, et amet töötab sellise kava kiiresti välja, et saada võrdseid võimalusi soodustavaks tööandjaks; eeldab, et amet ei käsitle võrdõiguslikkusega seotud küsimusi mitte ainult töölevõtmisel, vaid ka teeb sugudevahelise võrdõiguslikkuse edendamisel aktiivselt ja pikaajaliselt tööd;

| 6. | eeldab, et amet kohaldab loomade kannatuste vältimiseks loomkatsete tulemuste jagamist käsitlevat samasuguseid põhimõtteid, nagu on välja pakutud nn REACH-programmis; |
| --- | --- |

6.

eeldab, et amet kohaldab loomade kannatuste vältimiseks loomkatsete tulemuste jagamist käsitlevat samasuguseid põhimõtteid, nagu on välja pakutud nn REACH-programmis;

| 7. | eeldab, et amet tõlgendab teabetaotluste käsitlemisel võimalikult laiaulatuslikult sõnu “ülekaalukad üldised huvid”, nagu on sätestatud määruses nr 1049/2001, (5) mis käsitleb üldsuse juurdepääsu dokumentidele, eesmärgiga tagada tarbijatele kogu vajalik teave valikute tegemiseks tarbijana; |
| --- | --- |

7.

eeldab, et amet tõlgendab teabetaotluste käsitlemisel võimalikult laiaulatuslikult sõnu “ülekaalukad üldised huvid”, nagu on sätestatud määruses nr 1049/2001, (5) mis käsitleb üldsuse juurdepääsu dokumentidele, eesmärgiga tagada tarbijatele kogu vajalik teave valikute tegemiseks tarbijana;

| 8. | tervitab ameti lubadust teavitada peamisi sihtrühmi, kuid loodab, et ameti strateegiate, eriti teavitamist ja kodanikega suhtlemist käsitlevate strateegiate arendamiseks ja tugevdamiseks võetakse lisameetmeid; |
| --- | --- |

8.

tervitab ameti lubadust teavitada peamisi sihtrühmi, kuid loodab, et ameti strateegiate, eriti teavitamist ja kodanikega suhtlemist käsitlevate strateegiate arendamiseks ja tugevdamiseks võetakse lisameetmeid;

| 9. | eeldab, et amet esitab edusammude kohta põhjaliku aruande iga-aastases tegevusaruandes 2004. eelarveaasta kohta; |
| --- | --- |

9.

eeldab, et amet esitab edusammude kohta põhjaliku aruande iga-aastases tegevusaruandes 2004. eelarveaasta kohta;

Komisjonile ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 10. | meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist; |
| --- | --- |

10.

meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist;

| 11. | võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (6) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (7) |
| --- | --- |

11.

võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (6) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (7)

| 12. | kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:






  a) | jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas; |
| --- | --- | --- |

12.

kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:

a)

jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas;

| b) | hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel; |
| --- | --- |

b)

hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel;

| c) | määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel; |
| --- | --- |

c)

määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel;

| 13. | eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis; |
| --- | --- |

13.

eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis;

| 14. | kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele; |
| --- | --- |

14.

kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele;

| 15. | kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema






  a) | komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine, |
| --- | --- | --- |

15.

kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema

a)

komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine,

| b) | alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel, |
| --- | --- |

b)

alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel,

| c) | tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia; |
| --- | --- |

c)

tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia;

| 16. | rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet;

| 17. | eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlament palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu; |
| --- | --- |

17.

eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlament palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu;

Asutustele adresseeritud üldised punktid

| 18. | loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed; |
| --- | --- |

18.

loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed;

| 19. | kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne); |
| --- | --- |

19.

kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne);

| 20. | võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid;

| 21. | kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (8) |
| --- | --- |

21.

kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (8)

| 22. | eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus- ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust; |
| --- | --- |

22.

eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus- ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust;

| 23. | soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt; |
| --- | --- |

23.

soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt;

| 24. | palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega; |
| --- | --- |

24.

palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega;

| 25. | võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust; |
| --- | --- |

25.

võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust;

| 26. | võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli; |
| --- | --- |

26.

võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli;

| 27. | kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele; |
| --- | --- |

27.

kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele;

| 28. | kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire; |
| --- | --- |

28.

kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire;

Kontrollikojale ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 29. | tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik; |
| --- | --- |

29.

tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik;

| 30. | kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest; |
| --- | --- |

30.

kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest;

| 31. | kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast. |
| --- | --- |

31.

kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast.

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2004, lk 39.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 4.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

(5)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43, art 1a) ja art 4, lõige 2 ja art 4, lõige 3.

(6)  Nagu on sätestatud komisjoni teatise nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Ehitades meie ühist tulevikku, Laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid 2007-2013” lisas 1 (KOM(2004)0101, lk 38).

(7)  Vaata 2002. aasta eelarve täitmisele antud heakskiidu komisjoni järelraporti lisa (KOM(2004)0648, lk 108).

(8)  EÜT L 269, 5.10.2002, lk 15.

P6_TA(2005)0112

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Meresõiduohutuse Amet

1.

Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0218/2004 - C6-0237/2004 - 2004/2057(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos ameti vastustega; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos ameti vastustega; (1)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6855/2005 - C6-0065/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6855/2005 - C6-0065/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1644/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet, (3) eriti selle artiklit 19; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1644/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet, (3) eriti selle artiklit 19;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005);

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria).

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2004, lk 16.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 10.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

2.

Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0218/2004 - C6-0237/2004 - 2004/2057(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos ameti vastustega; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos ameti vastustega; (1)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6855/2005 - C6-0065/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6855/2005 - C6-0065/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1644/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2005, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet, (3) eriti selle artiklit 19; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1644/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2005, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet, (3) eriti selle artiklit 19;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005), ning arvestades järgmist: |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005), ning arvestades järgmist:

| A. | kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud eriaruandes, et ta sai piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanne on usaldusväärne ja selle aluseks olevad tehingud olid kogumis seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

A.

kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud eriaruandes, et ta sai piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanne on usaldusväärne ja selle aluseks olevad tehingud olid kogumis seaduslikud ja korrektsed;

| B. | Euroopa Parlament kasutab kooskõlas finantsmääruse artikliga 185 esimest korda oma pädevust anda heakskiit ameti tegevdirektori tegevusele seoses ameti 2003. eelarveaasta eelarve täitmisega, |
| --- | --- |

B.

Euroopa Parlament kasutab kooskõlas finantsmääruse artikliga 185 esimest korda oma pädevust anda heakskiit ameti tegevdirektori tegevusele seoses ameti 2003. eelarveaasta eelarve täitmisega,

| C. | Euroopa Parlament on ametiga selle suhte sisseseadmisel rahul, et Euroopa Parlamendi pädev komisjon sai ametilt taotletud teavet, ja loodab Euroopa Parlamendi pädevate komisjonide ja ameti vahel sisse seada tiheda koostöö; |
| --- | --- |

C.

Euroopa Parlament on ametiga selle suhte sisseseadmisel rahul, et Euroopa Parlamendi pädev komisjon sai ametilt taotletud teavet, ja loodab Euroopa Parlamendi pädevate komisjonide ja ameti vahel sisse seada tiheda koostöö;

| 1. | võtab ameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad:
  Tulude ja kulude aruanne 2003. eelarveaastaks






  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| | 2003 |
| Revenue |
| Commission subsidies | 2 630 |
| Other revenue | 2 |
| Total revenue (a) | 2 632 |
| Expenditure |
| Staff — Title I of the budget |
| Payments | 647 |
| Appropriations carried over | 66 |
| Administration — Title II of the budget |
| Payments | 238 |
| Appropriations carried over | 315 |
| Operating activities — Title III of the budget |
| Payments | 13 |
| Appropriations carried over | 155 |
| Total expenditure (b) | 1 434 |
| Outturn for the financial year (a - b) | 1 198 |
| NB: Totals may include differences due to rounding.

  Source: Data from the Agency. |

1.

võtab ameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad:

Tulude ja kulude aruanne 2003. eelarveaastaks

(tuhandetes eurodes)

2003

Revenue

Commission subsidies

2 630

Other revenue

2

Total revenue (a)

2 632

Expenditure

Staff — Title I of the budget

Payments

647

Appropriations carried over

66

Administration — Title II of the budget

Payments

238

Appropriations carried over

315

Operating activities — Title III of the budget

Payments

13

Appropriations carried over

155

Total expenditure (b)

1 434

Outturn for the financial year (a - b)

1 198

NB: Totals may include differences due to rounding.

Source: Data from the Agency.

| 2. | võtab teadmiseks kontrollikoja märkused seoses probleemidega, mis esinesid finantsmääruse järgimise osas (näiteks finantsjuhtimises osalejate ülesannete lahususe puudumine või viivitused raamatupidamisandmeid esitavate süsteemide valideerimisel); võtab samuti teadmiseks kontrollikoja järeldused seoses puudustega tööle võetud töötajate töötasu ja õiguste määramist käsitlevate eeskirjade kohaldamisel; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks kontrollikoja märkused seoses probleemidega, mis esinesid finantsmääruse järgimise osas (näiteks finantsjuhtimises osalejate ülesannete lahususe puudumine või viivitused raamatupidamisandmeid esitavate süsteemide valideerimisel); võtab samuti teadmiseks kontrollikoja järeldused seoses puudustega tööle võetud töötajate töötasu ja õiguste määramist käsitlevate eeskirjade kohaldamisel;

| 3. | võtab teadmiseks ameti vastused, milles on nimetatud kontrollikoja märkuste järgimiseks võetud meetmed; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks ameti vastused, milles on nimetatud kontrollikoja märkuste järgimiseks võetud meetmed;

| 4. | võtab seisukoha, et sellised puudused on suuresti seotud sellega, et amet oli käivitamisjärgus; kutsub ametit võtma vajaduse korral täiendavaid heastavad meetmeid, et järgida täielikult kontrollikoja märkuseid; |
| --- | --- |

4.

võtab seisukoha, et sellised puudused on suuresti seotud sellega, et amet oli käivitamisjärgus; kutsub ametit võtma vajaduse korral täiendavaid heastavad meetmeid, et järgida täielikult kontrollikoja märkuseid;

| 5. | avaldab kahetsust võrdõiguslikkust käsitleva kava puudumise üle ja eeldab, et amet töötab sellise kava kiiresti välja, et saada võrdseid võimalusi soodustavaks tööandjaks; eeldab, et amet ei käsitle võrdõiguslikkusega seotud küsimusi mitte ainult töölevõtmisel, vaid ka teeb sugudevahelise võrdõiguslikkuse edendamisel aktiivselt ja pikaajaliselt tööd; |
| --- | --- |

5.

avaldab kahetsust võrdõiguslikkust käsitleva kava puudumise üle ja eeldab, et amet töötab sellise kava kiiresti välja, et saada võrdseid võimalusi soodustavaks tööandjaks; eeldab, et amet ei käsitle võrdõiguslikkusega seotud küsimusi mitte ainult töölevõtmisel, vaid ka teeb sugudevahelise võrdõiguslikkuse edendamisel aktiivselt ja pikaajaliselt tööd;

| 6. | võtab teadmiseks, et amet äsja alustas oma tegevust ja võtab teadmiseks ameti tegevdirektori raskusi seoses võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõtte range rakendamisega personali töölevõtmisel; palub ametil enne 2005. aasta lõppu töötada välja ja rakendada Euroopa institutsioonides rakendatavale tegevuskavale sarnane positiivne tegevuskava ning teha täiendavaid jõupingutusi informatsiooni ja teavitamise valdkonnas, et julgustada naisi ameti töökohtadele kandideerima; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks, et amet äsja alustas oma tegevust ja võtab teadmiseks ameti tegevdirektori raskusi seoses võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõtte range rakendamisega personali töölevõtmisel; palub ametil enne 2005. aasta lõppu töötada välja ja rakendada Euroopa institutsioonides rakendatavale tegevuskavale sarnane positiivne tegevuskava ning teha täiendavaid jõupingutusi informatsiooni ja teavitamise valdkonnas, et julgustada naisi ameti töökohtadele kandideerima;

| 7. | tunneb kahetsust kommunikatsioonistrateegia puudumise üle, kuid näitab üles mõistvust, kuna amet oli käivitamisjärgus; |
| --- | --- |

7.

tunneb kahetsust kommunikatsioonistrateegia puudumise üle, kuid näitab üles mõistvust, kuna amet oli käivitamisjärgus;

| 8. | eeldab, et amet esitab edusammude kohta põhjaliku aruande iga-aastases tegevusaruandes 2004. eelarveaasta kohta; |
| --- | --- |

8.

eeldab, et amet esitab edusammude kohta põhjaliku aruande iga-aastases tegevusaruandes 2004. eelarveaasta kohta;

Komisjonile ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 9. | meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist; |
| --- | --- |

9.

meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist;

| 10. | võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (5) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (6) |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (5) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (6)

| 11. | kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:






  a) | jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas; |
| --- | --- | --- |

11.

kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:

a)

jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas;

| b) | hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel; |
| --- | --- |

b)

hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel;

| c) | määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel; |
| --- | --- |

c)

määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel;

| 12. | eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis; |
| --- | --- |

12.

eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis;

| 13. | kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele; |
| --- | --- |

13.

kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele;

| 14. | kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema






  a) | komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine, |
| --- | --- | --- |

14.

kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema

a)

komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine,

| b) | alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel, |
| --- | --- |

b)

alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel,

| c) | tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia; |
| --- | --- |

c)

tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia;

| 15. | rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet;

| 16. | eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlament palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu; |
| --- | --- |

16.

eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlament palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu;

Asutustele adresseeritud üldised punktid

| 17. | loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed; |
| --- | --- |

17.

loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed;

| 18. | kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne); |
| --- | --- |

18.

kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne);

| 19. | võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid; |
| --- | --- |

19.

võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid;

| 20. | kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (7) |
| --- | --- |

20.

kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (7)

| 21. | eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus- ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust; |
| --- | --- |

21.

eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus- ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust;

| 22. | soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt; |
| --- | --- |

22.

soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt;

| 23. | palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega; |
| --- | --- |

23.

palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega;

| 24. | võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust; |
| --- | --- |

24.

võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust;

| 25. | võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli; |
| --- | --- |

25.

võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli;

| 26. | kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele; |
| --- | --- |

26.

kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele;

| 27. | kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire; |
| --- | --- |

27.

kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire;

Kontrollikojale ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 28. | tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik; |
| --- | --- |

28.

tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik;

| 29. | kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest; |
| --- | --- |

29.

kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest;

| 30. | kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast. |
| --- | --- |

30.

kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast.

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2004, lk 16.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 10.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

(5)  Nagu on sätestatud komisjoni teatise nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Ehitades meie ühist tulevikku, Laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid 2007-2013” lisas 1 (KOM(2004)0101, lk 38).

(6)  Vaata 2002. aasta eelarve täitmisele antud heakskiidu komisjoni järelraporti lisa (KOM(2004)0648, lk 108).

(7)  EÜT L 269, 5.10.2002, lk 15.

P6_TA(2005)0113

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Lennundusohutusamet

1.

Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta Euroopa Lennundusohutusameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0219/2004 - C6-0238/2004 - 2004/2052(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Lennundusohutusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos ameti vastustega; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Lennundusohutusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos ameti vastustega; (1)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6863/2005 - C6-0064/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6863/2005 - C6-0064/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1643/2003, millega muudetakse tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist käsitlevat määrust (EÜ) nr 1592/2002, (3) eriti selle artiklit 49; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1643/2003, millega muudetakse tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist käsitlevat määrust (EÜ) nr 1592/2002, (3) eriti selle artiklit 49;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005);

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Lennundusohutusameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu Euroopa Lennundusohutusameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Euroopa Lennundusohutusameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon Euroopa Lennundusohutusameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning avaldada need tekstid Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria).

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2004, lk 9.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 7.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

2.

Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta Euroopa Lennundusohutusameti tegevdirektori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (N6-0219/2004 - C6-0238/2004 - 2004/2052(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Lennundusohutusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos ameti vastustega; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Lennundusohutusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta koos ameti vastustega; (1)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6863/2005 - C6-0064/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitust (6863/2005 - C6-0064/2005);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1643/2003, millega muudetakse tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist käsitlevat määrust (EÜ) nr 1592/2002, (3) eriti selle artiklit 49; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 185, ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1643/2003, millega muudetakse tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist käsitlevat määrust (EÜ) nr 1592/2002, (3) eriti selle artiklit 49;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (4) eriti selle artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 71 ning V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005), ning arvestades järgmist: |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0074/2005), ning arvestades järgmist:

| A. | kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud eriaruandes, et ta sai piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanne on usaldusväärne ja selle aluseks olevad tehingud olid kogumis seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

A.

kontrollikoda märkis oma eespool nimetatud eriaruandes, et ta sai piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanne on usaldusväärne ja selle aluseks olevad tehingud olid kogumis seaduslikud ja korrektsed;

| B. | Euroopa Parlament kasutab kooskõlas finantsmääruse artikliga 185 esimest korda oma pädevust anda heakskiit ameti tegevdirektori tegevusele seoses ameti 2003. eelarveaasta eelarve täitmisega, |
| --- | --- |

B.

Euroopa Parlament kasutab kooskõlas finantsmääruse artikliga 185 esimest korda oma pädevust anda heakskiit ameti tegevdirektori tegevusele seoses ameti 2003. eelarveaasta eelarve täitmisega,

| C. | Euroopa Parlament on ametiga selle suhte sisseseadmisel rahul, et Euroopa Parlamendi pädev komisjon sai ametilt taotletud teavet, ja loodab Euroopa Parlamendi pädevate komisjonide ja ameti vahel sisse seada tiheda koostöö; |
| --- | --- |

C.

Euroopa Parlament on ametiga selle suhte sisseseadmisel rahul, et Euroopa Parlamendi pädev komisjon sai ametilt taotletud teavet, ja loodab Euroopa Parlamendi pädevate komisjonide ja ameti vahel sisse seada tiheda koostöö;

| 1. | võtab ameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad:
  Tulude ja kulude aruanne 2003. eelarveaastaks






  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| | 2003 |
| Revenue |
| Commission subsidies | 3 725 |
| Total revenue (a) | 3 725 |
| Expenditure |
| Staff — Title I of the budget |
| Payments | 680 |
| Appropriations carried over | 27 |
| Administration — Title II of the budget |
| Payments | 153 |
| Appropriations carried over | 396 |
| Operating activities — Title III of the budget |
| Payments | 197 |
| Appropriations carried over | 2 486 |
| Total expenditure (b) | 3 939 |
| Outturn for the financial year (a - b) | - 214 |
| Source: Data from the Agency. |

1.

võtab ameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande osas teadmiseks järgmised arvnäitajad:

Tulude ja kulude aruanne 2003. eelarveaastaks

(tuhandetes eurodes)

2003

Revenue

Commission subsidies

3 725

Total revenue (a)

3 725

Expenditure

Staff — Title I of the budget

Payments

680

Appropriations carried over

27

Administration — Title II of the budget

Payments

153

Appropriations carried over

396

Operating activities — Title III of the budget

Payments

197

Appropriations carried over

2 486

Total expenditure (b)

3 939

Outturn for the financial year (a - b)

- 214

Source: Data from the Agency.

| 2. | võtab teadmiseks kontrollikoja märkused seoses probleemidega, mis esinesid finantsmääruse järgimise osas (näiteks finantsjuhtimises osalejate ülesannete lahususe puudumine või viivitused raamatupidamisandmeid esitavate süsteemide valideerimisel); võtab samuti teadmiseks kontrollikoja järeldused seoses puudustega tööle võetud töötajate töötasu ja õiguste määramist käsitlevate eeskirjade kohaldamisel; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks kontrollikoja märkused seoses probleemidega, mis esinesid finantsmääruse järgimise osas (näiteks finantsjuhtimises osalejate ülesannete lahususe puudumine või viivitused raamatupidamisandmeid esitavate süsteemide valideerimisel); võtab samuti teadmiseks kontrollikoja järeldused seoses puudustega tööle võetud töötajate töötasu ja õiguste määramist käsitlevate eeskirjade kohaldamisel;

| 3. | võtab teadmiseks ameti vastused, milles on nimetatud kontrollikoja märkuste järgimiseks võetud meetmed; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks ameti vastused, milles on nimetatud kontrollikoja märkuste järgimiseks võetud meetmed;

| 4. | võtab seisukoha, et sellised puudused on suuresti seotud sellega, et amet oli käivitamisjärgus; kutsub ametit võtma vajaduse korral täiendavaid heastavad meetmeid, et järgida täielikult kontrollikoja märkuseid; |
| --- | --- |

4.

võtab seisukoha, et sellised puudused on suuresti seotud sellega, et amet oli käivitamisjärgus; kutsub ametit võtma vajaduse korral täiendavaid heastavad meetmeid, et järgida täielikult kontrollikoja märkuseid;

| 5. | avaldab kahetsust võrdõiguslikkust käsitleva kava puudumise üle ja eeldab, et amet töötab sellise kava kiiresti välja, et saada võrdseid võimalusi soodustavaks tööandjaks; eeldab, et amet ei käsitle võrdõiguslikkusega seotud küsimusi mitte ainult töölevõtmisel, vaid ka teeb sugudevahelise võrdõiguslikkuse edendamisel aktiivselt ja pikaajaliselt tööd; |
| --- | --- |

5.

avaldab kahetsust võrdõiguslikkust käsitleva kava puudumise üle ja eeldab, et amet töötab sellise kava kiiresti välja, et saada võrdseid võimalusi soodustavaks tööandjaks; eeldab, et amet ei käsitle võrdõiguslikkusega seotud küsimusi mitte ainult töölevõtmisel, vaid ka teeb sugudevahelise võrdõiguslikkuse edendamisel aktiivselt ja pikaajaliselt tööd;

| 6. | võtab teadmiseks, et amet äsja alustas oma tegevust ja võtab teadmiseks ameti tegevdirektori raskusi seoses võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõtte range rakendamisega personali töölevõtmisel; palub ametil enne 2005. aasta lõppu töötada välja ja rakendada Euroopa institutsioonides rakendatavale tegevuskavale sarnane positiivne tegevuskava ning teha täiendavaid jõupingutusi informatsiooni ja teavitamise valdkonnas, et julgustada naisi ameti töökohtadele kandideerima; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks, et amet äsja alustas oma tegevust ja võtab teadmiseks ameti tegevdirektori raskusi seoses võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõtte range rakendamisega personali töölevõtmisel; palub ametil enne 2005. aasta lõppu töötada välja ja rakendada Euroopa institutsioonides rakendatavale tegevuskavale sarnane positiivne tegevuskava ning teha täiendavaid jõupingutusi informatsiooni ja teavitamise valdkonnas, et julgustada naisi ameti töökohtadele kandideerima;

| 7. | tervitab ameti kavasid parendada oma kodanikega suhtlemise strateegiat ja loodab eeloleval aastal näha sellesuunaliste täiendavate meetmete võtmist; |
| --- | --- |

7.

tervitab ameti kavasid parendada oma kodanikega suhtlemise strateegiat ja loodab eeloleval aastal näha sellesuunaliste täiendavate meetmete võtmist;

| 8. | eeldab, et amet esitab edusammude kohta põhjaliku aruande iga-aastases tegevusaruandes 2004. eelarveaasta kohta; |
| --- | --- |

8.

eeldab, et amet esitab edusammude kohta põhjaliku aruande iga-aastases tegevusaruandes 2004. eelarveaasta kohta;

Komisjonile ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 9. | meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist; |
| --- | --- |

9.

meenutab Euroopa Parlamendi seisukohta, et kuigi Euroopa Parlament toetas komisjoni jõupingutusi luua vähemalt tulevaste “reguleerivate” asutuste jaoks piiratud arv mudeleid, võttis Euroopa Parlament seisukoha, et praeguste ja tulevaste asutuste struktuuri tuleks institutsioonidevahelisel tasandil põhjalikumalt kaaluda; rõhutab ka seda, et enne kui komisjon määratleb reguleerivate asutuste kasutamise üldtingimused, tuleks institutsioonidevahelises kokkuleppes selgelt määratleda ühised suunised; see peaks toimuma enne asutuste struktuuri jaoks ühtlustatud raamistiku loomist;

| 10. | võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (5) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (6) |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks komisjoni seisukoha (5) seoses ülesannete täitmise vastutuse delegeerimisega organitele, sealhulgas asutustele, v.a komisjoni tuumasutused; võtab seisukoha, et see ei lahenda Euroopa Parlamendi üleskutset kaaluda põhjalikult institutsioonidevahelisel tasandil olemasolevate asutuste struktuuri; kutsub seetõttu komisjoni esitama selgitusi selle punkti ja tulevase üldise institutsioonidevahelise kokkuleppe osas, mis on seotud finantsperspektiivi raames või sellega samaaegselt loodava uue korraga; (6)

| 11. | kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:






  a) | jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas; |
| --- | --- | --- |

11.

kutsub komisjoni korraldama ja läbi viima keskmise tähtajaga (s.t tavaliselt kolme aasta pikkust) üksikute asutuste kohta läbiviidud hinnangute valdkondadevahelist analüüsi, et:

a)

jõuda järeldustele asutuse tegevuse sidususe osas ELi poliitikaga üldiselt ning asutuste ja komisjoni talituste vahel olemasoleva või loodava koostoime osas ning nendevahelise kattumise vältimise osas;

| b) | hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel; |
| --- | --- |

b)

hinnata asutuste tegevuse laiemat Euroopa lisandväärtust vastavas tegevusvaldkonnas ja asutuse mudeli asjakohasust, tõhusust ja tulemuslikkust ELi poliitikate elluviimisel või nende toetamisel;

| c) | määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel; |
| --- | --- |

c)

määrata kindlaks ja suurendada asutuste tegevuse mõju seoses Euroopa Liidu kodanikele lähemale, juurdepääsetavamaks ja nähtavamaks muutmisel;

| 12. | eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis; |
| --- | --- |

12.

eeldab, et selline üldine analüüs on kättesaadav 2005. aasta lõpuks, et hõlmata kolme aasta pikkust ajavahemikku alates uue finantsmääruse ja sellele järgneva uue raamistiku kehtestamisest asutuste süsteemis;

| 13. | kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele; |
| --- | --- |

13.

kutsub asutusi sellises protsessis aktiivselt osalema ja tegema koostööd komisjoniga, andes oma vajaliku panuse küsimustes, mille osas nad tunnevad, et need on nende toimimise, ülesande, volituse ja vajaduste jaoks oluline, samuti mistahes muudes küsimustes, mis võiksid aidata tõhustada tervet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, eesmärgiga aidata kaasa selle protsessi edule ning tõsta asutuste vastutavust ja läbipaistvust; kutsub asutusi üles esitama sellist panust ka oma pädevatele parlamendikomisjonidele;

| 14. | kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema






  a) | komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine, |
| --- | --- | --- |

14.

kutsub komisjoni samal ajal hiljemalt 2005. aasta lõpuks esitama ettepanekud muudatuste tegemiseks olemasolevate asutuste asutamisdokumentidesse eesmärgiga optimeerida muuhulgas suhteid asutustega; selliste ettepanekute eesmärk peaks olema

a)

komisjoni ja asutuste vahelise suhtlemise suurendamine,

| b) | alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel, |
| --- | --- |

b)

alustada või laiendada koostööd hõlmatavate vajaduste ja eesmärkide, saavutatavate tulemuste ja nende saavutamise strateegia määratlemisel, samuti seire- ja hindamisstandardite kehtestamisel,

| c) | tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia; |
| --- | --- |

c)

tõhustada tulemuste saavutamiseks täiendavaid meetmeid, vajalike vahendite paremat korraldamist ja nende tõhusat jaotamist, koostada nende tulemuste levitamiseks asutuse kommunikatsioonistrateegia;

| 15. | rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et enne uue asutuse loomise ettepaneku otsuse vastuvõtmist peab komisjon tegema range hinnangu nimetatud asutuse vajaduse ja tegevuse lisandväärtuse kohta, võttes arvesse olemasolevaid struktuure, lähimuspõhimõtet, eelarve ranguse põhimõtet ja menetluste lihtsustamise põhimõtet;

| 16. | eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlament palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu; |
| --- | --- |

16.

eeldab komisjonilt asutuste personalipoliitikat käsitlevate suuniste kiiret esitamist, mille Euroopa Parlament palus komisjonil esitada enne 2005. aasta eelarvemenetluse lõppu;

Asutustele adresseeritud üldised punktid

| 17. | loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed; |
| --- | --- |

17.

loodab alates nüüdsest saada igalt asutuselt aruannet, milles on esitatud kokkuvõtlik teave siseaudiitori poolt läbi viidud auditi kohta, tehtud soovitused ja nende soovituste osas kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõikega 5 võetud meetmed;

| 18. | kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne); |
| --- | --- |

18.

kutsub asutusi tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et kohaldada nõuetekohaselt ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi seoses nende töötajatega (töölevõtmise kord ja sellega seoses tehtavad asjakohased otsused, isikutoimikud, töötasu ja muude toetuste arvutamine, edutamise kord, vabade ametikohtade osakaal, soolise võrdõiguslikkuse kvoodid jne);

| 19. | võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid; |
| --- | --- |

19.

võtab teadmiseks, et üldiselt näitab mees- ja naistöötajate osakaal asutuste töötajate üldkoosseisus seda, et meeste ja naiste osas puudub tasakaal; avaldab kahetsust, et mehed moodustavad umbes ühe kolmandiku töötajatest ja et nende osakaal kõrge palgaastmega ametikohtadel on liiga suur, samas kui naiste arv on üldjuhul liiga suur madala palgaastmega ametikohtadel; eeldab, et asutused võtavad selle olukorra parandamiseks koheseid ja tõhusaid meetmeid;

| 20. | kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (7) |
| --- | --- |

20.

kutsub asutusi üles tagama, et nende personalipoliitikasse viiakse sisse kõik asjaomased sätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivist 2002/73/EÜ millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega; (7)

| 21. | eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus- ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust; |
| --- | --- |

21.

eeldab, et asutused täidavad vastusena kontrollikoja asjakohastele märkustele täielikult finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtteid, eriti ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid; palub nendel asutustel, mis ei ole seda veel teinud, täita raamatupidamisküsimuste osas finantsmääruse nõudeid ja tugevdada veelgi sisehaldus- ja kontrolliga seotud korda eesmärgiga tõsta vastutavust ja läbipaistvust ja suurendada Euroopa lisandväärtust;

| 22. | soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt; |
| --- | --- |

22.

soovitab asutustel, eriti nendel, mille tegevusel on kokkupuutepunkte teiste asutuste tegevuse või missiooniga, tugevdada oma koostööd ja seeläbi luua uued võimalused koostoime edendamiseks; kutsub asutusi võimaluse korral sellist koostööd erikokkulepete kaudu vormistama (ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, otsused ühise planeerimise kohta ja tegevused/programmid, millel on täiendav väärtus), et tagada see, et töö ei kattuks, et iga asutuse panus oleks selgelt määratletud ja et ühiste jõupingutuste tulemus viiks töö lisandväärtuse ja mõju maksimumini; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selles küsimuses korrapäraselt;

| 23. | palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega; |
| --- | --- |

23.

palub asutustel pöörata erilist tähelepanu lepingute sõlmimise ja haldamise korrale; kutsub neid üles võtma oma haldusstruktuuride osas asjakohaseid meetmeid, et tugevdada sisekontrolli korda, selle kanaleid ja juhtimist; võtab seisukoha, et sellised meetmed võivad juhul, kui see on vajalik ja teostatav, hõlmata eriüksuste loomist, mille ülesandeks on riskianalüüsi põhjal nõu andmine selles osas, kuidas valmistada ette hankelepingu sõlmimise kord, tagada seire ja rakendada vajaduse korral järelmeetmeid; palub komisjonil ja kontrollikojal selles küsimuses tugevdada koostööd asutustega;

| 24. | võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust; |
| --- | --- |

24.

võtab teadmiseks raskused, millele osutasid mõned asutuste direktorid, eriti “vastloodud” asutustes, seoses finantsmääruses sätestatud aruannete esitamise graafiku ja tähtaegade järgimisega; kutsub asutuste direktoreid 2005. aastal toimuvat finantsmääruse läbivaatamist silmas pidades teavitama eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni seni esinenud raskustest, et neid oleks võimalik kaaluda finantsmääruse läbivaatamise käigus; eeldab, et direktorid teevad tähtaegade osas konkreetseid alternatiivseid ettepanekuid, mis võiksid nende toimimise tingimustele kõige paremini sobida, kuid mis võtaksid samas arvesse asutustele finantsmääruses sätestatud aruandluskohustust;

| 25. | võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli; |
| --- | --- |

25.

võtab teadmiseks asutuste direktorite positiivse reaktsiooni eelarve täitmisele heakskiidu andmise ettevalmistamise eest vastutava parlamendikomisjoni üleskutsele luua täpsem kommunikatsioonisüsteem, eriti seoses asutuste aruandluskohustusega seotud dokumentide edastamisega nimetatud komisjonile; võtab seisukoha, et sellise suhtlemise parem korraldamine tugevdab selle komisjoni koostööd asutustega ja tõhustab demokraatlikku kontrolli;

| 26. | kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele; |
| --- | --- |

26.

kutsub asutuste direktoreid alates nüüdsest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite poolt allkirjastatavate deklaratsioonidele;

| 27. | kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire; |
| --- | --- |

27.

kutsub asutusi töötama välja üldist kommunikatsioonistrateegiat, mis võtab arvesse vajadust muuta asutuste töö tulemused lisaks institutsioonidele, liikmesriikide pädevatele talitustele, spetsialistidele, partneritele või konkreetsetele abisaajatele sobival kujul kättesaadavaks ka üldisele avalikkusele; kutsub asutusi sellise strateegia väljatöötamist silmas pidades tõhustama koostööd ja vahetama teavet selle eesmärgi saavutamisele suunatud parimate tavade osas; eeldab, et asutused teavitavad Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone nõuetekohaselt enne järgmist eelarve täitmisele heakskiidu andmist sellise strateegia koostamisel tehtud edusammudest, et tagada nende tegevuste tõhus ja õigeaegne seire;

Kontrollikojale ja asutustele adresseeritud üldised punktid

| 28. | tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik; |
| --- | --- |

28.

tervitab kontrollikoja algatust lisada asutusi käsitlevatele eriaruannetele tabel, milles esitatakse kokkuvõtlik teave konkreetse asutuse pädevuse, valitsemistavade, olemasolevate ressursside ja toodete/tulemuste kohta; võtab seisukoha, et see suurendab nende ühenduse asutuste töö selgust ja läbipaistvust, olles samal ajal vajaduse korral võrdlusaluseks, eesmärgiga aidata luua asutuste jaoks Euroopa Parlamendi poolt soovitud ühtlustatud raamistik;

| 29. | kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest; |
| --- | --- |

29.

kutsub kontrollikoda ja asutusi tugevdama koostööd, et tõhustada kõikide eelarve- ja finantsküsimuste usaldusväärse juhtimise korda ja tehnilisi vahendeid, eesmärgiga luua metodoloogia, mis valmistaks ette pinnase positiivseks eelarve täitmise heakskiidu andmiseks juba alates protsessi algusest; eeldab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse korrapäraselt tehtud edusammudest ja parimate tavade rakendamisest;

| 30. | kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast. |
| --- | --- |

30.

kutsub kontrollikoda ja asutusi suurendama kontrollikoja lõplikule aruandele eelneva kahepoolse menetluse (procédure contradictoire) läbipaistvust selleks, et vältida vastuolusid või ebaselgust, mis võiks seada ohtu kogu tegevuse usaldusväärsuse; kutsub kontrollikoda ja komisjoni sellega seoses välja pakkuma mõistliku viisi, kuidas ajakohastada teavet tehtud edusammude ja/või tuvastatud probleemide kohta alates hetkest, mil kontrollikoja ettevalmistusaruannet esimest korda arutatakse, kuni ajani, mil võetakse vastu otsus eelarve täitmisle heakskiidu andmise või mitteandmise kohta, et anda kõige täpsem pilt asutuste olukorrast.

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2004, lk 9.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 7.

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

(5)  Nagu on sätestatud komisjoni teatise nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Ehitades meie ühist tulevikku, Laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid 2007-2013” lisas 1 (KOM(2004)0101, lk 38).

(6)  Vaata 2002. aasta eelarve täitmisele antud heakskiidu komisjoni järelraporti lisa (KOM(2004)0648, lk 108).

(7)  EÜT L 269, 5.10.2002, lk 15.

P6_TA(2005)0114

2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: kuues, seitsmes, kaheksas ja üheksas Euroopa Arengufond

1.

Euroopa Parlamendi otsus heakskiidu andmise kohta komisjoni tegevusele kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004 - 2004/2049(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet 2002. aasta üldeelarve täitmise aruande kinnitamise järelmeetmete kohta (KOM(2004)0648 - C6-0126/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet 2002. aasta üldeelarve täitmise aruande kinnitamise järelmeetmete kohta (KOM(2004)0648 - C6-0126/2004);

| — | võttes arvesse 6., 7., 8. ja 9. Euroopa Arengufondi 2003. eelarveaasta bilansse ja finantsaruandeid (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6., 7., 8. ja 9. Euroopa Arengufondi 2003. eelarveaasta bilansse ja finantsaruandeid (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004);

| — | võttes arvesse 6., 7., 8. ja 9. Euroopa Arengufondi 2003. aasta finantsjuhtimise aruannet (SEK(2004)1271); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6., 7., 8. ja 9. Euroopa Arengufondi 2003. aasta finantsjuhtimise aruannet (SEK(2004)1271);

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi tegevuse kohta 2003. eelarveaastal koos asutuste vastustega (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi tegevuse kohta 2003. eelarveaastal koos asutuste vastustega (1);

| — | võttes arvesse kontrollikoja kinnitavat avaldust Euroopa Arengufondide kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja kinnitavat avaldust Euroopa Arengufondide kohta (2);

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusi (6865/2005 - C6-0078/2005, 6866/2005 - C6-0079/2005, 6867/2005 - C6-0080/2005, 6868/2005 - C6-0081/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusi (6865/2005 - C6-0078/2005, 6866/2005 - C6-0079/2005, 6867/2005 - C6-0080/2005, 6868/2005 - C6-0081/2005);

| — | võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 20. detsembri 1995. aasta sisekokkuleppe artiklit 33 neljanda AKV-EÜ konventsiooni teise finantsprotokolli kohase ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 20. detsembri 1995. aasta sisekokkuleppe artiklit 33 neljanda AKV-EÜ konventsiooni teise finantsprotokolli kohase ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta (3);

| — | võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. septembri 2000. aasta sisekokkuleppe artiklit 32 ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu (allkirjastati Cotonous (Benin) 23. juunil 2000) finantsprotokolli raames, ning rahalise abi eraldamise kohta ülemeremaadele ja territooriumidele, mille suhtes kehtib EÜ asutamislepingu neljas osa (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. septembri 2000. aasta sisekokkuleppe artiklit 32 ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu (allkirjastati Cotonous (Benin) 23. juunil 2000) finantsprotokolli raames, ning rahalise abi eraldamise kohta ülemeremaadele ja territooriumidele, mille suhtes kehtib EÜ asutamislepingu neljas osa (4);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 276;

| — | võttes arvesse 16. juuni 1998. aasta finantsmääruse, mida kohaldatakse neljanda AKV-EÜ konventsiooni (5) kohase arengu rahastamisalase koostöö suhtes, artiklit 74; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. juuni 1998. aasta finantsmääruse, mida kohaldatakse neljanda AKV-EÜ konventsiooni (5) kohase arengu rahastamisalase koostöö suhtes, artiklit 74;

| — | võttes arvesse 27. märtsi 2003. aasta finantsmääruse, mida kohaldatakse 9. Euroopa Arengufondi suhtes (6), artiklit 119; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. märtsi 2003. aasta finantsmääruse, mida kohaldatakse 9. Euroopa Arengufondi suhtes (6), artiklit 119;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 70, artikli 71 kolmandat taanet ja V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 70, artikli 71 kolmandat taanet ja V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning arengu- ja koostöökomisjoni arvamust (A6-0069/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning arengu- ja koostöökomisjoni arvamust (A6-0069/2005);

| A. | arvestades, et oma kinnitavas avalduses Euroopa Arengufondide kohta järeldab kontrollikoda, et kui teatavad erandid välja arvata, kajastavad 2003. aasta eelarveaasta finantsaruanded õigesti eelarveaasta tulusid ja kulusid ning majanduslikku olukorda aasta lõpus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et oma kinnitavas avalduses Euroopa Arengufondide kohta järeldab kontrollikoda, et kui teatavad erandid välja arvata, kajastavad 2003. aasta eelarveaasta finantsaruanded õigesti eelarveaasta tulusid ja kulusid ning majanduslikku olukorda aasta lõpus;

| B. | arvestades, et kontrollikoja järeldus aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrakohasuse kohta põhineb muu hulgas tehingute valimi auditil; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kontrollikoja järeldus aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrakohasuse kohta põhineb muu hulgas tehingute valimi auditil;

| C. | arvestades, et kontrollikoda on kontrollitud dokumentide alusel seisukohal, et finantsaruannetes esitatud tulud ning EAFide kulukohustusteks ja makseteks eraldatud summad on tervikuna vaadelduna seaduslikud ja korrakohased; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kontrollikoda on kontrollitud dokumentide alusel seisukohal, et finantsaruannetes esitatud tulud ning EAFide kulukohustusteks ja makseteks eraldatud summad on tervikuna vaadelduna seaduslikud ja korrakohased;

| 1. | annab heakskiidu komisjoni tegevusele kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

annab heakskiidu komisjoni tegevusele kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel;

| 2. | esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

esitab oma kommentaarid kaasnevas resolutsioonis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale ja Euroopa Investeerimispangale ning korraldada nende tekstide avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja kaasnev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale ja Euroopa Investeerimispangale ning korraldada nende tekstide avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria).

---

(1)  ELT C 293, 30.11.2004, lk 315.

(2)  ELT C 293, 30.11.2004, lk 327.

(3)  EÜT L 156, 29.5.1998, lk 108.

(4)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 355.

(5)  EÜT L 191, 7.7.1998, lk 53.

(6)  ELT L 83, 1.4.2003, lk 1.

2.

Euroopa Parlamendi otsus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi 2003. eelarveaasta kontode sulgemise kohta (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004 - 2004/2049(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet 2002. aasta üldeelarve täitmise aruande kinnitamise järelmeetmete kohta (KOM(2004)0648 - C6-0126/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet 2002. aasta üldeelarve täitmise aruande kinnitamise järelmeetmete kohta (KOM(2004)0648 - C6-0126/2004);

| — | võttes arvesse 6., 7., 8. ja 9. Euroopa Arengufondi 2003. eelarveaasta bilansse ja finantsaruandeid (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6., 7., 8. ja 9. Euroopa Arengufondi 2003. eelarveaasta bilansse ja finantsaruandeid (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004);

| — | võttes arvesse 6., 7., 8. ja 9. Euroopa Arengufondi 2003. aasta finantsjuhtimise aruannet (SEK(2004)1271); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6., 7., 8. ja 9. Euroopa Arengufondi 2003. aasta finantsjuhtimise aruannet (SEK(2004)1271);

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi tegevuse kohta 2003. eelarveaastal koos asutuste vastustega (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi tegevuse kohta 2003. eelarveaastal koos asutuste vastustega (1);

| — | võttes arvesse kontrollikoja kinnitavat avaldust Euroopa Arengufondide kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja kinnitavat avaldust Euroopa Arengufondide kohta (2);

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusi (6865/2005 - C6-0078/2005, 6866/2005 - C6-0079/2005, 6867/2005 - C6-0080/2005, 6868/2005 - C6-0081/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusi (6865/2005 - C6-0078/2005, 6866/2005 - C6-0079/2005, 6867/2005 - C6-0080/2005, 6868/2005 - C6-0081/2005);

| — | võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 20. detsembri 1995. aasta sisekokkuleppe artiklit 33 neljanda AKV-EÜ konventsiooni teise finantsprotokolli kohase ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 20. detsembri 1995. aasta sisekokkuleppe artiklit 33 neljanda AKV-EÜ konventsiooni teise finantsprotokolli kohase ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta (3);

| — | võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. septembri 2000. aasta sisekokkuleppe artiklit 32 ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu (allkirjastati Cotonous (Benin) 23. juunil 2000) finantsprotokolli raames, ning rahalise abi eraldamise kohta ülemeremaadele ja territooriumidele, mille suhtes kehtib EÜ asutamislepingu neljas osa (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. septembri 2000. aasta sisekokkuleppe artiklit 32 ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu (allkirjastati Cotonous (Benin) 23. juunil 2000) finantsprotokolli raames, ning rahalise abi eraldamise kohta ülemeremaadele ja territooriumidele, mille suhtes kehtib EÜ asutamislepingu neljas osa (4);

| — | võttes arvesse 16. juuni 1998. aasta finantsmääruse, mida kohaldatakse neljanda AKV-EÜ konventsiooni (5) kohase arengu rahastamisalase koostöö suhtes, artiklit 74; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. juuni 1998. aasta finantsmääruse, mida kohaldatakse neljanda AKV-EÜ konventsiooni (5) kohase arengu rahastamisalase koostöö suhtes, artiklit 74;

| — | võttes arvesse 27. märtsi 2003. aasta finantsmääruse, mida kohaldatakse 9. Euroopa Arengufondi suhtes (6), artiklit 119; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. märtsi 2003. aasta finantsmääruse, mida kohaldatakse 9. Euroopa Arengufondi suhtes (6), artiklit 119;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 70, artikli 71 kolmandat taanet ja V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 70, artikli 71 kolmandat taanet ja V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning arengu- ja koostöökomisjoni arvamust (A6-0069/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning arengu- ja koostöökomisjoni arvamust (A6-0069/2005);

| 1. | võtab teadmiseks, et kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi rahaline olukord seisuga 31. detsember 2003 oli järgmine:
  EAFi vahendite kumulatiivne kasutamine seisuga 31. detsember 2003


















  (miljonit eurot) |
| --- | --- |
| | Olukord 2002. a lõpus | Eelarve täitmine 2003. eelarveaastal | Olukord 2003. a lõpus |
| | Kogusumma | Täitmise määr (7) | 6. EAF | 7. EAF | 8. EAF (8) | 9. EAF (9) | Kogusumma (9) | 6. EAF | 7. EAF | 8. EAF (8) | 9. EAF (9) | Kogusumma (9) | Täitmise määr (7) |
| A - VAHENDID (4)
   (10) | 32 840,4 | | -357,5 | -585,6 | -1 736,7 | 15 493,1 | 12 813,3 | 7 471,6 | 10 926,1 | 11 762,9 | 15 493,1 | 45 653,7 | |
| B - KASUTAMINE |
| 1. Rahalised kohustused | 29 921,2 | 91,1% | -13,1 | -2,6 | 255,1 | 3 522,4 | 3 761,8 | 7 471,6 | 10 926,1 | 11 762,9 | 3 522,4 | 33 683,0 | 73,8% |
| 2. | Eraldiseisvad õiguslikud kohustused |

1.

võtab teadmiseks, et kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi rahaline olukord seisuga 31. detsember 2003 oli järgmine:

EAFi vahendite kumulatiivne kasutamine seisuga 31. detsember 2003

(miljonit eurot)

Olukord 2002. a lõpus

Eelarve täitmine 2003. eelarveaastal

Olukord 2003. a lõpus

Kogusumma

Täitmise määr (7)

6. EAF

7. EAF

8. EAF (8)

9. EAF (9)

Kogusumma (9)

6. EAF

7. EAF

8. EAF (8)

9. EAF (9)

Kogusumma (9)

Täitmise määr (7)

A - VAHENDID (4)
   (10)

32 840,4

-357,5

-585,6

-1 736,7

15 493,1

12 813,3

7 471,6

10 926,1

11 762,9

15 493,1

45 653,7

B - KASUTAMINE

1. Rahalised kohustused

29 921,2

91,1%

-13,1

-2,6

255,1

3 522,4

3 761,8

7 471,6

10 926,1

11 762,9

3 522,4

33 683,0

73,8%

2.

Eraldiseisvad õiguslikud kohustused

24 824,2

75,6%

30,7

311,7

1 406,6

1 133,7

2 882,7

7 349,6

10 297,1

8 926,5

1 133,7

27 706,9

60,7%

3. Maksed (11)

21 536,4

65,6%

47,0

486,2

1 559,6

281,7

2 374,5

7 282,1

9 718,6

6 628,5

281,7

23 910,9

52,4%

| C | - TASUMATA MAKSED
  (B1-B3) |
| --- | --- |

C

(B1-B3)

8 384,8

25,5%

189,5

1 207,5

5 134,4

3 240,7

9 772,1

21,4%

| D | - OLEMASOLEV SALDO
  (A-B1) |
| --- | --- |

D

(A-B1)

2 919,2

8,9%

0,0

0,0

0,0

11 970,7

11 970,7

26,2%

Allikas: kontrollikoda, 2003. eelarveaasta aruanne, lk 403.

| 2. | kiidab heaks kontode sulgemise kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi 2003. eelarveaasta tegevuse osas; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks kontode sulgemise kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi 2003. eelarveaasta tegevuse osas;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus komisjonile, nõukogule, kontrollikojale ja Euroopa Investeerimispangale ning korraldada nende tekstide avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria). |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus komisjonile, nõukogule, kontrollikojale ja Euroopa Investeerimispangale ning korraldada nende tekstide avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria).

---

(1)  ELT C 293, 30.11.2004, lk 315.

(2)  ELT C 293, 30.11.2004, lk 327.

(3)  EÜT L 156, 29.5.1998, lk 108.

(4)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 355.

(5)  EÜT L 191, 7.7.1998, lk 53.

(6)  ELT L 83, 1.4.2003, lk 1.

(7)  Protsendina vahenditest.

(8)  Sh 732,9 miljonit eurot rahaliste kohustustena, 347,4 miljonit eurot eraldiseisvate õiguslike kohustustena ja 97,7 miljonit eurot maksetena Cotonou lepingu ennetähtaegse rakendamise eest.

(9)  NB: hõlbustamaks võrdlust eelmiste aastatega, sisaldavad need arvnäitajad toiminguid, mida nüüd haldab iseseisvalt EIP (eraldatud: 2 245 miljonit eurot, rahalised kohustused: 366 miljonit eurot, eraldiseisvad õiguslikud kohustused 140 miljonit eurot, maksed: 4 miljonit eurot).

(10)  Esialgsed eraldised 6., 7., 8. ja 9. EAFile, intress, mitmesugused vahendid ja ümberpaigutamised eelnevatest EAFidest.

(11)  Sh Stabexi ümberpaigutamised (7. EAF: 104 miljonit eurot, 8. EAF: 87 miljonit eurot, kokku 191 miljonit eurot).

3.

Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab kommentaare, mis kaasnevad otsusega heakskiidu andmise kohta komisjoni tegevusele kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004 - 2004/2049(DEC))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet 2002. aasta üldeelarve täitmise aruande kinnitamise järelmeetmete kohta (KOM(2004)0648 - C6-0126/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet 2002. aasta üldeelarve täitmise aruande kinnitamise järelmeetmete kohta (KOM(2004)0648 - C6-0126/2004);

| — | võttes arvesse 6., 7., 8. ja 9. Euroopa Arengufondi 2003. eelarveaasta bilansse ja finantsaruandeid (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6., 7., 8. ja 9. Euroopa Arengufondi 2003. eelarveaasta bilansse ja finantsaruandeid (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004);

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi tegevuse kohta 2003. aastal koos asutuste vastustega (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi tegevuse kohta 2003. aastal koos asutuste vastustega (1);

| — | võttes arvesse kontrollikoja kinnitavat avaldust Euroopa Arengufondide kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja kinnitavat avaldust Euroopa Arengufondide kohta (2);

| — | võttes arvesse 1. märtsi 2001. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa Ühenduse arengupoliitika kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. märtsi 2001. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa Ühenduse arengupoliitika kohta (3);

| — | võttes arvesse 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile meie ühise tuleviku ülesehitamise kohta; laienenud liidu poliitilised väljakutsed ja eelarvevahendid 2007-2013 (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile meie ühise tuleviku ülesehitamise kohta; laienenud liidu poliitilised väljakutsed ja eelarvevahendid 2007-2013 (4);

| — | võttes arvesse koostöötalituse EuropeAid iga-aastast tegevusaruannet 2003. aasta kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostöötalituse EuropeAid iga-aastast tegevusaruannet 2003. aasta kohta;

| — | võttes arvesse 2004. aasta aastaaruannet komisjonilt nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa Ühenduse arengupoliitika ja välisabi kohta (KOM(2004)0536); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2004. aasta aastaaruannet komisjonilt nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa Ühenduse arengupoliitika ja välisabi kohta (KOM(2004)0536);

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusi (6865/2005 - C6-0078/2005, 6866/2005 - C6-0079/2005, 6867/2005 - C6-0080/2005, C6-0081/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusi (6865/2005 - C6-0078/2005, 6866/2005 - C6-0079/2005, 6867/2005 - C6-0080/2005, C6-0081/2005);

| — | võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 20. detsembri 1995. aasta sisekokkuleppe artiklit 33 neljanda AKV-EÜ konventsiooni teise finantsprotokolli kohase ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 20. detsembri 1995. aasta sisekokkuleppe artiklit 33 neljanda AKV-EÜ konventsiooni teise finantsprotokolli kohase ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta (5);

| — | võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. septembri 2000. aasta sisekokkuleppe artiklit 32 ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu (allkirjastati Cotonous (Benin) 23. juunil 2000) finantsprotokolli raames, ning rahalise abi eraldamise kohta ülemeremaadele ja territooriumidele, mille suhtes kehtib EÜ asutamislepingu neljas osa (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. septembri 2000. aasta sisekokkuleppe artiklit 32 ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu (allkirjastati Cotonous (Benin) 23. juunil 2000) finantsprotokolli raames, ning rahalise abi eraldamise kohta ülemeremaadele ja territooriumidele, mille suhtes kehtib EÜ asutamislepingu neljas osa (6);

| — | võttes arvesse 16. juuni 1998. aasta finantsmääruse, mida kohaldatakse neljanda AKV-EÜ konventsiooni (7) kohase arengu rahastamisalase koostöö suhtes, artiklit 74; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. juuni 1998. aasta finantsmääruse, mida kohaldatakse neljanda AKV-EÜ konventsiooni (7) kohase arengu rahastamisalase koostöö suhtes, artiklit 74;

| — | võttes arvesse 27. märtsi 2003. aasta finantsmääruse, mida kohaldatakse 9. Euroopa Arengufondi suhtes (8), artikleid 119 ja 120; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. märtsi 2003. aasta finantsmääruse, mida kohaldatakse 9. Euroopa Arengufondi suhtes (8), artikleid 119 ja 120;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 70, artikli 71 kolmandat taanet ja V lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 70, artikli 71 kolmandat taanet ja V lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning arengu- ja koostöökomisjoni arvamust (A6-0069/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning arengu- ja koostöökomisjoni arvamust (A6-0069/2005);

| A. | arvestades, et 27. märtsi 2003. aasta finantsmääruse artiklis 119 nõutakse, et komisjon astuks kõik vajalikud sammud tegutsemaks tähelepanekute alusel, mis on lisatud kinnitamise otsusele, ja annaks Euroopa Parlamendi nõudmisel aru meetmete kohta, mis on võetud nende tähelepanekute ja märkuste alusel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 27. märtsi 2003. aasta finantsmääruse artiklis 119 nõutakse, et komisjon astuks kõik vajalikud sammud tegutsemaks tähelepanekute alusel, mis on lisatud kinnitamise otsusele, ja annaks Euroopa Parlamendi nõudmisel aru meetmete kohta, mis on võetud nende tähelepanekute ja märkuste alusel;

| B. | arvestades, et EÜ välisabi haldamise reformi alustati 2000. aasta mais (9) ja EÜ arengupoliitika reformi 2000. aasta novembris (10); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EÜ välisabi haldamise reformi alustati 2000. aasta mais (9) ja EÜ arengupoliitika reformi 2000. aasta novembris (10);

| C. | arvestades, et partnerlusleping ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, mis allkirjastati Cotonous 23. juunil 2000 (Cotonou leping) (11), jõustus 1. aprillil 2003; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et partnerlusleping ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, mis allkirjastati Cotonous 23. juunil 2000 (Cotonou leping) (11), jõustus 1. aprillil 2003;

| 1. | on seisukohal, et arengupoliitika on liidu välistegevuse oluline komponent, mille eesmärk on vaesuse kaotamine, toetades sotsiaalset, haridusalast ja tervishoiuga seotud infrastruktuuri, suurendades vaese elanikkonna tootlikkust ning toetades asjaomaseid riike, et võimaldada neil suurendada kasvu ja kohalikku potentsiaali; rõhutab, et aastatuhande arengueesmärkide (MDG) saavutamine oleks suur samm edasi selle eesmärgi poole püüdlemisel; on seisukohal, et EAF on oluline vahend selle poliitika elluviimisel AKV riikides ja et seda tuleb tõhustada, keskendudes rohkem vaesuse kaotamise meetmetele ja kiirendades rakendamist, tagades samal ajal suurema läbipaistvuse, vastutuse ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele vastavuse; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et arengupoliitika on liidu välistegevuse oluline komponent, mille eesmärk on vaesuse kaotamine, toetades sotsiaalset, haridusalast ja tervishoiuga seotud infrastruktuuri, suurendades vaese elanikkonna tootlikkust ning toetades asjaomaseid riike, et võimaldada neil suurendada kasvu ja kohalikku potentsiaali; rõhutab, et aastatuhande arengueesmärkide (MDG) saavutamine oleks suur samm edasi selle eesmärgi poole püüdlemisel; on seisukohal, et EAF on oluline vahend selle poliitika elluviimisel AKV riikides ja et seda tuleb tõhustada, keskendudes rohkem vaesuse kaotamise meetmetele ja kiirendades rakendamist, tagades samal ajal suurema läbipaistvuse, vastutuse ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele vastavuse;

| 2. | tunnustab komisjoni jõupingutusi keskenduda oma arengumeetmetes MDGde saavutamisele koos kümne põhinäitaja määratlemisega; tervitab nende põhinäitajate kasutamist EAFi vahekokkuvõtetes vaesuse kaotamise edusammude hindamisel; kutsub komisjoni üles suurendama oma jõupingutusi selle eesmärgi saavutamiseks ja soovitab kasutada 35% Euroopa Liidu arengukoostöö kulutustest MDGde saavutamiseks; |
| --- | --- |

2.

tunnustab komisjoni jõupingutusi keskenduda oma arengumeetmetes MDGde saavutamisele koos kümne põhinäitaja määratlemisega; tervitab nende põhinäitajate kasutamist EAFi vahekokkuvõtetes vaesuse kaotamise edusammude hindamisel; kutsub komisjoni üles suurendama oma jõupingutusi selle eesmärgi saavutamiseks ja soovitab kasutada 35% Euroopa Liidu arengukoostöö kulutustest MDGde saavutamiseks;

| 3. | tunnistab probleeme selles osas, kuidas mõõta ühenduse abi mõju aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele olukorras, kus on palju abiandjaid; taunib asjaolu, et komisjon pole teinud jõupingutusi sellise mõju hindamiseks vajaliku mehhanismi loomiseks ja piirdub seega arengumaade MDGde saavutamise arengu hindamisega; taunib asjaolu, et komisjoni vastused arengukomisjoni küsimustele, mis puudutavad MDGde elluviimist seoses komisjoni arengumeetmetega, on iseäranis ebamäärased; |
| --- | --- |

3.

tunnistab probleeme selles osas, kuidas mõõta ühenduse abi mõju aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele olukorras, kus on palju abiandjaid; taunib asjaolu, et komisjon pole teinud jõupingutusi sellise mõju hindamiseks vajaliku mehhanismi loomiseks ja piirdub seega arengumaade MDGde saavutamise arengu hindamisega; taunib asjaolu, et komisjoni vastused arengukomisjoni küsimustele, mis puudutavad MDGde elluviimist seoses komisjoni arengumeetmetega, on iseäranis ebamäärased;

| 4. | tervitab komisjoni tehtud parandusi oma aruandlussüsteemis ning tunnustab 2004. aasta aruande EÜ arengupoliitika ja välisabi kohta (KOM(2004)0536 ja SEK(2004)1027) paranenud kvaliteeti; |
| --- | --- |

4.

tervitab komisjoni tehtud parandusi oma aruandlussüsteemis ning tunnustab 2004. aasta aruande EÜ arengupoliitika ja välisabi kohta (KOM(2004)0536 ja SEK(2004)1027) paranenud kvaliteeti;

| 5. | otsustab alustada täiskogul iga-aastast debatti EÜ arengupoliitikat ja välisabi käsitleva komisjoni aastaaruande üle; |
| --- | --- |

5.

otsustab alustada täiskogul iga-aastast debatti EÜ arengupoliitikat ja välisabi käsitleva komisjoni aastaaruande üle;

| 6. | tervitab asjaolu, et 2003. aastal eraldati AKV riikide 4 079 miljoni euro suurusest kogurahastamisest (EAF ja ELi üldeelarve) 33% (1 346 miljonit eurot) sotsiaalsele infrastruktuurile ja teenustele; taunib asjaolu, et põhiharidusele eraldati ainult 62 miljonit eurot (1,5%) ja esmatasandi tervishoiule ainult 212 miljonit eurot (5,2%); nõuab tungivalt, et komisjon suurendaks nende valdkondade rahastamist, ning nõuab Euroopa Liidu arengukoostöö kulutustest 20% eraldamist arengumaade põhihariduse ja tervishoiu edendamisele; |
| --- | --- |

6.

tervitab asjaolu, et 2003. aastal eraldati AKV riikide 4 079 miljoni euro suurusest kogurahastamisest (EAF ja ELi üldeelarve) 33% (1 346 miljonit eurot) sotsiaalsele infrastruktuurile ja teenustele; taunib asjaolu, et põhiharidusele eraldati ainult 62 miljonit eurot (1,5%) ja esmatasandi tervishoiule ainult 212 miljonit eurot (5,2%); nõuab tungivalt, et komisjon suurendaks nende valdkondade rahastamist, ning nõuab Euroopa Liidu arengukoostöö kulutustest 20% eraldamist arengumaade põhihariduse ja tervishoiu edendamisele;

Aruanded

| 7. | märgib, et bilansid ja finantsaruanded esitati hilinenult; märgib, et EAFi aruannete nüüdisajastamine kavatsetakse lõpetada määratud tähtaja jooksul; ootab komisjoni audiitorilt aruannet komisjoni finantsaruannete seisu kohta, sh EDFi aruandeid seisuga 1. jaanuar 2005; palub enda teavitamist uue integreeritud infotehnoloogia süsteemi (ABAC-FED) nüüdisajastamise käigust; |
| --- | --- |

7.

märgib, et bilansid ja finantsaruanded esitati hilinenult; märgib, et EAFi aruannete nüüdisajastamine kavatsetakse lõpetada määratud tähtaja jooksul; ootab komisjoni audiitorilt aruannet komisjoni finantsaruannete seisu kohta, sh EDFi aruandeid seisuga 1. jaanuar 2005; palub enda teavitamist uue integreeritud infotehnoloogia süsteemi (ABAC-FED) nüüdisajastamise käigust;

| 8. | märgib, et kuigi Euroopa Investeerimispanga (EIP) hallatavaid EAFi rahalisi vahendeid ei auditeeri kontrollikoda ega kontrolli parlament kinnitamismenetluse osana, on need konsolideeritud EAFi finantsaruannetes; leiab, et läbipaistvus paraneks, kui teave nimetatud rahaliste vahendite kohta oleks esitatud EAFi finantsaruannete kinnitamise eest vastutavale ametile; |
| --- | --- |

8.

märgib, et kuigi Euroopa Investeerimispanga (EIP) hallatavaid EAFi rahalisi vahendeid ei auditeeri kontrollikoda ega kontrolli parlament kinnitamismenetluse osana, on need konsolideeritud EAFi finantsaruannetes; leiab, et läbipaistvus paraneks, kui teave nimetatud rahaliste vahendite kohta oleks esitatud EAFi finantsaruannete kinnitamise eest vastutavale ametile;

Kinnitav avaldus

| 9. | märgib, et välja arvatud allpool esitatuga seotud probleemide osas (12) on kontrollikoda arvamusel, et finantsaruanded kajastavad õigesti kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda EAFi tulusid ja kulusid:






  a) | EAFile makstavad summad, mis ei ole toodud bilansis seisuga 31. detsember 2003 (27,5 miljonit eurot); |
| --- | --- | --- |

9.

märgib, et välja arvatud allpool esitatuga seotud probleemide osas (12) on kontrollikoda arvamusel, et finantsaruanded kajastavad õigesti kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda EAFi tulusid ja kulusid:

a)

EAFile makstavad summad, mis ei ole toodud bilansis seisuga 31. detsember 2003 (27,5 miljonit eurot);

| b) | ettemaksed (400 miljonit eurot); |
| --- | --- |

b)

ettemaksed (400 miljonit eurot);

| c) | eksporditulu stabiliseerimise süsteemi (Stabex) vahendid; |
| --- | --- |

c)

eksporditulu stabiliseerimise süsteemi (Stabex) vahendid;

| d) | EIP-le üle kantud rahalised vahendid, mida ei ole kasutatud (209 miljonit eurot); |
| --- | --- |

d)

EIP-le üle kantud rahalised vahendid, mida ei ole kasutatud (209 miljonit eurot);

| 10. | märgib, et kontrollikoja arvates oleks koostöötalituse EuropeAid peadirektor pidanud esitama reservatsiooni tegevuse aastaaruandes ning deklaratsiooni veel kindlaks tegemata võlgade ja Stabexi rahaliste vahendite õige kasutuse kohta, kuna tal ei olnud sel ajal piisavalt teavet hästi põhjendatud järelduste tegemiseks; |
| --- | --- |

10.

märgib, et kontrollikoja arvates oleks koostöötalituse EuropeAid peadirektor pidanud esitama reservatsiooni tegevuse aastaaruandes ning deklaratsiooni veel kindlaks tegemata võlgade ja Stabexi rahaliste vahendite õige kasutuse kohta, kuna tal ei olnud sel ajal piisavalt teavet hästi põhjendatud järelduste tegemiseks;

| 11. | märgib, et aluseks olevate tehingute suhtes on kontrollikoda arvamusel, et finantsaruannetes esitatud tulu, EAFi eraldised ning kulukohustused ja maksed eelarveaasta kohta on tervikuna vaadelduna seaduslikud ja korrakohased; märgib, et kontrollikoda on kujundanud oma arvamuse järelevalvesüsteemide ja kontrollide analüüsi, mitmete tehingute auditi ning tegevuse aastaaruande ja koostöötalituse EuropeAid peadirektori deklaratsiooni alusel; |
| --- | --- |

11.

märgib, et aluseks olevate tehingute suhtes on kontrollikoda arvamusel, et finantsaruannetes esitatud tulu, EAFi eraldised ning kulukohustused ja maksed eelarveaasta kohta on tervikuna vaadelduna seaduslikud ja korrakohased; märgib, et kontrollikoda on kujundanud oma arvamuse järelevalvesüsteemide ja kontrollide analüüsi, mitmete tehingute auditi ning tegevuse aastaaruande ja koostöötalituse EuropeAid peadirektori deklaratsiooni alusel;

| 12. | nõuab tungivalt, et komisjon käsitleks kontrollikoja poolt esile toodud järelevalve- ja kontrollisüsteemide järgmisi puudusi:






  a) | sisekontrollistandardite rakendamise mõju on piiratud, sest nende rakendamine delegatsioonides on seotud üleandmisprotsessiga, mis ei pea olema lõpuni viidud enne 2004. aasta lõppu; |
| --- | --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et komisjon käsitleks kontrollikoja poolt esile toodud järelevalve- ja kontrollisüsteemide järgmisi puudusi:

a)

sisekontrollistandardite rakendamise mõju on piiratud, sest nende rakendamine delegatsioonides on seotud üleandmisprotsessiga, mis ei pea olema lõpuni viidud enne 2004. aasta lõppu;

| b) | tegevuskavasid tuleb jätkata ja rakendada täielikumalt, eriti delegatsioonide tasandil, tagamaks järelevalve-ja kontrollisüsteemide jaoks tõhusa tulevase raamistiku; |
| --- | --- |

b)

tegevuskavasid tuleb jätkata ja rakendada täielikumalt, eriti delegatsioonide tasandil, tagamaks järelevalve-ja kontrollisüsteemide jaoks tõhusa tulevase raamistiku;

| c) | lepinguid ja makseid hõlmavad järelevalve- ja kontrollisüsteemid on üldiselt hästi välja töötatud, kuid vajavad paremat rakendamist; |
| --- | --- |

c)

lepinguid ja makseid hõlmavad järelevalve- ja kontrollisüsteemid on üldiselt hästi välja töötatud, kuid vajavad paremat rakendamist;

Finantsjuhtimise aruanne

| 13. | märgib, et finantsjuhtimise aruanne esitati hilinenult; kiidab finantsjuhtimise aruandes sisalduva teabe, sh parlamendi poolt 2002. aasta kinnitussoovituses konkreetselt nõutud teabe hulka ja kvaliteeti; palub komisjonil nimetatud aruannet tulevikus veel täiustada, eriti selleks, et võimaldada üheksanda EAFi projektidesse suunatud summade, eelarvelise toetuse ja programmivälise abi võrdlemist varasemate EAFidega ning et võimaldada EAFi halduskulude ülevaadet; |
| --- | --- |

13.

märgib, et finantsjuhtimise aruanne esitati hilinenult; kiidab finantsjuhtimise aruandes sisalduva teabe, sh parlamendi poolt 2002. aasta kinnitussoovituses konkreetselt nõutud teabe hulka ja kvaliteeti; palub komisjonil nimetatud aruannet tulevikus veel täiustada, eriti selleks, et võimaldada üheksanda EAFi projektidesse suunatud summade, eelarvelise toetuse ja programmivälise abi võrdlemist varasemate EAFidega ning et võimaldada EAFi halduskulude ülevaadet;

Vastutus

| 14. | märgib, et kuigi EAFi poliitika eest vastutab arengu- ja humanitaarabi volinik, vastutab EAFi rakendava EuropeAidi tegutsemist puudutava üldpoliitika ja juhtimisküsimuste eest välissuhete ja Euroopa naabruspoliitika volinik; märgib, et arengu- ja humanitaarabi volinikku on volitatud võtma vastu otsuseid EAFi ja teatud eelarveridade kohta, mille eest ta kannab vastutust; pole veendunud, et selline volitamine võimaldab arengu- ja humanitaarabi volinikul võtta täielik poliitiline vastutus EAFi ja arengupoliitika valdkonna finantseeritavate programmide rakendamise eest EuropeAidi kaudu, kui EuropeAid esitab aruandeid välissuhete ja Euroopa naabruspoliitika volinikule; tunneb endiselt muret, et selguse puudumine vastutuse üle võib põhjustada küsitavusi EAFi eest kantava vastutuse suhtes; |
| --- | --- |

14.

märgib, et kuigi EAFi poliitika eest vastutab arengu- ja humanitaarabi volinik, vastutab EAFi rakendava EuropeAidi tegutsemist puudutava üldpoliitika ja juhtimisküsimuste eest välissuhete ja Euroopa naabruspoliitika volinik; märgib, et arengu- ja humanitaarabi volinikku on volitatud võtma vastu otsuseid EAFi ja teatud eelarveridade kohta, mille eest ta kannab vastutust; pole veendunud, et selline volitamine võimaldab arengu- ja humanitaarabi volinikul võtta täielik poliitiline vastutus EAFi ja arengupoliitika valdkonna finantseeritavate programmide rakendamise eest EuropeAidi kaudu, kui EuropeAid esitab aruandeid välissuhete ja Euroopa naabruspoliitika volinikule; tunneb endiselt muret, et selguse puudumine vastutuse üle võib põhjustada küsitavusi EAFi eest kantava vastutuse suhtes;

Täitmine ja kasutamata vahendite tase

| 15. | tervitab eelarve täitmise suurenemist, mis on kajastatud 2003. aastal; märgib siiski, et koos üheksanda EAFi kasutuselevõtuga ja uute rahaliste vahendite kiire kaasamisega kasvas kasutamata vahendite tase (reste á liquider ehk RAL) üle 1 000 miljoni euro, 8 385 miljonilt eurolt 2002. aasta lõpus kuni 9 410 miljoni euroni 2003. aasta lõpus; leiab, et see tase on vastuvõetamatult kõrge, ja nõuab tungivalt komisjonilt EAFi abi väljamaksmise kiirendamist; |
| --- | --- |

15.

tervitab eelarve täitmise suurenemist, mis on kajastatud 2003. aastal; märgib siiski, et koos üheksanda EAFi kasutuselevõtuga ja uute rahaliste vahendite kiire kaasamisega kasvas kasutamata vahendite tase (reste á liquider ehk RAL) üle 1 000 miljoni euro, 8 385 miljonilt eurolt 2002. aasta lõpus kuni 9 410 miljoni euroni 2003. aasta lõpus; leiab, et see tase on vastuvõetamatult kõrge, ja nõuab tungivalt komisjonilt EAFi abi väljamaksmise kiirendamist;

| 16. | juhib tähelepanu, et kiirem täitmine, mis on küll soovitav, ei ole üksinda siiski piisav järeldamaks, et EAFi kasutamine on paranenud - nõutav on ka eesmärkide parem saavutamine; märgib ära finantsjuhtimise aruandes toodud eesmärkide ja nende täitmise vahelise võrdluse, kuid nõuab komisjonilt suuremate jõupingutuste tegemist, kehtestamaks mõõdetavaid eesmärke, nagu on määratletud finantsmääruses; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu, et kiirem täitmine, mis on küll soovitav, ei ole üksinda siiski piisav järeldamaks, et EAFi kasutamine on paranenud - nõutav on ka eesmärkide parem saavutamine; märgib ära finantsjuhtimise aruandes toodud eesmärkide ja nende täitmise vahelise võrdluse, kuid nõuab komisjonilt suuremate jõupingutuste tegemist, kehtestamaks mõõdetavaid eesmärke, nagu on määratletud finantsmääruses;

| 17. | märgib, et 2003. aastal ei tasunud mitu liikmesriiki oma osamaksu täielikult, mis koos maksega ülemaailmsesse tervishoiufondi põhjustas komisjonil rahaliste vahendite puuduse ja maksetega viivitamise; nõuab tungivalt, et liikmesriigid peaksid EAFi osamaksete puhul kinni oma seaduslikest kohustustest; |
| --- | --- |

17.

märgib, et 2003. aastal ei tasunud mitu liikmesriiki oma osamaksu täielikult, mis koos maksega ülemaailmsesse tervishoiufondi põhjustas komisjonil rahaliste vahendite puuduse ja maksetega viivitamise; nõuab tungivalt, et liikmesriigid peaksid EAFi osamaksete puhul kinni oma seaduslikest kohustustest;

Eelarveline toetus

| 18. | märgib eelarvetoetuse kasvavat tähtsust 390 miljoni euro väljamaksmisel 19 AKV riigile 2003. aastal; tunnistab, et eelarvetoetused saavad tõhusalt kaasa aidata toetust saavate riikide vaesuse vähendamise ja finantsjuhtimise parandamise eesmärkide saavutamisele, eriti neile riikidele suurema “omanikutunde” andmise läbi; rõhutab “muutuva kvoodi lähenemisviisi” tähtsust; nõuab, et komisjon tõhustaks oma instrumente, mis võimaldavad hinnata majandusreforme ja riigi finantsjuhtimise kvaliteeti kui eelarvetoetuse saamise eeltingimusi; |
| --- | --- |

18.

märgib eelarvetoetuse kasvavat tähtsust 390 miljoni euro väljamaksmisel 19 AKV riigile 2003. aastal; tunnistab, et eelarvetoetused saavad tõhusalt kaasa aidata toetust saavate riikide vaesuse vähendamise ja finantsjuhtimise parandamise eesmärkide saavutamisele, eriti neile riikidele suurema “omanikutunde” andmise läbi; rõhutab “muutuva kvoodi lähenemisviisi” tähtsust; nõuab, et komisjon tõhustaks oma instrumente, mis võimaldavad hinnata majandusreforme ja riigi finantsjuhtimise kvaliteeti kui eelarvetoetuse saamise eeltingimusi;

| 19. | eeldab, et kui eelarvelise toetuse vahendid on väljastatud AKV riigile, siis kulutatakse ja kontrollitakse neid vastavalt riiklikele ja mitte EAFi kontrollimenetlustele; on teadlik, et seetõttu muutub komisjoni järelmenetlus traditsioonilisest tehingute kontrollimisest ja ülevaatamisest tulemuslikkuse näitajate ja teabe seirel põhineva riikliku finantsjuhtimise seisundi hindamise suunas; |
| --- | --- |

19.

eeldab, et kui eelarvelise toetuse vahendid on väljastatud AKV riigile, siis kulutatakse ja kontrollitakse neid vastavalt riiklikele ja mitte EAFi kontrollimenetlustele; on teadlik, et seetõttu muutub komisjoni järelmenetlus traditsioonilisest tehingute kontrollimisest ja ülevaatamisest tulemuslikkuse näitajate ja teabe seirel põhineva riikliku finantsjuhtimise seisundi hindamise suunas;

| 20. | märgib siiski kontrollikoja järjekordset tähelepanekut, et eelarvelise toetuse vahendite väljastamise kriteeriumid koosnevad suures osas makroökonoomilistest näitajatest, mis annavad ainult osa teabest riiklike rahaliste vahendite haldamise kohta; tuletab meelde 2002. aasta kinnitamisaruandes esitatud nõuet hinnata Cotonou lepingu artikli 61 lõikes 2 (13) esitatud kõigi kolme tingimuse täitmise määra; nõustub kontrollikojaga, et hinnangud tuleb vormistada iga nimetatud kriteeriumi suhtes; |
| --- | --- |

20.

märgib siiski kontrollikoja järjekordset tähelepanekut, et eelarvelise toetuse vahendite väljastamise kriteeriumid koosnevad suures osas makroökonoomilistest näitajatest, mis annavad ainult osa teabest riiklike rahaliste vahendite haldamise kohta; tuletab meelde 2002. aasta kinnitamisaruandes esitatud nõuet hinnata Cotonou lepingu artikli 61 lõikes 2 (13) esitatud kõigi kolme tingimuse täitmise määra; nõustub kontrollikojaga, et hinnangud tuleb vormistada iga nimetatud kriteeriumi suhtes;

| 21. | Komisjon teeb nende abiandjatega, eelkõige Maailmapangaga koostööd, et töötada välja näitajad riigieelarve halduse hindamiseks; märgib ära teabe, mida komisjon on esitanud vastuseks 2002. aasta kinnitamisaruandes sisaldunud palvele esitada aruanne riiklike kulutuste ja finantsaruandluse programmi raames riigieelarve halduse näitajate ettevalmistamisel tehtava töö kohta; võtab teadmiseks komisjoni väite, et esialgne raamistik lepiti kokku 2004. aasta alguses, et väljatöötatud töövahendi katsetamisega planeeriti alustada 2004. aasta lõpus ja et otsus analüütilise raamistiku lõpuleviimise kohta tuleks vastu võtta 2005. aasta juuniks; palub end programmi tööst teavitada 1. septembriks 2005; |
| --- | --- |

21.

Komisjon teeb nende abiandjatega, eelkõige Maailmapangaga koostööd, et töötada välja näitajad riigieelarve halduse hindamiseks; märgib ära teabe, mida komisjon on esitanud vastuseks 2002. aasta kinnitamisaruandes sisaldunud palvele esitada aruanne riiklike kulutuste ja finantsaruandluse programmi raames riigieelarve halduse näitajate ettevalmistamisel tehtava töö kohta; võtab teadmiseks komisjoni väite, et esialgne raamistik lepiti kokku 2004. aasta alguses, et väljatöötatud töövahendi katsetamisega planeeriti alustada 2004. aasta lõpus ja et otsus analüütilise raamistiku lõpuleviimise kohta tuleks vastu võtta 2005. aasta juuniks; palub end programmi tööst teavitada 1. septembriks 2005;

Kõrgemad kontrolliasutused

| 22. | tuletab meelde, kui tähtsaks peavad parlament, nõukogu ja kontrollikoda AKV riikide kõrgemate kontrolliasutuste kaasamist EAFi kontrollimisse (14); |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, kui tähtsaks peavad parlament, nõukogu ja kontrollikoda AKV riikide kõrgemate kontrolliasutuste kaasamist EAFi kontrollimisse (14);

| 23. | märgib ära teabe, mida komisjon on esitanud oma finantsjuhtimise aruandes 2003. eelarveaastal kõrgemaid kontrolliasutusi kaasavatele projektidele kulutatud rahaliste vahendite kohta, vastuseks parlamendi 2002. aasta kinnitamisaruandes esitatud palvele; |
| --- | --- |

23.

märgib ära teabe, mida komisjon on esitanud oma finantsjuhtimise aruandes 2003. eelarveaastal kõrgemaid kontrolliasutusi kaasavatele projektidele kulutatud rahaliste vahendite kohta, vastuseks parlamendi 2002. aasta kinnitamisaruandes esitatud palvele;

| 24. | märgib, et komisjon kaalub erinevaid viise, kuidas toetada ja edendada kõrgemate kontrolliasutuste rolli AKV riikides; nõuab erinevate kaalumisel olevate variantide hindamist järgmise kinnitamisülesande ajaks; |
| --- | --- |

24.

märgib, et komisjon kaalub erinevaid viise, kuidas toetada ja edendada kõrgemate kontrolliasutuste rolli AKV riikides; nõuab erinevate kaalumisel olevate variantide hindamist järgmise kinnitamisülesande ajaks;

Eelarvesse kandmine

| 25. | arvab, et EAFi eelarvesse kandmine kõrvaldaks mitmed probleemid ja raskused järgmiste EAFide rakendamisel, aitaks kiirendada väljamaksete tegemist ja kõrvaldada praeguse demokraatiapuuduse; arvab, et seda küsimust tuleks käsitleda uute finantsperspektiivide arutelu raames; |
| --- | --- |

25.

arvab, et EAFi eelarvesse kandmine kõrvaldaks mitmed probleemid ja raskused järgmiste EAFide rakendamisel, aitaks kiirendada väljamaksete tegemist ja kõrvaldada praeguse demokraatiapuuduse; arvab, et seda küsimust tuleks käsitleda uute finantsperspektiivide arutelu raames;

Abi ja toetuse juhtimise üleandmine

| 26. | toetab vahendite ja otsustamisõiguse üleandmist komisjonilt komisjoni delegatsioonidele; loodab, et uus organisatsiooni struktuur aitab saavutada kulukohustuste ja maksete täitmist veelgi kõrgemal tasemel, võrreldes komisjoni 2003. aastal saavutatud tasemega; |
| --- | --- |

26.

toetab vahendite ja otsustamisõiguse üleandmist komisjonilt komisjoni delegatsioonidele; loodab, et uus organisatsiooni struktuur aitab saavutada kulukohustuste ja maksete täitmist veelgi kõrgemal tasemel, võrreldes komisjoni 2003. aastal saavutatud tasemega;

| 27. | saab aru, et lisaks eelistele sisaldab uus struktuur siiski ka ohte; leiab, et komisjoni töötajate töödokument “Ülevaade välisabiga seotud ohtudest” on kasulik; |
| --- | --- |

27.

saab aru, et lisaks eelistele sisaldab uus struktuur siiski ka ohte; leiab, et komisjoni töötajate töödokument “Ülevaade välisabiga seotud ohtudest” on kasulik;

| 28. | võtab teadmiseks komisjoni aruande üleandmisprotsessi hindamise kohta (15); on teadlik, et hajutamispraktika on peaaegu lõpule viidud; soovib kinnitust, et vahendite ja otsustamisõiguste üleandmisega delegatsioonidele kaasnevad sobivad kontrollimeetmed; palub järgmise kinnitamisülesande ajaks aruannet, mis annaks ülevaate üleandmisprotsessi seisundist, kirjeldaks loodetavat kasu mõõdetavate näitajatega, tooks esile seni saavutatud kasu ning esitaks üksikasjad delegatsioonides olemasolevate kontrollistruktuuride, sh sisekontrollistandardite rakendamise seisundi kohta; |
| --- | --- |

28.

võtab teadmiseks komisjoni aruande üleandmisprotsessi hindamise kohta (15); on teadlik, et hajutamispraktika on peaaegu lõpule viidud; soovib kinnitust, et vahendite ja otsustamisõiguste üleandmisega delegatsioonidele kaasnevad sobivad kontrollimeetmed; palub järgmise kinnitamisülesande ajaks aruannet, mis annaks ülevaate üleandmisprotsessi seisundist, kirjeldaks loodetavat kasu mõõdetavate näitajatega, tooks esile seni saavutatud kasu ning esitaks üksikasjad delegatsioonides olemasolevate kontrollistruktuuride, sh sisekontrollistandardite rakendamise seisundi kohta;

| 29. | võtab teadmiseks komisjoni väite, et tal on delegatsioonides piisavalt töötajaid, kes on küllalt hästi kvalifitseeritud ja saanud ettevalmistuse finantsjuhtimises; märgib siiski, et 10 miljonit eurot haldavate töötajate suhtarvult on komisjon viimaste hulgas, võrreldes teiste peamiste abiandjatega; |
| --- | --- |

29.

võtab teadmiseks komisjoni väite, et tal on delegatsioonides piisavalt töötajaid, kes on küllalt hästi kvalifitseeritud ja saanud ettevalmistuse finantsjuhtimises; märgib siiski, et 10 miljonit eurot haldavate töötajate suhtarvult on komisjon viimaste hulgas, võrreldes teiste peamiste abiandjatega;

| 30. | märgib AKV riikides komisjoni delegatsioonide õiguste üleminekuga seotud ohtusid, nagu raskused pädeva personali leidmisel ja võimalus eeskirjade erinevaks tõlgendamiseks komisjoni delegatsioonide vahel; rõhutab vajadust parandada eeskirju ning leida tasakaal ühelt poolt tugevdatud kontrollimehhanismide ja aruandluse vajaduse ning teiselt poolt oluliste projektiotsuste tõhusa ja kiire vastuvõtmise vahel delegatsioonides; |
| --- | --- |

30.

märgib AKV riikides komisjoni delegatsioonide õiguste üleminekuga seotud ohtusid, nagu raskused pädeva personali leidmisel ja võimalus eeskirjade erinevaks tõlgendamiseks komisjoni delegatsioonide vahel; rõhutab vajadust parandada eeskirju ning leida tasakaal ühelt poolt tugevdatud kontrollimehhanismide ja aruandluse vajaduse ning teiselt poolt oluliste projektiotsuste tõhusa ja kiire vastuvõtmise vahel delegatsioonides;

Stabexi vahendid

| 31. | märgib, et komisjon tegi 2003. aastal Stabexi rahaliste vahendite inventuuri, mis näitas, et 700 miljonit eurot on abisaajariikide kohalikel kontodel jäänud kasutamata; märgib, et kuigi nende kontode rahalised vahendid on üle kantud abisaajariikidele ja on ametlikult lahkunud EAFi kontodelt, jätkab komisjon vastutuse jagamist nende rahaliste vahendite eest ning säilitab kontrolli nende nõuetekohase kasutamise üle; võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku selle kohta, et asjakohase järelevalve puudumine ei võimalda komisjonil kontrollida rahaliste vahendite kasutamist; märgib, et komisjon kavatseb 2004. aasta lõpuks võtta kasutusele parema järelevalvemenetluse, mis hakkab täielikult toimima 2005. aastal; nõuab, et komisjon teeks koostööd abisaajamaadega, et tõhustada järelevalvet ja tagada kasutamata rahaliste vahendite võimalikult kiire kasutamine; |
| --- | --- |

31.

märgib, et komisjon tegi 2003. aastal Stabexi rahaliste vahendite inventuuri, mis näitas, et 700 miljonit eurot on abisaajariikide kohalikel kontodel jäänud kasutamata; märgib, et kuigi nende kontode rahalised vahendid on üle kantud abisaajariikidele ja on ametlikult lahkunud EAFi kontodelt, jätkab komisjon vastutuse jagamist nende rahaliste vahendite eest ning säilitab kontrolli nende nõuetekohase kasutamise üle; võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku selle kohta, et asjakohase järelevalve puudumine ei võimalda komisjonil kontrollida rahaliste vahendite kasutamist; märgib, et komisjon kavatseb 2004. aasta lõpuks võtta kasutusele parema järelevalvemenetluse, mis hakkab täielikult toimima 2005. aastal; nõuab, et komisjon teeks koostööd abisaajamaadega, et tõhustada järelevalvet ja tagada kasutamata rahaliste vahendite võimalikult kiire kasutamine;

Hindamine

| 32. | tervitab komisjoni tehtud jõupingutusi sisekontrolli alal, mis võimaldab tal täita enamikku standarditest; tunneb siiski muret komisjoni suutmatuse pärast täita sisekontrolli standardit 23 hindamise kohta, tulenevalt suutlikkuse piirangutest; nõuab, et komisjon annaks aru, kuidas ta kavatseb tagada hindamise nõuetekohase korraldamise ja järelkontrolli, ning annaks teada, mis ajaks on ta enese arvates suuteline standardit täitma; |
| --- | --- |

32.

tervitab komisjoni tehtud jõupingutusi sisekontrolli alal, mis võimaldab tal täita enamikku standarditest; tunneb siiski muret komisjoni suutmatuse pärast täita sisekontrolli standardit 23 hindamise kohta, tulenevalt suutlikkuse piirangutest; nõuab, et komisjon annaks aru, kuidas ta kavatseb tagada hindamise nõuetekohase korraldamise ja järelkontrolli, ning annaks teada, mis ajaks on ta enese arvates suuteline standardit täitma;

Tähtajad

| 33. | kutsub komisjoni esitama ja nõukogu vastu võtma järgmist ettepanekut finantsmääruse artikli 119 lõike 1 esimese lause muutmiseks:
  “Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament heakskiidu komisjoni tegevusele EAFi rahaliste vahendite, mida ta haldab vastavalt artikli 1 lõikele 2, rakendamisel aasta n eelarve täitmisel enne aasta n + 2 30. juunit” |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni esitama ja nõukogu vastu võtma järgmist ettepanekut finantsmääruse artikli 119 lõike 1 esimese lause muutmiseks:

“Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament heakskiidu komisjoni tegevusele EAFi rahaliste vahendite, mida ta haldab vastavalt artikli 1 lõikele 2, rakendamisel aasta n eelarve täitmisel enne aasta n + 2 30. juunit”

---

(1)  ELT C 293, 30.11.2004, lk 315.

(2)  ELT C 293, 30.11.2004, lk 327.

(3)  EÜT C 277, 1.10.2001, lk 130.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P5_TA(2004)0367.

(5)  EÜT L 156, 29.5.1998, lk 108.

(6)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 355.

(7)  EÜT L 191, 7.7.1998, lk 53.

(8)  ELT L 83, 1.4.2003, lk 1.

(9)  Teatis välisabi haldamise reformi komisjonile kohta, mille komisjon võttis vastu 16. mail 2000.

(10)  Nõukogu ja komisjoni avaldus Euroopa Ühenduse arengupoliitika kohta, mille üldasjade (arengu) nõukogu võttis vastu 10. novembril 2000.

(11)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

(12)  Kontrollikoda, 2003. eelarveaasta aruanne, lk 387.

(13)  1 Otsest eelarvetoetust makromajanduse ja valdkondade ümberkujundamiseks antakse juhul, kui:

| a) | riik kulutab piisavalt läbipaistvalt, vastutustundlikult ja tulemuslikult; |
| --- | --- |

a)

riik kulutab piisavalt läbipaistvalt, vastutustundlikult ja tulemuslikult;

| b) | riik on välja töötanud täpsed makromajanduslikud ja valdkondlikud tegevuspõhimõtted ning peamised abiandjad on need heaks kiitnud; |
| --- | --- |

b)

riik on välja töötanud täpsed makromajanduslikud ja valdkondlikud tegevuspõhimõtted ning peamised abiandjad on need heaks kiitnud;

| c) | riigihanked on avalikud ja läbipaistvad. |
| --- | --- |

c)

riigihanked on avalikud ja läbipaistvad.

(14)  2 Vt resolutsiooni, mis sisaldab märkusi, mis on lisatud kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondi 2002. eelarveaasta eelarve täitmise osas komisjoni tegevuse kinnitamist käsitlevale otsusele, punkte 21-24 (ELT L 330, 4.11.2004, lk 128).

(15)  SEK(2004)0561, 6.5.2004.

P6_TA(2005)0115

Aastatuhande arengueesmärgid

Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Liidu rolli kohta aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel (2004/2252(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kõrvaldamiseks ühiselt kehtestatud kriteeriumid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kõrvaldamiseks ühiselt kehtestatud kriteeriumid;

| — | võttes arvesse ÜRO arenguprogrammi järjestikuseid inimarengu aruandeid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO arenguprogrammi järjestikuseid inimarengu aruandeid;

| — | võttes arvesse ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) aruannet “Vähimarenenud riigid 2002. aastal: Põgenemine vaesuse lõksust”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) aruannet “Vähimarenenud riigid 2002. aastal: Põgenemine vaesuse lõksust”;

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri aastaaruandeid ÜRO aastatuhande deklaratsiooni rakendamise kohta, millest kõige uuem pärineb 27. augustist 2004, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri aastaaruandeid ÜRO aastatuhande deklaratsiooni rakendamise kohta, millest kõige uuem pärineb 27. augustist 2004,

| — | võttes arvesse ÜRO aastatuhande projekti professor Jeffrey Sachsi juhitava töökonna aruannet “Investeerimine arengusse: aastatuhande arengueesmärkide saavutamise praktiline kava”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO aastatuhande projekti professor Jeffrey Sachsi juhitava töökonna aruannet “Investeerimine arengusse: aastatuhande arengueesmärkide saavutamise praktiline kava”;

| — | võttes arvesse UNICEFi aastaaruandeid maailma laste olukorra kohta ja 1989. aasta laste õiguste konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNICEFi aastaaruandeid maailma laste olukorra kohta ja 1989. aasta laste õiguste konventsiooni;

| — | võttes arvesse rahvusvaheliste konverentside lõppdeklaratsioone ja järeldusi, eelkõige arengu rahastamise rahvusvahelise konverentsi (Monterrey, 2002), säästva arengu tippkohtumise (Johannesburg, 2002), vähim arenenud maade ÜRO kolmanda konverentsi (Brüssel, 2001), Maailma Kaubandusorganisatsiooni neljanda ministrite konverentsi (Doha, 2001), rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsi (ICPD) (Kairo, 1994), ÜRO Peaassamblee 1999. aasta eriistungi, kus vaadati läbi ICPD eesmärkide täitmine (“Kairo + 5”) ning maailma haridusfoorumi (Dakar, 2000) omi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvaheliste konverentside lõppdeklaratsioone ja järeldusi, eelkõige arengu rahastamise rahvusvahelise konverentsi (Monterrey, 2002), säästva arengu tippkohtumise (Johannesburg, 2002), vähim arenenud maade ÜRO kolmanda konverentsi (Brüssel, 2001), Maailma Kaubandusorganisatsiooni neljanda ministrite konverentsi (Doha, 2001), rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsi (ICPD) (Kairo, 1994), ÜRO Peaassamblee 1999. aasta eriistungi, kus vaadati läbi ICPD eesmärkide täitmine (“Kairo + 5”) ning maailma haridusfoorumi (Dakar, 2000) omi;

| — | võttes arvesse ELi liikmesriikide väljendatud riiklikke reservatsioone eespool nimetatud konverentside lõppdeklaratsioonides ja järeldustes; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi liikmesriikide väljendatud riiklikke reservatsioone eespool nimetatud konverentside lõppdeklaratsioonides ja järeldustes;

| — | võttes arvesse ELi poolt 2002. aasta märtsis Barcelona Euroopa Ülemkogul Monterrey konverentsi eel võetud kohustusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi poolt 2002. aasta märtsis Barcelona Euroopa Ülemkogul Monterrey konverentsi eel võetud kohustusi;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 177-181 ning Euroopa põhiseaduse lepingu artikleid III-316 kuni 318 ja III-321; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 177-181 ning Euroopa põhiseaduse lepingu artikleid III-316 kuni 318 ja III-321;

| — | võttes arvesse komisjoni raportit “Aastatuhande arengueesmärgid 2000-2004” (SEK(2004)1379); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni raportit “Aastatuhande arengueesmärgid 2000-2004” (SEK(2004)1379);

| — | võttes arvesse nõukogu ja komisjoni 20. novembri 2000. aasta deklaratsiooni Euroopa Ühenduse arengupoliitika kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja komisjoni 20. novembri 2000. aasta deklaratsiooni Euroopa Ühenduse arengupoliitika kohta;

| — | võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu (GAERC) 22.-23. novembri 2004. aasta järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu (GAERC) 22.-23. novembri 2004. aasta järeldusi;

| — | võttes arvesse komisjoni presidendi teatisi “Strateegilised eesmärgid 2005-2009: Euroopa 2010: Euroopa uuenemispartnerlus - õitseng, solidaarsus ja turvalisus” ning “Komisjoni 2005. aasta töökava”, mis on kooskõlastatud asepresident Wallströmiga; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni presidendi teatisi “Strateegilised eesmärgid 2005-2009: Euroopa 2010: Euroopa uuenemispartnerlus - õitseng, solidaarsus ja turvalisus” ning “Komisjoni 2005. aasta töökava”, mis on kooskõlastatud asepresident Wallströmiga;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist, mis käsitleb nõukogu otsuse ettepanekut ühenduse seisukoha vastuvõtmise kohta AKV-EÜ ministrite nõukogus, puudutades kõikide suure võlakoormusega vaeste (HIPC) vähim arenenud AKV riikide erilaene, mis on veel tagasi maksmata pärast HIPC võlakergendusmeetmete täielikku rakendamist (KOM(2001)0210) ja oma 25. aprilli 2002. aasta resolutsiooni (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist, mis käsitleb nõukogu otsuse ettepanekut ühenduse seisukoha vastuvõtmise kohta AKV-EÜ ministrite nõukogus, puudutades kõikide suure võlakoormusega vaeste (HIPC) vähim arenenud AKV riikide erilaene, mis on veel tagasi maksmata pärast HIPC võlakergendusmeetmete täielikku rakendamist (KOM(2001)0210) ja oma 25. aprilli 2002. aasta resolutsiooni (1);

| — | võttes arvesse oma 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni arengumaade võlakergenduse kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni arengumaade võlakergenduse kohta (2);

| — | võttes arvesse 1996. aasta maailma toidufoorumil antud tõotust vähendada nälgivate inimeste arvu 2015. aastaks poole võrra; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1996. aasta maailma toidufoorumil antud tõotust vähendada nälgivate inimeste arvu 2015. aastaks poole võrra;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A6-0075/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A6-0075/2005);

| A. | arvestades, et Euroopa Liit annab üle 50% kogu maailma arenguabist, ja arvestades, et 2000. aasta septembris allkirjastasid ELi liikmesriigid ja komisjoni president aastatuhande deklaratsiooni ning 2001. aasta detsembris kiitis ÜRO Peaassamblee heaks aastatuhande arengueesmärgid, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit annab üle 50% kogu maailma arenguabist, ja arvestades, et 2000. aasta septembris allkirjastasid ELi liikmesriigid ja komisjoni president aastatuhande deklaratsiooni ning 2001. aasta detsembris kiitis ÜRO Peaassamblee heaks aastatuhande arengueesmärgid,

| B. | tunnustades, et aastatuhande arengueesmärke, mis rõhutavad vaesuse kaotamise eesmärkide nimel tehtavaid jõupingutusi, tuleb lugeda säästva arengu, õigluse, võrdsuse, valitsemise ja õigusriigi edendamise laiema tegevuskava osaks; |
| --- | --- |

B.

tunnustades, et aastatuhande arengueesmärke, mis rõhutavad vaesuse kaotamise eesmärkide nimel tehtavaid jõupingutusi, tuleb lugeda säästva arengu, õigluse, võrdsuse, valitsemise ja õigusriigi edendamise laiema tegevuskava osaks;

| C. | arvestades, et vastavalt ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) 2002. aasta vähim arenenud riikide raportile on äärmises vaesuse elavate inimeste arv viimase kolmekümne aastaga kasvanud rohkem kui kaks korda, tõustes 138 miljonilt 1960. aastatel 307 miljonini 1990. aastatel, ja kui praegused suundumused jäävad püsima, tõuseb 2015. aastaks vähem kui ühe USA dollariga päevas toime tulema pidavate inimeste 307 miljonilt 420 miljonile; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) 2002. aasta vähim arenenud riikide raportile on äärmises vaesuse elavate inimeste arv viimase kolmekümne aastaga kasvanud rohkem kui kaks korda, tõustes 138 miljonilt 1960. aastatel 307 miljonini 1990. aastatel, ja kui praegused suundumused jäävad püsima, tõuseb 2015. aastaks vähem kui ühe USA dollariga päevas toime tulema pidavate inimeste 307 miljonilt 420 miljonile;

| D. | arvestades, et vaesusevastased meetmed nõuavad eelkõige nii tööstusriikide kui arengumaade poliitika radikaalset muutmist, et tegeleda vaesuse struktuuriliste põhjustega, sealhulgas maailmakaubanduse ebaõiglaste eeskirjadega, arengumaade jaoks üle jõu käivate võlamaksetega rahvusvahelistele finantsinstitutsioonidele ning rikkuse ebaõiglase jaotumisega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vaesusevastased meetmed nõuavad eelkõige nii tööstusriikide kui arengumaade poliitika radikaalset muutmist, et tegeleda vaesuse struktuuriliste põhjustega, sealhulgas maailmakaubanduse ebaõiglaste eeskirjadega, arengumaade jaoks üle jõu käivate võlamaksetega rahvusvahelistele finantsinstitutsioonidele ning rikkuse ebaõiglase jaotumisega;

| E. | tunnustades, et aastatuhande arengueesmärkide täitmine eeldab praeguse abisumma kahekordistamist ning selle nimetatud tasemel hoidmist vähemalt ühe aastakümne jooksul; |
| --- | --- |

E.

tunnustades, et aastatuhande arengueesmärkide täitmine eeldab praeguse abisumma kahekordistamist ning selle nimetatud tasemel hoidmist vähemalt ühe aastakümne jooksul;

| F. | tunnustades samaaegseid jõupingutusi täiendavate uuenduslike rahastamisallikate leidmiseks, tunnistades samal ajal, et abi kvaliteet ja sisu on samavõrd tähtsad; |
| --- | --- |

F.

tunnustades samaaegseid jõupingutusi täiendavate uuenduslike rahastamisallikate leidmiseks, tunnistades samal ajal, et abi kvaliteet ja sisu on samavõrd tähtsad;

| G. | kahetsedes, et kaks kolmandikku arengumaid kulutab laenude teenindamisele rohkem kui põhilistele sotsiaalteenustele; |
| --- | --- |

G.

kahetsedes, et kaks kolmandikku arengumaid kulutab laenude teenindamisele rohkem kui põhilistele sotsiaalteenustele;

| H. | tunnustades, et paljud suure võlakoormusega riigid vajavad 100% võlakergendust ning peaksid jõudma aastasse 2015 ilma, et nende võlakoormus ületaks nende tagasimaksevõimet; |
| --- | --- |

H.

tunnustades, et paljud suure võlakoormusega riigid vajavad 100% võlakergendust ning peaksid jõudma aastasse 2015 ilma, et nende võlakoormus ületaks nende tagasimaksevõimet;

| I. | arvestades, et Majanduskoostöö- ja Arenguorganisatsiooni arenguabikomitee (OECD/DAC) 2002. aasta vastastikuses eksperthinnangus kritiseeriti Euroopa Ühendust “ühenduse üldstrateegia puudumise pärast ning asjaolu pärast, et ühenduse arengupoliitika eesmärke on liiga palju, nad on liiga ebamäärased ning täielikult tähtsuse järgi reastamata”, ning arvestades, et seni ei ole tehtud mingeid tegelikke jõupingutusi tagamaks, et ühenduse abi ja ELi liikmesriikide kaudu antav abi täiendaksid teineteist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Majanduskoostöö- ja Arenguorganisatsiooni arenguabikomitee (OECD/DAC) 2002. aasta vastastikuses eksperthinnangus kritiseeriti Euroopa Ühendust “ühenduse üldstrateegia puudumise pärast ning asjaolu pärast, et ühenduse arengupoliitika eesmärke on liiga palju, nad on liiga ebamäärased ning täielikult tähtsuse järgi reastamata”, ning arvestades, et seni ei ole tehtud mingeid tegelikke jõupingutusi tagamaks, et ühenduse abi ja ELi liikmesriikide kaudu antav abi täiendaksid teineteist;

| J. | märkides, et 90%le maailma elanikkonnast on suunatud vaid 10% maailma tervishoiuressurssidest ning et 95% AIDSi põdevast 38 miljonist inimesest elab arengumaades; |
| --- | --- |

J.

märkides, et 90%le maailma elanikkonnast on suunatud vaid 10% maailma tervishoiuressurssidest ning et 95% AIDSi põdevast 38 miljonist inimesest elab arengumaades;

| K. | tunnustades ennetuse tähtsust, kuid rõhutades ka vajadust tagada aasta lõpuks kolmele miljonile inimesele retroviiruse vastased ravimid; |
| --- | --- |

K.

tunnustades ennetuse tähtsust, kuid rõhutades ka vajadust tagada aasta lõpuks kolmele miljonile inimesele retroviiruse vastased ravimid;

| L. | arvestades neljast inimmalaaria parasiidist kõige kahjulikuma vormi osas hiljuti tehtud edusamme, mis avab tee uuteks ravimenetlusteks; |
| --- | --- |

L.

arvestades neljast inimmalaaria parasiidist kõige kahjulikuma vormi osas hiljuti tehtud edusamme, mis avab tee uuteks ravimenetlusteks;

| M. | on ärevil HIVi ja AIDSi nakatumise kõrgema määra pärast Aafrikas alal, mis jääb Saharast lõunasse ning kus on järsult vähendatud kulutusi tervisele ja haridusele; |
| --- | --- |

M.

on ärevil HIVi ja AIDSi nakatumise kõrgema määra pärast Aafrikas alal, mis jääb Saharast lõunasse ning kus on järsult vähendatud kulutusi tervisele ja haridusele;

| N. | arvestades, et mõned troopilised haigused on ravitavad, kuid ravimid ei ole kas taskukohased, neid ei toodeta enam või ei ole nad kvaliteetsed või tõhusad; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et mõned troopilised haigused on ravitavad, kuid ravimid ei ole kas taskukohased, neid ei toodeta enam või ei ole nad kvaliteetsed või tõhusad;

| O. | tunnustades, et Aafrikas Saharast lõunasse jääval alal on 57% HIVi nakatunud täiskasvanutest naised, ning taunides survet, millega kahjustatakse seksuaal- ja soojätkamistervisega seonduvate õiguste edumeelset poliitikat, kusjuures selle surve tagajärjeks on soovimatute rasestumiste ja ohtlike abortide arvu kasv; |
| --- | --- |

O.

tunnustades, et Aafrikas Saharast lõunasse jääval alal on 57% HIVi nakatunud täiskasvanutest naised, ning taunides survet, millega kahjustatakse seksuaal- ja soojätkamistervisega seonduvate õiguste edumeelset poliitikat, kusjuures selle surve tagajärjeks on soovimatute rasestumiste ja ohtlike abortide arvu kasv;

| P. | arvestades keskkonnasäästlikkuse, kaubandus- ja arengupoliitika ning äärmusliku vaesuse ja nälja kaotamise vahel valitsevaid olulisi seoseid, ning arvestades, et maapiirkonnas elavate vaeste inimeste elatis sõltub peaaegu täielikult põhiliste loodusressursside - metsade, muldade, karja- ja jahimaade, merening mageveevarude - säästvast majandamisest; |
| --- | --- |

P.

arvestades keskkonnasäästlikkuse, kaubandus- ja arengupoliitika ning äärmusliku vaesuse ja nälja kaotamise vahel valitsevaid olulisi seoseid, ning arvestades, et maapiirkonnas elavate vaeste inimeste elatis sõltub peaaegu täielikult põhiliste loodusressursside - metsade, muldade, karja- ja jahimaade, merening mageveevarude - säästvast majandamisest;

| Q. | olles teadlik aastatuhande ökosüsteemi hindamise murettekitava aruande äsjasest avaldamisest, mille kokkuvõtte kohaselt oli umbes 60% (15 24st) vaadeldud ökosüsteemi teenustest halvenenud või neid kasutati mittesäästlikult, sealhulgas magevesi, kalapüük, õhu ja vee puhastamine, piirkondliku ja kohaliku kliima reguleerimine, looduslikud riskid ja kahjurid, ning et nendest ökosüsteemi muutustest kannatavad enim maailma vaeseimad inimesed; |
| --- | --- |

Q.

olles teadlik aastatuhande ökosüsteemi hindamise murettekitava aruande äsjasest avaldamisest, mille kokkuvõtte kohaselt oli umbes 60% (15 24st) vaadeldud ökosüsteemi teenustest halvenenud või neid kasutati mittesäästlikult, sealhulgas magevesi, kalapüük, õhu ja vee puhastamine, piirkondliku ja kohaliku kliima reguleerimine, looduslikud riskid ja kahjurid, ning et nendest ökosüsteemi muutustest kannatavad enim maailma vaeseimad inimesed;

| R. | tunnustades Doha arenguvooru võimalikku mõju ning vajadust õiglastel ja erapooletutel reeglitel põhinevate kaubandussüsteemide järele, mille eesmärgiks on korrigeerida ülemaailmse kaubanduse tasakaalustamatust, eriti Aafrika puhul; |
| --- | --- |

R.

tunnustades Doha arenguvooru võimalikku mõju ning vajadust õiglastel ja erapooletutel reeglitel põhinevate kaubandussüsteemide järele, mille eesmärgiks on korrigeerida ülemaailmse kaubanduse tasakaalustamatust, eriti Aafrika puhul;

| S. | tunnistades, et varasem arengukoostöö oli rajatud eelkõige valdkonnastrateegiatele, ja arvestades, et olemasoleva ilmse sünergiaga seoses tuleks aastatuhande arengueesmärkide täitmisele kasuks süsteemipõhisem lähenemine; |
| --- | --- |

S.

tunnistades, et varasem arengukoostöö oli rajatud eelkõige valdkonnastrateegiatele, ja arvestades, et olemasoleva ilmse sünergiaga seoses tuleks aastatuhande arengueesmärkide täitmisele kasuks süsteemipõhisem lähenemine;

| 1. | tervitab komisjoni raportit aastatuhande arengueesmärkide 2000-2004 kohta ning ootab ELi kokkuvõtlikku aruannet, milles tehakse uute meetmete ettepanekud tagamaks, et ühenduse abi on täielikult suunatud nende arengueesmärkide rakendamisele; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni raportit aastatuhande arengueesmärkide 2000-2004 kohta ning ootab ELi kokkuvõtlikku aruannet, milles tehakse uute meetmete ettepanekud tagamaks, et ühenduse abi on täielikult suunatud nende arengueesmärkide rakendamisele;

| 2. | rõhutab, et vaesuse vähendamist aastatuhande arengueesmärkide saavutamise ja aastatuhande deklaratsiooni kaudu tuleb üheselt tunnustada kui ELi arengupoliitika üldraamistikku ning et see peab selgelt kajastuma ka kõikides poliitilistes ja seadusandlikes ettepanekutes; kuid leiab, et aastatuhande arengueesmärke ei tohi vaadelda kui tehnilist küsimust, mis lahendatakse lihtsalt suurema rahastamise teel, tegemata seejuures kindlaks ja lahendamata vaesuse põhjusi; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et vaesuse vähendamist aastatuhande arengueesmärkide saavutamise ja aastatuhande deklaratsiooni kaudu tuleb üheselt tunnustada kui ELi arengupoliitika üldraamistikku ning et see peab selgelt kajastuma ka kõikides poliitilistes ja seadusandlikes ettepanekutes; kuid leiab, et aastatuhande arengueesmärke ei tohi vaadelda kui tehnilist küsimust, mis lahendatakse lihtsalt suurema rahastamise teel, tegemata seejuures kindlaks ja lahendamata vaesuse põhjusi;

| 3. | avaldab kahetsust, et erinevalt aastatuhande arengueesmärkidest 1-7 puudub 8. eesmärgil kindel tähtaeg; |
| --- | --- |

3.

avaldab kahetsust, et erinevalt aastatuhande arengueesmärkidest 1-7 puudub 8. eesmärgil kindel tähtaeg;

| 4. | rõhutab seost aastatuhande arengueesmärkide, vaesuse vähendamise riiklike strateegiate, makromajanduspoliitika, avaliku sektori kulutuste tulemusliku juhtimise, hea valitsemistava ning heade tegevuspõhimõtete toetamise ühtlustatud abi vahel; |
| --- | --- |

4.

rõhutab seost aastatuhande arengueesmärkide, vaesuse vähendamise riiklike strateegiate, makromajanduspoliitika, avaliku sektori kulutuste tulemusliku juhtimise, hea valitsemistava ning heade tegevuspõhimõtete toetamise ühtlustatud abi vahel;

| 5. | on veendunud, et vaesuse vähendamise strateegilised dokumendid ja riikide strateegilised dokumendid peaksid olema aastatuhande arengueesmärkide saavutamise olulised vahendid, kuid arvab, et need tuleks arengueesmärkide paremaks toetamiseks läbi vaadata, ning nõuab nn kiirvõitude talletamist vaesuse vähendamise strateegilistes dokumentides ja riikide strateegilistes dokumentides, et muuta need säästva ja struktuurse lähenemise osaks; usub, et arengueesmärkidel põhineva vaesuse vähendamise strateegilised dokumendid arendamise protsess peaks olema avatud ja konsultatiivne, kaasates kõiki võtmetähtsusega sidusrühmi nii riiklikul kui rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

5.

on veendunud, et vaesuse vähendamise strateegilised dokumendid ja riikide strateegilised dokumendid peaksid olema aastatuhande arengueesmärkide saavutamise olulised vahendid, kuid arvab, et need tuleks arengueesmärkide paremaks toetamiseks läbi vaadata, ning nõuab nn kiirvõitude talletamist vaesuse vähendamise strateegilistes dokumentides ja riikide strateegilistes dokumentides, et muuta need säästva ja struktuurse lähenemise osaks; usub, et arengueesmärkidel põhineva vaesuse vähendamise strateegilised dokumendid arendamise protsess peaks olema avatud ja konsultatiivne, kaasates kõiki võtmetähtsusega sidusrühmi nii riiklikul kui rahvusvahelisel tasandil;

| 6. | usub, et riikliku ja piirkondliku arengupoliitika peab elanikkond ise demokraatlikult välja töötama ning et vastavad valitsusorganid peaksid elanikkonnale demokraatlike institutsioonide kaudu oma tegevusest aru andma ja seda mitte abiandjate strateegilistest huvidest lähtuvatel tingimustel; |
| --- | --- |

6.

usub, et riikliku ja piirkondliku arengupoliitika peab elanikkond ise demokraatlikult välja töötama ning et vastavad valitsusorganid peaksid elanikkonnale demokraatlike institutsioonide kaudu oma tegevusest aru andma ja seda mitte abiandjate strateegilistest huvidest lähtuvatel tingimustel;

| 7. | usub, et vaesusevastane võitlus hõlmab riigi või piirkonna õiguse tunnustamist määratleda demokraatlikult oma poliitika, prioriteedid ja strateegiad jätkusuutliku toiduainetootmise ja majandusarengu edendamiseks, mobiliseerides oma loodus- ja inimressursid ning kohapealse oskusteave; |
| --- | --- |

7.

usub, et vaesusevastane võitlus hõlmab riigi või piirkonna õiguse tunnustamist määratleda demokraatlikult oma poliitika, prioriteedid ja strateegiad jätkusuutliku toiduainetootmise ja majandusarengu edendamiseks, mobiliseerides oma loodus- ja inimressursid ning kohapealse oskusteave;

| 8. | rõhutab, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tuleb kasutada kõiki vahendeid ning seetõttu on tarvis võimalikult ulatuslikku partnerlust vastavate sidusrühmade, eriti parlamentide ja kodanikuühiskonnaga, et pakkuda vajalikku innovatsiooni, vahendeid ja suutlikkust; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tuleb kasutada kõiki vahendeid ning seetõttu on tarvis võimalikult ulatuslikku partnerlust vastavate sidusrühmade, eriti parlamentide ja kodanikuühiskonnaga, et pakkuda vajalikku innovatsiooni, vahendeid ja suutlikkust;

| 9. | on seisukohal, et tuleb täielikult tunnustada iga riigi õigust ja kohustust tagada oma elanikkonna kindlustamine toiduainetega ning kaitsta end vajadusel teiste riikide ekspordi eest, mis võib selle ülesande täitmist takistada; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et tuleb täielikult tunnustada iga riigi õigust ja kohustust tagada oma elanikkonna kindlustamine toiduainetega ning kaitsta end vajadusel teiste riikide ekspordi eest, mis võib selle ülesande täitmist takistada;

| 10. | on arvamusel, et avalikke teenuseid tuleb koondada ja arendada vaesusega seotud suurte hädade - nt epideemiad, kirjaoskamatus, joogivee nappus ja reovee puhastusvõimaluste puudumine - heastamiseks; |
| --- | --- |

10.

on arvamusel, et avalikke teenuseid tuleb koondada ja arendada vaesusega seotud suurte hädade - nt epideemiad, kirjaoskamatus, joogivee nappus ja reovee puhastusvõimaluste puudumine - heastamiseks;

| 11. | nõuab aastatuhande arengueesmärkidele vastupidiselt valdkonnapõhisele lähenemisele integreeritud lähenemist; |
| --- | --- |

11.

nõuab aastatuhande arengueesmärkidele vastupidiselt valdkonnapõhisele lähenemisele integreeritud lähenemist;

| 12. | kiidab liikmesriike, kes on jõudnud 0,7 protsendini rahvamajanduse kogutulust või üle selle, märkides seejuures mõnede riikide muret tekitavat suundumust alustada abimäärade vähendamise protsessi, samuti loobumist varem ajakavas toodud kohustustest; |
| --- | --- |

12.

kiidab liikmesriike, kes on jõudnud 0,7 protsendini rahvamajanduse kogutulust või üle selle, märkides seejuures mõnede riikide muret tekitavat suundumust alustada abimäärade vähendamise protsessi, samuti loobumist varem ajakavas toodud kohustustest;

| 13. | rõhutab, et ehkki EL näib praegu täitvat oma vahe-eesmärki suunata 2006. aastal 0,39% rahvamajanduse kogutulust ametlikuks arenguabiks, on liikmesriikide tulemustes suuri lahknevusi, ning seetõttu kutsub neid liikmesriike, kes on siiani mahajäämuses, üles kohustuma täitma selget ajakava ning tähtaegu, et saavutada 0,7% eesmärk enne 2015. aastat; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et ehkki EL näib praegu täitvat oma vahe-eesmärki suunata 2006. aastal 0,39% rahvamajanduse kogutulust ametlikuks arenguabiks, on liikmesriikide tulemustes suuri lahknevusi, ning seetõttu kutsub neid liikmesriike, kes on siiani mahajäämuses, üles kohustuma täitma selget ajakava ning tähtaegu, et saavutada 0,7% eesmärk enne 2015. aastat;

| 14. | tervitab kümne uue ELi liikmesriigi hulgast paljude juba saavutatud edusamme ametliku arenguabi taseme järsu suurendamise osas ning soovitab seda suundumust jätkata; |
| --- | --- |

14.

tervitab kümne uue ELi liikmesriigi hulgast paljude juba saavutatud edusamme ametliku arenguabi taseme järsu suurendamise osas ning soovitab seda suundumust jätkata;

| 15. | rõhutab, et põhihariduse ja tervishoiu 20% eesmärk peaks olema lülitatud ELi ja Euroopa Arengufondi eelarvesse, laiendades põhiliste sotsiaalteenuste jaoks olemasolevat 35% eesmärki; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et põhihariduse ja tervishoiu 20% eesmärk peaks olema lülitatud ELi ja Euroopa Arengufondi eelarvesse, laiendades põhiliste sotsiaalteenuste jaoks olemasolevat 35% eesmärki;

| 16. | toetab ettepanekut, et majandus- ja rahandusnõukogu (ECOFIN) ja GAERCi nõukogu peaksid regulaarselt hindama ametliku arenguabi edu, kutsudes samas liikmesriike üles seadma iga-aastaseid ametliku arenguabi eesmärke üldise arenguabi ja vähim arenenud riikidele osutatava abi kohta; |
| --- | --- |

16.

toetab ettepanekut, et majandus- ja rahandusnõukogu (ECOFIN) ja GAERCi nõukogu peaksid regulaarselt hindama ametliku arenguabi edu, kutsudes samas liikmesriike üles seadma iga-aastaseid ametliku arenguabi eesmärke üldise arenguabi ja vähim arenenud riikidele osutatava abi kohta;

| 17. | soovitab komisjonil vaadata läbi oma arengule suunatud ressursside jaotus ning kohustuda suurendama oluliselt oma arengukulutusi järgmise finantsperspektiivi vältel; |
| --- | --- |

17.

soovitab komisjonil vaadata läbi oma arengule suunatud ressursside jaotus ning kohustuda suurendama oluliselt oma arengukulutusi järgmise finantsperspektiivi vältel;

| 18. | kutsub ELi üles astuma selgeid samme vaesuse vastu, töötades välja sidus poliitika kaubanduse, arengukoostöö ja ühtse põllumajanduspoliitika valdkonnas, et vältida otseseid või kaudseid negatiivseid mõjusid arengumaade majandusele; |
| --- | --- |

18.

kutsub ELi üles astuma selgeid samme vaesuse vastu, töötades välja sidus poliitika kaubanduse, arengukoostöö ja ühtse põllumajanduspoliitika valdkonnas, et vältida otseseid või kaudseid negatiivseid mõjusid arengumaade majandusele;

| 19. | soovitab komisjonil lisaks võetud kohustusele suunata 0,7% rahvamajanduse kogutulust ametlikuks arenguabiks uurida ka uuenduslikke rahastamisressursse ning vaadata läbi kõik arenguprogrammide alternatiivse rahastamise tagamiseks tehtud ettepanekud; |
| --- | --- |

19.

soovitab komisjonil lisaks võetud kohustusele suunata 0,7% rahvamajanduse kogutulust ametlikuks arenguabiks uurida ka uuenduslikke rahastamisressursse ning vaadata läbi kõik arenguprogrammide alternatiivse rahastamise tagamiseks tehtud ettepanekud;

| 20. | nõuab võlakergendust, kustutades suure võlakoormusega riikide võlad, eeskätt nende vähim arenenud riikide võlad, kelle valitsused peavad lugu inimõigustest, hea valitsemise põhimõttest ja kes peavad esmatähtsaks vaesuse kaotamist; |
| --- | --- |

20.

nõuab võlakergendust, kustutades suure võlakoormusega riikide võlad, eeskätt nende vähim arenenud riikide võlad, kelle valitsused peavad lugu inimõigustest, hea valitsemise põhimõttest ja kes peavad esmatähtsaks vaesuse kaotamist;

| 21. | kutsub üles seostama võlakergendust mitte ainult võla ja ekspordi suhtarvudega, vaid ka aastatuhande arengueesmärkidel põhinevate vajadustega; |
| --- | --- |

21.

kutsub üles seostama võlakergendust mitte ainult võla ja ekspordi suhtarvudega, vaid ka aastatuhande arengueesmärkidel põhinevate vajadustega;

| 22. | soovitab tungivalt ELil tagada arengumaade kodanikke puudutavate haigustega seotud ja hetkel alarahastatud uuringute piisav rahvusvaheline rahastamine; |
| --- | --- |

22.

soovitab tungivalt ELil tagada arengumaade kodanikke puudutavate haigustega seotud ja hetkel alarahastatud uuringute piisav rahvusvaheline rahastamine;

| 23. | julgustab komisjoni ja liikmesriike tugevdama oma partnerlussuhteid arengumaadega, mis soodustab prognoositavust, vastastikust aruandekohustuslikkust ning vastastikuseid kohustusi; |
| --- | --- |

23.

julgustab komisjoni ja liikmesriike tugevdama oma partnerlussuhteid arengumaadega, mis soodustab prognoositavust, vastastikust aruandekohustuslikkust ning vastastikuseid kohustusi;

| 24. | usub kindlalt, et lahendades koos korruptsiooni ja ebaseadusliku finantstegevusega seotud probleemid Cotonou partnerluslepingu sätete alusel, on AKV ja ELi riigid suutelised andma suuremat panust võitlusesse vaesuse, kuritegevuse ja terrorismi vastu ning samal ajal looma poliitilise stabiilsuse ja edendama sotsiaalset ja majandusarengut; |
| --- | --- |

24.

usub kindlalt, et lahendades koos korruptsiooni ja ebaseadusliku finantstegevusega seotud probleemid Cotonou partnerluslepingu sätete alusel, on AKV ja ELi riigid suutelised andma suuremat panust võitlusesse vaesuse, kuritegevuse ja terrorismi vastu ning samal ajal looma poliitilise stabiilsuse ja edendama sotsiaalset ja majandusarengut;

| 25. | rõhutab avaliku sektori finantsjuhtimise arvutiseerimise tähtsust laiemas e-valitsuse kontekstis, et tulla paremini toime halvasti toimiva bürokraatiaga ja vältida läbipaistvuse puudumist; |
| --- | --- |

25.

rõhutab avaliku sektori finantsjuhtimise arvutiseerimise tähtsust laiemas e-valitsuse kontekstis, et tulla paremini toime halvasti toimiva bürokraatiaga ja vältida läbipaistvuse puudumist;

| 26. | soovitab komisjonil tugevdada märkimisväärselt jõupingutusi selleks, et liikmesriikide arengukoostöö meetmed täiendaksid paremini komisjoni meetmeid, lähtudes iga abiandja suhtelistest eelistest; |
| --- | --- |

26.

soovitab komisjonil tugevdada märkimisväärselt jõupingutusi selleks, et liikmesriikide arengukoostöö meetmed täiendaksid paremini komisjoni meetmeid, lähtudes iga abiandja suhtelistest eelistest;

| 27. | tervitab selliseid algatusi nagu ELi doonoriatlas, millega püütakse koordineerida arenguabi liikmesriikide lõikes, ning ärgitab komisjoni seda vahendit täiustama ja täpsustama, et teda saaks kasutada nende valdkondade määratlemiseks, kus ühtlustamine tagaks kõige kiirema edu; |
| --- | --- |

27.

tervitab selliseid algatusi nagu ELi doonoriatlas, millega püütakse koordineerida arenguabi liikmesriikide lõikes, ning ärgitab komisjoni seda vahendit täiustama ja täpsustama, et teda saaks kasutada nende valdkondade määratlemiseks, kus ühtlustamine tagaks kõige kiirema edu;

| 28. | nõuab sellega seoses selgepiirilisi ühtlustamiskohustusi ja -ajakavasid ning kõikide partnerite riiklikul tasandil kaasatuse jälgimiseks ette nähtud näitajate ja võrdlusaluste väljatöötamist; |
| --- | --- |

28.

nõuab sellega seoses selgepiirilisi ühtlustamiskohustusi ja -ajakavasid ning kõikide partnerite riiklikul tasandil kaasatuse jälgimiseks ette nähtud näitajate ja võrdlusaluste väljatöötamist;

| 29. | rõhutab teabe- ja kommunikatsioonitehnoloogia revolutsiooniga tekkinud võimalusi, näiteks teabe- ja kommunikatsioonitehnoloogia hariduse valdkonnas, teabe- ja kommunikatsioonitehnoloogia tervishoiu parandamiseks, teabe- ja kommunikatsioonitehnoloogia heaks valitsemiseks, vaesusega seotud eriprobleemide lahendamisel; |
| --- | --- |

29.

rõhutab teabe- ja kommunikatsioonitehnoloogia revolutsiooniga tekkinud võimalusi, näiteks teabe- ja kommunikatsioonitehnoloogia hariduse valdkonnas, teabe- ja kommunikatsioonitehnoloogia tervishoiu parandamiseks, teabe- ja kommunikatsioonitehnoloogia heaks valitsemiseks, vaesusega seotud eriprobleemide lahendamisel;

| 30. | rõhutab tänapäevaste energiateenuste ligipääsetavuse tähtsust vaeste inimeste jaoks; tunnustab samal ajal, et arengumaad ei peaks kordama tööstusriikide vigu ja seepärast tuleb eriliselt toetada investeerimist puhastesse ja tõhusatesse energiatehnoloogiatesse; |
| --- | --- |

30.

rõhutab tänapäevaste energiateenuste ligipääsetavuse tähtsust vaeste inimeste jaoks; tunnustab samal ajal, et arengumaad ei peaks kordama tööstusriikide vigu ja seepärast tuleb eriliselt toetada investeerimist puhastesse ja tõhusatesse energiatehnoloogiatesse;

| 31. | kutsub komisjoni üles suurendama rahastamist ning koostama aastatuhande arengueesmärkidele tugineva üleilmse arengukoolituse ja -teabe kava; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles suurendama rahastamist ning koostama aastatuhande arengueesmärkidele tugineva üleilmse arengukoolituse ja -teabe kava;

| 32. | soovitab kõigil ELi liikmesriikidel rakendada täielikult oma 25. veebruari 2003. aasta Rooma deklaratsioonist ühtlustamise kohta tulenevaid kohustusi parandada abi andmist ning siduda abi põhimõtteliselt lahti; |
| --- | --- |

32.

soovitab kõigil ELi liikmesriikidel rakendada täielikult oma 25. veebruari 2003. aasta Rooma deklaratsioonist ühtlustamise kohta tulenevaid kohustusi parandada abi andmist ning siduda abi põhimõtteliselt lahti;

| 33. | soovitab komisjonil tagada ELi asumine nende jõupingutuste esirinnas, millega tagatakse tasuta ja kohustuslik põhiharidus, ning nõuab, et seda tuleb kombineerida märkimisväärsete uute ressursside ning olemasolevate ressursside sihipärase kulutamisega; |
| --- | --- |

33.

soovitab komisjonil tagada ELi asumine nende jõupingutuste esirinnas, millega tagatakse tasuta ja kohustuslik põhiharidus, ning nõuab, et seda tuleb kombineerida märkimisväärsete uute ressursside ning olemasolevate ressursside sihipärase kulutamisega;

| 34. | usub, et jääb täitmatuks unistuseks saavutada aastatuhande arengueesmärgid vähendada vaesust ja nälga, võimaldada kõikidele tasuta haridus ja parandada juurdepääsu tervishoiule, kui arengumaad kulutavad samal ajal sotsiaalteenuste tasumisest neli korda enam võlgade tagasimaksmisele; |
| --- | --- |

34.

usub, et jääb täitmatuks unistuseks saavutada aastatuhande arengueesmärgid vähendada vaesust ja nälga, võimaldada kõikidele tasuta haridus ja parandada juurdepääsu tervishoiule, kui arengumaad kulutavad samal ajal sotsiaalteenuste tasumisest neli korda enam võlgade tagasimaksmisele;

| 35. | nõuab tungivalt, et kuna Maailmapanga kiirendatud haridusalgatuse (FTI) peamiseks väljakutseks on välise rahastamise puudus, peaks komisjon püüdma suurendada rahalisi vahendeid hariduse ja kiirendatud haridusalgatuse jaoks; |
| --- | --- |

35.

nõuab tungivalt, et kuna Maailmapanga kiirendatud haridusalgatuse (FTI) peamiseks väljakutseks on välise rahastamise puudus, peaks komisjon püüdma suurendada rahalisi vahendeid hariduse ja kiirendatud haridusalgatuse jaoks;

| 36. | rõhutab, et on oluline pöörata eritähelepanu tüdrukute haridusele, kuna haritud naised loovad väiksemaid ja tervemaid perekondi ning aitavad suurendada tootlikkust ja vähendada vaesust; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et on oluline pöörata eritähelepanu tüdrukute haridusele, kuna haritud naised loovad väiksemaid ja tervemaid perekondi ning aitavad suurendada tootlikkust ja vähendada vaesust;

| 37. | nõuab eritähelepanu keskendamist orbudele ning sotsiaalse tõrjutuse all kannatavatele poistele ja tüdrukutele, keda on ebaproportsionaalselt raskelt tabanud tagajärjed, mille põhjuseks on ebapiisav juurdepääs haridusele; |
| --- | --- |

37.

nõuab eritähelepanu keskendamist orbudele ning sotsiaalse tõrjutuse all kannatavatele poistele ja tüdrukutele, keda on ebaproportsionaalselt raskelt tabanud tagajärjed, mille põhjuseks on ebapiisav juurdepääs haridusele;

| 38. | soovitab komisjonil uurida, kuidas anda õigeaegne ja positiivne panus sellise paketi koostamisse, mis sisaldab malaaria ennetamiseks mõeldud voodivõrke, immuniseerimist Vaktsiinide ja Immuniseerimise Ülemaailmse Liidu (GAVI) kaudu ning kondoomide jagamist, seda eeskätt vahendina võitluses HIVi ja AIDSiga; ELi liikmesriigid võiksid selles ettevõtmises osaleda riiklikul tasandil; rõhutab, et nimetatud meetmed tuleb kinnistada pikaajalises strateegias, et muuta nad säästva lähenemise osaks; |
| --- | --- |

38.

soovitab komisjonil uurida, kuidas anda õigeaegne ja positiivne panus sellise paketi koostamisse, mis sisaldab malaaria ennetamiseks mõeldud voodivõrke, immuniseerimist Vaktsiinide ja Immuniseerimise Ülemaailmse Liidu (GAVI) kaudu ning kondoomide jagamist, seda eeskätt vahendina võitluses HIVi ja AIDSiga; ELi liikmesriigid võiksid selles ettevõtmises osaleda riiklikul tasandil; rõhutab, et nimetatud meetmed tuleb kinnistada pikaajalises strateegias, et muuta nad säästva lähenemise osaks;

| 39. | kutsub komisjoni üles olema malaariavastase võitluse teejuhiks, ühendama vahendid ning käivitama asjakohased ja laiaulatuslikud meetmed, et saada see pandeemia kontrolli alla ning pikemas perspektiivis likvideerida, pannes eriti rõhku ennetamisele; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni üles olema malaariavastase võitluse teejuhiks, ühendama vahendid ning käivitama asjakohased ja laiaulatuslikud meetmed, et saada see pandeemia kontrolli alla ning pikemas perspektiivis likvideerida, pannes eriti rõhku ennetamisele;

| 40. | nõuab eriti avalike teadusuuringute hulga suurendamist ja erasektori investeeringute mobiliseerimist vaktsiiniuuringute kiirendamiseks; |
| --- | --- |

40.

nõuab eriti avalike teadusuuringute hulga suurendamist ja erasektori investeeringute mobiliseerimist vaktsiiniuuringute kiirendamiseks;

| 41. | rõhutab, et tervishoiu põhiteenuste kättesaadavus ja taskukohasus on absoluutne tingimus kõikide tervisepoliitika valdkondade edukaks teostamiseks arengumaades; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et tervishoiu põhiteenuste kättesaadavus ja taskukohasus on absoluutne tingimus kõikide tervisepoliitika valdkondade edukaks teostamiseks arengumaades;

| 42. | toetab komisjoni nõustumist kättesaadavate ja taskukohaste ravimite vajadusega ning rõhutab TRIPS-lepingu rakendamise hoolika jälgimise vajadust; |
| --- | --- |

42.

toetab komisjoni nõustumist kättesaadavate ja taskukohaste ravimite vajadusega ning rõhutab TRIPS-lepingu rakendamise hoolika jälgimise vajadust;

| 43. | nõuab rahastamist tervishoiuga seotud hädaolukordade lahendamiseks arengumaades ning nõuab, et riikide valitsused tähtsustaksid tervishoidu; |
| --- | --- |

43.

nõuab rahastamist tervishoiuga seotud hädaolukordade lahendamiseks arengumaades ning nõuab, et riikide valitsused tähtsustaksid tervishoidu;

| 44. | juhib tähelepanu sellele, et joogivee olemasolu ja tasakaalustatud toit on rahva tervise jaoks elulise tähtsusega; seetõttu väidab, et juurdepääs joogiveele on oluline võitluses vaesuse ja haigustega, mille põhjuseks on joogivee puudumine; |
| --- | --- |

44.

juhib tähelepanu sellele, et joogivee olemasolu ja tasakaalustatud toit on rahva tervise jaoks elulise tähtsusega; seetõttu väidab, et juurdepääs joogiveele on oluline võitluses vaesuse ja haigustega, mille põhjuseks on joogivee puudumine;

| 45. | kutsub arengumaid üles uuendama avalikke teenuseid ja põhilisi tervishoiusüsteeme ning usub, et Euroopa abi peab toetama eelkõige arengumaade riiklikke jõupingutusi inim-, institutsioonilise ja infrastruktuurilise suutlikkuse tugevdamisel; |
| --- | --- |

45.

kutsub arengumaid üles uuendama avalikke teenuseid ja põhilisi tervishoiusüsteeme ning usub, et Euroopa abi peab toetama eelkõige arengumaade riiklikke jõupingutusi inim-, institutsioonilise ja infrastruktuurilise suutlikkuse tugevdamisel;

| 46. | nõuab tervishoiutöötajate arvu märkimisväärset suurendamist, sest sellelt alalt lahkujaid on rohkem kui väljaõppe saajaid; |
| --- | --- |

46.

nõuab tervishoiutöötajate arvu märkimisväärset suurendamist, sest sellelt alalt lahkujaid on rohkem kui väljaõppe saajaid;

| 47. | nõuab ELilt suurema panuse andmist Ülemaailmsesse Tervishoiufondi, sest seni 2005. aastaks eraldatud raha moodustab vaid ühe neljandiku vajatavast summast, ning et EL ja teised peaksid töötama jõupingutuste dubleerimise vältimise nimel ning edendama HIVi/AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria riiklike poliitikate väljatöötamist; |
| --- | --- |

47.

nõuab ELilt suurema panuse andmist Ülemaailmsesse Tervishoiufondi, sest seni 2005. aastaks eraldatud raha moodustab vaid ühe neljandiku vajatavast summast, ning et EL ja teised peaksid töötama jõupingutuste dubleerimise vältimise nimel ning edendama HIVi/AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria riiklike poliitikate väljatöötamist;

| 48. | soovitab, et EL oleks jätkuvalt teejuhiks seksuaal- ja soojätkamistervisega seonduvate õiguste vallas, säilitades laia selle valdkonnaga seonduvate teenuste, sh pereplaneerimise, sugulisel teel nakkavate haiguste ravi ja ohutute legaalsete abortide teenuste rahastamise tasemed; |
| --- | --- |

48.

soovitab, et EL oleks jätkuvalt teejuhiks seksuaal- ja soojätkamistervisega seonduvate õiguste vallas, säilitades laia selle valdkonnaga seonduvate teenuste, sh pereplaneerimise, sugulisel teel nakkavate haiguste ravi ja ohutute legaalsete abortide teenuste rahastamise tasemed;

| 49. | nõuab, et aastatuhande 5. arengueesmärgi alusel, mis puudutab igakülgset ligipääsu seksuaal- ja soojätkamistervisega seonduvatele teenustele aastaks 2015 ja sellega seotud näitajaid, seataks eesmärk, mis tagab samasuguse või kiirema edu vaeste ning muude ebasoodsa sotsiaalse seisundiga või ohualdiste rühmade hulgas; nõuab samuti vastavate näitajate nõuetekohast määramist ülejäänud seitsme arengueesmärgi alusel; |
| --- | --- |

49.

nõuab, et aastatuhande 5. arengueesmärgi alusel, mis puudutab igakülgset ligipääsu seksuaal- ja soojätkamistervisega seonduvatele teenustele aastaks 2015 ja sellega seotud näitajaid, seataks eesmärk, mis tagab samasuguse või kiirema edu vaeste ning muude ebasoodsa sotsiaalse seisundiga või ohualdiste rühmade hulgas; nõuab samuti vastavate näitajate nõuetekohast määramist ülejäänud seitsme arengueesmärgi alusel;

| 50. | rõhutab vajadust võtta kõikides komisjoni programmides ja hindamisel omaks õigustepõhine lähenemine lastele, ning kuna lapse õigused puudutavad mitmeid valdkondi, tuleb neid süstemaatiliselt järgida kõikides vahendites ja programmides; |
| --- | --- |

50.

rõhutab vajadust võtta kõikides komisjoni programmides ja hindamisel omaks õigustepõhine lähenemine lastele, ning kuna lapse õigused puudutavad mitmeid valdkondi, tuleb neid süstemaatiliselt järgida kõikides vahendites ja programmides;

| 51. | leiab, et ELi arengupoliitikas tuleb taas keskenduda soopõhilistele prioriteetidele kui põhiõigustele ning Cotonou lepingu alusel ja mujal kohaldatavate valitsemiskriteeriumide osale; |
| --- | --- |

51.

leiab, et ELi arengupoliitikas tuleb taas keskenduda soopõhilistele prioriteetidele kui põhiõigustele ning Cotonou lepingu alusel ja mujal kohaldatavate valitsemiskriteeriumide osale;

| 52. | väidab, et tuleks lõpetada naiste kõrvalejätmine, võimaldades neil seega mängida keskset rolli aastatuhande arengueesmärkidel ja teistel eluliselt tähtsatel, eriti piirkondlikku ja kohalikku valitsemist puudutavatel üldreformidel rajanevate vaesuse vähendamise strateegiate koostamisel ja jälgimisel; |
| --- | --- |

52.

väidab, et tuleks lõpetada naiste kõrvalejätmine, võimaldades neil seega mängida keskset rolli aastatuhande arengueesmärkidel ja teistel eluliselt tähtsatel, eriti piirkondlikku ja kohalikku valitsemist puudutavatel üldreformidel rajanevate vaesuse vähendamise strateegiate koostamisel ja jälgimisel;

| 53. | tervitab ja toetab komisjoni kavatsust tugevdada taas oma suhteid Aafrikaga, tehes tihedat koostööd “Uue partnerlusega Aafrika arenguks” (NEPAD), Aafrika Liiduga ja selliste hiljutiste algatustega nagu Aafrika komisjon; |
| --- | --- |

53.

tervitab ja toetab komisjoni kavatsust tugevdada taas oma suhteid Aafrikaga, tehes tihedat koostööd “Uue partnerlusega Aafrika arenguks” (NEPAD), Aafrika Liiduga ja selliste hiljutiste algatustega nagu Aafrika komisjon;

| 54. | kinnitab EÜ asutamislepingu artiklis 178 kindlaks tehtud ühenduse vajadust kaaluda vajaduse korral mõju-uuringute abil, kas tema muud poliitilised meetmed kahjustaksid arengupoliitika eesmärke; |
| --- | --- |

54.

kinnitab EÜ asutamislepingu artiklis 178 kindlaks tehtud ühenduse vajadust kaaluda vajaduse korral mõju-uuringute abil, kas tema muud poliitilised meetmed kahjustaksid arengupoliitika eesmärke;

| 55. | nõuab täielikku hinnangut praeguse kaubanduse liberaliseerimise poliitika mõju kohta näljale ja vaesusele arengumaades ning nõuab, et selle hinnangu tulemust kasutataks arengukoostöö selgete suuniste väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

55.

nõuab täielikku hinnangut praeguse kaubanduse liberaliseerimise poliitika mõju kohta näljale ja vaesusele arengumaades ning nõuab, et selle hinnangu tulemust kasutataks arengukoostöö selgete suuniste väljatöötamiseks;

| 56. | nõuab, et keskkonnale tuleks pöörata riigi tasandil piisavalt tähelepanu, et aidata kaasa aastatuhande 7. arengueesmärgi saavutamisele, lisades keskkonna ja säästva arengu selgesõnaliselt piirkondlikesse ja riiklikesse strateegiadokumentidesse; |
| --- | --- |

56.

nõuab, et keskkonnale tuleks pöörata riigi tasandil piisavalt tähelepanu, et aidata kaasa aastatuhande 7. arengueesmärgi saavutamisele, lisades keskkonna ja säästva arengu selgesõnaliselt piirkondlikesse ja riiklikesse strateegiadokumentidesse;

| 57. | rõhutab, et toetus selliste elutähtsate süsteemide nagu tervislike muldade, metsade ja merevarude kaitsmisele ja taastamisele, samuti mageveevarude mõistlikule majandamisele on vaesuse vähendamise programmide lahutamatu osa ning et selliseid sekkumisi tuleks pidada esmatähtsaks ELi arengukoostööalases tegevuses; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et toetus selliste elutähtsate süsteemide nagu tervislike muldade, metsade ja merevarude kaitsmisele ja taastamisele, samuti mageveevarude mõistlikule majandamisele on vaesuse vähendamise programmide lahutamatu osa ning et selliseid sekkumisi tuleks pidada esmatähtsaks ELi arengukoostööalases tegevuses;

| 58. | toetab täielikult aastatuhande ökosüsteemi hindamise aruande lõppjäreldusi, mille kohaselt on maailma ökosüsteemi jätkuv hävitamine takistuseks aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel; nõustub samuti, et on vaja olulisi poliitilisi ja institutsioonilisi muutusi, et pöörata tagasi laiaulatuslik taandareng ja soovitab tungivalt komisjonil lisada aruande üksikasjalikud soovitused oma koondaruandesse ja tulevastesse töökavadesse; |
| --- | --- |

58.

toetab täielikult aastatuhande ökosüsteemi hindamise aruande lõppjäreldusi, mille kohaselt on maailma ökosüsteemi jätkuv hävitamine takistuseks aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel; nõustub samuti, et on vaja olulisi poliitilisi ja institutsioonilisi muutusi, et pöörata tagasi laiaulatuslik taandareng ja soovitab tungivalt komisjonil lisada aruande üksikasjalikud soovitused oma koondaruandesse ja tulevastesse töökavadesse;

| 59. | palub Euroopa Liidu Nõukogul kutsuda kokku ÜRO keskkonnaprogrammi (UNEP) nõukogu tagamaks, et aastatuhande arengueesmärkide läbivaatamise septembrikuisel tippkohtumisel algatataks tänaseni rakendatud kaubanduse liberaliseerimispoliitika sotsiaalsete ja keskkonnatagajärgede põhjalik läbivaatamine selle tagamiseks, et nimetatud poliitika toetaks vaesuse likvideerimist võimalikult tõhusalt; |
| --- | --- |

59.

palub Euroopa Liidu Nõukogul kutsuda kokku ÜRO keskkonnaprogrammi (UNEP) nõukogu tagamaks, et aastatuhande arengueesmärkide läbivaatamise septembrikuisel tippkohtumisel algatataks tänaseni rakendatud kaubanduse liberaliseerimispoliitika sotsiaalsete ja keskkonnatagajärgede põhjalik läbivaatamine selle tagamiseks, et nimetatud poliitika toetaks vaesuse likvideerimist võimalikult tõhusalt;

| 60. | meenutab, et ausate reeglitega kaubandus, kuigi mitte absoluutne maailma vaesuse heastaja, võib aidata kaasa aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele tänu selle mõjule majanduskasvule; |
| --- | --- |

60.

meenutab, et ausate reeglitega kaubandus, kuigi mitte absoluutne maailma vaesuse heastaja, võib aidata kaasa aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele tänu selle mõjule majanduskasvule;

| 61. | võtab arvesse ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi ning muude institutsioonide viimaseid uuringuid, mis näitavad, et kaubanduse ulatuslikku liberaliseerimist vähim arenenud riikides on väga vähe tõlgitsetud püsivaks ja märkimisväärseks vaesuse vähendamiseks ning see on aidanud kaasa arengumaade, eelkõige Aafrika riikide kauplemistingimuste vähenemisele; |
| --- | --- |

61.

võtab arvesse ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi ning muude institutsioonide viimaseid uuringuid, mis näitavad, et kaubanduse ulatuslikku liberaliseerimist vähim arenenud riikides on väga vähe tõlgitsetud püsivaks ja märkimisväärseks vaesuse vähendamiseks ning see on aidanud kaasa arengumaade, eelkõige Aafrika riikide kauplemistingimuste vähenemisele;

| 62. | kutsub komisjoni üles kohandama võimaluse piires oma koostöö- ja kaubanduspoliitikat, et aidata arengumaade valitsustel säilitada ja arendada avalikke teenuseid, eelkõige neid, millega tagatakse elanikkonna juurdepääs joogiveele, tervishoiuteenustele, haridusele, transpordile ja energiale; |
| --- | --- |

62.

kutsub komisjoni üles kohandama võimaluse piires oma koostöö- ja kaubanduspoliitikat, et aidata arengumaade valitsustel säilitada ja arendada avalikke teenuseid, eelkõige neid, millega tagatakse elanikkonna juurdepääs joogiveele, tervishoiuteenustele, haridusele, transpordile ja energiale;

| 63. | kordab seoses veesektori liberaliseerimise mõjude aruteludega, et veega seotud teenused peaksid põhimõtteliselt jääma täielikult riikliku vastutuse ja kontrolli alla, jättes nimetatud põhimõtte tagamise riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste hooleks, ning soovitab komisjonil selle arvamusega nõustuda; |
| --- | --- |

63.

kordab seoses veesektori liberaliseerimise mõjude aruteludega, et veega seotud teenused peaksid põhimõtteliselt jääma täielikult riikliku vastutuse ja kontrolli alla, jättes nimetatud põhimõtte tagamise riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste hooleks, ning soovitab komisjonil selle arvamusega nõustuda;

| 64. | kinnitab, et vastavalt Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2004. aasta resolutsioonile (3) siseturu strateegia kohta on vesi inimkonna ühine ressurss ja et eriti lõunas elavate kõige vaesemate kogukondade juurdepääs veele on põhiline inimõigus, mida tuleb edendada ja kaitsta; |
| --- | --- |

64.

kinnitab, et vastavalt Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2004. aasta resolutsioonile (3) siseturu strateegia kohta on vesi inimkonna ühine ressurss ja et eriti lõunas elavate kõige vaesemate kogukondade juurdepääs veele on põhiline inimõigus, mida tuleb edendada ja kaitsta;

| 65. | kahetseb, et puudub ajakava põllumajanduse eksporditoetuste likvideerimiseks; seetõttu leiab, et Euroopa Parlament peaks avaldama survet selle ajakava koostamiseks; |
| --- | --- |

65.

kahetseb, et puudub ajakava põllumajanduse eksporditoetuste likvideerimiseks; seetõttu leiab, et Euroopa Parlament peaks avaldama survet selle ajakava koostamiseks;

| 66. | kutsub ELi liikmesriikide ja teiste tööstusriikide juhte üles võtma selgepiirilisi meetmeid aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks, likvideerides eksporditoetused, mis kahjustavad kohalikku toiduainetootmist ja majandusarengut; |
| --- | --- |

66.

kutsub ELi liikmesriikide ja teiste tööstusriikide juhte üles võtma selgepiirilisi meetmeid aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks, likvideerides eksporditoetused, mis kahjustavad kohalikku toiduainetootmist ja majandusarengut;

| 67. | kutsub komisjoni üles parandama käimasolevate WTO läbirääkimiste arenguvalmidust, keskendudes toiduainetega kindlustamisele ja maapiirkondade tööhõivele, mis kuuluvad vaesuse likvideerimise kõige tõhusamate elementide hulka, muu hulgas nn arengukasti sisseviimisele WTO põllumajanduskokkuleppesse, et võimaldada vaesematel riikidel paremini tegeleda toiduainetega kindlustamise küsimusega ja säilitada elatusvahendid maal, ning ELi põllumajandusekspordi toetuste täielikule lõpetamisele; |
| --- | --- |

67.

kutsub komisjoni üles parandama käimasolevate WTO läbirääkimiste arenguvalmidust, keskendudes toiduainetega kindlustamisele ja maapiirkondade tööhõivele, mis kuuluvad vaesuse likvideerimise kõige tõhusamate elementide hulka, muu hulgas nn arengukasti sisseviimisele WTO põllumajanduskokkuleppesse, et võimaldada vaesematel riikidel paremini tegeleda toiduainetega kindlustamise küsimusega ja säilitada elatusvahendid maal, ning ELi põllumajandusekspordi toetuste täielikule lõpetamisele;

| 68. | tervitab EÜ poolt tunnustatud eri- ja diferentseeritud režiimi vajadust, kuulates ära arengumaade mure kaubanduse liberaliseerimise ja vastastikkuse mõju pärast; |
| --- | --- |

68.

tervitab EÜ poolt tunnustatud eri- ja diferentseeritud režiimi vajadust, kuulates ära arengumaade mure kaubanduse liberaliseerimise ja vastastikkuse mõju pärast;

| 69. | kutsub komisjoni üles edendama WTO kiireloomulist reformi, et tõsta säästvus ja vaesuse likvideerimine esikohale kaubandusläbirääkimiste päevakorras, ning tõhustama tegelikku eri- ja diferentseeritud režiimi; |
| --- | --- |

69.

kutsub komisjoni üles edendama WTO kiireloomulist reformi, et tõsta säästvus ja vaesuse likvideerimine esikohale kaubandusläbirääkimiste päevakorras, ning tõhustama tegelikku eri- ja diferentseeritud režiimi;

| 70. | palub komisjonil lisada aastatuhande arengueesmärkide kokkuvõtliku aruande esmatähtsate meetmete hulka ELi tarbekaubahindade stabiliseerimise meetmed, kaasa arvatud rahvusvahelise tarnimise korraldamise meetodite läbivaatamise, tarbekaubahindade käesolevasse WTO läbirääkimiste vooru lisamise ettepanekute toetamise ning tarbekaupade töörühma finantseerimisel osalemise ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) ettepanekul; |
| --- | --- |

70.

palub komisjonil lisada aastatuhande arengueesmärkide kokkuvõtliku aruande esmatähtsate meetmete hulka ELi tarbekaubahindade stabiliseerimise meetmed, kaasa arvatud rahvusvahelise tarnimise korraldamise meetodite läbivaatamise, tarbekaubahindade käesolevasse WTO läbirääkimiste vooru lisamise ettepanekute toetamise ning tarbekaupade töörühma finantseerimisel osalemise ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) ettepanekul;

| 71. | meenutab, et majanduskoostöölepingute (EPA) läbirääkimiste lõppedes ei peaks ühegi AKV riigi kaubandussuhted olema pärast 2007. aastat vähem soodsas olukorras kui praeguse korra kohaselt, ning et puuduvad a priori garantiid või kohustused, mille järgi nad 2007. aasta lõpus igale majanduskoostöölepingule alla kirjutaksid; |
| --- | --- |

71.

meenutab, et majanduskoostöölepingute (EPA) läbirääkimiste lõppedes ei peaks ühegi AKV riigi kaubandussuhted olema pärast 2007. aastat vähem soodsas olukorras kui praeguse korra kohaselt, ning et puuduvad a priori garantiid või kohustused, mille järgi nad 2007. aasta lõpus igale majanduskoostöölepingule alla kirjutaksid;

| 72. | pidades silmas majanduskoostöölepingute läbirääkimisi AKV partneritega, kutsub komisjoni üles tagama, et need oleksid AKV riikide arengu edendamise ja vaesuse likvideerimise vahenditeks, muuhulgas turulepääsul mittevastastikkuse põhimõtte jätkamise abil, et tagada AKV partneritele maailmakaubanduses aus koht, keskendudes tarnepiirangutele ja tundlike toodete kaitsele ning tugevdades olemasolevaid piirkondlikke lõimumispingutusi, ja algatama GATT-lepingu artikli 24 muutmise või selgitamise; |
| --- | --- |

72.

pidades silmas majanduskoostöölepingute läbirääkimisi AKV partneritega, kutsub komisjoni üles tagama, et need oleksid AKV riikide arengu edendamise ja vaesuse likvideerimise vahenditeks, muuhulgas turulepääsul mittevastastikkuse põhimõtte jätkamise abil, et tagada AKV partneritele maailmakaubanduses aus koht, keskendudes tarnepiirangutele ja tundlike toodete kaitsele ning tugevdades olemasolevaid piirkondlikke lõimumispingutusi, ja algatama GATT-lepingu artikli 24 muutmise või selgitamise;

| 73. | soovitab võtta täielikult arvesse asjaolu, et AKV riigid sõltuvad sageli suures osas toormest, mis on eriti tundlik hinnakõikumistele ja tariifide järkjärgulisele tõusule, ning rõhutab mitmekesistamise tähtsust ja töötleva tööstuse ning VKEde arendamist nimetatud riikides; |
| --- | --- |

73.

soovitab võtta täielikult arvesse asjaolu, et AKV riigid sõltuvad sageli suures osas toormest, mis on eriti tundlik hinnakõikumistele ja tariifide järkjärgulisele tõusule, ning rõhutab mitmekesistamise tähtsust ja töötleva tööstuse ning VKEde arendamist nimetatud riikides;

| 74. | kutsub komisjoni üles toetama üleminekuperioodil kaubandusliku mittevastastikkuse põhimõtet, mis peaks reguleerima tööstusriikide ja arengumaade suhteid, ning olema AKV riikide suhtes majanduskoostöölepingu läbirääkimiste vältel paindlik, arvestades nende arengutaset, majanduste suhtelist väiksust ning nende finants-, arengu- ja kaubandusvajadusi, ja tagama tegelikkuses seda, et majanduskoostöölepingud saavad AKV riikides säästva arengu vahenditeks; |
| --- | --- |

74.

kutsub komisjoni üles toetama üleminekuperioodil kaubandusliku mittevastastikkuse põhimõtet, mis peaks reguleerima tööstusriikide ja arengumaade suhteid, ning olema AKV riikide suhtes majanduskoostöölepingu läbirääkimiste vältel paindlik, arvestades nende arengutaset, majanduste suhtelist väiksust ning nende finants-, arengu- ja kaubandusvajadusi, ja tagama tegelikkuses seda, et majanduskoostöölepingud saavad AKV riikides säästva arengu vahenditeks;

| 75. | kutsub komisjoni üles looma majanduskoostöölepingu (EPA) kehtivaid alternatiive, laiendades näiteks algatust “Kõik peale relvade” (EBA) kõikidele vähim arenenud riikide hulka mittekuuluvatele riikidele või parandades ELi ettepanekut GSP+ nende AKV riikide jaoks, kes võivad näidata üles soovimatust ühineda majanduskoostöölepinguga; |
| --- | --- |

75.

kutsub komisjoni üles looma majanduskoostöölepingu (EPA) kehtivaid alternatiive, laiendades näiteks algatust “Kõik peale relvade” (EBA) kõikidele vähim arenenud riikide hulka mittekuuluvatele riikidele või parandades ELi ettepanekut GSP+ nende AKV riikide jaoks, kes võivad näidata üles soovimatust ühineda majanduskoostöölepinguga;

| 76. | rõhutab kaubanduse suutlikkuse suurendamise tähtsust ja vajadust ELilt saadavate täiendavate vahendite järele, et tõsta AKV riikide võimet määratleda vajadusi ja strateegiaid, pidada läbirääkimisi ja toetada piirkondlikku lõimumist ning aidata kaasa nimetatud protsessile, ja eeskätt mitmekesistamisvajadust, et toetada piirkondlikku lõimumist ning teha ettevalmistusi liberaliseerimiseks, suurendades tootmis-, tarne- ja kaubandussuutlikkust ning korvates kohandamiskulusid, ja suurendada piirkondade suutlikkust meelitada ligi investeeringuid; |
| --- | --- |

76.

rõhutab kaubanduse suutlikkuse suurendamise tähtsust ja vajadust ELilt saadavate täiendavate vahendite järele, et tõsta AKV riikide võimet määratleda vajadusi ja strateegiaid, pidada läbirääkimisi ja toetada piirkondlikku lõimumist ning aidata kaasa nimetatud protsessile, ja eeskätt mitmekesistamisvajadust, et toetada piirkondlikku lõimumist ning teha ettevalmistusi liberaliseerimiseks, suurendades tootmis-, tarne- ja kaubandussuutlikkust ning korvates kohandamiskulusid, ja suurendada piirkondade suutlikkust meelitada ligi investeeringuid;

| 77. | rõhutab, et kohalike turgude ja kaubanduse suutlikkuse suurendamine on täpselt sama oluline kui juurdepääs turule, ja selleks, samuti mitmekesistamiseks ja toetusteks, eelkõige banaanide, riisi ja suhkru osas, tuleb teha rahastamine kättesaadavaks; |
| --- | --- |

77.

rõhutab, et kohalike turgude ja kaubanduse suutlikkuse suurendamine on täpselt sama oluline kui juurdepääs turule, ja selleks, samuti mitmekesistamiseks ja toetusteks, eelkõige banaanide, riisi ja suhkru osas, tuleb teha rahastamine kättesaadavaks;

| 78. | rõhutab, et nõukogu peaks võtma varaseid meetmeid, millega rakendatakse WTO 30. augusti 2003. aasta Doha deklaratsiooni (TRIPS-lepingu ja tervisekaitse kohta) lõike 6 rakendamist käsitlevat otsust ning kutsub komisjoni üles soovitama liikmesriikidele võtta nii kiiresti kui võimalik täielikult kasutusele uus määrus; |
| --- | --- |

78.

rõhutab, et nõukogu peaks võtma varaseid meetmeid, millega rakendatakse WTO 30. augusti 2003. aasta Doha deklaratsiooni (TRIPS-lepingu ja tervisekaitse kohta) lõike 6 rakendamist käsitlevat otsust ning kutsub komisjoni üles soovitama liikmesriikidele võtta nii kiiresti kui võimalik täielikult kasutusele uus määrus;

| 79. | rõhutab, et nõukogu peaks kiirendama ELi tundlikke tooteid käsitleva kaubanduspoliitika reformi otsustamismenetlust; |
| --- | --- |

79.

rõhutab, et nõukogu peaks kiirendama ELi tundlikke tooteid käsitleva kaubanduspoliitika reformi otsustamismenetlust;

| 80. | kutsub komisjoni üles suurendama kaubandusega seotud abi ja toetama suutlikkuse suurendamist, mis on oluline sel juhul, kui vaeseimad riigid oleksid võimelised tulema toime turu liberaliseerimisest tuleneva suureneva konkurentsiga; |
| --- | --- |

80.

kutsub komisjoni üles suurendama kaubandusega seotud abi ja toetama suutlikkuse suurendamist, mis on oluline sel juhul, kui vaeseimad riigid oleksid võimelised tulema toime turu liberaliseerimisest tuleneva suureneva konkurentsiga;

| 81. | nõuab Euroopa Investeerimispanga põhikirja ja mandaadi läbivaatamist, mis võimaldaks tõelise arengumandaadi alusel tegutseva eraldi osakonna loomist; |
| --- | --- |

81.

nõuab Euroopa Investeerimispanga põhikirja ja mandaadi läbivaatamist, mis võimaldaks tõelise arengumandaadi alusel tegutseva eraldi osakonna loomist;

| 82. | leiab, et aastatuhande arengueesmärke ei ole võimalik saavutada ilma järjekindla poliitikata, millest saavad kasu naised, lapsed, vanurid ja puuetega inimesed; |
| --- | --- |

82.

leiab, et aastatuhande arengueesmärke ei ole võimalik saavutada ilma järjekindla poliitikata, millest saavad kasu naised, lapsed, vanurid ja puuetega inimesed;

| 83. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja liituvate riikide valitsustele ja parlamentidele, parlamentidevahelisele liidule, ÜROle ja OECD arenguabikomiteele. |
| --- | --- |

83.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja liituvate riikide valitsustele ja parlamentidele, parlamentidevahelisele liidule, ÜROle ja OECD arenguabikomiteele.

---

(1)  ELT C 131 E, 5.6.2003, lk 167.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0008.

(3)  ELT C 102 E, 28.4.2004, lk 857.

---

Kolmapäev, 13. aprill 2005

| 9.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 33/320 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 33/320

---

PROTOKOLL

(2006/C 33 E/03)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES

president

1.   Istungi algus

Istung algas kell 09.05.

2.   Kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)

Vastavalt kodukorra artikli 116 lõikele 5 on kirjalik deklaratsioon nr 1/2005 kehtetu, kuna see ei ole kogunud piisavalt allkirju.

3.   Euroopa Ülemkogu istung (22.-23. märtsil 2005 Brüsselis) (arutelu)

Euroopa Ülemkogu aruanne ja Euroopa Komisjoni deklaratsioon: Euroopa Ülemkogu istung (22.-23. märtsil 2005 Brüsselis)

Jean-Claude Juncker (nõukogu eesistuja) tutvustas aruannet.

José Manuel Barroso (komisjoni president) esitas deklaratsiooni.

Sõna võtsid: Hans-Gert Poettering fraktsiooni PPE-DE nimel, Martin Schulz fraktsiooni PSE nimel, Graham Watson fraktsiooni ALDE nimel, Monica Frassoni fraktsiooni Verts/ALE nimel, Ilda Figueiredo fraktsiooni GUE/NGL nimel, Derek Roland Clark fraktsiooni IND/DEM nimel, Cristiana Muscardini fraktsiooni UEN nimel (president katkestas sõnavõtu), Ryszard Czarnecki (fraktsioonilise kuuluvuseta) ja Astrid Lulling.

ISTUNGI JUHATAJA: Antonios TRAKATELLIS

asepresident

Sõna võtsid: Robert Goebbels, Wolf Klinz, Ian Hudghton, Adamos Adamou, Johannes Blokland, Guntars Krasts, Frank Vanhecke, Françoise Grossetête, Hannes Swoboda, Lena Ek, Claude Turmes, Sahra Wagenknecht, Mirosław Mariusz Piotrowski, Koenraad Dillen, Marianne Thyssen, Poul Nyrup Rasmussen, Enrico Letta, Roberto Musacchio, Othmar Karas, Dariusz Rosati, Sophia in 't Veld ja Cristobal Montoro Romero.

ISTUNGI JUHATAJA: Ingo FRIEDRICH

asepresident

Sõna võtsid: Pervenche Berès, Marios Matsakis, Werner Langen, Jan Andersson, Cecilia Malmström, Timothy Kirkhope, Guido Sacconi, Dirk Sterckx, Jacek Emil Saryusz-Wolski, Ieke van den Burg, Alexander Radwan, Pier Luigi Bersani, Jacques Toubon, Riitta Myller, Ria Oomen-Ruijten, Konstantinos Hatzidakis, Margie Sudre, Bernd Posselt, Jean-Claude Juncker ja José Manuel Barroso.

Kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Francis Wurtz fraktsiooni GUE/NGL nimel, Brüsselis 22. ja 23. märtsil 2005. aastal kogunenud Euroopa Ülemkogu kohta (B6-0223/2005); |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz fraktsiooni GUE/NGL nimel, Brüsselis 22. ja 23. märtsil 2005. aastal kogunenud Euroopa Ülemkogu kohta (B6-0223/2005);

| — | Monica Frassoni ja Daniel Marc Cohn-Bendit fraktsiooni Verts/ALE nimel, kevadise (22. ja 23. märtsi 2005. aasta) Euroopa Ülemkogu kohta (B6-0224/2005); |
| --- | --- |

—

Monica Frassoni ja Daniel Marc Cohn-Bendit fraktsiooni Verts/ALE nimel, kevadise (22. ja 23. märtsi 2005. aasta) Euroopa Ülemkogu kohta (B6-0224/2005);

| — | Martin Schulz ja Hannes Swoboda fraktsiooni PSE nimel, 22. ja 23. märtsi 2005. aasta Euroopa Ülemkogu istungi tulemuste kohta (B6-0225/2005); |
| --- | --- |

—

Martin Schulz ja Hannes Swoboda fraktsiooni PSE nimel, 22. ja 23. märtsi 2005. aasta Euroopa Ülemkogu istungi tulemuste kohta (B6-0225/2005);

| — | Hans-Gert Poettering, Marianne Thyssen, John Bowis, Alexander Radwan ja João de Deus Pinheiro fraktsiooni PPE-DE nimel, 22. ja 23. märtsi 2005. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu tulemuste kohta (B6-0226/2005); |
| --- | --- |

—

Hans-Gert Poettering, Marianne Thyssen, John Bowis, Alexander Radwan ja João de Deus Pinheiro fraktsiooni PPE-DE nimel, 22. ja 23. märtsi 2005. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu tulemuste kohta (B6-0226/2005);

| — | Brian Crowley, Cristiana Muscardini, Eoin Ryan, Roberta Angelilli, Alessandro Foglietta, Umberto Pirilli ja Konrad Szymański fraktsiooni UEN nimel, Brüsselis 22. ja 23. märtsil 2005. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu istungi tulemuste kohta (B6-0227/2005); |
| --- | --- |

—

Brian Crowley, Cristiana Muscardini, Eoin Ryan, Roberta Angelilli, Alessandro Foglietta, Umberto Pirilli ja Konrad Szymański fraktsiooni UEN nimel, Brüsselis 22. ja 23. märtsil 2005. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu istungi tulemuste kohta (B6-0227/2005);

| — | Lena Ek ja Wolf Klinz fraktsiooni ALDE nimel, Euroopa Ülemkogu (Brüssel, 22.-23. märts 2005) istungi kohta (B6-0228/2005). |
| --- | --- |

—

Lena Ek ja Wolf Klinz fraktsiooni ALDE nimel, Euroopa Ülemkogu (Brüssel, 22.-23. märts 2005) istungi kohta (B6-0228/2005).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 13.4.2005 protokolli punkt 4.13.

ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES

president

4.   Hääletused

Hääletuse üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletus jne) on esitatud protokolli I lisas.

4.1.   2006. aasta ajakava (hääletus)

Euroopa Parlamendi 2006, aasta osaistungjärkude ajakava: vt esimeeste konverentsi ettepanek (11.4.2005 protokolli punkt 12)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 1)

2006. aasta osaistungjärkude ajakava määrati järgmiselt:

19. jaanuar

1. ja 2. veebruar

16. veebruar

16. märts

22. ja 23. märts

6. aprill

26. ja 27. aprill

18. mai

31. mai ja 1. juuni

15. juuni

6. juuli

7. september

28. september

11. ja 12. oktoober

26. oktoober

16. november

29. ja 30. november

11. ja 14. detsember

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

Enne hääletust:

| — | Joseph Daul, komisjonide esimeeste konverentsi esimees väljendas kahtlust ajakava projekti suhtes, arvestades selle võimalikke tagajärgi parlamendi komisjonide töö korraldusele; |
| --- | --- |

—

Joseph Daul, komisjonide esimeeste konverentsi esimees väljendas kahtlust ajakava projekti suhtes, arvestades selle võimalikke tagajärgi parlamendi komisjonide töö korraldusele;

| — | Robert Goebbels muudatusettepaneku 7 kohta. |
| --- | --- |

—

Robert Goebbels muudatusettepaneku 7 kohta.

Pärast hääletust:

| — | Toine Manders soovis teada põhjust, miks tema esitatud muudatusettepanekut ei pandud hääletusele (president vastas, et hääletuse menetlus ei näe ette võimalust esitada muudatusettepanekuid tervikliku tagasilükkamise kohta). |
| --- | --- |

—

Toine Manders soovis teada põhjust, miks tema esitatud muudatusettepanekut ei pandud hääletusele (president vastas, et hääletuse menetlus ei näe ette võimalust esitada muudatusettepanekuid tervikliku tagasilükkamise kohta).

4.2.   Rumeenia ja Bulgaaria ELiga ühinemise rahaline mõju (hääletus)

Raport Rumeenia ja Bulgaaria ELiga ühinemise rahalise mõju kohta [2005/2031(INI)] - eelarvekomisjon.

Kaasraportöörid: Bárbara Dührkop Dührkop ja Reimer Böge (A6-0090/2005)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 2)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

Enne hääletust:

Janusz Lewandowski, BUDG komisjoni esimees, esitas pärast nõukoguga viimasel minutil saavutatud kokkulepet suulise muudatusettepaneku eesmärgiga asendada peaaegu kogu resolutsiooni ettepanek uue tekstiga.

Seejärel võtsid sõna Jean-Claude Juncker (nõukogu eesistuja), Hans-Gert Poettering fraktsiooni PPE-DE nimel, Daniel Marc Cohn-Bendit fraktsiooni Verts/ALE nimel, Martin Schulz fraktsiooni PSE nimel, kes esitas suulise muudatusettepaneku eesmärgiga muuta lõike 1 algust, Janusz Lewandowski, kes luges ette oma suulise muudatusettepaneku, Reimer Böge (kaasraportöör), kes toetas nimetatud suulist muudatusettepanekut, ning Jean-Claude Juncker.

Janusz Lewandowski suuline muudatusettepanek võeti vastu.

Parlament võttis resolutsiooni vastu suulise muudatusettepanekuga muudetud kujul (P6_TA(2005)0116)

4.3.   Bulgaaria Vabariigi ELi liikmeks saamise taotlus (hääletus)

Raport Bulgaaria Vabariigi Euroopa Liidu liikmeks saamise taotluse kohta [2005/2029(INI)] - välisasjade komisjon.

Raportöör: Geoffrey Van Orden (A6-0078/2005)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 3)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0117)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

Enne hääletust:

| — | Ursula Stenzel rõhutas, et muudatusettepaneku 5 kaasallkirjastajad PPE-DE fraktsioonist kirjutasid sellele alla isiklikult, mitte fraktsiooni nimel; |
| --- | --- |

—

Ursula Stenzel rõhutas, et muudatusettepaneku 5 kaasallkirjastajad PPE-DE fraktsioonist kirjutasid sellele alla isiklikult, mitte fraktsiooni nimel;

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra võttis pärast raporti Reimer Böge ja Bárbara Dührkop Dührkop - A6-0090/2005 suulise muudatusettepaneku vastuvõtmist tagasi soovituse Geoffrey Van Orden - A6-0082/2005 ja soovituse Pierre Moscovici - A6-0083/2005 muudatusettepaneku 2; |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra võttis pärast raporti Reimer Böge ja Bárbara Dührkop Dührkop - A6-0090/2005 suulise muudatusettepaneku vastuvõtmist tagasi soovituse Geoffrey Van Orden - A6-0082/2005 ja soovituse Pierre Moscovici - A6-0083/2005 muudatusettepaneku 2;

| — | Rebecca Harms muudatusettepaneku 5 kohta; |
| --- | --- |

—

Rebecca Harms muudatusettepaneku 5 kohta;

| — | Jan Marinus Wiersma esitas suulised muudatusettepanekud muudatusettepanekutele 9 ja 7, mis võeti vastu. |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma esitas suulised muudatusettepanekud muudatusettepanekutele 9 ja 7, mis võeti vastu.

4.4.   Bulgaaria Vabariigi ELi liikmeks saamise taotlus *** (hääletus)

Soovitus Bulgaaria Vabariigi Euroopa Liidu liikmeks saamise taotluse kohta [AA1/2/2005 - C6-0085/2005 - 2005/0901(AVC)] - välisasjade komisjon.

Raportöör: Geoffrey Van Orden (A6-0082/2005)

(kvalifitseeritud häälteenamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 4)

Sõna võttis: Daniel Marc Cohn-Bendit, et taotleda kodukorra artikli 170 lõike 4 põhjal nõusoleku andmise hääletuse edasilükkamist.

Sõna võtsid: nimetatud taotluse kohta Graham Watson fraktsiooni ALDE nimel, kes esitas taotluse korraldada nimeline hääletus, Hannes Swoboda fraktsiooni PSE nimel, Hartmut Nassauer ja Geoffrey Van Orden (raportöör).

Parlament lükkas taotluse nimelise hääletusega (ALDE) tagasi (144 poolt, 497 vastu, 18 erapooletud).

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0118)

Parlament andis oma nõusoleku.

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Jan Marinus Wiersma esitas muudatusettepanekule 1 suulise muudatusettepaneku, mis võetu vastu; |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma esitas muudatusettepanekule 1 suulise muudatusettepaneku, mis võetu vastu;

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra meenutas, et muudatusettepanek 2 võeti tagasi. |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra meenutas, et muudatusettepanek 2 võeti tagasi.

4.5.   Rumeenia ELi liikmeks saamise taotlus (hääletus)

Raport Rumeenia Euroopa Liidu liikmeks saamise taotluse kohta [2005/2028(INI)] - välisasjade komisjon.

Raportöör: Pierre Moscovici (A6-0077/2005)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 5)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0119)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Jan Marinus Wiersma esitas muudatusettepanekule 2 suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu. |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma esitas muudatusettepanekule 2 suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu.

4.6.   Rumeenia ELi liikmeks saamise taotlus *** (hääletus)

Soovitus Rumeenia Euroopa Liidu liikmeks saamise taotluse kohta [AA1/2/2005 - C6-0086/2005 - 2005/0902(AVC)] - välisasjade komisjon.

Raportöör: Pierre Moscovici (A6-0083/2005)

(kvalifitseeritud häälteenamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 6)

Sõna võttis: Daniel Marc Cohn-Bendit, et taotleda kodukorra artikli 170 lõike 4 põhjal nõusoleku andmise hääletuse edasilükkamist ning esitada küsimus menetluse kohta.

Sõna võtsid: nimetatud taotluse kohta Francis Wurtz fraktsiooni GUE/NGL nimel, Johannes Voggenhuber fraktsiooni Verts/ALE nimel, Nicholson of Winterbourne (president katkestas sõnavõtu, kuna see ei käsitlenud märkust kodukorra kohta) ja Pierre Moscovici.

Parlament lükkas taotluse nimelise hääletusega (president) tagasi (163 poolt, 490 vastu, 20 erapooletud).

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0120)

Parlament andis oma nõusoleku.

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Jan Marinus Wiersma esitas muudatusettepanekule 1 suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu. |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma esitas muudatusettepanekule 1 suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu.

ISTUNGI JUHATAJA: Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

asepresident

4.7.   Autovedudega seotud sotsiaalõigusnormid ***II (hääletus)

Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv autovedudega seotud sotsiaalõigusnorme käsitlevate nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimuste kohta [11336/1/2004 - C6-0249/2004 - 2003/0255(COD)] - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Helmuth Markov A6-0073/2005

(kvalifitseeritud häälteenamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 7)

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT

Muudetud kujul heaks kiidetud (P6_TA(2005)0121)

4.8.   Autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ja sõidumeerikuid käsitlevate normide ühtlustamine ***II (hääletus)

Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise ning nõukogu määruste (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 muutmise kohta [11337/2/2004 - C6-0250/2004 - 2001/0241(COD)] - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Helmuth Markov A6-0076/2005

(kvalifitseeritud häälteenamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 8)

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT

Muudetud kujul heaks kiidetud (P6_TA(2005)0122)

4.9.   Ökodisaini nõuded energiat tarbivatele toodetele ***II (hääletus)

Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete keskkonnanõuete kavandamise sätestamiseks ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/42/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 96/57/EÜ ja 2000/55/EÜ [11414/1/2004 - C6-0246/2004 - 2003/0172(COD)] - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Frédérique Ries A6-0057/2005

(kvalifitseeritud häälteenamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 9)

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT

Muudetud kujul heaks kiidetud (P6_TA(2005)0123)

Sõna võttis: Paul Rübig hääletuste pikkuse kohta, mida ta pidas ülemääraseks.

4.10.   Laevakütuste väävlisisaldus ***II (hääletus)

Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 1999/32/EÜ laevakütuste väävlisisalduse kohta [12891/2/2004 - C6-0248/2004 - 2002/0259(COD)] - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Satu Hassi A6-0056/2005

(kvalifitseeritud häälteenamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 10)

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT

Muudetud kujul heaks kiidetud (P6_TA(2005)0124)

4.11.   Tolueeni ja triklorobenseeni turustamine ja kasutamine ***I (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb tolueeni ja triklorobenseeni turustamise ja kasutamise piiranguid (direktiivi 76/769/EMÜ 28. muudatus) [KOM(2004)0320 - C6-0030/2004 - 2004/0111(COD)] - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Karl-Heinz Florenz A6-0005/2005

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 11)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0125)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0125)

4.12.   Komisjoni iga-aastane poliitiline strateegia (2006) (hääletus)

Raport 2006. aasta eelarve kohta: komisjoni iga-aastane poliitilise strateegia raport [2004/2270(BUD)] - eelarvekomisjon.

Raportöör: Giovanni Pittella (A6-0071/2005)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 12)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0126)

4.13.   Euroopa Ülemkogu istung (22.-23. märtsil 2005 Brüsselis) (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0223/2005, B6-0224/2005, B6-0225/2005, B6-0226/2005, B6-0227/2005 ja B6-0228/2005

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 13)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK B6-0223/2005

Tagasi lükatud

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK B6-0224/2005

Tagasi lükatud

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0225/2005

(asendades B6-0225/2005, B6-0226/2005, B6-0227/2005 ja B6-0228/2005):

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | Hans-Gert Poettering, Marianne Thyssen, John Bowis, Alexander Radwan ja João de Deus Pinheiro fraktsiooni PPE-DE nimel; |
| --- | --- |

—

Hans-Gert Poettering, Marianne Thyssen, John Bowis, Alexander Radwan ja João de Deus Pinheiro fraktsiooni PPE-DE nimel;

| — | Martin Schulz, Hannes Swoboda ja Robert Goebbels fraktsiooni PSE nimel; |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Hannes Swoboda ja Robert Goebbels fraktsiooni PSE nimel;

| — | Lena Ek ja Wolf Klinz fraktsiooni ALDE nimel; |
| --- | --- |

—

Lena Ek ja Wolf Klinz fraktsiooni ALDE nimel;

| — | Brian Crowley, Cristiana Muscardini, Eoin Ryan, Umberto Pirilli, Roberta Angelilli, Liam Aylward ja Guntars Krasts fraktsiooni UEN nimel (ettepanekule on alla kirjutanud ka Alessandro Foglietta). |
| --- | --- |

—

Brian Crowley, Cristiana Muscardini, Eoin Ryan, Umberto Pirilli, Roberta Angelilli, Liam Aylward ja Guntars Krasts fraktsiooni UEN nimel (ettepanekule on alla kirjutanud ka Alessandro Foglietta).

Vastu võetud (P6_TA(2005)0127)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Hannes Swoboda meenutas tema fraktsiooni seisukohta muudatusettepanekute kohta. |
| --- | --- |

—

Hannes Swoboda meenutas tema fraktsiooni seisukohta muudatusettepanekute kohta.

5.   Hääletuse kohta selgituste andmine

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kodukorra artikli 163 lõike 3 alusel esitatud kirjalikud selgitused hääletuse kohta lisatakse käesoleva istungi stenogrammile.

Suulised selgitused hääletuse kohta:

Raport: Geoffrey Van Orden - A6-0078/2005

| — | Carlo Fatuzzo, Frank Vanhecke, Michl Ebner |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo, Frank Vanhecke, Michl Ebner

Soovitus Pierre Moscovici - A6-0083/2005

| — | Carlo Fatuzzo, Eija-Riitta Korhola, Erna Hennicot-Schoepges |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo, Eija-Riitta Korhola, Erna Hennicot-Schoepges

Raport: Pierre Moscovici - A6-0077/2005

| — | Michl Ebner |
| --- | --- |

—

Michl Ebner

6.   Hääletuse parandused

Järgmised parlamendiliikmed esitasid alltoodud hääletuse parandused:

Raport: Geoffrey Van Orden - A6-0078/2005

| — | muudatusettepanek 5

  poolt: Reinhard Rack, Richard Seeber, Othmar Karas, Ursula Stenzel, Paul Rübig |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 5

poolt: Reinhard Rack, Richard Seeber, Othmar Karas, Ursula Stenzel, Paul Rübig

| — | muudatusettepanek 3

  erapooletud: Richard Seeber, Reinhard Rack, Othmar Karas, Ursula Stenzel, Paul Rübig |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 3

erapooletud: Richard Seeber, Reinhard Rack, Othmar Karas, Ursula Stenzel, Paul Rübig

| — | resolutsioon (terviktekst)

  poolt: Paul Rübig, Alexander Radwan, Andreas Schwab

  vastu: Caroline Lucas, Mechtild Rothe

  erapooletud: Christine De Veyrac, |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

poolt: Paul Rübig, Alexander Radwan, Andreas Schwab

vastu: Caroline Lucas, Mechtild Rothe

erapooletud: Christine De Veyrac,

Raport: Helmuth Markov - A6-0073/2005

| — | muudatusettepanek 38

  poolt: Maria Martens

  vastu: Glyn Ford |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 38

poolt: Maria Martens

vastu: Glyn Ford

Raport: Helmuth Markov - A6-0076/2005

| — | muudatusettepanek 11

  vastu: Eija-Riitta Korhola |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 11

vastu: Eija-Riitta Korhola

| — | muudatusettepanek 60

  vastu: Eija-Riitta Korhola |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 60

vastu: Eija-Riitta Korhola

| — | muudatusettepanek 55

  poolt: Godfrey Bloom, Nigel Farage, Gerard Batten |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 55

poolt: Godfrey Bloom, Nigel Farage, Gerard Batten

Raport: Giovanni Pittella - A6-0071/2005

| — | muudatusettepanek 2

  vastu: Udo Bullmann |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 2

vastu: Udo Bullmann

Euroopa Ülemkogu istung (22.-23. märtsil 2005 Brüsselis) - RC-B6-0225/2005

| — | muudatusettepanek 1

  vastu: Véronique De Keyser |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 1

vastu: Véronique De Keyser

| — | muudatusettepanek 9

  poolt: Françoise Castex, Jamila Madeira, |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 9

poolt: Françoise Castex, Jamila Madeira,

| — | muudatusettepanek 3

  poolt: Françoise Castex, Jamila Madeira, |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 3

poolt: Françoise Castex, Jamila Madeira,

| — | lõige 14

  poolt: Joseph Muscat, Françoise Castex, Catherine Guy-Quint, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Joel Hasse Ferreira |
| --- | --- |

—

lõige 14

poolt: Joseph Muscat, Françoise Castex, Catherine Guy-Quint, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Joel Hasse Ferreira

| — | muudatusettepanek 4

  poolt: Françoise Castex, Anne Ferreira, Jamila Madeira

  vastu: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 4

poolt: Françoise Castex, Anne Ferreira, Jamila Madeira

vastu: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou,

| — | muudatusettepanek 10

  poolt: Françoise Castex

  erapooletud: Jamila Madeira |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 10

poolt: Françoise Castex

erapooletud: Jamila Madeira

| — | muudatusettepanek 6

  vastu: Françoise Castex |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 6

vastu: Françoise Castex

(Istung katkestati kell 14.00 ja jätkus kell 15.05.)

ISTUNGI JUHATAJA: Miroslav OUZKÝ

asepresident

7.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Järgmised parlamendiliikmed esitasid alljärgnevate hääletuste parandused:

Raport: Ona Juknevičienė - A6-0063/2005

| — | muudatusettepanek 11, esimene osa

  poolt: Stephen Hughes |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 11, esimene osa

poolt: Stephen Hughes

| — | muudatusettepanek 1, esimene osa

  poolt: Stephen Hughes |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 1, esimene osa

poolt: Stephen Hughes

| — | muudatusettepanek 4

  poolt: Poul Nyrup Rasmussen, Stephen Hughes |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 4

poolt: Poul Nyrup Rasmussen, Stephen Hughes

| — | muudatusettepanek 5

  poolt: Poul Nyrup Rasmussen

  vastu: Stephen Hughes |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 5

poolt: Poul Nyrup Rasmussen

vastu: Stephen Hughes

| — | muudatusettepanek 2

  poolt: Poul Nyrup Rasmussen, Stephen Hughes |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 2

poolt: Poul Nyrup Rasmussen, Stephen Hughes

| — | muudatusettepanek 9

  vastu: Charlotte Cederschiöld, Stephen Hughes |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 9

vastu: Charlotte Cederschiöld, Stephen Hughes

| — | muudatusettepanek 10

  vastu: Helmut Kuhne, Poul Nyrup Rasmussen, Phillip Whitehead |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 10

vastu: Helmut Kuhne, Poul Nyrup Rasmussen, Phillip Whitehead

Raport: Glenys Kinnock - A6-0075/2005

| — | muudatusettepanek 15

  vastu: Charlotte Cederschiöld |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 15

vastu: Charlotte Cederschiöld

*

- *

Eelmise istungi protokoll kinnitati.

8.   Lääne-Balkani piirkondliku integratsiooni olukord (arutelu)

Nõukogu ja Euroopa Komisjoni deklaratsioonid: Lääne-Balkani piirkondliku integratsiooni olukord

Nicolas Schmit (nõukogu eesistuja) ja Olli Rehn (komisjoni liige) esitasid deklaratsioonid.

Sõna võtsid: Doris Pack fraktsiooni PPE-DE nimel, Hannes Swoboda fraktsiooni PSE nimel, Anders Samuelsen fraktsiooni ALDE nimel, Joost Lagendijk fraktsiooni Verts/ALE nimel, Erik Meijer fraktsiooni GUE/NGL nimel, Bastiaan Belder fraktsiooni IND/DEM nimel, Liam Aylward fraktsiooni UEN nimel, Georgios Papastamkos, Panagiotis Beglitis, Mojca Drčar Murko, Sepp Kusstatscher, Bernd Posselt, Borut Pahor, Vittorio Prodi, Anna Ibrisagic, Richard Howitt, Nicolas Schmit ja Olli Rehn.

Kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Anders Samuelsen AFET komisjoni nimel Lääne-Balkani piirkondliku integratsiooni olukorra kohta (B6-0094/2005/rév.). |
| --- | --- |

—

Anders Samuelsen AFET komisjoni nimel Lääne-Balkani piirkondliku integratsiooni olukorra kohta (B6-0094/2005/rév.).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 14.4.2005 protokolli punkt 10.4.

9.   Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (2003) - Euroopa julgeolekustrateegia (arutelu)

Raport nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) põhiaspektide ja põhivalikute, sealhulgas nende finantsmõjude kohta Euroopa Ühenduste 2003. aasta üldeelarvele [8412/2004 - 2004/2172(INI)] - välisasjade komisjon.

Raportöör: Elmar Brok (A6-0062/2005)

Raport Euroopa julgeolekustrateegia kohta [2004/2167(INI)] - Välisasjade komisjon.

Raportöör: Helmut Kuhne (A6-0072/2005)

Elmar Brok tutvustas raportit (A6-0062/2005).

Helmut Kuhne tutvustas raportit (A6-0072/2005).

Sõna võttis: Nicolas Schmit (nõukogu eesistuja).

ISTUNGI JUHATAJA: Mario MAURO

asepresident

Sõna võttis: Benita Ferrero-Waldner (komisjoni liige).

Sõna võtsid: Stavros Lambrinidis (LIBE komisjoni arvamuse koostaja), Karl von Wogau fraktsiooni PPE-DE nimel, Jan Marinus Wiersma fraktsiooni PSE nimel, Alexander Lambsdorff fraktsiooni ALDE nimel, Angelika Beer fraktsiooni Verts/ALE nimel, Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel, Gerard Batten fraktsiooni IND/DEM nimel, Ģirts Valdis Kristovskis fraktsiooni UEN nimel, Philip Claeys (fraktsioonilise kuuluvuseta), Bogdan Klich, Massimo D'Alema, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Tobias Pflüger, Paul Marie Coûteaux, Ryszard Czarnecki, Josef Zieleniec, Ana Maria Gomes, Athanasios Pafilis, Andreas Mölzer, Georg Jarzembowski, Marek Maciej Siwiec, Geoffrey Van Orden, Libor Rouček, Piia-Noora Kauppi, Józef Pinior, Vytautas Landsbergis, Nicolas Schmit ja Benita Ferrero-Waldner.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 14.4.2005 protokolli punkt 10.5 ja 14.4.2005 protokolli punkt 10.6.

10.   Infotund (küsimused nõukogule)

Parlament vaatas läbi nõukogule esitatavad küsimused (B6-0163/2005).

Küsimus 1 (Esko Seppänen): Parlamendiliikmete põhimäärus

Nicolas Schmit (nõukogu eesistuja) vastas küsimusele.

ISTUNGI JUHATAJA: Edward McMILLAN-SCOTT

asepresident

Nicolas Schmit vastas ka täiendavatele küsimustele, mille esitasid Esko Seppänen, David Martin, Avril Doyle, Gay Mitchell ja Paul Rübig.

Küsimus 2 (Robert Evans): Tuule-, lainete ja loodete energia

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Robert Evans ja Daniel Caspary.

Küsimus 3 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Euroopa rahvastiku vananemine ja ennetähtaegse vanaduspensioni süsteemide läbivaatamine

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Marie Panayotopoulos-Cassiotou ja Philip Bushill-Matthews.

Küsimus 4 (Mairead McGuinness): Lasteasutused Rumeenias

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Mairead McGuinness.

Küsimus 5 (Philip Bushill-Matthews): Välisriigis elavate valijate põhiseaduse lepingu referendumil hääleõiguseta jätmine

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Philip Bushill-Matthews.

Küsimus 6 (Bernd Posselt): Kristlased Türgis

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Bernd Posselt.

Küsimus 7 (Gunnar Hökmark): Euroopa Liidu nimekiri terroristlike ühenduste kohta

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Gunnar Hökmark, David Martin ja James Hugh Allister.

Küsimus 8 (David Martin): Horvaatia ühinemisläbirääkimised

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) David Martin.

Küsimus 9 (Enrique Barón Crespo): Ajakirjaniku ja Euroopa kodaniku José Couso Iraagis aset leidnud tapmise uurimine

Küsimus 10 (Willy Meyer Pleite): AjakirjanikJosé Couso Iraagis aset leidnud tapmise uurimine

Küsimus 11 (David Hammerstein Mintz): Küsimused ajakirjaniku ja Euroopa kodaniku José Couso Iraagis aset leidnud tapmise kohta

Küsimus 12 (Josu Ortuondo Larrea): Ajakirjanik José Couso Iraagis aset leidnud tapmise uurimine

Küsimus 13 (Ignasi Guardans Cambó): Hr Couso Iraagis aset leidnud tapmise uurimine

Küsimus 14 (Jean-Marie Cavada): Ajakirjanik José Couso surma uurimine

Nicolas Schmit vastas küsimustele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Willy Meyer Pleite, Ignasi Guardans Cambó ja Jean-Marie Cavada.

Küsimus 15 (Manuel Medina Ortega): Euroopa Liidu suhted Andide Ühendusega

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Manuel Medina Ortega.

Küsimus 16 (Bill Newton Dunn): Salateenistuste tegevus

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Bill Newton Dunn.

Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult.

Nõukogu infotund lõppes.

(Istung katkestati kell 19.00 ja jätkus kell 21.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Manuel António dos SANTOS

asepresident

11.   Koondamislaine Alstomis (arutelu)

Suuliselt vastatava küsimuse esitaja(d): Francis Wurtz fraktsiooni GUE/NGL nimel, Harlem Désir fraktsiooni PSE nimel, ja Hélène Flautre fraktsiooni Verts/ALE nimel, Euroopa Komisjonile: Koondamislaine Alstomis (B6-0167/2005)

Jacky Henin (autori asendaja), Harlem Désir ja Alain Lipietz (autori asendaja) esitasid suuliselt vastatava küsimuse.

Günther Verheugen (komisjoni asepresident) vastas suuliselt vastatavale küsimusele.

Sõna võttis: Roselyne Bachelot-Narquin fraktsiooni PPE-DE nimel.

Arutelu lõpetati.

12.   Maksu- ja keskkonnapoliitiline dumping (arutelu)

Suuliselt vastatava küsimuse esitaja(d): Glyn Ford ja Erika Mann fraktsiooni PSE nimel, Neil Parish ja Robert Sturdy fraktsiooni PPE-DE nimel ja Graham Watson fraktsiooni ALDE nimel Euroopa Komisjonile: Maksu- ja keskkonnapoliitiline dumping (B6-0172/2005)

Suuliselt vastatava küsimuse esitaja(d): Pierre Jonckheer fraktsiooni Verts/ALE nimel Euroopa Komisjonile: Maksu- ja keskkonnapoliitiline dumping (B6-0229/2005)

Glyn Ford esitas suuliselt vastatava küsimuse (B6-0172/2005).

Pierre Jonckheer esitas suuliselt vastatava küsimuse (B6-0229/2005).

Graham Watson ja Neil Parish esitasid suuliselt vastatava küsimuse (B6-0172/2005).

Günther Verheugen (komisjoni asepresident) vastas suuliselt vastatavatele küsimustele.

Sõna võtsid: Erika Mann fraktsiooni PSE nimel, Holger Krahmer fraktsiooni ALDE nimel, Miguel Portas fraktsiooni GUE/NGL nimel, Nils Lundgren fraktsiooni IND/DEM nimel, Glyn Ford ja Günther Verheugen.

Arutelu lõpetati.

13.   Uute liikmesriikide töötajate ja ettevõtete diskrimineerimine siseturul (arutelu)

Suuliselt vastatava küsimuse esitaja(d): Jacek Protasiewicz, Ria Oomen-Ruijten, Csaba Őry, Milan Cabrnoch, Mihael Brejc, Struan Stevenson ja Othmar Karas fraktsiooni PPE-DE nimel Euroopa Komisjonile: Uute liikmesriikide tööliste ja ettevõtete diskrimineerimine Euroopa Liidu siseturul (B6-0173/2005)

Jacek Protasiewicz esitas suuliselt vastatava küsimuse.

Günther Verheugen (komisjoni asepresident) vastas suuliselt vastatavale küsimusele.

Sõna võtsid: Małgorzata Handzlik fraktsiooni PPE-DE nimel, Proinsias De Rossa fraktsiooni PSE nimel, Dariusz Maciej Grabowski fraktsiooni IND/DEM nimel, Konrad Szymański fraktsiooni UEN nimel, Irena Belohorská (fraktsioonilise kuuluvuseta), Jaromír Kohlíček fraktsiooni GUE/NGL nimel, Mihael Brejc, Bogdan Golik, Marcin Libicki, Ryszard Czarnecki, Christofer Fjellner, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg ja Günther Verheugen.

Arutelu lõpetati.

14.   Mootorsõidukite korduvkasutamine, ringlusse võtmine ja taaskasutamine ***I (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust, pidades silmas mootorsõidukite korduvkasutatavust, ringlussevõetavust ja taaskasutatavust ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ [KOM(2004)0162 - C5-0126/2004 - 2004/0053(COD)] - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Holger Krahmer (A6-0004/2005).

Sõna võttis: Günther Verheugen (komisjoni asepresident).

Holger Krahmer tutvustas raportit.

Sõna võtsid: Karsten Friedrich Hoppenstedt fraktsiooni PPE-DE nimel, Dorette Corbey fraktsiooni PSE nimel ja Richard Seeber.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 14.4.2005 protokolli punkt 10.2.

15.   Järgmise istungi päevakord

Kinnitati järgmise päeva istungi päevakord (dokument “Päevakord” PE 356.376/OJJE).

16.   Istungi lõpp

Istung lõppes kell 22.55.

Julian Priestley

peasekretär

Alejo Vidal-Quadras Roca

asepresident

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bersani, Bertinotti, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bonino, Bono, Bonsignore, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Bresso, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Poli, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Di Pietro, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lauk, Lax, Lechner, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Lévai, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Lipietz, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wijkman, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zahradil, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina

---

I LISA

HÄÄLETUSTE TULEMUSED

Lühendite ja sümbolite selgitus

| + | vastu võetud |
| --- | --- |
| - | tagasi lükatud |
| ↓ | kehtetuks muutunud |
| tagasi | tagasi võetud |
| NH (..., ..., ...) | nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| EH (..., ..., ...) | elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| osa | hääletus osade kaupa |
| eraldi | hääletus eraldi |
| me | muudatusettepanek |
| KME | kompromissmuudatusettepanek |
| VO | vastav osa |
| ÜME | ülimuslik muudatusettepanek |
| = | identsed muudatusettepanekud |
| § | lõige |
| art | artikkel |
| põhj | põhjendus |
| RE | resolutsiooni ettepanek |
| RÜE | resolutsiooni ühisettepanek |
| SH | salajane hääletus |

+

vastu võetud

-

tagasi lükatud

↓

kehtetuks muutunud

tagasi

tagasi võetud

NH (..., ..., ...)

nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

EH (..., ..., ...)

elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

osa

hääletus osade kaupa

eraldi

hääletus eraldi

me

muudatusettepanek

KME

kompromissmuudatusettepanek

VO

vastav osa

ÜME

ülimuslik muudatusettepanek

=

identsed muudatusettepanekud

§

lõige

art

artikkel

põhj

põhjendus

RE

resolutsiooni ettepanek

RÜE

resolutsiooni ühisettepanek

SH

salajane hääletus

1.   Euroopa Parlamendi 2006. aasta osaistungjärkude ajakava

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4-päevased osaistungjärgud | 7 | ALVARO jt | | - | kustutada esmaspäevad ja neljapäevad |
| 5 | ALVARO jt | | - | kustutada esmaspäevad |
| 6 | ALVARO jt | | - | kustutada neljapäevad |
| 4/rev | Trautmann ja Daul | | kehtetuks muutunud | lisada reeded |
| 4-päevane osaistungjärk mais | 1/rev 2/rev | Trautmann ja Daul | | kehtetuks muutunud | kustutada 15.-18. ja lisada 8.-11. mai |
| 2-päevane osaistungjärk aprillis | 3/rev | Trautmann ja Daul | | kehtetuks muutunud | kustutada |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

4-päevased osaistungjärgud

7

ALVARO jt

-

kustutada esmaspäevad ja neljapäevad

5

ALVARO jt

-

kustutada esmaspäevad

6

ALVARO jt

-

kustutada neljapäevad

4/rev

Trautmann ja Daul

kehtetuks muutunud

lisada reeded

4-päevane osaistungjärk mais

1/rev 2/rev

Trautmann ja Daul

kehtetuks muutunud

kustutada 15.-18. ja lisada 8.-11. mai

2-päevane osaistungjärk aprillis

3/rev

Trautmann ja Daul

kehtetuks muutunud

kustutada

Muudatusettepanekutele 1 ja 4 ei olnud alla kirjutatud fraktsioonide nimel ning seetõttu muutusid need kehtetuks.

2.   Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemise rahaline mõju

Raport: Reimer BÖGE, Bárbara DÜHRKOP DÜHRKOP (A6-0090/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | suuline muudatusettepanek |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

suuline muudatusettepanek

Mitmesugust

Hr Lewandowski esitas suulise muudatusettepaneku, et asendada enamik resolutsiooni ettepanekust uue tekstiga (vt P6_TA(2005)0116), mis võeti vastu.

Hr Schulz esitas lõikele 1 suulise muudatusettepaneku (mis muutus kehtetuks pärast hr Lewandowski muudatusettepaneku vastuvõtmist).

3.   Bulgaaria ELi liikmeks saamise taotlus

Raport: Geoffrey VAN ORDEN (A6-0078/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 10 | 6 | PSE | | - | |
| § 11 | 8 | PSE | | - | |
| § 25 | 9 | PSE | | + | suuline muudatusettepanek |
| pärast § 25 | 1 | Verts/ALE | | - | |
| pärast § 29 | 2 | Verts/ALE | | - | |
| § 33 | 5 | Verts/ALE jt | NH | - | 293, 326, 38 |
| pärast § 33 | 3 | Verts/ALE | NH | - | 119, 521, 24 |
| 4 | Verts/ALE | | - | |
| pärast § 34 | 10 | PSE | | - | |
| pärast märkust 9 | 7 | PSE | | + | suuline muudatusettepanek |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 534, 85, 38 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

§ 10

6

PSE

-

§ 11

8

PSE

-

§ 25

9

PSE

+

suuline muudatusettepanek

pärast § 25

1

Verts/ALE

-

pärast § 29

2

Verts/ALE

-

§ 33

5

Verts/ALE jt

NH

-

293, 326, 38

pärast § 33

3

Verts/ALE

NH

-

119, 521, 24

4

Verts/ALE

-

pärast § 34

10

PSE

-

pärast märkust 9

7

PSE

+

suuline muudatusettepanek

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

534, 85, 38

Mitmesugust

Hr Wiersma tegi muudatusettepanekule 9 järgmise suulise muudatusettepaneku:

| 25. | nõuab, et Bulgaaria võtaks vastu ülejäänud õigusaktid, eelkõige ühisturu, äriõiguse, keskkonna ja tarbijakaitse valdkonnas;
  on mures seoses Bulgaarias toimuva ulatusliku ebaseadusliku metsaraiega; taunib tõsiasja, et peaaegu pool kogu Bulgaariast tulevast puidust on pärit ebaseaduslikust raietegevusest ja et iga-aastane raiemaht ületatakse 1, 5 miljoni tihumeetri võrra; rõhutab seetõttu vajadust peatada Bulgaarias toimuv ebaseaduslik metsaraie; |
| --- | --- |

25.

nõuab, et Bulgaaria võtaks vastu ülejäänud õigusaktid, eelkõige ühisturu, äriõiguse, keskkonna ja tarbijakaitse valdkonnas;
  on mures seoses Bulgaarias toimuva ulatusliku ebaseadusliku metsaraiega; taunib tõsiasja, et peaaegu pool kogu Bulgaariast tulevast puidust on pärit ebaseaduslikust raietegevusest ja et iga-aastane raiemaht ületatakse 1, 5 miljoni tihumeetri võrra; rõhutab seetõttu vajadust peatada Bulgaarias toimuv ebaseaduslik metsaraie;

Hr Wiersma tegi muudatusettepanekule 7 järgmise suulise muudatusettepaneku:

| — | võttes arvesse
  Euroopa Parlamendi presidendi ja komisjoni presidendi vahelist kirjavahetust
  Euroopa Parlamendi täieliku kaasamise kohta
  iga
  ühinemislepingu kaitseklausli
  rakendamise võimaliku kaalumise korral
  ; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse
  Euroopa Parlamendi presidendi ja komisjoni presidendi vahelist kirjavahetust
  Euroopa Parlamendi täieliku kaasamise kohta
  iga
  ühinemislepingu kaitseklausli
  rakendamise võimaliku kaalumise korral
  ;

Taotlused nimeliseks hääletuseks

Verts/ALE: me-d 3 ja 5

IND/DEM: lõpphääletus

4.   Bulgaaria ELi liikmeks saamise taotlus ***

Soovitus: Geoffrey VAN ORDEN (A6-0082/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pärast märkust 5 | 1 | PSE | | + | suuline muudatusettepanek |
| pärast märkust 6 | 3 | PSE | | + | |
| põhj C | 4 | PSE | | tagasi | |
| 2 | PPE-DE, PSE | | tagasi | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 522, 70, 69 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

pärast märkust 5

1

PSE

+

suuline muudatusettepanek

pärast märkust 6

3

PSE

+

põhj C

4

PSE

tagasi

2

PPE-DE, PSE

tagasi

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon (terviktekst)

NH

+

522, 70, 69

Nõutav kvalifitseeritud häälteenamus (vastavalt kodukorra artikli 82 lõikele 6)

Mitmesugust

PSE fraktsioon võtttis tagasi oma muudatusettepaneku 4 muudatusettepaneku 2 kasuks.

PSE fraktsioon kaasallkirjastas muudatusettepaneku 2.

Muudatusettepanek 2 asendab põhjenduse C.

Hr Wiersma tegi muudatusettepanekule 1 järgmise suulise muudatusettepaneku:

| — | võttes arvesse
  Euroopa Parlamendi presidendi ja komisjoni presidendi vahelist kirjavahetust
  Euroopa Parlamendi täieliku kaasamise kohta
  iga
  ühinemislepingu kaitseklausli
  rakendamise võimaliku kaalumise korral
  ; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse
  Euroopa Parlamendi presidendi ja komisjoni presidendi vahelist kirjavahetust
  Euroopa Parlamendi täieliku kaasamise kohta
  iga
  ühinemislepingu kaitseklausli
  rakendamise võimaliku kaalumise korral
  ;

Taotlused nimeliseks hääletuseks

IND/DEM: lõpphääletus

ALDE: lõpphääletus

5.   Rumeenia ELi liikmeks saamise taotlus

Raport: Pierre MOSCOVICI (A6-0077/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 6 esimene taane | 1 | GUE/NGL | | - | |
| pärast märkust 8 | 2 | PSE | | + | suuline muudatusettepanek |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 564, 59, 41 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

§ 6 esimene taane

1

GUE/NGL

-

pärast märkust 8

2

PSE

+

suuline muudatusettepanek

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

564, 59, 41

Hr Wiersma tegi muudatusettepanekule 2 järgmise suulise muudatusettepaneku:

| — | võttes arvesse
  Euroopa Parlamendi presidendi ja komisjoni presidendi vahelist kirjavahetust
  Euroopa Parlamendi täieliku kaasamise kohta
  iga
  ühinemislepingu kaitseklausli
  rakendamise võimaliku kaalumise korral
  ; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse
  Euroopa Parlamendi presidendi ja komisjoni presidendi vahelist kirjavahetust
  Euroopa Parlamendi täieliku kaasamise kohta
  iga
  ühinemislepingu kaitseklausli
  rakendamise võimaliku kaalumise korral
  ;

Taotlused nimeliseks hääletuseks

Verts/ALE: lõpphääletus

IND/DEM: lõpphääletus

6.   Rumeenia ELi liikmeks saamise taotlus ***

Soovitus: Pierre MOSCOVICI (A6-0083/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pärast märkust 6 | 1 | PSE | | + | suuline muudatusettepanek |
| 3 | PSE | | + | |
| põhj C | 4 | PSE | | tagasi | |
| 2 | PPE-DE, PSE | | tagasi | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 497, 93, 71 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

pärast märkust 6

1

PSE

+

suuline muudatusettepanek

3

PSE

+

põhj C

4

PSE

tagasi

2

PPE-DE, PSE

tagasi

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon (terviktekst)

NH

+

497, 93, 71

Nõutav kvalifitseeritud häälteenamus (vastavalt kodukorra artikli 82 lõikele 6).

Mitmesugust

PSE fraktsioon võttis tagasi oma muudatusettepaneku 4 muudatusettepaneku 2 kasuks.

PSE fraktsioon kaasallkirjastas muudatusettepaneku 2.

Muudatusettepanek 2 asendab põhjenduse C.

Hr Wiersma tegi muudatusettepanekule 1 järgmise suulise muudatusettepaneku:

| — | võttes arvesse
  Euroopa Parlamendi presidendi ja komisjoni presidendi vahelist kirjavahetust
  Euroopa Parlamendi täieliku kaasamise kohta
  iga
  ühinemislepingu kaitseklausli
  rakendamise võimaliku kaalumise korral
  ; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse
  Euroopa Parlamendi presidendi ja komisjoni presidendi vahelist kirjavahetust
  Euroopa Parlamendi täieliku kaasamise kohta
  iga
  ühinemislepingu kaitseklausli
  rakendamise võimaliku kaalumise korral
  ;

Taotlused nimeliseks hääletuseks

Verts/ALE: lõpphääletus

IND/DEM: lõpphääletus

ALDE: lõpphääletus

7.   Autovedudega seotud sotsiaalõigusnormid ***II

Soovitus teiseks lugemiseks: Helmut MARKOV (A6-0073/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ettepanek ühise seisukoha tagasilükkamiseks | 38 | Bradbourn jt | NH | - | 66, 542, 11 |
| vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 2-5
  7
  9-10
  14-15
  17
  20-21
  23-25
  27
  30-32
  34 | komisjon | | + | |
| vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud - hääletus eraldi | 1 | komisjon | eraldi | + | |
| 6 | komisjon | eraldi | + | |
| 8 | komisjon | eraldi | + | |
| 11 | komisjon | eraldi | + | |
| 12 | komisjon | eraldi | + | |
| 13 | komisjon | eraldi | + | |
| 16 | komisjon | eraldi | + | |
| 18 | komisjon | eraldi | + | |
| 19 | komisjon | eraldi/EH | - | 357, 241, 25 |
| 22 | komisjon | eraldi | + | |
| 26 | komisjon | eraldi | + | |
| 28 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 33 | komisjon | eraldi | - | |
| 35 | komisjon | eraldi | + | |
| 36 | komisjon | eraldi | + | |
| 37 | komisjon | eraldi | + | |
| artikli 4 § 3 | 40 | GUE/NGL | | - | |
| artikkel 9 peale § 2 | 39 | Verts/ALE | NH | - | 250, 376, 12 |
| 29 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| I lisa B-osa viimane § | 41 | GUE/NGL | EH | - | 284, 336, 31 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Ettepanek ühise seisukoha tagasilükkamiseks

38

Bradbourn jt

NH

-

66, 542, 11

vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa

2-5

7

9-10

14-15

17

20-21

23-25

27

30-32

34

komisjon

+

vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud - hääletus eraldi

1

komisjon

eraldi

+

6

komisjon

eraldi

+

8

komisjon

eraldi

+

11

komisjon

eraldi

+

12

komisjon

eraldi

+

13

komisjon

eraldi

+

16

komisjon

eraldi

+

18

komisjon

eraldi

+

19

komisjon

eraldi/EH

-

357, 241, 25

22

komisjon

eraldi

+

26

komisjon

eraldi

+

28

komisjon

osa

1

+

2

+

33

komisjon

eraldi

-

35

komisjon

eraldi

+

36

komisjon

eraldi

+

37

komisjon

eraldi

+

artikli 4 § 3

40

GUE/NGL

-

artikkel 9 peale § 2

39

Verts/ALE

NH

-

250, 376, 12

29

komisjon

osa

1

+

2

+

3

+

I lisa B-osa viimane §

41

GUE/NGL

EH

-

284, 336, 31

Taotlused eraldi hääletamiseks

ALDE: me-d 1, 6, 8, 16, 26, 33, 35, 36 ja 37

PPE-DE: me 33

IND/DEM: me-d 11, 12, 13, 18 ja 22

PSE: me 19

Taotlus osade kaupa hääletuseks

ALDE

me 28

1. osa: kogu tekst v.a. sõnad “või direktiivi 2002/15/EÜ”

2. osa: need sõnad

me 29

1. osa: kogu tekst v.a. sõnad “või direktiivi 2002/15/EÜ” ja punkti d tekst

2. osa: sõnad “või direktiivi 2002/15/EÜ”

3. osa:punkti d tekst

Taotlused nimeliseks hääletuseks

Verts/ALE: me-d 38 ja 39

PPE-DE: me 38

8.   Autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ja sõidumeerikuid käsitlevate normide ühtlustamine ***II

Soovitus teiseks lugemiseks: Helmut MARKOV (A6-0076/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ühise seisukoha tagasulükkamise ettepanek | 55 | Bradbourn jt | NH | - | 132, 518, 7 |
| vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 2
  4
  13-15
  28
  30
  35-38
  42-43 | komisjon | | + | |
| vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud - hääletus eraldi | 1 | komisjon | eraldi | + | |
| 3 | komisjon | eraldi | + | |
| 5 | komisjon | eraldi | + | |
| 6 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 7 | komisjon | osa | | |
| 1/NH | + | 559, 80, 14 |
| 2/NH | - | 271, 361, 12 |
| 8 | komisjon | eraldi | + | |
| 9 | komisjon | eraldi | + | |
| 10 | komisjon | eraldi | + | |
| 11 | komisjon | NH | - | 351, 267, 35 |
| 12 | komisjon | eraldi | + | |
| 16 | komisjon | eraldi/EH | - | 288, 341, 12 |
| 18 | komisjon | NH | + | 453, 172, 20 |
| 19 | komisjon | eraldi/EH | - | 330, 272, 24 |
| 21 | komisjon | eraldi | + | |
| 22 | komisjon | eraldi/EH | - | 364, 240, 18 |
| 23 | komisjon | eraldi | + | |
| 25 | komisjon | eraldi | + | |
| 26 | komisjon | eraldi | + | |
| 27 | komisjon | eraldi | - | |
| 29 | komisjon | eraldi | + | |
| 32 | komisjon | eraldi | + | |
| 33 | komisjon | eraldi | + | |
| 34 | komisjon | eraldi | + | |
| 39 | komisjon | eraldi | + | |
| 40 | komisjon | eraldi | + | |
| 41 | komisjon | eraldi | - | |
| 44 | komisjon | eraldi | + | |
| 45 | komisjon | eraldi | + | |
| 46 | komisjon | eraldi | - | |
| 48 | komisjon | eraldi | - | |
| 49 | komisjon | eraldi | - | |
| 50 | komisjon | eraldi | - | |
| 51 | komisjon | eraldi | - | |
| 52 | komisjon | eraldi | + | |
| 53 | komisjon | eraldi | - | |
| 54 | komisjon | eraldi | + | |
| artikli 3 punkt D | 17 | komisjon | | + | |
| 57 | Bradbourn jt | NH | - | 78, 551, 25 |
| artikkel 3 pärast punkti I | 58=
  70= | Bradbourn jt
  ALDE | NH | - | 171, 457, 26 |
| 69 | PSE | | + | |
| 20 | komisjon | | ↓ | |
| artikli 4 punkti G esimene taane | 68 | PSE | | - | |
| 24 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | - | 342, 280, 26 |
| 71 | ALDE | | ↓ | |
| artikli 4 punkt N | 67 | PPE-DE | | + | |
| artikli 6 § 2 | 59 | Bradbourn jt | NH | - | 167, 469, 8 |
| 72 | ALDE | NH | - | 154, 467, 30 |
| artikli 8 § 5 | 60 | Bradbourn jt | NH | - | 141, 477, 31 |
| artikli 8 § 6 | 73 | ALDE | | - | |
| 61 | Bradbourn | NH | - | 138, 482, 33 |
| artikli 8 § 8 | 62 | Bradbourn jt | NH | - | 80, 535, 32 |
| 31 | komisjon | | + | |
| 74 | ALDE | | ↓ | |
| artikli 13 § 1 pärast punkti O | 63=
  75= | Bradbourn jt
  ALDE | | - | |
| 64 | Bradbourn jt | NH | - | 123, 492, 39 |
| artikkel 26 | 65 | Bradbourn jt | NH | - | 106, 511, 33 |
| 47 | komisjon | | - | |
| artikkel 29 | 76 | GUE/NGL | | + | |
| põhjendus 17 | 56=
  66= | Bradbourn jt
  PPE-DE | | - | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

ühise seisukoha tagasulükkamise ettepanek

55

Bradbourn jt

NH

-

132, 518, 7

vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa

2

4

13-15

28

30

35-38

42-43

komisjon

+

vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud - hääletus eraldi

1

komisjon

eraldi

+

3

komisjon

eraldi

+

5

komisjon

eraldi

+

6

komisjon

osa

1

+

2

-

7

komisjon

osa

1/NH

+

559, 80, 14

2/NH

-

271, 361, 12

8

komisjon

eraldi

+

9

komisjon

eraldi

+

10

komisjon

eraldi

+

11

komisjon

NH

-

351, 267, 35

12

komisjon

eraldi

+

16

komisjon

eraldi/EH

-

288, 341, 12

18

komisjon

NH

+

453, 172, 20

19

komisjon

eraldi/EH

-

330, 272, 24

21

komisjon

eraldi

+

22

komisjon

eraldi/EH

-

364, 240, 18

23

komisjon

eraldi

+

25

komisjon

eraldi

+

26

komisjon

eraldi

+

27

komisjon

eraldi

-

29

komisjon

eraldi

+

32

komisjon

eraldi

+

33

komisjon

eraldi

+

34

komisjon

eraldi

+

39

komisjon

eraldi

+

40

komisjon

eraldi

+

41

komisjon

eraldi

-

44

komisjon

eraldi

+

45

komisjon

eraldi

+

46

komisjon

eraldi

-

48

komisjon

eraldi

-

49

komisjon

eraldi

-

50

komisjon

eraldi

-

51

komisjon

eraldi

-

52

komisjon

eraldi

+

53

komisjon

eraldi

-

54

komisjon

eraldi

+

artikli 3 punkt D

17

komisjon

+

57

Bradbourn jt

NH

-

78, 551, 25

artikkel 3 pärast punkti I

58=

70=

Bradbourn jt

ALDE

NH

-

171, 457, 26

69

PSE

+

20

komisjon

↓

artikli 4 punkti G esimene taane

68

PSE

-

24

komisjon

osa

1

+

2/EH

-

342, 280, 26

71

ALDE

↓

artikli 4 punkt N

67

PPE-DE

+

artikli 6 § 2

59

Bradbourn jt

NH

-

167, 469, 8

72

ALDE

NH

-

154, 467, 30

artikli 8 § 5

60

Bradbourn jt

NH

-

141, 477, 31

artikli 8 § 6

73

ALDE

-

61

Bradbourn

NH

-

138, 482, 33

artikli 8 § 8

62

Bradbourn jt

NH

-

80, 535, 32

31

komisjon

+

74

ALDE

↓

artikli 13 § 1 pärast punkti O

63=

75=

Bradbourn jt

ALDE

-

64

Bradbourn jt

NH

-

123, 492, 39

artikkel 26

65

Bradbourn jt

NH

-

106, 511, 33

47

komisjon

-

artikkel 29

76

GUE/NGL

+

põhjendus 17

56=

66=

Bradbourn jt

PPE-DE

-

Taotlused eraldi hääletamiseks

ALDE: me-d 6, 7, 16, 18, 25, 26, 29, 32, 34, 46, 47, 48, 49, 50, 51 ja 53

PSE: me-d 19, 22 ja 39

PPE-DE: me-d 1, 3, 5, 6, 8, 9, 10, 12, 16, 21, 23, 26, 27, 32, 33, 34, 40, 41, 44, 45, 46, 48, 49, 50, 51, 53 ja 54

IND/DEM: me-d 11, 16, 24, 40 ja 52

GUE/NGL: me 19

Taotlused nimeliseks hääletuseks

ALDE: me 11

Verts/ALE: me-d 55, 59 ja 72

PPE-DE: me-d 7, 11, 18, 55, 57, 58, 60, 61, 62, 64 ja 65

Taotlus osade kaupa hääletuseks

GUE/NGL

me 24

1. osa:“regulaarne päevane puhkeaeg - vähemalt 12tunnise kestusega katkematu puhkeaeg”

2. osa:“Seda regulaarset ... kaheksatunnist katkematut ajavahemikku”

PPE-DE

me 6

1. osa:“Määruse (EÜ) nr ... ja põhjalikumat kontrolli”

2. osa:“Üleminekuperioodi, mil ... kindlaksmääratud tähtajaks kohustuslik”

me 7

1. osa:“Kogemused näitavad, et ... kaheksapäevase ajavahemiku jooksul”

2. osa:“Sellel põhjusel tuleb mõlemaid ... kui ka uue digitaalse sõidumeeriku puhul”

me 24

1. osa: regulaarne päevane puhkeaeg - vähemalt 12tunnise kestusega katkematu puhkeaeg

2. osa: Seda regulaarset ... kaheksatunnist katkematut ajavahemikku

9.   Ökodisaini nõuded energiat tarbivatele toodetele ***II

Soovitus teiseks lugemiseks: Frédérique RIES (A6-0057/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| plokk nr 1




  nn kompromisspakett | 58-81 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN ja Blokland | | + | |
| plokk nr 2 | 1-57 | komisjon | | ↓ | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

plokk nr 1

nn kompromisspakett

58-81

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN ja Blokland

+

plokk nr 2

1-57

komisjon

↓

10.   Laevakütuste väävlisisaldus ***II

Soovitus teiseks lugemiseks: Satu HASSI (A6-0056/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| plokk nr 1




  nn kompromisspakett | 1-3
  21d/d
  23-32 | komisjon


  Verts/ALE, PPE-DE, PSE, ALDE, GUE/NGL ja
  Blokland | | + | |
| plokk nr 2 | 4-20
  21 ülejäänu
  22 | komisjon | | ↓ | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

plokk nr 1

nn kompromisspakett

1-3

21d/d

23-32

komisjon

Verts/ALE, PPE-DE, PSE, ALDE, GUE/NGL ja

Blokland

+

plokk nr 2

4-20

21 ülejäänu

22

komisjon

↓

11.   Tolueeni ja triklorobenseeni turustamine ja kasutamine ***I

Raport: Karl-Heinz FLORENZ (A6-0005/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lisa tabel | 5 | Verts/ALE | | - | |
| 3=
  4= | ALDE
  PPE-DE | | + | |
| 1 | komisjon | | ↓ | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Lisa tabel

5

Verts/ALE

-

3=

4=

ALDE

PPE-DE

+

1

komisjon

↓

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Muudatusettepanek 2 tühistati.

12.   Komisjoni iga-aastane poliitline strateegia (2006)

Raport Giovanni PITTELLA (A6-0071/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 9 viimane taane | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 17 | § | originaaltekst | eraldi/EH | + | 336, 238, 14 |
| § 19 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 21 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | + | 328, 249, 8 |
| pärast § 21 | 1 | PSE | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 24 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 26 | 2 | PPE-DE | NH | + | 376, 193, 14 |
| pärast § 26 | 3 | PPE-DE | | - | |
| 4 | PPE-DE | | - | |
| 5 | PPE-DE | | - | |
| § 28 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 30 | 6 | PPE-DE | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

§ 9 viimane taane

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 17

§

originaaltekst

eraldi/EH

+

336, 238, 14

§ 19

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 21

§

originaaltekst

osa

1

+

2/EH

+

328, 249, 8

pärast § 21

1

PSE

osa

1

+

2

-

§ 24

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 26

2

PPE-DE

NH

+

376, 193, 14

pärast § 26

3

PPE-DE

-

4

PPE-DE

-

5

PPE-DE

-

§ 28

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 30

6

PPE-DE

osa

1

+

2

-

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Taotlus nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: me 2

Taotlused eraldi hääletamiseks

PPE-DE: § 9 viimane taane, § 17, § 28

Taotlused osade kaupa hääletuseks

PSE

me 6

1. osa:“märgib, et komisjon nõudis ... koordineerimisfunktsioonide personali kohta”

2. osa:“võrrelduna muude ... organisatsioonide personaliga”

PPE-DE

§ 19

1. osa:“rõhutab, et Lissaboni strateegia ... ja keskkonnaprobleeme”

2. osa:“lisaks arvab, et ... sotsiaalse ebakindluseni”

§ 21

1. osa: kogu tekst v.a. fraas “võitlust vaesusega, strateegiat ... dialoogi tugevdatud toetamist”

2. osa: see fraas

§ 24

1. osa:“rõhutab, et hetkel ... muud looduskatastroofid)”

2. osa:“meenutab nõukogule ... prioriteetide arvelt”

me 1

1. osa:“kutsub komisjoni üles ... toimuvasse arutelusse”

2. osa:“on valmis läbi vaatama ... kooskõlas riikliku suutlikkusega”

13.   Euroopa Ülemkogu istung (22.-23. märtsil 2005 Brüsselis)

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0223/2005, B6-0224/2005, B6-0225/2005, B6-0226/2005, B6-0227/2005 ja B6-0228/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B6-0223/2005 | | GUE/NGL | NH | - | 37, 498, 48 |
| B6-0224/2005 | | Verts/ALE | | - | |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0225/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE ja UEN) |
| § 1 | 7 | GUE/NGL | | - | |
| 1 | Verts/ALE | NH | - | 52, 505, 34 |
| pärast § 2 | 8 | GUE/NGL | NH | - | 77, 504, 8 |
| § 5 | 2 | Verts/ALE | | - | |
| § 14 | 9 | GUE/NGL | NH | - | 83, 465, 36 |
| 3 | Verts/ALE | NH | - | 115, 460, 9 |
| § | originaaltekst | NH | + | 423, 148, 15 |
| pärast § 14 | 4 | Verts/ALE | NH | - | 126, 428, 24 |
| § 15 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| pärast § 16 | 10 | GUE/NGL | NH | - | 111, 443, 14 |
| § 17 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/NH | + | 448, 90, 35 |
| pärast § 24 | 6 | Verts/ALE | NH | - | 58, 492, 24 |
| § 27 | 5 | Verts/ALE | | - | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 363, 92, 39 |
| resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0225/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0226/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0227/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0228/2005 | | ALDE | | ↓ | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

B6-0223/2005

GUE/NGL

NH

-

37, 498, 48

B6-0224/2005

Verts/ALE

-

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0225/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE ja UEN)

§ 1

7

GUE/NGL

-

1

Verts/ALE

NH

-

52, 505, 34

pärast § 2

8

GUE/NGL

NH

-

77, 504, 8

§ 5

2

Verts/ALE

-

§ 14

9

GUE/NGL

NH

-

83, 465, 36

3

Verts/ALE

NH

-

115, 460, 9

§

originaaltekst

NH

+

423, 148, 15

pärast § 14

4

Verts/ALE

NH

-

126, 428, 24

§ 15

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

pärast § 16

10

GUE/NGL

NH

-

111, 443, 14

§ 17

§

originaaltekst

osa

1

+

2/NH

+

448, 90, 35

pärast § 24

6

Verts/ALE

NH

-

58, 492, 24

§ 27

5

Verts/ALE

-

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

363, 92, 39

resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0225/2005

PSE

↓

B6-0226/2005

PPE-DE

↓

B6-0227/2005

UEN

↓

B6-0228/2005

ALDE

↓

Resolutsiooni ühisettepanekule on fraktsiooni UEN nimel alla kirjutanud ka hr Foglietta.

Taotlus osade kaupa hääletuseks

Verts/ALE

§ 15

1. osa: kogu tekst v.a sõnad “vajadusega edendada”

2. osa: need sõnad

§ 17

1. osa:“nõuab, et riikide ... taotletavad eesmärgid”

2. osa:“tervitab Euroopa Ülemkogu ... piiriüleste ühenduste loomiseks”

Taotlused nimeliseks hääletuseks

Verts/ALE: me-d 1, 3, 4, 6, § 14 ja § 17 teine osa

GUE/NGL: me-d 8, 9, 10 ja B6-0223/2005

PSE: ühisettepaneku lõpphääletus

---

II LISA

NIMELISE HÄÄLETUSE TULEMUSED

1.   Raport: Van Orden A6-0078/2005

Poolt: 293

ALDE: Budreikaitė, Chiesa, Cornillet, Deprez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, in 't Veld, Laperrouze, Lynne, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Guidoni, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Battilocchio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Bauer, Brepoels, Coveney, Demetriou, Dimitrakopoulos, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Gklavakis, Grosch, Hatzidakis, Karas, Kasoulides, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, McGuinness, Mavrommatis, Olajos, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Posselt, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeberg, Stenzel, Surján, Szájer, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Wijkman

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bresso, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Gröner, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Martin David, Mastenbroek, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 326

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bonino, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Remek, Stroz

IND/DEM: Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Masiel

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Langen, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Ouzký, Pack, Parish, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Arif, Berès, Bono, Busquin, Carlotti, Corbett, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Fazakas, Goebbels, Grabowska, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Hazan, Herczog, Hughes, Kinnock, Koterec, Kuc, Lévai, Liberadzki, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Morgan, Muscat, Riera Madurell, Rosati, Titley, Vaugrenard, Vergnaud, Wynn

UEN: Kamiński, Libicki

Erapooletuid: 38

ALDE: Beaupuy, Cavada, Degutis, Matsakis

GUE/NGL: Henin, Maštálka, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, de Villiers, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík, Mote

PPE-DE: Hieronymi, Landsbergis, Pieper

PSE: Beňová, Golik, Grech, Gruber, Miguélez Ramos, Valenciano Martínez-Orozco

UEN: Didžiokas, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Raport: Van Orden A6-0078/2005

Poolt: 119

ALDE: in 't Veld, Lynne

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Guidoni, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

NI: Battilocchio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Demetriou, Dimitrakopoulos, Gklavakis, Hatzidakis, Karas, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Olajos, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeberg, Stenzel, Surján, Trakatellis

PSE: van den Berg, Berger, Bösch, Ettl, Gebhardt, Gröner, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Lehtinen, Leichtfried, Madeira, Piecyk, Prets, Roth-Behrendt, Sacconi, Scheele, Walter

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 521

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Remek, Stroz

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wierzejski

NI: Allister, Baco, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Parish, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, Berlinguer, Berman, Bersani, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Erapooletuid: 24

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Henin, Maštálka, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Nattrass, Speroni, Wise, Železný

NI: Belohorská, Kozlík, Mote

PPE-DE: Pieper, Seeber

PSE: Roure

UEN: Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

3.   Raport: Van Orden A6-0078/2005

Poolt: 534

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Smith, Ždanoka

Vastu: 85

ALDE: Manders

GUE/NGL: Henin, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, de Villiers, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Resetarits, Vanhecke

PPE-DE: Deß, Ehler, Gräßle, Hieronymi, Klaß, Lauk, Lechner, Mathieu, Reul, Schwab, Weber Manfred, Weisgerber

PSE: Berger, Bösch, Ettl, Gebhardt, Glante, Gröner, Haug, Krehl, Kreissl-Dörfler, Lehtinen, Leichtfried, Piecyk, Prets, Scheele, Walter

UEN: Camre, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Erapooletuid: 38

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro

IND/DEM: Borghezio, Grabowski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Berend, Doorn, Ebner, Friedrich, Goepel, Hoppenstedt, Hortefeux, Jarzembowski, Konrad, Lamassoure, Langen, Pieper, Radwan, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Seeber, Toubon, Ulmer, Vlasto, Wieland

PSE: Roth-Behrendt

Verts/ALE: van Buitenen, Rühle

4.   Soovitus: Van Orden A6-0082/2005

Poolt: 144

ALDE: Mulder, Newton Dunn

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Pęk, Salvini, Speroni, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Caspary, Descamps, Deß, De Veyrac, Doorn, Ebner, Ehler, Eurlings, Ferber, Florenz, Friedrich, Gahler, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Goepel, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Hieronymi, Hoppenstedt, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Liese, Maat, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mayer, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Pack, Pieper, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Saïfi, Samaras, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Sommer, Sudre, Toubon, Ulmer, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling

PSE: Berger, Bösch, Bullmann, Ettl, Gebhardt, Glante, Gröner, Haug, Jöns, Krehl, Kreissl-Dörfler, Leichtfried, Piecyk, Prets, Roth-Behrendt, Scheele, Walter

UEN: Camre

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Schlyter, Schmidt, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 497

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Deva, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Lehne, Lewandowski, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Queiró, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Wijkman, Wojciechowski, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Bersani, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Buitenweg, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel

Erapooletuid: 18

ALDE: Hennis-Plasschaert, Klinz, Krahmer, Manders, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Henin, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Karatzaferis

PPE-DE: Nicholson, Novak, Roithová, Seeber

UEN: Zīle

Verts/ALE: Beer, Breyer, van Buitenen, Hudghton

5.   Soovitus: Van Orden A6-0082/2005

Poolt: 522

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, De Poli, Deva, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Bersani, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Onesta, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Vastu: 70

ALDE: Manders

GUE/NGL: Henin, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, de Villiers, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Resetarits, Vanhecke

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Berend, Caspary, Daul, Deß, Ehler, Florenz, Friedrich, Gräßle, Hortefeux, Jeggle, Klamt, Klaß, Langen, Lauk, Mathieu, Mayer, Pack, Pieper, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Sommer, Ulmer, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau

PSE: Bösch, Ettl, Gebhardt, Gröner, Haug, Jöns, Krehl, Leichtfried, Piecyk, Prets, Scheele, Walter

UEN: Camre

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lipietz

Erapooletuid: 69

ALDE: Hennis-Plasschaert

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Krarup

IND/DEM: Borghezio, Tomczak

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Böge, Brepoels, Descamps, De Veyrac, Doorn, Ebner, Ferber, Gahler, Gaubert, Gauzès, Goepel, Grosch, Grossetête, Guellec, Hieronymi, Hoppenstedt, Jarzembowski, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Laschet, Lechner, Lehne, Mann Thomas, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Saïfi, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Sudre, Toubon, Wuermeling

PSE: Berger, Glante, Gruber, Kreissl-Dörfler, Roth-Behrendt

Verts/ALE: van Buitenen, Cramer, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Kallenbach, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Voggenhuber

6.   Raport: Moscovici A6-0077/2005

Poolt: 564

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Deva, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, Berlinguer, Berman, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 59

ALDE: Krahmer, Manders

GUE/NGL: Henin, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, Tomczak, de Villiers, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Resetarits, Vanhecke

PPE-DE: Berend, Deß, Ehler, Eurlings, Gräßle, Jarzembowski, Korhola, Lauk, Lechner, Maat, Martens, Mathieu, Posselt, Reul, Weber Manfred, Weisgerber, Wortmann-Kool

PSE: van den Berg, Bösch, Ettl, Gebhardt, Gröner, Haug, Jöns, Krehl, Leichtfried, Mastenbroek, Piecyk, Prets, Scheele, Walter

UEN: Camre

Verts/ALE: de Groen-Kouwenhoven, Lipietz

Erapooletuid: 41

ALDE: Hennis-Plasschaert

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Krarup

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Descamps, De Veyrac, Doorn, Ebner, Friedrich, Goepel, Guellec, Hieronymi, Konrad, Lamassoure, Langen, Mann Thomas, Nicholson, Pieper, Seeber, Toubon, Ulmer, Vlasto, Wieland

PSE: Berger, Glante, Kreissl-Dörfler, Roth-Behrendt, Whitehead

Verts/ALE: van Buitenen, Kusstatscher, Lichtenberger

7.   Soovitus: Moscovici A6-0083/2005

Poolt: 153

ALDE: Krahmer, Mulder, Newton Dunn

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Caspary, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Doorn, Ebner, Eurlings, Ferber, Florenz, Friedrich, Gahler, Gaubert, Gauzès, Goepel, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hortefeux, Itälä, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Liese, Maat, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mayer, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Pieper, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Saïfi, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Sommer, Spautz, Sudre, Toubon, Ulmer, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling

PSE: van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, Ettl, Gebhardt, Glante, Gröner, Haug, Jöns, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Leichtfried, Mastenbroek, Piecyk, Roth-Behrendt, Scheele, Walter

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 490

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, De Poli, Deva, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lehne, Lewandowski, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Olbrycht, Őry, Ouzký, Papastamkos, Parish, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Purvis, Queiró, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Wijkman, Wojciechowski, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, Berlinguer, Berman, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Buitenweg, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel

Erapooletuid: 20

ALDE: Gentvilas, Hennis-Plasschaert, Klinz, Manders

GUE/NGL: Henin, Kaufmann, Krarup, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Sinnott

PPE-DE: Kauppi, Landsbergis, Laschet, Nicholson, Protasiewicz

PSE: Whitehead

UEN: Vaidere

Verts/ALE: Breyer, van Buitenen, Hudghton

8.   Soovitus: Moscovici A6-0083/2005

Poolt: 497

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, De Poli, Deva, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Lewandowski, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Queiró, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Wijkman, Wojciechowski, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, Berlinguer, Berman, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Graefe zu Baringdorf, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Onesta, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Vastu: 93

ALDE: Hennis-Plasschaert, Manders

GUE/NGL: Henin, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni, de Villiers, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Resetarits, Vanhecke

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Berend, Böge, Caspary, Daul, Deß, Ehler, Eurlings, Ferber, Florenz, Friedrich, Gräßle, Grosch, Hieronymi, Hoppenstedt, Hortefeux, Itälä, Jarzembowski, Jeggle, Klamt, Klaß, Korhola, Langen, Lauk, Lechner, Maat, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mayer, Niebler, Oomen-Ruijten, Pack, Pieper, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Schmitt Ingo, Sommer, Ulmer, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling

PSE: van den Berg, Bösch, Ettl, Gebhardt, Gröner, Haug, Jöns, Krehl, Leichtfried, Mastenbroek, Piecyk, Prets, Scheele, Walter

UEN: Camre

Verts/ALE: de Groen-Kouwenhoven, Kallenbach, Kusstatscher, Lipietz

Erapooletuid: 71

ALDE: Alvaro, Klinz, Krahmer, Newton Dunn, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Kaufmann, Krarup

IND/DEM: Borghezio, Tomczak

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Brepoels, Březina, Descamps, De Veyrac, Doorn, Ebner, Gahler, Gaubert, Gauzès, Goepel, Grossetête, Guellec, Koch, Konrad, Lamassoure, Laschet, Lehne, Liese, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Saïfi, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Sudre, Toubon

PSE: Berger, Glante, Kreissl-Dörfler, Roth-Behrendt, Whitehead

Verts/ALE: Bennahmias, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Jonckheer, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Turmes, Voggenhuber

9.   Soovitus: Markov A6-0073/2005

Poolt: 66

ALDE: Lambsdorff, Onyszkiewicz

IND/DEM: Batten, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Nattrass, Salvini, Speroni, Wise

NI: Allister, Belohorská, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Doorn, Dover, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Gargani, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Jałowiecki, Kaczmarek, Kirkhope, Maat, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zvěřina

PSE: Martin David

Verts/ALE: Kusstatscher

Vastu: 542

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Erapooletuid: 11

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Claeys, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Busuttil, Casa, Esteves

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton

10.   Soovitus: Markov A6-0073/2005

Poolt: 250

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Esteves, Grosch

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 376

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Wallis

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 12

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Kozlík, Romagnoli

PPE-DE: Busuttil, Casa, Roithová

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: Hudghton

11.   Soovitus: Markov A6-0076/2005

Poolt: 132

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis

IND/DEM: Booth, Borghezio, Clark, Nattrass, Salvini, Speroni, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fjellner, Gahler, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Hortefeux, Ibrisagic, Jackson, Jałowiecki, Kaczmarek, Kirkhope, Maat, McMillan-Scott, Martens, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wortmann-Kool, Zahradil, Zvěřina

PSE: Bersani

UEN: Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Vastu: 518

ALDE: Beaupuy, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Morillon, Pistelli, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 7

ALDE: Degutis

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Busuttil, Casa

12.   Soovitus: Markov A6-0076/2005

Poolt: 559

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 80

ALDE: Beaupuy, Cornillet, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Karatzaferis, Louis, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vatanen, Vlasák, Wuermeling, Zahradil, Zvěřina

Erapooletuid: 14

ALDE: Cavada

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Busuttil, Casa, Jałowiecki, Konrad, Lauk

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Soovitus: Markov A6-0076/2005

Poolt: 271

ALDE: Beaupuy, Cocilovo, Cornillet, Costa, Di Pietro, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Pistelli

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Gawronski

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 361

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Karatzaferis, Louis, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 12

ALDE: Cavada

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Casa, Jałowiecki, Konrad

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

14.   Soovitus: Markov A6-0076/2005

Poolt: 351

ALDE: Bonino, Chiesa, Degutis, Deprez, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Brejc, Brepoels, Březina, Carollo, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Coveney, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fontaine, Gaľa, Gauzès, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Iturgaiz Angulo, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klaß, Klich, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Laschet, Lombardo, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mayer, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Panayotopoulos-Cassiotou, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Rack, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Seeber, Sommer, Šťastný, Stenzel, Sudre, Szájer, Toubon, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 267

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Mote

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Deva, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Duchoň, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gawronski, Glattfelder, Goepel, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Piskorski, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vlasák, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zvěřina

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 35

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Busuttil, Casa, Gklavakis, Lauk, Pieper, Ulmer

PSE: Dührkop Dührkop, Evans Robert, Honeyball, Howitt, McAvan, Martin David, Moraes, Morgan, Stihler, Titley, Whitehead, Wynn

15.   Soovitus: Markov A6-0076/2005

Poolt: 453

ALDE: Deprez, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 172

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Doorn, Dover, Duchoň, Eurlings, Fajmon, Fjellner, Gál, Glattfelder, Gyürk, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Járóka, Kirkhope, Maat, McMillan-Scott, Martens, Nicholson, van Nistelrooij, Őry, Ouzký, Pálfi, Parish, Purvis, Schöpflin, Seeberg, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Surján, Tannock, Van Orden, Vatanen, Vlasák, Wijkman, Wortmann-Kool, Zahradil, Zvěřina

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 20

ALDE: Degutis, Samuelsen

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Wise, Železný

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Busuttil, Casa, Konrad, McGuinness, Schierhuber

Verts/ALE: van Buitenen

16.   Soovitus: Markov A6-0076/2005

Poolt: 78

IND/DEM: Bonde, Salvini, Speroni

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Ayuso González, Beazley, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Kauppi, Kirkhope, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mayor Oreja, Millán Mon, Montoro Romero, Nicholson, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Queiró, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Vastu: 551

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, Sinnott, de Villiers, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Itälä, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 25

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Busuttil, Casa, Konrad

Verts/ALE: van Buitenen

17.   Soovitus: Markov A6-0076/2005

Poolt: 171

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Bonde, Salvini, Speroni

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Ayuso González, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Esteves, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hortefeux, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Kaczmarek, Kauppi, Kirkhope, Korhola, Lombardo, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mayor Oreja, Millán Mon, Montoro Romero, Nicholson, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Queiró, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Seeberg, Škottová, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Vastu: 457

ALDE: Cocilovo, Costa, Deprez, Di Pietro, Pistelli, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, Sinnott, de Villiers, Železný

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre, Krasts, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 26

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Busuttil, Casa, Konrad

Verts/ALE: van Buitenen

18.   Soovitus: Markov A6-0076/2005

Poolt: 167

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Ayuso González, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Esteves, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Kaczmarek, Kauppi, Kirkhope, Klich, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mayor Oreja, Millán Mon, Montoro Romero, Nicholson, Ouzký, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vlasák, von Wogau, Zahradil, Zvěřina

UEN: Didžiokas

Vastu: 469

ALDE: Deprez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Klaß, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 8

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Busuttil, Casa, Konrad

19.   Soovitus: Markov A6-0076/2005

Poolt: 154

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Belohorská

PPE-DE: Ashworth, Ayuso González, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Deva, Doorn, Dover, Duchoň, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Kaczmarek, Kauppi, Kirkhope, López-Istúriz White, Maat, McMillan-Scott, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayor Oreja, Millán Mon, Montoro Romero, Nicholson, van Nistelrooij, Ouzký, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, von Wogau, Wortmann-Kool, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre

Vastu: 467

ALDE: Beaupuy, Cocilovo, Costa, Deprez, Di Pietro, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Pistelli, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Buzek, Carollo, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 30

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Wise

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Busuttil, Casa, Caspary, Konrad

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

20.   Soovitus: Markov A6-0076/2005

Poolt: 141

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Allister

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Ayuso González, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Esteves, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Kaczmarek, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Korhola, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mayor Oreja, Millán Mon, Montoro Romero, Nicholson, Ouzký, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vlasák, von Wogau, Zahradil, Zvěřina

Vastu: 477

ALDE: Beaupuy, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Di Pietro, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Pistelli, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, Sinnott, de Villiers, Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Erapooletuid: 31

ALDE: Cavada

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Wise

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Busuttil, Casa, Konrad

Verts/ALE: van Buitenen

21.   Soovitus: Markov A6-0076/2005

Poolt: 138

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Allister

PPE-DE: Ashworth, Ayuso González, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Esteves, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Kaczmarek, Kauppi, Kirkhope, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mayor Oreja, Millán Mon, Montoro Romero, Nicholson, Ouzký, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Didžiokas

Vastu: 482

ALDE: Beaupuy, Cavada, Cornillet, Costa, Deprez, Di Pietro, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Pistelli, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, Sinnott, Speroni, de Villiers, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Erapooletuid: 33

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Salvini, Wise

NI: Baco, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Busuttil, Casa, Konrad, Landsbergis

Verts/ALE: van Buitenen

22.   Soovitus: Markov A6-0076/2005

Poolt: 80

ALDE: Geremek, Guardans Cambó

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Ayuso González, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Deva, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kaczmarek, Kauppi, Kirkhope, Korhola, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mayor Oreja, Millán Mon, Montoro Romero, Nicholson, Ouzký, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Queiró, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Vastu: 535

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Sinnott, Speroni, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 32

ALDE: Cavada, Chiesa

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Rutowicz

PPE-DE: Busuttil, Casa, Konrad

Verts/ALE: van Buitenen

23.   Soovitus: Markov A6-0076/2005

Poolt: 123

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Bloom, Bonde, Clark, Nattrass

NI: Allister, Martinez

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Eurlings, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Kauppi, Kirkhope, McMillan-Scott, Martens, Nicholson, van Nistelrooij, Ouzký, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vatanen, Vlasák, Wortmann-Kool, Zahradil, Zvěřina

UEN: Krasts, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Vastu: 492

ALDE: Chiesa, Cocilovo, Costa, Deprez, Di Pietro, Pistelli, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lauk, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 39

ALDE: Cavada, Samuelsen

IND/DEM: Adwent, Batten, Booth, Borghezio, Chruszcz, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Baco, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Busuttil, Casa, Konrad, Podkański

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

24.   Soovitus: Markov A6-0076/2005

Poolt: 106

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Bonde

NI: Allister

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Kauppi, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vatanen, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Vastu: 511

ALDE: Beaupuy, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Di Pietro, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Morillon, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lauk, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 33

ALDE: Cavada, Chiesa

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Wise

NI: Baco, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Busuttil, Casa, Konrad

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

25.   Raport: Pittella A6-0071/2005

Poolt: 376

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Svensson, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Honeyball

UEN: Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Vastu: 193

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mote, Schenardi, Vanhecke

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Navarro, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

Erapooletuid: 14

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Pafilis, Toussas

NI: Allister, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: McMillan-Scott, Wijkman

PSE: Bullmann

UEN: Bielan, Libicki

Verts/ALE: van Buitenen

26.   B6-0223/2005 - Euroopa Ülemkogu

Poolt: 37

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

Verts/ALE: Lichtenberger, Lucas, Romeva i Rueda, Schlyter

Vastu: 498

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Navarro, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 48

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Konrad

PSE: Leichtfried, Lienemann, Tarabella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, van Buitenen, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Özdemir, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

27.   Ühisresolutsioon - B6-0225/2005 - Euroopa Ülemkogu

Poolt: 52

ALDE: Virrankoski

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Meijer, Portas, Svensson

IND/DEM: Borghezio, Salvini

NI: Resetarits

PPE-DE: Wijkman

PSE: Busquin, De Vits, El Khadraoui, Hutchinson, Roure, Scheele, Tarabella, Van Lancker

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 505

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 34

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Louis

NI: Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter

Verts/ALE: van Buitenen

28.   Ühisresolutsioon - B6-0225/2005 - Euroopa Ülemkogu

Poolt: 77

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Pęk, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Arif, Berès, Castex, Cottigny, Désir, De Vits, Douay, Ferreira Anne, Hamon, Hazan, Lienemann, Navarro, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Scheele, Tarabella, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Whitehead

Vastu: 504

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Karatzaferis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Sinnott, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Öger, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 8

IND/DEM: Coûteaux, Louis, Piotrowski

NI: Kozlík, Resetarits

PSE: Leichtfried

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas

29.   Ühisresolutsioon - B6-0225/2005 - Euroopa Ülemkogu

Poolt: 83

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Goudin, Louis, Salvini

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Arif, Arnaoutakis, Berès, Carlotti, Cottigny, Désir, Douay, Fava, Ferreira Anne, Gomes, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hazan, Lienemann, Moscovici, Navarro, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Scheele, Sifunakis, Tarabella, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Foglietta

Verts/ALE: Lipietz, Lucas, Schlyter, Ždanoka

Vastu: 465

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Öger, Paasilinna, Pahor, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf

Erapooletuid: 36

ALDE: Toia

IND/DEM: Železný

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Castex, De Vits, Leichtfried

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, van Buitenen, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

30.   Ühisresolutsioon - B6-0225/2005 - Euroopa Ülemkogu

Poolt: 115

ALDE: Toia

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Goudin, Louis, Salvini

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Arif, Arnaoutakis, Berès, Busquin, Cottigny, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Fava, Ferreira Anne, Hänsch, Hamon, Hazan, Hutchinson, Leichtfried, Lienemann, Moscovici, Navarro, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Scheele, Sifunakis, Tarabella, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Buitenweg, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 460

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Giertych, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Öger, Paasilinna, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Cramer

Erapooletuid: 9

ALDE: Chiesa

IND/DEM: Karatzaferis, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Kozlík

PSE: Castex

Verts/ALE: van Buitenen

31.   Ühisresolutsioon - B6-0225/2005 - Euroopa Ülemkogu

Poolt: 423

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Brie, Henin, Kohlíček, Markov, Meyer Pleite, Pafilis, Ransdorf, Remek, Stroz, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Carollo, Casa, Caspary, Cesa, Chichester, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Camre, Crowley, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Horáček, Isler Béguin, Kusstatscher

Vastu: 148

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Bonino, Jäätteenmäki, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Manders, Nicholson of Winterbourne, Szent-Iványi

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, McDonald, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Coûteaux, Louis, Nattrass, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Resetarits, Schenardi

PPE-DE: Berend, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coveney, Demetriou, Fajmon, Glattfelder, Graça Moura, Higgins, Hybášková, Jałowiecki, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Mato Adrover, Musotto, Nicholson, Ouzký, Sartori, Schmitt Pál, Škottová, Sonik, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Berman, Correia, Evans Robert, Falbr, Ferreira Anne, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Kuc, Lehtinen, Mann Erika, Martínez Martínez, Muscat, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Sánchez Presedo, dos Santos, Skinner, Szejna, Tarand, Thomsen, Vincenzi

UEN: Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Buitenweg, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Harms, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 15

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Claeys, Dillen, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Kauppi, Seeberg

PSE: Castex, Hänsch

Verts/ALE: van Buitenen

32.   Ühisresolutsioon - B6-0225/2005 - Euroopa Ülemkogu

Poolt: 126

ALDE: Budreikaitė, Klinz, Krahmer, Toia

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Pęk, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Kratsa-Tsagaropoulou, Wieland

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Berès, Berger, Berman, Bullmann, Busquin, Carlotti, Carnero González, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, El Khadraoui, Fava, Ferreira Anne, Gomes, Grech, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hazan, Hughes, Hutchinson, Leichtfried, Lienemann, Moscovici, Navarro, Peillon, Pittella, Poignant, Rasmussen, Reynaud, Roure, Sacconi, Scheele, Sifunakis, Szejna, Tarabella, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Zani

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Vastu: 428

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Karatzaferis, Nattrass, Sinnott, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, van den Berg, Bösch, Bono, Bresso, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, De Rossa, Díez González, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Öger, Paasilinna, Pahor, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 24

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: de Brún, McDonald, Svensson

IND/DEM: Coûteaux, Louis, Lundgren, Piotrowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Wijkman

Verts/ALE: van Buitenen

33.   Ühisresolutsioon - B6-0225/2005 - Euroopa Ülemkogu

Poolt: 111

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Resetarits

PPE-DE: Friedrich, Šťastný

PSE: Arif, Arnaoutakis, Berès, Berman, Bono, Busquin, Carlotti, Corbett, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Fava, Ferreira Anne, Hamon, Hazan, Hutchinson, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Moscovici, Navarro, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Scheele, Tarabella, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 443

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Nattrass, Sinnott, de Villiers, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Laschet, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, van den Berg, Berger, Bösch, Bresso, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, De Rossa, Díez González, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Öger, Paasilinna, Pahor, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 14

ALDE: Chiesa

IND/DEM: Bonde

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

34.   Ühisresolutsioon - B6-0225/2005 - Euroopa Ülemkogu

Poolt: 448

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Adwent, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Laschet, Lauk, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Navarro, Öger, Paasilinna, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Vastu: 90

GUE/NGL: McDonald, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Nattrass, Sinnott, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bradbourn, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Fajmon, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, Konrad, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Sartori, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Zahradil, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Howitt

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 35

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, de Villiers

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

35.   Ühisresolutsioon - B6-0225/2005 - Euroopa Ülemkogu

Poolt: 58

ALDE: Guardans Cambó

GUE/NGL: de Brún, McDonald, Markov, Meijer, Morgantini, Svensson

IND/DEM: Adwent, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Varvitsiotis

PSE: Castex, Mastenbroek, Skinner

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 492

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Pafilis, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Toussas, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Masiel, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Laschet, Lauk, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Navarro, Öger, Paasilinna, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Zīle

Erapooletuid: 24

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Flasarová, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Karatzaferis, Wise, Železný

NI: Allister, Martinez

UEN: Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

36.   Ühisresolutsioon - B6-0225/2005 - Euroopa Ülemkogu

Poolt: 363

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Sterckx, Takkula, Toia, Virrankoski, Wallis

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Bauer, Becsey, Berend, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Busuttil, Carollo, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chmielewski, Coveney, Daul, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klaß, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Lauk, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Berès, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Öger, Paasilinna, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn

UEN: Bielan, Crowley, Janowski, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Szymański, Vaidere, Zīle

Vastu: 92

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Kohlíček, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Lundgren, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Hannan, Heaton-Harris, Helmer, Konrad, Wieland

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 39

ALDE: Chiesa

IND/DEM: Bonde, Goudin

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bradbourn, Cabrnoch, Deva, Dover, Duchoň, Harbour, Jackson, Koch, Montoro Romero, Nicholson, Ouzký, Parish, Pieper, Purvis, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zieleniec, Zvěřina

PSE: De Keyser, De Vits, Fava, Ferreira Anne, Hamon, Hutchinson, Lienemann, Scheele, Tarabella, Van Lancker

Verts/ALE: van Buitenen

---

VASTUVÕETUD TEKSTID

P6_TA(2005)0116

Rumeenia ja Bulgaaria ELiga ühinemise finantsmõjud

Euroopa Parlamendi resolutsioon Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemise finantsmõjude kohta (2005/2031(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse tõhustamise kohta (1), eriti selle punkte 27 ja 30; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse tõhustamise kohta (1), eriti selle punkte 27 ja 30;

| — | võttes arvesse nõukogu eesistujariigiga toimunud läbirääkimiste ning 5. ja 13. aprilli 2005. aasta kolmepoolsete kohtumiste tulemusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eesistujariigiga toimunud läbirääkimiste ning 5. ja 13. aprilli 2005. aasta kolmepoolsete kohtumiste tulemusi;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0090/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0090/2005);

| A. | arvestades, et EÜ asutamisleping ja eriti selle artikkel 272 ning 6. mai 1999. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe ja eriti selle punktid 27 ja 30 sisaldavad sätteid, mis kinnitavad eelarvepädevate institutsioonide volitused ja menetlused kulude liigituse ja vastutavate institutsioonide osas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EÜ asutamisleping ja eriti selle artikkel 272 ning 6. mai 1999. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe ja eriti selle punktid 27 ja 30 sisaldavad sätteid, mis kinnitavad eelarvepädevate institutsioonide volitused ja menetlused kulude liigituse ja vastutavate institutsioonide osas;

| 1. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud ühisdeklaratsiooni; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud ühisdeklaratsiooni;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos lisatud ühisdeklaratsiooniga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos lisatud ühisdeklaratsiooniga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1. Kokkulepet on muudetud otsusega 2003/429/EÜ (ELT L 147, 14.6.2003, lk 25).

I LISA

EUROOPA PARLAMENDI, NÕUKOGU JA KOMISJONI ÜHISDEKLARATSIOON

Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemise finantsmõjud

| 1. | Ilma et see piiraks Euroopa põhiseaduse lepingu eelnõu kohaldamist






  a. | liikmesriikide valitsuste esindajad kohtudes nõukoguga tunnistavad, et Euroopa Parlamendile nõusolekumenetluse korras esitatud ühinemislepingu eelnõule lisatud ühinemisakti III jaotise finantssätetes toodud summad ei piira Euroopa Parlamendi õigusi ning eelarvepädeva institutsiooni volitusi ja õigusi, mis on talle antud EÜ asutamislepingu artikliga 272 ja 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe asjakohaste sätetega. |
| --- | --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks Euroopa põhiseaduse lepingu eelnõu kohaldamist

a.

liikmesriikide valitsuste esindajad kohtudes nõukoguga tunnistavad, et Euroopa Parlamendile nõusolekumenetluse korras esitatud ühinemislepingu eelnõule lisatud ühinemisakti III jaotise finantssätetes toodud summad ei piira Euroopa Parlamendi õigusi ning eelarvepädeva institutsiooni volitusi ja õigusi, mis on talle antud EÜ asutamislepingu artikliga 272 ja 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe asjakohaste sätetega.

| b. | nõukogu, komisjon ja Euroopa Parlament kinnitavad, et ühinemislepingu eelnõule lisatud ühinemisakti III jaotise finantssätete artiklites 30-34 toodud kulude liigitus näitab alates 2009. aastast mittekohustuslikke kulusid. |
| --- | --- |

b.

nõukogu, komisjon ja Euroopa Parlament kinnitavad, et ühinemislepingu eelnõule lisatud ühinemisakti III jaotise finantssätete artiklites 30-34 toodud kulude liigitus näitab alates 2009. aastast mittekohustuslikke kulusid.

| 2. | Komisjon kinnitab, et finantsraamistiku ettepanek (2007-2013) rajaneb eeldusel, et Bulgaaria ja Rumeenia on 1. jaanuaril 2007. aastal liikmesriigid. Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad teadmiseks komisjoni poolt märtsis 2004. aastal Bulgaariale ja Rumeeniale ettenähtud soovituslikud summad, mida nõukogu arvestas oma 22. märtsi 2004. aasta järeldustes Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisläbirääkimisteks mõeldud rahastamispaketi kohta. Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemise rahastamine tagatakse olemasolevatele mitmeaastastele programmide või järgmise finantsperspektiivi kohta tehtud otsuste kulukohustusi ohustamata. |
| --- | --- |

2.

Komisjon kinnitab, et finantsraamistiku ettepanek (2007-2013) rajaneb eeldusel, et Bulgaaria ja Rumeenia on 1. jaanuaril 2007. aastal liikmesriigid. Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad teadmiseks komisjoni poolt märtsis 2004. aastal Bulgaariale ja Rumeeniale ettenähtud soovituslikud summad, mida nõukogu arvestas oma 22. märtsi 2004. aasta järeldustes Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisläbirääkimisteks mõeldud rahastamispaketi kohta. Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemise rahastamine tagatakse olemasolevatele mitmeaastastele programmide või järgmise finantsperspektiivi kohta tehtud otsuste kulukohustusi ohustamata.

| 3. | Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tuletavad meelde 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe tähtsust eelarvemenetluse toimimisel ja et see saab toimida ainult siis, kui kõik kolm institutsiooni kokkuleppest täielikult kinni peavad. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tuletavad meelde 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe tähtsust eelarvemenetluse toimimisel ja et see saab toimida ainult siis, kui kõik kolm institutsiooni kokkuleppest täielikult kinni peavad.

II LISA

KOMISJONI 22. MÄRTSI 2004 ETTEPANEK RUMEENIA JA BULGAARIA RAHASTAMISPAKETI OSAS

| KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD | 2007 | 2008 | 2009 | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Põllumajandus | 1 141 | 1 990 | 2 342 | 5 473 |
| Struktuurimeetmed | 1 938 | 2 731 | 3 605 | 8 273 |
| Sisepoliitikad | 444 | 434 | 426 | 1 304 |
| Haldus | 96 | 125 | 125 | 346 |
| Kulukohustuste assigneeringud kokku | 3 619 | 5 279 | 3 498 | 15 396 |
| Makseassigneeringud | 1 648 | 3 276 | 4 131 | 9 056 |
| Allikas: Nõukogu 22.3.2004 järeldused. |

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD

2007

2008

2009

Kokku

Põllumajandus

1 141

1 990

2 342

5 473

Struktuurimeetmed

1 938

2 731

3 605

8 273

Sisepoliitikad

444

434

426

1 304

Haldus

96

125

125

346

Kulukohustuste assigneeringud kokku

3 619

5 279

3 498

15 396

Makseassigneeringud

1 648

3 276

4 131

9 056

Allikas: Nõukogu 22.3.2004 järeldused.

P6_TA(2005)0117

Bulgaaria Vabariigi ELi liikmeks saamise taotlus

Euroopa Parlamendi resolutsioon Bulgaaria Vabariigi taotluse kohta saada Euroopa Liidu liikmeks (2005/2029(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Bulgaaria Vabariigi poolt 14. detsembril 1995 esitatud Euroopa Liiduga ühinemise taotlust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bulgaaria Vabariigi poolt 14. detsembril 1995 esitatud Euroopa Liiduga ühinemise taotlust;

| — | võttes arvesse komisjoni 1997. aasta arvamust Bulgaaria Vabariigi avalduse kohta saada Euroopa Liidu liikmeks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1997. aasta arvamust Bulgaaria Vabariigi avalduse kohta saada Euroopa Liidu liikmeks;

| — | võttes arvesse komisjoni korralisi aruandeid Bulgaaria Vabariigi edusammude kohta ühinemise suunas aastatel 1998-2004 ja strateegiadokumenti laienemisprotsessi edu kohta (KOM(2004)0657 - C6-0150/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni korralisi aruandeid Bulgaaria Vabariigi edusammude kohta ühinemise suunas aastatel 1998-2004 ja strateegiadokumenti laienemisprotsessi edu kohta (KOM(2004)0657 - C6-0150/2004);

| — | võttes arvesse 16.-17. detsembril 2004 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel tehtud eesistujariigi järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16.-17. detsembril 2004 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel tehtud eesistujariigi järeldusi;

| — | võttes arvesse kõiki tema resolutsioone ja aruandeid alates ühinemisläbirääkimiste algusest kuni praeguseni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõiki tema resolutsioone ja aruandeid alates ühinemisläbirääkimiste algusest kuni praeguseni;

| — | võttes arvesse komisjoni 22. veebruari 2005. aasta arvamust Bulgaaria ja Rumeenia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise avalduse kohta (KOM(2005)0055); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. veebruari 2005. aasta arvamust Bulgaaria ja Rumeenia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise avalduse kohta (KOM(2005)0055);

| — | võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu projekti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu projekti;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi ja komisjoni presidendi vahelist kirjavahetust Euroopa Parlamendi täieliku kaasamise kohta iga ühinemislepingu kaitseklausli rakendamise võimaliku kaalumise korral; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi ja komisjoni presidendi vahelist kirjavahetust Euroopa Parlamendi täieliku kaasamise kohta iga ühinemislepingu kaitseklausli rakendamise võimaliku kaalumise korral;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse välisasjade komisjoni raportit ja põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon arvamust (A6-0078/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade komisjoni raportit ja põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon arvamust (A6-0078/2005);

| A. | arvestades, et Bulgaaria esitas Euroopa Liiduga ühinemise avalduse 14. detsembril 1995, kuulutati ametlikult kandidaadiks 16. juulil 1997, alustas läbirääkimisi 15. veebruaril 2000 ja lõpetas ühinemisläbirääkimised edukalt 14. detsembril 2004; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Bulgaaria esitas Euroopa Liiduga ühinemise avalduse 14. detsembril 1995, kuulutati ametlikult kandidaadiks 16. juulil 1997, alustas läbirääkimisi 15. veebruaril 2000 ja lõpetas ühinemisläbirääkimised edukalt 14. detsembril 2004;

| B. | arvestades, et meie ühine eesmärk on, et Bulgaaria lõpetaks rahuldavalt ettevalmistused ühinemislepingu allkirjastamiseks 25. aprillil 2005 ja ühinemiseks 1. jaanuaril 2007; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et meie ühine eesmärk on, et Bulgaaria lõpetaks rahuldavalt ettevalmistused ühinemislepingu allkirjastamiseks 25. aprillil 2005 ja ühinemiseks 1. jaanuaril 2007;

| C. | arvestades, et Bulgaaria jätkab poliitiliste kriteeriumide täitmist ja eeldatavasti suudab täita kõik liikmesuse nõuded ettenähtud ajalises raamistikus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Bulgaaria jätkab poliitiliste kriteeriumide täitmist ja eeldatavasti suudab täita kõik liikmesuse nõuded ettenähtud ajalises raamistikus;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlament on jätkuvalt propageerinud, et Bulgaaria ühinemine peaks sõltuma ainuüksi objektiivsetest kriteeriumidest ega tohiks olla seotud ühegi teise riigi kandidatuuriga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlament on jätkuvalt propageerinud, et Bulgaaria ühinemine peaks sõltuma ainuüksi objektiivsetest kriteeriumidest ega tohiks olla seotud ühegi teise riigi kandidatuuriga;

| 1. | tervitab 17. detsembril 2004. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu otsust pärast mitu aastat kestnud ühinemisläbirääkimisi ja -ettevalmistusi lõpetada edukalt Bulgaariaga läbirääkimised, tõestades seeläbi, et Bulgaarial on head võimalused saada 1. jaanuaril 2007 ELi liikmeks; |
| --- | --- |

1.

tervitab 17. detsembril 2004. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu otsust pärast mitu aastat kestnud ühinemisläbirääkimisi ja -ettevalmistusi lõpetada edukalt Bulgaariaga läbirääkimised, tõestades seeläbi, et Bulgaarial on head võimalused saada 1. jaanuaril 2007 ELi liikmeks;

| 2. | jagab nõukogu järeldust, et Bulgaaria suudab endale võtta kõik liikmesusest tulenevad kohustused ja sellest lähtuvalt julgustab Bulgaariat jätkama edukalt ja õigeaegselt vajalike reformidega kõrvaldamaks komisjoni viimases korralises aruandes tuvastatud ja parlamendi viimastes resolutsioonides osutatud puudused, seeläbi kõrvaldades võimalused “kaitseklauslite” rakendamiseks; |
| --- | --- |

2.

jagab nõukogu järeldust, et Bulgaaria suudab endale võtta kõik liikmesusest tulenevad kohustused ja sellest lähtuvalt julgustab Bulgaariat jätkama edukalt ja õigeaegselt vajalike reformidega kõrvaldamaks komisjoni viimases korralises aruandes tuvastatud ja parlamendi viimastes resolutsioonides osutatud puudused, seeläbi kõrvaldades võimalused “kaitseklauslite” rakendamiseks;

| 3. | märgib, et senine suur edu on olnud võimalik tänu Bulgaaria järjestikuste valitsuste vankumatule poliitilisele kindlameelsusele ning Bulgaaria rahva usaldusele ja paindlikkusele vajalike muutuste tegemisel ja aktsepteerimisel; |
| --- | --- |

3.

märgib, et senine suur edu on olnud võimalik tänu Bulgaaria järjestikuste valitsuste vankumatule poliitilisele kindlameelsusele ning Bulgaaria rahva usaldusele ja paindlikkusele vajalike muutuste tegemisel ja aktsepteerimisel;

| 4. | tervitab mitmeid seadusandlikke ja põhiseaduslikke muudatusi, mida Bulgaaria on viimastel aastatel teinud, ning rõhutab vajadust reformid praktikas ellu viia, et nendest tulenev kasu oleks laiemalt tuntav; |
| --- | --- |

4.

tervitab mitmeid seadusandlikke ja põhiseaduslikke muudatusi, mida Bulgaaria on viimastel aastatel teinud, ning rõhutab vajadust reformid praktikas ellu viia, et nendest tulenev kasu oleks laiemalt tuntav;

| 5. | tunnustab Bulgaaria panust Kagu-Euroopa piirkonna stabiilsusesse ja jätkuvasse rolli, mida ta mängib piirkonna julgeoleku ja jõukuse edendamisele kaasaaitamisel; |
| --- | --- |

5.

tunnustab Bulgaaria panust Kagu-Euroopa piirkonna stabiilsusesse ja jätkuvasse rolli, mida ta mängib piirkonna julgeoleku ja jõukuse edendamisele kaasaaitamisel;

Poliitilised kriteeriumid

| 6. | märgib Bulgaaria demokraatlike institutsioonide stabiilsust, parteide värsket valmidust moodustada tõhusaid poliitilisi koalitsioone ning põhiseaduse paranduste vastuvõtmist konsensuse alusel 18. veebruaril 2005 ning uue parteide seaduse vastuvõtmist detsembris 2004; |
| --- | --- |

6.

märgib Bulgaaria demokraatlike institutsioonide stabiilsust, parteide värsket valmidust moodustada tõhusaid poliitilisi koalitsioone ning põhiseaduse paranduste vastuvõtmist konsensuse alusel 18. veebruaril 2005 ning uue parteide seaduse vastuvõtmist detsembris 2004;

| 7. | ootab, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile korrapäraselt aruandeid Bulgaaria võetud kohustuste ellurakendamise kohta, samuti ootab, et parlamendi seisukohaga arvestataks juhul, kui kavatsetakse kohaldada kaitseklauslit; |
| --- | --- |

7.

ootab, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile korrapäraselt aruandeid Bulgaaria võetud kohustuste ellurakendamise kohta, samuti ootab, et parlamendi seisukohaga arvestataks juhul, kui kavatsetakse kohaldada kaitseklauslit;

| 8. | tunnistab, et kohtuvõimu reform on põhitegur Bulgaaria valmisolekus ühinemiseks ning tõelise usalduse tekitamiseks riigi institutsioonide ja protsesside vastu, millega kaasneb tuntav kaudne toime muudes valdkondades kui ka Bulgaaria suhetes teiste riikidega; seepärast avaldab heakskiitu Bulgaaria võetud olulistele meetmetele, näiteks hiljuti vastuvõetud seadusandlikele, haldus- ja organisatsioonilistele meetmetele, eelkõige vahendusseadusele, riikliku kriminaalmenetluse reformikontseptsioonile ja kriminaalõiguse reformimise koostöö ühisdeklaratsioonile; |
| --- | --- |

8.

tunnistab, et kohtuvõimu reform on põhitegur Bulgaaria valmisolekus ühinemiseks ning tõelise usalduse tekitamiseks riigi institutsioonide ja protsesside vastu, millega kaasneb tuntav kaudne toime muudes valdkondades kui ka Bulgaaria suhetes teiste riikidega; seepärast avaldab heakskiitu Bulgaaria võetud olulistele meetmetele, näiteks hiljuti vastuvõetud seadusandlikele, haldus- ja organisatsioonilistele meetmetele, eelkõige vahendusseadusele, riikliku kriminaalmenetluse reformikontseptsioonile ja kriminaalõiguse reformimise koostöö ühisdeklaratsioonile;

| 9. | kutsub üles edaspidi tegelema kohtumenetluse kohtueelse etapi ja riigiprokuröri rolliga, et tagada uurimisasutuste ja prokuratuuri läbipaistev, vastutustundlik ja tõhus toimimine ning usaldusväärse mehhanismi loomine korrumpeerunud või ebapädevate kohtunike, prokuröride ja uurijate vallandamiseks; kahetseb seetõttu, et kriminaalkohtuorganite reformi, mille eesmärgiks on uue kriminaalkohtumenetluse koodeksi väljatöötamine, ei ole praegusel parlamendil kavas vastu võtta kuna ei suudetud tagada piisav enamus; seetõttu soovitab tungivalt Bulgaaria parlamendil jätkata edasiminekut antud valdkonnas; |
| --- | --- |

9.

kutsub üles edaspidi tegelema kohtumenetluse kohtueelse etapi ja riigiprokuröri rolliga, et tagada uurimisasutuste ja prokuratuuri läbipaistev, vastutustundlik ja tõhus toimimine ning usaldusväärse mehhanismi loomine korrumpeerunud või ebapädevate kohtunike, prokuröride ja uurijate vallandamiseks; kahetseb seetõttu, et kriminaalkohtuorganite reformi, mille eesmärgiks on uue kriminaalkohtumenetluse koodeksi väljatöötamine, ei ole praegusel parlamendil kavas vastu võtta kuna ei suudetud tagada piisav enamus; seetõttu soovitab tungivalt Bulgaaria parlamendil jätkata edasiminekut antud valdkonnas;

| 10. | kutsub üles jätkuvalt täiustama politseireformi, et võimaldada politseil tulemuslikult võidelda organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse ja korruptsiooniga, tunnustades samas Siseministeeriumi senist edu kõrgetasemelise kuritegevusega võitlemisel, nagu Europol seda on tunnustanud, ning eriti tervitab kuritegelikul teel omandatud vara konfiskeerimist käsitleva seaduse vastuvõtmist veebruaris 2005; soovitab Bulgaaria võimudel tungivalt kehtestada veelgi jõulisemad meetmed rahapesu vastu ja sellega seotud finantseerimisasutuste ärakasutamise suhtes; |
| --- | --- |

10.

kutsub üles jätkuvalt täiustama politseireformi, et võimaldada politseil tulemuslikult võidelda organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse ja korruptsiooniga, tunnustades samas Siseministeeriumi senist edu kõrgetasemelise kuritegevusega võitlemisel, nagu Europol seda on tunnustanud, ning eriti tervitab kuritegelikul teel omandatud vara konfiskeerimist käsitleva seaduse vastuvõtmist veebruaris 2005; soovitab Bulgaaria võimudel tungivalt kehtestada veelgi jõulisemad meetmed rahapesu vastu ja sellega seotud finantseerimisasutuste ärakasutamise suhtes;

| 11. | õnnitleb Bulgaariat “Mustlaste kaasamise aastakümme” avamise võõrustamise eest 2. veebruaril 2005 ja tunnustab Bulgaaria pühendumist mustlaste integreerimisele ulatuslike diskrimineerimisvastaste õigusaktide vastuvõtmise kaudu; tunnustab siseriikliku programmi arengut, mille eesmärgiks on parandada majutustingimusi nendes linnapiirkondades, kus elavad põhiliselt mustlased ja teised etnilised vähemused, kuid rõhutab praktiliste ja sisuliste meetmete tõhusama rakendamise vajadust, eelkõige seoses haridusliku mahajäämuse ja töötuse vähendamisega mustlaste hulgas; märgib vajadust infrastruktuurilise sekkumise järele elutingimuste ajakohastamisel ja parandamisel piisavalt rahastatud regeneratsioonistrateegia osana ning vajadust pöörata tähelepanu tervishoiu-, avalike- ja sotsiaalteenuste osutamisele ilma et toimuks diskrimineerimist; rõhutab, et mustlaste kogukonna tulemuslik integreerimine sõltub sellest, et mustlastele tagatakse võimalus osaleda aktiivselt nende eesmärkide saavutamiseks mõeldud strateegiate ja programmide kujundamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

11.

õnnitleb Bulgaariat “Mustlaste kaasamise aastakümme” avamise võõrustamise eest 2. veebruaril 2005 ja tunnustab Bulgaaria pühendumist mustlaste integreerimisele ulatuslike diskrimineerimisvastaste õigusaktide vastuvõtmise kaudu; tunnustab siseriikliku programmi arengut, mille eesmärgiks on parandada majutustingimusi nendes linnapiirkondades, kus elavad põhiliselt mustlased ja teised etnilised vähemused, kuid rõhutab praktiliste ja sisuliste meetmete tõhusama rakendamise vajadust, eelkõige seoses haridusliku mahajäämuse ja töötuse vähendamisega mustlaste hulgas; märgib vajadust infrastruktuurilise sekkumise järele elutingimuste ajakohastamisel ja parandamisel piisavalt rahastatud regeneratsioonistrateegia osana ning vajadust pöörata tähelepanu tervishoiu-, avalike- ja sotsiaalteenuste osutamisele ilma et toimuks diskrimineerimist; rõhutab, et mustlaste kogukonna tulemuslik integreerimine sõltub sellest, et mustlastele tagatakse võimalus osaleda aktiivselt nende eesmärkide saavutamiseks mõeldud strateegiate ja programmide kujundamisel ja rakendamisel;

| 12. | tervitab 2004. aasta juunis vastu võetud strateegiat, mis käsitleb vähemuste hulgast pärit laste haridust, kuid märgib, et piiratud haridusvõimalused on reaalsus paljudele mustlaste lastele, mistõttu neil puudub juurdepääs kvaliteetsele haridusele; kutsub Bulgaaria ametivõime üles tagama, et täidetakse võetud poliitilisi kohustusi haridusliku mahajäämuse ja eraldatuse vastu suunatud meetmete rakendamisel ja rahalisel toetamisel, et kaitsta rahvusvähemuste keelelist ja kultuurilist identiteeti; |
| --- | --- |

12.

tervitab 2004. aasta juunis vastu võetud strateegiat, mis käsitleb vähemuste hulgast pärit laste haridust, kuid märgib, et piiratud haridusvõimalused on reaalsus paljudele mustlaste lastele, mistõttu neil puudub juurdepääs kvaliteetsele haridusele; kutsub Bulgaaria ametivõime üles tagama, et täidetakse võetud poliitilisi kohustusi haridusliku mahajäämuse ja eraldatuse vastu suunatud meetmete rakendamisel ja rahalisel toetamisel, et kaitsta rahvusvähemuste keelelist ja kultuurilist identiteeti;

| 13. | kutsub komisjoni üles märgatavalt täiustama mustlastega seotud programme, märkides, et 2004. aasta detsembri EMSi mustlastele antud ELi Phare abi ülevaate kohaselt on programmide juhtimist kimbutanud personalipuudus ja muutused ning kehv haldus- ja toetuse vastuvõtmise suutlikkus, töötuse probleemid on suures osas tähelepanuta jäetud ning tervishoiuprojektidele või terviseteabe andmisele on eraldatud ebapiisavalt vahendeid; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles märgatavalt täiustama mustlastega seotud programme, märkides, et 2004. aasta detsembri EMSi mustlastele antud ELi Phare abi ülevaate kohaselt on programmide juhtimist kimbutanud personalipuudus ja muutused ning kehv haldus- ja toetuse vastuvõtmise suutlikkus, töötuse probleemid on suures osas tähelepanuta jäetud ning tervishoiuprojektidele või terviseteabe andmisele on eraldatud ebapiisavalt vahendeid;

| 14. | tervitab tänavalaste kaitse riikliku strateegia ja tegevuskava vastuvõtmist ja nõuab nüüd selle täielikku rakendamist finantsvahendite ja inimressursside toetusel, mis on piisavad praktiliste ja nähtavate edusammude tegemiseks laste heaolu ja selle ühiskonna kõige haavatavama osa elutingimuste nähtavaks parandamiseks; |
| --- | --- |

14.

tervitab tänavalaste kaitse riikliku strateegia ja tegevuskava vastuvõtmist ja nõuab nüüd selle täielikku rakendamist finantsvahendite ja inimressursside toetusel, mis on piisavad praktiliste ja nähtavate edusammude tegemiseks laste heaolu ja selle ühiskonna kõige haavatavama osa elutingimuste nähtavaks parandamiseks;

| 15. | märgib seoses lasteasutustes viibivate laste olukorraga, et Bulgaaria deinstitutsionaliseerimise plaani rakendamine peab olema märksa tulemuslikum; seetõttu innustab Bulgaariat suurendama jõupingutusi selles valdkonnas ning kordab oma üleskutset moodustada üks hästi rahastatud ja varustatud valitsusasutus tagamaks laste heaolu reformide tulemuslikku rakendamist; kutsub üles eraldama sellele valdkonnale rohkem komisjoni abi; |
| --- | --- |

15.

märgib seoses lasteasutustes viibivate laste olukorraga, et Bulgaaria deinstitutsionaliseerimise plaani rakendamine peab olema märksa tulemuslikum; seetõttu innustab Bulgaariat suurendama jõupingutusi selles valdkonnas ning kordab oma üleskutset moodustada üks hästi rahastatud ja varustatud valitsusasutus tagamaks laste heaolu reformide tulemuslikku rakendamist; kutsub üles eraldama sellele valdkonnale rohkem komisjoni abi;

| 16. | kutsub Bulgaariat üles pöörama erilist tähelepanu nende inimeste olukorrale, keda riigivõimu esindajad on paigutanud vaimse puudega täiskasvanute kodudesse; sellega seoses rõhutab vajadust pakkuda asjakohast materiaalaset ja inimressurssidel põhinevat abi neile isikutele; |
| --- | --- |

16.

kutsub Bulgaariat üles pöörama erilist tähelepanu nende inimeste olukorrale, keda riigivõimu esindajad on paigutanud vaimse puudega täiskasvanute kodudesse; sellega seoses rõhutab vajadust pakkuda asjakohast materiaalaset ja inimressurssidel põhinevat abi neile isikutele;

Majanduslikud kriteeriumid

| 17. | tõstab esile Bulgaaria majandusnäitajaid (üks suurimaid SKT kasvumäärasid ELi kandidaat- ja liikmesriikide hulgas) ulatuslike struktuurireformide tulemusena; seda tuleb jätkuvalt kindlustada, et Bulgaaria tuleks pikas perspektiivis toime konkurentsisurve ja turujõududega liidus; |
| --- | --- |

17.

tõstab esile Bulgaaria majandusnäitajaid (üks suurimaid SKT kasvumäärasid ELi kandidaat- ja liikmesriikide hulgas) ulatuslike struktuurireformide tulemusena; seda tuleb jätkuvalt kindlustada, et Bulgaaria tuleks pikas perspektiivis toime konkurentsisurve ja turujõududega liidus;

| 18. | tervitab Euroopa Komisjoni arvamust, et Bulgaarial on usaldusväärne finantsstruktuur ja korralik eelarve, mis võiks olla eeskujuks mõnedele liikmesriikidele, ning kutsub üles täiustama siseauditi- ja finantskontrollisüsteeme; |
| --- | --- |

18.

tervitab Euroopa Komisjoni arvamust, et Bulgaarial on usaldusväärne finantsstruktuur ja korralik eelarve, mis võiks olla eeskujuks mõnedele liikmesriikidele, ning kutsub üles täiustama siseauditi- ja finantskontrollisüsteeme;

| 19. | rõhutab jätkuvalt, et tegelikku majandusedu mõõdetakse selge kasu järgi Bulgaaria kodanikele vastavalt nende elatustaseme paranemisele; sellega seoses õnnitleb Bulgaariat tööpuuduse taseme vähendamise puhul, väljendab oma rahulolu selle üle, et see näitaja peaks 2005. aastal veelgi vähenema ning kutsub Bulgaariat üles tööhõive kasvu kiirendamiseks muutma oma tööturgu paindlikumaks; |
| --- | --- |

19.

rõhutab jätkuvalt, et tegelikku majandusedu mõõdetakse selge kasu järgi Bulgaaria kodanikele vastavalt nende elatustaseme paranemisele; sellega seoses õnnitleb Bulgaariat tööpuuduse taseme vähendamise puhul, väljendab oma rahulolu selle üle, et see näitaja peaks 2005. aastal veelgi vähenema ning kutsub Bulgaariat üles tööhõive kasvu kiirendamiseks muutma oma tööturgu paindlikumaks;

| 20. | tervitab alates 2002. aasta keskpaigast alanud tööstusliku tootmise tugeva kasvu jätkuvat panust Bulgaaria majandusse; |
| --- | --- |

20.

tervitab alates 2002. aasta keskpaigast alanud tööstusliku tootmise tugeva kasvu jätkuvat panust Bulgaaria majandusse;

| 21. | tervitab hiljutisi uusi investeerimis- ja äritegevusseadusi, mis on lihtsustanud turulepääsu ja sealt lahkumise korda, samas hoiatab ulatuslike ja keeruliste regulatsioonide eest, mis takistavad kasvu; |
| --- | --- |

21.

tervitab hiljutisi uusi investeerimis- ja äritegevusseadusi, mis on lihtsustanud turulepääsu ja sealt lahkumise korda, samas hoiatab ulatuslike ja keeruliste regulatsioonide eest, mis takistavad kasvu;

| 22. | tervitab erasektori laienemist ja põhiliste tööstusharude, eelkõige panganduse, telekommunikatsiooni ja õhutranspordi liberaliseerimisel tehtud suuri edusamme, kusjuures erasektori töötajate arv on kasvanud 46%-lt 1999. aastal 64%-ni 2004. aastal; sellega seoses väljendab oma pettumust Bulgartabaci tütarettevõtete müügi ebaõnnestumise üle; tervitab valitsuse plaani korraldada Bulgartabaci tütarettevõtete uus oksjon enne oma ametiaja lõppu; innustab Bulgaaria valitsust säilitama erastamise hoogu ning võtma meetmeid tagamaks, et menetlused on läbipaistvad ja õiglased; |
| --- | --- |

22.

tervitab erasektori laienemist ja põhiliste tööstusharude, eelkõige panganduse, telekommunikatsiooni ja õhutranspordi liberaliseerimisel tehtud suuri edusamme, kusjuures erasektori töötajate arv on kasvanud 46%-lt 1999. aastal 64%-ni 2004. aastal; sellega seoses väljendab oma pettumust Bulgartabaci tütarettevõtete müügi ebaõnnestumise üle; tervitab valitsuse plaani korraldada Bulgartabaci tütarettevõtete uus oksjon enne oma ametiaja lõppu; innustab Bulgaaria valitsust säilitama erastamise hoogu ning võtma meetmeid tagamaks, et menetlused on läbipaistvad ja õiglased;

Ühenduse acquis

| 23. | julgustab Bulgaariat jätkama haldussuutlikkuse parandamist sellistes valdkondades nagu riigihanked, konkurents, õigus- ja siseküsimused, et tagada acquis' tulemuslik rakendamine ning osutada kodanikele ja ettevõtetele õiglasi ja läbipaistvaid avalikke teenuseid; |
| --- | --- |

23.

julgustab Bulgaariat jätkama haldussuutlikkuse parandamist sellistes valdkondades nagu riigihanked, konkurents, õigus- ja siseküsimused, et tagada acquis' tulemuslik rakendamine ning osutada kodanikele ja ettevõtetele õiglasi ja läbipaistvaid avalikke teenuseid;

| 24. | rõhutab, et võime tagada kontroll ELi tulevastel välispiiridel ja takistada inimkaubandust ning salakaubandust jääb ülima tähtsusega teemaks Euroopa riikide kodanikele; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et võime tagada kontroll ELi tulevastel välispiiridel ja takistada inimkaubandust ning salakaubandust jääb ülima tähtsusega teemaks Euroopa riikide kodanikele;

| 25. | nõuab, et Bulgaaria võtaks vastu ülejäänud õigusaktid, eelkõige ühisturu, äriõiguse, keskkonna ja tarbijakaitse valdkonnas; on mures seoses Bulgaarias toimuva ulatusliku ebaseadusliku metsaraiega; taunib tõsiasja, et peaaegu pool kogu Bulgaariast tulevast puidust on pärit ebaseaduslikust raietegevusest ja et igaaastane raiemaht ületatakse 1,5 miljoni tihumeetri võrra; rõhutab seetõttu vajadust peatada Bulgaarias toimuv ebaseaduslik metsaraie; |
| --- | --- |

25.

nõuab, et Bulgaaria võtaks vastu ülejäänud õigusaktid, eelkõige ühisturu, äriõiguse, keskkonna ja tarbijakaitse valdkonnas; on mures seoses Bulgaarias toimuva ulatusliku ebaseadusliku metsaraiega; taunib tõsiasja, et peaaegu pool kogu Bulgaariast tulevast puidust on pärit ebaseaduslikust raietegevusest ja et igaaastane raiemaht ületatakse 1,5 miljoni tihumeetri võrra; rõhutab seetõttu vajadust peatada Bulgaarias toimuv ebaseaduslik metsaraie;

| 26. | tervitab Bulgaaria edusamme riigi põllumajanduspoliitika ühtlustamisel ühenduse õigusega; siiski rõhutab ühenduse acquis' rakendamiseks vajaminevate ettevalmistuste lõpetamise tähtsust, mis eeldab nii asjakohaste järelevalve- ja makseasutuste loomist kui ka nende asutuste komplekteerimist vastava väljaõppe saanud personaliga; |
| --- | --- |

26.

tervitab Bulgaaria edusamme riigi põllumajanduspoliitika ühtlustamisel ühenduse õigusega; siiski rõhutab ühenduse acquis' rakendamiseks vajaminevate ettevalmistuste lõpetamise tähtsust, mis eeldab nii asjakohaste järelevalve- ja makseasutuste loomist kui ka nende asutuste komplekteerimist vastava väljaõppe saanud personaliga;

| 27. | tunneb muret, et loomade heaolu eeskirjad, eriti nende transportimist ja tapamaju käsitlevad eeskirjad ei vasta ikka veel ELi nõuetele; |
| --- | --- |

27.

tunneb muret, et loomade heaolu eeskirjad, eriti nende transportimist ja tapamaju käsitlevad eeskirjad ei vasta ikka veel ELi nõuetele;

| 28. | rõhutab veterinaar- ja fütosanitaarkontrolli teostavate piiripunktide piisava arvu ja asjakohase varustatuse olulisust; |
| --- | --- |

28.

rõhutab veterinaar- ja fütosanitaarkontrolli teostavate piiripunktide piisava arvu ja asjakohase varustatuse olulisust;

| 29. | rõhutab, et toiduhügieeni puudutava ühenduse uue õigustiku kohaldamise eesmärgiks on vaid tarbijate kaitsmine ning toidu kvaliteedi tagamine, seega ei tähenda see toiduainetööstuse tahtlikku struktuurilist koondumist; ergutab Bulgaaria valitsust kasutama SAPARDi vahendeid toodete mitmekesistamiseks ja toetama detsentraliseeritud, kõrge kvaliteediga toiduainete tootmist; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et toiduhügieeni puudutava ühenduse uue õigustiku kohaldamise eesmärgiks on vaid tarbijate kaitsmine ning toidu kvaliteedi tagamine, seega ei tähenda see toiduainetööstuse tahtlikku struktuurilist koondumist; ergutab Bulgaaria valitsust kasutama SAPARDi vahendeid toodete mitmekesistamiseks ja toetama detsentraliseeritud, kõrge kvaliteediga toiduainete tootmist;

| 30. | märgib, et kaua kavandatud raadio ja televisiooni arendamise strateegia võeti vastu märtsis 2005 ning kutsub üles tegema edasisi jõupingutusi, et tagada poliitilisest mõjust täiesti sõltumatu meedia ja vähendada ajakirjanike vastu esitatud laimusüüdistuste kasvavat arvu; |
| --- | --- |

30.

märgib, et kaua kavandatud raadio ja televisiooni arendamise strateegia võeti vastu märtsis 2005 ning kutsub üles tegema edasisi jõupingutusi, et tagada poliitilisest mõjust täiesti sõltumatu meedia ja vähendada ajakirjanike vastu esitatud laimusüüdistuste kasvavat arvu;

| 31. | tunneb muret raskuste üle intellektuaalse omandi õiguste jõustamisel, eelkõige seoses meediapiraatluse ja autoriõiguse rikkumisega, mis mõjutab jätkuvalt nii Bulgaaria kui ka välismaiste autoriõigustööstuste kaubanduslikke huve ja investeerimist; julgustab Bulgaaria valitsust välja töötama ja tulemuslikult rakendama tõhusat regulatsioonirežiimi sellise ebaseadusliku tegevuse vältimiseks; |
| --- | --- |

31.

tunneb muret raskuste üle intellektuaalse omandi õiguste jõustamisel, eelkõige seoses meediapiraatluse ja autoriõiguse rikkumisega, mis mõjutab jätkuvalt nii Bulgaaria kui ka välismaiste autoriõigustööstuste kaubanduslikke huve ja investeerimist; julgustab Bulgaaria valitsust välja töötama ja tulemuslikult rakendama tõhusat regulatsioonirežiimi sellise ebaseadusliku tegevuse vältimiseks;

| 32. | tervitab hiljuti vastu võetud sätteid, mis tegid lõpu diskrimineerivale tariifisüsteemile turismisektoris; julgustab Bulgaaria võime kõrvaldama ELi kodanike ja ettevõtete veel säilinud diskrimineerimise vorme ja piiranguid, eelkõige seoses asutamisõigusega; |
| --- | --- |

32.

tervitab hiljuti vastu võetud sätteid, mis tegid lõpu diskrimineerivale tariifisüsteemile turismisektoris; julgustab Bulgaaria võime kõrvaldama ELi kodanike ja ettevõtete veel säilinud diskrimineerimise vorme ja piiranguid, eelkõige seoses asutamisõigusega;

| 33. | õnnitleb Bulgaariat meetmete puhul, mis on võetud kõrgetasemelise tuumaohutuse tagamiseks Kozlodui tuumaelektrijaamas; märgib, et nõukogu tuumaküsimustega tegelev töörühm esitas äärmiselt soosiva raporti tuumaohutuse kõrge taseme kohta ning märgib Bulgaaria suurt panust laiema piirkonna energiaga varustamisel; tunnistab, et ühinemisläbirääkimiste käigus ELiga tegi Bulgaaria suuri kompromisse, mis avaldasid märkimisväärset mõju nii riigi kui ka kogu piirkonna edasisele energiaolukorrale; väljendab muret selle üle, et aastaks 2010-2012 ennustatakse antud piirkonna reservide tootmise võimsuse olulist langust; rõhutab seetõttu uute võimsuste loomise tähtsust Bulgaaria soodsa energiaolukorra säilitamiseks säästval alusel ning energiaga varustamise stabiilsuse tagamiseks piirkonnas ja Kyoto protokolli eesmärkide saavutamiseks; nõuab, et komisjon peab hoolikalt jälgima edusamme ja andma selles seoses kõikvõimalikku abi; ning kutsub nõukogu üles Kozlodui elektrijaama sulgemise lepingu allkirjastajana olema teadlik voolukatkestuste võimalikust ohust piirkonna riikides ning seetõttu valmis vaatlema lepingut kuni Bulgaarias uue tootmisvõimsuse loomiseni paindlikult, kahjustamata mingil viisil ohutusnõudeid, mis peavad olema absoluutseks prioriteediks; |
| --- | --- |

33.

õnnitleb Bulgaariat meetmete puhul, mis on võetud kõrgetasemelise tuumaohutuse tagamiseks Kozlodui tuumaelektrijaamas; märgib, et nõukogu tuumaküsimustega tegelev töörühm esitas äärmiselt soosiva raporti tuumaohutuse kõrge taseme kohta ning märgib Bulgaaria suurt panust laiema piirkonna energiaga varustamisel; tunnistab, et ühinemisläbirääkimiste käigus ELiga tegi Bulgaaria suuri kompromisse, mis avaldasid märkimisväärset mõju nii riigi kui ka kogu piirkonna edasisele energiaolukorrale; väljendab muret selle üle, et aastaks 2010-2012 ennustatakse antud piirkonna reservide tootmise võimsuse olulist langust; rõhutab seetõttu uute võimsuste loomise tähtsust Bulgaaria soodsa energiaolukorra säilitamiseks säästval alusel ning energiaga varustamise stabiilsuse tagamiseks piirkonnas ja Kyoto protokolli eesmärkide saavutamiseks; nõuab, et komisjon peab hoolikalt jälgima edusamme ja andma selles seoses kõikvõimalikku abi; ning kutsub nõukogu üles Kozlodui elektrijaama sulgemise lepingu allkirjastajana olema teadlik voolukatkestuste võimalikust ohust piirkonna riikides ning seetõttu valmis vaatlema lepingut kuni Bulgaarias uue tootmisvõimsuse loomiseni paindlikult, kahjustamata mingil viisil ohutusnõudeid, mis peavad olema absoluutseks prioriteediks;

| 34. | rõhutab tõsiasja, et kuigi VKEd Bulgaarias on säästvat arengut edendava tööstuspoliitika peamiseks rakendamisvahendiks, on puudujääke innovaatika, töökohtade loomise ning valitus- ja valitsusväliste asutuste vahelise koostöö valdkonnas, lisaks tuleks luua ettevõtluspoliitika ning parandada haldussuutlikkust; |
| --- | --- |

34.

rõhutab tõsiasja, et kuigi VKEd Bulgaarias on säästvat arengut edendava tööstuspoliitika peamiseks rakendamisvahendiks, on puudujääke innovaatika, töökohtade loomise ning valitus- ja valitsusväliste asutuste vahelise koostöö valdkonnas, lisaks tuleks luua ettevõtluspoliitika ning parandada haldussuutlikkust;

| 35. | tervitab edasiminekut sidevaldkonnas, kuid arvab, et viivitamatult peab tegutsema kahes aspektis: esiteks peavad reguleerival asutusel olema volitused kommertstülide lahendamiseks ning nende sõltumatust tuleb laiendada, ning teiseks peab universaalteenus pakkumine olema veelgi enam seotud 'acquis communautaire'ga ning seda peab tõhusalt rakendama; |
| --- | --- |

35.

tervitab edasiminekut sidevaldkonnas, kuid arvab, et viivitamatult peab tegutsema kahes aspektis: esiteks peavad reguleerival asutusel olema volitused kommertstülide lahendamiseks ning nende sõltumatust tuleb laiendada, ning teiseks peab universaalteenus pakkumine olema veelgi enam seotud 'acquis communautaire'ga ning seda peab tõhusalt rakendama;

| 36. | kutsub komisjoni üles parandama oluliselt ühendusepoolse rahastamise haldamist, suunamist ja läbipaistvust, märkides, et ühenduse programmidele (PHARE, SAPARD, ISPA ja tuumarajatiste tegevuse lõpetamine) eraldati 2004. aastal 495,7 miljonit eurot, 2005. aastal 399,5 miljonit eurot ja 2006. aastal 432,1 miljonit eurot, samas kui liitumisjärgse rahastamispaketiga eraldatakse umbes 4,6 miljardit eurot aastatel 2007-2009; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni üles parandama oluliselt ühendusepoolse rahastamise haldamist, suunamist ja läbipaistvust, märkides, et ühenduse programmidele (PHARE, SAPARD, ISPA ja tuumarajatiste tegevuse lõpetamine) eraldati 2004. aastal 495,7 miljonit eurot, 2005. aastal 399,5 miljonit eurot ja 2006. aastal 432,1 miljonit eurot, samas kui liitumisjärgse rahastamispaketiga eraldatakse umbes 4,6 miljardit eurot aastatel 2007-2009;

| 37. | kutsub Bulgaaria võime üles läbipaistvusele seoses ELi rahalise abiga; |
| --- | --- |

37.

kutsub Bulgaaria võime üles läbipaistvusele seoses ELi rahalise abiga;

| 38. | soovitab tungivalt ühise kalanduspoliitika kõikide valdkondade rakendamist silmas pidades, et kõnealuse sektori ametiasutustele ja spetsialistidele pakutakse abi liitumiseks ettevalmistamisel, eraldades vajalikke inimressursse ja rahalisi vahendeid, eelkõige SAPARD programmi meetmete rakendamise kaudu; |
| --- | --- |

38.

soovitab tungivalt ühise kalanduspoliitika kõikide valdkondade rakendamist silmas pidades, et kõnealuse sektori ametiasutustele ja spetsialistidele pakutakse abi liitumiseks ettevalmistamisel, eraldades vajalikke inimressursse ja rahalisi vahendeid, eelkõige SAPARD programmi meetmete rakendamise kaudu;

| 39. | väljendab jätkuvalt sügavat muret selle üle, et Liibüa võimudel ei õnnestunud vabastada Bulgaaria meditsiinitöötajad, keda hoitakse alates 1999. aastast kriminaalasjas kahtlustatavatena vahi all ning kellele praegu on määratud surmanuhtlus; kutsub nõukogu ja komisjoni üles seda olukorda lahendama; |
| --- | --- |

39.

väljendab jätkuvalt sügavat muret selle üle, et Liibüa võimudel ei õnnestunud vabastada Bulgaaria meditsiinitöötajad, keda hoitakse alates 1999. aastast kriminaalasjas kahtlustatavatena vahi all ning kellele praegu on määratud surmanuhtlus; kutsub nõukogu ja komisjoni üles seda olukorda lahendama;

| 40. | meenutab, et Bulgaaria ühinemine ELiga ei ole eesmärk omaette, vaid peab majandus-, poliitilise ja sotsiaalreformi protsessi iseenesest väärtuslikuks, kusjuures lõpuks peaks see kaasa tooma suurema jõukuse ja elukvaliteedi kõigile Bulgaaria kodanikele; |
| --- | --- |

40.

meenutab, et Bulgaaria ühinemine ELiga ei ole eesmärk omaette, vaid peab majandus-, poliitilise ja sotsiaalreformi protsessi iseenesest väärtuslikuks, kusjuures lõpuks peaks see kaasa tooma suurema jõukuse ja elukvaliteedi kõigile Bulgaaria kodanikele;

| 41. | kutsub komisjoni üles tagama selliste teabekampaaniate asjakohase rahastamise, mille eesmärgiks on rahva teadlikkuse parandamine Bulgaaria (ja Rumeenia) liitumisest; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni üles tagama selliste teabekampaaniate asjakohase rahastamise, mille eesmärgiks on rahva teadlikkuse parandamine Bulgaaria (ja Rumeenia) liitumisest;

| 42. | annab oma nõusoleku ühinemislepingu allkirjastamiseks aprillis 2005 ja soovib tervitada Bulgaaria parlamendi 18 vaatlejat Euroopa Parlamendis; |
| --- | --- |

42.

annab oma nõusoleku ühinemislepingu allkirjastamiseks aprillis 2005 ja soovib tervitada Bulgaaria parlamendi 18 vaatlejat Euroopa Parlamendis;

| 43. | nõuab, et Euroopa Parlamendi arvamustega peaks jätkuvalt arvestama Bulgaarias toimuvate reformide jälgimisel pärast ühinemislepingu allkirjastamist ning enne kui kaalutakse kaitseklauslite kohandamist ja seetõttu kutsub komisjoni üles regulaarselt ja õigeaegselt teavitama parlamenti arengutest Bulgaarias; |
| --- | --- |

43.

nõuab, et Euroopa Parlamendi arvamustega peaks jätkuvalt arvestama Bulgaarias toimuvate reformide jälgimisel pärast ühinemislepingu allkirjastamist ning enne kui kaalutakse kaitseklauslite kohandamist ja seetõttu kutsub komisjoni üles regulaarselt ja õigeaegselt teavitama parlamenti arengutest Bulgaarias;

*

- *

| 44. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Bulgaaria Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

44.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Bulgaaria Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

P6_TA(2005)0118

Bulgaaria ***

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon Bulgaaria Vabariigi Euroopa Liidu liikmeks saamise taotluse kohta (AA1/2/2005 - C6-0085/2005 - 2005/0901(AVC))

(Nõusolekumenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Bulgaaria Vabariigi Euroopa Liidu liikmeks saamise taotlust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bulgaaria Vabariigi Euroopa Liidu liikmeks saamise taotlust;

| — | võttes arvesse nõukogu esitatud nõusoleku saamise taotlust vastavalt ELi lepingu artiklile 49 (C6-0085/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esitatud nõusoleku saamise taotlust vastavalt ELi lepingu artiklile 49 (C6-0085/2005);

| — | võttes arvesse komisjoni arvamust (KOM(2005)0055); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni arvamust (KOM(2005)0055);

| — | võttes arvesse Bulgaaria Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu projekti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bulgaaria Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu projekti;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi ja komisjoni presidendi vahelist kirjavahetust Euroopa Parlamendi täieliku kaasamise kohta iga ühinemislepingu kaitseklausli rakendamise võimaliku kaalumise korral; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi ja komisjoni presidendi vahelist kirjavahetust Euroopa Parlamendi täieliku kaasamise kohta iga ühinemislepingu kaitseklausli rakendamise võimaliku kaalumise korral;

| — | võttes arvesse oma 13. aprilli 2005. aasta resolutsiooni Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemise finantsmõjude kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. aprilli 2005. aasta resolutsiooni Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemise finantsmõjude kohta (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 75 ja artikli 82 lõiget 6; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 75 ja artikli 82 lõiget 6;

| — | võttes arvesse välisasjade komisjoni soovitust (A6-0082/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade komisjoni soovitust (A6-0082/2005);

| A. | arvestades, et kandidaatriikide vastuvõtmistingimused ja muutused, mis kandidaatriikide ühinemisega kaasnevad, on sätestatud ühinemislepingus, ja arvestades vajadust konsulteerida parlamendiga lepingusse tehtud mis tahes põhjaliku muudatuse osas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kandidaatriikide vastuvõtmistingimused ja muutused, mis kandidaatriikide ühinemisega kaasnevad, on sätestatud ühinemislepingus, ja arvestades vajadust konsulteerida parlamendiga lepingusse tehtud mis tahes põhjaliku muudatuse osas;

| B. | arvestades, et nõukogu ja komisjon peavad kaasama Euroopa Parlamendi täiel määral Bulgaaria Vabariigi ühinemisprotsessi edasisse käiku ja otsuse tegemisse, juhul kui Bulgaaria Vabariigi ühinemisel peaks rakendatama ühinemislepingus sisalduvaid kaitseklausleid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nõukogu ja komisjon peavad kaasama Euroopa Parlamendi täiel määral Bulgaaria Vabariigi ühinemisprotsessi edasisse käiku ja otsuse tegemisse, juhul kui Bulgaaria Vabariigi ühinemisel peaks rakendatama ühinemislepingus sisalduvaid kaitseklausleid;

| C. | arvestades, et käesolevale nõusolekule eelnes mõlema eelarvepädeva institutsiooni ühine kokkulepe ühinemislepingus sisalduva finantspaketi kohta ning deklaratsiooni vastuvõtmine selle eelarveliste ja institutsionaalsete tagajärgede kohta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et käesolevale nõusolekule eelnes mõlema eelarvepädeva institutsiooni ühine kokkulepe ühinemislepingus sisalduva finantspaketi kohta ning deklaratsiooni vastuvõtmine selle eelarveliste ja institutsionaalsete tagajärgede kohta;

| 1. | annab nõusoleku Bulgaaria Vabariigi Euroopa Liidu liikmeks saamise taotlusele; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku Bulgaaria Vabariigi Euroopa Liidu liikmeks saamise taotlusele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Bulgaaria Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Bulgaaria Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0116.

P6_TA(2005)0119

Rumeenia Vabariigi ELi liikmeks saamise taotlus

Euroopa Parlamendi resolutsioon Rumeenia taotluse kohta astuda Euroopa Liidu liikmeks (2005/2028(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liiduga ühinemise taotlust, mille Rumeenia esitas 22. juunil 1995; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liiduga ühinemise taotlust, mille Rumeenia esitas 22. juunil 1995;

| — | võttes arvesse komisjoni 1997. aasta arvamust Rumeenia taotluse kohta Euroopa Liiduga ühinemiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1997. aasta arvamust Rumeenia taotluse kohta Euroopa Liiduga ühinemiseks;

| — | võttes arvesse komisjoni korrapäraseid aruandeid edusammude kohta, mida Rumeenia on aastatel 1998-2004 liikmeks saamise teel teinud, ja komisjoni strateegiadokumenti laienemisprotsessi käigus tehtud edusammude kohta (KOM(2004)0657 - C6-0150/2004) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni korrapäraseid aruandeid edusammude kohta, mida Rumeenia on aastatel 1998-2004 liikmeks saamise teel teinud, ja komisjoni strateegiadokumenti laienemisprotsessi käigus tehtud edusammude kohta (KOM(2004)0657 - C6-0150/2004) (1);

| — | võttes arvesse 16. ja 17. detsembri 2004 Brüsseli Euroopa Ülemkogu järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. ja 17. detsembri 2004 Brüsseli Euroopa Ülemkogu järeldusi;

| — | võttes arvesse kõiki varasemaid laienemisprotsessi algusest kuni siiani vastu võetud resolutsioone ja tehtud raporteid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõiki varasemaid laienemisprotsessi algusest kuni siiani vastu võetud resolutsioone ja tehtud raporteid;

| — | võttes arvesse Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise lepingu projekti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise lepingu projekti;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi ja komisjoni presidendi vahelist kirjavahetust Euroopa Parlamendi täieliku kaasamise kohta iga ühinemislepingu kaitseklausli rakendamise võimaliku kaalumise korral; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi ja komisjoni presidendi vahelist kirjavahetust Euroopa Parlamendi täieliku kaasamise kohta iga ühinemislepingu kaitseklausli rakendamise võimaliku kaalumise korral;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse välisasjade komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A6-0077/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A6-0077/2005);

| A. | arvestades, et meie ühine eesmärk on valmistada ette nii hästi kui võimalik Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et meie ühine eesmärk on valmistada ette nii hästi kui võimalik Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga;

| B. | arvestades, et selle eesmärgi saavutamiseks tehtud jõupingutused peavad ühitama ametiasutuste poliitilise tahte ja mobiliseerima Rumeenia sotsiaalmajanduslikud jõud, keda Rumeenia ühiskond laialdaselt toetab; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et selle eesmärgi saavutamiseks tehtud jõupingutused peavad ühitama ametiasutuste poliitilise tahte ja mobiliseerima Rumeenia sotsiaalmajanduslikud jõud, keda Rumeenia ühiskond laialdaselt toetab;

| C. | arvestades, et Rumeenias ühinemiseks tehtud reformide ulatus on märkimisväärne, võttes arvesse suurt mahajäämust, mis tuli teha tasa majanduslikus, ühiskondlikus ja poliitilises plaanis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Rumeenias ühinemiseks tehtud reformide ulatus on märkimisväärne, võttes arvesse suurt mahajäämust, mis tuli teha tasa majanduslikus, ühiskondlikus ja poliitilises plaanis;

| D. | arvestades, et tohutuid jõupingutusi, mida Rumeenia on teinud üleminekuperioodil, tuleb tingimusteta tunnustada; arvestades, et enne kõike on see riigi rahva teene, kuna nad on täiesti etteaimamatut poliitilist ja majanduslikku reformi erakordselt kannatlikult talunud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tohutuid jõupingutusi, mida Rumeenia on teinud üleminekuperioodil, tuleb tingimusteta tunnustada; arvestades, et enne kõike on see riigi rahva teene, kuna nad on täiesti etteaimamatut poliitilist ja majanduslikku reformi erakordselt kannatlikult talunud;

| E. | arvestades, et ühinemise väljavaated käivitasid muutused, mis koondasid riigi poliitiliste jõudude enamiku, viimaks ellu sama projekti, millest sai Rumeenia strateegiline eesmärk; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ühinemise väljavaated käivitasid muutused, mis koondasid riigi poliitiliste jõudude enamiku, viimaks ellu sama projekti, millest sai Rumeenia strateegiline eesmärk;

| F. | arvestades, et Rumeenia tehtud edusammud võimaldasid lõpetada ühinemisläbirääkimised, kuid et nii enne kui ka pärast ühinemist tuleb jätkata jõupingutusi komisjoni 2004. aasta eduaruandes ja Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2004. aasta viimases resolutsioonis (2) kirjeldatud olemasolevate puudujääkide leevendamiseks, eelkõige õigus- ja siseasjade valdkonnas, mis puudutab võitlust korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega ning piirikontrolli, samuti konkurentsi valdkonnas, mis puudutab riigiabi, ning ka keskkonna valdkonnas, mis puudutab õigusaktide vastuvõtmist kõikides sektorites ja horisontaalsete õigusaktide ühtlustamist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Rumeenia tehtud edusammud võimaldasid lõpetada ühinemisläbirääkimised, kuid et nii enne kui ka pärast ühinemist tuleb jätkata jõupingutusi komisjoni 2004. aasta eduaruandes ja Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2004. aasta viimases resolutsioonis (2) kirjeldatud olemasolevate puudujääkide leevendamiseks, eelkõige õigus- ja siseasjade valdkonnas, mis puudutab võitlust korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega ning piirikontrolli, samuti konkurentsi valdkonnas, mis puudutab riigiabi, ning ka keskkonna valdkonnas, mis puudutab õigusaktide vastuvõtmist kõikides sektorites ja horisontaalsete õigusaktide ühtlustamist;

| G. | arvestades, et kui neid jõupingutusi tehakse, peaks Rumeenia olema võimeline täitma ettenähtud ajakava kohaselt 2007. aastal kohustusi, mis ta läbirääkimiste käigus võttis, ning võtma enda peale kohustusi, mis on seotud Euroopa Liidu liikmeks saamisega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kui neid jõupingutusi tehakse, peaks Rumeenia olema võimeline täitma ettenähtud ajakava kohaselt 2007. aastal kohustusi, mis ta läbirääkimiste käigus võttis, ning võtma enda peale kohustusi, mis on seotud Euroopa Liidu liikmeks saamisega;

| 1. | tervitab 16. ja 17. detsembri 2004. aasta Euroopa Ülemkogu otsust lõpetada ühinemisläbirääkimised Rumeeniaga, tehes lõpu neli aastat kestnud läbirääkimistele ja mitmeaastastele ettevalmistustele, mis on oluliselt muutnud riigi sotsiaalpoliitilist, majanduslikku ja kultuurilist olukorda, võimaldades käivitada muutused ja progressi; |
| --- | --- |

1.

tervitab 16. ja 17. detsembri 2004. aasta Euroopa Ülemkogu otsust lõpetada ühinemisläbirääkimised Rumeeniaga, tehes lõpu neli aastat kestnud läbirääkimistele ja mitmeaastastele ettevalmistustele, mis on oluliselt muutnud riigi sotsiaalpoliitilist, majanduslikku ja kultuurilist olukorda, võimaldades käivitada muutused ja progressi;

| 2. | rõhutab, et võimalus ühineda liiduga on olnud võimas reformidele innustaja ja Rumeenia tehtud jõupingutused on aidanud kaasa riigi moderniseerimisele ja demokraatlikumaks muutmisele, kuid see protsess pole kaugeltki läbi; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et võimalus ühineda liiduga on olnud võimas reformidele innustaja ja Rumeenia tehtud jõupingutused on aidanud kaasa riigi moderniseerimisele ja demokraatlikumaks muutmisele, kuid see protsess pole kaugeltki läbi;

| 3. | rõhutab valitsusväliste organisatsioonide ja teiste kodanikuühiskonna osalejate hindamatut rolli alates 1990. aastast Rumeenia demokratiseerimisprotsessis, korruptsioonivastases võitluses, ajakirjandusvabaduse kaitsmisel ja sõltumatu kohtusüsteemi edendamisel; |
| --- | --- |

3.

rõhutab valitsusväliste organisatsioonide ja teiste kodanikuühiskonna osalejate hindamatut rolli alates 1990. aastast Rumeenia demokratiseerimisprotsessis, korruptsioonivastases võitluses, ajakirjandusvabaduse kaitsmisel ja sõltumatu kohtusüsteemi edendamisel;

| 4. | tõdeb rahuldustundega, et majanduse ja selle struktuuride ümberkujundamise protsess, mis algas 1997. aastal, on viinud tänu suurtele struktuurireformidele majandusliku suutlikkuse olulise paranemise ja elujõulise turumajanduse loomiseni; arvab siiski, et makromajanduslikku stabiilsust tuleb veel tugevdada, et Rumeenia võiks vastu astuda liidusisesele konkurentsisurvele ja turujõududele; palub Rumeenia ametiasutustel jätkata jõupingutusi eelarve puudujäägi ohjeldamiseks, kui riik tahab saavutada oma eesmärke inflatsiooni ja jooksevkontode defitsiidi vähendamise alal, ning julgustab Rumeenia ametiasutusi jätkama erastamis- ja ümberkorraldusprotsessi, eelkõige terasetootmissektoris; |
| --- | --- |

4.

tõdeb rahuldustundega, et majanduse ja selle struktuuride ümberkujundamise protsess, mis algas 1997. aastal, on viinud tänu suurtele struktuurireformidele majandusliku suutlikkuse olulise paranemise ja elujõulise turumajanduse loomiseni; arvab siiski, et makromajanduslikku stabiilsust tuleb veel tugevdada, et Rumeenia võiks vastu astuda liidusisesele konkurentsisurvele ja turujõududele; palub Rumeenia ametiasutustel jätkata jõupingutusi eelarve puudujäägi ohjeldamiseks, kui riik tahab saavutada oma eesmärke inflatsiooni ja jooksevkontode defitsiidi vähendamise alal, ning julgustab Rumeenia ametiasutusi jätkama erastamis- ja ümberkorraldusprotsessi, eelkõige terasetootmissektoris;

| 5. | meenutab, et ühinemisläbirääkimiste käigus võetud kohustuste täitmiseks ja ühinemiskriteeriumidele vastamiseks nii, et Rumeenia võiks saada liidu liikmeks ettenähtud ajakava kohaselt, s.o 2007. aastal, peab ta tegema kõik jõupingutused, et leevendada komisjoni viimases eduaruandes ja Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2004. aasta resolutsioonis välja toodud puudujääke; |
| --- | --- |

5.

meenutab, et ühinemisläbirääkimiste käigus võetud kohustuste täitmiseks ja ühinemiskriteeriumidele vastamiseks nii, et Rumeenia võiks saada liidu liikmeks ettenähtud ajakava kohaselt, s.o 2007. aastal, peab ta tegema kõik jõupingutused, et leevendada komisjoni viimases eduaruandes ja Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2004. aasta resolutsioonis välja toodud puudujääke;

| 6. | peab selles kontekstis eriti oluliseks:






  — | haldus- ja kohtureformi tõhusat rakendamist, et riiklikud haldusorganid ja kohtuasutused toetaksid teineteist vastastikku ning töötaksid tõhusalt, läbipaistvalt ja sõltumatult; vajadust piirata rohkem “kiirmääruste” kasutamist; |
| --- | --- | --- |

6.

peab selles kontekstis eriti oluliseks:

—

haldus- ja kohtureformi tõhusat rakendamist, et riiklikud haldusorganid ja kohtuasutused toetaksid teineteist vastastikku ning töötaksid tõhusalt, läbipaistvalt ja sõltumatult; vajadust piirata rohkem “kiirmääruste” kasutamist;

| — | vajadust jätkata võitlust korruptsiooniga, eelkõige korruptsiooniga kõrgel tasemel, mis õõnestab vaatamata hiljuti tehtud jõupingutustele edasi riigi sotsiaalmajanduslikku ja poliitilist elu, viies alla Rumeenia maine rahvusvahelises kogukonnas; |
| --- | --- |

—

vajadust jätkata võitlust korruptsiooniga, eelkõige korruptsiooniga kõrgel tasemel, mis õõnestab vaatamata hiljuti tehtud jõupingutustele edasi riigi sotsiaalmajanduslikku ja poliitilist elu, viies alla Rumeenia maine rahvusvahelises kogukonnas;

| — | vajadust tagada ELi tulevaste välispiiride ja rändevoogude kontrolli ning takistada inimkaubandust ja salakaubandust; |
| --- | --- |

—

vajadust tagada ELi tulevaste välispiiride ja rändevoogude kontrolli ning takistada inimkaubandust ja salakaubandust;

| — | vajadust tagada meedia täielik sõltumatus ja piiranguteta sõnavabadus; |
| --- | --- |

—

vajadust tagada meedia täielik sõltumatus ja piiranguteta sõnavabadus;

| — | kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tugevdamist, et tagada acquis' sobiv kohaldamine sellel tasandil; “hea halduse” ja halduskultuuri ning eetiliste põhimõtete järgimise edendamist avalikus halduses; |
| --- | --- |

—

kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tugevdamist, et tagada acquis' sobiv kohaldamine sellel tasandil; “hea halduse” ja halduskultuuri ning eetiliste põhimõtete järgimise edendamist avalikus halduses;

| — | vähemuste austamine, tunnustamine ja toetamine, et kõrvaldada igasugune vähemustevastane vägivald ja diskrimineerimine; |
| --- | --- |

—

vähemuste austamine, tunnustamine ja toetamine, et kõrvaldada igasugune vähemustevastane vägivald ja diskrimineerimine;

| — | 1. jaanuaril 2005 jõustunud laste kaitset käsitlevate õigusaktide kohaldamist, samuti kiiret vajadust leida lahendus rahvusvahelistele lapsendamise juhtumitele ja parandada tunduvalt puuetega inimeste ja psühhiaatriahaiglates ravil olevate inimeste olukorda; |
| --- | --- |

—

1. jaanuaril 2005 jõustunud laste kaitset käsitlevate õigusaktide kohaldamist, samuti kiiret vajadust leida lahendus rahvusvahelistele lapsendamise juhtumitele ja parandada tunduvalt puuetega inimeste ja psühhiaatriahaiglates ravil olevate inimeste olukorda;

| — | uue riigiabi seaduse õiget ja läbipaistvat kohaldamist ning ranget kontrolli selle abi üle Rumeenia Konkurentsinõukogu poolt vastavalt Euroopa lepingule ja kohustustele, mis Rumeenia on läbirääkimiste käigus võtnud; |
| --- | --- |

—

uue riigiabi seaduse õiget ja läbipaistvat kohaldamist ning ranget kontrolli selle abi üle Rumeenia Konkurentsinõukogu poolt vastavalt Euroopa lepingule ja kohustustele, mis Rumeenia on läbirääkimiste käigus võtnud;

| — | täiendavaid jõupingutusi keskkonnakaitse valdkonnas, mis nõuavad sobiva suurusega investeeringuid ja suuremat valvsust tööstusliku saastamise ohtude ning jäätmekäitluse, reovee puhastamise, keemiliste ainete ja geneetiliselt muudetud organismide suhtes; |
| --- | --- |

—

täiendavaid jõupingutusi keskkonnakaitse valdkonnas, mis nõuavad sobiva suurusega investeeringuid ja suuremat valvsust tööstusliku saastamise ohtude ning jäätmekäitluse, reovee puhastamise, keemiliste ainete ja geneetiliselt muudetud organismide suhtes;

| 7. | märgib samuti, et vaatamata Rumeenia stabiilsele ja mingil määral prognoositavale tööstuspoliitikale, on tema haldussuutlikkus puudulik ning takistab asjakohaste tööstusmeetmete rakendamist; sama kiireloomuline on vajadus kaotada investeeringuid takistavad struktuurilised tegurid, nagu liigne bürokraatia ja ebastabiilne seadusandlik keskkond; lisaks on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks tõhusa strateegia tagamise eeltingimuseks institutsioonide loomine; |
| --- | --- |

7.

märgib samuti, et vaatamata Rumeenia stabiilsele ja mingil määral prognoositavale tööstuspoliitikale, on tema haldussuutlikkus puudulik ning takistab asjakohaste tööstusmeetmete rakendamist; sama kiireloomuline on vajadus kaotada investeeringuid takistavad struktuurilised tegurid, nagu liigne bürokraatia ja ebastabiilne seadusandlik keskkond; lisaks on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks tõhusa strateegia tagamise eeltingimuseks institutsioonide loomine;

| 8. | leiab, et kiirelt tuleb tagada energiavarustuse kindlus, kuna ebatõhusate küttesüsteemide kasutamise lõpetamine ning mittetulusate söekaevandustega tegelemine on jätkuvalt tõsised väljakutsed, mis eeldavad sotsiaalseid meetmeid tööhõive probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

8.

leiab, et kiirelt tuleb tagada energiavarustuse kindlus, kuna ebatõhusate küttesüsteemide kasutamise lõpetamine ning mittetulusate söekaevandustega tegelemine on jätkuvalt tõsised väljakutsed, mis eeldavad sotsiaalseid meetmeid tööhõive probleemide lahendamiseks;

| 9. | tervitab asjaolu, et Rumeenia uus valitsus on võtnud oma peamiseks eesmärgiks ajakirjandusvabaduse ja meedia sõltumatuse tagamise ning märgib rahulolevalt, et valitsus on selgelt teatanud valikulise riikliku reklaami lõpetamisest, mida seni kasutati meediakanalite poliitiliseks järelevalveks, samuti koostöös meedia esindajatega uue seadusandluse koostamisest, mis võimaldaks luua läbipaistva ja kindla süsteemi; |
| --- | --- |

9.

tervitab asjaolu, et Rumeenia uus valitsus on võtnud oma peamiseks eesmärgiks ajakirjandusvabaduse ja meedia sõltumatuse tagamise ning märgib rahulolevalt, et valitsus on selgelt teatanud valikulise riikliku reklaami lõpetamisest, mida seni kasutati meediakanalite poliitiliseks järelevalveks, samuti koostöös meedia esindajatega uue seadusandluse koostamisest, mis võimaldaks luua läbipaistva ja kindla süsteemi;

| 10. | võtab teadmiseks Rumeenia uue valitsuse ambitsioonika kava ning tervitab tema otsust kiirustada tagant ühinemiseks tehtavaid ettevalmistusi ja süvendada reforme, mille eesmärk on parandada Rumeenia kodaniku heaolu ja elukvaliteeti; |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks Rumeenia uue valitsuse ambitsioonika kava ning tervitab tema otsust kiirustada tagant ühinemiseks tehtavaid ettevalmistusi ja süvendada reforme, mille eesmärk on parandada Rumeenia kodaniku heaolu ja elukvaliteeti;

| 11. | tervitab positiivset arengut Rumeenia hariduses, sealhulgas mustlaste laste seas (koolid, infrastruktuur ja vahendid), ning soovitab tungivalt Rumeenia ametivõimudel asetada tegevus selles valdkonnas jätkuvalt tähtsale kohale, parandades eelkõige õpetajate kutsekvalifikatsioone ja tasustamist; |
| --- | --- |

11.

tervitab positiivset arengut Rumeenia hariduses, sealhulgas mustlaste laste seas (koolid, infrastruktuur ja vahendid), ning soovitab tungivalt Rumeenia ametivõimudel asetada tegevus selles valdkonnas jätkuvalt tähtsale kohale, parandades eelkõige õpetajate kutsekvalifikatsioone ja tasustamist;

| 12. | tõdeb, et vaatamata edusammudele, mis on tehtud võitluses sotsiaalse tõrjutusega, samuti sotsiaalkaitset käsitlevate õigusaktide alal, tuleb kahekordistada jõupingutusi, mida tehakse vaesuse vähendamiseks ning riigi majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks, mis on veel nõrk; |
| --- | --- |

12.

tõdeb, et vaatamata edusammudele, mis on tehtud võitluses sotsiaalse tõrjutusega, samuti sotsiaalkaitset käsitlevate õigusaktide alal, tuleb kahekordistada jõupingutusi, mida tehakse vaesuse vähendamiseks ning riigi majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks, mis on veel nõrk;

| 13. | tervitab asjaolu, et Rumeenia allkirjastas “Mustlaste kaasamise aastakümne deklaratsiooni”, ja tunnustab Rumeenia pühendumust mustlaste lõimimisele, millest annab tunnistust diskrimineerimisvastase õigustiku vastuvõtmine, kuid soovitab võtta tõhusamaid meetmeid tegelemaks segregatsiooniga hariduses, õpilaste valedel põhjustel vaimsete puuetega laste kooli paigutamisega ja koolist välja viskamisega, tervishoiu, avalikeja sotsiaalteenuste puudulikkusega, kõrge tööpuudusega, halbade elamistingimustega, samuti peab oluliseks mustlaste kogukonna aktiivset kaasamist nende eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

13.

tervitab asjaolu, et Rumeenia allkirjastas “Mustlaste kaasamise aastakümne deklaratsiooni”, ja tunnustab Rumeenia pühendumust mustlaste lõimimisele, millest annab tunnistust diskrimineerimisvastase õigustiku vastuvõtmine, kuid soovitab võtta tõhusamaid meetmeid tegelemaks segregatsiooniga hariduses, õpilaste valedel põhjustel vaimsete puuetega laste kooli paigutamisega ja koolist välja viskamisega, tervishoiu, avalikeja sotsiaalteenuste puudulikkusega, kõrge tööpuudusega, halbade elamistingimustega, samuti peab oluliseks mustlaste kogukonna aktiivset kaasamist nende eesmärkide saavutamisel;

| 14. | märgib, et vaatamata vähemuste kaitse üldist paranemist tuleb võtta täiendavaid meetmeid ungari vähemuse kaitse tagamiseks, järgides lähimuse ja “iseenda valitsemise” põhimõtteid; |
| --- | --- |

14.

märgib, et vaatamata vähemuste kaitse üldist paranemist tuleb võtta täiendavaid meetmeid ungari vähemuse kaitse tagamiseks, järgides lähimuse ja “iseenda valitsemise” põhimõtteid;

| 15. | toetab komisjoni tema töös Rumeenia poolt läbirääkimiste käigus võetud kohustuste täitmisel tehtavate edusammude hoolikal jälgimisel; leiab, et see kontroll vajalik ja tõhus vahend, mis aitab teha kindlaks vajakajäämised ning leida võimalikult kiiresti lahendusi, mobiliseerides kõik vajalikud jõupingutused, mis puudutab nii inimressursse kui ka rahalisi vahendeid; palub komisjonil jälgida, et erinevate rahastamisvahendite (PHARE, SAPARD, ISPA) kaudu antav abi oleks nii sobiv ja tõhus kui võimalik; |
| --- | --- |

15.

toetab komisjoni tema töös Rumeenia poolt läbirääkimiste käigus võetud kohustuste täitmisel tehtavate edusammude hoolikal jälgimisel; leiab, et see kontroll vajalik ja tõhus vahend, mis aitab teha kindlaks vajakajäämised ning leida võimalikult kiiresti lahendusi, mobiliseerides kõik vajalikud jõupingutused, mis puudutab nii inimressursse kui ka rahalisi vahendeid; palub komisjonil jälgida, et erinevate rahastamisvahendite (PHARE, SAPARD, ISPA) kaudu antav abi oleks nii sobiv ja tõhus kui võimalik;

| 16. | soovitab tungivalt Rumeenia ametivõimudel kehtestada selged ja tulevikku arvestavad nõuded geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta, mis tagaksid, et liitumishetkel ei teki vastuolu ühenduse geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimist puudutava õigustikuga; |
| --- | --- |

16.

soovitab tungivalt Rumeenia ametivõimudel kehtestada selged ja tulevikku arvestavad nõuded geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta, mis tagaksid, et liitumishetkel ei teki vastuolu ühenduse geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimist puudutava õigustikuga;

| 17. | rõhutab, et toiduhügieeni puudutava ühenduse uue õigustiku kohaldamise eesmärgiks on vaid tarbijate kaitsmine ning toidu kvaliteedi tagamine, seega ei tähenda see toiduainetööstuse tahtlikku struktuurilist koondumist; ergutab Rumeenia valitsust kasutama SAPARDi vahendeid toodete mitmekesistamiseks ja detsentraliseeritud, kõrge kvaliteediga toiduainete tootmiseks; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et toiduhügieeni puudutava ühenduse uue õigustiku kohaldamise eesmärgiks on vaid tarbijate kaitsmine ning toidu kvaliteedi tagamine, seega ei tähenda see toiduainetööstuse tahtlikku struktuurilist koondumist; ergutab Rumeenia valitsust kasutama SAPARDi vahendeid toodete mitmekesistamiseks ja detsentraliseeritud, kõrge kvaliteediga toiduainete tootmiseks;

| 18. | loodab, et ühise kalanduspoliitika ellurakendamiseks kõikides piirkondades saavad need, kes haldavad või töötavad selles sektoris, teha vajalikud ettevalmistused vajalike inimressursside ja rahaliste vahendite tagamiseks, eelkõige SAPARD-programmi eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

18.

loodab, et ühise kalanduspoliitika ellurakendamiseks kõikides piirkondades saavad need, kes haldavad või töötavad selles sektoris, teha vajalikud ettevalmistused vajalike inimressursside ja rahaliste vahendite tagamiseks, eelkõige SAPARD-programmi eesmärkide saavutamiseks;

| 19. | rõhutab, et Rumeenia ja komisjon peavad liitumiseelse rahastamise ja struktuurifondidest toetuse saamiseks strateegilise raamistiku prioriteete paika pannes kiiresti assigneerima vajalikud vahendid psühhiaatriahaiglate patsientide elamistingimuste ja ravivõimaluste parandamiseks; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et Rumeenia ja komisjon peavad liitumiseelse rahastamise ja struktuurifondidest toetuse saamiseks strateegilise raamistiku prioriteete paika pannes kiiresti assigneerima vajalikud vahendid psühhiaatriahaiglate patsientide elamistingimuste ja ravivõimaluste parandamiseks;

| 20. | väljendab muret keskkonda puudutavate peatükkide läbirääkimistel kehtestatud pikaajaliste üleminekuperioodide pärast, ja kutsub komisjoni ning Rumeenia ametivõime üles võtma meetmeid haldussuutlikkuse märkimisväärseks parandamiseks keskkonnaalal; samuti kordab taas oma muret Rosia Montana kullakaevanduse projekti pärast ja nõuab täieliku keskkonnamõju hinnangu koostamist, et hinnata kaasnevaid riske, eriti võimalikku tsüaniidireostust ning kaevanduse sulgemisele järgnevaid taastamismeetmeid; |
| --- | --- |

20.

väljendab muret keskkonda puudutavate peatükkide läbirääkimistel kehtestatud pikaajaliste üleminekuperioodide pärast, ja kutsub komisjoni ning Rumeenia ametivõime üles võtma meetmeid haldussuutlikkuse märkimisväärseks parandamiseks keskkonnaalal; samuti kordab taas oma muret Rosia Montana kullakaevanduse projekti pärast ja nõuab täieliku keskkonnamõju hinnangu koostamist, et hinnata kaasnevaid riske, eriti võimalikku tsüaniidireostust ning kaevanduse sulgemisele järgnevaid taastamismeetmeid;

| 21. | jätkab Rumeenia liitumiseni Euroopa Liiduga 2007. aasta jaanuaris viiva protsessi jälgimist ja soovib, et komisjon teavitaks Euroopa Parlamenti korrapäraselt sellest, millises ulatuses Rumeenia ametivõimud täidavad ühinemislepingu raames võetud kohustusi, pöörates erilist tähelepanu korruptsioonivastasele võitlusele, keskkonnale, justiits- ja siseküsimustele ning konkurentsile; rõhutab, et Euroopa Parlament tunnustab Rumeenia ühinemislepingut tingimusel, et nõukogu ja komisjon kaasavad Euroopa Parlamenti täielikult otsuste tegemisse, kui see puudutab ühinemislepingus sisalduvate kaitseklauslite võimalikku kohaldamist Rumeenia ühinemise suhtes; |
| --- | --- |

21.

jätkab Rumeenia liitumiseni Euroopa Liiduga 2007. aasta jaanuaris viiva protsessi jälgimist ja soovib, et komisjon teavitaks Euroopa Parlamenti korrapäraselt sellest, millises ulatuses Rumeenia ametivõimud täidavad ühinemislepingu raames võetud kohustusi, pöörates erilist tähelepanu korruptsioonivastasele võitlusele, keskkonnale, justiits- ja siseküsimustele ning konkurentsile; rõhutab, et Euroopa Parlament tunnustab Rumeenia ühinemislepingut tingimusel, et nõukogu ja komisjon kaasavad Euroopa Parlamenti täielikult otsuste tegemisse, kui see puudutab ühinemislepingus sisalduvate kaitseklauslite võimalikku kohaldamist Rumeenia ühinemise suhtes;

| 22. | juhib tähelepanu asjaolule, et võimalikku kaitseklausli kasutamist ei tule pidada sanktsiooniks, vaid mehhanismiks, mille eesmärgiks on anda Rumeeniale aega, mida tal on vaja enese ettevalmistamiseks, et ühineda siseturuga, põhjustamata probleeme ei enesele ega ühenduse poliitikale, sest nende korralik toimimine on ühenduse kõikide liikmesriikide ja kandidaatriikide huvides ning sellel on otsene mõju kodaniku käekäigule; |
| --- | --- |

22.

juhib tähelepanu asjaolule, et võimalikku kaitseklausli kasutamist ei tule pidada sanktsiooniks, vaid mehhanismiks, mille eesmärgiks on anda Rumeeniale aega, mida tal on vaja enese ettevalmistamiseks, et ühineda siseturuga, põhjustamata probleeme ei enesele ega ühenduse poliitikale, sest nende korralik toimimine on ühenduse kõikide liikmesriikide ja kandidaatriikide huvides ning sellel on otsene mõju kodaniku käekäigule;

| 23. | on veendunud, et Rumeenia ühinemine liiduga toob Euroopa integratsiooni selle kultuurilises ja poliitilises mõõtmes kaasa tõelise lisandväärtuse, eelkõige seoses jõupingutustele, mis tehakse Balkani piirkonna stabiilsuse saavutamisel ja Euroopa uue naabruspoliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

23.

on veendunud, et Rumeenia ühinemine liiduga toob Euroopa integratsiooni selle kultuurilises ja poliitilises mõõtmes kaasa tõelise lisandväärtuse, eelkõige seoses jõupingutustele, mis tehakse Balkani piirkonna stabiilsuse saavutamisel ja Euroopa uue naabruspoliitika valdkonnas;

| 24. | märgib, et ühinemise edukus sõltub suurel määral ühineva riigi kodanike toetusest ja pühendumusest; julgustab seega Rumeenia riigiasutusi ja valitsusväliseid organisatsioone alustama laialdast, tõsist ja objektiivset teavitamiskampaaniat, mille käigus teavitatakse kodanikke liidust ja selle eesmärkidest ning ühinemisega kaasnevatest kohustustest, nii et Rumeenia kodanikud teadvustaksid täiel määral oma valikut ja oleksid kaasatud käimasolevatesse ettevalmistustesse nii palju kui võimalik; kutsub komisjoni samuti üles tagama selliste teabekampaaniate asjakohase rahastamise, millega parandatakse rahva teadlikkust Rumeenia (ja Bulgaaria) liitumisest; |
| --- | --- |

24.

märgib, et ühinemise edukus sõltub suurel määral ühineva riigi kodanike toetusest ja pühendumusest; julgustab seega Rumeenia riigiasutusi ja valitsusväliseid organisatsioone alustama laialdast, tõsist ja objektiivset teavitamiskampaaniat, mille käigus teavitatakse kodanikke liidust ja selle eesmärkidest ning ühinemisega kaasnevatest kohustustest, nii et Rumeenia kodanikud teadvustaksid täiel määral oma valikut ja oleksid kaasatud käimasolevatesse ettevalmistustesse nii palju kui võimalik; kutsub komisjoni samuti üles tagama selliste teabekampaaniate asjakohase rahastamise, millega parandatakse rahva teadlikkust Rumeenia (ja Bulgaaria) liitumisest;

| 25. | rõhutab, et Rumeenia ühinemist liiduga ei tohiks vaadata kui eesmärki omaette, vaid kui võimalust aidata kaasa Euroopa integratsiooniprotsessile, mille eesmärgiks on edendada rahu ja Euroopa väärtusi ning luua ala, kus valitsevad solidaarsus ja õitseng, laiendades neid hüvesid kõikidele liikmesriikidele ja nende rahvastele; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et Rumeenia ühinemist liiduga ei tohiks vaadata kui eesmärki omaette, vaid kui võimalust aidata kaasa Euroopa integratsiooniprotsessile, mille eesmärgiks on edendada rahu ja Euroopa väärtusi ning luua ala, kus valitsevad solidaarsus ja õitseng, laiendades neid hüvesid kõikidele liikmesriikidele ja nende rahvastele;

| 26. | kiidab heaks ühinemislepingu allkirjastamise aprillis 2005 ja avaldab heameelt kolmekümne viie Rumeenia parlamendi vaatleja saabumise üle; |
| --- | --- |

26.

kiidab heaks ühinemislepingu allkirjastamise aprillis 2005 ja avaldab heameelt kolmekümne viie Rumeenia parlamendi vaatleja saabumise üle;

| 27. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, samuti liikmesriikide ja Rumeenia valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

27.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, samuti liikmesriikide ja Rumeenia valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELTs veel avaldamata.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2004)0111.

P6_TA(2005)0120

Rumeenia Vabariigi Euroopa Liidu liikmeks saamise taotlus ***

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon Rumeenia Euroopa Liidu liikmeks saamise taotluse kohta (AA1/2/2005 - C6-0086/2005 - 2005/0902(AVC))

(Nõusolekumenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Rumeenia Euroopa Liidu liikmeks saamise taotlust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rumeenia Euroopa Liidu liikmeks saamise taotlust;

| — | võttes arvesse nõukogu esitatud nõusoleku saamise taotlust vastavalt ELi lepingu artiklile 49 (C6-0086/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esitatud nõusoleku saamise taotlust vastavalt ELi lepingu artiklile 49 (C6-0086/2005);

| — | võttes arvesse komisjoni arvamust (KOM(2005)0055); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni arvamust (KOM(2005)0055);

| — | võttes arvesse Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise lepingu projekti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise lepingu projekti;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi ja komisjoni presidendi vahelist kirjavahetust Euroopa Parlamendi täieliku kaasamise kohta iga ühinemislepingu kaitseklausli rakendamise võimaliku kaalumise korral; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi ja komisjoni presidendi vahelist kirjavahetust Euroopa Parlamendi täieliku kaasamise kohta iga ühinemislepingu kaitseklausli rakendamise võimaliku kaalumise korral;

| — | võttes arvesse oma 13. aprilli 2005. aasta resolutsiooni Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemise finantsmõjude kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. aprilli 2005. aasta resolutsiooni Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemise finantsmõjude kohta (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 75 ja artikli 82 lõiget 6; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 75 ja artikli 82 lõiget 6;

| — | võttes arvesse välisasjade komisjoni soovitust (A6-0083/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade komisjoni soovitust (A6-0083/2005);

| A. | arvestades, et kandidaatriikide vastuvõtmistingimused ja kandidaatriikide ühinemisega kaasnevad muutused on sätestatud ühinemislepingus ning et lepingusse mis tahes oluliste muudatuse tegemiseltuleb Euroopa Parlamendiga konsulteerida; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kandidaatriikide vastuvõtmistingimused ja kandidaatriikide ühinemisega kaasnevad muutused on sätestatud ühinemislepingus ning et lepingusse mis tahes oluliste muudatuse tegemiseltuleb Euroopa Parlamendiga konsulteerida;

| B. | arvestades, et nõukogu ja komisjon peavad kaasama Euroopa Parlamendi täiel määral Rumeenia ühinemisprotsessi edasisse käiku ja otsuse tegemisse, juhul kui Rumeenia ühinemisel peaks rakendatama ühinemislepingus sisalduvaid kaitseklausleid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nõukogu ja komisjon peavad kaasama Euroopa Parlamendi täiel määral Rumeenia ühinemisprotsessi edasisse käiku ja otsuse tegemisse, juhul kui Rumeenia ühinemisel peaks rakendatama ühinemislepingus sisalduvaid kaitseklausleid;

| C. | arvestades, et käesolevale nõusolekule eelnes mõlema eelarvepädeva institutsiooni ühine kokkulepe ühinemislepingus sisalduva finantspaketi kohta ning deklaratsiooni vastuvõtmine selle eelarveliste ja institutsionaalsete tagajärgede kohta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et käesolevale nõusolekule eelnes mõlema eelarvepädeva institutsiooni ühine kokkulepe ühinemislepingus sisalduva finantspaketi kohta ning deklaratsiooni vastuvõtmine selle eelarveliste ja institutsionaalsete tagajärgede kohta;

| 1. | annab nõusoleku Rumeenia Euroopa Liidu liikmeks saamise taotlusele; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku Rumeenia Euroopa Liidu liikmeks saamise taotlusele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Rumeenia valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Rumeenia valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0116.

P6_TA(2005)0121

Autovedudega seotud sotsiaalõigusnormid ***II

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv autovedudega seotud sotsiaalõigusnorme käsitlevate nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimuste kohta (11336/1/2004 - C6-0249/2004 - 2003/0255(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament

| — | võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (11336/1/2004 - C6-0249/2004) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (11336/1/2004 - C6-0249/2004) (1);

| — | võttes arvesse oma seisukohta esimesel lugemisel (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2003)0628) (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma seisukohta esimesel lugemisel (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2003)0628) (3);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 62; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0073/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0073/2005);

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 63 E, 15.3.2005, lk 1.

(2)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 385.

(3)  ELTs veel avaldamata. kohta

P6_TC2-COD(2003)0255

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 13. aprillil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ autovedudega seotud sotsiaalõigusnorme käsitlevate nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimuste kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist regioonide komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3820/85 teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise kohta (3) ja nõukogu 20. detsembri 1985 aasta määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta (4)

  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/15/EÜ autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta (5)

  on olulised sisetransporditeenuste ühisturu loomise, liiklusohutuse ja töötingimuste seisukohast. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3820/85 teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise kohta (3) ja nõukogu 20. detsembri 1985 aasta määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta (4)

  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/15/EÜ autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta (5)

  on olulised sisetransporditeenuste ühisturu loomise, liiklusohutuse ja töötingimuste seisukohast.

| (2) | Komisjon osutas oma valges raamatus “Euroopa transpordipoliitika kuni aastani 2010: otsuste tegemise aeg” vajadusele tõhustada kontrolle ja karistusi eelkõige autovedudega seotud sotsiaalõigusnormide täitmise tagamiseks ja esmajoones suurendada kontrollide arvu, edendada süstemaatilist teabevahetust liikmesriikide vahel, koordineerida kontrolltegevusi ja toetada kontrolle teostavate ametiisikute väljaõpet. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon osutas oma valges raamatus “Euroopa transpordipoliitika kuni aastani 2010: otsuste tegemise aeg” vajadusele tõhustada kontrolle ja karistusi eelkõige autovedudega seotud sotsiaalõigusnormide täitmise tagamiseks ja esmajoones suurendada kontrollide arvu, edendada süstemaatilist teabevahetust liikmesriikide vahel, koordineerida kontrolltegevusi ja toetada kontrolle teostavate ametiisikute väljaõpet.

| (3) | Seetõttu on vajalik tagada autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide nõuetekohane kohaldamine ja ühtlustatud tõlgendamine, sätestades miinimumnõuded asjaomaste nõuete täitmise ühetaoliseks ja tõhusaks kontrolliks liikmesriikide poolt. Nende kontrollide eemärgiks on rikkumiste vähendamine ja ennetamine. Lisaks sellele tuleks luua süsteem, mis tagab kõrge riskipotentsiaaliga ettevõtjate rangema ja sagedasema kontrollimise. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vajalik tagada autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide nõuetekohane kohaldamine ja ühtlustatud tõlgendamine, sätestades miinimumnõuded asjaomaste nõuete täitmise ühetaoliseks ja tõhusaks kontrolliks liikmesriikide poolt. Nende kontrollide eemärgiks on rikkumiste vähendamine ja ennetamine. Lisaks sellele tuleks luua süsteem, mis tagab kõrge riskipotentsiaaliga ettevõtjate rangema ja sagedasema kontrollimise.

| (4) | Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed peaksid lisaks liiklusohutuse suurendamisele teedel aitama kaasa ka töötingimuste ühtlustamisele ühenduses ja looma võrdsed konkurentsitingimused. |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed peaksid lisaks liiklusohutuse suurendamisele teedel aitama kaasa ka töötingimuste ühtlustamisele ühenduses ja looma võrdsed konkurentsitingimused.

| (5) | Analoogsõidumeerikute asendamine digitaalsete sõidumeerikutega võimaldab üha enam analüüsida suuri andmemahte kiiremini ja täpsemini, mistõttu liikmesriikide suutlikkus viia läbi rohkem kontrolle järjest kasvab. Kontrollide arvu osas peaks sotsiaalõigusnormide kohaldamisalasse kuuluvate sõidukite juhtide töötatud kontrollitavate päevade osakaal järk-järgult tõusma 4%-ni. |
| --- | --- |

(5)

Analoogsõidumeerikute asendamine digitaalsete sõidumeerikutega võimaldab üha enam analüüsida suuri andmemahte kiiremini ja täpsemini, mistõttu liikmesriikide suutlikkus viia läbi rohkem kontrolle järjest kasvab. Kontrollide arvu osas peaks sotsiaalõigusnormide kohaldamisalasse kuuluvate sõidukite juhtide töötatud kontrollitavate päevade osakaal järk-järgult tõusma 4%-ni.

| (6) | Kontrollisüsteemide eesmärk peab olema siseriiklikke süsteemide arendamine Euroopa koostalitlusvõime ja teostatavuse suunas. |
| --- | --- |

(6)

Kontrollisüsteemide eesmärk peab olema siseriiklikke süsteemide arendamine Euroopa koostalitlusvõime ja teostatavuse suunas.

| (7) | Kõik kontrolle teostavad üksused peavad olema varustatud piisava standardvarustusega
  ja õigusaktidest tulenevate volitustega
  , et võimaldada neil oma ülesandeid tõhusalt ja efektiivselt täita. |
| --- | --- |

(7)

Kõik kontrolle teostavad üksused peavad olema varustatud piisava standardvarustusega
  ja õigusaktidest tulenevate volitustega
  , et võimaldada neil oma ülesandeid tõhusalt ja efektiivselt täita.

| (8) | Ilma et see piiraks käesoleva direktiivi nõuetekohast kohaldamist, peavad liikmesriigid püüdma tagada teel korraldatavate kontrollide tõhusat ja kiiret läbiviimist, eesmärgiga sooritada kontrollid lühima nõutava aja jooksul ja minimaalse ajakaoga juhi jaoks. |
| --- | --- |

(8)

Ilma et see piiraks käesoleva direktiivi nõuetekohast kohaldamist, peavad liikmesriigid püüdma tagada teel korraldatavate kontrollide tõhusat ja kiiret läbiviimist, eesmärgiga sooritada kontrollid lühima nõutava aja jooksul ja minimaalse ajakaoga juhi jaoks.

| (9) | Igas liikmesriigis
  tuleb nimetada koordineeriv kontrolliasutus, mis tegutseb siseriikliku jõustamiskeskusena ja mille kohustus on koostöös teiste pädevate asutustega kontrollida ja rakendada järjekindlat siseriiklikku jõustamisstrateegiat ning saavutada kontrollisüsteemide Euroopa koostalitlusvõime.
  See asutus
  peaks
  koguma ka asjaomast
  statistikat
  . |
| --- | --- |

(9)

Igas liikmesriigis
  tuleb nimetada koordineeriv kontrolliasutus, mis tegutseb siseriikliku jõustamiskeskusena ja mille kohustus on koostöös teiste pädevate asutustega kontrollida ja rakendada järjekindlat siseriiklikku jõustamisstrateegiat ning saavutada kontrollisüsteemide Euroopa koostalitlusvõime.
  See asutus
  peaks
  koguma ka asjaomast
  statistikat
  .

| (10) | Liikmesriikide kontrolliasutuste vahelist koostööd tuleb veelgi soodustada kooskõlastatud kontrollide, ühiste koolitusprojektide, elektroonilise teabevahetuse ning teadmiste ja kogemuste vahetamise kaudu. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriikide kontrolliasutuste vahelist koostööd tuleb veelgi soodustada kooskõlastatud kontrollide, ühiste koolitusprojektide, elektroonilise teabevahetuse ning teadmiste ja kogemuste vahetamise kaudu.

| (11) | Liikmesriikide kontrolliasutuste foorumi loomise teel tuleks võimaldada ja soodustada autovedude üle teostatava kontrolli parimaid tavasid, et tagada eelkõige ühtlustatud lähenemisviis sõidukijuhtide põhipuhkuse ja haiguspuhkuse tõendamise osas. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriikide kontrolliasutuste foorumi loomise teel tuleks võimaldada ja soodustada autovedude üle teostatava kontrolli parimaid tavasid, et tagada eelkõige ühtlustatud lähenemisviis sõidukijuhtide põhipuhkuse ja haiguspuhkuse tõendamise osas.

| (12) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999 aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (6). |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999 aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (6).

| (13) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt selgete ja ühiste reeglite sätestamist miinimumtingimuste kohta määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja nr 3821/85
  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... aasta määruse (EÜ) nr .../2005 [autovedudega seotud teatud sotsiaalõigusnormide ühtlustamise kohta ja millega muudetakse nõukogu määruseid (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98] (7)
  nõuetekohase ja ühtse kohaldamise kontrollimiseks, ei ole võimalik täiel määral saavutada liikmesriikide tasandil ning see on kooskõlastatud piiriüleste meetmete vajalikkuse tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt selgete ja ühiste reeglite sätestamist miinimumtingimuste kohta määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja nr 3821/85
  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... aasta määruse (EÜ) nr .../2005 [autovedudega seotud teatud sotsiaalõigusnormide ühtlustamise kohta ja millega muudetakse nõukogu määruseid (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98] (7)
  nõuetekohase ja ühtse kohaldamise kontrollimiseks, ei ole võimalik täiel määral saavutada liikmesriikide tasandil ning see on kooskõlastatud piiriüleste meetmete vajalikkuse tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks.

| (14) | Nõukogu 23. novembri 1988. aasta direktiiv 88/599/EMÜ standardsete kontrolliprotseduuride kohta määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 (8) rakendamiseks tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(14)

Nõukogu 23. novembri 1988. aasta direktiiv 88/599/EMÜ standardsete kontrolliprotseduuride kohta määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 (8) rakendamiseks tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Objekt

Käesoleva direktiiviga sätestatakse määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85
  ning direktiivi 2002/15/EÜ
  rakendamisemiinimumtingimused.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.
     
  Käesolevat direktiivi kohaldatakse sõltumata sõiduki registreerimisriigist autovedude suhtes, mida teostatakse:

| a) | ainult ühenduse piires; |
| --- | --- |

a)

ainult ühenduse piires;

| b) | ühenduse, Šveitsi ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriikide vahel. |
| --- | --- |

b)

ühenduse, Šveitsi ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriikide vahel.

2.
     
  Rahvusvahelisel maanteeveol töötava sõiduki meeskonna tööaja Euroopa kokkulepet (AETR) kohaldatakse käesoleva direktiivi asemel osaliselt lõikes 1 nimetatud aladest väljaspool toimuvate rahvusvaheliste autovedude suhtes sõidukite osas, mis on registreeritud ühenduses või AETRi osalisriikides, kogu teekonna kestel.

3.
     
  Käesolev direktiiv kehtib vedude puhul, mis toimuvad AETRi osalisriigiks mitteolevas kolmandas riigis registreeritud sõidukitega ühenduse piires kogu teekonnas osas.

Artikkel 3

Kontrollisüsteemid

1.   Liikmesriigid loovad teedel ja kõikide transpordiliikide ettevõtjate valdustes nõuetekohase ja järjepideva rakendamise asjakohaste ja regulaarsete kontrollide süsteemi nagu osutatud artiklis 1.

Nimetatud kontrollid hõlmavad igal aastal ulatusliku ja esindusliku läbilõike kõikidest määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 kohaldamisalasse kuuluvate transpordiliikide ringiliikuvatest töötajatest, sõidukijuhtidest, ettevõtjatest ja sõidukitest
  ning direktiivi 2002/15/EÜ reguleerimisalasse kuuluvatest juhtidest ja ringi liikuvatest töötajatest.

2.
     
  Kui see pole veel nii, annavad liikmesriigid pädevatele kontrolli teostavatele ametnikele hiljemalt ... (9) kõik vajalikud õigusaktidest tulenevad volitused, et nad saaksid neile antud kontrollikohustusi vastavalt käesolevale direktiivile nõuetekohaselt täita.

3.   Iga liikmesriik korraldab kontrolle nii, et need hõlmaksid alates ... (10) 1% määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 ning direktiivi 2002/15/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate sõidukite juhtide töötatud päevadest. See protsendimäär tõuseb alates
  1. jaanuarist 2007
  2%-ni ja alates
  1. jaanuarist 2009
  3%-ni.

Alates
  1. jaanuarist 2011
  võib komisjon nimetatud minimaalset protsendimäära tõsta 4%-ni kooskõlas artikli 13 lõikes 2 osutatud menetlusega tingimusel, et vastavalt artiklile 4 kogutud statistilised andmed näitavad, et keskmiselt üle 90% kõikidest kontrollitud sõidukitest on varustatud digitaalse sõidumeerikuga. Oma otsuse tegemisel arvestab komisjon ka olemasolevate kontrollimeetmete tõhusust, eelkõige digitaalsete sõidumeerikute andmete kättesaadavust ettevõtjate valdustes.

Alates käesoleva direktiivi jõustumisest tuleb tuleb vähemalt 15% kontrollitavate tööpäevade üldarvust kontrollida teel ja vähemalt
  50%
  ettevõtjate
  valdustes.

4.   Määruse (EMÜ) nr 3820/85 artikli 16 lõike 2 kohaselt komisjonile esitatav teave peab sisaldama teel kontrollitud juhtide, ettevõtjate valdustes tehtud kontrollide, kontrollitud tööpäevade ja teatatud rikkumiste arvu
  ning liiki, viitega selle kohta, kas tegemist oli reisijate- või kaubaveoga.

Artikkel 4

Statistilised andmed

Liikmesriigid tagavad, et artikli 3 lõigete 1 ja 3 kohaselt tehtud kontrollidel kogutud statistilised andmed liigitatakse järgmistesse kategooriatesse:

| a) | kontrollid teel:






  i) | tee liik, st kiirtee, riigimaantee või kõrvaltee,
  tee number, kontrollitud sõiduki registreerimisriik ja ettevõttele kuuluvate sõidukite arv; |
| --- | --- | --- |

a)

kontrollid teel:

i)

tee liik, st kiirtee, riigimaantee või kõrvaltee,
  tee number, kontrollitud sõiduki registreerimisriik ja ettevõttele kuuluvate sõidukite arv;

| ii) | diskrimineerimise vältimiseks juhi ja ettevõtte päritoluriigiks olev liikmesriik; |
| --- | --- |

ii)

diskrimineerimise vältimiseks juhi ja ettevõtte päritoluriigiks olev liikmesriik;

| iii) | sõidumeeriku liik, analoog- või digitaalne sõidumeerik; |
| --- | --- |

iii)

sõidumeeriku liik, analoog- või digitaalne sõidumeerik;

| b) | kontrollid ettevõtjate valdustes:






  i) | veo liik, st piiriülene või riigisisene vedu, kauba- või reisijatevedu, omal kulul või rendi või tasu eest korraldatav vedu; |
| --- | --- | --- |

b)

kontrollid ettevõtjate valdustes:

i)

veo liik, st piiriülene või riigisisene vedu, kauba- või reisijatevedu, omal kulul või rendi või tasu eest korraldatav vedu;

| ii) | ettevõtja autopargi suurus, |
| --- | --- |

ii)

ettevõtja autopargi suurus,

| iii) | sõidumeeriku liik, analoog- või digitaalne sõidumeerik. |
| --- | --- |

iii)

sõidumeeriku liik, analoog- või digitaalne sõidumeerik.

Nimetatud statistilised andmed esitatakse komisjonile igal aastal.

Liikmesriikide pädevad asutused
  ja juhtide eest vastutavad ettevõtted
  säilitavad eelmise aasta kohta kogutud andmeid.

Punktides a ja b nimetatud kategooriate mõistete nõutava edasise täpsustamise kehtestab komisjon vastavalt artikli 13 lõikes 2 nimetatud menetlusele.

Artikkel 5

Kontrollid teel

1.   Teedel korraldatakse kontrolle eri kohtades mis tahes ajal ja need hõlmavad piisavalt suure osa teedevõrgust, et raskendada kontrollpunktidest kõrvalehoidmist.

2.   Liikmesriigid tagavad:

| a) | olemasolevatel ja kavandatavatel teedel või nende läheduses piisaval hulgal kontrollpunktide olemasolu
  ning et eriti tanklaid, puhkealasid ja teisi kiirteede ääres asuvaid ohutuid kohti ning teenindusalasid saaks kasutada kontrollpunktidena; |
| --- | --- |

a)

olemasolevatel ja kavandatavatel teedel või nende läheduses piisaval hulgal kontrollpunktide olemasolu
  ning et eriti tanklaid, puhkealasid ja teisi kiirteede ääres asuvaid ohutuid kohti ning teenindusalasid saaks kasutada kontrollpunktidena;

| b) | kontrollide korraldamise juhusliku rotatsiooni süsteemi alusel,
  kusjuures püütakse saavutada tasakaal teede ääres erinevates kohtades toimuvate kontrollide intensiivsuse osas. |
| --- | --- |

b)

kontrollide korraldamise juhusliku rotatsiooni süsteemi alusel,
  kusjuures püütakse saavutada tasakaal teede ääres erinevates kohtades toimuvate kontrollide intensiivsuse osas.

3.   Teedel korraldatavate kontrollide objektiks on I lisa A osas sätestatud asjaolud. Kontrollid võivad vajadusel keskenduda teatud spetsiifilisele asjaolule.

4.   Piiramata artikli 10 lõike 2 kohaldamist, ei tohi teedel korraldatavate kontrollide puhul esineda diskrimineerimist. Eelkõige ei tohi kontrolli teostavad ametnikud diskrimineerida järgmistel alustel:

| a) | sõiduki registreerimisriik; |
| --- | --- |

a)

sõiduki registreerimisriik;

| b) | juhi elukohariik; |
| --- | --- |

b)

juhi elukohariik;

| c) | ettevõtja asukohariik; |
| --- | --- |

c)

ettevõtja asukohariik;

| d) | sõidu algus- ja sihtpunkt; |
| --- | --- |

d)

sõidu algus- ja sihtpunkt;

| e) | sõiduki varustatus analoog- või digitaalse sõidumeerikuga. |
| --- | --- |

e)

sõiduki varustatus analoog- või digitaalse sõidumeerikuga.

5.   Kontrolliametnikule tuleb esitada:

| a) | peamiste kontrollitavate asjaolude nimekiri vastavalt I lisa A osale; |
| --- | --- |

a)

peamiste kontrollitavate asjaolude nimekiri vastavalt I lisa A osale;

| b) | teatud standardkontrollvarustus vastavalt II lisale. |
| --- | --- |

b)

teatud standardkontrollvarustus vastavalt II lisale.

6.   Kui mõnes teises liikmesriigis registreeritud sõiduki juhile teel korraldatud kontroll on andnud põhjust uskuda, et juht on pannud toime rikkumisi, mida kontrolli käigus ei ole võimalik vajalike andmete puudumise tõttu tuvastada, abistavad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused üksteist olukorra selgitamisel.

Artikkel 6

Kooskõlastatud kontrollid

Liikmesriigid korraldavad vähemalt kuus korda aastas kooskõlastatud operatsioone, et kontrollida teel määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 ning direktiivi 2002/15/EÜ kohaldamisalasse kuuluvaid juhte ja sõidukeid. Selliseid operatsioone viivad läbi korraga kahe või enama liikmesriigi kontrolliasutused, kellest igaüks tegutseb oma territooriumil.

Artikkel 7

Kontrollid ettevõtjate valdustes

1.   Kontrollide korraldamisel ettevõtjate valdustes võetakse arvesse eri transpordiliikidega
  ja ettevõtetega
  varem saadud kogemusi. Kontrolle korraldatakse ka juhul, kui teel on tuvastatud määruste (EMÜ) nr 3820/85 või (EMÜ) nr 3821/85 tõsine rikkumine.

2.   Ettevõtjate valdustes korraldatavad kontrollid hõlmavad I lisa A ja B osas nimetatud asjaolusid.

3.   Kontrolliametnikule tuleb esitada:

| a) | tähtsamate kontrollitavate asjaolude nimekiri vastavalt I lisa A ja B osale; |
| --- | --- |

a)

tähtsamate kontrollitavate asjaolude nimekiri vastavalt I lisa A ja B osale;

| b) | teatud standardkontrollvarustus vastavalt II lisale. |
| --- | --- |

b)

teatud standardkontrollvarustus vastavalt II lisale.

4.   Liikmesriigi kontrolliametnikud võtavad kontrollimise käigus arvesse kogu teavet, mille on kooskõlas artikli 8 lõikega 1 mõne teise liikmesriigi määratud koordineeriv kontrolliasutus edastanud asjaomase ettevõtja tegevuse kohta selles teises liikmesriigis.

5.   Lõigetes 1 kuni 4 sätestatud eesmärkidel võrdsustatakse need pädevate asutuste territooriumil korraldatud kontrollid, mille aluseks on kõnealuste asutuste taotlusel ettevõtjate poolt esitatud asjaomased dokumendid, ettevõtjate valdustes korraldatud kontrollidega.

Artikkel 8

Koordineeriv kontrolliasutus

1.   Liikmesriigid määravad asutuse, kelle ülesanded on järgmised:

| a) | artiklite 5 ja 7 alusel võetavate meetmete kooskõlastamise tagamine ühe liikmesriigi erinevate pädevate asutuste vahel ja artikli 6 alusel võetavate meetmete teiste asjaomaste liikmesriikide asutustega kooskõlastamise tagamine; |
| --- | --- |

a)

artiklite 5 ja 7 alusel võetavate meetmete kooskõlastamise tagamine ühe liikmesriigi erinevate pädevate asutuste vahel ja artikli 6 alusel võetavate meetmete teiste asjaomaste liikmesriikide asutustega kooskõlastamise tagamine;

| b) | iga kahe aasta tagant statistiliste aruannete edastamine komisjonile määruse (EMÜ) nr 3820/85 artikli 16 lõike 2 alusel; |
| --- | --- |

b)

iga kahe aasta tagant statistiliste aruannete edastamine komisjonile määruse (EMÜ) nr 3820/85 artikli 16 lõike 2 alusel;

| c) | järjekindla siseriikliku kontrollistrateegia koostamine; |
| --- | --- |

c)

järjekindla siseriikliku kontrollistrateegia koostamine;

| d) | otsene vastutus teiste liikmesriikide pädevate asutuste abistamise eest vastavalt artikli 5 lõikele 6; |
| --- | --- |

d)

otsene vastutus teiste liikmesriikide pädevate asutuste abistamise eest vastavalt artikli 5 lõikele 6;

| e) | vastavalt artiklile 4 kogutud statistiliste andmete avaldamine. |
| --- | --- |

e)

vastavalt artiklile 4 kogutud statistiliste andmete avaldamine.

Asutus on esindatud artikli 13 lõikes 1 osutatud komitees.

2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni selle asutuse määramisest ja komisjon edastab asjaomase teabe teistele liikmesriikidele.

3.   Liikmesriikide vahelist andmete, kogemuste ja teabe vahetust tuleb aktiivselt edendada, esmajoones - kuid mitte ainuüksi - artikli 13 lõikes 1 osutatud komitee ning vajadusel komisjoni poolt kooskõlas artikli 13 lõikes 2 osutatud menetlusega määratud asjaomase asutuse kaudu.

Artikkel 9

Teabevahetus

1.   Määruse (EMÜ) nr 3820/85 artikli 17 lõike 3 ja määruse (EMÜ) nr 3821/85 artikli 19 lõike 3 kohaselt vastastikku kättesaadavaks tehtavat teavet vahetatavad selleks komisjonile kooskõlas artikli 8 lõikega 2 teatavaks tehtud määratud asutused:

| a) | vähemalt üks kord iga kuue kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist; |
| --- | --- |

a)

vähemalt üks kord iga kuue kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist;

| b) | üksikjuhtudel liikmesriigi eritaotluse korral. |
| --- | --- |

b)

üksikjuhtudel liikmesriigi eritaotluse korral.

2.   Liikmesriigid püüavad sisse seada elektroonilise teabevahetuse süsteemid. Komisjon määratleb kooskõlas artikli 13 lõikes 2 osutatud menetlusega ühtse tõhusa teabevahetuse meetodi.

Artikkel 10

Riskiastme hindamise süsteem
  ja rikkumised

1.   Liikmesriigid võtavad ettevõtjate jaoks kasutusele riskiastme hindamise
  ühise
  süsteemi, mis põhineb üksikute ettevõtjate poolt toime pandud määruste (EMÜ) nr 3820/85 või (EMÜ) nr 3821/85
  või direktiivi 2002/15/EÜ
  rikkumiste arvul ja raskusastmel.

2.   Kõrge riskiastmega ettevõtjaid kontrollitakse rangemini ja sagedamini
  ning neile määratakse korduvate rikkumiste avastamisel raskemad karistused
  . Sellise süsteemi kriteeriume ja üksikasjalikke rakenduseeskirju arutatakse artiklis 13 osutatud komitees eesmärgiga luua teabevahetuse süsteem parimate tavade kohta.

3.
     
  Kui liikmesriik saab teada määruste (EMÜ) nr 3820/85 või (EMÜ) nr 3821/85 või direktiivi 2002/15/EÜ rikkumisest, mis pandi toime teise liikmesriigi territooriumil, teavitab ta sellest asjaomast liikmesriiki, et viimane määraks rikkumise eest karistuse.

4.
     
  Liikmesriigid käsitlevad tõsiste rikkumistena eriti määruste (EMÜ) nr 3820/85 või (EMÜ) nr 3821/85 või direktiivi 2002/15/EÜ järgmisi rikkumisi:

| a) | ööpäevase, 6-päevase või 14-päevase maksimaalse sõiduaja ületamine 20% võrra või rohkem; |
| --- | --- |

a)

ööpäevase, 6-päevase või 14-päevase maksimaalse sõiduaja ületamine 20% võrra või rohkem;

| b) | ööpäevase või iganädalase minimaalse puhkeaja mittejärgimine (lühendamine) 20% võrra või rohkem; |
| --- | --- |

b)

ööpäevase või iganädalase minimaalse puhkeaja mittejärgimine (lühendamine) 20% võrra või rohkem;

| c) | minimaalse vaheaja mittejärgmine (lühendamine) 33% võrra või rohkem; |
| --- | --- |

c)

minimaalse vaheaja mittejärgmine (lühendamine) 33% võrra või rohkem;

| d) | iganädalase maksimaalse 60-tunnise tööaja ületamine 10% võrra või rohkem. |
| --- | --- |

d)

iganädalase maksimaalse 60-tunnise tööaja ületamine 10% võrra või rohkem.

Artikkel 11

Aruandlus

... (11) esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles analüüsitakse tõsiste rikkumiste eest liikmesriikide õigusaktides kehtestatud karistusi.
  Samaaegselt esitab komisjon direktiivi ettepaneku nende karistuste ühtlustamiseks.

Aruandes tuleb välja tuua, mil määral karistused teineteisest erinevad ning kuidas mõjutaks teatud rikkumise eest ette nähtud minimaalsete ja maksimaalsete karistuste ühtlustamine käesoleva direktiivi sätete järgimist ja liiklusohutust

Artikkel 12

Parimad tavad

1.   Kooskõlas artikli 13 lõikes 2 osutatud menetlusega kehtestab komisjon suunised kontrolli teostamise parimate tavade kohta.

Need suunised
  avaldatakse
  iga kahe aasta tagant
  koostatavas komisjoni aruandes.

2.   Liikmesriigid korraldavad vähemalt korra aastas ühiseid koolitusprogramme heade tavade kohta ja aitavad kaasa oma koordineerivate kontrolliasutuste vähemalt ühe korra aastas toimuvale personalivahetusele teiste liikmesriikide asjaomaste asutustega.

3.   Komisjon koostab vastavalt artikli 13 lõikes 2 osutatud menetlusele elektroonilise ja väljatrükitava vormi, mida kasutatakse juhul, kui sõidukijuht on viibinud määruse (EMÜ) nr 3821/85 artikli 15 lõike 7 esimese lõigu esimeses taandes nimetatud haigus- või põhipuhkusel või kui sõidukijuht on selle ajavahemiku piires juhtinud sõidukit, mis ei kuulu määruse (EMÜ) nr 3820/85 kohaldamisalasse.

4.   Liikmesriigid tagavad, et kontrolliametnikud saavad oma ülesannete täitmiseks nõuetekohase koolituse.

Artikkel 13

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab määruse (EMÜ) nr 3821/85 artikli 18 lõike 1 alusel loodud komitee.

2.   Sellele lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artiklit 8.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 alusel sätestatud ajavahemikuks määratakse kolm kuud.

3.   Komitee kehtestab oma töökorra.

Artikkel 14

Rakendusmeetmed

Ühe liikmesriigi taotlusel või omal algatusel võtab komisjon vastavalt artikli 13 lõikes 2 osutatud menetlusele vastu rakendusmeetmed, millega järgitakse ühte järgmistest eesmärkidest:

| a) | edendada ühist lähenemist selle direktiivi rakendamiseks; |
| --- | --- |

a)

edendada ühist lähenemist selle direktiivi rakendamiseks;

| b) | edendada kontrolliasutuste vahelist ühtset lähenemisviisi ja määruse (EMÜ) nr 3820/85 ühtlustatud tõlgendamist; |
| --- | --- |

b)

edendada kontrolliasutuste vahelist ühtset lähenemisviisi ja määruse (EMÜ) nr 3820/85 ühtlustatud tõlgendamist;

| c) | lihtsustada dialoogi transpordisektori ja kontrolliasutuste
  vahel. |
| --- | --- |

c)

lihtsustada dialoogi transpordisektori ja kontrolliasutuste
  vahel.

Artikkel
  15

Lisade ajakohastamine

Muudatused, mis on vajalikud lisas esitatud nõuete kohandamiseks parimate tavade arenguga, võetakse vastu vastavalt artikli 13 lõikes 2 osutatud menetlusele.

Artikkel 16

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 2006. Nad teatavad komisjonile viivitamata nimetatud sätete teksti ning nende sätete ja käesoleva direktiivi sätete vahelise vastavustabeli.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga hõlmatud valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusaktide teksti.

Artikkel 17

Kehtetuks tunnistamine

1.   Direktiiv 88/599/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates ... (12).

2.   Kehtetuks tunnistatud direktiivile tehtud viiteid kohandatakse ümber viideteks käesolevale direktiivile.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 19

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 241, 28.9.2004, lk 65.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 20. aprilli 2004 aasta seisukoht (ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 385), nõukogu 9. detsembri 2004. aasta ühine seisukoht (ELT C 63 E, 15.3.2005, lk 1), Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2005. aasta seisukoht.

2

seisukoht (ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 385)

9. detsembri 2004. aasta

(ELT C 63 E, 15.3.2005, lk 1)

13. aprilli 2005. aasta

(3)  EÜT L 370, 31.12.1985, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/59/EÜ (ELT L 226, 10.9.2003, lk 4).

3

(4)  EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 432/2004 (ELT L 71, 10.3.2004, lk 3).

4

(5)  EÜT L 80, 23.3.2002, lk 35.

5

(6)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

6

(7)  ELT L ..., ..., lk ...

7

(8)  EÜT L 325, 29.11.1988, lk 55. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 2135/98 (EÜT L 274, 9.10.1998, lk 1).

8

(9)  Kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

9

(10)  Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast.

10

(11)  Kolme aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

11

(12)  Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast.

12

LISA I

A osa - Kontrollid teedel

Teedel korraldatavate kontrollide puhul kontrollitakse üldiselt järgmisi asjaolusid:

| 1) | ööpäevast
  ja iganädalast
  sõiduaega,
  summeeritud sõiduaega kahel järjestikusel nädalal,
  vaheaegu ning ööpäevast ja iganädalast puhkeaega
  ning korvavat puhkeaega
  ; lisaks
  kahe eelneva nädala
  salvestuslehti, mis peavad sõidukis olema kooskõlas määruse (EMÜ) nr 3821/85 artikli 15 lõikega 7, ja/või samal ajavahemikul juhikaardile ja/või sõidumeeriku mällu vastavalt käesoleva direktiivi II lisale salvestatud andmeid ja/või
  viimase 28 päeva
  väljatrükke; |
| --- | --- |

1)

ööpäevast
  ja iganädalast
  sõiduaega,
  summeeritud sõiduaega kahel järjestikusel nädalal,
  vaheaegu ning ööpäevast ja iganädalast puhkeaega
  ning korvavat puhkeaega
  ; lisaks
  kahe eelneva nädala
  salvestuslehti, mis peavad sõidukis olema kooskõlas määruse (EMÜ) nr 3821/85 artikli 15 lõikega 7, ja/või samal ajavahemikul juhikaardile ja/või sõidumeeriku mällu vastavalt käesoleva direktiivi II lisale salvestatud andmeid ja/või
  viimase 28 päeva
  väljatrükke;

| 2) | määruse (EMÜ) nr 3821/85 artikli 15 lõikes 7 osutatud ajavahemiku jooksul igat sõiduki lubatud maksimaalkiiruse ületamist, s.t iga perioodi, mis ületab ühte minutit, mille jooksul sõiduk on ületanud kiirust 90 km/h (N3 kategooria sõidukite puhul) või 105 km/h (M3 kategooria sõidukite puhul), kusjuures N3 ja M3 kategooriad on määratletud nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ (liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta (1)) II lisas; |
| --- | --- |

2)

määruse (EMÜ) nr 3821/85 artikli 15 lõikes 7 osutatud ajavahemiku jooksul igat sõiduki lubatud maksimaalkiiruse ületamist, s.t iga perioodi, mis ületab ühte minutit, mille jooksul sõiduk on ületanud kiirust 90 km/h (N3 kategooria sõidukite puhul) või 105 km/h (M3 kategooria sõidukite puhul), kusjuures N3 ja M3 kategooriad on määratletud nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ (liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta (1)) II lisas;

| 3) | vajadusel sõidumeeriku salvestuste alusel sõiduki poolt maksimaalselt viimase 24 tunni jooksul, mil sõidukit kasutati, saavutatud kiirust; |
| --- | --- |

3)

vajadusel sõidumeeriku salvestuste alusel sõiduki poolt maksimaalselt viimase 24 tunni jooksul, mil sõidukit kasutati, saavutatud kiirust;

| 4) | sõidumeeriku nõuetekohast töötamist (sõidumeeriku ja/või juhikaardi ja/või salvestuslehtede võimaliku väärkasutuse kindlakstegemine) või vajadusel määruse (EMÜ) nr 3820/85 artikli 14 lõikes 5 nimetatud dokumentide olemasolu sõidukis; |
| --- | --- |

4)

sõidumeeriku nõuetekohast töötamist (sõidumeeriku ja/või juhikaardi ja/või salvestuslehtede võimaliku väärkasutuse kindlakstegemine) või vajadusel määruse (EMÜ) nr 3820/85 artikli 14 lõikes 5 nimetatud dokumentide olemasolu sõidukis;

B osa - Kontrolid ettevõtjate valdustes

Ettevõtjate valdustes korraldatavate kontrollide puhul kontrollitakse lisaks teel kontrollitud asjaoludele:

| 1) | iganädalasi puhkeaegu ja nende puhkeaegade vahelisi sõiduaegu; |
| --- | --- |

1)

iganädalasi puhkeaegu ja nende puhkeaegade vahelisi sõiduaegu;

| 2) | kahenädalase sõiduaja piirangu jälgimist; |
| --- | --- |

2)

kahenädalase sõiduaja piirangu jälgimist;

| 3) | salvestuslehti, salvestusseadet, juhikaardi andmeid ja väljatrükke; |
| --- | --- |

3)

salvestuslehti, salvestusseadet, juhikaardi andmeid ja väljatrükke;

| 4) | keskmist maksimaalne iganädalast 48-tunnilist tööaega direktiivi 2002/15/EÜ artikli 4 punktis a nimetatud võrdlusajavahemikus. |
| --- | --- |

4)

keskmist maksimaalne iganädalast 48-tunnilist tööaega direktiivi 2002/15/EÜ artikli 4 punktis a nimetatud võrdlusajavahemikus.

Rikkumise tuvastamisel võivad liikmesriigid vajadusel kontrollida transpordiahela teiste kihutajate ja kaasaaitajatega, nt saatjate, ekspedeerijate või alltöövõtjate võimalikku kaasvastutust; seejuures tuleb ka kontrollida, kas veoteenuste osutamiseks sõlmitud lepingud võimaldavad täita määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85
  ning direktiivi 2002/15/EÜ
  sätteid.

---

(1)  EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/104/EÜ (ELT L 337, 13.11.2004, lk 13).

LISA II

KONTROLLE TEOSTAVATE ÜKSUSTE STANDARDVARUSTUS

Liikmesriigid tagavad, et I lisas nimetatud ülesandeid täitvatel kontrolle teostavatel üksustel oleks järgmine standardvarustus:

| 1) | varustus, mis võimaldab andmeid salvestusseadmelt ja digitaalse sõidumeerikute juhikaardilt alla laadida, lugeda ja analüüsida ja/või analüüsiks keskandmepanka üle kanda; |
| --- | --- |

1)

varustus, mis võimaldab andmeid salvestusseadmelt ja digitaalse sõidumeerikute juhikaardilt alla laadida, lugeda ja analüüsida ja/või analüüsiks keskandmepanka üle kanda;

| 2) | varustus sõidumeeriku lehtede kontrollimiseks. |
| --- | --- |

2)

varustus sõidumeeriku lehtede kontrollimiseks.

P6_TA(2005)0122

Autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ja sõidumeerikuid käsitlevate normide ühtlustamine ***II

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ning nõukogu määruste (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 muutmise kohta (11337/2/2004 - C6-0250/2004 - 2001/0241(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (11337/2/2004 - C6-0250/2004) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (11337/2/2004 - C6-0250/2004) (1);

| — | võttes arvesse oma seisukohta esimesel lugemisel (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2001)0573) (3) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma seisukohta esimesel lugemisel (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2001)0573) (3) kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2003)0490) (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2003)0490) (4);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 62; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0076/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0076/2005);

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 63 E, 15.3.2005, lk 11.

(2)  ELT C 38 E, 12.2.2004, lk 152.

(3)  ELT C 51 E, 26.2.2002, lk 234.

(4)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC2-COD(2001)0241

Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud teisel lugemisel 13. aprillil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2005 teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise ning nõukogu määruste (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 muutmise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 71,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (1)

pärast konsulteerimist regioonide komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Autovedude valdkonnas tuleb nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 3820/85 (teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise kohta) (3) kohaselt ühtlustada konkurentsitingimusi sisetranspordi, eriti autoveo osas ning parandada töötingimusi ja liiklusohutust. Nendes valdkondades saavutatud edusamme tuleks säilitada ja edasi arendada. |
| --- | --- |

(1)

Autovedude valdkonnas tuleb nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 3820/85 (teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise kohta) (3) kohaselt ühtlustada konkurentsitingimusi sisetranspordi, eriti autoveo osas ning parandada töötingimusi ja liiklusohutust. Nendes valdkondades saavutatud edusamme tuleks säilitada ja edasi arendada.

| (2) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiivile 2002/15/EÜ autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta (4) on liikmesriigid kohustatud võtma meetmeid, mis piiravad autojuhtide maksimaalset nädalast tööaega. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiivile 2002/15/EÜ autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta (4) on liikmesriigid kohustatud võtma meetmeid, mis piiravad autojuhtide maksimaalset nädalast tööaega.

| (3) | Määruse (EMÜ) nr 3820/85 sõidukijuhtide sõiduaegu, vaheaegu ja puhkeaegu riigisisesel ja rahvusvahelisel autoveol ühenduse piires käsitlevate teatud sätete ühetaoline tõlgendamine, kohaldamine, jõustamine ja täitmise jälgimine kõikides liikmesriikides on osutunud raskeks, kuna sätted on liiga üldised. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EMÜ) nr 3820/85 sõidukijuhtide sõiduaegu, vaheaegu ja puhkeaegu riigisisesel ja rahvusvahelisel autoveol ühenduse piires käsitlevate teatud sätete ühetaoline tõlgendamine, kohaldamine, jõustamine ja täitmise jälgimine kõikides liikmesriikides on osutunud raskeks, kuna sätted on liiga üldised.

| (4) | Et saavutada sätete eesmärke ja vältida negatiivset suhtumist eeskirjade kohaldamisse, on soovitav nimetatud sätete tõhus ja ühetaoline kohaldamine. Seetõttu on vajalikud selgemad ja lihtsamad eeskirjad, mis on nii veoettevõtjatele kui ka rakendusasutustele kergemini mõistetavad, tõlgendatavad ja kohaldatavad. |
| --- | --- |

(4)

Et saavutada sätete eesmärke ja vältida negatiivset suhtumist eeskirjade kohaldamisse, on soovitav nimetatud sätete tõhus ja ühetaoline kohaldamine. Seetõttu on vajalikud selgemad ja lihtsamad eeskirjad, mis on nii veoettevõtjatele kui ka rakendusasutustele kergemini mõistetavad, tõlgendatavad ja kohaldatavad.

| (5) | Käesolevas määruses ettenähtud meetmed töötingimuste osas ei tohiks kahjustada tööturu osapoolte õigust leppida kokku töötajate jaoks soodsamates tingimustes kollektiivläbirääkimiste käigus või muul viisil. |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses ettenähtud meetmed töötingimuste osas ei tohiks kahjustada tööturu osapoolte õigust leppida kokku töötajate jaoks soodsamates tingimustes kollektiivläbirääkimiste käigus või muul viisil.

| (6) | On soovitav selgelt määratleda käesoleva määruse kohaldamisala, määrates kindlaks sellega hõlmatud sõidukite põhikategooriad. |
| --- | --- |

(6)

On soovitav selgelt määratleda käesoleva määruse kohaldamisala, määrates kindlaks sellega hõlmatud sõidukite põhikategooriad.

| (7) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada autoveol, mida teostatakse kas eranditult ühenduse piires või ühenduse, Šveitsi ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriikide vahel. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada autoveol, mida teostatakse kas eranditult ühenduse piires või ühenduse, Šveitsi ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriikide vahel.

| 8) | 1. juuli 1970. aasta rahvusvahelisel maanteeveol töötava sõiduki meeskonna tööaja Euroopa kokkuleppe (AETR) kehtiva redaktsiooni sätteid tuleb ka edaspidi kohaldada veose ja sõitjate kohaletoimetamisel sõidukitega, mis on registreeritud ühes liikmesriigis või AETRi osalisriigis, kogu teekonna kestel ühenduse ja kolmanda riigi, väljaarvatud Šveitsi ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriikide vahel või läbi taolise riigi territooriumi.
  On soovitav, et ühendus ja AETRi osalisriigid muudaksid nimetatud kokkulepet, et kooskõlastada see antud määrusega. |
| --- | --- |

8)

1. juuli 1970. aasta rahvusvahelisel maanteeveol töötava sõiduki meeskonna tööaja Euroopa kokkuleppe (AETR) kehtiva redaktsiooni sätteid tuleb ka edaspidi kohaldada veose ja sõitjate kohaletoimetamisel sõidukitega, mis on registreeritud ühes liikmesriigis või AETRi osalisriigis, kogu teekonna kestel ühenduse ja kolmanda riigi, väljaarvatud Šveitsi ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriikide vahel või läbi taolise riigi territooriumi.
  On soovitav, et ühendus ja AETRi osalisriigid muudaksid nimetatud kokkulepet, et kooskõlastada see antud määrusega.

| (9) | Sõitjate või veose kohaletoimetamisel sõidukitega, mis on registreeritud kolmandas riigis, mis ei ole AETRi osalisriik, tuleb käesolevat määrust kohaldada ühenduse piires kogu teekonna osas. |
| --- | --- |

(9)

Sõitjate või veose kohaletoimetamisel sõidukitega, mis on registreeritud kolmandas riigis, mis ei ole AETRi osalisriik, tuleb käesolevat määrust kohaldada ühenduse piires kogu teekonna osas.

| (10) | Kuna AETRi objekt jääb käesoleva määruse kohaldamisalasse, on läbirääkimiste pidamise ja nimetatud kokkuleppe sõlmimise õigus ühendusel. |
| --- | --- |

(10)

Kuna AETRi objekt jääb käesoleva määruse kohaldamisalasse, on läbirääkimiste pidamise ja nimetatud kokkuleppe sõlmimise õigus ühendusel.

| (11) | Kui ühenduse eeskirjade muutmine asjaomases valdkonnas nõuab vastavaid muudatusi AETRi, tegutsevad liikmesriigid ühiselt, et taolised muudatused AETRi selles sätestatud menetluse kohaselt võimalikult kiiresti sisse viia. |
| --- | --- |

(11)

Kui ühenduse eeskirjade muutmine asjaomases valdkonnas nõuab vastavaid muudatusi AETRi, tegutsevad liikmesriigid ühiselt, et taolised muudatused AETRi selles sätestatud menetluse kohaselt võimalikult kiiresti sisse viia.

| (12) | Erandite loetelu tuleks ajakohastada, et arvestada autoveosektoris viimase üheksateistkümne aasta jooksul toimunud arengutendentse. |
| --- | --- |

(12)

Erandite loetelu tuleks ajakohastada, et arvestada autoveosektoris viimase üheksateistkümne aasta jooksul toimunud arengutendentse.

| (13) | Tõlgendamise kergendamiseks ja käesoleva määruse ühetaolise kohaldamise tagamiseks tuleb kõik olulised mõisted täielikult määratleda.
  Lisaks tuleb teha jõupingutusi, et riiklikud järelvalveasutused tõlgendaksid ja rakendaksid antud määrust ühtemoodi.
  “Nädala” määratlus käesolevas määruses ei tohiks takistada sõidukijuhti alustamast oma tööd mis tahes nädalapäeval. |
| --- | --- |

(13)

Tõlgendamise kergendamiseks ja käesoleva määruse ühetaolise kohaldamise tagamiseks tuleb kõik olulised mõisted täielikult määratleda.
  Lisaks tuleb teha jõupingutusi, et riiklikud järelvalveasutused tõlgendaksid ja rakendaksid antud määrust ühtemoodi.
  “Nädala” määratlus käesolevas määruses ei tohiks takistada sõidukijuhti alustamast oma tööd mis tahes nädalapäeval.

| (14) | Tõhusa rakendamise tagamiseks on äärmiselt oluline, et teedel kontrolli teostavad asjakohased asutused oleksid pärast üleminekuaega võimelised tuvastama, et antud päeva ja sellele eelnenud 28 päeva jooksul on sõidu- ja puhkeaegu käsitlevatest eeskirjadest nõuetekohaselt kinni peetud. |
| --- | --- |

(14)

Tõhusa rakendamise tagamiseks on äärmiselt oluline, et teedel kontrolli teostavad asjakohased asutused oleksid pärast üleminekuaega võimelised tuvastama, et antud päeva ja sellele eelnenud 28 päeva jooksul on sõidu- ja puhkeaegu käsitlevatest eeskirjadest nõuetekohaselt kinni peetud.

| (15) | Põhieeskirjad sõiduaja osas tuleb sätestada lihtsamalt ja selgemalt, et võimaldada tõhusat ja ühetaolist rakendamist digitaalse sõidumeeriku abil kooskõlas nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrusega (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta (5) ning käesoleva määrusega. Lisaks sellele peaksid liikmesriikide rakendusasutused püüdma saavutada alalises komitees üksmeelt käesoleva määruse rakendamise osas. |
| --- | --- |

(15)

Põhieeskirjad sõiduaja osas tuleb sätestada lihtsamalt ja selgemalt, et võimaldada tõhusat ja ühetaolist rakendamist digitaalse sõidumeeriku abil kooskõlas nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrusega (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta (5) ning käesoleva määrusega. Lisaks sellele peaksid liikmesriikide rakendusasutused püüdma saavutada alalises komitees üksmeelt käesoleva määruse rakendamise osas.

| (16) | Määruse (EMÜ) nr 3820/85 sätted lubasid valida ööpäevaseid sõidu- ja vaheaegu nii, et sõidukijuhid said ilma sõitu täielikult katkestamata sõita liiga kaua, tuues sellega kaasa liiklusohutuse olukorra ja juhtide töötingimuste halvenemise. Seetõttu tuleks tagada selline vaheaegade jaotus, mis ei võimaldaks kuritarvitusi. |
| --- | --- |

(16)

Määruse (EMÜ) nr 3820/85 sätted lubasid valida ööpäevaseid sõidu- ja vaheaegu nii, et sõidukijuhid said ilma sõitu täielikult katkestamata sõita liiga kaua, tuues sellega kaasa liiklusohutuse olukorra ja juhtide töötingimuste halvenemise. Seetõttu tuleks tagada selline vaheaegade jaotus, mis ei võimaldaks kuritarvitusi.

| (17) | Käesoleva määruse eesmärgiks on parandada määruse kohaldamisalasse kuuluvate töötajate sotsiaalseid tingimusi ning üldist liiklusohutust. Seda eesmärki teenivad esmajoones sätted maksimaalse ööpäevase, nädalase ja kahenädalase sõiduaja kehtestamise kohta, säte, mis kohustab sõidukijuhte kasutama regulaarset iganädalast puhkeaega vähemalt korra kahe järjestikuse nädala jooksul, ning sätted, mille kohaselt ööpäevane puhkeaeg ei tohi mingil juhul olla lühem üheksatunnisest katkematust puhkeajast. Kuna nimetatud sätetega on tagatud kohane puhkeaeg, ei ole vähendatud ööpäevaste puhkeaegade hüvitussüsteem enam vajalik, arvestades sätete praktilise rakendamisega seotud viimaste aastate kogemusi. |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva määruse eesmärgiks on parandada määruse kohaldamisalasse kuuluvate töötajate sotsiaalseid tingimusi ning üldist liiklusohutust. Seda eesmärki teenivad esmajoones sätted maksimaalse ööpäevase, nädalase ja kahenädalase sõiduaja kehtestamise kohta, säte, mis kohustab sõidukijuhte kasutama regulaarset iganädalast puhkeaega vähemalt korra kahe järjestikuse nädala jooksul, ning sätted, mille kohaselt ööpäevane puhkeaeg ei tohi mingil juhul olla lühem üheksatunnisest katkematust puhkeajast. Kuna nimetatud sätetega on tagatud kohane puhkeaeg, ei ole vähendatud ööpäevaste puhkeaegade hüvitussüsteem enam vajalik, arvestades sätete praktilise rakendamisega seotud viimaste aastate kogemusi.

| (18) | Paljud autoveod ühenduse piires sisaldavad teekonnalõike, mis tuleb läbida parvlaeva või rongiga. Taoliste vedude puhul tuleb seetõttu kehtestada selged ja asjakohased eeskirjad ööpäevaste puhkeaegade ja vaheaegade osas. |
| --- | --- |

(18)

Paljud autoveod ühenduse piires sisaldavad teekonnalõike, mis tuleb läbida parvlaeva või rongiga. Taoliste vedude puhul tuleb seetõttu kehtestada selged ja asjakohased eeskirjad ööpäevaste puhkeaegade ja vaheaegade osas.

| (19) | Piiriülese kauba- või reisijateveo kasvu silmas pidades on liiklusohutuse ning teedel ja ettevõtjate valdustes korraldatavate kontrollide tõhusama rakendamise huvides, et kontrollitakse ka teistes liikmesriikides või kolmandates riikides teostatud vedude sõiduaegu, puhkeaegu ja vaheaegu ning tuvastatakse, kas asjakohastest eeskirjadest peeti täies ulatuses ja nõuetekohaselt kinni. |
| --- | --- |

(19)

Piiriülese kauba- või reisijateveo kasvu silmas pidades on liiklusohutuse ning teedel ja ettevõtjate valdustes korraldatavate kontrollide tõhusama rakendamise huvides, et kontrollitakse ka teistes liikmesriikides või kolmandates riikides teostatud vedude sõiduaegu, puhkeaegu ja vaheaegu ning tuvastatakse, kas asjakohastest eeskirjadest peeti täies ulatuses ja nõuetekohaselt kinni.

| (20) | Veoettevõtjate vastutust tuleb kohaldada vähemalt nende veoettevõtjate suhtes, kes on juriidilised või füüsilised isikud, välistamata siiski menetlusi füüsiliste isikute suhtes, kes on käesolevat määrust rikkuvate kuritegude puhul täideviijad, kihutajad või kaasaaitajad. |
| --- | --- |

(20)

Veoettevõtjate vastutust tuleb kohaldada vähemalt nende veoettevõtjate suhtes, kes on juriidilised või füüsilised isikud, välistamata siiski menetlusi füüsiliste isikute suhtes, kes on käesolevat määrust rikkuvate kuritegude puhul täideviijad, kihutajad või kaasaaitajad.

| (21) | Sõidukijuhid, kes töötavad mitme veoettevõtja juures, peaksid iga ettevõtjat asjakohaselt teavitama, et võimaldada neil täita käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

(21)

Sõidukijuhid, kes töötavad mitme veoettevõtja juures, peaksid iga ettevõtjat asjakohaselt teavitama, et võimaldada neil täita käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi.

| (22) | Sotsiaalse progressi edendamiseks ja liiklusohutuse parandamiseks peab iga liikmesriik säilitama õiguse teatud otstarbekohaste meetmete
  võtmiseks. |
| --- | --- |

(22)

Sotsiaalse progressi edendamiseks ja liiklusohutuse parandamiseks peab iga liikmesriik säilitama õiguse teatud otstarbekohaste meetmete
  võtmiseks.

| (23) | Liikmesriigid
  peaksid kehtestama eeskirjad sõidukite osas, mida kasutatakse regulaarseks reisijateveoks, kui läbitav teekond ei ole pikem kui 50 kilomeetrit. Need eeskirjad peaksid pakkuma piisavat kaitset lubatud sõiduaegade ning kohustuslike vaheaegade ja puhkeaegade kujul. |
| --- | --- |

(23)

Liikmesriigid
  peaksid kehtestama eeskirjad sõidukite osas, mida kasutatakse regulaarseks reisijateveoks, kui läbitav teekond ei ole pikem kui 50 kilomeetrit. Need eeskirjad peaksid pakkuma piisavat kaitset lubatud sõiduaegade ning kohustuslike vaheaegade ja puhkeaegade kujul.

| (24) | Määruse tõhusa rakendamise huvides on soovitav, et kõiki riigisiseseid ja piiriüleseid reisijateveoteenuseid kontrollitakse standardse sõidumeerikuga. |
| --- | --- |

(24)

Määruse tõhusa rakendamise huvides on soovitav, et kõiki riigisiseseid ja piiriüleseid reisijateveoteenuseid kontrollitakse standardse sõidumeerikuga.

| (25) | Liikmesriigid peavad kehtestama karistused, mida tuleb käesoleva määruse rikkumisel kohaldada, ja tagama nende jõustamise. Need karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed, hoiatavad ja mittediskrimineerivad. Liikmesriikide käsutuses olevate võimalike meetmete paketti tuleks lisada võimalus raske rikkumise korral sõiduki kasutamist takistada. Käesolevas määruses sisalduvad sätted karistuste või menetluste kohta ei tohiks mõjutada tõendamiskohustust käsitlevaid siseriiklikke eeskirju. |
| --- | --- |

(25)

Liikmesriigid peavad kehtestama karistused, mida tuleb käesoleva määruse rikkumisel kohaldada, ja tagama nende jõustamise. Need karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed, hoiatavad ja mittediskrimineerivad. Liikmesriikide käsutuses olevate võimalike meetmete paketti tuleks lisada võimalus raske rikkumise korral sõiduki kasutamist takistada. Käesolevas määruses sisalduvad sätted karistuste või menetluste kohta ei tohiks mõjutada tõendamiskohustust käsitlevaid siseriiklikke eeskirju.

| (26) | Selge ja tõhusa rakendamise huvides on soovitav tagada nende sätete ühetaolisus, mis käsitlevad veoettevõtjate ja sõidukijuhtide vastutust käesoleva määruse rikkumise eest. Selline vastutus võib vastavalt liikmesriigile kaasa tuua kriminaal- või halduskaristuse või tsiviilvastutuse. |
| --- | --- |

(26)

Selge ja tõhusa rakendamise huvides on soovitav tagada nende sätete ühetaolisus, mis käsitlevad veoettevõtjate ja sõidukijuhtide vastutust käesoleva määruse rikkumise eest. Selline vastutus võib vastavalt liikmesriigile kaasa tuua kriminaal- või halduskaristuse või tsiviilvastutuse.

| (27) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt selgeid ühiste sõidu- ja puhkeaegu käsitlevate eeskirjade kehtestamist, ei ole võimalik liikmesriikide tasandil piisaval määral saavutada, mistõttu see on tulenevalt kooskõlastatud tegevuse vajadusest paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(27)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt selgeid ühiste sõidu- ja puhkeaegu käsitlevate eeskirjade kehtestamist, ei ole võimalik liikmesriikide tasandil piisaval määral saavutada, mistõttu see on tulenevalt kooskõlastatud tegevuse vajadusest paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks.

| (28) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (6). |
| --- | --- |

(28)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (6).

| (29) | Kuna juhi miinimumvanust puudutavad sätted on nüüdsest sätestatud direktiivis 2003/59/EÜ (7) ja need tuleb üle võtta aastaks 2009, peab antud määrus sisaldama üksnes üleminekusätteid juhi miinimumvanuse kohta. |
| --- | --- |

(29)

Kuna juhi miinimumvanust puudutavad sätted on nüüdsest sätestatud direktiivis 2003/59/EÜ (7) ja need tuleb üle võtta aastaks 2009, peab antud määrus sisaldama üksnes üleminekusätteid juhi miinimumvanuse kohta.

| (30) | Määrust (EMÜ) nr 3821/85 tuleks muuta, et väljendada veoettevõtjate ja juhtide eriomaseid kohustusi selgemalt ning edendada õiguskindlust ja maksimaalsete sõidu- ja puhkeaegade piirmäärade jõustamist teedel korraldatavate kontrollide ajal. |
| --- | --- |

(30)

Määrust (EMÜ) nr 3821/85 tuleks muuta, et väljendada veoettevõtjate ja juhtide eriomaseid kohustusi selgemalt ning edendada õiguskindlust ja maksimaalsete sõidu- ja puhkeaegade piirmäärade jõustamist teedel korraldatavate kontrollide ajal.

| (31) | Ühtlasi tuleks muuta määrust (EMÜ) nr 3821/85, et tagada õiguskindlus digitaalsete sõidumeerikute kasutuselevõtu ja juhikaartide kättesaadavuse uute tähtpäevade osas. |
| --- | --- |

(31)

Ühtlasi tuleks muuta määrust (EMÜ) nr 3821/85, et tagada õiguskindlus digitaalsete sõidumeerikute kasutuselevõtu ja juhikaartide kättesaadavuse uute tähtpäevade osas.

| (32) | Määruse (EÜ) nr 2135/98 alusel kasutusele võetavad sõidumeerikud, mis võimaldavad salvestada juhi tööd elektrooniliselt tema juhikaardile 28-päevase ajavahemiku jooksul ja salvestada sõiduki tööd 365-päevase ajavahemiku jooksul, võimaldab tulevikus teostada teedel kiiremat ja põhjalikumat kontrolli. |
| --- | --- |

(32)

Määruse (EÜ) nr 2135/98 alusel kasutusele võetavad sõidumeerikud, mis võimaldavad salvestada juhi tööd elektrooniliselt tema juhikaardile 28-päevase ajavahemiku jooksul ja salvestada sõiduki tööd 365-päevase ajavahemiku jooksul, võimaldab tulevikus teostada teedel kiiremat ja põhjalikumat kontrolli.

| (33) | Kogemused näitavad, et käesoleva direktiivi sätetest ja eriti kahenädalase ajavahemiku jooksul ette nähtud maksimaalsest sõiduajast kinnipidamine on võimalik kindlustada ainult siis, kui teedel toimuvate kontrollidega teostatakse sobivat ja tõhusat järelevalvet teostatakse kogu ajavahemiku jooksul ja mitte ainult direktiivis 88/599/EMÜ (8) koostoimes määrusega (EMÜ) nr 3821/85 sätestatud maksimaalselt kaheksapäevase ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(33)

Kogemused näitavad, et käesoleva direktiivi sätetest ja eriti kahenädalase ajavahemiku jooksul ette nähtud maksimaalsest sõiduajast kinnipidamine on võimalik kindlustada ainult siis, kui teedel toimuvate kontrollidega teostatakse sobivat ja tõhusat järelevalvet teostatakse kogu ajavahemiku jooksul ja mitte ainult direktiivis 88/599/EMÜ (8) koostoimes määrusega (EMÜ) nr 3821/85 sätestatud maksimaalselt kaheksapäevase ajavahemiku jooksul.

| (34) | Direktiiv 88/599/EMÜ näeb teedel toimuvate kontrollide jaoks ette üksnes ööpäevase sõiduaja, ööpäevase puhkeaja ja vaheaegade kontrollimise. Digitaalse sõidumeeriku kasutuselevõtmisel salvestatakse juhi ja sõiduki andmed elektrooniliselt ning andmeid on võimalik elektrooniliselt koha peal analüüsida. See peaks võimaldama kontrollida lihtsalt ka iganädalasi puhkeaegu ning korvavat puhkeaega lühendatud ööpäevase või iganädalase puhkeaja eest. Teedel toimuva kontrolli puhul tuleks kontrollida ka maksimaalset iganädalast 60-tunnist tööaega vastavalt direktiivile 2002/15/EÜ. Selleks võivad juhid kanda kaasas tööandja poolt väljastatud tõendit, nagu nad teevad juba täna iganädalase puhkeaja tõendamisel, niikaua kui andmete käsitsi sisestamine digitaalsesse sõidumeerikusse ei ole kohustuslik. Keskmise iganädalase 48-tunnise tööaja kontrollimine peaks toimuma võrdlusajavahemiku põhjal ka edaspidi ettevõtete territooriumil läbiviidavate kontrollide käigus. |
| --- | --- |

(34)

Direktiiv 88/599/EMÜ näeb teedel toimuvate kontrollide jaoks ette üksnes ööpäevase sõiduaja, ööpäevase puhkeaja ja vaheaegade kontrollimise. Digitaalse sõidumeeriku kasutuselevõtmisel salvestatakse juhi ja sõiduki andmed elektrooniliselt ning andmeid on võimalik elektrooniliselt koha peal analüüsida. See peaks võimaldama kontrollida lihtsalt ka iganädalasi puhkeaegu ning korvavat puhkeaega lühendatud ööpäevase või iganädalase puhkeaja eest. Teedel toimuva kontrolli puhul tuleks kontrollida ka maksimaalset iganädalast 60-tunnist tööaega vastavalt direktiivile 2002/15/EÜ. Selleks võivad juhid kanda kaasas tööandja poolt väljastatud tõendit, nagu nad teevad juba täna iganädalase puhkeaja tõendamisel, niikaua kui andmete käsitsi sisestamine digitaalsesse sõidumeerikusse ei ole kohustuslik. Keskmise iganädalase 48-tunnise tööaja kontrollimine peaks toimuma võrdlusajavahemiku põhjal ka edaspidi ettevõtete territooriumil läbiviidavate kontrollide käigus.

| (35) | Direktiivi 88/599/EMÜ artikli 2 lõike 2 kohaselt nähakse ette igal aastal vähemalt 1% tööpäevade kontrollimine, millest tuleb vähemalt 15% kontrollida teedel ja vähemalt 25% ettevõtete territooriumil. Arvukate õigusrikkumiste tõttu on vajalik kontrollitavate päevade määra järkjärguline suurendamine vähemalt 2%-ni alates 1. jaanuarist 2007, 3%-ni alates 1. jaanuarist 2009 ja 4%-ni alates 1. jaanuarist 2011. Vähemalt 30% kontrollitavate tööpäevade üldarvust tuleks kontrollida teedel ja vähemalt 50% ettevõtete territooriumil, kuna sellised kontrollid on ainsaks vahendiks, et kindlustada kinnipidamine juhtide üldisest tööskeemist. Lisaks tuleb direktiivi 88/599/EMÜ muuta selliselt, et kontrolle teostatakse ka kooskõlas direktiiviga 2002/15/EÜ. |
| --- | --- |

(35)

Direktiivi 88/599/EMÜ artikli 2 lõike 2 kohaselt nähakse ette igal aastal vähemalt 1% tööpäevade kontrollimine, millest tuleb vähemalt 15% kontrollida teedel ja vähemalt 25% ettevõtete territooriumil. Arvukate õigusrikkumiste tõttu on vajalik kontrollitavate päevade määra järkjärguline suurendamine vähemalt 2%-ni alates 1. jaanuarist 2007, 3%-ni alates 1. jaanuarist 2009 ja 4%-ni alates 1. jaanuarist 2011. Vähemalt 30% kontrollitavate tööpäevade üldarvust tuleks kontrollida teedel ja vähemalt 50% ettevõtete territooriumil, kuna sellised kontrollid on ainsaks vahendiks, et kindlustada kinnipidamine juhtide üldisest tööskeemist. Lisaks tuleb direktiivi 88/599/EMÜ muuta selliselt, et kontrolle teostatakse ka kooskõlas direktiiviga 2002/15/EÜ.

| (36) | Digitaalset sõidumeerikut puudutavate õigusnormide kohaldamine peaks toimuma kooskõlas käesoleva määrusega, et muuta autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide järelevalve ja jõustamine optimaalselt tõhusaks. |
| --- | --- |

(36)

Digitaalset sõidumeerikut puudutavate õigusnormide kohaldamine peaks toimuma kooskõlas käesoleva määrusega, et muuta autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide järelevalve ja jõustamine optimaalselt tõhusaks.

| (37) | Selguse ja otstarbekohasuse huvides tuleks määrus (EMÜ) nr 3820/85 kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva määrusega, |
| --- | --- |

(37)

Selguse ja otstarbekohasuse huvides tuleks määrus (EMÜ) nr 3820/85 kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva määrusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

Sissejuhatavad sätted

Artikkel 1

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad kauba- ja reisijateveoga hõivatud sõidukijuhtide sõiduaegade, vaheaegade ja puhkeaegade kohta, et ühtlustada konkurentsitingimusi sisetranspordi liikide, eriti autoveosektori osas ning parandada töötingimusi ja liiklusohutust. Lisaks sellele on käesoleva määruse eesmärgiks aidata kaasa järelevalve ja haldussunni praktika parandamisele liikmesriikides, samuti töökorralduse parandamisele autoveosektoris.

Artikkel 2

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse autoveo korral, mille puhul on tegemist:

| a) | kaubaveoks kasutatavate sõidukitega, mille lubatud täismass koos haagise või poolhaagisega ületab 3,5 tonni, või |
| --- | --- |

a)

kaubaveoks kasutatavate sõidukitega, mille lubatud täismass koos haagise või poolhaagisega ületab 3,5 tonni, või

| b) | reisijateveoks kasutatavate sõidukitega, mis on ehitatud või alaliselt ümberekohandatud rohkem kui üheksa inimese veoks, juht kaasa arvatud, ning on selleks otstarbeks ette nähtud. |
| --- | --- |

b)

reisijateveoks kasutatavate sõidukitega, mis on ehitatud või alaliselt ümberekohandatud rohkem kui üheksa inimese veoks, juht kaasa arvatud, ning on selleks otstarbeks ette nähtud.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse sõltumata sõiduki registreerimisriigist autovedude suhtes, mida teostatakse:

| a) | ainult ühenduse piires; |
| --- | --- |

a)

ainult ühenduse piires;

| b) | ühenduse, Šveitsi ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriikide vahel. |
| --- | --- |

b)

ühenduse, Šveitsi ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriikide vahel.

3.
     
  Käesolevat määrust kohaldatakse autoveo korral ühenduse piires kogu teekonna osas AETRi osalisriigiks mitteolevas kolmandas riigis registreeritud sõidukitega.

4.   AETRi sätteid kohaldatakse käesoleva määruse asemel piiriüleste autovedude suhtes, mida teostatakse osaliselt väljaspool lõikes 2 nimetatud piirkondi sõidukite suhtes, mis on registreeritud ühenduses või AETRi osalisriikides kogu teekonna
  osas.

Artikkel 3

Käesolevat määrust ei kohaldata vedude korral, mille puhul on tegemist:

| a) | sõidukitega, mida kasutatakse regulaarseks reisijateveoks, kui liini pikkus ei ületa 50 km; |
| --- | --- |

a)

sõidukitega, mida kasutatakse regulaarseks reisijateveoks, kui liini pikkus ei ületa 50 km;

| b) | sõidukitega, mille suurim lubatud kiirus ei
  ületa 40 km/h; |
| --- | --- |

b)

sõidukitega, mille suurim lubatud kiirus ei
  ületa 40 km/h;

| c) | traktoritega, mille suurim lubatud kiirus ei ületa 40 km/h; |
| --- | --- |

c)

traktoritega, mille suurim lubatud kiirus ei ületa 40 km/h;

| d) | sõidukitega, mis kuuluvad relvajõududele, pääste- ja tuletõrjeteenistustele ning korrakaitseorganitele või on nende käsutuses ilma juhita, kui vedu leiab aset nimetatud teenistuste ametiülesannete täitmiseks ja sõidukite kasutus on nende kontrolli all; |
| --- | --- |

d)

sõidukitega, mis kuuluvad relvajõududele, pääste- ja tuletõrjeteenistustele ning korrakaitseorganitele või on nende käsutuses ilma juhita, kui vedu leiab aset nimetatud teenistuste ametiülesannete täitmiseks ja sõidukite kasutus on nende kontrolli all;

| e) | sõidukitega, mida kasutatakse eriolukordades
  humanitaarabi vedamiseks
  või päästeoperatsioonides; |
| --- | --- |

e)

sõidukitega, mida kasutatakse eriolukordades
  humanitaarabi vedamiseks
  või päästeoperatsioonides;

| f) | meditsiinilistel eesmärkidel kasutatavate erisõidukitega; |
| --- | --- |

f)

meditsiinilistel eesmärkidel kasutatavate erisõidukitega;

| g) | avariiliste sõidukite veoks kasutatavate eriotstarbeliste sõidukitega, mida kasutatakse 100 km raadiuses nende asukohast; |
| --- | --- |

g)

avariiliste sõidukite veoks kasutatavate eriotstarbeliste sõidukitega, mida kasutatakse 100 km raadiuses nende asukohast;

| h) | sõidukitega, mis läbivad tehnilise arendamise, remondi või hoolduse eesmärgil teekatsetusi, ning uute ja ümberehitatud sõidukitega, mis pole veel kasutusse võetud; |
| --- | --- |

h)

sõidukitega, mis läbivad tehnilise arendamise, remondi või hoolduse eesmärgil teekatsetusi, ning uute ja ümberehitatud sõidukitega, mis pole veel kasutusse võetud;

| i) | kaupade mitteäriliseks veoks kasutatavate sõidukite või sõidukite kombinatsioonidega, mille lubatud täismass ei ületa
  3,5 tonni
  ; |
| --- | --- |

i)

kaupade mitteäriliseks veoks kasutatavate sõidukite või sõidukite kombinatsioonidega, mille lubatud täismass ei ületa
  3,5 tonni
  ;

| j) | kaubanduslike sõidukitega, mis on selle liikmesriigi, kus neid kasutatakse, õigusaktide kohaselt ajaloolised, ning mida ei kasutata reisijate- või kaubaveoks; |
| --- | --- |

j)

kaubanduslike sõidukitega, mis on selle liikmesriigi, kus neid kasutatakse, õigusaktide kohaselt ajaloolised, ning mida ei kasutata reisijate- või kaubaveoks;

| k) | sõidukid, mida kasutatakse seoses kanalisatsiooniga, üleujutuste vastu kindlustamisega, vee-, gaasija elektriteenustega, maanteehoolduse ja -kontrolliga, jäätmete kogumise ja hävitamisega, telegraafija telefoniteenustega, raadio- ja teleleviga ning raadio- või telesaatjate või vastuvõtjate asukoha määramisega; |
| --- | --- |

k)

sõidukid, mida kasutatakse seoses kanalisatsiooniga, üleujutuste vastu kindlustamisega, vee-, gaasija elektriteenustega, maanteehoolduse ja -kontrolliga, jäätmete kogumise ja hävitamisega, telegraafija telefoniteenustega, raadio- ja teleleviga ning raadio- või telesaatjate või vastuvõtjate asukoha määramisega;

| l) | autorongiga, mille lubatud täismass ei ületa 3,5 tonni ja mida kasutatakse materjali, varustuse või masinate veoks, mida juht vajab oma kutsetöö teostamiseks, ning mida kasutatakse juhi ettevõtte suhtes vähem kui 100 kilomeetri raadiuses, tingimusel, et sõiduki juhtimine ei ole juhi põhikohustus. |
| --- | --- |

l)

autorongiga, mille lubatud täismass ei ületa 3,5 tonni ja mida kasutatakse materjali, varustuse või masinate veoks, mida juht vajab oma kutsetöö teostamiseks, ning mida kasutatakse juhi ettevõtte suhtes vähem kui 100 kilomeetri raadiuses, tingimusel, et sõiduki juhtimine ei ole juhi põhikohustus.

Artikkel 4

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | autovedu - reisijate- või kaubaveoks kasutatava mis tahes koormaga või koormata sõiduki teekond täielikult või osaliselt üldkasutataval maanteel; |
| --- | --- |

a)

autovedu - reisijate- või kaubaveoks kasutatava mis tahes koormaga või koormata sõiduki teekond täielikult või osaliselt üldkasutataval maanteel;

| b) | sõidukid - mootorsõidukid, traktorid, täishaagised või poolhaagised või nende mootorsõidukite kombinatsioonid, mis on määratletud järgmiselt:






  — | mootorsõiduk: teel mehaaniliselt iseliikuv sõiduk, mis ei ole alaliselt rööbastel liikuv sõiduk ja mida tavaliselt kasutatakse reisijate- või kaubaveoks; |
| --- | --- | --- |

b)

sõidukid - mootorsõidukid, traktorid, täishaagised või poolhaagised või nende mootorsõidukite kombinatsioonid, mis on määratletud järgmiselt:

—

mootorsõiduk: teel mehaaniliselt iseliikuv sõiduk, mis ei ole alaliselt rööbastel liikuv sõiduk ja mida tavaliselt kasutatakse reisijate- või kaubaveoks;

| — | traktor: teel mehaaniliselt iseliikuv sõiduk, mis ei ole alaliselt rööbastel liikuv sõiduk ja mis on spetsiaalselt kavandatud vedama, lükkama või liigutama täishaagiseid, poolhaagiseid, riistu või masinaid; |
| --- | --- |

—

traktor: teel mehaaniliselt iseliikuv sõiduk, mis ei ole alaliselt rööbastel liikuv sõiduk ja mis on spetsiaalselt kavandatud vedama, lükkama või liigutama täishaagiseid, poolhaagiseid, riistu või masinaid;

| — | täishaagis: sõiduk, mis on kavandatud mootorsõiduki või traktori külge haakimiseks; |
| --- | --- |

—

täishaagis: sõiduk, mis on kavandatud mootorsõiduki või traktori külge haakimiseks;

| — | poolhaagis: ilma esiteljeta järelveok, mis on haagitud selliselt, et oluline osa selle massist ja koorma massist toetuks traktorile või mootorsõidukile; |
| --- | --- |

—

poolhaagis: ilma esiteljeta järelveok, mis on haagitud selliselt, et oluline osa selle massist ja koorma massist toetuks traktorile või mootorsõidukile;

| c) | juht - isik, kes juhib sõidukit kas lühiajaliselt või kes sõidab kaasa
  sõiduki juhtimise eemsärgil; |
| --- | --- |

c)

juht - isik, kes juhib sõidukit kas lühiajaliselt või kes sõidab kaasa
  sõiduki juhtimise eemsärgil;

| d) | vaheaeg - mis tahes ajavahemik, mil juht ei juhi sõidukit ega tegele teiste töödega ning mida kasutatakse üksnes puhkuseks; |
| --- | --- |

d)

vaheaeg - mis tahes ajavahemik, mil juht ei juhi sõidukit ega tegele teiste töödega ning mida kasutatakse üksnes puhkuseks;

| e) | teised tööd - kõik direktiivi 2002/15/EÜ artikli 3 punktis a tööajana määratletud tegevused, välja arvatud sõiduki juhtimine, samuti mis tahes töö sama või mõne teise tööandja jaoks transpordisektoris või väljaspool seda; |
| --- | --- |

e)

teised tööd - kõik direktiivi 2002/15/EÜ artikli 3 punktis a tööajana määratletud tegevused, välja arvatud sõiduki juhtimine, samuti mis tahes töö sama või mõne teise tööandja jaoks transpordisektoris või väljaspool seda;

| f) | puhkus - mis tahes katkestamatu ajavahemik, mida juht võib vabalt kasutada; |
| --- | --- |

f)

puhkus - mis tahes katkestamatu ajavahemik, mida juht võib vabalt kasutada;

| g) | ööpäevane puhkeaeg - ööpäevane ajavahemik, mida juht võib vabalt kasutada ja mis hõlmab kas“regulaarset ööpäevast puhkeaega” või “lühendatud ööpäevast puhkeaega”:






  — | regulaarne ööpäevane puhkeaeg - vähemalt
  12tunnise
  kestusega katkematu puhkeaeg. Seda regulaarset ööpäevast puhkeaega võib aga jaotada ka kahte ossa, kusjuures esimene osa peab hõlmama vähemalt kolmetunnist katkematut ajavahemikku ja teine osa vähemalt üheksatunnist katkematut ajavahemikku; |
| --- | --- | --- |

g)

ööpäevane puhkeaeg - ööpäevane ajavahemik, mida juht võib vabalt kasutada ja mis hõlmab kas“regulaarset ööpäevast puhkeaega” või “lühendatud ööpäevast puhkeaega”:

—

regulaarne ööpäevane puhkeaeg - vähemalt
  12tunnise
  kestusega katkematu puhkeaeg. Seda regulaarset ööpäevast puhkeaega võib aga jaotada ka kahte ossa, kusjuures esimene osa peab hõlmama vähemalt kolmetunnist katkematut ajavahemikku ja teine osa vähemalt üheksatunnist katkematut ajavahemikku;

| — | lühendatud ööpäevane puhkeaeg - vähemalt 9tunnine, kuid lühem kui 12tunnine katkematu puhkeaeg; |
| --- | --- |

—

lühendatud ööpäevane puhkeaeg - vähemalt 9tunnine, kuid lühem kui 12tunnine katkematu puhkeaeg;

| h) | iganädalane puhkeaeg - katkematu puhkeaeg, mida juht võib vabalt kasutada ja mis hõlmab regulaarset iganädalast puhkeaega või lühendatud iganädalast puhkeaega:






  — | regulaarne iganädalane puhkeaeg - vähemalt 45tunnine katkematu puhkeaeg; |
| --- | --- | --- |

h)

iganädalane puhkeaeg - katkematu puhkeaeg, mida juht võib vabalt kasutada ja mis hõlmab regulaarset iganädalast puhkeaega või lühendatud iganädalast puhkeaega:

—

regulaarne iganädalane puhkeaeg - vähemalt 45tunnine katkematu puhkeaeg;

| — | lühendatud iganädalane puhkeaeg - katkematu puhkeaeg, mis on lühem kui 45 tundi, mida saab
  lühendada
  minimaalselt
  36
  järjestikuse tunnini
  , kui seda kasutatakse sõiduki tavalises paiknemiskohas või juhi elukohas, ja 24 järjestikuse tunnini, kui seda kasutatakse mujal. Kaugsõidujuhid võivad võtta korvava puhkuse kolmenädalase ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

—

lühendatud iganädalane puhkeaeg - katkematu puhkeaeg, mis on lühem kui 45 tundi, mida saab
  lühendada
  minimaalselt
  36
  järjestikuse tunnini
  , kui seda kasutatakse sõiduki tavalises paiknemiskohas või juhi elukohas, ja 24 järjestikuse tunnini, kui seda kasutatakse mujal. Kaugsõidujuhid võivad võtta korvava puhkuse kolmenädalase ajavahemiku jooksul;

| i) | nädal - ajavahemik alates 00.00 esmaspäeval ja lõpetades 24.00 pühapäeval; |
| --- | --- |

i)

nädal - ajavahemik alates 00.00 esmaspäeval ja lõpetades 24.00 pühapäeval;

| j) | sõiduaeg - tegevuse kestvus, mille vältel juht vastavalt sõidumeerikutele kontrollib sõidukit ja osaleb aktiivselt liikluses, samuti aeg, mida juht vajab sõiduks lähetuskohta või sõidukini, kui kohalesõit toimub sõidukiga, mida juht ise juhib, ja kui läbitud teekond on pikem kui 100 kilomeetrit; |
| --- | --- |

j)

sõiduaeg - tegevuse kestvus, mille vältel juht vastavalt sõidumeerikutele kontrollib sõidukit ja osaleb aktiivselt liikluses, samuti aeg, mida juht vajab sõiduks lähetuskohta või sõidukini, kui kohalesõit toimub sõidukiga, mida juht ise juhib, ja kui läbitud teekond on pikem kui 100 kilomeetrit;

| k) | ööpäevane sõiduaeg - ööpäevase puhkeaja lõpu ja sellele järgneva ööpäevase puhkeaja alguse või ööpäevase ja iganädalase puhkeaja vahele jääv summeeritud sõiduaeg; |
| --- | --- |

k)

ööpäevane sõiduaeg - ööpäevase puhkeaja lõpu ja sellele järgneva ööpäevase puhkeaja alguse või ööpäevase ja iganädalase puhkeaja vahele jääv summeeritud sõiduaeg;

| l) | iganädalane sõiduaeg - ühe nädala piiresse jääv summeeritud sõiduaeg; |
| --- | --- |

l)

iganädalane sõiduaeg - ühe nädala piiresse jääv summeeritud sõiduaeg;

| m) | lubatud täismass - täiskoormaga sõiduki maksimaalne ekspluatatsiooniks lubatud mass; |
| --- | --- |

m)

lubatud täismass - täiskoormaga sõiduki maksimaalne ekspluatatsiooniks lubatud mass;

| n) | regulaarne reisijatevedu - siseriiklik ja rahvusvaheline vedu vastavalt nõukogu 16. märtsi 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 684/92 bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo ühiseeskirjade kohta (9) artiklis 2 sätestatud mõistele; |
| --- | --- |

n)

regulaarne reisijatevedu - siseriiklik ja rahvusvaheline vedu vastavalt nõukogu 16. märtsi 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 684/92 bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo ühiseeskirjade kohta (9) artiklis 2 sätestatud mõistele;

| o) | mitme juhiga vedu - vedu, kus kahe järjestikuse ööpäevase puhkeaja vahele või ööpäevase ja iganädalase puhkeaja vahele jääva sõiduperioodi kestel juhib sõidukit vähemalt kaks juhti. Mitme juhiga veo korral on esimese
  ja viimase
  tunni jooksul teise juhi või teiste juhtide kohalolek vabatahtlik, ülejäänud ajal aga kohustuslik; |
| --- | --- |

o)

mitme juhiga vedu - vedu, kus kahe järjestikuse ööpäevase puhkeaja vahele või ööpäevase ja iganädalase puhkeaja vahele jääva sõiduperioodi kestel juhib sõidukit vähemalt kaks juhti. Mitme juhiga veo korral on esimese
  ja viimase
  tunni jooksul teise juhi või teiste juhtide kohalolek vabatahtlik, ülejäänud ajal aga kohustuslik;

| p) | veoettevõtja - iga füüsiline isik, iga juriidiline isik, iga tulunduslik või mittetulunduslik ühendus või isikute rühm, mis ei ole juriidiline isik, samuti iga iseseisva õigusvõimega ametiasutus või iseseisva õigusvõimega asutuse alluvuses olev ametiasutus, mis tegeleb autovedudega kas rendi või tasu eest või omal kulul; |
| --- | --- |

p)

veoettevõtja - iga füüsiline isik, iga juriidiline isik, iga tulunduslik või mittetulunduslik ühendus või isikute rühm, mis ei ole juriidiline isik, samuti iga iseseisva õigusvõimega ametiasutus või iseseisva õigusvõimega asutuse alluvuses olev ametiasutus, mis tegeleb autovedudega kas rendi või tasu eest või omal kulul;

| q) | sõiduperiood - summeeritud sõiduaeg alates ajahetkest, mil juht pärast puhkeaega või regulaarset vaheaega alustab sõiduki juhtimist, kuni ajahetkeni, mil juht alustab puhkeaega või regulaarset vaheaega. Sõiduperiood võib olla katkematu või katkestatud; |
| --- | --- |

q)

sõiduperiood - summeeritud sõiduaeg alates ajahetkest, mil juht pärast puhkeaega või regulaarset vaheaega alustab sõiduki juhtimist, kuni ajahetkeni, mil juht alustab puhkeaega või regulaarset vaheaega. Sõiduperiood võib olla katkematu või katkestatud;

| r) | regulaarne vaheaeg - vähemalt 15minutiline katkematu vaheaeg, mis moodustab vähemalt viis minutit regulaarse vaheaja alguse hetkeks kogunenud summeeritud sõiduaja iga poole tunni või alustatud poole tunni kohta. |
| --- | --- |

r)

regulaarne vaheaeg - vähemalt 15minutiline katkematu vaheaeg, mis moodustab vähemalt viis minutit regulaarse vaheaja alguse hetkeks kogunenud summeeritud sõiduaja iga poole tunni või alustatud poole tunni kohta.

II PEATÜKK

Sõiduki meeskond, sõiduajad, vaheajad ja puhkeajad

Artikkel 5

1.   Konduktori vanuse alampiir on 18 aastat.

2.   Kaasjuhi vanuse alampiir on 18 aastat. Liikmesriigid võivad siiski vähendada kaasjuhtide vanuse alampiiri 16 aastale järgmistel tingimustel:

| a) | autovedu teostatakse ühes liikmesriigis 50 km raadiuses sõiduki paiknemiskohast, kaasa arvatud kohalikud omavalitsused, mille keskused jäävad nimetatud raadiusse, |
| --- | --- |

a)

autovedu teostatakse ühes liikmesriigis 50 km raadiuses sõiduki paiknemiskohast, kaasa arvatud kohalikud omavalitsused, mille keskused jäävad nimetatud raadiusse,

| b) | vähendamine toimub kutseõppe huvides ja |
| --- | --- |

b)

vähendamine toimub kutseõppe huvides ja

| c) | ei minda vastuollu asjaomase liikmesriigi tööseadusandlusega. |
| --- | --- |

c)

ei minda vastuollu asjaomase liikmesriigi tööseadusandlusega.

Artikkel 6

1.   Ööpäevane sõiduaeg ei tohi ületada üheksat tundi.

Mitte rohkem kui kaks korda ühe nädala jooksul võib seda aega pikendada 10 tunnini.

2.   Iganädalane sõiduaeg ei tohi ületada 56 tundi ja viia direktiivis 2002/15/EÜ sätestatud iganädalase tööaja ülemmäära ületamiseni.

3.   Summeeritud sõiduaeg iga kahe nädala kohta ei tohi ületada 90 tundi.

4.   Ööpäevane ja iganädalane sõiduaeg hõlmavad kõiki sõiduaegu ühenduse või kolmanda riigi territooriumil.

5.   Juht peab artikli 4 lõikes e nimetatud ajad, samuti kõik sõiduajad sõidukis, mida kasutatakse ärilistel eesmärkidel väljaspool käesoleva määruse reguleerimisala, registreerima “teiste töödena”; lisaks sellele peab ta määruse (EMÜ) nr 3821/85 artikli 15 lõike 3 punkti c kohaselt registreerima pärast oma viimast ööpäevast või iganädalast puhkeaega veedetud “valmisolekuajad”. Need ajad tuleb kanda käsitsi salvestuslehele või väljatrükile või sisestada manuaalselt sõidumeerikusse.

Artikkel 7

Pärast nelja ja poole tunnist sõiduperioodi teeb juht vähemalt 45minutilise katkematu vaheaja, kui ta ei alusta vaheaega.

Antud vaheaega võib asendada vähemalt 15-minutiliste vaheaegadega, mis toimuvad ühtlaste ajavahemike järel kogu sõiduaja jooksul või vahetult pärast seda nii, et järgitakse lõiget 1, ja et pärast nelja- ja pooletunnist sõiduaega või vahetult pärast seda toimuks 45-minutiline vaheaeg.

Artikkel 8

1.   Juht peab kinni pidama ööpäevastest ja iganädalastest puhkeaegadest.

2.   24 tunni jooksul pärast eelmist ööpäevast või iganädalast puhkeaega peab juht alustama uut ööpäevast puhkeaega.

Kui ööpäevase puhkeaja 24tunnisesse ajavahemikku jääv osa moodustab vähemalt 9 tundi, kuid vähem kui
  12 tundi,
  loetakse kõnealune ööpäevane puhkeaeg vähendatud ööpäevaseks puhkeajaks.

3.   Ööpäevast puhkeaega võib pikendada nii, et tekib regulaarne iganädalane puhkeaeg või vähendatud iganädalane puhkeaeg.

4.   Juht tohib kahe iganädalase puhkeaja vahel võtta maksimaalselt kolm vähendatud ööpäevast puhkeaega.

5.   Erandina lõikest 2 peab juht mitme juhiga sõiduki puhul 30 tunni jooksul pärast ööpäevast või iganädalast puhkeaega võtma uue ööpäevase puhkeaja, mis peab olema vähemalt 9 tunni pikkune.

6.   Kahe mis tahes üksteisele järgneva nädala jooksul peab juht võtma vähemalt järgmised puhkeajad:

| — | kaks regulaarset iganädalast puhkeaega; või |
| --- | --- |

—

kaks regulaarset iganädalast puhkeaega; või

| — | üks regulaarne iganädalane puhkeaeg ja üks vähendatud iganädalane vähemalt 24tunnine puhkeaeg. Seejuures kompenseeritakse vähendatud puhkeaeg samaväärse puhkusega, mis tuleb võtta tervikuna enne kõnealusele nädalale järgneva kolmanda nädala lõppu. |
| --- | --- |

—

üks regulaarne iganädalane puhkeaeg ja üks vähendatud iganädalane vähemalt 24tunnine puhkeaeg. Seejuures kompenseeritakse vähendatud puhkeaeg samaväärse puhkusega, mis tuleb võtta tervikuna enne kõnealusele nädalale järgneva kolmanda nädala lõppu.

Iganädalane puhkeaeg peab algama hiljemalt eelmise iganädalase puhkeaja lõpule järgnenud kuue 24tunnise ajavahemiku lõppu.

7.
     
  Erinevalt ülalmainitust on reisijateteveo puhul lubatud alustada nädalast puhkeaega hiljemalt pärast eelmise regulaarse iganädalase puhkeaja lõpule järgnenud 12 24-tunnist ajavahemikku; sel juhul tuleb võtta kaks regulaarset iganädalast puhkeaega ja üks lühendatud iganädalane puhkeaeg koos. Summeeritud sõiduaeg nimetatud 12 24-tunnise perioodi jooksul ei tohi ületada 90 tundi.

8.   Iganädalaste puhkeaegade vähendamise eest saadud kompensatoorne puhkus tuleb võtta koos vähemalt üheksa tunni pikkuse puhkeajaga.

9.   Ööpäevaseid
  puhkeaegu, mida
  ei kasutata sõiduki tavalises paiknemiskohas, võib veeta sõidukis, kui see on varustatud magamisasemega iga juhi jaoks ega liigu.

10.   Iganädalase puhkeaja, mis algab ühel ja lõpeb teisel nädalal, võib lisada ükskõik kummale neist nädalatest, kuid mitte mõlemale nädalale.

Artikkel 9

1.   Erandina artiklist 8 tohib juht, kes saadab oma parvlaeva või rongiga veetavat sõidukit, regulaarset ööpäevast puhkeaega katkestada mitte rohkem kui kahel korral teiste töödega, mille kogukestus ei tohi ületada ühte tundi.

2.   Lõikes 1 nimetatud regulaarse ööpäevase puhkeaja jooksul peab juhil olema juurdepääs magamis- või lamamisasemele.

III PEATÜKK

Veoettevõtja vastutus

Artikkel 10

1.   Veoettevõtjatel on keelatud töölepingu alusel töötavatele või veoettevõtja käsutusse antud juhtidele makstava tasu, ka lisatasu ja preemiate kujul makstavate summade sidumine läbisõidetud vahemaa pikkusega ja/või edasitoimetatud kauba
  kogusega.

2.   Veoettevõtja korraldab lõikes 1 nimetatud juhtide töö nii, et juhid saavad kinni pidada nõukogu määrusest (EMÜ) nr 3821/85 ja käesoleva määruse II peatükist. Veoettevõtja peab juhti nõuetekohaselt juhendama ja regulaarselt kontrollima määruse (EMÜ) nr 3821/85 ja käesoleva määruse II peatüki täitmist.

3.   Veoettevõtja vastutab oma sõidukijuhtide
  poolt tema kasumi eesmärgil sooritatud
  rikkumiste eest ka juhul, kui rikkumine pandi toime mõne teise liikmesriigi või kolmanda riigi territooriumil.

Ilma et see piiraks liikmesriigi õigust võtta veoettevõtjat piiramatule vastutusele, võivad liikmesriigid selle vastutuse siduda lõigetes 1 ja 2 toodud sätete rikkumisega. Liikmesriigid võivad kaaluda kõiki tõendeid, mis võivad tõendada asjaolu, et veoettevõtjat ei saa toimepandud rikkumise eest põhjendatult vastutusele võtta.

4.   Ettevõtjad, kaubasaatjad, ekspedeerijad, reisikorraldajad, peatöövõtjad, alltöövõtjad ja juhtide vahendamise agentuurid tagavad, et lepinguliselt sätestatud ajakavad on kooskõlas käesoleva määruse sätetega.

5.
     
  Veoettevõtjad on kohustatud vastavalt direktiivi 2002/15/EÜ artikli 9 punktile b pidama juhtide tööaja üle arvestust. Sellel eesmärgil võtavad nad sobivaid meetmeid, et olla teavitatud tööaja summast ka mitme tööandja juures töötavate ja või ajutiselt ettevõtja käsutuses olevate juhtide puhul.

| 6. | a) | Veoettevõtja, kes kasutab käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvates sõidukites sõidumeerikut, mis vastab määruse (EMÜ) nr 3821/85 I B lisale tagab, et:






  i) | kõik andmed laetakse salvestusseadmelt ja juhikaardilt regulaarselt alla vastavalt liikmesriigi nõuetele ja et olulised andmed laetakse alla lühemate ajavahemike tagant, et tagada kõigi veoettevõtja poolt või veoettevõtja heaks teostatud tegevustega seotud andmete allalaadimine; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

a)

Veoettevõtja, kes kasutab käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvates sõidukites sõidumeerikut, mis vastab määruse (EMÜ) nr 3821/85 I B lisale tagab, et:

i)

kõik andmed laetakse salvestusseadmelt ja juhikaardilt regulaarselt alla vastavalt liikmesriigi nõuetele ja et olulised andmed laetakse alla lühemate ajavahemike tagant, et tagada kõigi veoettevõtja poolt või veoettevõtja heaks teostatud tegevustega seotud andmete allalaadimine;

| ii) | kõiki nii salvestusseadmelt kui ka juhikaardilt allalaetud andmeid talletatakse pärast salvestamist vähemalt 12 kuud ja muudetakse kontrollivale ametnikule selle nõudmisel veoettevõtja valdustes kas otseselt või kaudselt ligipääsetavaks; |
| --- | --- |

ii)

kõiki nii salvestusseadmelt kui ka juhikaardilt allalaetud andmeid talletatakse pärast salvestamist vähemalt 12 kuud ja muudetakse kontrollivale ametnikule selle nõudmisel veoettevõtja valdustes kas otseselt või kaudselt ligipääsetavaks;

b)

Käesoleva lõike tähenduses tõlgendatakse mõistet “allalaadimine”vastavalt määruse (EMÜ) nr 3821/85 I B lisa I peatüki punkti s määratlusele.

c)

Oluliste andmete allalaadimise maksimaalse ajavahemiku üle vastavalt punkti a alapunktile i saab komisjon otsustada kooskõlas artikli 24 lõikes 2 nimetatud menetlusega.

IV PEATÜKK

Erandid

Artikkel 11

Piiramata juba kehtivate kollektiivlepingute või teiste töösuhte poolte vaheliste kokkulepete kohaldamist, võib
  iga liikmesriik kohaldada täielikult tema territooriumil teostatavate autovedude suhtes kõrgemat vaheaegade ja puhkeaegade alammäära või madalamat sõiduaegade ülemmäära kui on sätestatud artiklites 6 kuni 9. Sellest olenemata kohaldatakse rahvusvahelisi vedusid teostavate juhtide suhtes käesoleva määruse sätteid.

Artikkel 12

Tingimusel et liiklusohutus pole seeläbi ohustatud, võib juht sobivasse peatuskohta jõudmisel kalduda käesoleva määruse artiklite 6 kuni 9 sätetest kõrvale ulatuses, mis tagab sõidukis asuvate isikute, sõiduki või selle lasti ohutuse. Juht peab kõrvalekaldumise laadi ja põhjuse hiljemalt sobivasse peatuskohta jõudmisel märkima käsitsi sõidumeeriku salvestuslehele või väljatrükile või oma töögraafikusse.

Artikkel 13

1.   Tingimusel et artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamist ei seata ohtu, võib iga liikmesriik oma territooriumil või kokkuleppel asjaomaste liikmesriikidega mõne teise liikmesriigi territooriumil lubada erandeid, mida kohaldatakse vedudele ühte või mitmesse järgmisesse kategooriasse kuuluvate sõidukitega:

| a) | eraõiguslike veoettevõtjatega mittekonkureerivate asutuste omanduses olevad või nende poolt ilma juhita rendile võetud kauba- või reisijateveoks kasutatavad sõidukid; |
| --- | --- |

a)

eraõiguslike veoettevõtjatega mittekonkureerivate asutuste omanduses olevad või nende poolt ilma juhita rendile võetud kauba- või reisijateveoks kasutatavad sõidukid;

| b) | sõidukid, mida põllumajandus-, aiandus-, metsandus- või kalandusettevõtjad kasutavad või võtavad ilma juhita rendile kaubaveoks oma äritegevuse raames ettevõtte asukohast kuni 100 kilomeetri raadiuses; |
| --- | --- |

b)

sõidukid, mida põllumajandus-, aiandus-, metsandus- või kalandusettevõtjad kasutavad või võtavad ilma juhita rendile kaubaveoks oma äritegevuse raames ettevõtte asukohast kuni 100 kilomeetri raadiuses;

| c) | põllu- ja metsamajanduslikud traktorid, mida kasutatakse põllu- või metsamajanduslikel töödel sõidukit omava, rentiva või liisiva ettevõtte asukohast 100 kilomeetri raadiuses; |
| --- | --- |

c)

põllu- ja metsamajanduslikud traktorid, mida kasutatakse põllu- või metsamajanduslikel töödel sõidukit omava, rentiva või liisiva ettevõtte asukohast 100 kilomeetri raadiuses;

| d) | sõidukid, mida
  universaalsete postiteenuste osutajad kasutavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta, direktiivi 97/67/EÜ (ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) (10) artikli 2 lõike 13 mõistes postisaadetiste kohaletoimetamiseks universaalse postiteenuse raames või selliste materjalide ja seadmete veoks, mida juht vajab seoses oma tööga. Neid sõidukeid tohib kasutada ettevõtte asukohast 50 kilomeetri raadiuses, tingimusel et sõiduki juhtimine ei ole juhi põhitegevus.
  Liikmesriigid võivad nimetatud erandid teha sõltuvaks individuaalsetest tingimustest; |
| --- | --- |

d)

sõidukid, mida
  universaalsete postiteenuste osutajad kasutavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta, direktiivi 97/67/EÜ (ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) (10) artikli 2 lõike 13 mõistes postisaadetiste kohaletoimetamiseks universaalse postiteenuse raames või selliste materjalide ja seadmete veoks, mida juht vajab seoses oma tööga. Neid sõidukeid tohib kasutada ettevõtte asukohast 50 kilomeetri raadiuses, tingimusel et sõiduki juhtimine ei ole juhi põhitegevus.
  Liikmesriigid võivad nimetatud erandid teha sõltuvaks individuaalsetest tingimustest;

| e) | sõidukid, mis on käigus ainult saartel, mille pindala ei ületa 2300 km2 ja mis ei ole riigi ülejäänud territooriumiga ühendatud mootorsõidukitele kasutamiseks avatud silla, koolme ega tunneli kaudu; |
| --- | --- |

e)

sõidukid, mis on käigus ainult saartel, mille pindala ei ületa 2300 km2 ja mis ei ole riigi ülejäänud territooriumiga ühendatud mootorsõidukitele kasutamiseks avatud silla, koolme ega tunneli kaudu;

| f) | ettevõtte asukohast 50 kilomeetri raadiuses kaubaveoks kasutatavad ning survegaasi, vedelgaasi või elektri jõul liikuvad sõidukid, mille lubatud täismass koos haagise või poolhaagisega ei ületa 7,5 tonni; |
| --- | --- |

f)

ettevõtte asukohast 50 kilomeetri raadiuses kaubaveoks kasutatavad ning survegaasi, vedelgaasi või elektri jõul liikuvad sõidukid, mille lubatud täismass koos haagise või poolhaagisega ei ületa 7,5 tonni;

| g) | sõidukid, mida kasutatakse sõidukoolitusel ja juhiloa või kutsetunnistuse saamiseks vajaliku sõidueksami sooritamiseks, tingimusel et selliseid sõidukeid ei kasutata kauba- või reisijateveoks
  ärieesmärkidel; |
| --- | --- |

g)

sõidukid, mida kasutatakse sõidukoolitusel ja juhiloa või kutsetunnistuse saamiseks vajaliku sõidueksami sooritamiseks, tingimusel et selliseid sõidukeid ei kasutata kauba- või reisijateveoks
  ärieesmärkidel;

| h) | 10- kuni
  17-kohalised sõidukid, mida kasutatakse ainult mitteäriliseks
  reisijateveoks; |
| --- | --- |

h)

10- kuni
  17-kohalised sõidukid, mida kasutatakse ainult mitteäriliseks
  reisijateveoks;

| i) | erivarustusega
  projektsõidukid mobiilsete projektide jaoks, mida kasutatakse statsionaarselt põhiliselt koolituseesmärkidel; |
| --- | --- |

i)

erivarustusega
  projektsõidukid mobiilsete projektide jaoks, mida kasutatakse statsionaarselt põhiliselt koolituseesmärkidel;

| j) | sõidukid, mida kasutatakse taludest piima kogumiseks ning taludesse piimamahutite tagastamiseks või loomasöödaks mõeldud piimatoodete kohaletoimetamiseks; |
| --- | --- |

j)

sõidukid, mida kasutatakse taludest piima kogumiseks ning taludesse piimamahutite tagastamiseks või loomasöödaks mõeldud piimatoodete kohaletoimetamiseks;

| k) | sõidukid, mis on spetsiaalselt kohandatud raha ja/väärtasjade vedamiseks; |
| --- | --- |

k)

sõidukid, mis on spetsiaalselt kohandatud raha ja/väärtasjade vedamiseks;

| l) | inimtoiduks mittemõeldud loomsete jäätmete või korjuste vedamiseks kasutatavad sõidukid; |
| --- | --- |

l)

inimtoiduks mittemõeldud loomsete jäätmete või korjuste vedamiseks kasutatavad sõidukid;

| m) | sõidukid, mida kasutatakse üksnes kaupade jaotuskeskustes, näiteks sadamates, ümberlaadimisrajatistes ja raudteeterminaalides asuvatel teedel; |
| --- | --- |

m)

sõidukid, mida kasutatakse üksnes kaupade jaotuskeskustes, näiteks sadamates, ümberlaadimisrajatistes ja raudteeterminaalides asuvatel teedel;

| n) | sõidukid, mida kasutatakse elusloomade veoks põllumajandusettevõtetest kohalikele turgudele ja vastupidi või turgudelt kohalikesse tapamajadesse. |
| --- | --- |

n)

sõidukid, mida kasutatakse elusloomade veoks põllumajandusettevõtetest kohalikele turgudele ja vastupidi või turgudelt kohalikesse tapamajadesse.

2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni lõike 1 alusel tehtud eranditest ning komisjon teeb erandid teatavaks ülejäänud liikmesriikidele.

3.   Liikmesriik võib pärast komisjonilt loa saamist teha oma territooriumil käesoleva määruse kohaldamisel vähesel määral erandeid sõidukitele, mida kasutatakse eelnevalt kindlaksmääratud piirkondades, mille rahvastikutihedus on väiksem kui 5 inimest ruutkilomeetri kohta, tingimusel et sellised erandid ei ohusta oluliselt artiklis 1 sätestatud eesmärke ja tagatud on juhi asjakohane kaitse, järgmiste vedude osas:

| — | riigisisene regulaarne reisijatevedu, mille sõiduplaan on ametiasutuste poolt kinnitatud (sellisel juhul on lubatud üksnes vaheaegadega seotud erandid) ja; |
| --- | --- |

—

riigisisene regulaarne reisijatevedu, mille sõiduplaan on ametiasutuste poolt kinnitatud (sellisel juhul on lubatud üksnes vaheaegadega seotud erandid) ja;

| — | sellised riigisisesed autoveod, mille puhul veetakse kaupu enda arvel või rendi või tasu eest ja mis ei avalda mõju ühtsele turule ja on vajalikud teatud majandusharude säilitamiseks riigi territooriumil ja mille puhul käesolevas määruses sätestatud erandid näevad maksimaalse raadiusena ette 100 kilomeetrit. |
| --- | --- |

—

sellised riigisisesed autoveod, mille puhul veetakse kaupu enda arvel või rendi või tasu eest ja mis ei avalda mõju ühtsele turule ja on vajalikud teatud majandusharude säilitamiseks riigi territooriumil ja mille puhul käesolevas määruses sätestatud erandid näevad maksimaalse raadiusena ette 100 kilomeetrit.

Selle erandi alusel teostatav autovedu võib haarata sõitu piirkonda, mille rahvastikutihedus on 5 või enam inimest km kohta, vaid sõidu lõpetamiseks või alustamiseks. Taoline meede peab oma laadilt ja ulatuselt olema kohane.

Artikkel 14

1.   Liikmesriigid võivad pärast komisjonilt loa saamist teha artiklite 6 kuni 9 kohaldamisel erandeid eriolukordades toimuvate vedude osas, kui sellised erandid ei ohusta oluliselt artiklis 1 nimetatud eesmärke.

2.   Pakilistel juhtudel võivad liikmesriigid teha ajutisi, mitte üle 30 päeva kestvaid erandeid, millest teatatakse viivitamata komisjonile.

3.   Komisjon teavitab teisi liikmesriike kõigist eranditest, mis on tehtud vastavalt käesolevale artiklile.

Artikkel 15

Liikmesriigid tagavad, et artikli 3 punktis a nimetatud sõidukite juhtide suhtes kohaldatakse siseriiklikke eeskirju, mis pakuvad lubatud sõiduaegade ja ettenähtud vaheaegade ning kohustuslike puhkeaegade osas kohast kaitset.

V PEATÜKK

Järelevalvemenetlus ja karistused

Artikkel 16

1.
     
  Liikmesriikides läbiviidavate minimaalsete kontrollide arvuks sätestatakse vähemalt 2% töötatud päevadest alates 1. jaanuarist 2007, 3% alates 1. jaanuarist 2009 ja 4% alates 1. jaanuarist 2011. Viimane aste jõustub ainult siis, kui statistilistest andmetest nähtub, et keskmiselt on üle 90% kontrollitud sõidukitest varustatud digitaalse sõidumeerikuga.

2.   Kui sõiduk ei ole varustatud sõidumeerikuga vastavalt määrusele (EMÜ) nr 3821/85, kohaldatakse järgnevalt nimetatud veoteenuste osas käesoleva artikli lõike 3 ja 4 sätteid:

| a) | regulaarne siseriiklik reisijatevedu ja |
| --- | --- |

a)

regulaarne siseriiklik reisijatevedu ja

| b) | regulaarne rahvusvaheline reisijatevedu, mille marsruudi lõpp-punktid asuvad linnulennul mitte rohkem kui 50 kilomeetri kaugusel kahe liikmesriigi vahelisest piirist ja mille liini pikkus ei ületa 100 kilomeetrit. |
| --- | --- |

b)

regulaarne rahvusvaheline reisijatevedu, mille marsruudi lõpp-punktid asuvad linnulennul mitte rohkem kui 50 kilomeetri kaugusel kahe liikmesriigi vahelisest piirist ja mille liini pikkus ei ületa 100 kilomeetrit.

3.   Veoettevõtja töötab välja sõiduplaani ja töögraafiku, milles näidatakse iga juhi nimi, elukoht ja ajakava, milles määratakse eelnevalt kindlaks sõiduajad, muu töö, vaheajad ja juhi kättesaadavus.

Iga juht, kes on hõivatud lõikes 2 nimetatud reisijateveoga, kannab endaga kaasas väljavõtet töögraafikust ja sõiduplaani koopiat.

4.   Töögraafik

| a) | peab sisaldama kõiki lõikes 3 nimetatud üksikasju ajavahemiku kohta, mis hõlmab eelnenud 28 päeva; nimetatud üksikasju tuleb ajakohastada korrapäraste ajavahemike järel, mis ei ületa ühte kuud; |
| --- | --- |

a)

peab sisaldama kõiki lõikes 3 nimetatud üksikasju ajavahemiku kohta, mis hõlmab eelnenud 28 päeva; nimetatud üksikasju tuleb ajakohastada korrapäraste ajavahemike järel, mis ei ületa ühte kuud;

| b) | peab olema alla kirjutatud veoettevõtja juhi või teda esindama volitatud isiku poolt; |
| --- | --- |

b)

peab olema alla kirjutatud veoettevõtja juhi või teda esindama volitatud isiku poolt;

| c) | peab olema veoettevõtjas säilitatud ühe aasta jooksul alates graafikuga hõlmatud aja möödumisest. Veoettevõtja annab asjassepuutuvatele juhtidele, kes seda nõuavad, töögraafikust väljavõtte; ja |
| --- | --- |

c)

peab olema veoettevõtjas säilitatud ühe aasta jooksul alates graafikuga hõlmatud aja möödumisest. Veoettevõtja annab asjassepuutuvatele juhtidele, kes seda nõuavad, töögraafikust väljavõtte; ja

| d) | peab olema esitatud ja väljastatud volitatud kontrolliametnikule viimase vastavasisulisel nõudmisel. |
| --- | --- |

d)

peab olema esitatud ja väljastatud volitatud kontrolliametnikule viimase vastavasisulisel nõudmisel.

Artikkel 17

1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile komisjoni otsuses 93/173/EMÜ (11) ettenähtud standardvormi kasutades vajaliku teabe, võimaldamaks komisjonil iga kahe aasta järel koostada aruannet käesoleva määruse ja määruse (EMÜ) nr 3821/85 täitmisest ja arengusuundadest kõnealustes valdkondades.

2.   See teave peab komisjonini jõudma hiljemalt vaadeldava kaheaastase ajavahemiku lõppemise kuupäevale järgneval 30. septembril.

3.
     
  Antud raport peab näitama, millist kasu on saadud artiklites 3 ja 13 sätestatud eranditest. Vajadusel teeb komisjon ettepaneku nende sätete muutmiseks.

4.   Komisjon edastab aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule 13 kuu jooksul pärast aruandes vaadeldud kaheaastase ajavahemiku lõppu.

Artikkel 18

Liikmesriigid võtavad vastu meetmed, mis võivad olla vajalikud käesoleva määruse rakendamiseks.

Artikkel 19

1.   Liikmesriigid kehtestavad
  komisjoni ettepanekul
  käesoleva määruse ja määruse (EMÜ) nr 3821/85 sätete rikkumiste eest
  ühise karistuste rea, mis on jaotatud kategooriatesse vastavalt rikkumiste raskustele. Nimetatud rikkumiste eest näevad liikmesriigid ette karistused
  ja võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Nimetatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed, hoiatavad ja mittediskrimineerivad. Käesoleva määruse ja määruse (EMÜ) nr 3821/85 rikkumine ei või kaasa tuua mitut karistustust või menetlust. Liikmesriigid teavitavad komisjoni nimetatud meetmetest ja karistusireguleerivatest sätetest artikli 29 teises
  lõikes
  nimetatud kuupäevaks. Komisjon omakorda edastab teabe liikmesriikidele.

2.   Liikmesriik võimaldab asjaomastel ametiasutustel määrata karistus veoettevõtjale ja/või sõidukijuhile käesoleva määruse rikkumise eest, mis tuvastati liikmesriigi territooriumil, kui nimetatud rikkumise eest ei ole veel karistust määratud, seda ka juhul, kui rikkumine pandi toime mõne teise liikmesriigi või kolmanda riigi territooriumil.

Seejuures kehtivad järgmised erandid: kui tuvastatakse rikkumine,

| — | mida ei pandud toime asjaomase liikmesriigi territooriumil ja |
| --- | --- |

—

mida ei pandud toime asjaomase liikmesriigi territooriumil ja

| — | mille pani toime veoettevõtja, kelle asukoht on mõnes teises liikmesriigis või kolmandas riigis, või juht, kelle töökoht on mõnes teises liikmesriigis või kolmandas riigis, |
| --- | --- |

—

mille pani toime veoettevõtja, kelle asukoht on mõnes teises liikmesriigis või kolmandas riigis, või juht, kelle töökoht on mõnes teises liikmesriigis või kolmandas riigis,

võib asjaomane liikmesriik kuni 1. jaanuarini 2009 karistuse määramise asemel teavitada rikkumisest selle liikmesriigi või kolmanda riigi pädevat ametiasutust, kus asub vedaja asukoht või juhi töökoht.

3.   Kui liikmesriik algatab teatud rikkumise suhtes menetluse või määrab karistuse, peab ta esitama juhile piisavad kirjalikud tõendid.

4.   Liikmesriigid tagavad proportsionaalsete karistuste süsteemi, mis võib hõlmata ka rahalisi karistusi, olemasolu juhuks, kui vedaja või temaga seotud kaubasaatjad, ekspedeerijad, reisikorraldajad, peatöövõtjad, alltöövõtjad ja sõidukijuhtide vahendamise agentuurid rikuvad käesolevat määrust või määrust (EMÜ) nr 3821/85.

Artikkel 20

1.   Juht peab kõiki liikmesriigi poolt karistuste määramisel või menetluse algatamisel esitatud tõendeid säilitama seni, kuni käesoleva määruse sama rikkumine ei saa kaasa tuua teise menetluse algatamist või teise karistuse määramist vastavalt käesolevale määrusele.

2.   Juht peab lõikes 1 viidatud tõendid nõudmisel esitama.

3.   Juht, kes töötab mitme veoettevõtja juures või on mitme veoettevõtja käsutuses, edastab igale ettevõtjale II peatüki täitmiseks piisava teabe.

Artikkel 21

Liikmesriikide kehtestatud karistuste hulka kuulub, et
  asjaomane sõiduk
  jäetakse ajutiselt
  seisma kuni rikkumise põhjuse kõrvaldamiseni. Liikmesriigid võivad kohustada juhti kinni pidama ööpäevasest puhkeajast. Lisaks sellele võivad liikmesriigid tühistada või peatada ettevõtja tegevusloa või selle kehtivust piirata, kui ettevõtja asukoht on selles liikmesriigis, või ära võtta sõidukijuhi juhiloa või selle kehtivust peatada või piirata. Artikli 24 lõike 1 alusel moodustatud komitee töötab välja suunised käesoleva artikli ühtlustatud kohaldamiseks.

Artikkel 22

1.   Liikmesriigid abistavad üksteist käesoleva määruse kohaldamisel ja selle täitmise kontrollimisel.

2.   Liikmesriikide pädevad asutused edastavad üksteisele regulaarselt kogu olemasoleva teabe:

| a) | mitteresidentide poolt toime pandud II peatüki sätete rikkumiste ning nende eest kehtestatud karistuste kohta; |
| --- | --- |

a)

mitteresidentide poolt toime pandud II peatüki sätete rikkumiste ning nende eest kehtestatud karistuste kohta;

| b) | liikmesriigi poolt oma residentide suhtes kehtestatud karistuste kohta rikkumiste eest, mis on toime pandud mõnes teises liikmesriigis. |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi poolt oma residentide suhtes kehtestatud karistuste kohta rikkumiste eest, mis on toime pandud mõnes teises liikmesriigis.

3.   Liikmesriigid edastavad komisjonile regulaarselt olulise teabe käesoleva määruse siseriikliku tõlgendamise ja kohaldamise kohta; komisjon teeb nimetatud teabe elektroonilisel kujul kättesaadavaks teistele liikmesriikidele.

4.
     
  Komisjon toetab liikmesriikide vahelist dialoogi käesoleva määruse sätete siseriikliku tõlgendamise ja kohaldamise üle. Hiljemalt ... (12) esitab komisjon ettepaneku, mis sisaldab ühtseid tõlgendamis- ja kohaldamisnõudeid siseriiklikele kontrolliasutustele.

Artikkel 23

Ühendus alustab kolmandate riikidega läbirääkimisi, mis võivad osutuda vajalikuks käesoleva määruse rakendamise eesmärgil.

Artikkel 24

1.   Komisjoni abistab määruse (EMÜ) nr 3821/85 artikli 18 lõikes 1 nimetatud komitee.

2.   Sellele lõikele viitamisel kohaldatakse nõuandemenetlust vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklile 3, arvestades selle artikleid 7 ja 8.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 25

1.   Ühe liikmesriigi taotlusel või omal algatusel:

| a) | kontrollib komisjon juhtumeid, mil käesoleva määruse sätteid, eriti sõiduaegade, vaheaegade ja puhkeaegade osas, kohaldatakse ja jõustatakse erinevalt; |
| --- | --- |

a)

kontrollib komisjon juhtumeid, mil käesoleva määruse sätteid, eriti sõiduaegade, vaheaegade ja puhkeaegade osas, kohaldatakse ja jõustatakse erinevalt;

| b) | selgitab komisjon ühise lähenemisviisi tagamiseks käesoleva määruse sätteid; |
| --- | --- |

b)

selgitab komisjon ühise lähenemisviisi tagamiseks käesoleva määruse sätteid;

2.   Lõikes 1 viidatud juhtudel võtab komisjon artikli 24 lõikes 2 nimetatud menetluse kohaselt vastu otsuse soovitatud lähenemisviisi kohta. Komisjon edastab oma otsuse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja liikmesriikidele.

VI PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 26

Määrust (EMÜ) nr 3821/85, muudetakse järgmiselt:

| 1. | Artiklit 2 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 2
  Käesoleva määruse kohaldamisel kehtivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr .../2005 [teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise ning nõukogu määruste (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 muutmise kohta]
   (13) artiklis 4 esitatud mõisted. |
| --- | --- |

1.

Artiklit 2 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 2

Käesoleva määruse kohaldamisel kehtivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr .../2005 [teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise ning nõukogu määruste (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 muutmise kohta]
   (13) artiklis 4 esitatud mõisted.

| 2. | Artikli 3 lõikeid 1, 2 ja 3 muudetakse järgmiselt:
  “1.   Sõidumeerik paigaldatakse ja seda kasutatakse liikmesriigis registreeritud sõidukites, mida kasutatakse reisijate või kauba autoveol ja mis on registreeritud ühes liikmesriigis, välja arvatud määruse (EMÜ) nr .../2005 artiklis 3 ja artikli 16 lõikes 2 osutatud sõidukid; sõidukid, mille suhtes oli määruse (EMÜ) nr 3820/85 kohaldamisel antud erand, kuid mille suhtes erand määruse nr (EÜ) .../2005 kohaselt enam ei kehti, peavad nimetatud nõude täitma hiljemalt 31. detsembriks 2007.
  2.   Liikmesriigid võivad anda käesoleva määruse kohaldamisel erandi määruse (EÜ) nr .../2005 artikli 13 lõigetes 1 ja 3 osutatud sõidukite suhtes.
  3.   Pärast komisjonilt loa saamist võivad liikmesriigid anda käesoleva määruse kohaldamisel erandi määruse (EÜ) nr .../2005 artiklis 14 osutatud vedudel kasutatavate sõidukite suhtes.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 3 lõikeid 1, 2 ja 3 muudetakse järgmiselt:

“1.   Sõidumeerik paigaldatakse ja seda kasutatakse liikmesriigis registreeritud sõidukites, mida kasutatakse reisijate või kauba autoveol ja mis on registreeritud ühes liikmesriigis, välja arvatud määruse (EMÜ) nr .../2005 artiklis 3 ja artikli 16 lõikes 2 osutatud sõidukid; sõidukid, mille suhtes oli määruse (EMÜ) nr 3820/85 kohaldamisel antud erand, kuid mille suhtes erand määruse nr (EÜ) .../2005 kohaselt enam ei kehti, peavad nimetatud nõude täitma hiljemalt 31. detsembriks 2007.

2.   Liikmesriigid võivad anda käesoleva määruse kohaldamisel erandi määruse (EÜ) nr .../2005 artikli 13 lõigetes 1 ja 3 osutatud sõidukite suhtes.

3.   Pärast komisjonilt loa saamist võivad liikmesriigid anda käesoleva määruse kohaldamisel erandi määruse (EÜ) nr .../2005 artiklis 14 osutatud vedudel kasutatavate sõidukite suhtes.”

| 3) | Artikli 14 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Ettevõtja säilitab salvestuslehed ja väljatrükid - juhul, kui need artikli 15 lõike 1 kohaselt on olemas - kronoloogilises järjekorras ja loetaval kujul vähemalt aasta pärast nende kasutamist ja väljastab asjaomastele juhtidele nende taotluse korral koopiad. Lisaks sellele väljastab ettevõtja asjaomatele juhtidele nende nõudmisel juhikaartidelt allalaetud andmete koopiad ja koopiate väljatrükid. Salvestuslehed, väljatrükid ja allalaetud andmed esitatakse või antakse üle mis tahes volitatud kontrolliametniku nõudmisel.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 14 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Ettevõtja säilitab salvestuslehed ja väljatrükid - juhul, kui need artikli 15 lõike 1 kohaselt on olemas - kronoloogilises järjekorras ja loetaval kujul vähemalt aasta pärast nende kasutamist ja väljastab asjaomastele juhtidele nende taotluse korral koopiad. Lisaks sellele väljastab ettevõtja asjaomatele juhtidele nende nõudmisel juhikaartidelt allalaetud andmete koopiad ja koopiate väljatrükid. Salvestuslehed, väljatrükid ja allalaetud andmed esitatakse või antakse üle mis tahes volitatud kontrolliametniku nõudmisel.”

| 4. | Artikli 15 muudetakse järgmiselt:







  a) | Lõikele 1 lisatakse:
  “Kui juhikaart on kahjustatud, töötab häiretega või ei ole juhi valduses, peab juht:






  i) | oma teekonna alguses trükkima välja andmed tema poolt juhitud sõiduki kohta ja kandma väljatrükile:






  a) | andmed, mis võimaldavad juhi kindlakstegemist (nimi, juhikaardi või juhiloa number) ning oma allkirja; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

Artikli 15 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõikele 1 lisatakse:

“Kui juhikaart on kahjustatud, töötab häiretega või ei ole juhi valduses, peab juht:

i)

oma teekonna alguses trükkima välja andmed tema poolt juhitud sõiduki kohta ja kandma väljatrükile:

a)

andmed, mis võimaldavad juhi kindlakstegemist (nimi, juhikaardi või juhiloa number) ning oma allkirja;

| b) | lõike 3 teise taande punktides b, c ja d osutatud ajavahemikud. |
| --- | --- |

b)

lõike 3 teise taande punktides b, c ja d osutatud ajavahemikud.

| ii) | oma teekonna lõpul välja trükkima andmed sõidumeeriku poolt salvestatud ajavahemike kohta, märkima üles sõidumeeriku poolt mittesalvestatud ajavahemikud, mil ta väljatrüki koostamisest alates teostas teisi töid, oli valmisolekuseisundis või võttis puhkuse, ning kandma sellele dokumendile andmed, mis võimaldavad juhi kindlakstegemist (nimi, juhikaardi või juhiloa number), samuti oma allkirja.” |
| --- | --- |

ii)

oma teekonna lõpul välja trükkima andmed sõidumeeriku poolt salvestatud ajavahemike kohta, märkima üles sõidumeeriku poolt mittesalvestatud ajavahemikud, mil ta väljatrüki koostamisest alates teostas teisi töid, oli valmisolekuseisundis või võttis puhkuse, ning kandma sellele dokumendile andmed, mis võimaldavad juhi kindlakstegemist (nimi, juhikaardi või juhiloa number), samuti oma allkirja.”

| b) | Lõike 2 teine punkt asendatakse järgmisega:
  “Kui juht ei viibi sõidukis ja ei saa seetõttu sõidukisse paigaldatud seadet kasutada, tuleb lõike 3 teise taande punktides b, c ja d osutatud ajavahemikud,






  i) | kui sõiduk on varustatud sõidumeerikuga vastavalt I lisale, kanda salvestuslehele käsitsi, automaatse registreerimise või muude vahendite abil loetavalt ja salvestuslehte määrimata; või |
| --- | --- | --- |

b)

Lõike 2 teine punkt asendatakse järgmisega:

“Kui juht ei viibi sõidukis ja ei saa seetõttu sõidukisse paigaldatud seadet kasutada, tuleb lõike 3 teise taande punktides b, c ja d osutatud ajavahemikud,

i)

kui sõiduk on varustatud sõidumeerikuga vastavalt I lisale, kanda salvestuslehele käsitsi, automaatse registreerimise või muude vahendite abil loetavalt ja salvestuslehte määrimata; või

| ii) | kui sõiduk on varustatud sõidumeerikuga vastavalt I B lisale, kanda juhikaardile sõidumeeriku manuaalse sisestusseadme abil. |
| --- | --- |

ii)

kui sõiduk on varustatud sõidumeerikuga vastavalt I B lisale, kanda juhikaardile sõidumeeriku manuaalse sisestusseadme abil.

Kui I B lisa kohaselt sõidumeerikuga varustatud sõidukis viibib mitu juhti, siis tagavad juhid, et nende juhikaardid asetatakse sõidumeeriku õigesse avasse.”

| c) | Lõike 3 teise taande punktid b ja c asendatakse järgmistega:






  “b) | muud tööd - on mis tahes tegevus peale sõiduki juhtimise Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/15/EÜ (autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta) (14) artikli 3 punkti a tähenduses, samuti mis tahes töö sama või mõne teise tööandja jaoks kas transpordisektoris või väljaspool seda ning need tuleb registreerida märgi # all. |
| --- | --- | --- |

c)

Lõike 3 teise taande punktid b ja c asendatakse järgmistega:

“b)

muud tööd - on mis tahes tegevus peale sõiduki juhtimise Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/15/EÜ (autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta) (14) artikli 3 punkti a tähenduses, samuti mis tahes töö sama või mõne teise tööandja jaoks kas transpordisektoris või väljaspool seda ning need tuleb registreerida märgi # all.

| c) | valmisolekuaeg - nõukogu direktiivi 2002/15/EÜ artikli 3 punkti b tähenduses tuleb registreerida märgi # all. |
| --- | --- |

c)

valmisolekuaeg - nõukogu direktiivi 2002/15/EÜ artikli 3 punkti b tähenduses tuleb registreerida märgi # all.

| d) | Lõige 4 tunnistatakse kehtetuks; |
| --- | --- |

d)

Lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;

| e) | Lõige 7 asendatakse järgmisega:






  “7. | a) | Kui juht juhib sõidukit, mis on varustatud sõidumeerikuga I lisa kohaselt, peab ta suutma kontrolliametnikule selle nõudmisel igal ajal esitada:






  i) | jooksva nädala salvestuslehed ja juhi poolt eelnenud 15 päeval kasutatud salvestuslehed, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

e)

Lõige 7 asendatakse järgmisega:

“7.

a)

Kui juht juhib sõidukit, mis on varustatud sõidumeerikuga I lisa kohaselt, peab ta suutma kontrolliametnikule selle nõudmisel igal ajal esitada:

i)

jooksva nädala salvestuslehed ja juhi poolt eelnenud 15 päeval kasutatud salvestuslehed,

| ii) | juhikaardi selle olemasolul, ja |
| --- | --- |

ii)

juhikaardi selle olemasolul, ja

| iii) | kõik jooksva nädala ja eelnenud 15 päeva jooksul koostatud käsikirjalised kanded ja väljatrükid, mis on ette nähtud käesoleva määruse ja määrusega (EÜ) nr .../2005. |
| --- | --- |

iii)

kõik jooksva nädala ja eelnenud 15 päeva jooksul koostatud käsikirjalised kanded ja väljatrükid, mis on ette nähtud käesoleva määruse ja määrusega (EÜ) nr .../2005.

Pärast 1. jaanuari 2008 hõlmavad alapunktides i ja iii osutatud ajavahemikud siiski jooksvat päeva ja eelnenud 28 päeva.

| b) | Kui juht juhib sõidukit, mis on varustatud sõidumeerikuga I B lisa kohaselt, peab ta suutma kontrolliametnikule selle nõudmisel igal ajal esitada:






  i) | juhikaardi selle olemasolul; |
| --- | --- | --- |

b)

Kui juht juhib sõidukit, mis on varustatud sõidumeerikuga I B lisa kohaselt, peab ta suutma kontrolliametnikule selle nõudmisel igal ajal esitada:

i)

juhikaardi selle olemasolul;

| ii) | kõik jooksva nädala ja eelnenud 15 päeva jooksul koostatud käsikirjalised kanded ja väljatrükid, mis on ette nähtud käesoleva määruse ja määrusega (EÜ) nr .../2005, ja |
| --- | --- |

ii)

kõik jooksva nädala ja eelnenud 15 päeva jooksul koostatud käsikirjalised kanded ja väljatrükid, mis on ette nähtud käesoleva määruse ja määrusega (EÜ) nr .../2005, ja

| iii) | salvestuslehed punktis 1 osutatud ajavahemiku kohta, kui ta on selle ajavahemiku jooksul juhtinud sõidukit, mis on varustatud sõidumeerikuga vastavalt I lisale. |
| --- | --- |

iii)

salvestuslehed punktis 1 osutatud ajavahemiku kohta, kui ta on selle ajavahemiku jooksul juhtinud sõidukit, mis on varustatud sõidumeerikuga vastavalt I lisale.

Pärast 1. jaanuari 2008 hõlmab alapunktis ii osutatud ajavahemik siiski jooksvat päeva ja eelnenud 28 päeva.

| c) | Volitatud kontrolliametnik võib määruse (EÜ) nr .../2005 täitmist kontrollida, analüüsides salvestuslehti, kuvades ekraanile või trükkides välja sõidumeerikus või juhikaardil salvestatud andmeid või muul moel iga teist tõendussuutlikku dokumenti, mis tõendab mittevastavust mõne sättega, näiteks artikli 16 lõigete 3 ja 4 sätetega.” |
| --- | --- |

c)

Volitatud kontrolliametnik võib määruse (EÜ) nr .../2005 täitmist kontrollida, analüüsides salvestuslehti, kuvades ekraanile või trükkides välja sõidumeerikus või juhikaardil salvestatud andmeid või muul moel iga teist tõendussuutlikku dokumenti, mis tõendab mittevastavust mõne sättega, näiteks artikli 16 lõigete 3 ja 4 sätetega.”

Artikkel 27

Määrust (EÜ) nr 2135/98 muudetakse järgmiselt:

| 1. | Määruse (EÜ) nr 2135/98 artikli 2 lõige 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  “1. | a) | Kõikidele
  pärast
  5. augustit 2006 toodetud sõidukitele tuleb
  paigaldada sõidumeerik vastavalt määruse (EMÜ) nr 3821/85 I B lisa nõuetele.
  Pärast 5. augustit 2007 peavad kõik esmakordselt kasutuselevõetavad sõidukid olema vastavalt määruse (EMÜ) nr 3821/85 I B lisa nõuetele varustatud sõidumeerikutega.
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Määruse (EÜ) nr 2135/98 artikli 2 lõige 1 punkt a asendatakse järgmisega:

“1.

a)

Kõikidele
  pärast
  5. augustit 2006 toodetud sõidukitele tuleb
  paigaldada sõidumeerik vastavalt määruse (EMÜ) nr 3821/85 I B lisa nõuetele.
  Pärast 5. augustit 2007 peavad kõik esmakordselt kasutuselevõetavad sõidukid olema vastavalt määruse (EMÜ) nr 3821/85 I B lisa nõuetele varustatud sõidumeerikutega.
  ”

| 2. | Artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada oma suutelisus anda välja juhikaarte
  hiljemalt ... (15). |
| --- | --- |

2.

Artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada oma suutelisus anda välja juhikaarte
  hiljemalt ... (15).

Artikkel 28

Määrus (EMÜ) nr 3820/85 tunnistatakse kehtetuks.

Artikli 5 lõikeid 1, 2 ja 4 kohaldatakse kuni direktiivi 2003/59/EÜ artikli 15 lõikes 1 nimetatud tähtpäevadeni.

Artikkel 29

Käesolev määrus jõustub üks aasta pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, välja arvatud
  artikli 10 lõige 6, artikli 26 lõiked 3 ja 4 ning
  artikkel 27, mis jõustuvad avaldamisele järgneval kahekümnendal päeval.

Seda kohaldatakse alates ... (16).

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  EÜT C 221, 17.9.2002, lk 19.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2003. aasta seisukoht (ELT C 38 E, 12.2.2004, lk 152), nõukogu 9. detsembri 2004. aasta ühine seisukoht (ELT C 63 E, 15.3.2005, lk 11) ja Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2005. aasta seisukoht.

2

seisukoht

9. detsembri 2004. aasta

(ELT C 63 E, 15.3.2005, lk 11)

13. aprilli 2005. aasta

(3)  EÜT L 370, 31.12.1985, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/59/EÜ (ELT L 226, 10.9.2003, lk 4).

3

L

(4)  EÜT L 80, 23.3.2002, lk 35.

4

(5)  EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 432/2004 (ELT L 71, 10.3.2004, lk 3).

5

(6)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta direktiiv 2003/59/EÜ reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 226, 10.9.2003, lk 4). Muudetud nõukogu direktiiviga 2004/66/EÜ (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35).

7

(8)  Nõukogu 23. novembri 1988. aasta direktiiv nr 88/599/EMÜ teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist käsitleva määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja autovedudel kasutatavaid sõidumeerikuid käsitleva määruse (EMÜ) nr 3821/85 rakendamiseks (EÜT L 325, 29.11.1988, lk 55).

8

(9)  EÜT L 74, 20.3.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

9

(10)  
  EÜT L 15, 21.1.1998, lk 14. Viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

10

EÜT L 15, 21.1.1998, lk 14. Viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(11)  Komisjoni 22. veebruari 1993. aasta otsus 93/173/EMÜ, millega koostatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 (teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise kohta) artiklis 16 ettenähtud standardvorm (EÜT L 72, 25.3.1993, lk 33).

11

Komisjoni 22. veebruari 1993. aasta otsus 93/173/EMÜ, millega koostatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 (teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise kohta) artiklis 16 ettenähtud standardvorm (EÜT L 72, 25.3.1993, lk 33).

(12)  
  Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

12

Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

(13)  ELT L ...”

13

(14)  EÜT L 80, 23.3.2002, lk 35.”

14

(15)  Kaks kuud pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EÜ) nr .../2005 [teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise kohta ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98] jõustumist.”

15

(16)  Kolme kuu möödumisest pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeva.

16

P6_TA(2005)0123

Ökodisaini nõuded energiat tarbivatele toodetele ***II

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/42/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 96/57/EÜ ja 2000/55/EÜ (11414/1/2004 - C6-0246/2004 - 2003/0172(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (11414/1/2004 - C6-0246/2004) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (11414/1/2004 - C6-0246/2004) (1);

| — | võttes arvesse oma seisukohta esimesel lugemisel (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2003)0453) (3) küsimuses; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma seisukohta esimesel lugemisel (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2003)0453) (3) küsimuses;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 62; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0057/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0057/2005);

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 38 E, 15.2.2005, lk 45.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 20.4.2004, P5_TA(2004)0302.

(3)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC2-COD(2003)0172

Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud teisel lugemisel 13. aprillil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/42/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 96/57/EÜ ja 2000/55/EÜ

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist regioonide komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades, et:

| (1) | Liikmesriikide erinevad energiat tarbivate toodete ökodisainiga (keskkonnasäästliku kavandamisega) seotud õigusnormid ja haldusmeetmed võivad tekitada kaubandustõkkeid, moonutada ühenduses konkurentsi ja seega vahetult häirida siseturu toimimist. Siseriiklike õigusaktide ühtlustamine on ainuke vahend kaubandustõkete ja kõlvatu konkurentsi tekkimise vältimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriikide erinevad energiat tarbivate toodete ökodisainiga (keskkonnasäästliku kavandamisega) seotud õigusnormid ja haldusmeetmed võivad tekitada kaubandustõkkeid, moonutada ühenduses konkurentsi ja seega vahetult häirida siseturu toimimist. Siseriiklike õigusaktide ühtlustamine on ainuke vahend kaubandustõkete ja kõlvatu konkurentsi tekkimise vältimiseks.

| (2) | Energiat tarbivatele toodetele (edaspidi “ETT”) langeb suur osa looduslike ressursside ja energia tarbimisest ühenduses. Nendel toodetel on lisaks sellele suur hulk teisi olulisi keskkonnamõjusid. Enamike ühenduse turul olevate tooteliikide puhul võib sarnase funktsiooni ja võimsuse juures täheldada oluliselt erinevaid keskkonnamõjusid. Säästva arengu huvides tuleb pidevalt tegeleda nende toodete poolt üldiselt põhjustatud keskkonnamõjude vähendamisega, eelkõige selgitades välja kahjulike keskkonnamõjude peamised allikad ja vältides keskkonnasaaste ülekandmist, eeldusel et seda on võimalik saavutada ilma üleliigsete kulutusteta. |
| --- | --- |

(2)

Energiat tarbivatele toodetele (edaspidi “ETT”) langeb suur osa looduslike ressursside ja energia tarbimisest ühenduses. Nendel toodetel on lisaks sellele suur hulk teisi olulisi keskkonnamõjusid. Enamike ühenduse turul olevate tooteliikide puhul võib sarnase funktsiooni ja võimsuse juures täheldada oluliselt erinevaid keskkonnamõjusid. Säästva arengu huvides tuleb pidevalt tegeleda nende toodete poolt üldiselt põhjustatud keskkonnamõjude vähendamisega, eelkõige selgitades välja kahjulike keskkonnamõjude peamised allikad ja vältides keskkonnasaaste ülekandmist, eeldusel et seda on võimalik saavutada ilma üleliigsete kulutusteta.

| (3) | Keskkonnasäästlike toodete kavandamine on ühenduse integreeritud tootepoliitika strateegia oluline komponent. Ennetava vahendina pakub toodete keskkonnasäästlik kavandamine tootjatele, tarbijatele ja üldsusele uusi konkreetseid võimalusi toodete keskkonnakaitsemeetmete optimeerimiseks ja samaaegselt nende kasutuskvaliteedi säilitamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Keskkonnasäästlike toodete kavandamine on ühenduse integreeritud tootepoliitika strateegia oluline komponent. Ennetava vahendina pakub toodete keskkonnasäästlik kavandamine tootjatele, tarbijatele ja üldsusele uusi konkreetseid võimalusi toodete keskkonnakaitsemeetmete optimeerimiseks ja samaaegselt nende kasutuskvaliteedi säilitamiseks.

| (4) | Energiatõhususe parandamine - mille puhul üks käepärastest valikutest on elektrienergia efektiivsem lõpptarbimine - on oluliseks panuseks ühenduse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisega seonduvate eesmärkide saavutamiseks. Elektrienergia vajadus on energiakasutuse kõige kiiremini kasvav kategooria ja prognooside kohaselt kasvab see järgneva 20-30 aasta jooksul veelgi, kui nimetatud tendentsi piiramiseks ei rakendata poliitilisi meetmeid. Energiatarbimise oluline vähendamine on komisjoni poolt esitatud Euroopa kliimamuutuse programmi kohaselt võimalik. Kliimamuutus on üks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsusega nr 1600/2002/EÜ vastu võetud ühenduse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi (3) prioriteetidest. Energia kokkuhoid on kõige väiksemate kulutustega viis varustuskindluse suurendamiseks ja impordisõltuvuse vähendamiseks. Seepärast tuleb nõudluse osas võtta olulisi meetmeid ja seada olulisi eesmärke. |
| --- | --- |

(4)

Energiatõhususe parandamine - mille puhul üks käepärastest valikutest on elektrienergia efektiivsem lõpptarbimine - on oluliseks panuseks ühenduse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisega seonduvate eesmärkide saavutamiseks. Elektrienergia vajadus on energiakasutuse kõige kiiremini kasvav kategooria ja prognooside kohaselt kasvab see järgneva 20-30 aasta jooksul veelgi, kui nimetatud tendentsi piiramiseks ei rakendata poliitilisi meetmeid. Energiatarbimise oluline vähendamine on komisjoni poolt esitatud Euroopa kliimamuutuse programmi kohaselt võimalik. Kliimamuutus on üks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsusega nr 1600/2002/EÜ vastu võetud ühenduse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi (3) prioriteetidest. Energia kokkuhoid on kõige väiksemate kulutustega viis varustuskindluse suurendamiseks ja impordisõltuvuse vähendamiseks. Seepärast tuleb nõudluse osas võtta olulisi meetmeid ja seada olulisi eesmärke.

| (5) | ETTde väljatöötamise etapil tuleks võtta meetmeid, kuna on näha, et sellel etapil selgub toote elutsükli jooksul ilmnev keskkonnasaaste ning tekivad peamised kulutused. |
| --- | --- |

(5)

ETTde väljatöötamise etapil tuleks võtta meetmeid, kuna on näha, et sellel etapil selgub toote elutsükli jooksul ilmnev keskkonnasaaste ning tekivad peamised kulutused.

| (6) | Tuleb luua ühtne raamistik, et määratleda ühenduse nõudeid ETTde keskkonnasäästliku kavandamise osas eesmärgiga tagada vaba liikumine neile nõuetele vastavatele toodetele ja vähendada nendest tulenevaid keskkonnamõjusid. Niisuguste nõuete määratlemisel tuleb arvestada ausa konkurentsi ja rahvusvahelise kaubanduse põhimõtteid. |
| --- | --- |

(6)

Tuleb luua ühtne raamistik, et määratleda ühenduse nõudeid ETTde keskkonnasäästliku kavandamise osas eesmärgiga tagada vaba liikumine neile nõuetele vastavatele toodetele ja vähendada nendest tulenevaid keskkonnamõjusid. Niisuguste nõuete määratlemisel tuleb arvestada ausa konkurentsi ja rahvusvahelise kaubanduse põhimõtteid.

| (7) | Ökodisaini nõuete kehtestamisel tuleb arvestada ühenduse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärke ja prioriteete ning - kui see on asjakohane - nimetatud programmi temaatiliste strateegiate asjaomaseid eesmärke. |
| --- | --- |

(7)

Ökodisaini nõuete kehtestamisel tuleb arvestada ühenduse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärke ja prioriteete ning - kui see on asjakohane - nimetatud programmi temaatiliste strateegiate asjaomaseid eesmärke.

| (8) | Käesoleva direktiivi eesmärgiks on saavutada ETTde võimalike keskkonnamõjude vähendamisega keskkonnakaitse kõrge tase, mis tuleb lõpuks kasuks toodete tarbijatele ja teistele lõpptarbijatele. Säästev areng nõuab ka kavandatavate meetmete tervislike, ühiskondlike ja majanduslike mõjude mõistlikku arvestamist. Toodete suurem energiatõhusus aitab kaasa energiavarustuskindlusele, mis on omakorda terve majanduse ning seega säästva arengu üheks eelduseks. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva direktiivi eesmärgiks on saavutada ETTde võimalike keskkonnamõjude vähendamisega keskkonnakaitse kõrge tase, mis tuleb lõpuks kasuks toodete tarbijatele ja teistele lõpptarbijatele. Säästev areng nõuab ka kavandatavate meetmete tervislike, ühiskondlike ja majanduslike mõjude mõistlikku arvestamist. Toodete suurem energiatõhusus aitab kaasa energiavarustuskindlusele, mis on omakorda terve majanduse ning seega säästva arengu üheks eelduseks.

| (9) | Liikmesriik, kes peab keskkonnakaitsega seotud oluliste vajaduste tõttu vajalikuks säilitada siseriiklikke norme või kohaldatava rakendusmeetme võtmise järel ainuomaselt selles liikmesriigis ilmneva probleemi tõttu kehtestada keskkonnakaitsega seotud uutel teaduslikel tõenditel põhinevaid siseriiklikke norme, võib seda teha, järgides EÜ asutamislepingu artikli 95 lõigetes 4,5 ja 6 sätestatud tingimusi, mis näevad ette eelneva teatamise komisjonile ja kinnitamise komisjoni poolt. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriik, kes peab keskkonnakaitsega seotud oluliste vajaduste tõttu vajalikuks säilitada siseriiklikke norme või kohaldatava rakendusmeetme võtmise järel ainuomaselt selles liikmesriigis ilmneva probleemi tõttu kehtestada keskkonnakaitsega seotud uutel teaduslikel tõenditel põhinevaid siseriiklikke norme, võib seda teha, järgides EÜ asutamislepingu artikli 95 lõigetes 4,5 ja 6 sätestatud tingimusi, mis näevad ette eelneva teatamise komisjonile ja kinnitamise komisjoni poolt.

| (10) | Paremast kavandamisest tulenevate keskkonnaeeliste maksimeerimiseks võib osutuda vajalikuks teavitada tarbijaid ETTde tunnustest ja omadusest, mis on keskkonna jaoks olulised, ning nõustada neid nimetatud toodete keskkonnasäästlikul kasutamisel. |
| --- | --- |

(10)

Paremast kavandamisest tulenevate keskkonnaeeliste maksimeerimiseks võib osutuda vajalikuks teavitada tarbijaid ETTde tunnustest ja omadusest, mis on keskkonna jaoks olulised, ning nõustada neid nimetatud toodete keskkonnasäästlikul kasutamisel.

| (11) | Integreeritud tootepoliitika rohelises raamatus sätestatud kontseptsioon, mis on ühenduse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi oluline ja uuenduslik osa, järgib eesmärki vähendada toodete keskkonnamõjusid kogu nende elutsükli jooksul. Arvestades neid keskkonnamõjusid juba toote kavandamisel, saab keskkonnakaitset parandada kulusäästlikul viisil. Eeskirjad peaksid olema piisavalt paindlikud, et keskkonnanõudeid saaks toodete kavandamisel arvestada samal ajal tehnilisi, funktsionaalseid ja majanduslikke vajadusi silmas pidades. |
| --- | --- |

(11)

Integreeritud tootepoliitika rohelises raamatus sätestatud kontseptsioon, mis on ühenduse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi oluline ja uuenduslik osa, järgib eesmärki vähendada toodete keskkonnamõjusid kogu nende elutsükli jooksul. Arvestades neid keskkonnamõjusid juba toote kavandamisel, saab keskkonnakaitset parandada kulusäästlikul viisil. Eeskirjad peaksid olema piisavalt paindlikud, et keskkonnanõudeid saaks toodete kavandamisel arvestada samal ajal tehnilisi, funktsionaalseid ja majanduslikke vajadusi silmas pidades.

| (12) | Ehkki ulatuslik samm keskkonnaalase tegevuse tulemuslikkuse suunas on soovitatav, peaks kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine energiatõhususe suurendamise teel olema kuni tööplaani vastuvõtmiseni esmatähtis keskkonnaalane eesmärk. |
| --- | --- |

(12)

Ehkki ulatuslik samm keskkonnaalase tegevuse tulemuslikkuse suunas on soovitatav, peaks kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine energiatõhususe suurendamise teel olema kuni tööplaani vastuvõtmiseni esmatähtis keskkonnaalane eesmärk.

| (13) | Võib olla vajalik ja õigustatud kehtestada teatud toodetele või teatud keskkonda puudutavatele tunnustele kvantitatiivsed ökodisaini nõuded, et piirata toodetest tulenevaid keskkonnamõjusid miinimumini. Arvestades pakilist vajadust anda panus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli (UNFCCC) täitmisesse, ja ilma et see piiraks käesolevas direktiivis toetatud integreeritud lähenemist, tuleks anda teatav prioriteet meetmetele, millel on suur potentsiaal vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid väheste kuludega. Nimetatud meetmed soodustavad ka ressursside säästvat kasutamist ning on oluliseks panuseks säästvate tootmis- ja tarbimisstruktuuride programmide kümneaastasesse raamistikku, mis võeti vastu 2002. aasta septembris maailma säästva arengu tippkohtumisel Johannesburgis. |
| --- | --- |

(13)

Võib olla vajalik ja õigustatud kehtestada teatud toodetele või teatud keskkonda puudutavatele tunnustele kvantitatiivsed ökodisaini nõuded, et piirata toodetest tulenevaid keskkonnamõjusid miinimumini. Arvestades pakilist vajadust anda panus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli (UNFCCC) täitmisesse, ja ilma et see piiraks käesolevas direktiivis toetatud integreeritud lähenemist, tuleks anda teatav prioriteet meetmetele, millel on suur potentsiaal vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid väheste kuludega. Nimetatud meetmed soodustavad ka ressursside säästvat kasutamist ning on oluliseks panuseks säästvate tootmis- ja tarbimisstruktuuride programmide kümneaastasesse raamistikku, mis võeti vastu 2002. aasta septembris maailma säästva arengu tippkohtumisel Johannesburgis.

| (14) | Üldise põhimõttena tuleks ETTde energiatarbimist oote- või väljalülitatud režiimis vähendada miinimumini, mis on vajalik nende korralikuks toimimiseks. |
| --- | --- |

(14)

Üldise põhimõttena tuleks ETTde energiatarbimist oote- või väljalülitatud režiimis vähendada miinimumini, mis on vajalik nende korralikuks toimimiseks.

| (15) | Võrdluseks tuleks võtta parimad turul, sealhulgas rahvusvahelistel turgudel, olevad tooted ja tehnoloogiad ning
  ökodisaini nõuete ulatus
  tuleks määrata
  tehnilise, majandusliku ja ökoloogilise analüüsi põhjal. Nimetatud nõuete taseme sätestamise paindlik meetod võimaldab kergemini toodete keskkonnaomadusi kiirelt parandada. Asjaomaste huvitatud isikutega tuleks konsulteerida ja nad aktiivselt analüüsi kaasata. Siduvate meetmete kehtestamine nõuab piisavat konsulteerimist huvitatud isikutega. Nendel konsultatsioonidel võib ilmneda meetmete sammhaaval kehtestamise või üleminekumeetmete vajadus. Vahe-eesmärkide kehtestamine muudab poliitika rohkem ettearvatavaks, võimaldab arvestada toodete arendustsükleid ja kergendab huvitatud isikutel pikaajalist planeerimist. |
| --- | --- |

(15)

Võrdluseks tuleks võtta parimad turul, sealhulgas rahvusvahelistel turgudel, olevad tooted ja tehnoloogiad ning
  ökodisaini nõuete ulatus
  tuleks määrata
  tehnilise, majandusliku ja ökoloogilise analüüsi põhjal. Nimetatud nõuete taseme sätestamise paindlik meetod võimaldab kergemini toodete keskkonnaomadusi kiirelt parandada. Asjaomaste huvitatud isikutega tuleks konsulteerida ja nad aktiivselt analüüsi kaasata. Siduvate meetmete kehtestamine nõuab piisavat konsulteerimist huvitatud isikutega. Nendel konsultatsioonidel võib ilmneda meetmete sammhaaval kehtestamise või üleminekumeetmete vajadus. Vahe-eesmärkide kehtestamine muudab poliitika rohkem ettearvatavaks, võimaldab arvestada toodete arendustsükleid ja kergendab huvitatud isikutel pikaajalist planeerimist.

| (16) | Prioriteediks peavad olema alternatiivsed lahendused nagu tööstuse enesereguleerimine, eeldusel et poliitilisi eesmärke saab nende abil saavutada eeldatavasti kiiremini või väiksemate kulutustega kui kohustuslike nõuete kehtestamisega. Seadusandlikud meetmed võivad osutuda vajalikuks, kui turujõud ei juhi arengut soovitud suunas või ei tee seda piisava kiirusega. |
| --- | --- |

(16)

Prioriteediks peavad olema alternatiivsed lahendused nagu tööstuse enesereguleerimine, eeldusel et poliitilisi eesmärke saab nende abil saavutada eeldatavasti kiiremini või väiksemate kulutustega kui kohustuslike nõuete kehtestamisega. Seadusandlikud meetmed võivad osutuda vajalikuks, kui turujõud ei juhi arengut soovitud suunas või ei tee seda piisava kiirusega.

| (17) | Eneseregulatsioon, sealhulgas vabatahtlikud kokkulepped tööstuse ühepoolselt võetud kohustuste kujul, võib tänu kiirele ja väheste kuludega rakendamisele tuua kiireid edusamme ja võimaldada paindlikku ja asjakohast kohandumist tehniliste võimaluste ja turu tundlikkusega. |
| --- | --- |

(17)

Eneseregulatsioon, sealhulgas vabatahtlikud kokkulepped tööstuse ühepoolselt võetud kohustuste kujul, võib tänu kiirele ja väheste kuludega rakendamisele tuua kiireid edusamme ja võimaldada paindlikku ja asjakohast kohandumist tehniliste võimaluste ja turu tundlikkusega.

| (18) | Vabatahtlike kokkulepete või rakendusmeetme alternatiivina esitatud teiste eneseregulatsiooni meetmete hindamiseks peaks olema kättesaadav teave vähemalt järgmiste teemade kohta: osalemise avatus, lisaväärtus, representatiivsus, kvantifitseeritud ja astmelised eesmärgid, kodanikuühiskonna kaasamine, seire ja aruandlus, eneseregulatsiooni algatuse haldamise kulutasuvus, säästvus. |
| --- | --- |

(18)

Vabatahtlike kokkulepete või rakendusmeetme alternatiivina esitatud teiste eneseregulatsiooni meetmete hindamiseks peaks olema kättesaadav teave vähemalt järgmiste teemade kohta: osalemise avatus, lisaväärtus, representatiivsus, kvantifitseeritud ja astmelised eesmärgid, kodanikuühiskonna kaasamine, seire ja aruandlus, eneseregulatsiooni algatuse haldamise kulutasuvus, säästvus.

| (19) | “Komisjoni teatise keskkonnakokkulepete kohta ühenduse tasandil regulatsioonikeskkonna lihtsustamise ja parandamise tegevuskava raames” peatükk 6 võiks anda kasulikke pidepunkte tööstusele enesekontrolli hindamiseks seoses käesoleva direktiiviga. |
| --- | --- |

(19)

“Komisjoni teatise keskkonnakokkulepete kohta ühenduse tasandil regulatsioonikeskkonna lihtsustamise ja parandamise tegevuskava raames” peatükk 6 võiks anda kasulikke pidepunkte tööstusele enesekontrolli hindamiseks seoses käesoleva direktiiviga.

| (20) | Käesolev direktiiv peaks soodustama ka väikestes ja keskmise suurusega ettevõtjates keskkonnasäästliku kavandamise kontseptsiooni arvestamist. Seda saaks lihtsustada, tehes nimetatud toodete säästualase teabe ulatuslikult kättesaadavaks ja lihtsalt ligipääsetavaks. |
| --- | --- |

(20)

Käesolev direktiiv peaks soodustama ka väikestes ja keskmise suurusega ettevõtjates keskkonnasäästliku kavandamise kontseptsiooni arvestamist. Seda saaks lihtsustada, tehes nimetatud toodete säästualase teabe ulatuslikult kättesaadavaks ja lihtsalt ligipääsetavaks.

| (21) | ETTd, mis täidavad käesoleva direktiivi rakendusmeetmetes sätestatud ökodisaini nõudeid, peaksid kandma EÜ-vastavusmärgist ja asjaomaseid andmeid, mis võimaldavad nende vaba liikumist siseturul. Rakendusmeetmete range täitmine on vajalik reguleeritud ETT keskkonnamõjude vähendamise ja ausa konkurentsi tagamiseks. |
| --- | --- |

(21)

ETTd, mis täidavad käesoleva direktiivi rakendusmeetmetes sätestatud ökodisaini nõudeid, peaksid kandma EÜ-vastavusmärgist ja asjaomaseid andmeid, mis võimaldavad nende vaba liikumist siseturul. Rakendusmeetmete range täitmine on vajalik reguleeritud ETT keskkonnamõjude vähendamise ja ausa konkurentsi tagamiseks.

| (22) | Rakendusmeetmete ja oma tööplaani väljatöötamisel peaks komisjon konsulteerima liikmesriikide esindajatega ning huvitatud isikutega, kelle jaoks tooterühm on oluline; nende hulka kuuluvad teiste hulgas tööstus, sealhulgas väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ja käsitööndus, ametiühingud, hulgi- ja jaekaubandusega tegelevad ettevõtjad, importijad, keskkonnakaitseorganisatsioonid ja tarbijate ühingud. |
| --- | --- |

(22)

Rakendusmeetmete ja oma tööplaani väljatöötamisel peaks komisjon konsulteerima liikmesriikide esindajatega ning huvitatud isikutega, kelle jaoks tooterühm on oluline; nende hulka kuuluvad teiste hulgas tööstus, sealhulgas väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ja käsitööndus, ametiühingud, hulgi- ja jaekaubandusega tegelevad ettevõtjad, importijad, keskkonnakaitseorganisatsioonid ja tarbijate ühingud.

| (23) | Rakendusmeetme väljatöötamisel peaks komisjon kohasel määral arvestama ka olemasolevaid riiklikke keskkonnaalaseid õigusakte, mida tuleks liikmesriikide arvates säilitada, eriti mürkainete osas, seejuures ei tohi vähendada liikmesriikides kehtivat õigustatud keskkonnakaitse taset. |
| --- | --- |

(23)

Rakendusmeetme väljatöötamisel peaks komisjon kohasel määral arvestama ka olemasolevaid riiklikke keskkonnaalaseid õigusakte, mida tuleks liikmesriikide arvates säilitada, eriti mürkainete osas, seejuures ei tohi vähendada liikmesriikides kehtivat õigustatud keskkonnakaitse taset.

| (24) | Arvestada tuleks ka tehnilise ühtlustamise direktiivides kasutatavaid eeskirju ja mooduleid, mis on sätestatud nõukogu 22. juuli 1993. aasta otsuses 93/465/EMÜ, mis käsitleb vastavushindamismenetluse eri etappide mooduleid ning EÜ-vastavusmärgise kinnitamise ja kasutamise eeskirju (4). |
| --- | --- |

(24)

Arvestada tuleks ka tehnilise ühtlustamise direktiivides kasutatavaid eeskirju ja mooduleid, mis on sätestatud nõukogu 22. juuli 1993. aasta otsuses 93/465/EMÜ, mis käsitleb vastavushindamismenetluse eri etappide mooduleid ning EÜ-vastavusmärgise kinnitamise ja kasutamise eeskirju (4).

| (25) | Järelevalveasutused peaksid vahetama teavet käesoleva direktiiviga kavandatavate meetmete kohaldamisala kohta, et turu järelevalvet tõhusamini kujundada. Seejuures tuleks kasutada nii palju kui võimalik elektroonilisi sidevahendeid ja ühenduse asjaomaseid programme. Soodustada tuleks teabevahetust keskkonnamõjude kohta elutsükli jooksul ja konstruktsioonilahenduste alaste saavutuste kohta. Tootjate keskkonnasäästliku kavandamise pingutustega saadud teadmiste koondamise ja levitamise näol on tegemist käesoleva direktiivi olulise lisaväärtusega. |
| --- | --- |

(25)

Järelevalveasutused peaksid vahetama teavet käesoleva direktiiviga kavandatavate meetmete kohaldamisala kohta, et turu järelevalvet tõhusamini kujundada. Seejuures tuleks kasutada nii palju kui võimalik elektroonilisi sidevahendeid ja ühenduse asjaomaseid programme. Soodustada tuleks teabevahetust keskkonnamõjude kohta elutsükli jooksul ja konstruktsioonilahenduste alaste saavutuste kohta. Tootjate keskkonnasäästliku kavandamise pingutustega saadud teadmiste koondamise ja levitamise näol on tegemist käesoleva direktiivi olulise lisaväärtusega.

| (26) | Pädev asutus on tavaliselt avalik või eraasutus, mille on määranud ametivõimud ning mis pakub vajalikke tagatisi tehnilise ekspertiisi erapooletuse ja kättesaadavuse seisukohast, et kontrollida toote vastavust kohaldatavatele rakendusmeetmetele. |
| --- | --- |

(26)

Pädev asutus on tavaliselt avalik või eraasutus, mille on määranud ametivõimud ning mis pakub vajalikke tagatisi tehnilise ekspertiisi erapooletuse ja kättesaadavuse seisukohast, et kontrollida toote vastavust kohaldatavatele rakendusmeetmetele.

| (27) | Olles teadlikud mittevastavuse vältimise tähtsusest, peaksid liikmesriigid tagama tõhusaks turujärelevalveks vajalike vahendite kättesaadavuse. |
| --- | --- |

(27)

Olles teadlikud mittevastavuse vältimise tähtsusest, peaksid liikmesriigid tagama tõhusaks turujärelevalveks vajalike vahendite kättesaadavuse.

| (28) | Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ökodisainialase koolituse ja teavitamise osas võib tekkida vajadus kaaluda lisameetmete rakendamist. |
| --- | --- |

(28)

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ökodisainialase koolituse ja teavitamise osas võib tekkida vajadus kaaluda lisameetmete rakendamist.

| (29) | Ühenduse tasandil harmoneeritud standardid parandavad siseturu toimimist. Niipea kui viide harmoneeritud standardile on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, tuleb eeldada, et sellele standardile vastavuse korral on täidetud käesoleva direktiivi alusel vastu võetud rakendusmeetme asjaomased nõuded, seda ka siis, kui lubatud peaksid olema ka teised vastavuse tõendamise viisid. |
| --- | --- |

(29)

Ühenduse tasandil harmoneeritud standardid parandavad siseturu toimimist. Niipea kui viide harmoneeritud standardile on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, tuleb eeldada, et sellele standardile vastavuse korral on täidetud käesoleva direktiivi alusel vastu võetud rakendusmeetme asjaomased nõuded, seda ka siis, kui lubatud peaksid olema ka teised vastavuse tõendamise viisid.

| (30) | Harmoneeritud standardid peavad eelkõige aitama tootjatel kohaldada käesoleva direktiivi alusel vastu võetud rakendusmeetmeid. Need standardid võivad etendada olulist rolli mõõte- ja testimismeetodite kehtestamisel. Mis puutub üldistesse ökodisaini nõuetesse, siis saaksid tootjaid, luues oma toodete ökoloogilise profiili vastavalt igakordselt kohaldatava rakendusmeetme nõuetele, suures osas tugineda harmoneeritud standarditele. Standardites peab olema üheselt viidatud sellele, missugune on seos vastavate standardite ja nendes käsitletud nõuete vahel. Harmoneeritud standardi eesmärk ei tohi olla keskkonnaaspektide piirmäärade kehtestamine. |
| --- | --- |

(30)

Harmoneeritud standardid peavad eelkõige aitama tootjatel kohaldada käesoleva direktiivi alusel vastu võetud rakendusmeetmeid. Need standardid võivad etendada olulist rolli mõõte- ja testimismeetodite kehtestamisel. Mis puutub üldistesse ökodisaini nõuetesse, siis saaksid tootjaid, luues oma toodete ökoloogilise profiili vastavalt igakordselt kohaldatava rakendusmeetme nõuetele, suures osas tugineda harmoneeritud standarditele. Standardites peab olema üheselt viidatud sellele, missugune on seos vastavate standardite ja nendes käsitletud nõuete vahel. Harmoneeritud standardi eesmärk ei tohi olla keskkonnaaspektide piirmäärade kehtestamine.

| (31) | Käesolevas direktiivis kasutatud mõistete määratlemise eesmärgil on soovitav tugineda asjakohastele rahvusvahelistele standarditele nagu ISO 14040. |
| --- | --- |

(31)

Käesolevas direktiivis kasutatud mõistete määratlemise eesmärgil on soovitav tugineda asjakohastele rahvusvahelistele standarditele nagu ISO 14040.

| (32) | Käesolev direktiiv on kooskõlas tehnilise ühtlustamise ja standardimise uue kontseptsiooni teatavate põhimõtetega, mis on sõnastatud nõukogu 7. mai 1985. aasta resolutsioonis (5) tehnilise ühtlustamise ja standardimise uue kontseptsiooni kohta. 28. oktoobri 1999. aasta resolutsioonis standardimise rolli kohta Euroopas (6) soovitas nõukogu komisjonil kontrollida, kas uue lähenemise põhimõtteid saaks laiendada täiendavatele, seni hõlmamata valdkondadele, et igal võimalusel parandada ja lihtsustada asjaomaseid õigusakte. |
| --- | --- |

(32)

Käesolev direktiiv on kooskõlas tehnilise ühtlustamise ja standardimise uue kontseptsiooni teatavate põhimõtetega, mis on sõnastatud nõukogu 7. mai 1985. aasta resolutsioonis (5) tehnilise ühtlustamise ja standardimise uue kontseptsiooni kohta. 28. oktoobri 1999. aasta resolutsioonis standardimise rolli kohta Euroopas (6) soovitas nõukogu komisjonil kontrollida, kas uue lähenemise põhimõtteid saaks laiendada täiendavatele, seni hõlmamata valdkondadele, et igal võimalusel parandada ja lihtsustada asjaomaseid õigusakte.

| (33) | Käesolev direktiiv täiendab ühenduse olemasolevaid õigusakte nagu nõukogu 22. septembri 1992. aasta direktiivi 92/75/EMÜ kodumasinate energia ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (7), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1980/2000 ühenduse muudetud ökomärgise andmise süsteemi kohta (8), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2422/2001 ühenduse elektrisäästlike bürooseadmete märgistusprogrammi kohta (9), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2002/96/EÜ elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta (10), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2002/95/EÜ teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (11) ja nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/769/EMÜ teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangute kohta (12). Käesoleva direktiivi ja ühenduse olemasolevate õigusaktide vaheline sünergia peaks nende mõju tugevdama ja aitama kaasa tootjatele esitatavate selgete ja arusaadavate nõuete väljatöötamisele. |
| --- | --- |

(33)

Käesolev direktiiv täiendab ühenduse olemasolevaid õigusakte nagu nõukogu 22. septembri 1992. aasta direktiivi 92/75/EMÜ kodumasinate energia ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (7), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1980/2000 ühenduse muudetud ökomärgise andmise süsteemi kohta (8), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2422/2001 ühenduse elektrisäästlike bürooseadmete märgistusprogrammi kohta (9), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2002/96/EÜ elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta (10), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2002/95/EÜ teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (11) ja nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/769/EMÜ teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangute kohta (12). Käesoleva direktiivi ja ühenduse olemasolevate õigusaktide vaheline sünergia peaks nende mõju tugevdama ja aitama kaasa tootjatele esitatavate selgete ja arusaadavate nõuete väljatöötamisele.

| (34) | Kuna nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/42/EMÜ uute vedel- või gaaskütusega köetavate kuumaveekatelde efektiivsusnõuete kohta (13), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. septembri 1996. aasta direktiiv 96/57/EÜ kodumajapidamises kasutatavate elektriliste külmikute ja sügavkülmikute ning nende kombinatsioonide energiatõhususe nõuete kohta (14) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiiv 2000/55/EÜ luminofoorlampide liiteseadiste energiatõhususe nõuete kohta (15) sisaldavad juba energiatõhususe nõuete ülevaatamise sätteid, tuleb need üle võtta käesolevasse raamistikku. |
| --- | --- |

(34)

Kuna nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/42/EMÜ uute vedel- või gaaskütusega köetavate kuumaveekatelde efektiivsusnõuete kohta (13), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. septembri 1996. aasta direktiiv 96/57/EÜ kodumajapidamises kasutatavate elektriliste külmikute ja sügavkülmikute ning nende kombinatsioonide energiatõhususe nõuete kohta (14) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiiv 2000/55/EÜ luminofoorlampide liiteseadiste energiatõhususe nõuete kohta (15) sisaldavad juba energiatõhususe nõuete ülevaatamise sätteid, tuleb need üle võtta käesolevasse raamistikku.

| (35) | Direktiiv 92/42/EMÜ näeb ette katelde energiatõhususe hindamist märgistega. Kuna liikmesriigid ja tööstus jõudsid otsusele, et nimetatud hindamissüsteem ei täida ootusi, tuleks direktiivi 92/42/EMÜ muuta, et avada tee tõhusamatele meetmetele. |
| --- | --- |

(35)

Direktiiv 92/42/EMÜ näeb ette katelde energiatõhususe hindamist märgistega. Kuna liikmesriigid ja tööstus jõudsid otsusele, et nimetatud hindamissüsteem ei täida ootusi, tuleks direktiivi 92/42/EMÜ muuta, et avada tee tõhusamatele meetmetele.

| (36) | Nõukogu 13. veebruari 1978. aasta direktiiv 78/170/EMÜ, mis käsitleb ruumi kütmiseks ja kuuma vee tootmiseks kasutatavate generaatorite jõudlust ning soojusallikate ja kuumaveetorustiku isoleerimist uutes ja olemasolevates mittetööstushoonetes (16), asendati direktiiviga 92/42/EMÜ, nõukogu 29. juuni 1990. aasta direktiiviga 90/396/EMÜ küttegaasiseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (17) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiviga 2002/91/EÜ ehitiste energiatõhususe kohta (18). Seega tuleb direktiiv 78/170/EMÜ tunnistada kehtetuks. |
| --- | --- |

(36)

Nõukogu 13. veebruari 1978. aasta direktiiv 78/170/EMÜ, mis käsitleb ruumi kütmiseks ja kuuma vee tootmiseks kasutatavate generaatorite jõudlust ning soojusallikate ja kuumaveetorustiku isoleerimist uutes ja olemasolevates mittetööstushoonetes (16), asendati direktiiviga 92/42/EMÜ, nõukogu 29. juuni 1990. aasta direktiiviga 90/396/EMÜ küttegaasiseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (17) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiviga 2002/91/EÜ ehitiste energiatõhususe kohta (18). Seega tuleb direktiiv 78/170/EMÜ tunnistada kehtetuks.

| (37) | Nõukogu 1. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/594/EMÜ majapidamisseadmete poolt tekitatava ja õhu kaudu leviva müra kohta (19) sätestab, missugustel eeldustel võivad liikmesriigid nõuda andmete avaldamist selliste seadmete poolt tekitatud müra kohta, ja kehtestab menetluse mürataseme määramiseks. Ühtlustamise käigus tuleks tekkivat müra arvestada keskkonna jaoks oluliste omaduste üldisel hindamisel. Kuna käesoleva direktiiviga kehtestatakse integreeritud kontseptsioon, tuleks direktiiv 86/594/EMÜ tunnistada kehtetuks. |
| --- | --- |

(37)

Nõukogu 1. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/594/EMÜ majapidamisseadmete poolt tekitatava ja õhu kaudu leviva müra kohta (19) sätestab, missugustel eeldustel võivad liikmesriigid nõuda andmete avaldamist selliste seadmete poolt tekitatud müra kohta, ja kehtestab menetluse mürataseme määramiseks. Ühtlustamise käigus tuleks tekkivat müra arvestada keskkonna jaoks oluliste omaduste üldisel hindamisel. Kuna käesoleva direktiiviga kehtestatakse integreeritud kontseptsioon, tuleks direktiiv 86/594/EMÜ tunnistada kehtetuks.

| (38) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise kord (20). |
| --- | --- |

(38)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise kord (20).

| (39) | Liikmesriigid peaksid kehtestama karistused, mida kohaldatakse vastavalt käesolevale direktiivile vastu võetud siseriiklike õigusnormide rikkumisel. Nimetatud karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(39)

Liikmesriigid peaksid kehtestama karistused, mida kohaldatakse vastavalt käesolevale direktiivile vastu võetud siseriiklike õigusnormide rikkumisel. Nimetatud karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (40) | Tuletatakse meelde, et institutsioonidevahelise kokkuleppe Parem õigusloome (21) punkt 34 näeb ette, et “nõukogu julgustab liikmesriike koostama enda jaoks ja ühenduse huvides tabelid, kus on võimaluste piires toodud direktiivide ja liikmesriikide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise meetmete vastavus, ning teevad need üldsusele kättesaadavaks”. |
| --- | --- |

(40)

Tuletatakse meelde, et institutsioonidevahelise kokkuleppe Parem õigusloome (21) punkt 34 näeb ette, et “nõukogu julgustab liikmesriike koostama enda jaoks ja ühenduse huvides tabelid, kus on võimaluste piires toodud direktiivide ja liikmesriikide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise meetmete vastavus, ning teevad need üldsusele kättesaadavaks”.

| (41) | Kuna kavandatud meetme eesmärk, nimelt tagada siseturu toimimine kehtestades nõude, et tooted saavutaksid optimaalse keskkonnatoime, ei ole liikmesriikide tasandil piisaval määral saavutatav, mistõttu on nimetatud meede oma ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, saab ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsusprintsiibile. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks, |
| --- | --- |

(41)

Kuna kavandatud meetme eesmärk, nimelt tagada siseturu toimimine kehtestades nõude, et tooted saavutaksid optimaalse keskkonnatoime, ei ole liikmesriikide tasandil piisaval määral saavutatav, mistõttu on nimetatud meede oma ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, saab ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsusprintsiibile. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Objekt ja kohaldamisala

1.   Käesolev direktiiv kehtestab raamistiku ETTde keskkonnasäästliku kavandamise nõuete (“ökodisaini nõuete”) sätestamiseks eesmärgiga tagada siseturul nimetatud toodete vaba liikumine.

2.   käesolev direktiiv käsitleb nõudeid, mida peavad täitma rakendusmeetmete alla kuuluvad tooted, et neid tohiks turule viia ja/või kasutusele võtta. See aitab kaasa säästvale arengule, tõstes energiatõhusust ja keskkonnakaitse taset, ning parandab samas energiavarustuskindlust.

3.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata inimeste ja kaupade veoks ettenähtud transpordivahenditele.

4.   Käesolevat direktiivi ja selle rakendusmeetmeid kohaldatakse, ilma et need piiraksid ühenduse jäätmekäitlus- ja kemikaalidealaseid õigusakte, sealhulgas ühenduse fluoreeritud kasvuhoonegaase käsitlevaid õigusakte.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | energiat tarbiv toode (ETT) - toode, mis vajab pärast turuleviimist ja/või kasutuselevõttu nõuetekohaseks toimimiseks energiat (elektrienergia, fossiilsed kütused või taastuvad energiaallikad), toode niisuguse energia tootmiseks, ülekandmiseks või mõõtmiseks või osa, mis vajab energiat ja mis on ette nähtud käesoleva direktiivi rakendusalasse kuuluvasse tootesse paigaldamiseks, lõpptarbija jaoks turuleviidud ja/või kasutusele võetud üksikosa, mille keskkonnatoimet saab eraldi kontrollida; |
| --- | --- |

1)

energiat tarbiv toode (ETT) - toode, mis vajab pärast turuleviimist ja/või kasutuselevõttu nõuetekohaseks toimimiseks energiat (elektrienergia, fossiilsed kütused või taastuvad energiaallikad), toode niisuguse energia tootmiseks, ülekandmiseks või mõõtmiseks või osa, mis vajab energiat ja mis on ette nähtud käesoleva direktiivi rakendusalasse kuuluvasse tootesse paigaldamiseks, lõpptarbija jaoks turuleviidud ja/või kasutusele võetud üksikosa, mille keskkonnatoimet saab eraldi kontrollida;

| 2) | komponendid ja sõlmed - osad, mis on ette nähtud ETTsse paigaldamiseks, kuid mida lõpptarbija jaoks ei viida üksikosana turule ega võeta kasutusele ja mille keskkonnatoimet ei saa eraldi kontrollida; |
| --- | --- |

2)

komponendid ja sõlmed - osad, mis on ette nähtud ETTsse paigaldamiseks, kuid mida lõpptarbija jaoks ei viida üksikosana turule ega võeta kasutusele ja mille keskkonnatoimet ei saa eraldi kontrollida;

| 3) | rakendusmeetmed - käesoleva direktiivi alusel vastu võetud meetmed teatavate ETTde ökodisaini nõuete või nende toodete teatavate keskkonnaaspektide määratlemiseks; |
| --- | --- |

3)

rakendusmeetmed - käesoleva direktiivi alusel vastu võetud meetmed teatavate ETTde ökodisaini nõuete või nende toodete teatavate keskkonnaaspektide määratlemiseks;

| 4) | turuleviimine -ETT esmakordne kättesaadavaks tegemine ühenduse turul tasuliseks või tasuta levitamiseks või kasutamiseks, kusjuures turustusviis pole oluline; |
| --- | --- |

4)

turuleviimine -ETT esmakordne kättesaadavaks tegemine ühenduse turul tasuliseks või tasuta levitamiseks või kasutamiseks, kusjuures turustusviis pole oluline;

| 5) | kasutuselevõtt - ETT esmakordne nõuetekohane kasutamine lõpptarbija poolt ühenduses; |
| --- | --- |

5)

kasutuselevõtt - ETT esmakordne nõuetekohane kasutamine lõpptarbija poolt ühenduses;

| 6) | tootja - iga füüsiline või juriidiline isik, kes toodab käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvaid ETTsid ja vastutab nende toodete tootja oma nime või kaubamärgi all turuleviimise ja/või kasutuselevõtu või tootja enda vajadusteks kasutamisel toote vastavuse eest käesolevale direktiivile. Kui tootja määratluse esimese lause tähenduses
  või importija punkti 8 tähenduses
  puudub, siis on tootjaks füüsiline või juriidiline isik, kes viib turule ja/või võtab kasutusele käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvad ETTd; |
| --- | --- |

6)

tootja - iga füüsiline või juriidiline isik, kes toodab käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvaid ETTsid ja vastutab nende toodete tootja oma nime või kaubamärgi all turuleviimise ja/või kasutuselevõtu või tootja enda vajadusteks kasutamisel toote vastavuse eest käesolevale direktiivile. Kui tootja määratluse esimese lause tähenduses
  või importija punkti 8 tähenduses
  puudub, siis on tootjaks füüsiline või juriidiline isik, kes viib turule ja/või võtab kasutusele käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvad ETTd;

| 7) | volitatud esindaja - iga füüsiline või juriidiline isik, kelle asukoht on ühenduses ja kes on tootja poolt kirjalikult volitatud tema nimel täielikult või osaliselt täitma käesoleva direktiiviga seotud kohustusi ja formaalsusi; |
| --- | --- |

7)

volitatud esindaja - iga füüsiline või juriidiline isik, kelle asukoht on ühenduses ja kes on tootja poolt kirjalikult volitatud tema nimel täielikult või osaliselt täitma käesoleva direktiiviga seotud kohustusi ja formaalsusi;

| 8) | importija - füüsiline või juriidiline isik, kelle asukoht on ühenduses ja kes viib oma äritegevuse käigus ühenduse turule kolmandast riigist pärit toote; |
| --- | --- |

8)

importija - füüsiline või juriidiline isik, kelle asukoht on ühenduses ja kes viib oma äritegevuse käigus ühenduse turule kolmandast riigist pärit toote;

| 9) | materjalid - kõik materjalid, mida kasutatakse ETT elutsükli jooksul; |
| --- | --- |

9)

materjalid - kõik materjalid, mida kasutatakse ETT elutsükli jooksul;

| 10) | toote kavandamine - õiguslike, tehniliste, ohutus-, töö- ja turunõuete ning muude nõuete ülevõtmine ETT tehnilistesse spetsifikatsioonidesse; |
| --- | --- |

10)

toote kavandamine - õiguslike, tehniliste, ohutus-, töö- ja turunõuete ning muude nõuete ülevõtmine ETT tehnilistesse spetsifikatsioonidesse;

| 11) | keskkonnaaspekt - ETT osa või funktsioon, mis võib toote elutsükli jooksul avaldada mõju keskkonnale; |
| --- | --- |

11)

keskkonnaaspekt - ETT osa või funktsioon, mis võib toote elutsükli jooksul avaldada mõju keskkonnale;

| 12) | keskkonnamõju - keskkonna mis tahes muutus, mis on täielikult või osaliselt põhjustatud ETT poolt selle elutsükli jooksul; |
| --- | --- |

12)

keskkonnamõju - keskkonna mis tahes muutus, mis on täielikult või osaliselt põhjustatud ETT poolt selle elutsükli jooksul;

| 13) | elutsükkel - ETT eksistentsi jooksul üksteisele järgnevate ja üksteisega seotud etappide kogum alates tooraine töötlemisest kuni lõpliku kõrvaldamiseni; |
| --- | --- |

13)

elutsükkel - ETT eksistentsi jooksul üksteisele järgnevate ja üksteisega seotud etappide kogum alates tooraine töötlemisest kuni lõpliku kõrvaldamiseni;

| 14) | korduskasutus - mis tahes toiming, kus ETT või selle komponentide jäätmeid kasutatakse samal eesmärgil, milleks need algselt olid ette nähtud, sealhulgas vastuvõtupunktidesse, turustajatele, ringlussevõtjatele või tootjatele tagastatud ETT või selle komponentide jätkuv kasutamine, samuti ETT korduskasutus pärast ümbertöötlemist; |
| --- | --- |

14)

korduskasutus - mis tahes toiming, kus ETT või selle komponentide jäätmeid kasutatakse samal eesmärgil, milleks need algselt olid ette nähtud, sealhulgas vastuvõtupunktidesse, turustajatele, ringlussevõtjatele või tootjatele tagastatud ETT või selle komponentide jätkuv kasutamine, samuti ETT korduskasutus pärast ümbertöötlemist;

| 15) | ringlussevõtt - jäätmematerjali ümbertöötlemine tootmisprotsessis algeesmärgil või muudel eesmärkidel, kuid mitte energia taaskasutamiseks; |
| --- | --- |

15)

ringlussevõtt - jäätmematerjali ümbertöötlemine tootmisprotsessis algeesmärgil või muudel eesmärkidel, kuid mitte energia taaskasutamiseks;

| 16) | energia taaskasutamine - põlevjäätmete kasutamine energia saamiseks otsese põletamise teel koos muude jäätmetega või neist eraldi, mille puhul eraldub soojusenergia; |
| --- | --- |

16)

energia taaskasutamine - põlevjäätmete kasutamine energia saamiseks otsese põletamise teel koos muude jäätmetega või neist eraldi, mille puhul eraldub soojusenergia;

| 17) | taaskasutamine - nõukogu 15. juuli 1975. aasta direktiivi 75/442/EMÜ (jäätmete kohta) (22) II B lisas ette nähtud mis tahes toiming; |
| --- | --- |

17)

taaskasutamine - nõukogu 15. juuli 1975. aasta direktiivi 75/442/EMÜ (jäätmete kohta) (22) II B lisas ette nähtud mis tahes toiming;

| 18) | jäätmed - direktiivi 75/442/EMÜ I lisas loetletud kategooriatesse kuuluv mis tahes aine või ese, millest valdaja vabaneb, vabaneda soovib või vabanema peab; |
| --- | --- |

18)

jäätmed - direktiivi 75/442/EMÜ I lisas loetletud kategooriatesse kuuluv mis tahes aine või ese, millest valdaja vabaneb, vabaneda soovib või vabanema peab;

| 19) | ohtlikud jäätmed - kõik nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/689/EMÜ ohtlike jäätmete kohta artikli 1 lõike 4 kohaldamisalasse kuuluvad jäätmed (23); |
| --- | --- |

19)

ohtlikud jäätmed - kõik nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/689/EMÜ ohtlike jäätmete kohta artikli 1 lõike 4 kohaldamisalasse kuuluvad jäätmed (23);

| 20) | ökoloogiline profiil -vastavalt asjaomastele rakendusmeetmetele ETTle kogu elutsükli jooksul kohaldatav kirjeldus sisenditest ja väljunditest (nagu materjalid, heitmed ja jäätmed), mis on keskkonnamõju seisukohast olulised ja väljendatavad mõõdetavates füüsikalistes suurustes; |
| --- | --- |

20)

ökoloogiline profiil -vastavalt asjaomastele rakendusmeetmetele ETTle kogu elutsükli jooksul kohaldatav kirjeldus sisenditest ja väljunditest (nagu materjalid, heitmed ja jäätmed), mis on keskkonnamõju seisukohast olulised ja väljendatavad mõõdetavates füüsikalistes suurustes;

| 21) | ETT keskkonnatoime - tootja poolt toote keskkonnaaspektide parandamiseks tehtud jõupingutuste tulemus, mis on kirjas tehnilistes dokumentides; |
| --- | --- |

21)

ETT keskkonnatoime - tootja poolt toote keskkonnaaspektide parandamiseks tehtud jõupingutuste tulemus, mis on kirjas tehnilistes dokumentides;

| 22) | keskkonnatoime parandamine - ETT keskkonnatoime parandamise protsess, mis hõlmab mitmeid tootepõlvkondi, kuigi mitte kõiki keskkonnaaspekte ühekorraga; |
| --- | --- |

22)

keskkonnatoime parandamine - ETT keskkonnatoime parandamise protsess, mis hõlmab mitmeid tootepõlvkondi, kuigi mitte kõiki keskkonnaaspekte ühekorraga;

| 23) | ökodisain - keskkonnanõuete arvestamine toote kavandamisel eesmärgiga parandada toote keskkonnatoimet toote kogu elutsükli jooksul; |
| --- | --- |

23)

ökodisain - keskkonnanõuete arvestamine toote kavandamisel eesmärgiga parandada toote keskkonnatoimet toote kogu elutsükli jooksul;

| 24) | ökodisaini nõuded - ETTle või selle kavandamisele esitatav mis tahes nõue, mille eesmärgiks on keskkonnatoime parandamine, või mis tahes kohustus anda teavet toote keskkonnaaspektide kohta; |
| --- | --- |

24)

ökodisaini nõuded - ETTle või selle kavandamisele esitatav mis tahes nõue, mille eesmärgiks on keskkonnatoime parandamine, või mis tahes kohustus anda teavet toote keskkonnaaspektide kohta;

| 25) | üldised ökodisaini nõuded - mis tahes ökodisaini nõue, mis käsitleb ETT kogu ökoloogilist profiili ja millega ei kehtestata konkreetsele keskkonnaaspektile piirmäära; |
| --- | --- |

25)

üldised ökodisaini nõuded - mis tahes ökodisaini nõue, mis käsitleb ETT kogu ökoloogilist profiili ja millega ei kehtestata konkreetsele keskkonnaaspektile piirmäära;

| 26) | spetsiifilised ökodisaini nõuded - mis tahes kvantitatiivne ja mõõdetav ETT konkreetsele keskkonnaaspektile esitatav ökodisaini nõue, näiteks energiatarve teatud kindlal väljundvõimsusel töötamisel; |
| --- | --- |

26)

spetsiifilised ökodisaini nõuded - mis tahes kvantitatiivne ja mõõdetav ETT konkreetsele keskkonnaaspektile esitatav ökodisaini nõue, näiteks energiatarve teatud kindlal väljundvõimsusel töötamisel;

| 27) | harmoneeritud standard - tehnospetsifikaadid, mille tunnustatud standardiorganisatsioon on vastu võtnud komisjoni ülesandel Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivis 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord) (24) sätestatud korras, et kehtestada üle-euroopalised nõuded, mille järgimine ei ole siiski kohustuslik. |
| --- | --- |

27)

harmoneeritud standard - tehnospetsifikaadid, mille tunnustatud standardiorganisatsioon on vastu võtnud komisjoni ülesandel Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivis 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord) (24) sätestatud korras, et kehtestada üle-euroopalised nõuded, mille järgimine ei ole siiski kohustuslik.

Artikkel 3

Turuleviimine ja/või kasutuselevõtt

1.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed selleks, et ETTd viiakse turule ja/või võetakse kasutusele vaid siis, kui nad vastavad nende osas kohaldatavatele rakendusmeetmetele ja kannavad vastavalt artiklile 5 EÜ-vastavusmärgist.

2.   Liikmesriigid nimetavad turujärelevalve eest vastutavad asutused. Nad tagavad, et nimetatud asutused omaksid ja kasutaksid vajalikke volitusi, et võtta neile käesoleva direktiivi alusel pandud sobivad meetmed. Liikmesriigid määratlevad pädevate asutuste ülesanded, volitused ja töökorra; pädevad asutused on volitatud:

| i) | korraldama vajalikus mahus asjakohaseid ETTde eeskirjadele vastavuse kontrolle ja kohustama tootjat või tema volitatud esindajat artikli 7 kohaselt eemaldama nõuetele mittevastavad ETTd turult, |
| --- | --- |

i)

korraldama vajalikus mahus asjakohaseid ETTde eeskirjadele vastavuse kontrolle ja kohustama tootjat või tema volitatud esindajat artikli 7 kohaselt eemaldama nõuetele mittevastavad ETTd turult,

| ii) | nõudma asjaosalistelt kogu vajalikku teavet, mis on rakendusmeetmetes täpselt kindlaks määratud, |
| --- | --- |

ii)

nõudma asjaosalistelt kogu vajalikku teavet, mis on rakendusmeetmetes täpselt kindlaks määratud,

| iii) | võtma toodete proove ja teostama nende vastavuskontrolle. |
| --- | --- |

iii)

võtma toodete proove ja teostama nende vastavuskontrolle.

3.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni pidevalt turu järelevalve tulemustest; kui see on asjakohane, edastab komisjon nimetatud teabe teistele liikmesriikidele.

4.   Liikmesriigid tagavad, et tarbijatel ja teistel asjaosalistel on võimalus esitada pädevatele asutustele tähelepanekuid toodete vastavuse kohta.

Artikkel 4

Importija kohustused

Kui tootja asukoht ei ole ühenduses ja volitatud esindaja puudub, lasub kohustus

| — | tagada, et turule viidud või kasutusele võetud ETT vastab käesolevale direktiivile ja kohaldatavale rakendusmeetmele, |
| --- | --- |

—

tagada, et turule viidud või kasutusele võetud ETT vastab käesolevale direktiivile ja kohaldatavale rakendusmeetmele,

| — | teha vastavusdeklaratsioon ja tehnilised dokumendid kättesaadavaks importijal. |
| --- | --- |

—

teha vastavusdeklaratsioon ja tehnilised dokumendid kättesaadavaks importijal.

Artikkel 5

Märgistamine ja vastavusdeklaratsioon

1.   Enne turuleviimist ja/või kasutuselevõttu tuleb rakendusmeetmega reguleeritud ETTle kinnitada EÜ-vastavusmärgis ja toote kohta tuleb väljastada vastavusdeklaratsioon, millega tootja või tema volitatud esindaja kinnitab, et ETT vastab kohaldatava rakendusmeetme kõigile asjakohastele sätetele.

2.   EÜ-vastavusmärgis koosneb tähtedest “CE” vastavalt III lisa näidisele.

3.   Vastavusdeklaratsioon peab sisaldama VI lisas nimetatud andmeid ja viitama asjakohasele rakendusmeetmele.

4.   ETTle ei tohi kinnitada märgiseid, mille tähenduse või kuju võib kasutaja ära vahetada EÜ-vastavusmärgise tähenduse või kujuga.

5.   Liikmesriigid võivad nõuda, et toote üleandmisel lõpptarbijale peavad andmed I lisa 2. osa kohaselt olema esitatud nende riigikeeles/-keeltes.

Liikmesriigid annavad loa ka nimetatud teabe esitamiseks ühenduse ühes või mitmes teises ametlikus keeles.

Punkti 1 kohaldamisel arvestavad liikmesriigid eelkõige:

| a) | kas teavet saab edastada ühtlustatud sümbolitega, üldtunnustatud koodidega või mõnel teisel moel; |
| --- | --- |

a)

kas teavet saab edastada ühtlustatud sümbolitega, üldtunnustatud koodidega või mõnel teisel moel;

| b) | toote eeldatava kasutaja teadmiste taset ja vajaliku teabe liiki. |
| --- | --- |

b)

toote eeldatava kasutaja teadmiste taset ja vajaliku teabe liiki.

Artikkel 6

Vaba liikumine

1.   Liikmesriigid ei tohi asjaomase kohaldatava rakendusmeetme raames enda territooriumil keelata, piirata ega takistada ETTde turuleviimist ja/või kasutuselevõttu, tuginedes I lisa 1. osas nimetatud ökodisaini parameetritele vastavatele ökodisaini nõutele, mis on reguleeritud asjaomase rakendusmeetmega, kui tooted vastavad kõigile kohaldatava rakendusmeetme asjakohastele sätetele ja kannavad artiklis 5 nimetatud EÜ-vastavusmärgist.

2.   Liikmesriigid ei tohi I lisa 1. osas nimetatud ökodisaini parameetritele vastavatele ökodisaini nõuetele tuginedes keelata, piirata või takistada enda territooriumil artiklis 5 nimetatud EÜ-vastavusmärgist kandvate ETTde, mille suhtes kehtiv rakendusmeede näeb ette, et ökodisaini nõue pole vajalik, turuleviimist ja/või kasutuselevõttu.

3.   Liikmesriigid ei takista kohaldatava rakendusmeetme sätetele mittevastavate ETTde esitlemist messidel, näitustel, esitlustel ja analoogsetel üritustel, kui on olemas nähtav viide sellele, et nimetatud tooted viiakse turule ja/või võetakse kasutusele alles siis, kui vastavus on saavutatud.

Artikkel 7

Kaitseklausel

1.   Kui liikmesriik tuvastab, et artiklis 5 nimetatud EÜ-vastavusmärgisega tähistatud ETT ei täida nõuetekohasel kasutamisel kohaldatava rakendusmeetme kõiki asjakohaseid sätteid, siis on tootja või tema volitatud esindaja kohustatud viima ETT kohaldatava rakendusmeetme ja/või EÜ-vastavusmärgise sätetega vastavusse ja kõrvaldama õigusvastase olukorra asjaomase liikmesriigi juhiste alusel.

Kui on piisavalt tõendeid, et ETT võib olla mittevastav, võtab liikmesriik vajalikke meetmeid, mis sõltuvalt mittevastavuse raskusest võivad ulatuda ETT turuleviimise keeluni kuni vastavuse tuvastamiseni

Kui mittevastavus jätkub, teeb liikmesriik otsuse, millega piiratakse või keelatakse vastava ETT turuleviimist ja/või kasutuselevõttu või tagab selle turult eemaldamise.

Keelamise või turult eemaldamise korral teavitatakse viivitamatult komisjoni ja liikmesriike.

2.   Liikmesriik peab põhjendama igat käesoleva direktiivi alusel vastu võetud otsust, millega keelatakse või piiratakse ETT turuleviimist ja/või kasutuselevõttu.

Nimetatud otsusest tuleb asjaomast osapoolt viivitamatult teavitada; samaaegselt tuleb talle teatada, missugused õiguskaitsevahendid vastavalt liikmesriigi õigusaktidele on tema käsutuses ja missuguse aja jooksul saab nimetatud õiguskaitsevahendeid kasutada.

3.   Liikmesriik teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike viivitamatult lõike 1 alusel tehtud otsusest, nimetab selle põhjused ja annab iseäranis teada, kas mittevastavuse puhul on tegemist ühega järgmistest juhtudest:

| a) | kohaldatava rakendusmeetme nõuete mittetäitmine, |
| --- | --- |

a)

kohaldatava rakendusmeetme nõuete mittetäitmine,

| b) | artikli 10 lõikes 2 nimetatud ühtlustatud harmoneeritud standardite puudulik kohaldamine, |
| --- | --- |

b)

artikli 10 lõikes 2 nimetatud ühtlustatud harmoneeritud standardite puudulik kohaldamine,

| c) | artikli 10 lõikes 2 nimetatud lüngad harmoneeritud standardites. |
| --- | --- |

c)

artikli 10 lõikes 2 nimetatud lüngad harmoneeritud standardites.

4.   Komisjon konsulteerib viivitamatult asjaomaste osapooltega ja võib kasutada sõltumatute tehniliste ekspertide abi.

Pärast konsulteerimist teavitab komisjon viivitamatult otsuse teinud liikmesriiki ja teisi liikmesriike oma seisukohast.

Kui komisjon ei pea otsust õigustatuks, teavitab ta sellest viivitamatult liikmesriike.

5.   Kui punkti 1 alusel tehtud otsuse aluseks on lünk harmoneeritud standardis, algatab komisjon viivitamatult artikli 10 lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud menetluse. Ühtlasi teavitab komisjon artikli 19 lõikes 1 nimetatud komiteed.

6.   Liikmesriigid ja komisjon võtavad põhjendatud juhtudel vajalikud meetmed konfidentsiaalsuse tagamiseks nimetatud menetluse raames saadud teabe osas.

7.   Liikmesriikide poolt käesoleva artikli alusel tehtud otsused avalikustatakse läbipaistval viisil.

8.   Komisjoni arvamused nende otsuste kohta avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 8

Vastavushindamine

1.   Enne rakendusmeetme alla kuuluva ETT turuleviimist ja/või sellise ETT kasutuselevõttu peab tootja või tema volitatud esindaja tagama, et teostatakse ETT vastavushindamine kooskõlas kohaldatava rakendusmeetme kõikide asjakohaste nõuetega.

2.   Vastavushindamise menetlused määratakse kindlaks rakendusmeetmetes ja peavad tootjal võimaldama valida IV lisas sätestatud sisemise kavandikontrolli ja V lisas sätestatud juhtimissüsteemi vahel. Põhjendatud juhtudel ja võrdeliselt tootest tuleneva riskiga valitakse vastavushindamise menetlus välja otsuses 93/465/EMÜ kirjeldatud asjakohaste moodulite hulgast.

Kui liikmesriigil on selgeid tõendeid ETT tõenäolise mittevastavuse kohta, peab nimetatud liikmesriik võimalikult kiiresti avaldama põhjendatud hindamisotsuse ETT vastavuse kohta, mille võib koostada pädev asutus, et vajaduse korral õigeaegselt võtta vastumeetmeid.

Kui rakendusmeetme alla kuuluva ETT kavandas organisatsioon, kes on registreeritud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta määruse (EÜ) nr 761/2001 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemis (EMAS)) (25) sätetele ja kui registreeriti muuhulgas kavandustegevus, siis lähtutakse sellest, et nimetatud organisatsiooni juhtimissüsteem vastab käesoleva direktiivi V lisa nõuetele.

Kui rakendusmeetme alla kuuluva ETT kavandas organisatsioon, mis omab juhtimissüsteemi, mis hõlmab kavandustegevust, ja kui süsteemi rakendatakse vastavalt harmoneeritud standardile, millele on viidatud Euroopa Liidu Teatajas, siis lähtutakse sellest, et juhtimissüsteem vastab käesoleva direktiivi V lisa nõuetele.

3.   Pärast rakendusmeetme alla kuuluva ETT turuleviimist või kasutuselevõttu peab tootja või tema volitatud esindaja 10 aasta jooksul pärast selle ETT viimase eksemplari tootmist säilitama vastavushindamise dokumente ja tema poolt väljastatud vastavusdeklaratsioone ja esitama neid liikmesriikidele tutvumiseks.

Asjakohased dokumendid tuleb teha kättesaadavaks 10 päeva jooksul pärast liikmesriigi pädeva asutuse taotlust.

4.   Artiklis 5 nimetatud vastavushindamise dokumendid ja vastavusdeklaratsioon tuleb koostada ühes ühenduse ametlikest keeltest.

Artikkel 9

Vastavuseeldus

1.   Liikmesriigid käsitlevad ETTd, mis kannab artiklis 5 nimetatud EÜ-vastavusmärgist, kohaldatava rakendusmeetme asjakohastele sätetele vastavana.

2.   Kui ETT on valmistatud vastavalt harmoneeritud standardile, mille viide on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, siis käsitlevad liikmesriigid toodet kõikidele nimetatud standarditega seotud kohaldatava rakendusmeetme nõuetele vastavana.

3.   Kui ETTle anti määruse (EÜ) nr 1980/2000 kohaselt ühenduse ökomärgis, siis käsitletakse toodet kohaldatava rakendusmeetme ökodisaini nõuetele vastavana, kuivõrd ökomärgis neid nõudeid täidab.

4.   Vastavuseelduse eesmärgil võib komisjon käesoleva direktiivi raames vastavalt artikli 19 lõikes 2 sätestatud menetlusele otsustada, et teised ökomärgised täidavad samaväärseid tingimusi nagu ühenduse ökomärgis määruse (EÜ) nr 1980/2000 tähenduses. ETTd, millele on omistatud taolised teised ökomärgised, käsitletakse kohaldatava rakendusmeetme ökodisaini nõuetele vastavatena, kuivõrd asjaomane ökomärgis nimetatud nõudeid täidab.

Artikkel 10

Harmoneeritud standardid

1.   Liikmesriigid tagavad võimaluste piires asjakohaste meetmete võtmise, et konsulteerida harmoneeritud standardite väljatöötamise ja järelevalve käigus huvitatud isikutega siseriiklikul tasandil.

2.   Kui liikmesriik või komisjon on seisukohal, et harmoneeritud standard, mille rakendamisele tugineb kohaldatava rakendusmeetme konkreetsetele sätetele vastavuse eeldus, ei arvesta neid sätteid täielikult, teavitab asjaomane liikmesriik või komisjon sellest direktiivi 98/34/EÜ artikli 5 kohaselt moodustatud alalist komiteed, tuues välja põhjused. Komitee esitab kiirendatud korras oma arvamuse.

3.   Nimetatud komitee arvamuse põhjal otsustab komisjon, kas viide asjaomasele standardile Euroopa Liidu Teatajas avaldada, mitte avaldada või avaldada piiranguga, kas jätta viide alles või see teatajast eemaldada.

4.   Komisjon teavitab sellest asjaomast Euroopa standardiorganit ja esitab vajadusel taotluse asjaomase harmoneeritud standardi ülevaatamiseks.

Artikkel 11

Nõuded komponentidele ja sõlmedele

Tootjaid või nende volitatud esindajaid, kes viivad komponendid ja sõlmed turule ja/või võtavad kasutusele, saab rakendusmeetmetega kohustada esitama rakendusmeetme alla kuuluva ETT tootjale olulisi andmeid asjaomaste komponentide või sõlmede materjali koostise ning energia, materjalide ja/või ressursside kulu kohta.

Artikkel 12

Halduskoostöö ja teabevahetus

1.   Liikmesriigid tagavad sobivate meetmete võtmise, et julgustada käesoleva direktiivi rakendamiseks pädevaid asutusi tegema koostööd ning üksteisele ja komisjonile teavet edastama eesmärgiga toetada direktiivi, eriti selle artikli 7 rakendamist.

Halduskoostööks ja teabevahetuseks tuleb võimaluste piires kasutada elektroonilisi suhtlusvahendeid, mille edendamiseks saab kasutada ühenduse asjaomaseid programme.

Liikmesriigid teatavad komisjonile asutuste nimed, kelle pädevuses on käesoleva direktiivi kohaldamine.

2.   Komisjoni ja liikmesriikide vahelise teabevahetuse täpse viisi ja struktuuri üle otsustatakse vastavalt artikli 19 lõikes 2 sätestatud menetlusele.

3.   Komisjon võtab sobivad meetmed, et toetada käesolevas artiklis sätestatud liikmesriikide vahelist koostööd ja anda sellesse oma panus.

Artikkel 13

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

1.
     
  Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ja väga väikestele äriühingutele kasu toovate programmide kontekstis peab komisjon arvestama algatustega, mis aitavad väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatel ja väga väikestel äriühingutel oma toodete kavandamisel kaasata keskkonnaaspekte, sealhulgas energiatõhusust.

2.
     
  Liikmesriigid tagavad, eriti toetusvõrkude ja struktuuride tugevdamisega, et nad julgustavad väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid ja väga väikeseid äriühinguid rakendama keskkonnasõbralikku suhtumist juba toodete kavandamisel ja end kohandama tulevastele Euroopa õigusaktidele.

Artikkel 14

Tarbija teavitamine

Vastavalt kohaldatavale rakendusmeetmele peavad tootjad neile sobilikul viisil tagama, et ETT tarbijatele antakse

| — | vajalikku teavet nende rolli kohta toote säästlikul kasutamisel, |
| --- | --- |

—

vajalikku teavet nende rolli kohta toote säästlikul kasutamisel,

| — | teavet toote ökoloogilise profiili ja ökodisaini eeliste kohta kui rakendusmeetmed seda nõuavad. |
| --- | --- |

—

teavet toote ökoloogilise profiili ja ökodisaini eeliste kohta kui rakendusmeetmed seda nõuavad.

Artikkel 15

Rakendusmeetmed

1.   
  Kui ETT vastab lõikes 2 toodud kriteeriumidele, kuulub see vastavalt lõikele 3 b rakendusmeetme või eneseregulatsiooni meetme alla. Rakendusmeetmete vastuvõtmisel peab
  komisjon
  toimima vastavalt artikli 19 lõikes 2 sätestatud menetlusele.

2.   
  Lõikes 1 nimetatud
  kriteeriumid
  on järgmised
  :

| a) | ETT arvele peab langema märkimisväärne turustuse maht, mis
  vastavalt viimastele kättesaadavatele andmetele ühenduses
  soovituslikult on
  üle 200 000 ühiku aastas; |
| --- | --- |

a)

ETT arvele peab langema märkimisväärne turustuse maht, mis
  vastavalt viimastele kättesaadavatele andmetele ühenduses
  soovituslikult on
  üle 200 000 ühiku aastas;

| b) | ETTl peab olema, arvestades turuleviidud ja/või kasutusele võetud koguseid, ühenduses märkimisväärne mõju keskkonnale vastavalt otsuses nr 1600/2002/EÜ sätestatud ühenduse strateegilistele prioriteetidele; |
| --- | --- |

b)

ETTl peab olema, arvestades turuleviidud ja/või kasutusele võetud koguseid, ühenduses märkimisväärne mõju keskkonnale vastavalt otsuses nr 1600/2002/EÜ sätestatud ühenduse strateegilistele prioriteetidele;

| c) | ETTl peab olema märkimisväärne potentsiaal keskkonnatoime parandamiseks ilma liigsete kuludeta
  , arvestades eriti järgnevat
  :






  — | teiste asjakohaste ühenduse õigusaktide puudumine
  või asjaolu, et
  turujõud ei suuda antud probleemi
  korralikult
  lahendada; |
| --- | --- | --- |

c)

ETTl peab olema märkimisväärne potentsiaal keskkonnatoime parandamiseks ilma liigsete kuludeta
  , arvestades eriti järgnevat
  :

—

teiste asjakohaste ühenduse õigusaktide puudumine
  või asjaolu, et
  turujõud ei suuda antud probleemi
  korralikult
  lahendada;

| — | suured erinevused keskkonnatoimes analoogsete turul olevate ETTde lõikes. |
| --- | --- |

—

suured erinevused keskkonnatoimes analoogsete turul olevate ETTde lõikes.

3.   
  Rakendusmeetme
  eelnõu
  koostamisel
  arvestab komisjon artikkel 19 lõikes 1 nimetatud komitee arvamusi ning järgnevat:

| a) | ühenduse keskkonnaalaseid prioriteete, nagu need on sätestatud otsuses nr 1600/2002/EÜ või komisjoni Euroopa kliimamuutuse programmis (ECCP); |
| --- | --- |

a)

ühenduse keskkonnaalaseid prioriteete, nagu need on sätestatud otsuses nr 1600/2002/EÜ või komisjoni Euroopa kliimamuutuse programmis (ECCP);

| b) | asjakohaseid
  ühenduse õigusakte ja
  eneseregulatsiooni meetmeid, nagu vabatahtlikud kokkulepped
  , mis pärast vastavalt artiklile 17 tehtud hinnangut peaksid saavutama poliitika eesmärke kohustuslikest nõudmistest kiiremini või väiksemate kuludega
  . |
| --- | --- |

b)

asjakohaseid
  ühenduse õigusakte ja
  eneseregulatsiooni meetmeid, nagu vabatahtlikud kokkulepped
  , mis pärast vastavalt artiklile 17 tehtud hinnangut peaksid saavutama poliitika eesmärke kohustuslikest nõudmistest kiiremini või väiksemate kuludega
  .

4.   Rakendusmeetme eelnõu väljatöötamisel komisjon:

| a) | kontrollib ETT elutsüklit
  ja kõiki selle olulisi keskkonnaaspekte, sealhulgas energiatõhusust. Keskkonnaaspektide ja nende parandamise teostatavuse analüüsi ulatus peab olema proportsionaalne nende olulisusega. Ökodisaini nõuete vastuvõtmine ETT oluliste keskkonnaaspektide kohta ei tohi liigselt viibida ebakindluse tõttu teiste aspektide osas
  ; |
| --- | --- |

a)

kontrollib ETT elutsüklit
  ja kõiki selle olulisi keskkonnaaspekte, sealhulgas energiatõhusust. Keskkonnaaspektide ja nende parandamise teostatavuse analüüsi ulatus peab olema proportsionaalne nende olulisusega. Ökodisaini nõuete vastuvõtmine ETT oluliste keskkonnaaspektide kohta ei tohi liigselt viibida ebakindluse tõttu teiste aspektide osas
  ;

| b) | teostab hindamist mille käigus kontrollitakse mõjusid keskkonnale, tarbijatele ja tootjatele, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, konkurentsivõime,
  sealhulgas ühenduseväliste turgude,
  innovatsiooni, turule juurdepääsu ning kulude ja saadava kasu osas; |
| --- | --- |

b)

teostab hindamist mille käigus kontrollitakse mõjusid keskkonnale, tarbijatele ja tootjatele, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, konkurentsivõime,
  sealhulgas ühenduseväliste turgude,
  innovatsiooni, turule juurdepääsu ning kulude ja saadava kasu osas;

| c) | arvestab liikmesriikide poolt oluliseks peetud kehtivaid siseriiklikke keskkonnaeeskirju; |
| --- | --- |

c)

arvestab liikmesriikide poolt oluliseks peetud kehtivaid siseriiklikke keskkonnaeeskirju;

| d) | konsulteerib asjaomaste huvigruppidega; |
| --- | --- |

d)

konsulteerib asjaomaste huvigruppidega;

| e) | koostab punktis b nimetatud tagajärgede hindamise alusel rakendusmeetme eelnõu põhjenduse; |
| --- | --- |

e)

koostab punktis b nimetatud tagajärgede hindamise alusel rakendusmeetme eelnõu põhjenduse;

| f) | määrab rakendustähtaja(d), astmelised meetmed või üleminekumeetmed või -perioodid ja arvestab seejuures võimalikke mõjusid väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele või spetsiifilistele, peamiselt väikeste ja keskmise suurustega ettevõtjate poolt toodetavatele tooterühmadele. |
| --- | --- |

f)

määrab rakendustähtaja(d), astmelised meetmed või üleminekumeetmed või -perioodid ja arvestab seejuures võimalikke mõjusid väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele või spetsiifilistele, peamiselt väikeste ja keskmise suurustega ettevõtjate poolt toodetavatele tooterühmadele.

5.   Rakendusmeetmed peavad täitma kõiki järgmisi kriteeriume:

| a) | kasutaja seisukohalt ei tohi esineda märkimisväärset negatiivset toimet toote töökindlusele; |
| --- | --- |

a)

kasutaja seisukohalt ei tohi esineda märkimisväärset negatiivset toimet toote töökindlusele;

| b) | kahjustada ei tohi tervist, ohutust ja keskkonda; |
| --- | --- |

b)

kahjustada ei tohi tervist, ohutust ja keskkonda;

| c) | tarbijatele ei tohi avalduda märkimisväärseid negatiivseid mõjusid, eriti toote taskukohasuse ja elutsükli kulude osas; |
| --- | --- |

c)

tarbijatele ei tohi avalduda märkimisväärseid negatiivseid mõjusid, eriti toote taskukohasuse ja elutsükli kulude osas;

| d) | tööstuse
  konkurentsivõimele ei tohi avalduda märkimisväärseid negatiivseid
  mõjusid; |
| --- | --- |

d)

tööstuse
  konkurentsivõimele ei tohi avalduda märkimisväärseid negatiivseid
  mõjusid;

| e) | ökodisaini nõue ei tohi põhimõtteliselt viia selleni, et kõik teised tootjad peavad üle võtma ühe kindla tootja tehnoloogia; |
| --- | --- |

e)

ökodisaini nõue ei tohi põhimõtteliselt viia selleni, et kõik teised tootjad peavad üle võtma ühe kindla tootja tehnoloogia;

| f) | tootjatele ei tohi tekitada ülemääraseid halduskulusid. |
| --- | --- |

f)

tootjatele ei tohi tekitada ülemääraseid halduskulusid.

6.   Rakendusmeetmetega sätestatakse ökodisaini nõuded vastavalt I lisale ja/või II lisale.

Toote teatavatele keskkonnaaspektidele, mis omavad olulist keskkonnamõju, kehtestatakse eriomased ökodisaini nõuded.

Rakendusmeetmed võivad ka näha ette, et ökodisaini nõue pole vajalik mõningate I lisa 1. osas osutatud ökodisaini parameetrite puhul.

7.   Nõuded tuleb sõnastada selliselt, et turu järelevalveasutustele oleks tagatud võimalus kontrollida, kas ETT vastab rakendusmeetme nõuetele. Rakendusmeetmes tuleb täpsustada, kas kontrolli saaks teostada vahetult ETT või tehniliste dokumentide põhjal.

8.   Rakendusmeetmed peavad sisaldama VII lisas loetletud andmeid.

9.   Komisjoni poolt rakendusmeetmete väljatöötamisel kasutatud olulised uuringud ja analüüsid peavad olema üldsusele kättesaadavad
  , võttes eriti arvesse juurdepääsu ja kasutamise lihtsust huvitatud väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele
  .

10.   Vajadusel tuleb koos rakendusmeetmega, mis sätestab ökodisaini nõuded, koostada suunised erinevate keskkonnaaspektide vahelise tasakaalu tagamiseks; need suunised peab komisjon vastu võtma artikli 19 lõike 2 kohaselt
  ; need suunised katavad rakendusmeetmest puudutatud tootesektoris tegutsevate väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate eripära. Vajadusel ja vastavalt artikli 13 lõikele 1 võib komisjon koostada täiendavat erimaterjali, et muuta rakendamine väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele lihtsamaks.

Artikkel 16

Tööplaan

1.   Kooskõlas artiklis 15 sätestatud kriteeriumidega koostab komisjon, olles konsulteerinud artiklis 18 nimetatud nõuandefoorumiga, hiljemalt ... (26) tööplaani, mis tuleb teha üldsusele kättesaadavaks.

Tööplaan sisaldab järgneva kolme aasta jaoks tooterühmade mittetäieliku loetelu, mida käsitletakse rakendusmeetmete kehtestamisel esmatähtsatena.

Komisjon muudab tööplaani regulaarselt pärast konsulteerimist nõuandefoorumiga.

2.   Üleminekuperioodil, mille jooksul koostatakse esimene tööplaan vastavalt lõikele 1,
  võtab komisjon artikli 19 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt, täites artiklis 15 sätestatud kriteeriume ja olles konsulteerinud nõuandefoorumiga,
  vajadusel eelnevalt
  vastu:

| — | rakendusmeetmed nendele toodetele, mis on ECCPs klassifitseeritud toodetena, mis omavad kõrget potentsiaali kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks väikeste kuludega
  , nagu kütteseadmed ja veeboilerid, elektrimootori süsteemid, valgustus nii koduses tarbimises kui teenindussektoris, kodumasinad, kontoriseadmed nii koduses tarbimises kui teenindussektoris, olmeelektroonika ning kütteventilatsiooni ja kliimaseadmed; |
| --- | --- |

—

rakendusmeetmed nendele toodetele, mis on ECCPs klassifitseeritud toodetena, mis omavad kõrget potentsiaali kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks väikeste kuludega
  , nagu kütteseadmed ja veeboilerid, elektrimootori süsteemid, valgustus nii koduses tarbimises kui teenindussektoris, kodumasinad, kontoriseadmed nii koduses tarbimises kui teenindussektoris, olmeelektroonika ning kütteventilatsiooni ja kliimaseadmed;

| — | eraldi rakendusmeetme, mis vähendab teatud tootegrupi elektrikadusid oote režiimis
  . |
| --- | --- |

—

eraldi rakendusmeetme, mis vähendab teatud tootegrupi elektrikadusid oote režiimis
  .

Artikkel 17

Enesereguleerimine

Käesoleva direktiivi kontekstis rakendusmeetme alternatiivina esitatud vabatahtlike kokkulepete või teiste eneseregulatsiooni meetmete kohta antakse hinnang vähemalt VIII lisa alusel.

Artikkel 18

Nõuandefoorum

Komisjon tagab, et ta jälgib oma tegevuses iga rakendusmeetme puhul liikmesriikide ja kõikide oluliste kõnealuse toote/tooterühmaga seotud huvitatud isikute, nagu tööstuse, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, käsitöönduse, ametiühingute, hulgi- ja jaemüügiga tegelevate ettevõtjate, importijate, keskkonnakaitseorganisatsioonide ja tarbijarühmade esindajate tasakaalustatud kaasamist.
  Antud pooled aitavad eelkõige kaasa rakendusmeetmete määratlemisele ja läbivaatamisele, kehtestatud turujärelevalvemehhanismide mõjususe uurimisele ja vabatahtlike kokkulepete ning teiste eneseregulatsiooni meetmete hindamisele.
  Nimetatud osapooled kohtuvad nõuandefoorumil. Komisjon määrab kindlaks nimetatud foorumi töökorra.

Artikkel 19

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, siis kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, arvestades selle artiklit 8.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 nimetatud ajavahemikuks määratakse kolm kuud.

3.   Komitee võtab vastu töökorra.

Artikkel 20

Karistused

Liikmesriigid määravad kindlaks karistused käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike sätete rikkumise eest. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad,
  võttes arvesse mittevastavuse ulatust ja ühenduse turule lastud nõuetele mittevastavate toodete arvu.

Artikkel 21

Muudatused

1.   Direktiivi 92/42/EMÜ muudetakse käesolevaga järgmiselt:

| 1) | artikkel 6 jäetakse välja; |
| --- | --- |

1)

artikkel 6 jäetakse välja;

| 2) | lisatakse järgmine artikkel:
  “Artikkel 10a
  Käesolev direktiiv on rakendusmeede direktiivi xx/xx (27)
  artikli 15 tähenduses, mis käsitleb energiatõhusust kasutamise ajal vastavalt sellele direktiivile, ja seda võib direktiivi xx/xx (27)
  artikli 19 lõike 2 kohaselt muuta või kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

2)

lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 10a

Käesolev direktiiv on rakendusmeede direktiivi xx/xx (27)
  artikli 15 tähenduses, mis käsitleb energiatõhusust kasutamise ajal vastavalt sellele direktiivile, ja seda võib direktiivi xx/xx (27)
  artikli 19 lõike 2 kohaselt muuta või kehtetuks tunnistada.

| 3) | I lisa 2. jagu jäetakse välja; |
| --- | --- |

3)

I lisa 2. jagu jäetakse välja;

| 4) | II lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

4)

II lisa jäetakse välja.

2.   Direktiivi 96/57/EÜ muudetakse käesolevaga järgmiselt:

lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 9a

Käesolev direktiiv on rakendusmeede direktiivi xx/xx (28)
  artikli 15 tähenduses, mis käsitleb energiatõhusust kasutamise ajal vastavalt sellele direktiivile, ja seda võib direktiivi xx/xx (28)
  artikli 19 lõike 2 kohaselt muuta või kehtetuks tunnistada.

3.   Direktiivi 2000/55/EÜ muudetakse käesolevaga järgmiselt:

lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 9a

Käesolev direktiiv on rakendusmeede direktiivi xx/xx*+
  artikli 15 tähenduses, mis käsitleb energiatõhusust kasutamise ajal vastavalt sellele direktiivile, ja seda võib direktiivi xx/xx++
  artikli 19 lõike 2 kohaselt muuta või kehtetuks tunnistada.

| (*) | ELT L ...” |
| --- | --- |

(*)

ELT L ...”

Artikkel 22

Artikkel 22

Kehtetuks tunnistamine

Direktiivid 78/170/EMÜ ja 86/594/EMÜ tunnistatakse kehtetuks. Liikmesriigid võivad edasi kohaldada kehtivaid siseriiklikke meetmeid, mis on vastu võetud direktiivi 86/594/EMÜ alusel, kuni antud toodete suhtes pole käesoleva direktiivi alusel vastu võetud rakendusmeetmeid.

Artikkel 23

Artikkel 23

Läbivaatamine

Hiljemalt ... (29) vaatab komisjon läbi direktiivi ning selle rakendusmeetmete tõhususe, samuti rakendusmeetmete läve, turu järelevalvemehhanismide ja võimalike käivitatud asjakohaste eneseregulatsioonimeetmete tõhususe, olles konsulteerinud artiklis 18 nimetatud aruandefoorumiga, ja esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule - kui see on asjakohane - ettepanekud direktiivi muutmiseks.

29

artiklis 18

Artikkel 24

Artikkel 24

Konfidentsiaalsus

Artiklis 11 ja I lisa 2. osas nimetatud nõuded tootja ja/või volitatud esindaja poolt antava teabe kohta peavad vastama proportsionaalsuse põhimõttele ja arvestama majanduslikult tundliku teabe õiguspärase konfidentsiaalsuse põhjendatud vajadusega.

Artiklis 11

Artikkel 25

Artikkel 25

Rakendamine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne ... (30).

30

Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viited käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 26

Artikkel 26

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 27

Artikkel 27

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 112, 30.4.2004, lk 25.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 20. aprilli 2004. aasta seisukoht (ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 319), nõukogu 29. novembri 2004. aasta ühine seisukoht (ELT C 38 E, 15.2.2005, lk 45) ja Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2005. aasta seisukoht (ELTs seni avaldamata).

2

seisukoht (ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 319)

29. novembri 2004. aasta

(ELT C 38 E, 15.2.2005, lk 45)

13. aprilli 2005. aasta

(3)  EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

3

(4)  EÜT L 220 30.8.1993, lk 23.

4

(5)  EÜT C 136, 4.6.1985, lk 1.

5

(6)  EÜT C 141, 19.5.2000, lk 1.

6

(7)  EÜT L 297, 13.10.1992, lk 16. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

7

(8)  EÜT L 237, 21.9.2000, lk 1.

8

(9)  EÜT L 332, 15.12.2001, lk 1.

9

(10)  ELT L 37, 13.2.2003, lk 24. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/108/EÜ (EÜT L 345, 31.12.2003, lk 106).

10

(11)  ELT L 37, 13.2.2003, lk 19.

11

(12)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/98/EÜ (ELT L 305, 1.10.2004, lk 63).

12

(13)  EÜT L 167, 22.6.1992, lk 17. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/8/EÜ (ELT L 52, 21.2.2004, lk 50).

13

(14)  EÜT L 236, 18.9.1996, lk 36.

14

(15)  EÜT L 279, 1.11.2000, lk 33.

15

(16)  EÜT L 52, 23.2.1978, lk 32. Direktiivi on muudetud direktiiviga 82/885/EMÜ (EÜT L 378, 31.12.1982, lk 19).

16

(17)  EÜT L 196, 26.7.1990, lk 15. Direktiivi on muudetud direktiiviga 93/68/EMÜ (EÜT L 220, 30.8.1993, lk 1).

17

(18)  ELT L 1, 4.1.2003, lk 65.

18

(19)  EÜT L 344, 6.12.1986, lk 24. Direktiivi on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

19

(20)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

20

(21)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

21

(22)  EÜT L 194, 25.7.1975, lk 39. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

22

(23)  EÜT L 377, 31.12.1991, lk 20. Direktiivi on muudetud direktiiviga 94/31/EÜ (EÜT L 168, 2.7.1994, lk 28).

23

(24)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

24

(25)  EÜT L 114, 24.4.2001, lk 1.

25

(26)  Kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist.

26

(27)  ELT L ...”

27

(28)  ELT L ...„

28

(29)  Viis aastat pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist.

29

(30)  24 kuu möödumist käesoleva direktiivi jõustumisest.

30

I LISA

MEETOD ÜLDISTE ÖKODISAINI NÕUETE SÄTESTAMISEKS

(viidatud artiklis 15)

Üldised ökodisaini nõuded taotlevad ETT keskkonnatoime parandamist ja on eelkõige keskendunud toote olulistele keskkonnaaspektidele, sätestamata piirmäärasid.
  Käesolevas lisas toodud meetodit rakendatakse, kui piirmäärade kehtestamine uuritavale tootegrupile ei ole asjakohane.
  Komisjon kehtestab artiklis 19 nimetatud komiteele esitatava rakendusmeetme eelnõu väljatöötamisel olulised keskkonnaaspektid, mis tuuakse üksikasjaliselt ära rakendusmeetmes.

Töötades välja rakendusmeetmed, millega kehtestatakse artikli 15 kohaselt üldised ökodisaini nõuded, määrab komisjon rakendusmeetme alla kuuluva ETT osas - kui see on asjakohane - kindlaks, millised 1. osas loetletud ökodisaini parameetrid, millised 2. osas nimetatud teabe edastamise nõuded ja millised 3. osas tootjale esitatavad nõuded asjaomase toote osas kehtivad.

1. osa: ETTde ökodisaini parameetrid

1.1   Niivõrd kui need puudutavad toote kavandamist, määratakse olulised keskkonnaaspektid kindlaks, arvestades toote elutsükli järgmisi etappe:

| a) | tooraine valik ja kasutamine; |
| --- | --- |

a)

tooraine valik ja kasutamine;

| b) | tootmine; |
| --- | --- |

b)

tootmine;

| c) | pakendamine, transport ja turustamine; |
| --- | --- |

c)

pakendamine, transport ja turustamine;

| d) | paigaldamine ja hooldus; |
| --- | --- |

d)

paigaldamine ja hooldus;

| e) | kasutamine; |
| --- | --- |

e)

kasutamine;

| f) | eluea lõpp, see tähendab staadiumi ETT esmase kasutamise lõpust kuni toote lõpliku kõrvaldamiseni. |
| --- | --- |

f)

eluea lõpp, see tähendab staadiumi ETT esmase kasutamise lõpust kuni toote lõpliku kõrvaldamiseni.

1.2   Iga etapi puhul tuleb hinnata järgmisi keskkonnaaspekte, kuivõrd need on olulised:

| a) | eeldatav materjali, energia ja teiste ressursside nagu näiteks puhta vee kulu; |
| --- | --- |

a)

eeldatav materjali, energia ja teiste ressursside nagu näiteks puhta vee kulu;

| b) | eeldatavad õhu-, vee- ja pinnaseheitmed; |
| --- | --- |

b)

eeldatavad õhu-, vee- ja pinnaseheitmed;

| c) | eeldatav keskkonna reostus füüsikaliste mõjude nagu müra, vibratsiooni, kiirguse ja elektromagnetväljade tõttu; |
| --- | --- |

c)

eeldatav keskkonna reostus füüsikaliste mõjude nagu müra, vibratsiooni, kiirguse ja elektromagnetväljade tõttu;

| d) | eeldatavalt tekkivate jäätmematerjalide kogus; |
| --- | --- |

d)

eeldatavalt tekkivate jäätmematerjalide kogus;

| e) | materjali ja/või energia korduskasutuse, ringlussevõtu ja taaskasutamise võimalused, arvestades direktiivi 2002/96/EÜ. |
| --- | --- |

e)

materjali ja/või energia korduskasutuse, ringlussevõtu ja taaskasutamise võimalused, arvestades direktiivi 2002/96/EÜ.

1.3   Eelmises lõikes nimetatud toote keskkonnaaspektide parandamist tuleb hinnata esmajoones järgmiste kriteeriumide alusel, mida vajadusel täiendatakse teiste kriteeriumidega:

| a) | toote mass ja maht; |
| --- | --- |

a)

toote mass ja maht;

| b) | ümbertöödeldud materjali kasutamine; |
| --- | --- |

b)

ümbertöödeldud materjali kasutamine;

| c) | energia, vee ja teiste ressursside kulu toote elutsükli jooksul; |
| --- | --- |

c)

energia, vee ja teiste ressursside kulu toote elutsükli jooksul;

| d) | ainete kasutamine, mis on nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (1), tähenduses tervist ja/või keskkonda kahjustavad ning mille märgistamine ja kasutamine on muuhulgas reguleeritud selliste direktiividega nagu 76/769/EMÜ või 2002/95/EÜ; |
| --- | --- |

d)

ainete kasutamine, mis on nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (1), tähenduses tervist ja/või keskkonda kahjustavad ning mille märgistamine ja kasutamine on muuhulgas reguleeritud selliste direktiividega nagu 76/769/EMÜ või 2002/95/EÜ;

| e) | nõuetekohaseks kasutamiseks ja korrapäraseks hoolduseks vajalike tarbekaupade liik ja kogus; |
| --- | --- |

e)

nõuetekohaseks kasutamiseks ja korrapäraseks hoolduseks vajalike tarbekaupade liik ja kogus;

| f) | korduskasutuse ja ringlussevõtu indikaatorid: kasutatavate materjalide ja komponentide arv, standardkomponentide kasutamine, demonteerimiseks kuluv aeg, demonteerimiseks vajalike töövahendite komplekssus, korduskasutuseks ja ringlussevõtuks sobivate komponentide ja materjalide märgistamine standardkoodidega (sealhulgas plastikdetailide tähistamine vastavalt ISO-standarditele), kergesti ringlussevõetavate materjalide kasutamine, kerge ligipääs väärtuslikele ja teistele ümbertöödeldavatele komponentidele ja materjalidele; kerge ligipääs ohtlikke aineid sisaldavatele komponentidele ja materjalidele; |
| --- | --- |

f)

korduskasutuse ja ringlussevõtu indikaatorid: kasutatavate materjalide ja komponentide arv, standardkomponentide kasutamine, demonteerimiseks kuluv aeg, demonteerimiseks vajalike töövahendite komplekssus, korduskasutuseks ja ringlussevõtuks sobivate komponentide ja materjalide märgistamine standardkoodidega (sealhulgas plastikdetailide tähistamine vastavalt ISO-standarditele), kergesti ringlussevõetavate materjalide kasutamine, kerge ligipääs väärtuslikele ja teistele ümbertöödeldavatele komponentidele ja materjalidele; kerge ligipääs ohtlikke aineid sisaldavatele komponentidele ja materjalidele;

| g) | kasutatud detailide uuesti kasutamine; |
| --- | --- |

g)

kasutatud detailide uuesti kasutamine;

| h) | komponentide ja tervete seadmete korduskasutust ja ringlussevõttu takistavate tehniliste lahenduste vältimine; |
| --- | --- |

h)

komponentide ja tervete seadmete korduskasutust ja ringlussevõttu takistavate tehniliste lahenduste vältimine;

| i) | toote eluea indikaatorid: garanteeritud minimaalne eluiga, varuosade minimaalne tarneaeg, moodulitest komplekteeritavus, täiendatavus, parandatavus; |
| --- | --- |

i)

toote eluea indikaatorid: garanteeritud minimaalne eluiga, varuosade minimaalne tarneaeg, moodulitest komplekteeritavus, täiendatavus, parandatavus;

| j) | jäätmete ja ohtlike jäätmete tekkivad kogused; |
| --- | --- |

j)

jäätmete ja ohtlike jäätmete tekkivad kogused;

| k) | õhuheitmed (kasvuhoonegaasid, hapestumist tekitavad ained, lenduvad orgaanilised ühendid, osooni lõhustavad ained, püsivad orgaanilised saasteained, raskemetallid, tahketest osakestest ja hõljuvatest tahketest osakestest koosnevad ained), ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu16. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmete kohta
   (2) kohaldamist; |
| --- | --- |

k)

õhuheitmed (kasvuhoonegaasid, hapestumist tekitavad ained, lenduvad orgaanilised ühendid, osooni lõhustavad ained, püsivad orgaanilised saasteained, raskemetallid, tahketest osakestest ja hõljuvatest tahketest osakestest koosnevad ained), ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu16. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmete kohta
   (2) kohaldamist;

| l) | veeheitmed (raskemetallid, hapnikurežiimile ebasoodsat mõju avaldavad ained, püsivad orgaanilised saasteained); |
| --- | --- |

l)

veeheitmed (raskemetallid, hapnikurežiimile ebasoodsat mõju avaldavad ained, püsivad orgaanilised saasteained);

| m) | pinnaseheitmed (eelkõige ohtlike ainete väljavoolamise tõttu toodete kasutamisel ja saasteainete väljauhtumise tõttu pärast toodete kõrvaldamist). |
| --- | --- |

m)

pinnaseheitmed (eelkõige ohtlike ainete väljavoolamise tõttu toodete kasutamisel ja saasteainete väljauhtumise tõttu pärast toodete kõrvaldamist).

2. osa: Nõuded teabe esitamisele

Rakendusmeetmetes võib ette näha, et tootja peab esitama teabe, mis võib mõjutada ETT käsitlemist, kasutamist või ringlussevõttu teiste isikute kui tootja poolt. Nimetatud teabe hulka võib vajadusel kuuluda:

| — | kavandaja teave tootmisprotsessi kohta; |
| --- | --- |

—

kavandaja teave tootmisprotsessi kohta;

| — | teave tarbijale toote oluliste keskkonnaalaste omaduste ja keskkonnatoime kohta; nimetatud andmed tuleb tootele lisada toote turuleviimisel, et võimaldada tarbijal võrrelda erinevate toodete asjaomaseid aspekte; |
| --- | --- |

—

teave tarbijale toote oluliste keskkonnaalaste omaduste ja keskkonnatoime kohta; nimetatud andmed tuleb tootele lisada toote turuleviimisel, et võimaldada tarbijal võrrelda erinevate toodete asjaomaseid aspekte;

| — | teave tarbijale selle kohta, kuidas paigaldada, kasutada ja hooldada toodet võimalikult vähese mõjuga keskkonnale, kuidas saavutada toote võimalikult pikka eluiga, kuidas kasutuskõlbmatuks muutunud toodet kõrvaldada ning vajadusel teave toote varuosade tarnimise ja toote täiendamise aja kohta; |
| --- | --- |

—

teave tarbijale selle kohta, kuidas paigaldada, kasutada ja hooldada toodet võimalikult vähese mõjuga keskkonnale, kuidas saavutada toote võimalikult pikka eluiga, kuidas kasutuskõlbmatuks muutunud toodet kõrvaldada ning vajadusel teave toote varuosade tarnimise ja toote täiendamise aja kohta;

| — | teave jäätmekäitlusettevõtetele kasutuskõlbmatuks muutunud toote demonteerimise, ringlussevõtu või kõrvaldamise kohta. |
| --- | --- |

—

teave jäätmekäitlusettevõtetele kasutuskõlbmatuks muutunud toote demonteerimise, ringlussevõtu või kõrvaldamise kohta.

Võimaluse korral tuleks teave kanda tootele endale.

Selle teabe puhul tuleb arvestada kohustusi, mis tulenevad teistest ühenduse õigusaktidest nagu näiteks direktiivist 2002/96/EÜ.

3. osa: Nõuded tootjale

1.   ETTde tootjad on kohustatud teostama toote kogu elutsükli osas toote mudeli analüüsi, mis
  on suunatud
  eelkõige rakendusmeetmes sätestatud toote kavandamisega oluliselt mõjutatavatele keskkonnaaspektidele ja tugineb realistlikel eeldustel ETTde tavapäraste kasutustingimuste ja kasutuseesmärkide kohta.
  Teiste keskkonnaaspektide uurimine on vabatahtlik.

Selle analüüsi tulemuste põhjal koostab tootja ETT ökoloogilise profiili. Selles tuleb arvestada toote kõiki keskkonna jaoks olulisi omadusi ja kõiki toote elutsükli jooksul tekkivaid ja füüsikalistes suurustes mõõdetavaid sisendeid ja väljundeid.

2.   Nimetatud analüüsi tulemuste põhjal hindab tootja toote alternatiivseid kavandeid ja saavutatud keskkonnatoimet, arvestades võrdlusandmeid.

Võrdlusandmed tuvastab komisjon rakendusmeetmes, tuginedes meetme väljatöötamisel kogutud teabele.

Konkreetse kavandilahenduse valimisel tuleb kõiki kehtivaid õigusakte järgides püüelda mõistliku kompromissi poole erinevate keskkonnaaspektide ja keskkonnakaitsealaste nõuete vahel nagu näiteks ohutus ja tervisekaitse, tehnilised nõuded toimivusele, kvaliteet, suutlikkus ja majanduslikud aspektid, sealhulgas tootmiskulud ja turustatavus.

---

(1)  
  EÜT 196. 16.8.1967, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud muudetud komisjoni direktiiviga 2004/73/EÜ (ELT L 152, 30.4.2004, lk 1).

(2)  EÜT L 59, 27.2.1998, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/26/EÜ (ELT L 146, 30.4.2004, lk 1).

II LISA

MEETOD SPETSIIFILISTE ÖKODISAINI NÕUETE KEHTESTAMISEKS

(viidatud artiklis 15)

Spetsiifiliste ökodisaini nõuete eesmärgiks on parandada toote valitud keskkonnaaspekte. Nendega saab nõuda muuhulgas tarbimise vähendamist, näiteks teatud kindla ressursi tarbimise piiramist ETT elutsükli erinevatel etappidel (nt vee kasutamise piiramine kasutamisfaasis või teatud kindla materjali kasutamise piiramine tootmisel või minimaalse ringlussevõetava materjali koguse kasutamise nõude kehtestamine).

Töötades välja rakendusmeetmed, millega kehtestatakse artikli 15 kohaselt eriomased ökodisaininõuded, nimetab komisjon rakendusmeetme alla kuuluva ETT jaoks ökodisaini parameetrid vastavalt I lisa 1. osale ja sätestab nende nõuete ulatuse kooskõlas artikli 19 lõikes 2 nimetatud menetlusega:

1.   Tehnilise, keskkonnaalase ja majandusliku analüüsi käigus valitakse välja teatud kogus turul olevate ETTde representatiivseid mudeleid ja selgitatakse nende põhjal välja tehnilised võimalused toote keskkonnatoime parandamiseks, pidades silmas, et toote jõudlust ja kasulikkust tarbijale olulisel määral ei vähendataks.

Tehnilise, keskkonnaalase ja majandusliku analüüsi raames selgitatakse samuti välja parimad turul olevad tooted ja tehnoloogiad, arvestades keskkonnaaspekte.

Nii analüüsi teostamisel kui nõuete kehtestamisel tuleks arvesse võtta rahvusvahelistel turgudel leiduvate toodete talitlustoimet ja võrdlusi teiste riikide õigusaktides kehtestatuga.

Nimetatud analüüsi tulemuste põhjal, arvestades tehnilist ja majanduslikku teostatavust ja täiustamispotentsiaali, tuleb võtta konkreetsed meetmed toote keskkonnamõju
  minimeerimiseks
  .

Nõuded energiatõhususele, energiakulule või kasutamisele tuleb kindlaks määrata nii, et ETT representatiivsete mudelite elutsüklite kulud on lõpptarbija jaoks võimalikult madalad, arvestades mõju teistele keskkonnaaspektidele. Elutsükli kulude analüüsi aluseks tuleb võtta reaalne diskontomäär, mis põhineb Euroopa Keskpanga andmetel, samuti ETT reaalne eluiga; vaadelda tuleb ostuhinna muutuste summat (vastavalt tootmiskulude muutustele) ja tegevuskulusid (vastavalt tehnilise täiustamise võimalustele). Tegevuskuludeks on eelkõige kulud energiale ja teistele ressurssidele (nagu näiteks vesi või pesuvahend).

Teostatakse olulisi kulutegureid (energia- ja muude ressursside hind, tooraine- või tootmiskulud ning diskontomäärad) ja vajadusel väliseid keskkonnakulusid
  , sealhulgas ärahoitud kasvuhoonegaasi heitkoguseid
  hõlmav tundlikkusanalüüs eesmärgiga tuvastada, kas tekib olulisi muutusi ja kontrollida üldiste järelduste usaldusväärsust. Nõue kohandatakse tulemusele.

Teiste ressursside, näiteks vee kulu võib analüüsida sama meetodiga.

2.   Tehniliste, keskkonnaalaste ja majanduslike analüüside väljatöötamisel saab tugineda teabele, mis on saadud ühenduse teiste meetmete raames.

Sama käib ka teabe kohta, mis pärineb olemasolevatest programmidest, mida rakendatakse väljaspool ühendust, et sätestada spetsiifilisi ökodisaini nõudeid ELi majanduspartneritega kaubeldavatele ETTdele.

3.   Nõue jõustub alles pärast uue toote väljatöötamiseks tavalise aja möödumist.

III LISA

EÜ-VASTAVUSMÄRGIS

(viidatud artikli 5 lõikes 2)

Image

EÜ-vastavusmärgis peab olema vähemalt 5 mm kõrgune. Selle suurendamisel või vähendamisel tuleb säilitada ülaltoodud pildil esitatud proportsioonid.

EÜ-vastavusmärgis tuleb kinnitada ETTle. Kui see pole võimalik, tuleb märgis kinnitada kas pakendile või kaubaveo saatedokumentidele.

IV LISA

SISEMINE KAVANDI KONTROLL

(viidatud artiklis 8)

1.   Käesolevas lisas kirjeldatakse menetlust, mille järgi tootja või tema volitatud esindaja, kes täidab käesoleva lisa punktis 2 sätestatud kohustusi, tagab ja kinnitab, et ETT vastab kohaldatava rakendusmeetme nõuetele. Vastavusdeklaratsiooni saab väljastada ühele tootele või mitmele tootele ja tootja peab selle säilitama.

2.   Tootja koostab tehnilised dokumendid, mille põhjal on võimalik hinnata ETT vastavust kohaldatavale rakendusmeetmele.

Tehniline dokumentatsioon hõlmab eelkõige:

| a) | ETT ja selle nõuetekohase kasutamise üldist kirjeldust; |
| --- | --- |

a)

ETT ja selle nõuetekohase kasutamise üldist kirjeldust;

| b) | tootja poolt teostatud keskkonnahindamist ja/või viiteid asjakohasele kirjandusele või juhtumite analüüsidele, millele tootja tugines toote kavandi lahenduste hindamisel ja dokumenteerimisel ning nendega seonduvate otsuste tegemisel; |
| --- | --- |

b)

tootja poolt teostatud keskkonnahindamist ja/või viiteid asjakohasele kirjandusele või juhtumite analüüsidele, millele tootja tugines toote kavandi lahenduste hindamisel ja dokumenteerimisel ning nendega seonduvate otsuste tegemisel;

| c) | ökoloogilist profiili, kuivõrd see on rakendusmeetmes ette nähtud; |
| --- | --- |

c)

ökoloogilist profiili, kuivõrd see on rakendusmeetmes ette nähtud;

| d) | toote keskkonnalaste kavandielementide kirjeldust; |
| --- | --- |

d)

toote keskkonnalaste kavandielementide kirjeldust;

| e) | loetelu artiklis 10 viidatud asjaomastest standarditest, mida kohaldati täielikult või osaliselt, ja kohaldatava rakendusmeetme nõuete täitmiseks vastu võetud lahenduste kirjeldust, kui artiklis 10 nimetatud standardeid ei kohaldatud või need standardid ei kata kohaldatava rakendusmeetme nõudeid täielikult; |
| --- | --- |

e)

loetelu artiklis 10 viidatud asjaomastest standarditest, mida kohaldati täielikult või osaliselt, ja kohaldatava rakendusmeetme nõuete täitmiseks vastu võetud lahenduste kirjeldust, kui artiklis 10 nimetatud standardeid ei kohaldatud või need standardid ei kata kohaldatava rakendusmeetme nõudeid täielikult;

| f) | koopiat toote keskkonnaalaste kavandielementide kohta kooskõlas I lisa 2. osas määratletud nõuete kohaselt esitatud andmetega; |
| --- | --- |

f)

koopiat toote keskkonnaalaste kavandielementide kohta kooskõlas I lisa 2. osas määratletud nõuete kohaselt esitatud andmetega;

| g) | tootele kohaldatava rakendusmeetme ökodisaini nõuetele vastavuse kontrollimiseks teostatud testimiste tulemusi, kaasa arvatud sellise testimise vastavuse üksikasjad võrrelduna kohaldatava rakendusmeetmega sätestatud ökodisaini nõuetega. |
| --- | --- |

g)

tootele kohaldatava rakendusmeetme ökodisaini nõuetele vastavuse kontrollimiseks teostatud testimiste tulemusi, kaasa arvatud sellise testimise vastavuse üksikasjad võrrelduna kohaldatava rakendusmeetmega sätestatud ökodisaini nõuetega.

3.   Tootja peab võtma kõik vajalikud meetmed, et kindlustada ETT valmistamine vastavalt punktis 2 nimetatud kavandialastele spetsifikatsioonidele ja kohaldatava rakendusmeetme nõuetele.

V LISA

JUHTIMISSÜSTEEM VASTAVUSE HINDAMISEKS

(viidatud artiklis 8)

1.   Käesolevas lisas kirjeldatakse menetlust, mille järgi tootja, kes täidab käesoleva lisa punktis 2 nimetatud kohustusi, tagab ja kinnitab, et ETT täidab kohaldatava rakendusmeetme nõudeid. Vastavusdeklaratsiooni saab väljastada ühele tootele või mitmele tootele ja tootja peab seda säilitama.

2.   ETT vastavuse hindamiseks võib kasutada juhtimissüsteemi, kui tootja kaasab sellesse käesoleva lisa punktis 3 kirjeldatud keskkonnaelemendid.

3.   Juhtimissüsteemi keskkonnaelemendid

Käesolevas punktis sätestatakse juhtimissüsteemi elemendid ja protseduurid, millega tootja saab tõendada, et ETT täidab kohaldatava rakendusmeetme nõudeid.

3.1.   Keskkonnale orienteeritud tootepoliitika

Tootja peab olema võimeline tõendama, et kohaldatava rakendusmeetme nõuded on täidetud. Lisaks sellele peab tootja, pidades silmas üldist toodete keskkonnatoime parandamist, esitama raamkontseptsiooni toodete keskkonnatoimega seonduvate eesmärkide ja indikaatorite sätestamise ning läbivaatamise kohta.

Kõik tootja poolt ETT kavandamse ja tootmisprotsessi kujundamise abil toote keskkonnatoime parandamiseks ja toote ökoloogilise profiili väljaselgitamiseks võetud meetmed tuleb - kui rakendusmeede seda nõuab - dokumenteerida süstemaatiliselt ja korrektselt kirjalike protseduuride ja juhiste kujul.

Nimetatud menetlused ja juhised peavad piisava põhjalikkusega sisaldama eelkõige järgmist:

| — | loetelu dokumentidest, mis tuleb ETT vastavuse tõestamiseks koostada ja mis peab vajadusel olema kättesaadav; |
| --- | --- |

—

loetelu dokumentidest, mis tuleb ETT vastavuse tõestamiseks koostada ja mis peab vajadusel olema kättesaadav;

| — | keskkonnatoimega seonduvad eesmärgid ja indikaatorid ning organisatsiooni struktuur, pädevuse jaotus ja juhtkonna volitused ning vahendite olemasolu nimetatud eesmärkide ja indikaatorite täitmiseks ja ajakohastamiseks; |
| --- | --- |

—

keskkonnatoimega seonduvad eesmärgid ja indikaatorid ning organisatsiooni struktuur, pädevuse jaotus ja juhtkonna volitused ning vahendite olemasolu nimetatud eesmärkide ja indikaatorite täitmiseks ja ajakohastamiseks;

| — | pärast toote valmistamist läbiviidavad kontrollid ja testid tõendamaks toote vastavust keskkonnaalastele indikaatoritele; |
| --- | --- |

—

pärast toote valmistamist läbiviidavad kontrollid ja testid tõendamaks toote vastavust keskkonnaalastele indikaatoritele;

| — | ettenähtud dokumentatsiooni kontroll ja selle regulaarse ajakohastamise menetlused; |
| --- | --- |

—

ettenähtud dokumentatsiooni kontroll ja selle regulaarse ajakohastamise menetlused;

| — | menetlus juhtimissüsteemi keskkonnaelementide rakendamise ja tõhususe tõendamiseks. |
| --- | --- |

—

menetlus juhtimissüsteemi keskkonnaelementide rakendamise ja tõhususe tõendamiseks.

3.2.   Planeerimine

Tootja töötab välja ja ajakohastab järgmist:

| a) | toote ökoloogilise profiili määramise protseduurid; |
| --- | --- |

a)

toote ökoloogilise profiili määramise protseduurid;

| b) | keskkonnatoimega seonduvad eesmärgid ja indikaatorid, mida tuleb tehnoloogiliste lahenduste valimisel arvestada lisaks tehnilistele ja majanduslikele nõuetele; |
| --- | --- |

b)

keskkonnatoimega seonduvad eesmärgid ja indikaatorid, mida tuleb tehnoloogiliste lahenduste valimisel arvestada lisaks tehnilistele ja majanduslikele nõuetele;

| c) | programm nende eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

c)

programm nende eesmärkide saavutamiseks.

3.3.   Rakendamine ja dokumentatsioon

3.3.1   Juhtimissüsteemi dokumendid sisaldavad andmeid eelkõige järgmiste aspektide kohta:

| a) | määratletakse ja dokumenteeritakse pädevused ja volitused, et keskkonnale orienteeritud tootepoliitikat saaks tõhusalt rakendada, et selle teostamine fikseeritaks kirjalikult ja et kontroll ja täiendusmeetmed oleksid võimalikud; |
| --- | --- |

a)

määratletakse ja dokumenteeritakse pädevused ja volitused, et keskkonnale orienteeritud tootepoliitikat saaks tõhusalt rakendada, et selle teostamine fikseeritaks kirjalikult ja et kontroll ja täiendusmeetmed oleksid võimalikud;

| b) | kirjalikult fikseeritakse kavandi kontrolli ja tootmisjärgse kontrolli meetodid ning toote kavandamise etapil rakendatavad meetodid ja süstemaatilised meetmed; |
| --- | --- |

b)

kirjalikult fikseeritakse kavandi kontrolli ja tootmisjärgse kontrolli meetodid ning toote kavandamise etapil rakendatavad meetodid ja süstemaatilised meetmed;

| c) | tootja koostab ja ajakohastab dokumendid, milles kirjeldatakse juhtimissüsteemi olulisi keskkonnaelemente ning kõikide nõutavate dokumentide kontrolli protseduure. |
| --- | --- |

c)

tootja koostab ja ajakohastab dokumendid, milles kirjeldatakse juhtimissüsteemi olulisi keskkonnaelemente ning kõikide nõutavate dokumentide kontrolli protseduure.

3.3.2   ETT dokumendid sisaldavad andmeid eelkõige järgmiste aspektide kohta:

| a) | ETT ja selle nõuetekohase kasutamise üldine kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

ETT ja selle nõuetekohase kasutamise üldine kirjeldus;

| b) | tootja poolt teostatud keskkonnamõjude analüüsi tulemused ja/või viited asjakohasele kirjandusele või juhtumitele, millele tootja toote kavandilahenduse hindamisel, dokumenteerimisel ja kujundamisel tugines; |
| --- | --- |

b)

tootja poolt teostatud keskkonnamõjude analüüsi tulemused ja/või viited asjakohasele kirjandusele või juhtumitele, millele tootja toote kavandilahenduse hindamisel, dokumenteerimisel ja kujundamisel tugines;

| c) | ökoloogiline profiil, kuivõrd see on rakendusmeetmes ette nähtud; |
| --- | --- |

c)

ökoloogiline profiil, kuivõrd see on rakendusmeetmes ette nähtud;

| d) | toote kohaldatava rakendusmeetme ökodisaini nõuetele vastavuse kontrollimiseks teostatud testimiste tulemused; |
| --- | --- |

d)

toote kohaldatava rakendusmeetme ökodisaini nõuetele vastavuse kontrollimiseks teostatud testimiste tulemused;

| e) | tootja spetsifikatsioonid, milles näidatakse eelkõige ära, milliseid harmoneeritud standardeid kohaldati. Kui artiklis 10 märgitud standardeid ei kohaldatud või kui need ei kata rakendusmeetme nõudeid täielikult, peab tootja näitama, missuguste vahenditega ta tagab nõuete täitmise; |
| --- | --- |

e)

tootja spetsifikatsioonid, milles näidatakse eelkõige ära, milliseid harmoneeritud standardeid kohaldati. Kui artiklis 10 märgitud standardeid ei kohaldatud või kui need ei kata rakendusmeetme nõudeid täielikult, peab tootja näitama, missuguste vahenditega ta tagab nõuete täitmise;

| f) | koopiat toote keskkonnaalaste kavandielementide kohta kooskõlas I lisa 2. osa nõuete kohaselt esitatud andmetega. |
| --- | --- |

f)

koopiat toote keskkonnaalaste kavandielementide kohta kooskõlas I lisa 2. osa nõuete kohaselt esitatud andmetega.

3.4.   Kontroll ja korrigeeriv tegevus

| a) | tootja võtab kõik meetmed, et tagada ETT valmistamine kooskõlas kavandispetsifikatsioonide ja tootele kohaldatava rakendusmeetme nõuetega; |
| --- | --- |

a)

tootja võtab kõik meetmed, et tagada ETT valmistamine kooskõlas kavandispetsifikatsioonide ja tootele kohaldatava rakendusmeetme nõuetega;

| b) | tootja töötab välja ja ajakohastab protseduurid, mille alusel ta uurib ja lahendab nõuetele mittevastavuse juhtumeid, ja viib korrigeerivast tegevusest tulenevad muudatused dokumenteeritud protseduuridesse; |
| --- | --- |

b)

tootja töötab välja ja ajakohastab protseduurid, mille alusel ta uurib ja lahendab nõuetele mittevastavuse juhtumeid, ja viib korrigeerivast tegevusest tulenevad muudatused dokumenteeritud protseduuridesse;

| c) | tootja viib vähemalt iga kolme aasta järel läbi ettevõttesisese juhtimissüsteemi auditi selle keskkonnaelementide osas. |
| --- | --- |

c)

tootja viib vähemalt iga kolme aasta järel läbi ettevõttesisese juhtimissüsteemi auditi selle keskkonnaelementide osas.

VI LISA

VASTAVUSDEKLARATSIOON

(viidatud artikli 5 lõikes 3)

EÜ vastavusdeklaratsioon peab sisaldama järgmisi andmeid:

| 1. | tootja või tema volitatud esindaja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

1.

tootja või tema volitatud esindaja nimi ja aadress;

| 2. | toote selgeks määratlemiseks piisav kirjeldus; |
| --- | --- |

2.

toote selgeks määratlemiseks piisav kirjeldus;

| 3. | vajadusel viited kohaldatud harmoneeritud standarditele; |
| --- | --- |

3.

vajadusel viited kohaldatud harmoneeritud standarditele;

| 4. | vajadusel teised kasutatud tehnilised standardid ja spetsifikatsioonid; |
| --- | --- |

4.

vajadusel teised kasutatud tehnilised standardid ja spetsifikatsioonid;

| 5. | vajadusel viide teistele kehtivatele ühenduse õigusaktidele, millega on ette nähtud EÜ-vastavusmärgis; |
| --- | --- |

5.

vajadusel viide teistele kehtivatele ühenduse õigusaktidele, millega on ette nähtud EÜ-vastavusmärgis;

| 6. | tootja või tema volitatud esindaja nimel allkirjaõigusliku isiku nimi ja allkiri. |
| --- | --- |

6.

tootja või tema volitatud esindaja nimel allkirjaõigusliku isiku nimi ja allkiri.

VII LISA

RAKENDUSMEETMETE SISU

(viidatud artikli 15 lõikes 8)

Rakendusmeetmes täpsustatakse eelkõige järgmist:

| 1. | rakendusmeetmega reguleeritavate ETTde tüübi/tüüpide täpne definitsioon; |
| --- | --- |

1.

rakendusmeetmega reguleeritavate ETTde tüübi/tüüpide täpne definitsioon;

| 2. | ökodisaini nõue/nõuded rakendusmeetmega reguleeritud ETTle, jõustumistähtpäev/tähtpäevad, astmelised meetmed ja üleminekumeetmed või tähtajad;






  — | üldise/üldiste ökodisaini nõude/nõuete puhul olulised etapid ja aspektid vastavalt I lisa punktidele 1.1 ja 1.2 koos parameetrite näidetega I lisa punktis 1.3 toodud loetelust suunistena sätestatud keskkonnaaspektide parandamise hindamiseks; |
| --- | --- | --- |

2.

ökodisaini nõue/nõuded rakendusmeetmega reguleeritud ETTle, jõustumistähtpäev/tähtpäevad, astmelised meetmed ja üleminekumeetmed või tähtajad;

—

üldise/üldiste ökodisaini nõude/nõuete puhul olulised etapid ja aspektid vastavalt I lisa punktidele 1.1 ja 1.2 koos parameetrite näidetega I lisa punktis 1.3 toodud loetelust suunistena sätestatud keskkonnaaspektide parandamise hindamiseks;

| — | spetsiifiliste ökodisaini nõuete puhul nende ulatus piirmäära kujul; |
| --- | --- |

—

spetsiifiliste ökodisaini nõuete puhul nende ulatus piirmäära kujul;

| 3. | I lisa 1. osas nimetatud ökodisaini parameetrid, mille puhul pole ökodisaini nõuded vajalikud; |
| --- | --- |

3.

I lisa 1. osas nimetatud ökodisaini parameetrid, mille puhul pole ökodisaini nõuded vajalikud;

| 4. | ETT paigaldusnõuded, kui paigaldusel on vahetu mõju hinnatavale ETT keskkonnatoimele; |
| --- | --- |

4.

ETT paigaldusnõuded, kui paigaldusel on vahetu mõju hinnatavale ETT keskkonnatoimele;

| 5. | rakendatavad mõõtestandardid ja/või mõõtemeetodid; kui on olemas harmoneeritud standardid, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, tuleb toimida vastavalt nendele standarditele; |
| --- | --- |

5.

rakendatavad mõõtestandardid ja/või mõõtemeetodid; kui on olemas harmoneeritud standardid, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, tuleb toimida vastavalt nendele standarditele;

| 6. | andmed vastavushindamise kohta otsuse 93/465/EMÜ alusel






  — | kui tuleb kohaldada mõnda moodulist A erinevat moodulit: antud mooduli valiku põhjused; |
| --- | --- | --- |

6.

andmed vastavushindamise kohta otsuse 93/465/EMÜ alusel

—

kui tuleb kohaldada mõnda moodulist A erinevat moodulit: antud mooduli valiku põhjused;

| — | vajadusel kolmandate isikute kinnitamise ja/või sertifitseerimise kriteeriumid; |
| --- | --- |

—

vajadusel kolmandate isikute kinnitamise ja/või sertifitseerimise kriteeriumid;

kui erinevad EÜ eeskirjad sätestavad ühe ja sama ETT jaoks erinevad moodulid, tuleb kohaldada rakendusmeetmes antud nõude kohta sätestatud moodulit;

| 7. | teave, mida tootja peab edastama
  , eriti tehniliste dokumentide üksikasjade kohta, mis on vajalik ETT rakendusmeetmele vastavuse kontrollimise lihtsustamiseks; |
| --- | --- |

7.

teave, mida tootja peab edastama
  , eriti tehniliste dokumentide üksikasjade kohta, mis on vajalik ETT rakendusmeetmele vastavuse kontrollimise lihtsustamiseks;

| 8. | üleminekuperioodi pikkus, mille jooksul liikmesriigid peavad lubama viia turule ja/või võtta kasutusele ETTd, mis vastavad rakendusmeetme vastuvõtmise päeval nende territooriumil kehtivatele eeskirjadele; |
| --- | --- |

8.

üleminekuperioodi pikkus, mille jooksul liikmesriigid peavad lubama viia turule ja/või võtta kasutusele ETTd, mis vastavad rakendusmeetme vastuvõtmise päeval nende territooriumil kehtivatele eeskirjadele;

| 9. | rakendusmeetme hindamise ja ülevaatamise muutmise kuupäev
  , võttes arvesse tehnoloogilise arengu kiirust
  . |
| --- | --- |

9.

rakendusmeetme hindamise ja ülevaatamise muutmise kuupäev
  , võttes arvesse tehnoloogilise arengu kiirust
  .

VIII LISA

Lisaks põhilisele õiguslikule nõudele, et eneseregulatsiooni algatused peavad olema vastavuses kõikide EÜ asutamislepingu sätetega (eriti siseturgu ja konkurentsi puudutavate nõuetega) ja samuti ühenduse rahvusvaheliste kohustustega, sealhulgas mitmepoolsed kaubanduseeskirjad, käesoleva direktiivi raames võib rakendusmeetme alternatiivina eneseregulatsiooni algatuste sobivuse hindamisel lähtuda järgmisest mittetäielikust nimekirjast:

1.   Osalemise avatus

Eneseregulatsiooni algatused peavad olema avatud kolmandate riikide ettevõtjatele nii ettevalmistavas etapis kui ka rakendusetapis.

2.   Lisaväärtus

Eneseregulatsiooni algatused peavad läbi nende alla kuuluva ETT paranenud keskkonnaalase tulemuslikkuse tooma kaasa lisaväärtust (rohkem kui tavaline äritegevus).

3.   Representatiivsus

Eneseregulatsioonis osalev tööstus ja seotud ringkonnad peavad võimalikult väikeste eranditega esindama asjassepuutuva majandussektori suurt enamust. Hoolt kantakse konkurentsireeglitest kinni pidamise eest.

4.   Kvantifitseeritud ja astmelised eesmärgid

Sidusrühmade määratletud eesmärgid tuleb sõnastada selgelt ja ühemõtteliselt, alustades hästimääratletud alustest. Kui eneseregulatsiooni algatus hõlmab pikka ajavahemikku, siis võetakse kasutusele vaheeesmärgid. Eesmärkide ja vahe-eesmärkide täitmist peab olema võimalik kontrollida taskukohasel ja usutaval viisil, kasutades selgeid ja usaldusväärseid näitajaid. Uurimisteave ja teaduslikud ning tehnoloogilised andmed peavad nende näitajate arendamisele kaasa aitama.

5.   Kodanikuühiskonna kaasamine

Läbipaistvuse tagamiseks tuleb eneseregulatsiooni algatused avaldada Interneti ja teiste elektroonilise teabe levitamise vahendite abil.

Sama kehtib vahe- ja lõpparuannete kohta. Eneseregulatsiooni algatuste kohta tuleb arvamust küsida sellistelt sidusrühmadelt, nagu liikmesriigid, tööstus, keskkonnaga tegelevad VVOd ja tarbijate ühendused.

6.   Seire ja aruandlus

Eneseregulatsiooni algatused peavad sisaldama hästikavandatud seiresüsteemi, kus on selgelt määratletud nii tööstuse kui sõltumatute kontrollijate kohustused. Eesmärkide saavutamist kutsutakse jälgima komisjoni talitused koostöös eneseregulatsiooni algatuse pooltega.

Seire ja aruandluse kava peab olema detailne, läbipaistev ja objektiivne. Otsustamine, kas vabatahtliku kokkuleppe või mõne muu eneseregulatsiooni meetme eesmärgid on saavutatud, jääb komisjoni talituste ülesandeks, keda abistab artikkel 19 lõikes 1 viidatud komitee.

7.   Eneseregulatsiooni algatuse haldamise kulutasuvus.

Eneseregulatsiooni algatuste haldamise kulu ei tohi võrrelduna selle eesmärkide või teiste olemasolevate poliitiliste instrumentidega põhjustada ebaproportsionaalset halduskoormust.

8.   Säästvus

Eneseregulatsiooni algatused peavad vastama käesoleva direktiivi poliitilistele eesmärkidele, sealhulgas integreeritud lähenemisele ja olema kooskõlas säästva arengu majandusliku ning sotsiaalse mõõtmega. Kaasata tuleb tarbijate huvide kaitsmine (tervis, elukvaliteet ja majanduslikud huvid).

9.   Algatuse kooskõla

On tõenäoline, et eneseregulatsiooni algatused ei too kaasa oodatavaid tulemusi, kui teised asjaolud ning algatused - turu surve, maksud ja riiklik seadusandlus saadavad osalejatele vastakaid signaale. Poliitika järjepidevus on selles osas esmatähtis ja seda tuleb algatuse mõjusust hinnates arvesse võtta.

P6_TA(2005)0124

Laevakütuse väävlisisaldus ***II

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 1999/32/EÜ laevakütuste väävlisisalduse kohta (12891/2/2004 - C6-0248/2004 - 2002/0259(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (12891/2/2004 - C6-0248/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (12891/2/2004 - C6-0248/2004);

| — | võttes arvesse oma seisukohta esimesel lugemisel (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2002)0595) (2) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma seisukohta esimesel lugemisel (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2002)0595) (2) kohta;

| — | võttes arvesse muudetud ettepanekut (KOM(2003)0476) (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse muudetud ettepanekut (KOM(2003)0476) (3);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 62; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0056/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0056/2005);

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 68 E, 18.3.2004, lk 311.

(2)  ELT C 45 E, 25.2.2003, lk 277.

(3)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC2-COD(2002)0259

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 13. aprillil 2005, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 1999/32/EÜ laevakütuste väävlisisalduse kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut (1),

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (2),

pärast konsulteerimist regioonide komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 ettenähtud menetluse kohaselt (3),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Keskkonnaalaste tegevusprogrammide ja eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1600/2002/EÜ (4) vastu võetud kuuendas ühenduse keskkonnaalases tegevusprogrammis nimetatud ning asutamislepingu artikli 174 põhimõtetele toetuva ühise keskkonnapoliitika eesmärgid seisnevad selles, et saavutada õhu kvaliteet, mis ei põhjusta vastuvõetamatut toimet või riske inimestele ega keskkonnale. |
| --- | --- |

(1)

Keskkonnaalaste tegevusprogrammide ja eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1600/2002/EÜ (4) vastu võetud kuuendas ühenduse keskkonnaalases tegevusprogrammis nimetatud ning asutamislepingu artikli 174 põhimõtetele toetuva ühise keskkonnapoliitika eesmärgid seisnevad selles, et saavutada õhu kvaliteet, mis ei põhjusta vastuvõetamatut toimet või riske inimestele ega keskkonnale.

| (2) | Nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivis 1999/32/EÜ, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatud vedelkütustes (5), on sätestatud ühenduses kasutatava raske kütteõli, gaasiõli ja laeva kerge kütteõli väävlisisalduse piirmäärad. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivis 1999/32/EÜ, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatud vedelkütustes (5), on sätestatud ühenduses kasutatava raske kütteõli, gaasiõli ja laeva kerge kütteõli väävlisisalduse piirmäärad.

| (3) | Direktiiviga 1999/32/EÜ kohustatakse komisjoni uurima, missuguseid meetmeid on võimalik võtta vähendamaks hapestumist, mis tuleneb muude laevakütuste kui laeva kerge kütteõli põletamisest, ning tegema vajadusel ettepanekut. |
| --- | --- |

(3)

Direktiiviga 1999/32/EÜ kohustatakse komisjoni uurima, missuguseid meetmeid on võimalik võtta vähendamaks hapestumist, mis tuleneb muude laevakütuste kui laeva kerge kütteõli põletamisest, ning tegema vajadusel ettepanekut.

| (4) | Laevadelt suure väävlisisaldusega laevakütuste põletamise tagajärjel eralduvad vääveldioksiidi ja tahkete osakeste heitmed saastavad õhku
  , kahjustades
  inimeste
  tervist, keskkonda, riigi- ning eraisikute
  vara ja kultuuripärandit
  ning soodustades hapestumist
  . |
| --- | --- |

(4)

Laevadelt suure väävlisisaldusega laevakütuste põletamise tagajärjel eralduvad vääveldioksiidi ja tahkete osakeste heitmed saastavad õhku
  , kahjustades
  inimeste
  tervist, keskkonda, riigi- ning eraisikute
  vara ja kultuuripärandit
  ning soodustades hapestumist
  .

| (5) | Suure väävlisisaldusega laevakütuste tekitatud reostus mõjutab inimesi ja looduskeskkonda eriti rannapiirkondades ja sadamate läheduses. Seetõttu on vaja võtta erimeetmeid. |
| --- | --- |

(5)

Suure väävlisisaldusega laevakütuste tekitatud reostus mõjutab inimesi ja looduskeskkonda eriti rannapiirkondades ja sadamate läheduses. Seetõttu on vaja võtta erimeetmeid.

| (6) | Käesolevas direktiivis ettenähtud
  meetmed täiendavad
  liikmesriikide poolt võetavaid siseriiklikke meetmeid eesmärgiga pidada kinni õhusaasteainete heitkoguste piirmääradest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/81/EÜ (6). |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas direktiivis ettenähtud
  meetmed täiendavad
  liikmesriikide poolt võetavaid siseriiklikke meetmeid eesmärgiga pidada kinni õhusaasteainete heitkoguste piirmääradest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/81/EÜ (6).

| (7) | Kütuste väävlisisalduse vähendamine toob kaasa teatud eelised laevade käitus- ja hoolduskulude osas ning lihtsustab teatud heitkoguseid vähendavate tehnoloogiate nagu näiteks valikulise katalüütilise redutseerimise tõhusat kasutamist. |
| --- | --- |

(7)

Kütuste väävlisisalduse vähendamine toob kaasa teatud eelised laevade käitus- ja hoolduskulude osas ning lihtsustab teatud heitkoguseid vähendavate tehnoloogiate nagu näiteks valikulise katalüütilise redutseerimise tõhusat kasutamist.

| (8) | Vastavalt asutamislepingule tuleb arvesse võtta ühenduse territooriumi äärepoolseimate piirkondade erijooni; nende piirkondade hulka kuuluvad Prantsuse ülemeredepartemangud, Assoorid, Madeira ja Kanaari saared. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt asutamislepingule tuleb arvesse võtta ühenduse territooriumi äärepoolseimate piirkondade erijooni; nende piirkondade hulka kuuluvad Prantsuse ülemeredepartemangud, Assoorid, Madeira ja Kanaari saared.

| (9) | Ühel 1997. aasta diplomaatilisel konverentsil võeti vastu protokoll muutmaks 1973. aasta rahvusvahelist konventsiooni laevade põhjustatud merereostuse vältimise kohta, mida on muudetud selle juurde kuuluva 1978. aasta protokolliga (edaspidi “MARPOL”). Selle protokolliga täiendati konventsiooni MARPOL VI lisaga, mis sisaldab eeskirju laevade põhjustatud õhureostuse vältimise kohta. 1997. aasta protokoll ja koos sellega MARPOL VI lisa jõustuvad 19. mai 2005. |
| --- | --- |

(9)

Ühel 1997. aasta diplomaatilisel konverentsil võeti vastu protokoll muutmaks 1973. aasta rahvusvahelist konventsiooni laevade põhjustatud merereostuse vältimise kohta, mida on muudetud selle juurde kuuluva 1978. aasta protokolliga (edaspidi “MARPOL”). Selle protokolliga täiendati konventsiooni MARPOL VI lisaga, mis sisaldab eeskirju laevade põhjustatud õhureostuse vältimise kohta. 1997. aasta protokoll ja koos sellega MARPOL VI lisa jõustuvad 19. mai 2005.

| (10) | Konventsiooni MARPOL VI lisa määrab teatud piirkonnad vääveloksiidide heitkoguste kontrolli piirkondadeks (edaspidi “SOX heitkoguste kontrolli piirkonnad”). Nende piirkondade hulka kuulub juba Läänemeri. Rahvusvahelinse Mereorganisatsiooni (IMO) nõupidamiste raames jõuti põhimõtteliselt kokkuleppele, et Põhjameri koos La Manche'i väinaga määratakse pärast VI lisa jõustumist SOX heitkoguste kontrolli piirkonnaks. |
| --- | --- |

(10)

Konventsiooni MARPOL VI lisa määrab teatud piirkonnad vääveloksiidide heitkoguste kontrolli piirkondadeks (edaspidi “SOX heitkoguste kontrolli piirkonnad”). Nende piirkondade hulka kuulub juba Läänemeri. Rahvusvahelinse Mereorganisatsiooni (IMO) nõupidamiste raames jõuti põhimõtteliselt kokkuleppele, et Põhjameri koos La Manche'i väinaga määratakse pärast VI lisa jõustumist SOX heitkoguste kontrolli piirkonnaks.

| (11) | Arvestades merelaevanduse üleilmset iseloomu tuleks teha kõik jõupingutused rahvusvaheliste lahenduste leidmiseks. Nii komisjon kui liikmesriigid peaksid Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO) püüdma tagada laevakütuste maksimaalse lubatava väävlisisalduse ülemaailmset vähendamist, sealhulgas uurides, kas tasub määrata uut merd SOx-heitkoguste kontrolli piirkonnaks kooskõlas MARPOLi VI lisaga. |
| --- | --- |

(11)

Arvestades merelaevanduse üleilmset iseloomu tuleks teha kõik jõupingutused rahvusvaheliste lahenduste leidmiseks. Nii komisjon kui liikmesriigid peaksid Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO) püüdma tagada laevakütuste maksimaalse lubatava väävlisisalduse ülemaailmset vähendamist, sealhulgas uurides, kas tasub määrata uut merd SOx-heitkoguste kontrolli piirkonnaks kooskõlas MARPOLi VI lisaga.

| (12) | Käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks tuleb täita kohustusi laevakütuste väävlisisalduse osas. Käesoleva direktiivi usaldusväärseks rakendamiseks on terves ühenduses vajalik efektiivne proovide võtmise menetlus ning hoiatavad karistused. Liikmesriigid peavad direktiivi täitmiseks võtma meetmeid laevade suhtes, mis sõidavad nende lipu all ja kõikide lippude all sõitvate laevade suhtes, mis viibivad nende sadamates. Peale selle peavad liikmesriigid tegema tihedat koostööd, et kooskõlas rahvusvahelise mereõigusega võtta lisameetmeid muude laevade suhtes. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks tuleb täita kohustusi laevakütuste väävlisisalduse osas. Käesoleva direktiivi usaldusväärseks rakendamiseks on terves ühenduses vajalik efektiivne proovide võtmise menetlus ning hoiatavad karistused. Liikmesriigid peavad direktiivi täitmiseks võtma meetmeid laevade suhtes, mis sõidavad nende lipu all ja kõikide lippude all sõitvate laevade suhtes, mis viibivad nende sadamates. Peale selle peavad liikmesriigid tegema tihedat koostööd, et kooskõlas rahvusvahelise mereõigusega võtta lisameetmeid muude laevade suhtes.

| (13) | Merendusettevõtjatele tuleb jätta piisavalt aega kohandumaks siseveelaevadel ja ühenduse sadamates sildunud laevadel kasutatavate kütuste väävlisisalduse 0,1 kaaluprotsendilise piirmääraga; seetõttu hakkab antud piirmäär kehtima alates 1. jaanuarist 2010. Kuna nimetatud tähtajast kinnipidamine võib tekitada Kreekale tehnilisi probleeme, tuleks Kreeka territooriumil kasutatavate teatud laevade jaoks kehtestada ajutine erand. |
| --- | --- |

(13)

Merendusettevõtjatele tuleb jätta piisavalt aega kohandumaks siseveelaevadel ja ühenduse sadamates sildunud laevadel kasutatavate kütuste väävlisisalduse 0,1 kaaluprotsendilise piirmääraga; seetõttu hakkab antud piirmäär kehtima alates 1. jaanuarist 2010. Kuna nimetatud tähtajast kinnipidamine võib tekitada Kreekale tehnilisi probleeme, tuleks Kreeka territooriumil kasutatavate teatud laevade jaoks kehtestada ajutine erand.

| (14) | Käesolevat direktiivi tuleks vaadelda esimese sammuna käimasolevas protsessis vähendada heitkoguseid merenduses, avades võimaluse heitkoguste täiendavaks vähendamiseks läbi madalama kütuse väävlisisalduse piiride ja reostust vähendavate tehnoloogiate, samuti majanduslike instrumentide arendamiseks algatusena märkimisväärse vähendamise saavutamisel. |
| --- | --- |

(14)

Käesolevat direktiivi tuleks vaadelda esimese sammuna käimasolevas protsessis vähendada heitkoguseid merenduses, avades võimaluse heitkoguste täiendavaks vähendamiseks läbi madalama kütuse väävlisisalduse piiride ja reostust vähendavate tehnoloogiate, samuti majanduslike instrumentide arendamiseks algatusena märkimisväärse vähendamise saavutamisel.

| (15) | Olulise tähtsusega on liikmesriikide positsioonide tugevdamine IMO raames toimuvatel läbirääkimistel, et eriti MARPOL VI lisa läbivaatamise faasis anda tõuge selleks, et kõne alla tuleksid ambitsioonikamad meetmed laevadel kasutatavate raskete kütteõlide väävlisisalduse rangemate piirmäärade osas ning et võetaks samaväärseid alternatiivseid meetmeid heitkoguste vähendamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Olulise tähtsusega on liikmesriikide positsioonide tugevdamine IMO raames toimuvatel läbirääkimistel, et eriti MARPOL VI lisa läbivaatamise faasis anda tõuge selleks, et kõne alla tuleksid ambitsioonikamad meetmed laevadel kasutatavate raskete kütteõlide väävlisisalduse rangemate piirmäärade osas ning et võetaks samaväärseid alternatiivseid meetmeid heitkoguste vähendamiseks.

| (16) | IMO assamblee kutsus oma resolutsioonis A.926(22) valitsusi, eriti nendes regioonides, kus on määratud SOX heitkoguste kontrolli piirkonnad, üles, et nad tagaksid oma jurisdiktsiooni alla kuuluvatel aladel madala väävlisisaldusega laevakütuste kättesaadavuse
  ja kutsuksid nafta- ja transporditööstust aitama kaasa madala väävlisisaldusega laevakütuse kättesaadavuse parandamisele ja kasutamisele. Liikmesriigid peaksid rakendama sobivaid abinõusid tagamaks, et kohalikud laevakütuse tarnijad teeksid nõudluse rahuldamiseks kättesaadavaks piisavates kogustes sobilikku laevakütust. |
| --- | --- |

(16)

IMO assamblee kutsus oma resolutsioonis A.926(22) valitsusi, eriti nendes regioonides, kus on määratud SOX heitkoguste kontrolli piirkonnad, üles, et nad tagaksid oma jurisdiktsiooni alla kuuluvatel aladel madala väävlisisaldusega laevakütuste kättesaadavuse
  ja kutsuksid nafta- ja transporditööstust aitama kaasa madala väävlisisaldusega laevakütuse kättesaadavuse parandamisele ja kasutamisele. Liikmesriigid peaksid rakendama sobivaid abinõusid tagamaks, et kohalikud laevakütuse tarnijad teeksid nõudluse rahuldamiseks kättesaadavaks piisavates kogustes sobilikku laevakütust.

| (17) | IMO võttis vastu suunised vedelkütuse proovide võtmise kohta, millega kontrollitakse MARPOL VI lisa nõuetest kinnipidamist; peale selle töötab ta välja suunised heitgaaside puhastamise süsteemide ja muude tehnoloogiliste meetmete jaoks, et vähendada SOX heitkoguseid SOX heitkoguste kontrolli piirkondades. |
| --- | --- |

(17)

IMO võttis vastu suunised vedelkütuse proovide võtmise kohta, millega kontrollitakse MARPOL VI lisa nõuetest kinnipidamist; peale selle töötab ta välja suunised heitgaaside puhastamise süsteemide ja muude tehnoloogiliste meetmete jaoks, et vähendada SOX heitkoguseid SOX heitkoguste kontrolli piirkondades.

| (18) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiiviga 2001/80/EÜ teatavate suurtest põletusseadmetest õhku eralduvate saasteainete piiramise kohta (7) uuendati nõukogu direktiivi 88/609/EMÜ (8). Kooskõlas selle artikli 3 lõikega 4 tuleb vastavalt muuta ka direktiivi 1999/32/EÜ. |
| --- | --- |

(18)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiiviga 2001/80/EÜ teatavate suurtest põletusseadmetest õhku eralduvate saasteainete piiramise kohta (7) uuendati nõukogu direktiivi 88/609/EMÜ (8). Kooskõlas selle artikli 3 lõikega 4 tuleb vastavalt muuta ka direktiivi 1999/32/EÜ.

| (19) | Laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee, mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2099/2002, (9) peaks komisjoni heitkoguste vähendamise tehnoloogiate heakskiitmisel abistama. |
| --- | --- |

(19)

Laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee, mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2099/2002, (9) peaks komisjoni heitkoguste vähendamise tehnoloogiate heakskiitmisel abistama.

| (20) | Tingimusel et heitkoguste vähendamise tehnoloogiatel ei ole kahjustavat toimet ökosüsteemidele ja et need töötatakse välja asjakohastest heakskiitmis- ja kontrollmenetlustest kinni pidades, on heitkoguste vähendamise tehnoloogiate abil võimalik saavutada vähemalt samaväärset või isegi suuremat heitkoguste vähendamist kui madala väävlisisaldusega vedelkütuste kasutamisel. |
| --- | --- |

(20)

Tingimusel et heitkoguste vähendamise tehnoloogiatel ei ole kahjustavat toimet ökosüsteemidele ja et need töötatakse välja asjakohastest heakskiitmis- ja kontrollmenetlustest kinni pidades, on heitkoguste vähendamise tehnoloogiate abil võimalik saavutada vähemalt samaväärset või isegi suuremat heitkoguste vähendamist kui madala väävlisisaldusega vedelkütuste kasutamisel.

| (21) | Euroopa Meresõiduohutuse Amet peaks käesoleva direktiivi rakendamise kontrollimisel komisjonile ja liikmesriikidele abi osutama. |
| --- | --- |

(21)

Euroopa Meresõiduohutuse Amet peaks käesoleva direktiivi rakendamise kontrollimisel komisjonile ja liikmesriikidele abi osutama.

| (22) | Käesoleva direktiivi elluviimiseks vajalikud meetmed tuleb võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise kord (10). |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva direktiivi elluviimiseks vajalikud meetmed tuleb võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise kord (10).

| (23) | Direktiivi 1999/32/EÜ tuleb seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(23)

Direktiivi 1999/32/EÜ tuleb seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 1999/32/EÜ muudetakse käesolevaga järgmiselt:

| 1) | Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Teatavate toornaftast saadud vedelkütuste põletamisel tekkivate vääveldioksiidi heitmete vähendamine saavutatakse siis, kui kõnealuste kütuste kasutamise eeldusena liikmesriikide territooriumil, territoriaalvetes, majandusvööndites ja heitkoguste kontrolli piirkondades kehtestatakse nende väävlisisalduse piirmäärad.
  Käesolevas direktiivis kehtestatud toornaftast saadud vedelkütuste väävlisisalduse piirmäärasid ei kohaldata:






  a) | kütustele, mida kasutatakse teadusliku uurimise või katsetamise eesmärgil; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Teatavate toornaftast saadud vedelkütuste põletamisel tekkivate vääveldioksiidi heitmete vähendamine saavutatakse siis, kui kõnealuste kütuste kasutamise eeldusena liikmesriikide territooriumil, territoriaalvetes, majandusvööndites ja heitkoguste kontrolli piirkondades kehtestatakse nende väävlisisalduse piirmäärad.

Käesolevas direktiivis kehtestatud toornaftast saadud vedelkütuste väävlisisalduse piirmäärasid ei kohaldata:

a)

kütustele, mida kasutatakse teadusliku uurimise või katsetamise eesmärgil;

| b) | enne lõplikku põletamist töötlemiseks mõeldud kütustele; |
| --- | --- |

b)

enne lõplikku põletamist töötlemiseks mõeldud kütustele;

| c) | rafineerimistehastes töödeldavatele kütustele; |
| --- | --- |

c)

rafineerimistehastes töödeldavatele kütustele;

| d) | kütustele, mida kasutatakse ja viiakse turule ühenduse äärepoolseimates piirkondades, niivõrd kui asjaomased liikmesriigid tagavad, et nendes piirkondades:






  — | peetakse kinni õhu kvaliteedi normidest; |
| --- | --- | --- |

d)

kütustele, mida kasutatakse ja viiakse turule ühenduse äärepoolseimates piirkondades, niivõrd kui asjaomased liikmesriigid tagavad, et nendes piirkondades:

—

peetakse kinni õhu kvaliteedi normidest;

| — | ei kasutata raskeid kütteõlisid, mille väävlisisaldus ületab 3% massist; |
| --- | --- |

—

ei kasutata raskeid kütteõlisid, mille väävlisisaldus ületab 3% massist;

| e) | kütustele, mida kasutatakse sõjalaevadel või muudeks sõjaväelisteks eesmärkideks kasutatavatel laevadel. Iga liikmesriik püüab siiski tagada, et nende laevade käitamine, niivõrd kui see on mõttekas ja teostatav, oleks kooskõlas käesoleva direktiiviga, võttes asjakohaseid meetmeid, mis ei mõjuta nende laevade käitamist ega opereerimisvõimet; |
| --- | --- |

e)

kütustele, mida kasutatakse sõjalaevadel või muudeks sõjaväelisteks eesmärkideks kasutatavatel laevadel. Iga liikmesriik püüab siiski tagada, et nende laevade käitamine, niivõrd kui see on mõttekas ja teostatav, oleks kooskõlas käesoleva direktiiviga, võttes asjakohaseid meetmeid, mis ei mõjuta nende laevade käitamist ega opereerimisvõimet;

| f) | igasugusele kütuse kasutamisele laeval, kui see on spetsiaalselt vajalik laeva ohutuseks või elupäästmiseks merel; |
| --- | --- |

f)

igasugusele kütuse kasutamisele laeval, kui see on spetsiaalselt vajalik laeva ohutuseks või elupäästmiseks merel;

| g) | igasugusele kütuse kasutamisele laeval, mis on tingitud laeva või selle seadmete kahjustusest, niivõrd kui kahjustuse tekkimisel on võetud tarvitusele kõik mõeldavad abinõud, et vältida heitkoguste suurenemist või neid nii palju kui võimalik vähendada ja kui on võetud kõik meetmed kahjustuse kõrvaldamiseks nii kiiresti kui võimalik. Seda sätet ei kohaldata, kui reeder või kapten tegutses kahju tekitamise tahtlusega või kergemeelselt; |
| --- | --- |

g)

igasugusele kütuse kasutamisele laeval, mis on tingitud laeva või selle seadmete kahjustusest, niivõrd kui kahjustuse tekkimisel on võetud tarvitusele kõik mõeldavad abinõud, et vältida heitkoguste suurenemist või neid nii palju kui võimalik vähendada ja kui on võetud kõik meetmed kahjustuse kõrvaldamiseks nii kiiresti kui võimalik. Seda sätet ei kohaldata, kui reeder või kapten tegutses kahju tekitamise tahtlusega või kergemeelselt;

| h) | kütustele, mida kasutatakse laevadel, kus rakendatakse heitkoguste vähendamiseks lubatud tehnoloogiaid vastavalt artiklile 4c” |
| --- | --- |

h)

kütustele, mida kasutatakse laevadel, kus rakendatakse heitkoguste vähendamiseks lubatud tehnoloogiaid vastavalt artiklile 4c”

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | Punkti 1 esimene taane asendatakse järgmisega:






  “— | igasugune toornaftast saadud vedelkütus - välja arvatud laevakütused -, mis vastab CN-koodide 2710 19 51 kuni 2710 19 69 määratlusele, või” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

Punkti 1 esimene taane asendatakse järgmisega:

“—

igasugune toornaftast saadud vedelkütus - välja arvatud laevakütused -, mis vastab CN-koodide 2710 19 51 kuni 2710 19 69 määratlusele, või”

| b) | Punkti 2 esimene ja teine taane asendatakse järgmistega:
  “gaasiõli:






  — | igasugune toornaftast saadud vedelkütus - välja arvatud laevakütused -, mis vastab CN-koodide 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 45 või 2710 19 49 määratlusele, või |
| --- | --- | --- |

b)

Punkti 2 esimene ja teine taane asendatakse järgmistega:

“gaasiõli:

—

igasugune toornaftast saadud vedelkütus - välja arvatud laevakütused -, mis vastab CN-koodide 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 45 või 2710 19 49 määratlusele, või

| — | igasugune toornaftast saadud vedelkütus - välja arvatud laevakütused -, mille mahust destilleerub ASTM D86 meetodi järgi temperatuuril 250 °C vähem kui 65% (kaasa arvatud destillatsioonikaod) ja temperatuuril 350 °C vähemalt 85% (kaasa arvatud destillatsioonikaod).” |
| --- | --- |

—

igasugune toornaftast saadud vedelkütus - välja arvatud laevakütused -, mille mahust destilleerub ASTM D86 meetodi järgi temperatuuril 250 °C vähem kui 65% (kaasa arvatud destillatsioonikaod) ja temperatuuril 350 °C vähemalt 85% (kaasa arvatud destillatsioonikaod).”

| c) | Punkt 3 jäetakse välja ja asendatakse järgmisega:






  “3. | laevakütus - igasugune laeval kasutamiseks ette nähtud ja/või laeval kasutatav toornaftast saadud vedelkütus, kaasa arvatud kütus, mis vastab ISO 8217 määratlusele;” |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 3 jäetakse välja ja asendatakse järgmisega:

“3.

laevakütus - igasugune laeval kasutamiseks ette nähtud ja/või laeval kasutatav toornaftast saadud vedelkütus, kaasa arvatud kütus, mis vastab ISO 8217 määratlusele;”

| d) | Lisatakse järgmised punktid:






  “3a) | laeva diislikütus - igasugune laevakütus, mille viskoossus ja tihedus jäävad ISO 8217 I tabelis toodud DMB ja DMC kvaliteediklasside viskoossuse ning tiheduse raamidesse; |
| --- | --- | --- |
| 3b) | laeva kerge kütteõli - igasugune laevakütus, mille viskoossus ja tihedus jäävad ISO 8217 I tabelis toodud DMX ja DMA kvaliteediklassi viskoossuse ning tiheduse raamidesse; |
| 3c) | MARPOL - 1973. aasta rahvusvaheline konventsioon laevade põhjustatud merereostuse vältimise kohta 1978. aasta protokolli redaktsioonis; |
| 3d) | MARPOLi VI lisa - lisa, pealkirjaga “Eeskirjad laevade põhjustatud õhusaaste vältimiseks”, mis lisati MARPOLi konventsioonile 1997. aasta protokolliga; |
| 3e) | SOX heitkoguste kontrolli piirkonnad - IMO poolt MARPOLi VI lisas sellistena määratletud piirkonnad; |
| 3f) | reisilaev - iga laev, mis veab rohkem kui 12 reisijat; kusjuures reisijaks loetakse iga isikut, välja arvatud:






  i) | kapten ja laevapere liikmed või muud isikud, kes on laeva huvides tööle võetud või laeva pardal tegevad, ja |

d)

Lisatakse järgmised punktid:

“3a)

laeva diislikütus - igasugune laevakütus, mille viskoossus ja tihedus jäävad ISO 8217 I tabelis toodud DMB ja DMC kvaliteediklasside viskoossuse ning tiheduse raamidesse;

3b)

laeva kerge kütteõli - igasugune laevakütus, mille viskoossus ja tihedus jäävad ISO 8217 I tabelis toodud DMX ja DMA kvaliteediklassi viskoossuse ning tiheduse raamidesse;

3c)

MARPOL - 1973. aasta rahvusvaheline konventsioon laevade põhjustatud merereostuse vältimise kohta 1978. aasta protokolli redaktsioonis;

3d)

MARPOLi VI lisa - lisa, pealkirjaga “Eeskirjad laevade põhjustatud õhusaaste vältimiseks”, mis lisati MARPOLi konventsioonile 1997. aasta protokolliga;

3e)

SOX heitkoguste kontrolli piirkonnad - IMO poolt MARPOLi VI lisas sellistena määratletud piirkonnad;

3f)

reisilaev - iga laev, mis veab rohkem kui 12 reisijat; kusjuures reisijaks loetakse iga isikut, välja arvatud:

i)

kapten ja laevapere liikmed või muud isikud, kes on laeva huvides tööle võetud või laeva pardal tegevad, ja

| ii) | alla 1-aastased lapsed; |
| --- | --- |

ii)

alla 1-aastased lapsed;

3g)

liinivedu - reisilaevade järjestikused ülesõidud kahe või enama sama sadama vahel või ilma vahepeatuseta järjestikused ülesõidud väljumise ja saabumisega ühes ja samas sadamas kas

| i) | avaldatud sõiduplaani alusel või |
| --- | --- |

i)

avaldatud sõiduplaani alusel või

| ii) | nii regulaarselt või sageli, et ülesõite võib pidada süstemaatilisteks; |
| --- | --- |

ii)

nii regulaarselt või sageli, et ülesõite võib pidada süstemaatilisteks;

3h)

sõjalaev - riigi relvajõudude hulka kuuluv laev, mis kannab oma riigi sõjalaevade riikkondsuse väliseid tunnuseid; laeva peab käsutama ohvitser, kes on vastava riigi teenistuses ja kelle nimi peab nähtuma sõjajõudude vastavast auastmete nimekirjast või mõnest samaväärsest nimekirjast; meeskond peab olema allutatud sõjaväelisele distsipliinile;

3i)

laevad sadamakai ääres - laevad, mis on kindlalt kinnitatud või ankrus ühenduse sadamas lasti pealevõtmiseks või mahalaadimiseks või reisijate majutamiseks, kaasa arvatud aeg, mil neid ei lastita;

3j)

siseveelaev - laev, mis on nõukogu 4. oktoobri 1982. aasta direktiiv 82/714/EMÜ, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded (11) kohaselt spetsiaalselt määratud kasutamiseks siseveeteedel, kaasa arvatud laevad,

| i) | mis omavad ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistust direktiivi 82/714/EMÜ kohaselt, |
| --- | --- |

i)

mis omavad ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistust direktiivi 82/714/EMÜ kohaselt,

| ii) | mis omavad Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni artikli 22 kohaselt välja antud tunnistust; |
| --- | --- |

ii)

mis omavad Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni artikli 22 kohaselt välja antud tunnistust;

3k)

turuleviimine - pardal põletamiseks ette nähtud laevakütuse tarnimine või kättesaadavaks tegemine kolmandatele isikutele tasu eest või tasuta liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluval alal. Selle hulka ei loeta laevakütuse tarnimist või kättesaadavaks tegemist kütuse väljaveo eesmärgil laeva tankides;

3l)

äärepoolseimad piirkonnad - Prantsuse ülemeredepartemangud, Assoorid, Madeira ja Kanaari saared vastavalt asutamislepingu artiklile 299;

3m)

heitkoguste vähendamise tehnoloogia - heitgaaside puhastamise menetlus või iga muu tehniline menetlus, mis on tõendatav ja teostatav.

| e) | Punkt 6 jäetakse välja; |
| --- | --- |

e)

Punkt 6 jäetakse välja;

| 3) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 3
  Raske kütteõli maksimaalne väävlisisaldus
  1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et alates 1. jaanuarist 2003 ei kasutata nende territooriumil kütteõlisid, mille väävlisisaldus ületab 1% massist.






  2. | i) | Kui pädevate asutuste heitmeseirest ei tulene teisiti, ei kohaldata seda nõuet rasketele kütteõlidele,






  a) | mida kasutatakse põletusseadmetes, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/80/EÜ, teatavate suurtest põletusseadmetest õhku eralduvate saasteainete piiramise kohta (12) reguleerimisalasse ja mida loetakse selle direktiivi artikli 2 lõikes 9 esitatud määratluse tähenduses uuteks seadmeteks ja mis vastavad selle direktiivi IV lisa kohaselt nende seadmete vääveldioksiidi lubatud heitkogusele, mida kohaldatakse vastavalt artiklile 4; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 3

Raske kütteõli maksimaalne väävlisisaldus

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et alates 1. jaanuarist 2003 ei kasutata nende territooriumil kütteõlisid, mille väävlisisaldus ületab 1% massist.

2.

i)

Kui pädevate asutuste heitmeseirest ei tulene teisiti, ei kohaldata seda nõuet rasketele kütteõlidele,

a)

mida kasutatakse põletusseadmetes, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/80/EÜ, teatavate suurtest põletusseadmetest õhku eralduvate saasteainete piiramise kohta (12) reguleerimisalasse ja mida loetakse selle direktiivi artikli 2 lõikes 9 esitatud määratluse tähenduses uuteks seadmeteks ja mis vastavad selle direktiivi IV lisa kohaselt nende seadmete vääveldioksiidi lubatud heitkogusele, mida kohaldatakse vastavalt artiklile 4;

| b) | mida kasutatakse põletusseadmetes, mis kuuluvad direktiivi 2001/80/EÜ reguleerimisalasse ja mida loetakse selle direktiivi artikli 2 lõikes 10 esitatud määratluse tähenduses eksisteerivateks seadmeteks, kui seadmest eralduva vääveldioksiidi heide on maksimaalselt 1700 mg/Nm3, kusjuures suitsugaasi hapnikusisaldus on 3% kuivaine mahust, kui direktiivi 2001/80/EÜ artikli 4 lõike 3 punkti a reguleerimisalasse kuuluvate põletusseadmete vääveldioksiidi heide on alates 1. jaanuarist 2008 väiksem või võrdne heitkoguste piirmääradega, mis kehtivad uute seadmete osas direktiivi 2001/80/EÜ A osa IV lisa kohaselt ning kui vajadusel kohaldatakse selle direktiivi artikleid 5, 7 ja 8; |
| --- | --- |

b)

mida kasutatakse põletusseadmetes, mis kuuluvad direktiivi 2001/80/EÜ reguleerimisalasse ja mida loetakse selle direktiivi artikli 2 lõikes 10 esitatud määratluse tähenduses eksisteerivateks seadmeteks, kui seadmest eralduva vääveldioksiidi heide on maksimaalselt 1700 mg/Nm3, kusjuures suitsugaasi hapnikusisaldus on 3% kuivaine mahust, kui direktiivi 2001/80/EÜ artikli 4 lõike 3 punkti a reguleerimisalasse kuuluvate põletusseadmete vääveldioksiidi heide on alates 1. jaanuarist 2008 väiksem või võrdne heitkoguste piirmääradega, mis kehtivad uute seadmete osas direktiivi 2001/80/EÜ A osa IV lisa kohaselt ning kui vajadusel kohaldatakse selle direktiivi artikleid 5, 7 ja 8;

| c) | mida kasutatakse muudes põletusseadmetes, mis ei kuulu punktide a ja b reguleerimisalasse, kui seadme vääveldioksiidiheide ei ületa 1700 mg/Nm3 või sellega võrdne, kusjuures suitsugaasi hapnikusisaldus on 3% kuivaine mahust; |
| --- | --- |

c)

mida kasutatakse muudes põletusseadmetes, mis ei kuulu punktide a ja b reguleerimisalasse, kui seadme vääveldioksiidiheide ei ületa 1700 mg/Nm3 või sellega võrdne, kusjuures suitsugaasi hapnikusisaldus on 3% kuivaine mahust;

| d) | mis on ette nähtud põletamiseks rafineerimistehastes, kui tehase kõigi eadmete vääveldioksiidiheitmete hulk kuus, olenemata kasutatavast kütuseliigist või kütusekombinatsioonist jääb iga liikmesriigi enda poolt kehtestatud piiridesse, mis ei tohi ületada 1700 mg/Nm3. See ei kehti põletusseadmete kohta, mis kuuluvad punkti a reguleerimisalasse ning alates 1. jaanuarist 2008 punkti b reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

d)

mis on ette nähtud põletamiseks rafineerimistehastes, kui tehase kõigi eadmete vääveldioksiidiheitmete hulk kuus, olenemata kasutatavast kütuseliigist või kütusekombinatsioonist jääb iga liikmesriigi enda poolt kehtestatud piiridesse, mis ei tohi ületada 1700 mg/Nm3. See ei kehti põletusseadmete kohta, mis kuuluvad punkti a reguleerimisalasse ning alates 1. jaanuarist 2008 punkti b reguleerimisalasse.

ii)

Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et ilma pädeva asutuse loata, milles on kindlaks määratud lubatud heitkogus, ei rakendata tööle ühtki rasket kütteõli kasutavat põletusseadet, mille väävlisisaldus ületab lõikes 1 nimetatut.

3.   Lõike 2 sätted vaadatakse läbi ja kui direktiivi 2001/80/EÜ mis tahes tulevased muudatused seda eeldavad, tehakse neisse muudatused.

| 4) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | kehtivusega alates 1. jaanuarist 2010:






  i) | lõikes 1 jäetakse välja sõnad “kaasa arvatud laeva kergeid kütteõlisid”; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

kehtivusega alates 1. jaanuarist 2010:

i)

lõikes 1 jäetakse välja sõnad “kaasa arvatud laeva kergeid kütteõlisid”;

| ii) | lõige 2 jäetakse välja; |
| --- | --- |

ii)

lõige 2 jäetakse välja;

| b) | Kehtivusega alates ... (13), lõiked 3 ja 4 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

Kehtivusega alates ... (13), lõiked 3 ja 4 jäetakse välja;

| 5) | Lisatakse järgmised artiklid:
  “Artikkel 4a
  SOX heitkoguste kontrolli piirkondades ja reisilaevade liiniveol, mis toimub ühenduse sadamatesse või sadamatest, kasutatavate laevakütuste maksimaalne väävlisisaldus
  1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et nende territoriaalvetes, majandusvööndites ja heitkoguste kontrolli aladel, mis on SOX heitkoguste kontrolli piirkondade osaks, ei kasutataks laevakütuseid, mille väävlisisaldus ületab 1,5% massist. Käesolevaid sätteid kohaldatakse kõikide lippude all sõitvatele laevadele, kaasa arvatud laevadele, mis alustasid sõitu väljaspool ühendust.
  2.   Lõike 1 kohaldamist alustatakse järgmiselt:






  a) | Läänemere piirkonnas vastavalt MARPOLi VI lisa artikli 14 lõike 3 punktile a, ... (14); |
| --- | --- | --- |

5)

Lisatakse järgmised artiklid:

“Artikkel 4a

SOX heitkoguste kontrolli piirkondades ja reisilaevade liiniveol, mis toimub ühenduse sadamatesse või sadamatest, kasutatavate laevakütuste maksimaalne väävlisisaldus

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et nende territoriaalvetes, majandusvööndites ja heitkoguste kontrolli aladel, mis on SOX heitkoguste kontrolli piirkondade osaks, ei kasutataks laevakütuseid, mille väävlisisaldus ületab 1,5% massist. Käesolevaid sätteid kohaldatakse kõikide lippude all sõitvatele laevadele, kaasa arvatud laevadele, mis alustasid sõitu väljaspool ühendust.

2.   Lõike 1 kohaldamist alustatakse järgmiselt:

a)

Läänemere piirkonnas vastavalt MARPOLi VI lisa artikli 14 lõike 3 punktile a, ... (14);

| b) | Põhjamere
  suhtes
  :






  — | 12 kuud pärast
  IMO
  määratluse jõustumist
  vastavalt kehtestatud korrale
  või |
| --- | --- | --- |

b)

Põhjamere
  suhtes
  :

—

12 kuud pärast
  IMO
  määratluse jõustumist
  vastavalt kehtestatud korrale
  või

| — | ... (15), |
| --- | --- |

—

... (15),

sõltuvalt sellest, milline neist on
  varasem
  ;

| c) | kõigi muude merepiirkondade suhtes, kaasa arvatud sadamad, mida IMO järgnevalt vastavalt MARPOLi VI lisa artikli 14 lõike 3 punktile b määratleb SOx heitkoguste kontrolli piirkonnaks ... (16)

  . |
| --- | --- |

c)

kõigi muude merepiirkondade suhtes, kaasa arvatud sadamad, mida IMO järgnevalt vastavalt MARPOLi VI lisa artikli 14 lõike 3 punktile b määratleb SOx heitkoguste kontrolli piirkonnaks ... (16)

  .

3.   Liikmesriigid on lõike 1 rakendamise eest vastutavad vähemalt järgmiste laevade suhtes:

| — | laevade suhtes, kes sõidavad nende lipu all, ja |
| --- | --- |

—

laevade suhtes, kes sõidavad nende lipu all, ja

| — | SOX heitkoguste kontrolli piirkondadega piirnevad liikmesriigid kõikide lippude all sõitvate laevade suhtes ajal, mil laevad viibivad nende sadamates. |
| --- | --- |

—

SOX heitkoguste kontrolli piirkondadega piirnevad liikmesriigid kõikide lippude all sõitvate laevade suhtes ajal, mil laevad viibivad nende sadamates.

Liikmesriigid võivad kooskõlas rahvusvahelise mereõigusega võtta lisameetmeid ka muude laevade suhtes.

4.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et liiniveol, mis toimub ühenduse sadamatesse või sadamatest, opereeritavad reisilaevad ei kasutaks pärast lõike 2 punktis a nimetatud kuupäeva nende territoriaalvetes, majandusvööndites ja heitkoguste kontrolli piirkondades enam laevakütuseid, mille väävlisisaldus ületab 1,5% massist. Liikmesriigid on käesolevate sätete rakendamise eest vastutavad vähemalt laevade osas, mis sõidavad nende lipu all, ja kõikide lippude all sõitvate laevade osas ajal, mil laevad viibivad nende sadamates.

5.   Alates lõike 2 punktis a nimetatud kuupäevast seavad liikmesriigid laevade ühenduse sadamatesse sissesõitmise tingimuseks nõuetekohase logiraamatute pidamise kohustuse, kus oleks ära toodud andmed kütuse vahetuse kohta.

6.
     
  Alates artiklis 2 a mainitud kuupäevast ja vastavalt MARPOLi VI lisa artiklile 18 peavad liikmesriigid:

| — | pidama kohalike laevakütuse tarnijate registrit; |
| --- | --- |

—

pidama kohalike laevakütuse tarnijate registrit;

| — | tagama, et kõikide nende territooriumil müüdavate laevakütuste väävlisisaldus on tarnija poolt dokumenteeritud laevamasuudi saatelehel, millega on kaasas pitseeritud näidis ja mis on allkirjastatud vastuvõtva laeva esindaja poolt; |
| --- | --- |

—

tagama, et kõikide nende territooriumil müüdavate laevakütuste väävlisisaldus on tarnija poolt dokumenteeritud laevamasuudi saatelehel, millega on kaasas pitseeritud näidis ja mis on allkirjastatud vastuvõtva laeva esindaja poolt;

| — | rakendama sobilikke abinõusid nende laevakütuse tarnijate suhtes, kelle puhul on kindlaks tehtud, et tarnitav kütus ei vasta laevamasuudi saatelehel märgitule; |
| --- | --- |

—

rakendama sobilikke abinõusid nende laevakütuse tarnijate suhtes, kelle puhul on kindlaks tehtud, et tarnitav kütus ei vasta laevamasuudi saatelehel märgitule;

| — | tagama, et rakendatakse asjakohaseid abinõusid leitud nõuetele mittevastava laevakütuse nõuetega kooskõlla viimiseks. |
| --- | --- |

—

tagama, et rakendatakse asjakohaseid abinõusid leitud nõuetele mittevastava laevakütuse nõuetega kooskõlla viimiseks.

7.   Liikmesriigid tagavad, et alates lõike 2 punktis a nimetatud kuupäevast ei turustata nende territooriumil enam laeva diislikütust, mille väävlisisaldus ületab 1,5% massist.

8.   Komisjon teeb liikmesriikidele teatavaks lõike 2 punktis b nimetatud kohaldamistähtajad ning avaldab need Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4b

Siseveelaevade ja ühenduse sadamakaide ääres seisvate laevade kütuste maksimaalne väävlisisaldus

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et alates 1. jaanuarist 2010 ei kasuta laevakütuseid, mille väävlisisaldus ületab 0,1% massist, järgmised laevad:

| a) | siseveelaevad; |
| --- | --- |

a)

siseveelaevad;

| b) | ühenduse sadamakaide ääres seisvad laevad, kusjuures meeskonnale jäetakse piisavalt aega, et pärast kai äärde saabumist nii kiiresti kui võimalik ja enne ärasõitu nii hilja kui võimalik teostada nõutav kütuse vahetus.
  Liikmesriigid nõuavad, et kütuse vahetamise aeg kantakse sisse laevade logiraamatutesse. |
| --- | --- |

b)

ühenduse sadamakaide ääres seisvad laevad, kusjuures meeskonnale jäetakse piisavalt aega, et pärast kai äärde saabumist nii kiiresti kui võimalik ja enne ärasõitu nii hilja kui võimalik teostada nõutav kütuse vahetus.

Liikmesriigid nõuavad, et kütuse vahetamise aeg kantakse sisse laevade logiraamatutesse.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata:

| a) | laevadele, mis seisavad avaldatud sõiduplaani kohaselt sadamakai ääres eeldatavalt vähem kui kaks tundi; |
| --- | --- |

a)

laevadele, mis seisavad avaldatud sõiduplaani kohaselt sadamakai ääres eeldatavalt vähem kui kaks tundi;

| b) | siseveelaevadele, millel on tunnistus, mis tõendab nende vastavust 1974. aasta rahvusvahelisele konventsioonile inimelude ohutusest merel selle kehtivas redaktsioonis, niikaua kui nad viibivad merel; |
| --- | --- |

b)

siseveelaevadele, millel on tunnistus, mis tõendab nende vastavust 1974. aasta rahvusvahelisele konventsioonile inimelude ohutusest merel selle kehtivas redaktsioonis, niikaua kui nad viibivad merel;

| c) | kuni 1. jaanuarini 2012 lisas nimetatud, ainult Kreeka territooriumil opereeritavatele laevadele; |
| --- | --- |

c)

kuni 1. jaanuarini 2012 lisas nimetatud, ainult Kreeka territooriumil opereeritavatele laevadele;

| d) | laevadele, mis lülitavad välja kõik mootorid ja kasutavad sadamates ankrus olles maapealset elektrienergiat. |
| --- | --- |

d)

laevadele, mis lülitavad välja kõik mootorid ja kasutavad sadamates ankrus olles maapealset elektrienergiat.

3.   Alates 1. jaanuarist 2010 tagavad liikmesriigid, et nende territooriumil ei turustata laeva kerget kütteõli, mille väävlisisaldus ületab 0,1% massist.

Artikkel 4c

Heitkoguste vähendamise uute tehnoloogiate katsetamine ja kasutamine

1.   Liikmesriigid võivad anda loa - vajadusel koostöös teiste liikmesriikidega - heitkoguseid vähendavate tehnoloogiate katsetamiseks nende lippude all sõitvatel laevadel või nende jurisdiktsiooni alla kuuluvates merepiirkondades. Nende katsete ajal ei ole kohustuslik kasutada laevakütuseid, mis vastavad artiklite 4a ja 4b nõuetele, tingimusel et:

| — | komisjoni ja asjaomast sadamariiki teavitatakse kirjalikult 6 kuud enne katsete algust; |
| --- | --- |

—

komisjoni ja asjaomast sadamariiki teavitatakse kirjalikult 6 kuud enne katsete algust;

| — | katsete tegemise load ei kehti rohkem kui 18 kuud; |
| --- | --- |

—

katsete tegemise load ei kehti rohkem kui 18 kuud;

| — | kõikidele asjaosalistele laevadele paigutatakse manipuleerimiskindlad seadmed pidevaks järelevalveks korstnast eralduvate heitkoguste üle ja neid kasutatakse kogu katsetamisperioodi vältel; |
| --- | --- |

—

kõikidele asjaosalistele laevadele paigutatakse manipuleerimiskindlad seadmed pidevaks järelevalveks korstnast eralduvate heitkoguste üle ja neid kasutatakse kogu katsetamisperioodi vältel;

| — | kõikidel asjaosalistel laevadel saavutatakse heitkoguste vähendamine mahus, mis oleks vähemalt võrdne käesoleva direktiiviga kehtestatud kütuse väävlisisalduse piirmäärade järgimisel saavutatava mahuga; |
| --- | --- |

—

kõikidel asjaosalistel laevadel saavutatakse heitkoguste vähendamine mahus, mis oleks vähemalt võrdne käesoleva direktiiviga kehtestatud kütuse väävlisisalduse piirmäärade järgimisel saavutatava mahuga;

| — | on olemas sobivad jäätmekäitlussüsteemid jäätmete jaoks, mis tekivad heitkoguste vähendamise tehnoloogia kasutamise tõttu katsetamisperioodi ajal; |
| --- | --- |

—

on olemas sobivad jäätmekäitlussüsteemid jäätmete jaoks, mis tekivad heitkoguste vähendamise tehnoloogia kasutamise tõttu katsetamisperioodi ajal;

| — | katsetamisperioodi vältel kontrollitakse mõju merekeskkonnale, eriti ökosüsteemidele suletud sadamates ja jõgede suudmetes, ja |
| --- | --- |

—

katsetamisperioodi vältel kontrollitakse mõju merekeskkonnale, eriti ökosüsteemidele suletud sadamates ja jõgede suudmetes, ja

| — | 6 kuu jooksul pärast katsete tegemise lõpetamist antakse täielikud tulemused üle komisjonile ning tehakse avalikult teatavaks. |
| --- | --- |

—

6 kuu jooksul pärast katsete tegemise lõpetamist antakse täielikud tulemused üle komisjonile ning tehakse avalikult teatavaks.

2.   Liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele antakse heitkoguste vähendamise tehnoloogiate kasutamise luba kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2099/2002, millega asutatakse laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS) (17) artikli 3 lõikes 2 sätestatud menetlusega, kusjuures arvesse tuleb võtta järgmisi kriteeriume:

| — | IMO poolt välja töötatavad suunised; |
| --- | --- |

—

IMO poolt välja töötatavad suunised;

| — | lõike 1 kohaselt läbi viidud katsetuste tulemused; |
| --- | --- |

—

lõike 1 kohaselt läbi viidud katsetuste tulemused;

| — | mõju merekeskkonnale, kaasa arvatud saavutatav heitkoguste vähendamine, ja eriti mõju ökosüsteemidele suletud sadamates ja jõgede suudmetes; |
| --- | --- |

—

mõju merekeskkonnale, kaasa arvatud saavutatav heitkoguste vähendamine, ja eriti mõju ökosüsteemidele suletud sadamates ja jõgede suudmetes;

| — | järelevalve ja kontrolli teostatavus. |
| --- | --- |

—

järelevalve ja kontrolli teostatavus.

3.   Heitkoguste vähendamise tehnoloogiate kasutamise kriteeriumid kõikide lippude all sõitvate laevade jaoks ühenduse suletud sadamates ja jõgede suudmetes kehtestatakse kooskõlas artikli 9 lõikes 2 sätestatud menetlusega. Komisjon teeb need kriteeriumid teatavaks IMOle.

4.   Artiklite 4a ja 4b nõuetele vastava madala väävlisisaldusega laevakütuste kasutamise alternatiivina võivad liikmesriigid lubada laevadel kasutada heakskiidetud heitkoguste vähendamise tehnoloogiat, eeldusel et need laevad:

| — | jätkuvalt
  saavutavad heitkoguste vähendamise, mis oleks vähemalt võrdväärne heitkoguste vähendamisega, mis saavutataks käesoleva direktiiviga kehtestatud kütuste väävlisisalduse piirmäärade abil; |
| --- | --- |

—

jätkuvalt
  saavutavad heitkoguste vähendamise, mis oleks vähemalt võrdväärne heitkoguste vähendamisega, mis saavutataks käesoleva direktiiviga kehtestatud kütuste väävlisisalduse piirmäärade abil;

| — | omavad heitmete pideva jälgimise seadmeid ja |
| --- | --- |

—

omavad heitmete pideva jälgimise seadmeid ja

| — | põhjalikult dokumenteerivad, et kõik jäätmevood, mis lastakse välja suletud sadamates ja jõgede suudmetes, ei mõjuta ökosüsteeme; selle aluseks on kriteeriumid, mille sadamariikide võimud teevad teatavaks IMOle. |
| --- | --- |

—

põhjalikult dokumenteerivad, et kõik jäätmevood, mis lastakse välja suletud sadamates ja jõgede suudmetes, ei mõjuta ökosüsteeme; selle aluseks on kriteeriumid, mille sadamariikide võimud teevad teatavaks IMOle.

| 6) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lisatakse järgmine lõige:
  “1a.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, kas laevakütuste väävlisisaldus vastab artiklites 4a ja 4b sätestatule.
  Proovide võtmine, analüüsid ja kontroll teostatakse vajadusel järgmiselt:






  — | proovi võtmine laeva pardal põletamiseks ette nähtud laevakütuse tarnimise ajal vastavalt IMO suunistele ja selle väävlisisalduse analüüs; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

Lisatakse järgmine lõige:

“1a.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, kas laevakütuste väävlisisaldus vastab artiklites 4a ja 4b sätestatule.

Proovide võtmine, analüüsid ja kontroll teostatakse vajadusel järgmiselt:

—

proovi võtmine laeva pardal põletamiseks ette nähtud laevakütuse tarnimise ajal vastavalt IMO suunistele ja selle väävlisisalduse analüüs;

| — | laeva pardal põletamiseks ette nähtud laevakütuse proovi võtmine kütusetankidest ja kütuse väävlisisalduse analüüs, niivõrd kui see on teostatav, ja kütuse proovi võtmine laeva pardal asuvatest suletud mahutitest; |
| --- | --- |

—

laeva pardal põletamiseks ette nähtud laevakütuse proovi võtmine kütusetankidest ja kütuse väävlisisalduse analüüs, niivõrd kui see on teostatav, ja kütuse proovi võtmine laeva pardal asuvatest suletud mahutitest;

| — | logiraamatute ja kütusemahuti saatelehtede kontroll. |
| --- | --- |

—

logiraamatute ja kütusemahuti saatelehtede kontroll.

Proovide võtmine algab ajast, mil jõustub igakordne kütuse väävlisisalduse piirmäär. Proovide võtmist tuleb läbi viia piisavalt sageli ning piisaval hulgal ja sel viisil, et proovid on representatiivsed kontrollitava kütuse suhtes, samuti kütuse suhtes, mida kasutavad laevad kõnealustes merepiirkondades, sadamates või siseveeteedel.

Lisaks sellele võtavad liikmesriigid vajadusel sobivaid meetmeid, et teostada järelevalvet väävlisisalduse üle laevakütustes, mida kasutavad laevad, mille suhtes ei kohaldata artikleid 4a ja 4b.”

| b) | Lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  “a) | rasked kütteõlid ja laevakütused: ISO 8754 (1992) ja PrEN ISO 14596;” |
| --- | --- | --- |

b)

Lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

“a)

rasked kütteõlid ja laevakütused: ISO 8754 (1992) ja PrEN ISO 14596;”

| 7) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 7
  Aruandmine ja läbivaatamine
  1.   Artikli 6 kohaselt võetud proovide, analüüside ja kontrollimise tulemuste alusel esitavad liikmesriigid igal aastal 30. juuniks komisjonile lühiaruande käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate ja nende territooriumil eelmisel kalendriaastal kasutatud vedelkütuste väävlisisalduse kohta. Aruanne sisaldab teostatud proovivõtmiste üldarvu eraldi iga kütuseliigi kohta ja andmed igakordselt kasutatud kütusekoguste kohta, samuti keskmise väävlisisalduse arvestuse. Lisaks sellele teevad liikmesriigid teatavaks laevade pardal tehtud kontrollimiste arvu ning registreerivad nende territooriumil kasutatavate, ... (18) käesoleva direktiivi reguleerimisalasse mittekuuluvate laevakütuste keskmise väävlisisalduse.
  2.   Võttes muu hulgas aluseks






  a) | artikli 1 kohaselt koostatud aastaaruanded; |
| --- | --- | --- |

7)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 7

Aruandmine ja läbivaatamine

1.   Artikli 6 kohaselt võetud proovide, analüüside ja kontrollimise tulemuste alusel esitavad liikmesriigid igal aastal 30. juuniks komisjonile lühiaruande käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate ja nende territooriumil eelmisel kalendriaastal kasutatud vedelkütuste väävlisisalduse kohta. Aruanne sisaldab teostatud proovivõtmiste üldarvu eraldi iga kütuseliigi kohta ja andmed igakordselt kasutatud kütusekoguste kohta, samuti keskmise väävlisisalduse arvestuse. Lisaks sellele teevad liikmesriigid teatavaks laevade pardal tehtud kontrollimiste arvu ning registreerivad nende territooriumil kasutatavate, ... (18) käesoleva direktiivi reguleerimisalasse mittekuuluvate laevakütuste keskmise väävlisisalduse.

2.   Võttes muu hulgas aluseks

a)

artikli 1 kohaselt koostatud aastaaruanded;

| b) | täheldatud trende õhukvaliteedi, hapestumise, kütusele tehtud kulutuste ja teistele transpordikandjatele ümbersuunamise osas; |
| --- | --- |

b)

täheldatud trende õhukvaliteedi, hapestumise, kütusele tehtud kulutuste ja teistele transpordikandjatele ümbersuunamise osas;

| c) | edusamme, mis on tehtud laevade vääveloksiidide heitmete vähendamisel ühenduse sellekohastele algatustele järgnenud IMO mehhanismide kaudu; |
| --- | --- |

c)

edusamme, mis on tehtud laevade vääveloksiidide heitmete vähendamisel ühenduse sellekohastele algatustele järgnenud IMO mehhanismide kaudu;

| d) | artikli 4 a lõikes 4 sisalduvate ja võimalike edasiste heitmete vähendamise meetmete uusi kulutasuvuse analüüse, mis sisaldavad otsest ja kaudset tulu keskkonnale, ja |
| --- | --- |

d)

artikli 4 a lõikes 4 sisalduvate ja võimalike edasiste heitmete vähendamise meetmete uusi kulutasuvuse analüüse, mis sisaldavad otsest ja kaudset tulu keskkonnale, ja

| e) | artikli 4 c rakendamist, |
| --- | --- |

e)

artikli 4 c rakendamist,

esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2008. aastaks aruande.

Komisjon võib koos aruandega esitada ettepanekuid käesoleva direktiivi muutmiseks, eriti selles osas, mis käsitleb üksikute kütuseliikide väävlisisalduse piirmäärade teist astet ning IMO tööd arvesse võttes nende merepiirkondade osas, kus tuleb kasutada madala väävlisisaldusega laevakütuseid.

Komisjon kaalub eriliselt hoolikalt ettepanekuid:

| a) | täiendavate SOx heitkoguste kontrolli piirkondade loomine; |
| --- | --- |

a)

täiendavate SOx heitkoguste kontrolli piirkondade loomine;

| b) | SOx heitkoguste kontrolli piirkondades kasutatavate laevakütuste väävlisisalduse piirmäära võimalik alandamine 0,5%-ni; |
| --- | --- |

b)

SOx heitkoguste kontrolli piirkondades kasutatavate laevakütuste väävlisisalduse piirmäära võimalik alandamine 0,5%-ni;

| c) | alternatiivsed või täiendavad meetmed. |
| --- | --- |

c)

alternatiivsed või täiendavad meetmed.

3.   Komisjon esitab 31. detsembriks 2005 aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule võimalike majanduslike instrumentide kasutamise kohta; kaasa arvatud selliste mehhanismide kohta nagu diferentseeritud maksud ja kilomeetrikulud, kaubeldavad heitmeload ja kompensatsioonid.

Komisjon võib kaaluda ettepanekute esitamist majanduslike instrumentide kohta alternatiivina või täiendava meetmena 2008. a läbivaatamise kontekstis, tingimusel, et keskkonna ja tervisega seotud hüved on selgelt tuvastatavad.

4.   Muudatusi, mis on vajalikud tehniliseks kohandumiseks artikli 2 punktides 1, 2, 3, 3a, 3b ja 4 või artikli 6 lõikes 2 ette nähtud teadusliku ja tehnilise progressiga, võetakse vastu artikli 9 lõikes 2 toodud menetluse kohaselt. Need kohandamised ei tohi põhjustada käesoleva direktiivi reguleerimisala või käesolevas direktiivis määratletud kütuste väävlisisalduse piirmäärade otsest muutmist"”

| 8) | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 9
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab komitee.
  2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (19) artikleid 5 ja 7, võttes arvesse otsuse artiklit 8.
  Ajavahemikuks, mis on sätestatud otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6, määratakse 3 kuud.
  3.   Komitee võtab vastu oma töökorra. |
| --- | --- |

8)

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 9

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (19) artikleid 5 ja 7, võttes arvesse otsuse artiklit 8.

Ajavahemikuks, mis on sätestatud otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6, määratakse 3 kuud.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

| 9) | Lisatakse käesoleva direktiivi lisa tekst. |
| --- | --- |

9)

Lisatakse käesoleva direktiivi lisa tekst.

Artikkel 2

Liikmesriigid võtavad vastu seaduseid, määrusi ja rakendussätteid, mis on vajalikud käesoleva direktiivi järgimiseks ... (20). Nad teatavad sellest viivitamatult komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamise päevast Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 45 E, 25.2.2003, lk 277.

1

45 E

(2)  ELT C 208, 3.9.2003, lk 27.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 4. juuni 2003. aasta seisukoht (ELT C 68 E, 18.3.2004, lk 311), nõukogu 9. detsembri 2004. aasta ühine seisukoht (ELTs seni avaldamata), Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2005. aasta seisukoht.

3

seisukoht

9. detsembri 2004. aasta

13. aprilli 2005. aasta seisukoht

(4)  EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

4

(5)  EÜT L 121, 11.5.1999, lk 13. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

5

(6)  EÜT L 309, 27.11.2001, lk 22. Direktiivi on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

6

(7)  EÜT L 309, 27.11.2001, lk 1. Direktiivi on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

7

(8)  EÜT L 336, 7.12.1988, lk 1.

8

(9)  EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 415/2004 (ELT L 68, 6.3.2004, lk 10).

9

L 68

(10)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

10

(11)  EÜT L 301, 28.10.1982, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.”

11

(12)  EÜT L 309, 27.11.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.”

12

(13)  Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

13

(14)  19. mai 2006 või hilisema tähtaja korral 12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

14

(15)  
  24 kuud
  pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

15

24 kuud

(16)  12 kuud pärast nimetatud määratluse jõustumise kuupäeva.

16

(17)  EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 415/2004 (EÜT L 68, 6.3.2004, lk 10).”

17

(18)  Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

18

(19)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.”

19

(20)  12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

20

LISA

KREEKA LAEVAD

| Laeva nimi | Ehitusaasta | IMO number |
| --- | --- | --- |
| ARIADNE PALACE | 2002 | 9221310 |
| IKARUS PALACE | 1997 | 9144811 |
| KNOSSOS PALACE | 2001 | 9204063 |
| OLYMPIA PALACE | 2001 | 9220330 |
| PASIPHAE PALACE | 1997 | 9161948 |
| FESTOS PALACE | 2001 | 9204568 |
| EUROPA PALACE | 2002 | 9220342 |
| BLUE STAR I | 2000 | 9197105 |
| BLUE STAR II | 2000 | 9207584 |
| BLUE STAR ITHAKI | 1999 | 9203916 |
| BLUE STAR NAXOS | 2002 | 9241786 |
| BLUE STAR PAROS | 2002 | 9241774 |
| HELLENIC SPIRIT | 2001 | 9216030 |
| OLYMPIC CHAMPION | 2000 | 9216028 |
| LEFKA ORI | 1991 | 9035876 |
| SOPHOKLIS VENIZELOS | 1990 | 8916607 |

Laeva nimi

Ehitusaasta

IMO number

ARIADNE PALACE

2002

9221310

IKARUS PALACE

1997

9144811

KNOSSOS PALACE

2001

9204063

OLYMPIA PALACE

2001

9220330

PASIPHAE PALACE

1997

9161948

FESTOS PALACE

2001

9204568

EUROPA PALACE

2002

9220342

BLUE STAR I

2000

9197105

BLUE STAR II

2000

9207584

BLUE STAR ITHAKI

1999

9203916

BLUE STAR NAXOS

2002

9241786

BLUE STAR PAROS

2002

9241774

HELLENIC SPIRIT

2001

9216030

OLYMPIC CHAMPION

2000

9216028

LEFKA ORI

1991

9035876

SOPHOKLIS VENIZELOS

1990

8916607

P6_TA(2005)0125

Tolueeni ja triklorobenseeni turule viimine ja kasutamine ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tolueeni ja triklorobenseeni turustamise ja kasutamise piirangute kohta (nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ kahekümne kaheksas muudatus) (KOM(2004)0320 - C6-0030/2004 - 2004/0111(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0320) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0320) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, vastavalt millele komisjon parlamendile ettepaneku esitas (C6-0030/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, vastavalt millele komisjon parlamendile ettepaneku esitas (C6-0030/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0005/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0005/2005);

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui ta kavatseb oma ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui ta kavatseb oma ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2004)0111

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. aprillil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ tolueeni ja triklorobenseeni turustamise ning kasutamise piirangute kohta (nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ kahekümne kaheksas muudatus)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist regioonide komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tolueeni ja triklorobenseeni tervise- ja keskkonnaohtlikkust on hinnatud vastavalt nõukogu 23. märtsi 1993. aasta määrusele (EMÜ) nr 793/93 olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta (3). Ohtlikkuse hinnang selgitas välja vajaduse neid ohte vähendada ning toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee (CSTEE) kinnitas seda järeldust. |
| --- | --- |

(1)

Tolueeni ja triklorobenseeni tervise- ja keskkonnaohtlikkust on hinnatud vastavalt nõukogu 23. märtsi 1993. aasta määrusele (EMÜ) nr 793/93 olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta (3). Ohtlikkuse hinnang selgitas välja vajaduse neid ohte vähendada ning toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee (CSTEE) kinnitas seda järeldust.

| (2) | Komisjon on määruse (EMÜ) nr 793/93 raamides 29. aprillil 2004. aastal võtnud vastu soovituse 2004/394/EÜ ohtlikkuse hindamise tulemuste ja ohtlikkuse vähendamise strateegiate kohta järgmiste ainete osas: atsetonitriil; akrüülamiid; akrüülnitriil; akrüülhape; butadieen; hüdrogeen-floriid; hüdrogeen-peroksiid; metakrüülhape; metüülmetakrülaat; tolueen; triklorobenseen (4), mis pakkus välja tolueeni ja triklorobenseeni ohtlikkuse vähendamise strateegia, soovitades piirangute kehtestamist, et vähendada nende kemikaalide teatud kasutamisest tulenevaid ohte. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon on määruse (EMÜ) nr 793/93 raamides 29. aprillil 2004. aastal võtnud vastu soovituse 2004/394/EÜ ohtlikkuse hindamise tulemuste ja ohtlikkuse vähendamise strateegiate kohta järgmiste ainete osas: atsetonitriil; akrüülamiid; akrüülnitriil; akrüülhape; butadieen; hüdrogeen-floriid; hüdrogeen-peroksiid; metakrüülhape; metüülmetakrülaat; tolueen; triklorobenseen (4), mis pakkus välja tolueeni ja triklorobenseeni ohtlikkuse vähendamise strateegia, soovitades piirangute kehtestamist, et vähendada nende kemikaalide teatud kasutamisest tulenevaid ohte.

| (3) | Et kaitsta tervist ning keskkonda on seetõttu vajalik piirata tolueeni ja triklorobenseeni turustamist ja kasutamist. |
| --- | --- |

(3)

Et kaitsta tervist ning keskkonda on seetõttu vajalik piirata tolueeni ja triklorobenseeni turustamist ja kasutamist.

| (4) | Vastavalt tuleb muuta nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/769/EMÜ teatavate ohtlike kemikaalide ja preparaatide turustamise ja kasutamise piiramist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta liikmesriikides (5). |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt tuleb muuta nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/769/EMÜ teatavate ohtlike kemikaalide ja preparaatide turustamise ja kasutamise piiramist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta liikmesriikides (5).

| (5) | Käesoleva direktiivi eesmärk on viia sisse ühtlustatud sätted tolueeni ja triklorobenseeni osas, kaitstes niiviisi siseturgu ja kindlustades samas inimtervise ja keskkonna kaitse kõrge taseme vastavalt asutamislepingu artikli 95 nõuetele. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva direktiivi eesmärk on viia sisse ühtlustatud sätted tolueeni ja triklorobenseeni osas, kaitstes niiviisi siseturgu ja kindlustades samas inimtervise ja keskkonna kaitse kõrge taseme vastavalt asutamislepingu artikli 95 nõuetele.

| (6) | Käesolev direktiiv ei mõjuta ühenduse õigusakte, mis kehtestavad miinimumnõuded töötajate kaitsmiseks, nagu nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (6) ning sellel rajanevad üksikdirektiivid, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitsmise kohta tööl kantserogeenide või mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 määratletud tähenduses) (7), ja nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiiv 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohu eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 määratletud tähenduses) (8), |
| --- | --- |

(6)

Käesolev direktiiv ei mõjuta ühenduse õigusakte, mis kehtestavad miinimumnõuded töötajate kaitsmiseks, nagu nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (6) ning sellel rajanevad üksikdirektiivid, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitsmise kohta tööl kantserogeenide või mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 määratletud tähenduses) (7), ja nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiiv 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohu eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 määratletud tähenduses) (8),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa on muudetud käesoleva direktiivi lisas toodud viisil.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad hiljemalt ... (9) käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusja haldusnormid. Liikmesriigid edastavad koheselt komisjonile nende meetmete teksti ning korrelatsioonitabeli nende meetmete ja käesoleva direktiivi vahel.

Liikmesriigid kohaldavad neid meetmeid alates ... (10).

Kui liikmesriigid võtavad need meetmed vastu, peavad need sisaldama viidet käesolevale direktiivile või tuleb selline viide lisada nende ametliku avaldamise korral. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile nende poolt vastu võetud käesoleva direktiivi valdkonda käsitleva siseriikliku õigusakti põhisätete teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C ...

1

(2)  Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2005. aasta seisukoht.

2

(3)  EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

3

(4)  ELT L 144, 30.4.2004, lk 75. Parandus: ELT L 199, 7.6.2004, lk 41.

4

(5)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/98/EÜ (ELT L 305, 1.10.2004, lk 63).

5

(6)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

6

(7)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 50. Parandus: ELT L 229, 29.6.2004, lk 23.

7

(8)  EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.

8

(9)  Kaksteist kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

9

(10)  Kaheksateist kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

10

LISA

Direktiivi 76/769/EMÜ I lisasse lisatakse järgmised punktid [XX] kuni [XX]:

| [XX].
  Tolueen
  CAS nr 108-88-3 | Ei tohi turustada ega kasutada aine või koostisosana üldsusele müügiks mõeldud liimides ja aerosoolvärvides, milles selle massikontsentratsioon on rohkem kui 0,1%. |
| --- | --- |
| [XX].
  Tolueen
  CAS nr 120-82-1 | Ei tohi turustada ega kasutada aine või koostisosana toodetes, milles selle massikontsentratsioon on 0,1% või rohkem, välja arvatud:






  — | sünteesi
  vaheproduktina
  , või |

[XX].

Tolueen

CAS nr 108-88-3

Ei tohi turustada ega kasutada aine või koostisosana üldsusele müügiks mõeldud liimides ja aerosoolvärvides, milles selle massikontsentratsioon on rohkem kui 0,1%.

[XX].

Tolueen

CAS nr 120-82-1

Ei tohi turustada ega kasutada aine või koostisosana toodetes, milles selle massikontsentratsioon on 0,1% või rohkem, välja arvatud:

—

sünteesi
  vaheproduktina
  , või

| — | protsessi lahustajana suletud süsteemides toimuvates keemilistes rakendustes kloorimisreaktsioonide läbiviimiseks, või |
| --- | --- |

—

protsessi lahustajana suletud süsteemides toimuvates keemilistes rakendustes kloorimisreaktsioonide läbiviimiseks, või

| — | 1,3,5 - trinitro - 2,4,6 - triaminobenseeni (TATB) valmistamisel. |
| --- | --- |

—

1,3,5 - trinitro - 2,4,6 - triaminobenseeni (TATB) valmistamisel.

P6_TA(2005)0126

Komisjoni iga-aastane poliitiline strateegia 2006. aastaks

Euroopa Parlamendi resolutsioon 2006. aasta eelarve kohta: komisjoni iga-aastane poliitilise strateegia raport (APS) (2004/2270(BUD))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule - 2006. aasta poliitiline strateegia (KOM(2005)0073); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule - 2006. aasta poliitiline strateegia (KOM(2005)0073);

| — | võttes arvesse 6. mail 1999. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. mail 1999. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamise kohta (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272 ja Euratomi lepingu artiklit 177; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272 ja Euratomi lepingu artiklit 177;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõiget 1;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja teistelt komisjonidelt küsitud arvamusi (A6-0071/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja teistelt komisjonidelt küsitud arvamusi (A6-0071/2005);

| A. | arvestades, et 2006. aasta eelarve on viimane praeguse finantsperspektiivi raames ja et see moodustab koos käimasolevate läbirääkimistega uue 2007.-2013. aasta finantsperspektiivi üle strateegilise raamistiku, milles Euroopa Parlament otsustab oma prioriteedid nii, et liidu eesmärkide saavutamine oleks tagatud piisavate eelarvevahenditega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2006. aasta eelarve on viimane praeguse finantsperspektiivi raames ja et see moodustab koos käimasolevate läbirääkimistega uue 2007.-2013. aasta finantsperspektiivi üle strateegilise raamistiku, milles Euroopa Parlament otsustab oma prioriteedid nii, et liidu eesmärkide saavutamine oleks tagatud piisavate eelarvevahenditega;

| B. | arvestades, et 2006. aasta eelarve on laienenud liidu teine eelarve ja et see on vajalik piisavate vahendite tagamiseks Euroopa poliitika elluviimiseks ühtlustatud moel terves liidus, samuti praeguste kandidaatriikide jõupingutuste toetamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2006. aasta eelarve on laienenud liidu teine eelarve ja et see on vajalik piisavate vahendite tagamiseks Euroopa poliitika elluviimiseks ühtlustatud moel terves liidus, samuti praeguste kandidaatriikide jõupingutuste toetamiseks;

| C. | arvestades, et Euroopa Liit on põhiseaduse vastuvõtmise menetlusega oma arengu olulise tähtsusega pöördepunktis, otsustades laienemise üle, tugevdades oma rolli rahvusvahelisel areenil, algatades uusi meetmeid, et elustada Lissaboni agendat kasvu ja tööhõive, konkurentsivõime ja säästva arengu uues raamistikus, tugevdades siseturgu ja Euroopa kodanike täielikku lõimumist; toonitab, et neid väljakutseid peavad toetama sidusad, hästikoordineeritud ja küllaldaselt rahastatud meetmed; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liit on põhiseaduse vastuvõtmise menetlusega oma arengu olulise tähtsusega pöördepunktis, otsustades laienemise üle, tugevdades oma rolli rahvusvahelisel areenil, algatades uusi meetmeid, et elustada Lissaboni agendat kasvu ja tööhõive, konkurentsivõime ja säästva arengu uues raamistikus, tugevdades siseturgu ja Euroopa kodanike täielikku lõimumist; toonitab, et neid väljakutseid peavad toetama sidusad, hästikoordineeritud ja küllaldaselt rahastatud meetmed;

| D. | arvestades, et lõhe nende ambitsioonide ja nende saavutamiseks võimaldatud vahendite vahel võib vallandada taandarenguprotsessi ja toob kahju juba saavutatud edusammudele; rõhutades 2006. aasta eelarve rolli tegevuse järjepidevuse tagamisel ja toimimisel ühenduslülina pikaajalisel programmeerimisel pärast 2006. aastat, tagades, et liit suudab rahastada oma poliitilisi ambitsioone; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et lõhe nende ambitsioonide ja nende saavutamiseks võimaldatud vahendite vahel võib vallandada taandarenguprotsessi ja toob kahju juba saavutatud edusammudele; rõhutades 2006. aasta eelarve rolli tegevuse järjepidevuse tagamisel ja toimimisel ühenduslülina pikaajalisel programmeerimisel pärast 2006. aastat, tagades, et liit suudab rahastada oma poliitilisi ambitsioone;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlament toetab komisjoni kõige kiireloomulisemaid prioriteete: taastades dünaamilist ja säästvat kasvu Euroopas ja nähes ette kodanikele rohkem ja paremaid töökohti, on ta valmis rahastama nende eesmärkide saavutamiseks vajalikke programme; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlament toetab komisjoni kõige kiireloomulisemaid prioriteete: taastades dünaamilist ja säästvat kasvu Euroopas ja nähes ette kodanikele rohkem ja paremaid töökohti, on ta valmis rahastama nende eesmärkide saavutamiseks vajalikke programme;

Finantsraamistik

| 1. | on seisukohal, et Euroopa Liidu püstitatud eesmärkide saavutamiseks on liidu eelarve usaldusväärne ja täpne haldamine kõigi tema kodanike huvides; toonitab eelarvepädevate institutsioonide vastutust selle tagamisel ning tähtsust, mida ta omistab eelarve läbipaistvale esitamisele ning korrektsele teabele selle täitmise kohta; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et Euroopa Liidu püstitatud eesmärkide saavutamiseks on liidu eelarve usaldusväärne ja täpne haldamine kõigi tema kodanike huvides; toonitab eelarvepädevate institutsioonide vastutust selle tagamisel ning tähtsust, mida ta omistab eelarve läbipaistvale esitamisele ning korrektsele teabele selle täitmise kohta;

| 2. | rõhutab, et kulukohustuste täitmiseks eelarves ette nähtud summad peavad rajanema kokkulepitud eesmärkidel ja et maksed tuleks kinnitada vastavalt nendele; otsustab muuta maksete piisava taseme küsimuse 2006. aasta eelarvemenetluse esmaseks prioriteediks, samuti pidades silmas eelseisvaid uue finantsperspektiivi üle peetavaid läbirääkimisi; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et kulukohustuste täitmiseks eelarves ette nähtud summad peavad rajanema kokkulepitud eesmärkidel ja et maksed tuleks kinnitada vastavalt nendele; otsustab muuta maksete piisava taseme küsimuse 2006. aasta eelarvemenetluse esmaseks prioriteediks, samuti pidades silmas eelseisvaid uue finantsperspektiivi üle peetavaid läbirääkimisi;

| 3. | paneb hoolega tähele praeguse finantsmäärusega seotud eelarve rakendamise probleeme, eriti sellistes valdkondades nagu teabepunktid, väliskoostöö ja viivitused lepingutega; ootab komisjoni ettepanekuid finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade muutmiseks, mis peavad puudutama neid ja muid olulisi küsimusi ja mille abil saab leida probleemidele reaalseid lahendusi, mis muudavad finantsmääruse vähem bürokraatlikuks; avaldab kahetsust, et komisjon ei nimetanud seda kokkuvõtet oma 2005. aasta õigusloome- ja töökavas, hoolimata 2005. aasta eelarvemenetluse käigus antud õigusakti muutmise kinnitusest; |
| --- | --- |

3.

paneb hoolega tähele praeguse finantsmäärusega seotud eelarve rakendamise probleeme, eriti sellistes valdkondades nagu teabepunktid, väliskoostöö ja viivitused lepingutega; ootab komisjoni ettepanekuid finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade muutmiseks, mis peavad puudutama neid ja muid olulisi küsimusi ja mille abil saab leida probleemidele reaalseid lahendusi, mis muudavad finantsmääruse vähem bürokraatlikuks; avaldab kahetsust, et komisjon ei nimetanud seda kokkuvõtet oma 2005. aasta õigusloome- ja töökavas, hoolimata 2005. aasta eelarvemenetluse käigus antud õigusakti muutmise kinnitusest;

| 4. | on arvamusel, et Euroopa Parlamendi ametiaja algus, mis langeb kokku uue finantsperspektiivi üle peetavate läbirääkimiste raames institutsioonidevahelise kokkuleppe läbivaatamisega, annab võimaluse vaadata üle juba olemasolevad, mitmeaastases ja aastaseskavas ettenähtud instrumendid, andes uue tõuke õigusloome- ja eelarvealaseks planeerimiseks; tuletab meelde 13. juuli 2004. aasta ühisavaldust finantsplaneerimise kohta; |
| --- | --- |

4.

on arvamusel, et Euroopa Parlamendi ametiaja algus, mis langeb kokku uue finantsperspektiivi üle peetavate läbirääkimiste raames institutsioonidevahelise kokkuleppe läbivaatamisega, annab võimaluse vaadata üle juba olemasolevad, mitmeaastases ja aastaseskavas ettenähtud instrumendid, andes uue tõuke õigusloome- ja eelarvealaseks planeerimiseks; tuletab meelde 13. juuli 2004. aasta ühisavaldust finantsplaneerimise kohta;

| 5. | on täiesti teadlik uue finantsperspektiivi (pärast 2006. aastat) üle peetavate läbirääkimiste võimalikest mõjudest 2006. aasta eelarve menetlusele; sedastab, et ta kasutab oma eelarvevolitusi, tagamaks, et 2006. aasta eelarves nähakse ette liidu kohustuste täitmiseks vajalikud assigneeringud; |
| --- | --- |

5.

on täiesti teadlik uue finantsperspektiivi (pärast 2006. aastat) üle peetavate läbirääkimiste võimalikest mõjudest 2006. aasta eelarve menetlusele; sedastab, et ta kasutab oma eelarvevolitusi, tagamaks, et 2006. aasta eelarves nähakse ette liidu kohustuste täitmiseks vajalikud assigneeringud;

| 6. | tervitab poliitilses strateegias visandatud komisjoni ettepanekut, kutsudes Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles ühiselt saavutama kokkulepet Euroopa institutsioonide ühise platvormi osas seoses tegevusega järgneval viiel aastal; on valmis alustama arutelu komisjoni ja nõukoguga oma strateegiliste poliitiliste suundumuste alusel, et jõuda Luksemburgi eesistumise lõpuks kokkuleppele 2006. aasta prioriteetide osas; |
| --- | --- |

6.

tervitab poliitilses strateegias visandatud komisjoni ettepanekut, kutsudes Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles ühiselt saavutama kokkulepet Euroopa institutsioonide ühise platvormi osas seoses tegevusega järgneval viiel aastal; on valmis alustama arutelu komisjoni ja nõukoguga oma strateegiliste poliitiliste suundumuste alusel, et jõuda Luksemburgi eesistumise lõpuks kokkuleppele 2006. aasta prioriteetide osas;

Eelarvestrateegia ja prioriteedid valdkonniti

Põhimõtted

| 7. | on arvamusel, et 2006. aasta eelarve peab kajastama järgmisi põhimõtteid, et tagada usaldusväärne finants- ja eelarvejuhtimine, rakendades järgmisi meetmeid:






  — | piisavate maksete assigneeringute eraldamine tegelike vajaduste katmiseks; |
| --- | --- | --- |

7.

on arvamusel, et 2006. aasta eelarve peab kajastama järgmisi põhimõtteid, et tagada usaldusväärne finants- ja eelarvejuhtimine, rakendades järgmisi meetmeid:

—

piisavate maksete assigneeringute eraldamine tegelike vajaduste katmiseks;

| — | finantsperspektiivi ülevaatamine, paigutades assigneeringud alamrubriigist 1a ümber alamrubriiki 1b, et rakendada nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks (2); |
| --- | --- |

—

finantsperspektiivi ülevaatamine, paigutades assigneeringud alamrubriigist 1a ümber alamrubriiki 1b, et rakendada nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks (2);

| — | rahastamiskava kohta 13. juulil 2004. aastal tehtud ühisavalduse korrektne rakendamine; |
| --- | --- |

—

rahastamiskava kohta 13. juulil 2004. aastal tehtud ühisavalduse korrektne rakendamine;

| — | kõikide asutamislepingus ja/või kehtivas institutsioonidevahelises eelarvedistsipliinialases kokkuleppes ette nähtud vahendite kasutamine, et tulla toime nende märkimisväärsete eelarve- ja finantsalaste väljakutsetega, millega EL on 2006. aasta eelarve osas silmitsi, ning et kindlustada tugev alus tulevasteks eelarveaastateks; |
| --- | --- |

—

kõikide asutamislepingus ja/või kehtivas institutsioonidevahelises eelarvedistsipliinialases kokkuleppes ette nähtud vahendite kasutamine, et tulla toime nende märkimisväärsete eelarve- ja finantsalaste väljakutsetega, millega EL on 2006. aasta eelarve osas silmitsi, ning et kindlustada tugev alus tulevasteks eelarveaastateks;

Prioriteedid

| 8. | toetab komisjoni selle üldises lähenemises edendada jõukust, solidaarsust ja turvalisust liidus, muuta Euroopa konkurentsivõimelisemaks ja ühtekuuluvamaks, tuua Euroopa kodanikele lähemale ja tugevdada tema rolli maailmas; rõhutab siiski, et viimane rahastamiskava ja iga-aastane poliitiline strateegia sisaldavad mitmeid vastuolusid 2006. aasta võtmetegevuste ja eelarvevahendite vahel (2020 algatuse, majanduskasvu algatuse, noortealgatuse, Euroopa varjupaigatoetuse, keskkonnaalaste õigusaktide rakendamise abiprogrammide, Euroopa töötajate liikuvuse aasta jmt puhul); |
| --- | --- |

8.

toetab komisjoni selle üldises lähenemises edendada jõukust, solidaarsust ja turvalisust liidus, muuta Euroopa konkurentsivõimelisemaks ja ühtekuuluvamaks, tuua Euroopa kodanikele lähemale ja tugevdada tema rolli maailmas; rõhutab siiski, et viimane rahastamiskava ja iga-aastane poliitiline strateegia sisaldavad mitmeid vastuolusid 2006. aasta võtmetegevuste ja eelarvevahendite vahel (2020 algatuse, majanduskasvu algatuse, noortealgatuse, Euroopa varjupaigatoetuse, keskkonnaalaste õigusaktide rakendamise abiprogrammide, Euroopa töötajate liikuvuse aasta jmt puhul);

| 9. | sedastab, et 2006. aasta eelarve kajastab eriti:






  a) | ELi Lissaboni strateegia Euroopa Parlamendi koordineerimise rühma väljendatud uut lähenemist,






  — | oma panuse tugevdamist konkurentsivõime, sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase ühtekuuluvuse valdkonnas; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

sedastab, et 2006. aasta eelarve kajastab eriti:

a)

ELi Lissaboni strateegia Euroopa Parlamendi koordineerimise rühma väljendatud uut lähenemist,

—

oma panuse tugevdamist konkurentsivõime, sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase ühtekuuluvuse valdkonnas;

| — | ELi toetuse koondamist ning tugevdamist Lissaboni ja Göteborgi peamistele valdkondadele nagu tööhõive, keskkonnapoliitika, tuurimis- ja arendustegevus, VKEd, teadmus- ja infoühiskonna edendamine, keskkonnatehnoloogiate levitamine, elukestev õpe ning üleeuroopaliste võrkude korralik rakendamine; |
| --- | --- |

—

ELi toetuse koondamist ning tugevdamist Lissaboni ja Göteborgi peamistele valdkondadele nagu tööhõive, keskkonnapoliitika, tuurimis- ja arendustegevus, VKEd, teadmus- ja infoühiskonna edendamine, keskkonnatehnoloogiate levitamine, elukestev õpe ning üleeuroopaliste võrkude korralik rakendamine;

| — | siseturu väljakujundamisel suuremate jõupingutuste võimaldamist; |
| --- | --- |

—

siseturu väljakujundamisel suuremate jõupingutuste võimaldamist;

| — | uute ühenduse toetust saavate valdkondade nagu Natura 2000 ettevalmistamist; |
| --- | --- |

—

uute ühenduse toetust saavate valdkondade nagu Natura 2000 ettevalmistamist;

| b) | noorsoo olulist rolli liidu lõimumises ja jõukuses, sealhulgas uusi vahetusprogrammidealaseid ettepanekuid; |
| --- | --- |

b)

noorsoo olulist rolli liidu lõimumises ja jõukuses, sealhulgas uusi vahetusprogrammidealaseid ettepanekuid;

| c) | ELi rolli tugevdamist rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

c)

ELi rolli tugevdamist rahvusvahelisel tasandil;

Põllumajandus

| 10. | väljendab oma toetust ühise põllumajanduspoliitika reformis püstitatud eesmärkidele, eeskätt nendele, mis tugevdavad maaelu arengut, olles olulise tähtsusega maapiirkondade elujõulisuse säilitamiseks; pooldab kindlalt nendele meetmetele vajamineva raha eraldamist, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et enne esimest lugemist nõukogus tuleb jõuda kokkuleppele assigneeringute ümberpaigutamises alamrubriigist 1a alamrubriiki 1b; |
| --- | --- |

10.

väljendab oma toetust ühise põllumajanduspoliitika reformis püstitatud eesmärkidele, eeskätt nendele, mis tugevdavad maaelu arengut, olles olulise tähtsusega maapiirkondade elujõulisuse säilitamiseks; pooldab kindlalt nendele meetmetele vajamineva raha eraldamist, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et enne esimest lugemist nõukogus tuleb jõuda kokkuleppele assigneeringute ümberpaigutamises alamrubriigist 1a alamrubriiki 1b;

| 11. | tunneb muret seoses teadetega linnugripi leviku laienemise kohta Kagu-Aasias; soovitab tungivalt komisjonil teha tihedat koostööd FAO, WHO ja OIEga (maailma loomatervise organisatsioon) ja regiooni riikidega ning suurendada teadusuuringute rahastamist seoses ELis põllumajandust ja nii loomade kui ka inimeste tervist potentsiaalselt ähvardava hädaohuga; |
| --- | --- |

11.

tunneb muret seoses teadetega linnugripi leviku laienemise kohta Kagu-Aasias; soovitab tungivalt komisjonil teha tihedat koostööd FAO, WHO ja OIEga (maailma loomatervise organisatsioon) ja regiooni riikidega ning suurendada teadusuuringute rahastamist seoses ELis põllumajandust ja nii loomade kui ka inimeste tervist potentsiaalselt ähvardava hädaohuga;

| 12. | tuletab komisjonile meelde seda tähtsust, mida ta omistab katseprojektidele (kvaliteedisüsteemide edendamine ja kariloomade epideemiate riskifinantseerimine), mille osas lepiti kokku 2004. aasta eelarvemenetluse käigus; palub komisjonil näha 2006. aasta eelarves ette küllaldased assigneeringud nende projektide jätkamiseks; |
| --- | --- |

12.

tuletab komisjonile meelde seda tähtsust, mida ta omistab katseprojektidele (kvaliteedisüsteemide edendamine ja kariloomade epideemiate riskifinantseerimine), mille osas lepiti kokku 2004. aasta eelarvemenetluse käigus; palub komisjonil näha 2006. aasta eelarves ette küllaldased assigneeringud nende projektide jätkamiseks;

Struktuurimeetmed

| 13. | rõhutab eelarvevahendite täieliku eraldamise tähtsust vastavalt tegelikele vajadustele tõukefondide maksete osas; rõhutab vajadust näha ette piisavate maksete assigneeringud, et vältida programmide rakendamise ohustamist; usub, et maksed peavad vastama saadaolevatele kõige usaldusväärsematele prognoosidele, vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise ja eelarvestamise praktika põhimõtetele; toonitab olulisi viiteid, mida võib anda selles osas 2005. aasta eelarve täitmine; |
| --- | --- |

13.

rõhutab eelarvevahendite täieliku eraldamise tähtsust vastavalt tegelikele vajadustele tõukefondide maksete osas; rõhutab vajadust näha ette piisavate maksete assigneeringud, et vältida programmide rakendamise ohustamist; usub, et maksed peavad vastama saadaolevatele kõige usaldusväärsematele prognoosidele, vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise ja eelarvestamise praktika põhimõtetele; toonitab olulisi viiteid, mida võib anda selles osas 2005. aasta eelarve täitmine;

| 14. | toob esile vajaduse uurida lähemalt N+2 reeglit (päikesloojangu klausel) ning kindlustada eelarvepädevate institutsioonide täielik ja kiire teavitamine, eriti kulukohustuste osas, mida ähvardab välja jätmine; kutsub komisjoni esitama 2005. aasta juuli lõpuks üldhinnangu maksete assigneeringute täitmise olukorra kohta esialgsete mitmeaastaste prognoosidega võrreldes; |
| --- | --- |

14.

toob esile vajaduse uurida lähemalt N+2 reeglit (päikesloojangu klausel) ning kindlustada eelarvepädevate institutsioonide täielik ja kiire teavitamine, eriti kulukohustuste osas, mida ähvardab välja jätmine; kutsub komisjoni esitama 2005. aasta juuli lõpuks üldhinnangu maksete assigneeringute täitmise olukorra kohta esialgsete mitmeaastaste prognoosidega võrreldes;

Sisepoliitika

| 15. | kutsub komisjoni tegema Lissaboni strateegia raames ettepanekut tõeliste esmatähtsate meetmete osas Euroopa lisandväärtuse loomiseks; on arvamusel, et piiratud manööverdamisruum finantsperspektiivi selle rubriigi ülemmäära allpooltuleks ette näha prioriteetsete tuumikvaldkondade nagu tööhõive, uurimis- ja arendustegevuse, 2005. aasta eelarves VKEdele loodud EIFi laenamisvõimaluse kaudu VKEde toetamise, teadmus- ja infoühiskonna edendamise ning keskkonnatehnoloogiate levitamise, samuti elukestva õppe jaoks; rõhutab vajadust arendada tõhusat infrastruktuuri keskkonnasõbraliku transpordi, energeetika ja telekommunikatsioonide üleeuroopaliste võrkude ja Pan-Euroopa koridoride kaudu; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni tegema Lissaboni strateegia raames ettepanekut tõeliste esmatähtsate meetmete osas Euroopa lisandväärtuse loomiseks; on arvamusel, et piiratud manööverdamisruum finantsperspektiivi selle rubriigi ülemmäära allpooltuleks ette näha prioriteetsete tuumikvaldkondade nagu tööhõive, uurimis- ja arendustegevuse, 2005. aasta eelarves VKEdele loodud EIFi laenamisvõimaluse kaudu VKEde toetamise, teadmus- ja infoühiskonna edendamise ning keskkonnatehnoloogiate levitamise, samuti elukestva õppe jaoks; rõhutab vajadust arendada tõhusat infrastruktuuri keskkonnasõbraliku transpordi, energeetika ja telekommunikatsioonide üleeuroopaliste võrkude ja Pan-Euroopa koridoride kaudu;

| 16. | tuletab meelde, et abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd), sealhulgas mikroettevõtetele on olnud Euroopa Parlamendi prioriteet käimasolevas eelarvemenetluses; ergutab jõupingutusi jätkata VKEde ligipääsu hõlbustamist rahastamisele, kasutades ühenduse rahastamisvahendeid nõudluspõhiselt, ja toob esile vajaduse vahendite järele, et edendada nende rahvusvahelistumist; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd), sealhulgas mikroettevõtetele on olnud Euroopa Parlamendi prioriteet käimasolevas eelarvemenetluses; ergutab jõupingutusi jätkata VKEde ligipääsu hõlbustamist rahastamisele, kasutades ühenduse rahastamisvahendeid nõudluspõhiselt, ja toob esile vajaduse vahendite järele, et edendada nende rahvusvahelistumist;

| 17. | pooldab samuti meetmeid, et edendada eetikal ja solidaarsusel põhinevaid rahastamisvahendeid inim-, sotsiaal- ning keskkonnaarengu soodustamiseks, sealhulgas meetmeid kohaliku arengu valdkonnas; |
| --- | --- |

17.

pooldab samuti meetmeid, et edendada eetikal ja solidaarsusel põhinevaid rahastamisvahendeid inim-, sotsiaal- ning keskkonnaarengu soodustamiseks, sealhulgas meetmeid kohaliku arengu valdkonnas;

| 18. | toetab Euroopa töötajate mobiilsuse aasta algatamist, ja loodab, et liikmesriigid ei kasuta enam kitsendusi, mis takistavad uutest liikmesriikidest pärit töötajate vaba liikumist; |
| --- | --- |

18.

toetab Euroopa töötajate mobiilsuse aasta algatamist, ja loodab, et liikmesriigid ei kasuta enam kitsendusi, mis takistavad uutest liikmesriikidest pärit töötajate vaba liikumist;

| 19. | rõhutab, et Lissaboni strateegia peaks edendama konkurentsivõimet ja töökohtade loomist, võttes samas arvesse sotsiaalset ühtekuuluvust ja keskkonnaprobleeme; lisaks arvab, et Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel ei tohiks pikaajaline kasv viia lõhede suurenemise ja sotsiaalse ebakindluseni; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et Lissaboni strateegia peaks edendama konkurentsivõimet ja töökohtade loomist, võttes samas arvesse sotsiaalset ühtekuuluvust ja keskkonnaprobleeme; lisaks arvab, et Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel ei tohiks pikaajaline kasv viia lõhede suurenemise ja sotsiaalse ebakindluseni;

| 20. | kavatseb suurendada ELi eelarves noorsootööks mõeldud summasid; seda kooskõlas komisjoni rõhutatud tähelepanuga mobiilsuse edendamisele hariduses ja õppes ning noorsoo potentsiaali tõhusale rakendamisele; rõhutab vahetusprogrammide olulisust selles valdkonnas; kinnitab, et programmi Erasmus laiendatakse keskkooliõpilaste ja noorte ettevõtjate jaoks; tuletab meelde vajadust jätkata järjekindlalt katseprojekti, et laiendada programmi Erasmus ametiõppurite jaoks; avaldab kahetsust, et komisjon vähendas oma rahastamiskavas võrreldes 2005. aasta eelarvega assigneeringuid Leonardo da Vinci programmile; |
| --- | --- |

20.

kavatseb suurendada ELi eelarves noorsootööks mõeldud summasid; seda kooskõlas komisjoni rõhutatud tähelepanuga mobiilsuse edendamisele hariduses ja õppes ning noorsoo potentsiaali tõhusale rakendamisele; rõhutab vahetusprogrammide olulisust selles valdkonnas; kinnitab, et programmi Erasmus laiendatakse keskkooliõpilaste ja noorte ettevõtjate jaoks; tuletab meelde vajadust jätkata järjekindlalt katseprojekti, et laiendada programmi Erasmus ametiõppurite jaoks; avaldab kahetsust, et komisjon vähendas oma rahastamiskavas võrreldes 2005. aasta eelarvega assigneeringuid Leonardo da Vinci programmile;

| 21. | toetab terrorismivastase võitluse integreeritud strateegiat, mis hõlmab ohvriabi, kohtu- ja politseiasutuste tõhusat koostööd ja teabevahetust, võitlust vaesusega, strateegiat tuumarelvade leviku tõkestamiseks, konfliktide ennetamist, juhtimist ja lahendamist ning kultuuridevahelise dialoogi tugevdatud toetamist; soovib arendada edasi Euroopa Parlamendi algatatud katseprojekte; rõhutab, et samal ajal peab liit veelgi edendama põhiõigusi, õigusriigi põhimõtteid ja õigusemõistmise kvaliteeti; |
| --- | --- |

21.

toetab terrorismivastase võitluse integreeritud strateegiat, mis hõlmab ohvriabi, kohtu- ja politseiasutuste tõhusat koostööd ja teabevahetust, võitlust vaesusega, strateegiat tuumarelvade leviku tõkestamiseks, konfliktide ennetamist, juhtimist ja lahendamist ning kultuuridevahelise dialoogi tugevdatud toetamist; soovib arendada edasi Euroopa Parlamendi algatatud katseprojekte; rõhutab, et samal ajal peab liit veelgi edendama põhiõigusi, õigusriigi põhimõtteid ja õigusemõistmise kvaliteeti;

| 22. | kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid ELi üldise suutlikkuse tugevdamise kohta, et luua kodanike abistamise tingimused kriisiolukordades, sealhulgas sellistes, mis tekivad ELi territooriumist väljaspool, ja et tulla toime piiriüleste kriiside juhtimisega; rõhutab Euroopa Parlamendi täieliku kaasamise tähtsust antud teemal toimuvasse arutelusse; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid ELi üldise suutlikkuse tugevdamise kohta, et luua kodanike abistamise tingimused kriisiolukordades, sealhulgas sellistes, mis tekivad ELi territooriumist väljaspool, ja et tulla toime piiriüleste kriiside juhtimisega; rõhutab Euroopa Parlamendi täieliku kaasamise tähtsust antud teemal toimuvasse arutelusse;

| 23. | on arvamusel, et teave ja kommunikatsioon on võtmevaldkonnad ELi oma kodanikele lähemale toomisel, ning usub, et selle eesmärgi saavutamiseks on vaja dünaamilisemaid ja kommunikatiivsemaid uuendusi; palub seepärast komisjonil esitada ettepanek ELi integreeritud teabe- ja kommunikatsioonipoliitika kohta, mille kohaselt koordineeritaks liidu institutsioonide teabega seotud meetmeid kõrgel tasemel; |
| --- | --- |

23.

on arvamusel, et teave ja kommunikatsioon on võtmevaldkonnad ELi oma kodanikele lähemale toomisel, ning usub, et selle eesmärgi saavutamiseks on vaja dünaamilisemaid ja kommunikatiivsemaid uuendusi; palub seepärast komisjonil esitada ettepanek ELi integreeritud teabe- ja kommunikatsioonipoliitika kohta, mille kohaselt koordineeritaks liidu institutsioonide teabega seotud meetmeid kõrgel tasemel;

| 24. | tuletab meelde struktuurilist probleemi detsentraliseeritud asutuste rahastamisel rubriigi 3 all ja selle mõjusid teistele poliitilistele prioriteetidele, mille põhjused tulenevad praegusest finantsmäärusest; rõhutab vajadust nende tahkude sobitamise järele ja püüab leida lahendust, mis rajaneb iga asutuse ja poliitikavaldkonna tegelikel vajadustel; tuletab komisjonile meelde vajadust näha ette keskmise tähtajaga kava, sealhulgas korrektne eelarve eelarvestus detsentraliseeritud asutuste ja täitevametite arendamiseks, ning vaadata kriitiliselt üle finantsmäärus, eesmärgiga muuta see vähem bürokraatlikuks; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde struktuurilist probleemi detsentraliseeritud asutuste rahastamisel rubriigi 3 all ja selle mõjusid teistele poliitilistele prioriteetidele, mille põhjused tulenevad praegusest finantsmäärusest; rõhutab vajadust nende tahkude sobitamise järele ja püüab leida lahendust, mis rajaneb iga asutuse ja poliitikavaldkonna tegelikel vajadustel; tuletab komisjonile meelde vajadust näha ette keskmise tähtajaga kava, sealhulgas korrektne eelarve eelarvestus detsentraliseeritud asutuste ja täitevametite arendamiseks, ning vaadata kriitiliselt üle finantsmäärus, eesmärgiga muuta see vähem bürokraatlikuks;

Välismeetmed

| 25. | rõhutab, et hetkel on raske sobitada kõiki liidu traditsioonilisi prioriteete uute laiaulatuslike eelarvekohustustega, mis on paigutatud ümber IV kategooria alla (Balkan, Afganistan, Iraak, tsunami ja muud looduskatastroofid); meenutab nõukogule, et uusi kohustusi ei tohiks rahastada parlamendi traditsiooniliste prioriteetide arvelt; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et hetkel on raske sobitada kõiki liidu traditsioonilisi prioriteete uute laiaulatuslike eelarvekohustustega, mis on paigutatud ümber IV kategooria alla (Balkan, Afganistan, Iraak, tsunami ja muud looduskatastroofid); meenutab nõukogule, et uusi kohustusi ei tohiks rahastada parlamendi traditsiooniliste prioriteetide arvelt;

| 26. | usub kindlalt, et rahalised vahendid, mida eraldatakse tsunami tõttu või muude looduskatastroofide tõttu kannatanud riikide ja kogukondade abistamiseks, peavadtäiendama olemasolevaid või kavandatavaid abieelarveid ning mitte üksnes olema nihutatud eelarve piires ega suunatud ümber teistest piirkondadest (ümberpaigutamine); nõuab selget ülevaadet kõikide sellele piirkonnale finantsabi andmise ettepanekute, sealhulgas ülesehitustööks kavandatud vahendite mõju kohta eelarvele, niipea kui ÜRO ja Maailmapanga hindamismissioonid on lõpule viidud; rõhutab katastroofivalmidusmeetmete olulisust; |
| --- | --- |

26.

usub kindlalt, et rahalised vahendid, mida eraldatakse tsunami tõttu või muude looduskatastroofide tõttu kannatanud riikide ja kogukondade abistamiseks, peavadtäiendama olemasolevaid või kavandatavaid abieelarveid ning mitte üksnes olema nihutatud eelarve piires ega suunatud ümber teistest piirkondadest (ümberpaigutamine); nõuab selget ülevaadet kõikide sellele piirkonnale finantsabi andmise ettepanekute, sealhulgas ülesehitustööks kavandatud vahendite mõju kohta eelarvele, niipea kui ÜRO ja Maailmapanga hindamismissioonid on lõpule viidud; rõhutab katastroofivalmidusmeetmete olulisust;

| 27. | kordab oma kohustust pühenduda aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele, toetades vaesuse kaotamist ja terviseprogramme, sealhulgas võitlust HIVi/AIDSi, malaaria ja tuberkuloosiga ning panustades ülemaailmsesse fondi; rõhutab oma kohustust toetada kõiki neid piirkondi, mis saavad praegu toetust ELi eelarvest; rõhutab põhivabaduste ja demokraatia, õigusriigi ning inimõiguste, sealhulgas naabruspoliitika edendamise tähtust; palub komisjonil esitada ettepanekud Euroopa Parlamendi järelevalve taastamise kohta Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatuse (EIDHR) üle; rõhutab mitmepoolsete sidusrühmade tehnilise toetamise vajadust kitsaskohtade kaotamiseks; soovitab komisjonil tungivalt kaasata esialgsesse eelarveprojekti kiire edu saavutamiseks vajalikud olulised lisasummad, tagada uue tegevuse vastavuse olemasolevatele programmidele ja koordineerida neid liikmesriikide ja ÜRO vahel; |
| --- | --- |

27.

kordab oma kohustust pühenduda aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele, toetades vaesuse kaotamist ja terviseprogramme, sealhulgas võitlust HIVi/AIDSi, malaaria ja tuberkuloosiga ning panustades ülemaailmsesse fondi; rõhutab oma kohustust toetada kõiki neid piirkondi, mis saavad praegu toetust ELi eelarvest; rõhutab põhivabaduste ja demokraatia, õigusriigi ning inimõiguste, sealhulgas naabruspoliitika edendamise tähtust; palub komisjonil esitada ettepanekud Euroopa Parlamendi järelevalve taastamise kohta Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatuse (EIDHR) üle; rõhutab mitmepoolsete sidusrühmade tehnilise toetamise vajadust kitsaskohtade kaotamiseks; soovitab komisjonil tungivalt kaasata esialgsesse eelarveprojekti kiire edu saavutamiseks vajalikud olulised lisasummad, tagada uue tegevuse vastavuse olemasolevatele programmidele ja koordineerida neid liikmesriikide ja ÜRO vahel;

| 28. | rõhutab vajadust ELi toetuse järele oma naaberriikide demokraatlikeks muutusteks, eelkõige Ukrainas, Gruusias, Moldovas ja Vahemeremaades; |
| --- | --- |

28.

rõhutab vajadust ELi toetuse järele oma naaberriikide demokraatlikeks muutusteks, eelkõige Ukrainas, Gruusias, Moldovas ja Vahemeremaades;

| 29. | leiab, et Euroopa Parlament peaks tagama oma eelarvevolituste suurendamise ÜVJP valdkonnas; tuletab nõukogule meelde liituda vastavalt institutsioonidevahelisele kokkuleppele konsultatsioonikoosolekute ja olulise teabevahetusega, et saavutada kokkulepe ÜVJPle suunatud otsuste rahastamiseks; märgib Euroopa julgeolekustrateegia jaoks piisavate eelarvevahendite eraldamise olulisust; rõhutab, et liidu eelarvest tsiviiloperatsioonide üldkulude rahastamise ja liidu eelarve väliselt rahastatavate sõjaliste või kaitseotstarbeliste tegevuste rahastamise eraldamine on keeruline, mida tõendab tsiviil-sõjalise üksuse loomine; |
| --- | --- |

29.

leiab, et Euroopa Parlament peaks tagama oma eelarvevolituste suurendamise ÜVJP valdkonnas; tuletab nõukogule meelde liituda vastavalt institutsioonidevahelisele kokkuleppele konsultatsioonikoosolekute ja olulise teabevahetusega, et saavutada kokkulepe ÜVJPle suunatud otsuste rahastamiseks; märgib Euroopa julgeolekustrateegia jaoks piisavate eelarvevahendite eraldamise olulisust; rõhutab, et liidu eelarvest tsiviiloperatsioonide üldkulude rahastamise ja liidu eelarve väliselt rahastatavate sõjaliste või kaitseotstarbeliste tegevuste rahastamise eraldamine on keeruline, mida tõendab tsiviil-sõjalise üksuse loomine;

| 30. | märgib võimalust edu saavutamiseks Lähis-Ida rahuprotsessis ja kinnitab selles osas oma toetust ELi poolsele rahastamisele; |
| --- | --- |

30.

märgib võimalust edu saavutamiseks Lähis-Ida rahuprotsessis ja kinnitab selles osas oma toetust ELi poolsele rahastamisele;

Personal ja haldusaparaat

| 31. | märgib, et komisjon nõudis vastavalt oma 2004. aasta laienemise järgsele mitmeaastasele täiendavate inimressursside kavale 700 uue ametikoha loomist 2006. aastal; märgib, et komisjoni hinnangul nõuaks Bulgaaria ja Rumeenia ühinemine 850 uue ametikoha loomist 2010. aastaks; kutsub komisjoni üles esitama 31. juuliks 2005. aastaks aruande eelmise komisjoni koosseisu poolt määratletud keskmise tähtajaga vajaduste kohta personali osas; palub komisjonil esitada 31. juuliks 2005. aastaks üksikasjaliku aruande komisjoni toetus- ja koordineerimisfunktsioonide personali kohta; |
| --- | --- |

31.

märgib, et komisjon nõudis vastavalt oma 2004. aasta laienemise järgsele mitmeaastasele täiendavate inimressursside kavale 700 uue ametikoha loomist 2006. aastal; märgib, et komisjoni hinnangul nõuaks Bulgaaria ja Rumeenia ühinemine 850 uue ametikoha loomist 2010. aastaks; kutsub komisjoni üles esitama 31. juuliks 2005. aastaks aruande eelmise komisjoni koosseisu poolt määratletud keskmise tähtajaga vajaduste kohta personali osas; palub komisjonil esitada 31. juuliks 2005. aastaks üksikasjaliku aruande komisjoni toetus- ja koordineerimisfunktsioonide personali kohta;

| 32. | tervitab ametikohtade täitmise suhtelist kõrget taset komisjoni haldusaparaadis; julgustab komisjoni jätkama osakondadesisese ja -vahelise ümberpaigutuse teostamist, et rakendada täiendavaid inimressursse; |
| --- | --- |

32.

tervitab ametikohtade täitmise suhtelist kõrget taset komisjoni haldusaparaadis; julgustab komisjoni jätkama osakondadesisese ja -vahelise ümberpaigutuse teostamist, et rakendada täiendavaid inimressursse;

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

| 33. | kinnitab jätkuvalt oma toetust tihedale koostööle komisjoniga katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete osas, et hõlbustada ühisuuringute läbiviimist ettepanekute teostatavuste kohta; |
| --- | --- |

33.

kinnitab jätkuvalt oma toetust tihedale koostööle komisjoniga katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete osas, et hõlbustada ühisuuringute läbiviimist ettepanekute teostatavuste kohta;

| 34. | kutsub komisjoni üles hindama viimaste aastate algatuste - katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete - tulemusi, et kaaluda nende võimalikku jätkamist; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni üles hindama viimaste aastate algatuste - katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete - tulemusi, et kaaluda nende võimalikku jätkamist;

*

- *

| 35. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale. |
| --- | --- |

35.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.

---

(1)  EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1. Kokkulepet on muudetud otsusega 2003/429/EÜ (ELT L 147, 14.6.2003, lk 25).

(2)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 1.

P6_TA(2005)0127

Euroopa Ülemkogu istung (22. ja 23. märtsil 2005 Brüsselis)

Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Ülemkogu 22. ja 23. märtsi 2005 Brüsseli kohtumise tulemuste kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse pärast 22. ja 23. märtsil 2005 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumist tehtud eesistujariigi järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse pärast 22. ja 23. märtsil 2005 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumist tehtud eesistujariigi järeldusi;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu aruannet ja komisjoni aruannet Euroopa Ülemkogu 22. ja 23. märtsil 2005 kohtumise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu aruannet ja komisjoni aruannet Euroopa Ülemkogu 22. ja 23. märtsil 2005 kohtumise kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4;

I.   Stabiilsuse ja kasvu pakt

| 1. | tervitab asjaolu, et tippkohtumisel jõuti mitu kuud kestnud vastuoluliste seisukohtade järel Euroopa Ülemkogus poliitilisele kokkuleppele stabiilsuse ja kasvu pakti uuenduste osas, mille eesmärgiks on parandada majanduspoliitika koordineerimist ja järelevalvet, samal ajal lisades paindlikkust ning taaselustades fiskaaldistsipliiniga seonduvaid kohustusi, mis on alus stabiilsele vääringule ja majanduskasvule ning töökohtade loomisele; |
| --- | --- |

1.

tervitab asjaolu, et tippkohtumisel jõuti mitu kuud kestnud vastuoluliste seisukohtade järel Euroopa Ülemkogus poliitilisele kokkuleppele stabiilsuse ja kasvu pakti uuenduste osas, mille eesmärgiks on parandada majanduspoliitika koordineerimist ja järelevalvet, samal ajal lisades paindlikkust ning taaselustades fiskaaldistsipliiniga seonduvaid kohustusi, mis on alus stabiilsele vääringule ja majanduskasvule ning töökohtade loomisele;

| 2. | tervitab eriti pingutusi tugevdada pakti ennetavat osa, samuti jätkuvalt suurema tähelepanu pööramist võlgade tasemele ja kokkulepet siduda pakt Lissaboni eesmärkide ning poliitikatega, tunneb siiski muret selle pärast, et pakti kohaldamisega seotud sätted ei ole piisavalt selged; |
| --- | --- |

2.

tervitab eriti pingutusi tugevdada pakti ennetavat osa, samuti jätkuvalt suurema tähelepanu pööramist võlgade tasemele ja kokkulepet siduda pakt Lissaboni eesmärkide ning poliitikatega, tunneb siiski muret selle pärast, et pakti kohaldamisega seotud sätted ei ole piisavalt selged;

| 3. | palub nõukogul ja komisjonil esitada kokkulepitud muudatused määruste (EÜ) nr 1466/97 (1) ja (EÜ) nr 1467/97 (2) muutmise osas ning kaasata sellesse protsessi täielikult ka Euroopa Parlament, et tagada ülejäänud küsimustega tegelemine; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul ja komisjonil esitada kokkulepitud muudatused määruste (EÜ) nr 1466/97 (1) ja (EÜ) nr 1467/97 (2) muutmise osas ning kaasata sellesse protsessi täielikult ka Euroopa Parlament, et tagada ülejäänud küsimustega tegelemine;

| 4. | kutsub komisjoni üles kasutama algatuse õigust ja komisjoni kasutada olevaid menetlusi, et tagada pakti asjakohane ellurakendamine ning etendada aktiivset rolli makromajanduslikus kooskõlastamises; väljendab kahtlust reformi asjakohase aspekti kohta, kuna sellega ei tugevdatud komisjoni rolli; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles kasutama algatuse õigust ja komisjoni kasutada olevaid menetlusi, et tagada pakti asjakohane ellurakendamine ning etendada aktiivset rolli makromajanduslikus kooskõlastamises; väljendab kahtlust reformi asjakohase aspekti kohta, kuna sellega ei tugevdatud komisjoni rolli;

II.   Lissaboni protsessi taaskäivitamine

| 5. | tervitab nõukogu ja komisjoni poolt antud lubadust anda uus dünamism Lissaboni protsessile, võttes kasutusele uue kolmeaastasele tsüklile põhineva lähenemise, samuti tervitab mitmete Euroopa Parlamendi poolt enne Euroopa Ülemkogu kohtumist heakskiidetud seisukohtade toetamist, näiteks Lissaboni strateegia majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnamõõtmete vastastikuse seotuse taastamist; |
| --- | --- |

5.

tervitab nõukogu ja komisjoni poolt antud lubadust anda uus dünamism Lissaboni protsessile, võttes kasutusele uue kolmeaastasele tsüklile põhineva lähenemise, samuti tervitab mitmete Euroopa Parlamendi poolt enne Euroopa Ülemkogu kohtumist heakskiidetud seisukohtade toetamist, näiteks Lissaboni strateegia majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnamõõtmete vastastikuse seotuse taastamist;

| 6. | loodab, et komisjon võtab Lissaboni strateegia taaskäivitamise juhtimise enda kanda, esitades ühenduse institutsioonide jaoks selget tegevuskava sisaldava ühenduse Lissaboni programmi; nõuab kindlalt üksikasjalikku konsulteerimist Euroopa Parlamendiga selle sisu üle ja tõhusa komisjoni-parlamendi mehhanismi loomist ühiseks kavandamiseks; |
| --- | --- |

6.

loodab, et komisjon võtab Lissaboni strateegia taaskäivitamise juhtimise enda kanda, esitades ühenduse institutsioonide jaoks selget tegevuskava sisaldava ühenduse Lissaboni programmi; nõuab kindlalt üksikasjalikku konsulteerimist Euroopa Parlamendiga selle sisu üle ja tõhusa komisjoni-parlamendi mehhanismi loomist ühiseks kavandamiseks;

| 7. | toetab ideed, et liikmesriigid peavad tegema suurema panuse kasvu ning tööhõive praktiliseks parandamiseks, samuti toetab siseriiklike uuendusprogrammide idee esitlemist, millele peab eelnema avatud arutelu sidusrühmadega ja konsulteerimine riikide parlamentidega; |
| --- | --- |

7.

toetab ideed, et liikmesriigid peavad tegema suurema panuse kasvu ning tööhõive praktiliseks parandamiseks, samuti toetab siseriiklike uuendusprogrammide idee esitlemist, millele peab eelnema avatud arutelu sidusrühmadega ja konsulteerimine riikide parlamentidega;

| 8. | kahetseb siiski, et Euroopa Ülemkogul ei toetatud kõrgetasemelise töörühma soovitust, et komisjon peaks esitama igal aastal aruande selle kohta, milline liikmesriik täidab kõige paremini Lissaboni eesmärke ja milline liikmesriik on selles osas teistest maha jäänud; |
| --- | --- |

8.

kahetseb siiski, et Euroopa Ülemkogul ei toetatud kõrgetasemelise töörühma soovitust, et komisjon peaks esitama igal aastal aruande selle kohta, milline liikmesriik täidab kõige paremini Lissaboni eesmärke ja milline liikmesriik on selles osas teistest maha jäänud;

| 9. | meenutab, et ELi kodanike heaolu on Euroopa majandusliku edu ja konkurentsivõime eeldus; tervitab teadet rohelise raamatu koostamisest demograafilise arengu kohta ELis, ja rõhutab, et sellele peavad järgnema konkreetsed meetmed; |
| --- | --- |

9.

meenutab, et ELi kodanike heaolu on Euroopa majandusliku edu ja konkurentsivõime eeldus; tervitab teadet rohelise raamatu koostamisest demograafilise arengu kohta ELis, ja rõhutab, et sellele peavad järgnema konkreetsed meetmed;

| 10. | kordab oma seisukohta, et Lissaboni strateegia peab suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse, tööhõive taseme ja kvaliteedi parandamise, töötajate kohanemise hõlbustamise, inimkapitali investeerimise, sotsiaalkaitse moderniseerimise ja kindlustamise, võrdsete võimaluste ning naiste ja meeste võrdse esindatuse, tööja perekonnaelu sobitamise abil olema Euroopa sotsiaalse mudeli tugevdamise vahend; |
| --- | --- |

10.

kordab oma seisukohta, et Lissaboni strateegia peab suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse, tööhõive taseme ja kvaliteedi parandamise, töötajate kohanemise hõlbustamise, inimkapitali investeerimise, sotsiaalkaitse moderniseerimise ja kindlustamise, võrdsete võimaluste ning naiste ja meeste võrdse esindatuse, tööja perekonnaelu sobitamise abil olema Euroopa sotsiaalse mudeli tugevdamise vahend;

| 11. | toetab kogu Euroopa territooriumil püsiva tööstusstruktuuri loomist ja aktiivse tööstuspoliitika väljakujundamist; |
| --- | --- |

11.

toetab kogu Euroopa territooriumil püsiva tööstusstruktuuri loomist ja aktiivse tööstuspoliitika väljakujundamist;

| 12. | märgib, et väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate rolli innovatsiooni, kasvu ja tööhõive alal on selgesõnaliselt tunnustatud; |
| --- | --- |

12.

märgib, et väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate rolli innovatsiooni, kasvu ja tööhõive alal on selgesõnaliselt tunnustatud;

| 13. | jagab seisukohta, et keskkonnapoliitikal on tähtis roll säästvas arengus, mis aitab kaasa tööhõive parandamisele, samuti rõhutab, et rohkem tähelepanu tuleb pöörata keskkonnauuendustele ja keskkonnatehnoloogiatele, mis võimaldaksid ELil lahendada mitmeid loodusressursside ning keskkonnaga seotud väljakutseid, nagu bioloogiline mitmekesisus ja kliimamuutus; |
| --- | --- |

13.

jagab seisukohta, et keskkonnapoliitikal on tähtis roll säästvas arengus, mis aitab kaasa tööhõive parandamisele, samuti rõhutab, et rohkem tähelepanu tuleb pöörata keskkonnauuendustele ja keskkonnatehnoloogiatele, mis võimaldaksid ELil lahendada mitmeid loodusressursside ning keskkonnaga seotud väljakutseid, nagu bioloogiline mitmekesisus ja kliimamuutus;

| 14. | tervitab Euroopa Ülemkogu pühendumust luua Euroopa sotsiaalsele mudelile vastavalt täiesti toimiv teenuste siseturg, et tugevdada konkurentsivõimet, luua töökohti ja parandada kasvu, tagades samal ajal sotsiaalse vastutustunde, tarbijate õiguste kaitse ning sotsiaal- ja keskkonnastandardite järgimise; nõustub, et õigusloomeprotsessi käigus tuleb teha kõik jõupingutused eesmärkidele vastava teenuste direktiivi üldise heakskiidu tagamiseks; |
| --- | --- |

14.

tervitab Euroopa Ülemkogu pühendumust luua Euroopa sotsiaalsele mudelile vastavalt täiesti toimiv teenuste siseturg, et tugevdada konkurentsivõimet, luua töökohti ja parandada kasvu, tagades samal ajal sotsiaalse vastutustunde, tarbijate õiguste kaitse ning sotsiaal- ja keskkonnastandardite järgimise; nõustub, et õigusloomeprotsessi käigus tuleb teha kõik jõupingutused eesmärkidele vastava teenuste direktiivi üldise heakskiidu tagamiseks;

| 15. | nõustub ja kinnitab, et kemikaalide registreerimist, hindamist, kasutuse lubamist ja piiramist (REACH) käsitlevad kokkulepped peavad sobitama keskkonna- ja tervisealaseid väljakutseid vajadusega edendada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet, pöörates erilist tähelepanu väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning nende innovatsioonisuutlikkusele; |
| --- | --- |

15.

nõustub ja kinnitab, et kemikaalide registreerimist, hindamist, kasutuse lubamist ja piiramist (REACH) käsitlevad kokkulepped peavad sobitama keskkonna- ja tervisealaseid väljakutseid vajadusega edendada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet, pöörates erilist tähelepanu väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning nende innovatsioonisuutlikkusele;

| 16. | rõhutab vajadust tagada ELi eelarve ning riikide eelarvete tasandil vajalikud rahalised vahendid Lissaboni agenda ellurakendamiseks; |
| --- | --- |

16.

rõhutab vajadust tagada ELi eelarve ning riikide eelarvete tasandil vajalikud rahalised vahendid Lissaboni agenda ellurakendamiseks;

| 17. | nõuab, et riikide ja Euroopa eelarvetes, sealhulgas tulevases finantsperspektiivis 2007-2013, väljenduksid Lissaboni protsessi raames taotletavad eesmärgid; tervitab Euroopa Ülemkogu tugevat toetust üleeuroopalise transpordivõrgu esmatähtsatele projektidele ning kutsub nõukogu ja liikmesriike üles kiirendama kavandamist ning eraldama riikide eelarvetest vajalikke rahalisi vahendeid nende esmatähtsate projektide elluviimiseks, eelkõige puuduvate piiriüleste ühenduste loomiseks; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et riikide ja Euroopa eelarvetes, sealhulgas tulevases finantsperspektiivis 2007-2013, väljenduksid Lissaboni protsessi raames taotletavad eesmärgid; tervitab Euroopa Ülemkogu tugevat toetust üleeuroopalise transpordivõrgu esmatähtsatele projektidele ning kutsub nõukogu ja liikmesriike üles kiirendama kavandamist ning eraldama riikide eelarvetest vajalikke rahalisi vahendeid nende esmatähtsate projektide elluviimiseks, eelkõige puuduvate piiriüleste ühenduste loomiseks;

| 18. | tervitab tähtsust ja rolli, mis Euroopa Ülemkogu Lissaboni strateegia taaselustamisel ja kasvu ning tööhõive eesmärkide saavutamisel omistab ühtekuuluvuspoliitikale ja säästvale transpordile; |
| --- | --- |

18.

tervitab tähtsust ja rolli, mis Euroopa Ülemkogu Lissaboni strateegia taaselustamisel ja kasvu ning tööhõive eesmärkide saavutamisel omistab ühtekuuluvuspoliitikale ja säästvale transpordile;

| 19. | tervitab asjaolu, et säilitatakse eesmärk eraldada 3% ELi sisemajanduse kogutoodangust teadusuuringutele ja arengule, asjakohase vahega era- ja avaliku sektori investeeringute vahel; kutsub liikmesriike ja ELi üles tähtsustama selliseid teadusuuringute programme, mis seavad eesmärgiks elukvaliteedi parandamise ja säästva majanduse tugevdamise; juhib tähelepanu sellele, et globaliseeruva maailma väljakutsetele vastamiseks on ELi jaoks võtmeelemendiks investeerimine innovatsiooni ja uutesse tehnoloogiatesse; |
| --- | --- |

19.

tervitab asjaolu, et säilitatakse eesmärk eraldada 3% ELi sisemajanduse kogutoodangust teadusuuringutele ja arengule, asjakohase vahega era- ja avaliku sektori investeeringute vahel; kutsub liikmesriike ja ELi üles tähtsustama selliseid teadusuuringute programme, mis seavad eesmärgiks elukvaliteedi parandamise ja säästva majanduse tugevdamise; juhib tähelepanu sellele, et globaliseeruva maailma väljakutsetele vastamiseks on ELi jaoks võtmeelemendiks investeerimine innovatsiooni ja uutesse tehnoloogiatesse;

| 20. | usub, et Lissaboni strateegia õnnestumiseks on vajalik sidus Euroopa investeerimisalane algatus; |
| --- | --- |

20.

usub, et Lissaboni strateegia õnnestumiseks on vajalik sidus Euroopa investeerimisalane algatus;

III.   Säästev areng

| 21. | jagab seisukohta, et keskkonnapoliitika annab olulise panuse säästvasse kasvu ja tööhõivesse ning et EL peab keskenduma mitmetele loodusressursside ja keskkonnaga seotud väljakutsetele, nagu kliimamuutus ja keskkonnatehnoloogiad; tervitab keskkonnapoliitikale, kui kasvu, tööhõivet, konkurentsivõimet ja ka elukvaliteeti mõjutavale tegurile, juhitud tähelepanu; toetab nõukogu palvet rakendada kiirelt ökotehnoloogia tegevuskava; |
| --- | --- |

21.

jagab seisukohta, et keskkonnapoliitika annab olulise panuse säästvasse kasvu ja tööhõivesse ning et EL peab keskenduma mitmetele loodusressursside ja keskkonnaga seotud väljakutsetele, nagu kliimamuutus ja keskkonnatehnoloogiad; tervitab keskkonnapoliitikale, kui kasvu, tööhõivet, konkurentsivõimet ja ka elukvaliteeti mõjutavale tegurile, juhitud tähelepanu; toetab nõukogu palvet rakendada kiirelt ökotehnoloogia tegevuskava;

| 22. | on pettunud ELi säästva arengu strateegia üle vaatamiseks otsustatud ajakava üle, kuna keskkonnapoliitika võik pakkuda olulisi majanduslikke võimalusi, arvestades eriti selle mõju uuendustele tööstuse valdkonnas; kutsub seetõttu komisjoni otsustavatele tegudele ja esitama sobivaid ettepanekuid nii kiiresti kui võimalik; usub, et on vajalik eraldada piisavad rahalised vahendid, et saavutada muudetud Lissaboni strateegiates sõnastatud eesmärgid; |
| --- | --- |

22.

on pettunud ELi säästva arengu strateegia üle vaatamiseks otsustatud ajakava üle, kuna keskkonnapoliitika võik pakkuda olulisi majanduslikke võimalusi, arvestades eriti selle mõju uuendustele tööstuse valdkonnas; kutsub seetõttu komisjoni otsustavatele tegudele ja esitama sobivaid ettepanekuid nii kiiresti kui võimalik; usub, et on vajalik eraldada piisavad rahalised vahendid, et saavutada muudetud Lissaboni strateegiates sõnastatud eesmärgid;

| 23. | märgib taas, et säästev haldamine ja loodusvarade kasutamine on olulised, ning nõuab, et komisjon kaasaks selle oma strateegiasse; |
| --- | --- |

23.

märgib taas, et säästev haldamine ja loodusvarade kasutamine on olulised, ning nõuab, et komisjon kaasaks selle oma strateegiasse;

| 24. | usub, et vahekokkuvõte peaks andma sobiva kaalu panusele, mille uued, paljutõotava tulevikuga tehnoloogiad, samuti keskkonnatehnoloogiad ja ranged keskkonnanormatiivid saavad anda edukasse konkurentsistrateegiasse; nõuab suuremat toetust keskkonnatehnoloogiatele ja keskkonnaalaselt tõhusatele uuendustele; rõhutab laiemalt rolli, mis on elukvaliteedil investeeringuid ja tööstuse asukohta mõjutava tegurina; usub, et kliimamuutuse ja bioloogilise mitmekesisuse hävimise eiramine kahjustab tõsiselt nende eesmärkide saavutamise võimet; |
| --- | --- |

24.

usub, et vahekokkuvõte peaks andma sobiva kaalu panusele, mille uued, paljutõotava tulevikuga tehnoloogiad, samuti keskkonnatehnoloogiad ja ranged keskkonnanormatiivid saavad anda edukasse konkurentsistrateegiasse; nõuab suuremat toetust keskkonnatehnoloogiatele ja keskkonnaalaselt tõhusatele uuendustele; rõhutab laiemalt rolli, mis on elukvaliteedil investeeringuid ja tööstuse asukohta mõjutava tegurina; usub, et kliimamuutuse ja bioloogilise mitmekesisuse hävimise eiramine kahjustab tõsiselt nende eesmärkide saavutamise võimet;

| 25. | meenutab vajadust võtta kiiremas korras arvesse nakkushaiguste, eriti võimaliku gripiepideemia ohtu, mis võib avaldada mõju eelkõige elanikkonna enimhaavatavatele rühmadele nagu lastele ja vanematele inimestele; |
| --- | --- |

25.

meenutab vajadust võtta kiiremas korras arvesse nakkushaiguste, eriti võimaliku gripiepideemia ohtu, mis võib avaldada mõju eelkõige elanikkonna enimhaavatavatele rühmadele nagu lastele ja vanematele inimestele;

IV.   Kliimamuutused

| 26. | tervitab valmisolekut uurida võimalusi eeskirjaks pärast 2012. aastat ÜRO kliimamuutuste valdkonnas tehtava töö raames koos pikaajalise ELi strateegia välja töötamisega, ning arvestamist arenenud riikidele suuniseks seatud heitkoguste vähendamisega 15-30% võrra aastaks 2020; nõuab tungivalt, et EL peaks säilitama juhtrolli rahvusvahelistes jõupingutustes võitluses kliimamuutustega ja tegema konkreetsed ettepanekud ambitsioonikaks programmiks pärast 2012. aastat; |
| --- | --- |

26.

tervitab valmisolekut uurida võimalusi eeskirjaks pärast 2012. aastat ÜRO kliimamuutuste valdkonnas tehtava töö raames koos pikaajalise ELi strateegia välja töötamisega, ning arvestamist arenenud riikidele suuniseks seatud heitkoguste vähendamisega 15-30% võrra aastaks 2020; nõuab tungivalt, et EL peaks säilitama juhtrolli rahvusvahelistes jõupingutustes võitluses kliimamuutustega ja tegema konkreetsed ettepanekud ambitsioonikaks programmiks pärast 2012. aastat;

| 27. | rõhutab, et Kyoto protokolli eesmärgid on kliimamuutuste ülemaailmse strateegia oluline tingimus, aga et 2012. aastale järgnevaks perioodiks tuleb seada edasised eesmärgid, ja heitkoguseid maailmas tuleks 2050. aastaks vähendada poole võrra, et ülemaailmne soojenemine ei ületaks +2 °C võrreldes industrialiseerimiseelse tasemega; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et Kyoto protokolli eesmärgid on kliimamuutuste ülemaailmse strateegia oluline tingimus, aga et 2012. aastale järgnevaks perioodiks tuleb seada edasised eesmärgid, ja heitkoguseid maailmas tuleks 2050. aastaks vähendada poole võrra, et ülemaailmne soojenemine ei ületaks +2 °C võrreldes industrialiseerimiseelse tasemega;

| 28. | rõhutab, et täiendavad poliitikad ja meetmed on vajalikud, et saavutada 15 liikmesriiki sidunud ELi kollektiivseid Kyoto eesmärke, eriti energia ja transpordi sektoris, kus heitkogused suurenevad eeldatavasti jätkuvalt olulisel määral; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et täiendavad poliitikad ja meetmed on vajalikud, et saavutada 15 liikmesriiki sidunud ELi kollektiivseid Kyoto eesmärke, eriti energia ja transpordi sektoris, kus heitkogused suurenevad eeldatavasti jätkuvalt olulisel määral;

| 29. | palub liikmesriikidel võtta täiendavaid meetmeid energia suuremaks kokkuhoiuks, energiatõhususe parandamiseks ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõtmiseks ja kordab nõudmist rahvusvaheliste kokkulepete sõlmimiseks, et heitkoguste vähendamiseks võetavate kohustuste teisel perioodil pärast 2012. aastat hõlmaksid seatud eesmärgid ka rahvusvahelistest lendudest ja laevaliiklusest tingitud heitkoguseid; |
| --- | --- |

29.

palub liikmesriikidel võtta täiendavaid meetmeid energia suuremaks kokkuhoiuks, energiatõhususe parandamiseks ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõtmiseks ja kordab nõudmist rahvusvaheliste kokkulepete sõlmimiseks, et heitkoguste vähendamiseks võetavate kohustuste teisel perioodil pärast 2012. aastat hõlmaksid seatud eesmärgid ka rahvusvahelistest lendudest ja laevaliiklusest tingitud heitkoguseid;

V.   Ettevalmistused ÜRO tippkohtumiseks

| 30. | tervitab tõsiasja, et Euroopa Ülemkogu on seadnud prioriteediks septembris toimuva aastatuhande arengueesmärkide teemalise ÜRO tippkohtumise ettevalmistamise; rõhutab, et EL ja liikmesriigid peavad ilmutama valmisolekut arenguks ja aastatuhande arengueesmärkideks, suurendades arengule eraldatud osa ELi eelarves ja parandades abi tõhusust, näiteks töötades igasuguse arenguabi täielikult mittesiduvaks muutmise suunas; |
| --- | --- |

30.

tervitab tõsiasja, et Euroopa Ülemkogu on seadnud prioriteediks septembris toimuva aastatuhande arengueesmärkide teemalise ÜRO tippkohtumise ettevalmistamise; rõhutab, et EL ja liikmesriigid peavad ilmutama valmisolekut arenguks ja aastatuhande arengueesmärkideks, suurendades arengule eraldatud osa ELi eelarves ja parandades abi tõhusust, näiteks töötades igasuguse arenguabi täielikult mittesiduvaks muutmise suunas;

| 31. | toetab tugevalt Euroopa Ülemkogu nõudmist suurendada Euroopa Liidu toetust Aafrikale; tervitab komisjoni poolt 2005. aastaks tehtud algatusettepanekuid Aafrika kohta; rõhutab, et sellist vaatenurka vaeseimate riikide suhtes, mis ühtib aastatuhande arengueesmärkide raames püstitatud sihtidega ja Euroopa Liidu valmisolekuga vaesuse kõrvaldamiseks, tuleb toetada nii Euroopa Liidu kui liikmesriikide abi olulise suurendamisega; |
| --- | --- |

31.

toetab tugevalt Euroopa Ülemkogu nõudmist suurendada Euroopa Liidu toetust Aafrikale; tervitab komisjoni poolt 2005. aastaks tehtud algatusettepanekuid Aafrika kohta; rõhutab, et sellist vaatenurka vaeseimate riikide suhtes, mis ühtib aastatuhande arengueesmärkide raames püstitatud sihtidega ja Euroopa Liidu valmisolekuga vaesuse kõrvaldamiseks, tuleb toetada nii Euroopa Liidu kui liikmesriikide abi olulise suurendamisega;

| 32. | toetab tugevalt ÜRO peasekretäri üleskutset arenenud riikide riigi- ja valitsusjuhtidele määrata kindlaks konkreetsed ajakavad, mil saavutada ametlikuks arenguabiks 0,7% rahvamajanduse kogutulust; kutsub ELi liikmesriike kiitma viivitamata heaks komisjoni eelseisvaid ettepanekuid niisuguseks konkreetseks ajakavaks; |
| --- | --- |

32.

toetab tugevalt ÜRO peasekretäri üleskutset arenenud riikide riigi- ja valitsusjuhtidele määrata kindlaks konkreetsed ajakavad, mil saavutada ametlikuks arenguabiks 0,7% rahvamajanduse kogutulust; kutsub ELi liikmesriike kiitma viivitamata heaks komisjoni eelseisvaid ettepanekuid niisuguseks konkreetseks ajakavaks;

| 33. | toetab täiel määral ÜRO peasekretäri üleskutset arenenud riikide riigi- ja valitsusjuhtidele teha otsus “kiire võidu” algatuste seeria sisseviimise kohta, nii nagu on ette nähtud professor Jeffrey Sachs'i juhitavas ÜRO milleeniumi projektis; |
| --- | --- |

33.

toetab täiel määral ÜRO peasekretäri üleskutset arenenud riikide riigi- ja valitsusjuhtidele teha otsus “kiire võidu” algatuste seeria sisseviimise kohta, nii nagu on ette nähtud professor Jeffrey Sachs'i juhitavas ÜRO milleeniumi projektis;

| 34. | kutsub ELi liikmesriike näitama oma pühendumist inimõiguste austamisele, toetades ÜRO peasekretäri ettepanekut asendada inimõiguste komisjon tugevama ja usaldusväärsema inimõiguste nõukoguga; |
| --- | --- |

34.

kutsub ELi liikmesriike näitama oma pühendumist inimõiguste austamisele, toetades ÜRO peasekretäri ettepanekut asendada inimõiguste komisjon tugevama ja usaldusväärsema inimõiguste nõukoguga;

VI.   Välissuhted

| 35. | meenutab, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud Hiina suhtes kehtestatud relvaembargo mittetühistamist praegustes tingimustes, ja märgib rahuloluga, et Euroopa Ülemkogu ei võtnud täiendavaid samme embargo tühistamiseks; |
| --- | --- |

35.

meenutab, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud Hiina suhtes kehtestatud relvaembargo mittetühistamist praegustes tingimustes, ja märgib rahuloluga, et Euroopa Ülemkogu ei võtnud täiendavaid samme embargo tühistamiseks;

| 36. | tervitab Euroopa Ülemkogu otsust luua rakkerühm, et anda aru Horvaatia edusammudest Euroopa Liiduga ühinemisläbirääkimiste alustamiseks vajalike tingimuste täitmise osas, ja kutsub nõukogu ning komisjoni saatma nii kiiresti kui võimalik Horvaatiasse kontrolliv rakkerühm, et edastada nõukogu järgmisele koosolekule otsuse tegemise alusena kindlad andmed; |
| --- | --- |

36.

tervitab Euroopa Ülemkogu otsust luua rakkerühm, et anda aru Horvaatia edusammudest Euroopa Liiduga ühinemisläbirääkimiste alustamiseks vajalike tingimuste täitmise osas, ja kutsub nõukogu ning komisjoni saatma nii kiiresti kui võimalik Horvaatiasse kontrolliv rakkerühm, et edastada nõukogu järgmisele koosolekule otsuse tegemise alusena kindlad andmed;

| 37. | kinnitab oma hoiakut hetkeolukorra kohta Liibanonis ja tervitab Süüria välisministri teadet, et kõik Süüria väed, kogu sõjavarustus ja raadiosideseadmed tuleb täielikult välja viia 30. aprilliks 2005 vastavalt ÜRO julgeolekunõukogu resolutsioonile 1559 (2004); kutsub ELi liikmesriike ja nõukogu tõstatama ÜRO julgeolekunõukogus küsimust riigi stabiliseerimisest; loodab uue valitsuse moodustamisele, et anda panus piirkonna stabiilsusesse ja võimaldada vabade, ausate ja läbipaistvate valimiste läbiviimist; nõuab, et nõukogu näeks ühel nõul koos Liibanoni ametivõimudega ette ELi valimiste vaatlusrühma moodustamise ka valimisteeelseks perioodiks; |
| --- | --- |

37.

kinnitab oma hoiakut hetkeolukorra kohta Liibanonis ja tervitab Süüria välisministri teadet, et kõik Süüria väed, kogu sõjavarustus ja raadiosideseadmed tuleb täielikult välja viia 30. aprilliks 2005 vastavalt ÜRO julgeolekunõukogu resolutsioonile 1559 (2004); kutsub ELi liikmesriike ja nõukogu tõstatama ÜRO julgeolekunõukogus küsimust riigi stabiliseerimisest; loodab uue valitsuse moodustamisele, et anda panus piirkonna stabiilsusesse ja võimaldada vabade, ausate ja läbipaistvate valimiste läbiviimist; nõuab, et nõukogu näeks ühel nõul koos Liibanoni ametivõimudega ette ELi valimiste vaatlusrühma moodustamise ka valimisteeelseks perioodiks;

| 38. | on arvamusel, et hiljutised sündmused Kõrgõzstanis näitavad Kõrgõzstani rahva soovi demokraatlikeks muudatusteks, ja toetab nõukogu deklaratsiooni, mis kutsub antud riigi hiljuti nimetatud juhte alustama dialoogi demokraatliku protsessi kindlustamiseks, mis läbi rahvusliku leppimise sisaldab täielikku austust õigusriigi ja inimõiguste vastu; |
| --- | --- |

38.

on arvamusel, et hiljutised sündmused Kõrgõzstanis näitavad Kõrgõzstani rahva soovi demokraatlikeks muudatusteks, ja toetab nõukogu deklaratsiooni, mis kutsub antud riigi hiljuti nimetatud juhte alustama dialoogi demokraatliku protsessi kindlustamiseks, mis läbi rahvusliku leppimise sisaldab täielikku austust õigusriigi ja inimõiguste vastu;

*

- *

| 39. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide ning Bulgaaria ja Rumeenia parlamentidele. |
| --- | --- |

39.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide ning Bulgaaria ja Rumeenia parlamentidele.

---

(1)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1).

(2)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

---

Neljapäev, 14. aprill 2005

| 9.2.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 33/492 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 33/492

---

PROTOKOLL

(2006/C 33 E/04)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

asepresident

1.   Istungi algus

Istung algas kell 10.00.

2.   Esitatud dokumendid

Järgmised dokumendid on Euroopa Parlamendile esitanud nõukogu ja Euroopa Komisjon:

| — | Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing a common framework for business registers for statistical purposes and repealing Council Regulation (EEC) No 2186/93 (COM(2005)0112 — C6-0089/2005 — 2005/0032(COD)) (1).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ECON
  nõuandev komisjon: ITRE |
| --- | --- | --- |

—

Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing a common framework for business registers for statistical purposes and repealing Council Regulation (EEC) No 2186/93 (COM(2005)0112 — C6-0089/2005 — 2005/0032(COD)) (1).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ECON

nõuandev komisjon: ITRE

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1434/98 (KOM(2005)0086 - C6-0094/2005 - 2005/0014(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: PECH |
| --- | --- | --- |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1434/98 (KOM(2005)0086 - C6-0094/2005 - 2005/0014(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: PECH

| — | Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council relating to the taking up and pursuit of the business of credit institutions (recast) (COM(2004)0486 [01] — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)) (1).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ECON
  nõuandev komisjon: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council relating to the taking up and pursuit of the business of credit institutions (recast) (COM(2004)0486 [01] — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)) (1).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ECON

nõuandev komisjon: JURI

| — | Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the capital adequacy of investment firms and credit institutions (recast) (COM(2004)0486 [02] — C6-0144/2004 — 2004/0159(COD)) (1).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ECON
  nõuandev komisjon: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the capital adequacy of investment firms and credit institutions (recast) (COM(2004)0486 [02] — C6-0144/2004 — 2004/0159(COD)) (1).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ECON

nõuandev komisjon: JURI

3.   Doping spordis (arutelu)

Suuliselt vastatava küsimuse esitaja(d): Nikolaos Sifunakis CULT komisjoni nimel Euroopa Komisjonile: Võitlus dopingu kasutamise vastu spordis (B6-0168/2005)

Nikolaos Sifunakis esitas suuliselt vastatava küsimuse.

Joe Borg (Euroopa Komisjoni liige) vastas suuliselt vastatavale küsimusele.

Sõna võtsid: Manolis Mavrommatis fraktsiooni PPE-DE nimel, Teresa Riera Madurell fraktsiooni PSE nimel, Hannu Takkula fraktsiooni ALDE nimel, Jean-Luc Bennahmias fraktsiooni Verts/ALE nimel, Georgios Toussas fraktsiooni GUE/NGL nimel, Ryszard Czarnecki (fraktsioonilise kuuluvuseta), Pál Schmitt, Christa Prets, Hans-Peter Martin, Christopher Beazley ja Joe Borg.

Kodukorra artikli 108 lõike 5 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Nikolaos Sifunakis CULT komisjoni nimel: Võitlus dopingu kasutamise vastu spordis (B6-0215/2005). |
| --- | --- |

—

Nikolaos Sifunakis CULT komisjoni nimel: Võitlus dopingu kasutamise vastu spordis (B6-0215/2005).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 14.4.2005 protokolli punkt 10.7.

4.   Kultuuriline mitmekesisus (arutelu)

Suuliselt vastatava küsimuse esitaja(d): Nikolaos Sifunakis CULT komisjoni nimel, Euroopa Komisjonile: UNESCO konventsiooniprojekt - kultuuriline mitmekesisus (B6-0169/2005)

Nikolaos Sifunakis esitas suuliselt vastatava küsimuse.

Joe Borg (Euroopa Komisjoni liige) vastas suuliselt vastatavale küsimusele.

Sõna võtsid: Ruth Hieronymi fraktsiooni PPE-DE nimel, Christa Prets fraktsiooni PSE nimel, Mojca Drčar Murko fraktsiooni ALDE nimel, Helga Trüpel fraktsiooni Verts/ALE nimel, ja Miguel Portas fraktsiooni GUE/NGL nimel.

ISTUNGI JUHATAJA: Gérard ONESTA

asepresident

Sõna võtsid: Matteo Salvini fraktsiooni IND/DEM nimel, Marcin Libicki fraktsiooni UEN nimel, Koenraad Dillen (fraktsioonilise kuuluvuseta), Doris Pack, María Badía i Cutchet, Vasco Graça Moura, Henri Weber ja Joe Borg.

Kodukorra artikli 108 lõike 5 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Nikolaos Sifunakis CULT komisjoni nimel, Kultuurilise sisu ja kunstilise väljenduse mitmekesisuse kaitse konventsiooni ettevalmistamine (B6-0216/2005). |
| --- | --- |

—

Nikolaos Sifunakis CULT komisjoni nimel, Kultuurilise sisu ja kunstilise väljenduse mitmekesisuse kaitse konventsiooni ettevalmistamine (B6-0216/2005).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 14.4.2005 protokolli punkt 10.8.

5.   Uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varud * - Merikeele varud * (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse Kantaabria meres ja Pürenee poolsaarest läänes olevate uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude taastamise meetmed ning muudetakse määrust (EÜ) nr 850/98 [KOM(2003)0818 - C5-0042/2004 - 2003/0318(CNS)] - kalanduskomisjon.

Raportöör: Rosa Miguélez Ramos (A6-0051/2005)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse La Manche'i väina lääneosa ja Biskaia lahe merikeele varude taastamise meetmed [KOM(2003)0819 - C5-0047/2004 - 2003/0327(CNS)] - kalanduskomisjon.

Raportöör: Philippe Morillon (A6-0050/2005)

Sõna võttis: Joe Borg (Euroopa Komisjoni liige).

Rosa Miguélez Ramos tutvustas raportit. (A6-0051/2005).

Philippe Morillon tutvustas raportit. (A6-0050/2005).

Sõna võtsid: Daniel Varela Suanzes-Carpegna fraktsiooni PPE-DE nimel, Bernard Poignant fraktsiooni PSE nimel, Josu Ortuondo Larrea fraktsiooni ALDE nimel, Marie-Hélène Aubert fraktsiooni Verts/ALE nimel, Pedro Guerreiro fraktsiooni GUE/NGL nimel, Seán Ó Neachtain fraktsiooni UEN nimel, Duarte Freitas, Luis Manuel Capoulas Santos, Carmen Fraga Estévez, Catherine Stihler ja Joe Borg.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 14.4.2005 protokolli punkt 10.3 ja 14.4.2005 protokolli punkt 10.1.

ISTUNGI JUHATAJA: Pierre MOSCOVICI

asepresident

6.   Järgmise osaistungjärgu päevakord

Täna toimunud esimeeste konverentsi koosoleku järel esitas asepresident 27. ja 28. aprilli 2005. aasta istungite päevakorra kohta järgmised parandusettepanekud:

kolmapäev

Euroopa Komisjoni deklaratsioon romide olukorra kohta Euroopa Liidus (punkt 57); esitamise tähtaegu pikendati järgmiselt:

| — | resolutsiooni ettepanekud: 20.4.2005 kell 12.00; |
| --- | --- |

—

resolutsiooni ettepanekud: 20.4.2005 kell 12.00;

| — | muudatusettepanekud ja resolutsiooni ühisettepanekud: 25.4.2005 kell 12.00. |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud ja resolutsiooni ühisettepanekud: 25.4.2005 kell 12.00.

neljapäev

Carmen Fraga Estévezi raport Vahemere kalavarude säästva kasutamise kohta (punkt 71) võeti tagasi.

Parlament väljendas oma nõusolekut nimetatud parandustega.

7.   Nõukogu ühiste seisukohtade edastamine

Vastavalt kodukorra artikli 57 lõikele 1 teatas president, et on nõukogult saanud järgmised ühised seisukohad koos nende vastuvõtmise põhjustega ja Euroopa Komisjoni seisukohaga:

| — | nõukogu ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv arvutil põhinevate leiutiste patenditavuse kohta (11979/1/2004 - 16120/2004 - KOM(2005)0083 - C6-0058/2005 - 2002/0047(COD))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: JURI |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv arvutil põhinevate leiutiste patenditavuse kohta (11979/1/2004 - 16120/2004 - KOM(2005)0083 - C6-0058/2005 - 2002/0047(COD))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: JURI

| — | nõukogu 8. märtsi 2005. aasta ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus muude kontode kui rahastamiskontode kvartaliandmete koostamise kohta institutsiooniliste sektorite kaupa (15235/1/2004 - KOM(2005)0135 - C6-0091/2005 - 2003/0296(COD))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ECON |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu 8. märtsi 2005. aasta ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus muude kontode kui rahastamiskontode kvartaliandmete koostamise kohta institutsiooniliste sektorite kaupa (15235/1/2004 - KOM(2005)0135 - C6-0091/2005 - 2003/0296(COD))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ECON

| — | nõukogu 4. aprilli 2005. aasta ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse 22. korda nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega (ftalaadid mänguasjades ja lapsehooldusvahendites) (05467/1/2005 - 01182/2005 - KOM(2005)0143 - C6-0092/2005 - 1999/0238(COD))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu 4. aprilli 2005. aasta ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse 22. korda nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega (ftalaadid mänguasjades ja lapsehooldusvahendites) (05467/1/2005 - 01182/2005 - KOM(2005)0143 - C6-0092/2005 - 1999/0238(COD))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ENVI

Seisukoha vastuvõtmiseks parlamendile antud kolmekuuline tähtaeg algab homme, 15.4.2005.

8.   Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus

Luca Romagnoli edastas presidentuurile seoses Prantsusmaal aset leidnud asjaoludega Bruno Gollnischi parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotluse.

Bruno Gollnisch teatas oma nõusolekust.

Vastavalt kodukorra artikli 6 lõikele 3 saadeti taotlus edasi JURI komisjonile, mis vastutab küsimuse läbivaatamise eest.

9.   Tervitus

Asepresident tervitas parlamendi nimel Armeenia parlamendi delegatsiooni liikmeid ja delegatsiooni juhti Armen Roustamjani, kes viibisid külaliste loožis.

10.   Hääletused

Hääletuse üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletus jne) on esitatud protokolli I lisas.

10.1.   Merikeele varud * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse La Manche'i väina lääneosa ja Biskaia lahe merikeele varude taastamise meetmed [KOM(2003)0819 - C5-0047/2004 - 2003/0327(CNS)] - kalanduskomisjon.

Raportöör: Philippe Morillon (A6-0050/2005)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 1)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK, MUUDATUSETTEPANEKUD ja ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2005)0128)

10.2.   Mootorsõidukite korduvkasutamine, ringlusse võtmine ja taaskasutamine ***I (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust, pidades silmas mootorsõidukite korduvkasutatavust, ringlussevõetavust ja taaskasutatavust ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ [KOM(2004)0162 - C5-0126/2004 - 2004/0053(COD)] - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Holger Krahmer (A6-0004/2005)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 2)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0129)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0129)

10.3.   Uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varud * (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse Kantaabria meres ja Pürenee poolsaarest läänes olevate uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude taastamise meetmed ning muudetakse määrust (EÜ) nr 850/98 [KOM(2003)0818 - C5-0042/2004 - 2003/0318(CNS)] - kalanduskomisjon.

Raportöör: Rosa Miguélez Ramos (A6-0051/2005)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 3)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0130)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0130)

10.4.   Lääne-Balkani piirkondliku integratsiooni olukord (hääletus)

Resolutsiooni ettepanek B6-0094/2005/rev.

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 4)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0131)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Anders Samuelsen AFET komisjoni nimel rõhutas, et nende muudatusettepanekute, mis ei käsitle endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi tulevase nime küsimust, tuleks seda riiki nimetada “endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik”; |
| --- | --- |

—

Anders Samuelsen AFET komisjoni nimel rõhutas, et nende muudatusettepanekute, mis ei käsitle endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi tulevase nime küsimust, tuleks seda riiki nimetada “endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik”;

| — | Doris Pack väljendas nõusolekut selle seisukohaga ja soovitas vastu võtta muudatusettepanekud 16 ja 20. |
| --- | --- |

—

Doris Pack väljendas nõusolekut selle seisukohaga ja soovitas vastu võtta muudatusettepanekud 16 ja 20.

10.5.   Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (2003) (hääletus)

Raport nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) põhiaspektide ja põhivalikute, sealhulgas nende finantsmõjude kohta Euroopa Ühenduste 2003. aasta üldeelarvele [8412/2004 - 2004/2172(INI)] - välisasjade komisjon.

Raportöör: Elmar Brok (A6-0062/2005)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 5)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0132)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Francesco Enrico Speroni esitas taotluse, et muudatusettepanek 13, mis loetakse identseks hääletusnimekirjas olevate muudatusettepanekutega 1/rev ja 10, pandaks hääletusele eraldi. |
| --- | --- |

—

Francesco Enrico Speroni esitas taotluse, et muudatusettepanek 13, mis loetakse identseks hääletusnimekirjas olevate muudatusettepanekutega 1/rev ja 10, pandaks hääletusele eraldi.

10.6.   Euroopa julgeolekustrateegia (hääletus)

Raport Euroopa julgeolekustrateegia kohta [2004/2167(INI)] - välisasjade komisjon.

Raportöör: Helmut Kuhne (A6-0072/2005)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 6)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0133)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Helmut Kuhne (raportöör) esitas lõikele 8 suulise muudatusettepaneku, mida võeti arvesse; |
| --- | --- |

—

Helmut Kuhne (raportöör) esitas lõikele 8 suulise muudatusettepaneku, mida võeti arvesse;

| — | Angelika Beer fraktsiooni Verts/ALE nimel esitas lõikele 44 suulise muudatusettepaneku, mida võeti arvesse. |
| --- | --- |

—

Angelika Beer fraktsiooni Verts/ALE nimel esitas lõikele 44 suulise muudatusettepaneku, mida võeti arvesse.

10.7.   Doping spordis (hääletus)

Resolutsiooni ettepanek B6-0215/2005

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 7)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0134)

10.8.   Kultuuriline mitmekesisus (hääletus)

Resolutsiooni ettepanek B6-0216/2005

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 8)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0135)

11.   Hääletuse kohta selgituste andmine

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kodukorra artikli 163 lõike 3 alusel esitatud kirjalikud selgitused hääletuse kohta lisatakse käesoleva istungi stenogrammile.

12.   Hääletuse parandused

Järgmised parlamendiliikmed esitasid alltoodud hääletuse parandused:

Raport: Miguélez Ramos - A6-0051/2005

| — | muudatusettepanek 29

  vastu: Luís Queiró |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 29

vastu: Luís Queiró

| — | resolutsioon (terviktekst)

  poolt: Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

poolt: Hans-Peter Martin

Lääne-Balkani piirkondliku integratsiooni olukord - B6-0094/2005

| — | muudatusettepanek 45

  erapooletu: Linda McAvan, Gary Titley |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 45

erapooletu: Linda McAvan, Gary Titley

| — | muudatusettepanek 25

  vastu: Marios Matsakis |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 25

vastu: Marios Matsakis

Raport: Brok - A6-0062/2005

| — | lõige 14

  vastu: Malcolm Harbour |
| --- | --- |

—

lõige 14

vastu: Malcolm Harbour

| — | resolutsioon (terviktekst)

  poolt: Alexander Radwan |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

poolt: Alexander Radwan

Raport: Kuhne - A6-0072/2005

| — | resolutsioon (terviktekst)

  poolt: Maria da Assunção Esteves |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

poolt: Maria da Assunção Esteves

(Istung katkestati kell 12.40 ja jätkus kell 15.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

asepresident

13.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Hääletuse parandused:

Istung 12.4.2005

Raport: Juknevičienė - A6-0063/2005

| — | muudatusettepanek 11

  poolt: Jan Marinus Wiersma |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 11

poolt: Jan Marinus Wiersma

| — | muudatusettepanek 1, esimene osa

  poolt: Jan Marinus Wiersma, Dorette Corbey |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 1, esimene osa

poolt: Jan Marinus Wiersma, Dorette Corbey

| — | muudatusettepanek 4

  poolt: Jan Marinus Wiersma, Dorette Corbey |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 4

poolt: Jan Marinus Wiersma, Dorette Corbey

| — | muudatusettepanek 5

  poolt: Jan Marinus Wiersma, Paul van Buitenen, Dorette Corbey |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 5

poolt: Jan Marinus Wiersma, Paul van Buitenen, Dorette Corbey

| — | muudatusettepanek 2

  poolt: Ieke van den Burg, Dorette Corbey |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 2

poolt: Ieke van den Burg, Dorette Corbey

| — | muudatusettepanek 9

  poolt: Jan Marinus Wiersma, Nils Lundgren, Hélène Goudin |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 9

poolt: Jan Marinus Wiersma, Nils Lundgren, Hélène Goudin

| — | muudatusettepanek 10

  vastu: Nils Lundgren, Dorette Corbey |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 10

vastu: Nils Lundgren, Dorette Corbey

Raport: Kinnock - A6-0075/2005

| — | muudatusettepanek 13

  erapooletu: Louis Grech |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 13

erapooletu: Louis Grech

| — | resolutsioon (terviktekst)

  erapooletu: Louis Grech |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

erapooletu: Louis Grech

Istung 13.4.2005

Raport: Van Orden - A6-0078/2005

| — | muudatusettepanek 5

  vastu: Rainer Wieland, Henri Weber |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 5

vastu: Rainer Wieland, Henri Weber

| — | muudatusettepanek 3

  poolt: Ole Christensen, Dan Jørgensen, |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 3

poolt: Ole Christensen, Dan Jørgensen,

| — | resolutsioon (terviktekst)

  poolt: Poul Nyrup Rasmussen |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

poolt: Poul Nyrup Rasmussen

Raport: Markov - A6-0073/2005

| — | muudatusettepanek 38

  vastu: Rainer Wieland |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 38

vastu: Rainer Wieland

Euroopa Ülemkogu istung (22.-23. märtsil 2005 Brüsselis) - (RC-B6-0225/2005)

| — | muudatusettepanek 4

  poolt: Rainer Wieland |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 4

poolt: Rainer Wieland

| — | resolutsioon (terviktekst)

  poolt: Rainer Wieland, Anne Laperrouze |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

poolt: Rainer Wieland, Anne Laperrouze

*

- *

Eelmise istungi protokoll kinnitati.

14.   Assigneeringute ümberpaigutamine

Eelarvekomisjon vaatas läbi Euroopa Komisjoni assigneeringute ümberpaigutamise DEC 02/2005 ettepaneku (C6-0055/2005 - SEK(2005)0184 (lõplik)).

Pärast nõukogu arvamusega tutvumist andis eelarvekomisjon vastavalt 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 24 lõikele 3 nõusoleku assigneeringute ümberpaigutamiseks täismahus.

*

- *

Eelarvekomisjon vaatas läbi Euroopa Komisjoni assigneeringute ümberpaigutamise DEC 03/2005 ettepaneku (C6-0056/2005 - SEK(2005)0185 (lõplik)).

Pärast nõukogu arvamusega tutvumist andis eelarvekomisjon vastavalt 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 24 lõikele 3 nõusoleku assigneeringute ümberpaigutamiseks täismahus.

*

- *

Eelarvekomisjon vaatas läbi Euroopa Komisjoni assigneeringute ümberpaigutamise DEC 08/2005 ettepaneku (C6-0057/2005 - SEK(2005)0296 (lõplik)).

Pärast nõukogu arvamusega tutvumist andis eelarvekomisjon vastavalt 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 24 lõikele 3 nõusoleku assigneeringute ümberpaigutamiseks täismahus.

15.   Põud Portugalis (arutelu)

Euroopa Komisjoni deklaratsioon: Põud Portugalis

Joe Borg (Euroopa Komisjoni liige) esitas deklaratsiooni.

Sõna võtsid: Luís Queiró fraktsiooni PPE-DE nimel, Luis Manuel Capoulas Santos fraktsiooni PSE nimel, Ignasi Guardans Cambó fraktsiooni ALDE nimel, Pedro Guerreiro fraktsiooni GUE/NGL nimel, Carlos Coelho, Paulo Casaca, Miguel Portas, Eija-Riitta Korhola, Jamila Madeira ja Joe Borg.

Kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

Luis Manuel Capoulas Santos, Paulo Casaca ja Jamila Madeira fraktsiooni PSE nimel, raske olukorra kohta Portugalis seoses põuaga (B6-0255/2005);

Luís Queiró ja José Ribeiro e Castro fraktsiooni PPE-DE nimel, põua kohta Portugalis (B6-0258/2005);

Jan Mulder ja Ignasi Guardans Cambó fraktsiooni ALDE nimel, põua kohta Portugalis (B6-0259/2005);

Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro, Giusto Catania, Helmuth Markov, Adamos Adamou ja Miguel Portas fraktsiooni GUE/NGL nimel, põua tagajärgede kohta Portugalis (B6-0260/2005).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 14.4.2005 protokolli punkt 17.4.

16.   Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (arutelu)

(Resolutsiooni ettepanekute pealkirjad ja autorid on toodud 12.4.2005 protokolli punktis 5.)

16.1.   Bangladesh

Resolutsiooni ettepanekud B6-0252/2005, B6-0256/2005, B6-0265/2005, B6-0266/2005, B6-0268/2005 ja B6-0270/2005

Carl Schlyter, Thomas Mann ja Erik Meijer tutvustasid resolutsiooni ettepanekuid.

Sõna võtsid: Charles Tannock fraktsiooni PPE-DE nimel, Daniel Stroz fraktsiooni GUE/NGL nimel, Bastiaan Belder fraktsiooni IND/DEM nimel, Ryszard Czarnecki (fraktsioonilise kuuluvuseta), Nirj Deva ja Joe Borg (Euroopa Komisjoni liige).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 14.4.2005 protokolli punkt 17.1.

16.2.   Humanitaarabi Lääne-Sahara põgenikele

Resolutsiooni ettepanekud B6-0250/2005, B6-0253/2005, B6-0257/2005, B6-0261/2005 ja B6-0264/2005

Ignasi Guardans Cambó, Raül Romeva i Rueda, Miguel Portas, Karin Scheele ja José Javier Pomés Ruiz tutvustasid resolutsiooni ettepanekuid.

Sõna võtsid: Ioannis Varvitsiotis fraktsiooni PPE-DE nimel, Ana Maria Gomes fraktsiooni PSE nimel, Pedro Guerreiro fraktsiooni GUE/NGL nimel, Luca Romagnoli (fraktsioonilise kuuluvuseta), Iratxe García Pérez ja Joe Borg (Euroopa Komisjoni liige).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 14.4.2005 protokolli punkt 17.2.

16.3.   Lampedusa

Resolutsiooni ettepanekud B6-0251/2005, B6-0254/2005, B6-0262/2005, B6-0263/2005 ja B6-0267/2005

Raül Romeva i Rueda tutvustas resolutsiooni ettepanekut.

ISTUNGI JUHATAJA: Manuel António dos SANTOS

asepresident

Sõna võttis: Luca Romagnoli, kes esitas vastavalt kodukorra artiklile 167 küsimuse tagasilükkamise taotluse vastuvõetamatuse tõttu (asepresident vastas, et vastavast kavatsusest oleks tulnud teatada vähemalt 24 tundi ette).

Marios Matsakis, Erik Meijer ja Martine Roure tutvustasid resolutsiooni ettepanekuid.

Sõna võtsid: Stefano Zappalà fraktsiooni PPE-DE nimel, Pasqualina Napoletano fraktsiooni PSE nimel, Bernd Posselt, Proinsias De Rossa ja Joe Borg (Euroopa Komisjoni liige).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 14.4.2005 protokolli punkt 17.3.

17.   Hääletused

Hääletuse üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletus jne) on esitatud protokolli I lisas.

17.1.   Bangladesh (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0252/2005, B6-0256/2005, B6-0265/2005, B6-0266/2005, B6-0268/2005 ja B6-0270/2005

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 7)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0252/2005

(asendades B6-0252/2005, B6-0256/2005, B6-0265/2005, B6-0266/2005, B6-0268/2005 ja B6-0270/2005):

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | Thomas Mann ja Charles Tannock fraktsiooni PPE-DE nimel; |
| --- | --- |

—

Thomas Mann ja Charles Tannock fraktsiooni PPE-DE nimel;

| — | Pasqualina Napoletano ja Glyn Ford fraktsiooni PSE nimel; |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano ja Glyn Ford fraktsiooni PSE nimel;

| — | Johan Van Hecke fraktsiooni ALDE nimel; |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke fraktsiooni ALDE nimel;

| — | Jean Lambert, Gérard Onesta ja Jillian Evans fraktsiooni Verts/ALE nimel; |
| --- | --- |

—

Jean Lambert, Gérard Onesta ja Jillian Evans fraktsiooni Verts/ALE nimel;

| — | Vittorio Emanuele Agnoletto ja Luisa Morgantini fraktsiooni GUE/NGL nimel; |
| --- | --- |

—

Vittorio Emanuele Agnoletto ja Luisa Morgantini fraktsiooni GUE/NGL nimel;

| — | Bastiaan Belder fraktsiooni IND/DEM nimel; |
| --- | --- |

—

Bastiaan Belder fraktsiooni IND/DEM nimel;

| — | Anna Elzbieta Fotyga fraktsiooni UEN nimel. |
| --- | --- |

—

Anna Elzbieta Fotyga fraktsiooni UEN nimel.

Vastu võetud (P6_TA(2005)0136)

17.2.   Humanitaarabi Lääne-Sahara põgenikele (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0250/2005, B6-0253/2005, B6-0257/2005, B6-0261/2005 ja B6-0264/2005

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 8)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0250/2005

(asendades B6-0250/2005, B6-0253/2005, B6-0257/2005, B6-0261/2005 ja B6-0264/2005):

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | José Javier Pomés Ruiz, Bernd Posselt ja Thomas Mann fraktsiooni PPE-DE nimel; |
| --- | --- |

—

José Javier Pomés Ruiz, Bernd Posselt ja Thomas Mann fraktsiooni PPE-DE nimel;

| — | Pasqualina Napoletano, Karin Scheele ja Carlos Carnero González fraktsiooni PSE nimel; |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Karin Scheele ja Carlos Carnero González fraktsiooni PSE nimel;

| — | Philippe Morillon fraktsiooni ALDE nimel; |
| --- | --- |

—

Philippe Morillon fraktsiooni ALDE nimel;

| — | Raül Romeva i Rueda fraktsiooni Verts/ALE nimel. |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda fraktsiooni Verts/ALE nimel.

| — | Willy Meyer Pleite, Jonas Sjöstedt, Feleknas Uca, Vittorio Emanuele Agnoletto ja Marco Rizzo fraktsiooni GUE/NGL nimel. |
| --- | --- |

—

Willy Meyer Pleite, Jonas Sjöstedt, Feleknas Uca, Vittorio Emanuele Agnoletto ja Marco Rizzo fraktsiooni GUE/NGL nimel.

Vastu võetud (P6_TA(2005)0137)

17.3.   Lampedusa (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0251/2005, B6-0254/2005, B6-0262/2005, B6-0263/2005 ja B6-0267/2005

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 9)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0251/2005

(asendades B6-0251/2005, B6-0254/2005, B6-0262/2005 ja B6-0263/2005):

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | Pasqualina Napoletano, Martine Roure ja Giovanni Claudio Fava fraktsiooni PSE nimel; |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Martine Roure ja Giovanni Claudio Fava fraktsiooni PSE nimel;

| — | Lapo Pistelli, Sarah Ludford ja Alexander Nuno Alvaro fraktsiooni ALDE nimel; |
| --- | --- |

—

Lapo Pistelli, Sarah Ludford ja Alexander Nuno Alvaro fraktsiooni ALDE nimel;

| — | Monica Frassoni ja Hélène Flautre fraktsiooni Verts/ALE nimel; |
| --- | --- |

—

Monica Frassoni ja Hélène Flautre fraktsiooni Verts/ALE nimel;

| — | Giusto Catania, Fausto Bertinotti, Marco Rizzo, Roberto Musacchio, Umberto Guidoni, Luisa Morgantini ja Vittorio Emanuele Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel. |
| --- | --- |

—

Giusto Catania, Fausto Bertinotti, Marco Rizzo, Roberto Musacchio, Umberto Guidoni, Luisa Morgantini ja Vittorio Emanuele Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel.

Vastu võetud (P6_TA(2005)0138)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel, kes esitas taotluse korraldada nimeline lõpphääletus.

(Resolutiooni ettepanek B6-0267/2005 muutus kehtetuks.)

17.4.   Põud Portugalis (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0255/2005, B6-0258/2005, B6-0259/2005 ja B6-0260/2005

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: I lisa, punkt 10)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0255/2005

(asendades B6-0255/2005, B6-0258/2005, B6-0259/2005 ja B6-0260/2005):

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | Luís Queiró, José Ribeiro e Castro ja Carlos Coelho fraktsiooni PPE-DE nimel; |
| --- | --- |

—

Luís Queiró, José Ribeiro e Castro ja Carlos Coelho fraktsiooni PPE-DE nimel;

| — | Luis Manuel Capoulas Santos, Paulo Casaca ja Jamila Madeira fraktsiooni PSE nimel; |
| --- | --- |

—

Luis Manuel Capoulas Santos, Paulo Casaca ja Jamila Madeira fraktsiooni PSE nimel;

| — | Jan Mulder ja Ignasi Guardans Cambó fraktsiooni ALDE nimel; |
| --- | --- |

—

Jan Mulder ja Ignasi Guardans Cambó fraktsiooni ALDE nimel;

| — | Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro, Giusto Catania, Helmuth Markov, Adamos Adamou ja Miguel Portas fraktsiooni GUE/NGL nimel. |
| --- | --- |

—

Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro, Giusto Catania, Helmuth Markov, Adamos Adamou ja Miguel Portas fraktsiooni GUE/NGL nimel.

Vastu võetud (P6_TA(2005)0139)

18.   Hääletuse parandused

Järgmised parlamendiliikmed esitasid alltoodud hääletuse parandused:

Põud Portugalis - RC-B6-0255/2005

| — | muudatusettepanek 2

  poolt: Daniel Caspary, Lívia Járóka, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 2

poolt: Daniel Caspary, Lívia Járóka, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra

| — | muudatusettepanek 3

  poolt: Rainer Wieland |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 3

poolt: Rainer Wieland

19.   Parlamentidevaheliste delegatsioonide koosseis

Fraktsiooni PSE taotlusel kinnitas parlament Joel Hasse Ferreira ametissenimetamise delegatsiooni ELi-Türgi parlamentaarses ühiskomisjonis liikmena.

20.   Teatud dokumente puudutavad otsused

Nõusolek omaalgatuslike raportite koostamiseks (kodukorra artikkel 45)

AFET komisjon:

| — | Relvaekspordi kuues aastaaruanne (2005/2013(INI)) |
| --- | --- |

—

Relvaekspordi kuues aastaaruanne (2005/2013(INI))

JURI komisjon:

| — | Better lawmaking 2004: application of the principle of subsidiarity — 12th annual report (2005/2055(INI)) (2) |
| --- | --- |

—

Better lawmaking 2004: application of the principle of subsidiarity — 12th annual report (2005/2055(INI)) (2)

| — | Uued õiguslikud vahendid, lähimus- ja proportsionaalsuse põhimõte ning kohtukorralduse reform põhiseaduses (2005/2019(INI))
  (nõuandev komisjon: AFCO) |
| --- | --- |

—

Uued õiguslikud vahendid, lähimus- ja proportsionaalsuse põhimõte ning kohtukorralduse reform põhiseaduses (2005/2019(INI))

(nõuandev komisjon: AFCO)

Otsus omaalgatuslike raportite koostamiseks (kodukorra artikkel 114)

LIBE komisjon:

| — | Exchange of information and intelligence concerning terrorist offences (2005/2046(INI)) (3) |
| --- | --- |

—

Exchange of information and intelligence concerning terrorist offences (2005/2046(INI)) (3)

| — | Protection of critical infrastructures in the framework of the fight against terrorism (2005/2044(INI)) (3) |
| --- | --- |

—

Protection of critical infrastructures in the framework of the fight against terrorism (2005/2044(INI)) (3)

Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö

JURI komisjon

| — | Uued õiguslikud vahendid, lähimus- ja proportsionaalsuse põhimõte ning kohtukorralduse reform põhiseaduses (2005/2019(INI)) |
| --- | --- |

—

Uued õiguslikud vahendid, lähimus- ja proportsionaalsuse põhimõte ning kohtukorralduse reform põhiseaduses (2005/2019(INI))

Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö JURI, AFCO

(Esimeeste konverentsi otsuse alusel, 7.4.2005)

Saatmine parlamendi komisjonidesse

BUDG komisjon

| — | Euroopa välisteenistuse loomise institutsioonilised aspektid (2004/2207(INI))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: AFCO
  nõuandvad komisjonid: AFET, DEVE, BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa välisteenistuse loomise institutsioonilised aspektid (2004/2207(INI))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: AFCO

nõuandvad komisjonid: AFET, DEVE, BUDG

DEVE komisjon

| — | Pagulasseisundi andmise ja äravõtmise menetlused liikmesriikides (14203/2004 - C6-0200/2004 - 2000/0238(CNS))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: LIBE
  nõuandvad komisjonid: AFET, DEVE, BUDG, JURI, FEMM |
| --- | --- | --- |

—

Pagulasseisundi andmise ja äravõtmise menetlused liikmesriikides (14203/2004 - C6-0200/2004 - 2000/0238(CNS))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: LIBE

nõuandvad komisjonid: AFET, DEVE, BUDG, JURI, FEMM

FEMM komisjon

| — | Programm “Noored tegevuses” ajavahemikuks 2007-2013 (KOM(2004)0471 - C6-0096/2004 - 2004/0152(COD))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: CULT
  nõuandvad komisjonid: AFET, BUDG, CONT, EMPL, LIBE, FEMM |
| --- | --- | --- |

—

Programm “Noored tegevuses” ajavahemikuks 2007-2013 (KOM(2004)0471 - C6-0096/2004 - 2004/0152(COD))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: CULT

nõuandvad komisjonid: AFET, BUDG, CONT, EMPL, LIBE, FEMM

21.   Registrisse kantud kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)

Registrisse kantud kirjalikele deklaratsioonidele saadud allkirjade arv (kodukorra artikli 116 lõige 3):

| Dokumendi number | Esitaja | Allkirjad |
| --- | --- | --- |
| 2/2005 | Marie-Noëlle Lienemann, Glyn Ford, Caroline Lucas, Vittorio Emanuele Agnoletto ja Harlem Désir | 30 |
| 3/2005 | Maciej Marian Giertych, Godfrey Bloom ja Patrick Louis | 32 |
| 4/2005 | Graham Watson | 26 |
| 5/2005 | Caroline Lucas, Claude Moraes, Sarah Ludford, Philip Bushill-Matthews ja Alain Lipietz | 47 |
| 6/2005 | Cristiana Muscardini | 96 |
| 7/2005 | Marie Anne Isler Béguin ja Milan Horáček | 28 |
| 8/2005 | Marie Anne Isler Béguin | 26 |
| 9/2005 | Robert Evans ja Neena Gill | 16 |
| 10/2005 | Andreas Mölzer | 11 |
| 11/2005 | Glyn Ford | 27 |
| 12/2005 | Maciej Marian Giertych, Johannes Blokland, Kathy Sinnott ja Patrick Louis | 26 |
| 13/2005 | Diana Wallis, Charles Tannock, Catherine Stihler ja Jean Lambert | 64 |
| 14/2005 | Patrick Gaubert, Timothy Kirkhope ja Luis Francisco Herrero-Tejedor | 16 |
| 15/2005 | Marielle De Sarnez ja Bernard Lehideux | 32 |
| 16/2005 | Daniel Marc Cohn-Bendit, Andrew Duff, Alain Lamassoure ja Hannes Swoboda | 26 |
| 17/2005 | Maciej Marian Giertych ja Sylwester Chruszcz | 15 |
| 18/2005 | Michael Cramer, Bronisław Geremek, Bogusław Liberadzki, Erik Meijer ja Paul Rübig | 35 |
| 19/2005 | Frank Vanhecke, Philip Claeys ja Koenraad Dillen | 12 |
| 20/2005 | Neil Parish, David Casa, Marios Matsakis, Caroline Lucas ja Miguel Portas | 62 |

Dokumendi number

Esitaja

Allkirjad

2/2005

Marie-Noëlle Lienemann, Glyn Ford, Caroline Lucas, Vittorio Emanuele Agnoletto ja Harlem Désir

30

3/2005

Maciej Marian Giertych, Godfrey Bloom ja Patrick Louis

32

4/2005

Graham Watson

26

5/2005

Caroline Lucas, Claude Moraes, Sarah Ludford, Philip Bushill-Matthews ja Alain Lipietz

47

6/2005

Cristiana Muscardini

96

7/2005

Marie Anne Isler Béguin ja Milan Horáček

28

8/2005

Marie Anne Isler Béguin

26

9/2005

Robert Evans ja Neena Gill

16

10/2005

Andreas Mölzer

11

11/2005

Glyn Ford

27

12/2005

Maciej Marian Giertych, Johannes Blokland, Kathy Sinnott ja Patrick Louis

26

13/2005

Diana Wallis, Charles Tannock, Catherine Stihler ja Jean Lambert

64

14/2005

Patrick Gaubert, Timothy Kirkhope ja Luis Francisco Herrero-Tejedor

16

15/2005

Marielle De Sarnez ja Bernard Lehideux

32

16/2005

Daniel Marc Cohn-Bendit, Andrew Duff, Alain Lamassoure ja Hannes Swoboda

26

17/2005

Maciej Marian Giertych ja Sylwester Chruszcz

15

18/2005

Michael Cramer, Bronisław Geremek, Bogusław Liberadzki, Erik Meijer ja Paul Rübig

35

19/2005

Frank Vanhecke, Philip Claeys ja Koenraad Dillen

12

20/2005

Neil Parish, David Casa, Marios Matsakis, Caroline Lucas ja Miguel Portas

62

22.   Käesoleval istungil vastuvõetud tekstide edastamine

Vastavalt kodukorra artikli 172 lõikele 2 esitatakse istungi protokoll parlamendile kinnitamiseks järgmise istungi alguses.

Parlamendi nõusolekul edastatakse vastuvõetud tekstid asjaomastele asutustele ja isikutele.

23.   Järgmise osaistungjärgu toimumise ajakava

Järgmine osaistungjärk toimub 27.-28.4.2005.

24.   Istungjärgu vaheaeg

Euroopa Parlamendi istungjärk katkestati.

Istung lõppes kell 16.50.

Julian Priestley

peasekretär

Josep Borrell Fontelles

president

---

(1)  Eestikeelne versioon puudub.

1

(2)  Eestikeelne versioon puudub.

2

(3)  Eestikeelne versioon puudub.

3

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Ashworth, Assis, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bersani, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bonino, Bono, Bonsignore, Borghezio, Borrell Fontelles, Bowis, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Brie, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Poli, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Di Pietro, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Robert Evans, Falbr, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Fjellner, Flasarová, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Fernand Le Rachinel, Lévai, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Lipietz, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schöpflin, Schroedter, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thyssen, Titley, Toia, Tomczak, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Ventre, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Voggenhuber, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wijkman, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina

---

I LISA

HÄÄLETUSTE TULEMUSED

Lühendite ja sümbolite selgitus

| + | vastu võetud |
| --- | --- |
| - | tagasi lükatud |
| ↓ | kehtetuks muutunud |
| tagasi | tagasi võetud |
| NH (..., ..., ...) | nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| EH (..., ..., ...) | elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| osa | hääletus osade kaupa |
| eraldi | hääletus eraldi |
| me | muudatusettepanek |
| KME | kompromissmuudatusettepanek |
| VO | vastav osa |
| ÜME | ülimuslik muudatusettepanek |
| = | identsed muudatusettepanekud |
| § | lõige |
| art | artikkel |
| põhj | põhjendus |
| RE | resolutsiooni ettepanek |
| RÜE | resolutsiooni ühisettepanek |
| SH | salajane hääletus |

+

vastu võetud

-

tagasi lükatud

↓

kehtetuks muutunud

tagasi

tagasi võetud

NH (..., ..., ...)

nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

EH (..., ..., ...)

elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

osa

hääletus osade kaupa

eraldi

hääletus eraldi

me

muudatusettepanek

KME

kompromissmuudatusettepanek

VO

vastav osa

ÜME

ülimuslik muudatusettepanek

=

identsed muudatusettepanekud

§

lõige

art

artikkel

põhj

põhjendus

RE

resolutsiooni ettepanek

RÜE

resolutsiooni ühisettepanek

SH

salajane hääletus

1.   Merikeele varud *

Raport: Philippe MORILLON (A6-0050/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

tervikhääletus

+

Muudatusettepanek 11 tühistati.

2.   Mootorsõidukite korduvkasutamine, ringlusse võtmine ja taaskasutamine ***I

Raport: Holger KRAHMER (A6-0004/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| plokk nr 1




  nn kompromisspakett | 8-25 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| plokk nr 2




  vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud | 1-7 | komisjon | | ↓ | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

plokk nr 1

nn kompromisspakett

8-25

PPE-DE, PSE, ALDE

+

plokk nr 2

vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud

1-7

komisjon

↓

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

3.   Uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varud *

Raport: Rosa MIGUÉLEZ RAMOS (A6-0051/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 1-2
  4
  6-9
  11-14
  16
  18-24
  26 | komisjon | | + | |
| vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud - eraldi hääletus | 5 | komisjon | eraldi | + | |
| 10 | komisjon | eraldi | + | |
| 15 | komisjon | eraldi | + | |
| 25 | komisjon | eraldi | + | |
| pärast artiklit 7 | 27 | PPE-DE | | + | |
| 17 | komisjon | | ↓ | |
| pärast artiklit 22 | 30 | GUE/NGL | NH | - | 103, 453, 5 |
| pärast põhjendust 4 | 28 | GUE/NGL | NH | - | 118, 437, 6 |
| 3 | komisjon | eraldi | + | |
| 29 | GUE/NGL | NH | - | 139, 402, 24 |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | NH | + | 478, 48, 35 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa

1-2

4

6-9

11-14

16

18-24

26

komisjon

+

vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud - eraldi hääletus

5

komisjon

eraldi

+

10

komisjon

eraldi

+

15

komisjon

eraldi

+

25

komisjon

eraldi

+

pärast artiklit 7

27

PPE-DE

+

17

komisjon

↓

pärast artiklit 22

30

GUE/NGL

NH

-

103, 453, 5

pärast põhjendust 4

28

GUE/NGL

NH

-

118, 437, 6

3

komisjon

eraldi

+

29

GUE/NGL

NH

-

139, 402, 24

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

NH

+

478, 48, 35

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

GUE/NGL: me-d 28, 29 ja 30

Taotlused eraldi hääletamiseks

Verts/ALE: me-d 3, 5, 10, 15, 25, 28 ja 30

4.   Lääne-Balkani piirkondlik integratsioon

Resolutsiooni ettepanek: B6-0094/2005/rev.

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ettepanek B6-0094/2005/rev.




  (välisasjade komisjon) |
| § 6 | 24 | ALDE | | + | |
| 13 | Verts/ALE | | + | |
| pärast § 11 | 21 | Verts/ALE, Watson | | - | |
| § 12 | § | - | | + | paigutatakse § 14 |
| 45 | PPE-DE, PSE | NH | + | 411, 102, 45 |
| § 13 | § | - | | + | paigutatakse § 12 |
| § 14 | § | - | | + | paigutatakse § 13 |
| pärast § 14 | 46 | PPE-DE, PSE | NH | + | 525, 6, 33 |
| § 16 | 31 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| pärast § 17 | 14 | Verts/ALE | | + | |
| § 18 | § | originaaltekst | | + | paigutatakse pärast § 19 |
| pärast § 18 | 32 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| pärast § 21 | 33 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 15 | Verts/ALE | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 23 | 4 | Verts/ALE | | + | |
| § 25 | 34 =
  5 = | PPE-DE, PSE, ALDEVerts/ALE | | + | |
| pärast § 25 | 35 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| pärast § 31 | 16 | Verts/ALE | EH | + | 441, 85, 19 |
| pärast § 32 | 17 | Verts/ALE | | + | |
| § 33 | 18 | Verts/ALE | | + | |
| pärast § 33 | 6 | Verts/ALE | | - | |
| 25 | ALDE | NH | - | 139, 398, 26 |
| 19 | Verts/ALE | | + | |
| 20 | Verts/ALE | | + | |
| 36 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| § 34 | § | - | | + | paigutatakse pärast § 47 |
| § 36 | 7 | Verts/ALE | | + | |
| 26 | ALDE | | ↓ | |
| § 37 | 8 | Verts/ALE | | + | |
| § 38 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 3 | + | |
| pärast § 40 | 47 | PPE-DE, PSE | | + | |
| § 42 | 10 | Verts/ALE | | + | |
| pärast § 44 | 9 | Verts/ALE | | + | |
| 22 | PPE-DE | NH | + | 526, 18, 22 |
| 37 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| § 45 | 11 | Verts/ALE | | + | |
| 38 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| pärast § 45 | 39 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| § 46 | 40 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| pärast § 46 | 41 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| pärast § 52 | 42 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| § 55 | 43 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 12 | Verts/ALE | | ↓ | |
| pärast § 56 | 44 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| põhj C | 28 | ALDE | | + | |
| põhj E | 1 =
  23 = | Verts/ALE
  ALDE | | + | |
| põhj K | 2 =
  29 = | Verts/ALE
  PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| põhj L | 27 | ALDE | | + | |
| pärast põhj L | 3 =
  30 = | Verts/ALE
  PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ettepanek B6-0094/2005/rev.

(välisasjade komisjon)

§ 6

24

ALDE

+

13

Verts/ALE

+

pärast § 11

21

Verts/ALE, Watson

-

§ 12

§

-

+

paigutatakse § 14

45

PPE-DE, PSE

NH

+

411, 102, 45

§ 13

§

-

+

paigutatakse § 12

§ 14

§

-

+

paigutatakse § 13

pärast § 14

46

PPE-DE, PSE

NH

+

525, 6, 33

§ 16

31

PPE-DE, PSE, ALDE

+

pärast § 17

14

Verts/ALE

+

§ 18

§

originaaltekst

+

paigutatakse pärast § 19

pärast § 18

32

PPE-DE, PSE, ALDE

+

pärast § 21

33

PPE-DE, PSE, ALDE

+

15

Verts/ALE

osa

1

+

2

+

§ 23

4

Verts/ALE

+

§ 25

34 =

5 =

PPE-DE, PSE, ALDEVerts/ALE

+

pärast § 25

35

PPE-DE, PSE, ALDE

+

pärast § 31

16

Verts/ALE

EH

+

441, 85, 19

pärast § 32

17

Verts/ALE

+

§ 33

18

Verts/ALE

+

pärast § 33

6

Verts/ALE

-

25

ALDE

NH

-

139, 398, 26

19

Verts/ALE

+

20

Verts/ALE

+

36

PPE-DE, PSE, ALDE

+

§ 34

§

-

+

paigutatakse pärast § 47

§ 36

7

Verts/ALE

+

26

ALDE

↓

§ 37

8

Verts/ALE

+

§ 38

§

originaaltekst

osa

1

+

2

-

3

+

pärast § 40

47

PPE-DE, PSE

+

§ 42

10

Verts/ALE

+

pärast § 44

9

Verts/ALE

+

22

PPE-DE

NH

+

526, 18, 22

37

PPE-DE, PSE, ALDE

+

§ 45

11

Verts/ALE

+

38

PPE-DE, PSE, ALDE

+

pärast § 45

39

PPE-DE, PSE, ALDE

+

§ 46

40

PPE-DE, PSE, ALDE

+

pärast § 46

41

PPE-DE, PSE, ALDE

+

pärast § 52

42

PPE-DE, PSE, ALDE

+

§ 55

43

PPE-DE, PSE, ALDE

+

12

Verts/ALE

↓

pärast § 56

44

PPE-DE, PSE, ALDE

+

põhj C

28

ALDE

+

põhj E

1 =

23 =

Verts/ALE

ALDE

+

põhj K

2 =

29 =

Verts/ALE

PPE-DE, PSE, ALDE

+

põhj L

27

ALDE

+

pärast põhj L

3 =

30 =

Verts/ALE

PPE-DE, PSE, ALDE

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: me-d 45, 46 ja 22

ALDE: me 25

Taotlused osade kaupa hääletuseks

PSE

me 15

1. osa:“palub nõukogul ja komisjonil ... läbirääkimiste ettevalmistamisel”

2. osa:“ja välistada ... Kosovo jagamine”

PPE-DE

§ 38

1. osa:“kutsub Horvaatiat üles ... piiri märkimist ilma nõusolekuta”

2. osa:“ning rakendama kokkulepet ... laevatranspordi osas ning”

3. osa:“andma oma parim ... julgustamisel ja hõlbustamisel”

Mitmesugust

Fraktsioon ALDE tegi ettepaneku paigutada praegune § 18 praeguse § 19 järele ja praegune § 34 praeguse § 47 järele.

Fraktsioon PPE-DE tegi ettepaneku:

| — | § 12 viia § 14 |
| --- | --- |

—

§ 12 viia § 14

| — | § 13 viia § 12 |
| --- | --- |

—

§ 13 viia § 12

| — | § 14 viia § 13 |
| --- | --- |

—

§ 14 viia § 13

5.   Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (2003)

Raport: Elmar BROK (A6-0062/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 10 | 2 | Verts/ALE | | + | |
| § 12 | 3 | Verts/ALE | | + | |
| § | originaaltekst | | ↓ | |
| § 13 | 4 | Verts/ALE | | + | |
| § 14 | § | originaaltekst | NH | + | 444, 87, 19 |
| § 16 | 5 | Verts/ALE | | + | |
| § 17 | 6 | Verts/ALE | | tagasi | |
| § 21 | 7 | Verts/ALE | | + | |
| § 23 | 8 | Verts/ALE | | + | |
| § 27 | 9 | Verts/ALE | | + | |
| § | originaaltekst | | ↓ | |
| § 32 | 14 | PSE | | + | |
| 1/rev10=
  13 | PPE-DE
  Verts/ALE
  IND/DEM | | + | |
| | ↓ | |
| § 43 | 15 | PPE-DE | | + | |
| 11 | Verts/ALE | | ↓
  - | 1. osa
  2. osa |
| pärast § 43 | 12 | Verts/ALE | | + | |
| § 45 | § | originaaltekst | NH | + | 428, 96, 16 |
| § 46 | § | originaaltekst | NH | + | 418, 93, 28 |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 431, 85, 31 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

§ 10

2

Verts/ALE

+

§ 12

3

Verts/ALE

+

§

originaaltekst

↓

§ 13

4

Verts/ALE

+

§ 14

§

originaaltekst

NH

+

444, 87, 19

§ 16

5

Verts/ALE

+

§ 17

6

Verts/ALE

tagasi

§ 21

7

Verts/ALE

+

§ 23

8

Verts/ALE

+

§ 27

9

Verts/ALE

+

§

originaaltekst

↓

§ 32

14

PSE

+

1/rev10=

13

PPE-DE

Verts/ALE

IND/DEM

+

↓

§ 43

15

PPE-DE

+

11

Verts/ALE

↓

+

1. osa

2. osa

pärast § 43

12

Verts/ALE

+

§ 45

§

originaaltekst

NH

+

428, 96, 16

§ 46

§

originaaltekst

NH

+

418, 93, 28

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

431, 85, 31

Taotlused nimeliseks hääletuseks

IND/DEM: lõpphääletus

Verts/ALE: §-d 14, 45 ja 46

Mitmesugust

Fraktsioon Verts/ALE võttis tagasi muudatusettepaneku 6.

6.   Euroopa julgeolekustrateegia

Raport: Helmut KUHNE (A6-0072/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 4 | 13 | PSE | | + | |
| 3 | PSE, Verts/ALE, ALDE | | + | |
| § 5 | 1 | PSE, Verts/ALE, ALDE | | + | |
| § 8 | § | originaaltekst | | + | suuline muudatusettepanek |
| § 14 | 2 | PSE, Verts/ALE, ALDE | | + | |
| § 24 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 26 | 11 | PSE | | + | |
| pärast § 37 | 5 | PSE, Verts/ALE, ALDE | | + | |
| § 44 | § | originaaltekst | | + | suuline muudatusettepanek |
| pärast märkust 4 | 4 | PSE, Verts/ALE, ALDE | | + | |
| põhj F | 6 | PSE, Verts/ALE | | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 421, 90, 15 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

§ 4

13

PSE

+

3

PSE, Verts/ALE, ALDE

+

§ 5

1

PSE, Verts/ALE, ALDE

+

§ 8

§

originaaltekst

+

suuline muudatusettepanek

§ 14

2

PSE, Verts/ALE, ALDE

+

§ 24

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 26

11

PSE

+

pärast § 37

5

PSE, Verts/ALE, ALDE

+

§ 44

§

originaaltekst

+

suuline muudatusettepanek

pärast märkust 4

4

PSE, Verts/ALE, ALDE

+

põhj F

6

PSE, Verts/ALE

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

421, 90, 15

Muudatusettepanekud 7, 8, 9, 10 ja 12 tühistati.

Hr Kuhne (raportöör) esitas lõikele 8 järgmise suulise muudatusettepaneku:

§ 8 asendada tekst “... seoses sellega võtab teadmiseks 1. detsembril 2004. aastal ÜRO peasekretärile esitatud
  ähvardusi, väljakutseid ja muutusi käsitleva ekspertrühma raporti
  ; tervitab ...” tekstiga “... seoses sellega võtab teadmiseks 1. detsembril 2004. aastal ÜRO peasekretärile esitatud
  raporti nimega “Suuremas vabaduses: arengu, julgeoleku ja kõigile inimõiguste suunas”
  ; tervitab ...”

Pr Beer esitas fraktsiooni Verts/ALE nimel lõikele 44 suulise muudatusettepaneku, millega asendatakse nimetatud lõike esimeses lauses sõnad “
  tervitab praegust koostööd
  Ameerika Ühendriikidega terrorismi kasvu ja terrorismivastase võitluse alal ...” sõnadega “
  väljendab soovi tugevamaks koostööks
  Ameerika Ühendriikidega terrorismi kasvu ja terrorismivastase võitluse alal ...” (lõike ülejäänud osa ei muutu)

Taotlused eraldi hääletamiseks

Verts/ALE: § 24

Taotlused nimeliseks hääletuseks

GUE/NGL: lõpphääletus

IND/DEM: lõpphääletus

7.   Doping spordis

Resolutsiooni ettepanek: B6-0215/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ettepanek B6-0215/2005




  (kultuuri- ja hariduskomisjon) |
| pärast § 3 | 2 | Verts/ALE | | + | |
| § 11 | 1 | PPE-DE | | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ettepanek B6-0215/2005

(kultuuri- ja hariduskomisjon)

pärast § 3

2

Verts/ALE

+

§ 11

1

PPE-DE

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

8.   Kultuuriline mitmekesisus

Resolutsiooni ettepanek: B6-0216/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ettepanek B6-0216/2005




  (kultuuri- ja hariduskomisjon) |
| § 4 | 1 | PPE-DE, PSE | | + | |
| § 5 | 2 | PPE-DE, PSE | | + | |
| pärast § 15 | 3 | PPE-DE, PSE | | + | |
| § 18 | 4 | PPE-DE, PSE | | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ettepanek B6-0216/2005

(kultuuri- ja hariduskomisjon)

§ 4

1

PPE-DE, PSE

+

§ 5

2

PPE-DE, PSE

+

pärast § 15

3

PPE-DE, PSE

+

§ 18

4

PPE-DE, PSE

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Muudatusettepanekud 5 kuni 8 (k.a) tühistati.

9.   Bangladesh

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0252/2005, B6-0256/2005, B6-0265/2005, B6-0266/2005, B6-0268/2005 ja B6-0270/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0252/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL ja UEN) |
| § 3 | 13 | PSE | | + | |
| § 6 | 6D | PPE-DE | EH | - | 41, 57, 0 |
| põhj C | 8 | PSE | | + | |
| 2 | PPE-DE | | ↓ | |
| 3 | PPE-DE | | ↓ | |
| põhj E | 4 | PPE-DE | | - | |
| pärast põhj E | 1 | PPE-DE, PSE | | + | |
| põhj F | 5 | PPE-DE | | - | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 93, 2, 3 |
| Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0252/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0256/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0265/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0266/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0268/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0270/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0252/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL ja UEN)

§ 3

13

PSE

+

§ 6

6D

PPE-DE

EH

-

41, 57, 0

põhj C

8

PSE

+

2

PPE-DE

↓

3

PPE-DE

↓

põhj E

4

PPE-DE

-

pärast põhj E

1

PPE-DE, PSE

+

põhj F

5

PPE-DE

-

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

93, 2, 3

Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0252/2005

ALDE

↓

B6-0256/2005

Verts/ALE

↓

B6-0265/2005

PSE

↓

B6-0266/2005

UEN

↓

B6-0268/2005

PPE-DE

↓

B6-0270/2005

GUE/NGL

↓

Muudatusettepanekutel 7, 9, 10, 11, 12, 14, 15 puudus fraktsiooni toetus ning seetõttu muutusid need kehtetuks.

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: ühisettepaneku lõpphääletus

10.   Humanitaarabi Lääne-Sahara põgenikele

Resolutsiooni ettepanekud B6-0250/2005, B6-0253/2005, B6-0257/2005, B6-0261/2005 ja B6-0264/2005

| Teema | Nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0250/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE ja GUE/NGL) |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0250/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0253/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0257/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0261/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0264/2005 | | PSE | | ↓ | |

Teema

Nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0250/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE ja GUE/NGL)

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0250/2005

PPE-DE

↓

B6-0253/2005

ALDE

↓

B6-0257/2005

Verts/ALE

↓

B6-0261/2005

GUE/NGL

↓

B6-0264/2005

PSE

↓

11.   Lampedusa

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0251/2005, B6-0254/2005, B6-0262/2005, B6-0263/2005 ja B6-0267/2005

| Teema | Nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0251/2005




  (PSE, ALDE, Verts/ALE ja GUE/NGL) |
| pärast § 6 | 2 | ALDE | EH | - | 46, 55, 0 |
| § 8 | 3 | GUE/NGL | | - | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | NH | + | 51, 50, 0 |
| Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0251/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0254/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0262/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0263/2005 | | PSE | | ↓ | |
| Resolutsiooni ettepanek B6-0267/2005 (PPE-DE ja UEN) |
| § 4 | 1 | PPE-DE, UEN jt | | ↓ | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | ↓ | |

Teema

Nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0251/2005

(PSE, ALDE, Verts/ALE ja GUE/NGL)

pärast § 6

2

ALDE

EH

-

46, 55, 0

§ 8

3

GUE/NGL

-

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

51, 50, 0

Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0251/2005

Verts/ALE

↓

B6-0254/2005

ALDE

↓

B6-0262/2005

GUE/NGL

↓

B6-0263/2005

PSE

↓

Resolutsiooni ettepanek B6-0267/2005 (PPE-DE ja UEN)

§ 4

1

PPE-DE, UEN jt

↓

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

↓

Resolutsiooni ühisettepaneku muudatusettepanek 1 tühistati

12.   Põud Portugalis

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0255/2005, B6-0258/2005, B6-0259/2005 ja B6-0260/2005

| Teema | Nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0255/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE ja GUE/NGL) |
| pärast § 1 | 1 | GUE/NGL | NH | - | 45, 50, 1 |
| § 4 | 2 | GUE/NGL | NH | + | 69, 25, 1 |
| pärast § 4 | 3 | GUE/NGL | NH | + | 78, 13, 9 |
| § 5 | 4 | GUE/NGL | NH | - | 44, 56, 2 |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0255/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0258/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0259/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0260/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |

Teema

Nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0255/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE ja GUE/NGL)

pärast § 1

1

GUE/NGL

NH

-

45, 50, 1

§ 4

2

GUE/NGL

NH

+

69, 25, 1

pärast § 4

3

GUE/NGL

NH

+

78, 13, 9

§ 5

4

GUE/NGL

NH

-

44, 56, 2

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0255/2005

PSE

↓

B6-0258/2005

PPE-DE

↓

B6-0259/2005

ALDE

↓

B6-0260/2005

GUE/NGL

↓

Taotlused nimeliseks hääletuseks

GUE/NGL: me-d 1, 2, 3 ja 4

---

II LISA

NIMELISE HÄÄLETUSE TULEMUSED

1.   Raport: Miguélez Ramos A6-0051/2005

Poolt: 103

ALDE: Chiesa, Ortuondo Larrea

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, McDonald, Markov, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Coûteaux, Louis, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 453

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Zīle

Erapooletuid: 5

IND/DEM: Bonde

NI: Kozlík

PPE-DE: Freitas

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Raport: Miguélez Ramos A6-0051/2005

Poolt: 118

ALDE: Ortuondo Larrea

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, McDonald, Markov, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Coûteaux, Louis, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ventre

PSE: Assis, Attard-Montalto, Capoulas Santos, Casaca, Correia, Dührkop Dührkop, Estrela, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Gomes, Hasse Ferreira, Madeira, Patrie, dos Santos, Sousa Pinto

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 437

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, Ettl, Evans Robert, Fazakas, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Zīle

Erapooletuid: 6

IND/DEM: Bonde

NI: Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Freitas

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

3.   Raport: Miguélez Ramos A6-0051/2005

Poolt: 139

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Stroz, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Coûteaux, Louis, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ventre

PSE: Assis, Attard-Montalto, Capoulas Santos, Casaca, Correia, Estrela, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Gomes, Hasse Ferreira, Madeira, dos Santos, Sousa Pinto

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Hudghton, Jonckheer, Smith, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vastu: 402

ALDE: Carlshamre, Malmström, Takkula

GUE/NGL: Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Clark, Nattrass, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Ettl, Evans Robert, Fazakas, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Pahor, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Voggenhuber

Erapooletuid: 24

GUE/NGL: McDonald

IND/DEM: Adwent, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Vanhecke

PPE-DE: Freitas, Queiró

UEN: Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

4.   Raport: Miguélez Ramos A6-0051/2005

Poolt: 478

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: de Brún, McDonald, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Hudghton, Smith, Ždanoka

Vastu: 48

ALDE: Carlshamre, Malmström

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Lundgren, Nattrass, Wise

NI: Mote, Resetarits

PPE-DE: Daul, Glattfelder, Rack, Reul, Schierhuber, Wijkman

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Erapooletuid: 35

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Stroz, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Louis, Salvini, Speroni

NI: Allister, Baco, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Kozlík

PSE: Estrela, Sousa Pinto

Verts/ALE: van Buitenen

5.   B6-0094/2005 - Lääne-Balkani integratsioon

Poolt: 411

ALDE: Andria, Neyts-Uyttebroeck

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Markov, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Trüpel

Vastu: 102

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Batten, Clark, Nattrass, Wise

NI: Mote, Resetarits

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 45

GUE/NGL: de Brún, Guerreiro, Henin, McDonald, Pafilis, Pflüger, Remek, Toussas

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Goudin, Louis, Salvini, Speroni

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: García-Margallo y Marfil

PSE: Bösch, Cashman, Corbett, Ettl, Evans Robert, Honeyball, Howitt, Mann Erika, Martin David, Moraes, Skinner, Stihler, Whitehead, Wynn

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

6.   B6-0094/2005 - Lääne-Balkani integratsioon

Poolt: 525

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Markov, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Uca, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 6

ALDE: Chiesa

IND/DEM: Batten, Clark, Nattrass, Wise

NI: Mote

Erapooletuid: 33

GUE/NGL: de Brún, Guerreiro, Henin, McDonald, Pafilis, Pflüger, Remek, Seppänen, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Louis, Salvini, Speroni

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Bösch, Duin, Ettl, Paasilinna

Verts/ALE: van Buitenen

7.   B6-0094/2005 - Lääne-Balkani integratsioon

Poolt: 139

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke

GUE/NGL: Brie, Markov, Meijer, Portas, Ransdorf, Remek, Sjöstedt, Stroz, Svensson

IND/DEM: Borghezio, Lundgren, Salvini, Speroni

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Brejc, Brepoels, Cederschiöld, Fatuzzo, Fjellner, Ibrisagic, Kelam, Kudrycka, Posselt, Seeberg, Zappalà

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Foglietta, Fotyga, Janowski, Libicki, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 398

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Seppänen, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Kristovskis

Erapooletuid: 26

ALDE: Chatzimarkakis

GUE/NGL: de Brún, Flasarová, Henin, McDonald, Pflüger

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Louis, Sinnott, Železný

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Sommer, Wijkman

PSE: Bösch, Duin, Ettl

UEN: Crowley, Krasts, Ó Neachtain, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

8.   B6-0094/2005 - Lääne-Balkani integratsioon

Poolt: 526

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Markov, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Uca, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Lundgren, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 18

ALDE: Chiesa

IND/DEM: Batten, Clark, Coûteaux, Louis, Nattrass, Piotrowski, Wierzejski, Wise

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mote, Schenardi, Vanhecke

Erapooletuid: 22

GUE/NGL: de Brún, Guerreiro, Henin, McDonald, Pafilis, Pflüger, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Krupa, Pęk, Salvini, Speroni

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Bösch, Duin, Ettl

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Raport: Brok A6-0062/2005

Poolt: 444

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bersani, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Camre, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Vastu: 87

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Uca, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Dover, Duchoň, Hannan, Kirkhope, Lewandowski, Mauro, Nicholson, Ouzký, Parish, Podkański, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Vlasák, Zahradil

Verts/ALE: Lambert, Lucas, Schlyter, Schmidt, Schroedter

Erapooletuid: 19

ALDE: Chiesa, Takkula, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: de Brún, McDonald, Triantaphyllides

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Kozlík

PSE: Grech, Hedkvist Petersen, Muscat

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Ó Neachtain

Verts/ALE: van Buitenen, Turmes

10.   Raport: Brok A6-0062/2005

Poolt: 428

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Coelho, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Arif, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Foglietta, Kristovskis, La Russa, Libicki, Pirilli, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vastu: 96

ALDE: Takkula, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Antoniozzi, Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Hannan, Harbour, Kirkhope, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Vlasák, Wuermeling, Zahradil

PSE: Andersson, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Lambert, Lucas, Schlyter

Erapooletuid: 16

ALDE: Harkin

GUE/NGL: de Brún, McDonald

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Salvini, Speroni, Železný

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík

PPE-DE: Wijkman

PSE: Grech, Muscat

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Raport: Brok A6-0062/2005

Poolt: 418

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke

GUE/NGL: Brie, Kaufmann, Markov

NI: Battilocchio, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Cabrnoch, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Libicki, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Vastu: 93

ALDE: Jäätteenmäki, Takkula, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Agnoletto, Guerreiro, Guidoni, Henin, Meijer, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Stroz, Svensson, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Hannan, Harbour, Kirkhope, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Vlasák, Zahradil

PSE: Andersson, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Fotyga, Janowski, La Russa, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Lambert, Lucas, Schlyter, Schmidt, Schroedter

Erapooletuid: 28

ALDE: Harkin

GUE/NGL: de Brún, Flasarová, McDonald, Pafilis, Papadimoulis, Remek, Toussas, Uca, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Železný

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Kozlík

PPE-DE: Wijkman

PSE: Grech, Muscat, Paasilinna

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, Pirilli, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen, Turmes

12.   Raport: Brok A6-0062/2005

Poolt: 431

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Pirilli, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Smith, Staes, Trüpel

Vastu: 85

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Guerreiro, Henin, McDonald, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Seppänen, Svensson, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Hannan, Harbour, Kirkhope, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Vlasák

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Fotyga, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter, Schroedter, Ždanoka

Erapooletuid: 31

ALDE: Chiesa, Takkula, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Brie, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Markov, Ransdorf, Remek, Stroz, Uca, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Železný

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík

PSE: D'Alema, Désir, Grech, Muscat, Napoletano

UEN: Crowley, Ó Neachtain

Verts/ALE: van Buitenen, Lambert, Lucas, Schmidt, Turmes

13.   Raport: Kuhne A6-0072/2005

Poolt: 421

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vastu: 90

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, McDonald, Markov, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Hannan, Harbour, Kirkhope, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Vlasák, Zahradil

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Pirilli

Verts/ALE: Lucas, Schlyter

Erapooletuid: 15

ALDE: Takkula, Väyrynen

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Glattfelder, Papastamkos

PSE: Leichtfried, Muscat

Verts/ALE: van Buitenen, Graefe zu Baringdorf, Lambert, Schmidt, Schroedter

14.   Resolutsiooni ühisettepanek - B6-0252/2005 - Bangladesh

Poolt: 93

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Krahmer, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz, Schuth, Väyrynen

GUE/NGL: Brie, Meijer, Portas, Stroz, Triantaphyllides

IND/DEM: Giertych, Krupa

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Bauer, Bowis, Caspary, Coelho, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gaľa, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Járóka, Jeggle, Karas, Kasoulides, Korhola, Lulling, Mann Thomas, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Montoro Romero, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Roithová, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Schierhuber, Tannock, Varvitsiotis, Zappalà

PSE: Assis, Ayala Sender, Beglitis, Bullmann, Capoulas Santos, Correia, De Rossa, Estrela, Ettl, Ferreira Anne, García Pérez, Grabowska, Hamon, Hutchinson, Kindermann, Koterec, Kuc, Lambrinidis, Madeira, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Napoletano, Pinior, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Sousa Pinto

UEN: Libicki, Ó Neachtain

Verts/ALE: Breyer, Romeva i Rueda, Schlyter

Vastu: 2

IND/DEM: Belder, Sinnott

Erapooletuid: 3

IND/DEM: Nattrass, Rogalski

Verts/ALE: Onesta

15.   Resolutsiooni ühisettepanek - B6-0251/2005 - Lampedusa

Poolt: 51

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Krahmer, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz, Schuth, Väyrynen

GUE/NGL: Brie, Guerreiro, Meijer, Portas, Stroz, Triantaphyllides

NI: Martin Hans-Peter, Rutowicz

PSE: Assis, Ayala Sender, Beglitis, Bullmann, Correia, De Rossa, Estrela, Ettl, Ferreira Anne, García Pérez, Grabowska, Hamon, Hutchinson, Kindermann, Koterec, Kuc, Lambrinidis, Madeira, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Napoletano, Pinior, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Sousa Pinto

Verts/ALE: Breyer, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Vastu: 50

IND/DEM: Belder, Giertych, Krupa, Nattrass, Rogalski, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Romagnoli

PPE-DE: Bauer, Bowis, Caspary, Coelho, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gaľa, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Járóka, Jeggle, Karas, Kasoulides, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lulling, Mann Thomas, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Montoro Romero, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Roithová, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Schierhuber, Tannock, Varvitsiotis, Wieland, Zappalà

UEN: Libicki, Ó Neachtain

16.   Resolutsiooni ühisettepanek - B6-0255/2005 - Põud Portugalis

Poolt: 45

GUE/NGL: Brie, Guerreiro, Meijer, Portas, Stroz, Triantaphyllides

IND/DEM: Giertych, Krupa, Rogalski

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Assis, Ayala Sender, Beglitis, Bullmann, Capoulas Santos, Correia, De Rossa, Estrela, Ettl, Ferreira Anne, García Pérez, Grabowska, Hamon, Hutchinson, Kindermann, Koterec, Kuc, Lambrinidis, Madeira, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Napoletano, Pinior, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Sousa Pinto

UEN: Libicki, Ó Neachtain

Verts/ALE: Breyer, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Vastu: 50

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Krahmer, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz, Schuth, Väyrynen

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Romagnoli

PPE-DE: Bauer, Bowis, Caspary, Coelho, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gaľa, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Járóka, Jeggle, Karas, Kasoulides, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lulling, Mann Thomas, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Montoro Romero, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Roithová, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Schierhuber, Tannock, Varvitsiotis, Wieland

Erapooletuid: 1

NI: Czarnecki Ryszard

17.   Resolutsiooni ühisettepanek - B6-0255/2005 - Põud Portugalis

Poolt: 69

GUE/NGL: Brie, Guerreiro, Meijer, Portas, Stroz, Triantaphyllides

NI: Martin Hans-Peter, Romagnoli

PPE-DE: Bauer, Bowis, Coelho, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gaľa, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Karas, Kasoulides, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Mann Thomas, Mavrommatis, Montoro Romero, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Roithová, Samaras, Schierhuber, Tannock, Varvitsiotis, Wieland, Zappalà

PSE: Assis, Ayala Sender, Beglitis, Bullmann, Capoulas Santos, Correia, De Rossa, Estrela, Ettl, Ferreira Anne, García Pérez, Hutchinson, Kindermann, Koterec, Kuc, Lambrinidis, Madeira, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Napoletano, Pinior, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, Sousa Pinto

Vastu: 25

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Krahmer, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz, Schuth, Väyrynen

IND/DEM: Belder, Giertych, Krupa, Nattrass, Rogalski, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard

PPE-DE: Caspary, Méndez de Vigo, Salafranca Sánchez-Neyra

UEN: Libicki, Ó Neachtain

Verts/ALE: Breyer, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Erapooletuid: 1

PSE: dos Santos

18.   Resolutsiooni ühisettepanek - B6-0255/2005 - Põud Portugalis

Poolt: 78

GUE/NGL: Brie, Guerreiro, Meijer, Stroz, Triantaphyllides

IND/DEM: Giertych, Krupa, Rogalski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Romagnoli

PPE-DE: Bauer, Bowis, Caspary, Coelho, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gaľa, Grossetête, Hatzidakis, Járóka, Jeggle, Karas, Kasoulides, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lulling, Mann Thomas, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Montoro Romero, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Roithová, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Schierhuber, Tannock, Varvitsiotis, Zappalà

PSE: Assis, Ayala Sender, Beglitis, Bullmann, Capoulas Santos, Correia, De Rossa, Estrela, Ettl, Ferreira Anne, García Pérez, Grabowska, Hamon, Hutchinson, Kindermann, Koterec, Kuc, Lambrinidis, Madeira, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Napoletano, Pinior, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, Sousa Pinto

Vastu: 13

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Krahmer, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz, Schuth, Väyrynen

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Rutowicz

UEN: Libicki, Ó Neachtain

Erapooletuid: 9

ALDE: Lynne

GUE/NGL: Portas

IND/DEM: Nattrass

PSE: dos Santos, Scheele

Verts/ALE: Breyer, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

19.   Resolutsiooni ühisettepanek - B6-0255/2005 - Põud Portugalis

Poolt: 44

GUE/NGL: Brie, Guerreiro, Meijer, Portas, Stroz, Triantaphyllides

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Assis, Ayala Sender, Beglitis, Bullmann, Capoulas Santos, Correia, De Rossa, Estrela, Ettl, Ferreira Anne, García Pérez, Grabowska, Hamon, Hutchinson, Kindermann, Koterec, Kuc, Lambrinidis, Madeira, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Napoletano, Pinior, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Sousa Pinto

UEN: Libicki, Ó Neachtain

Verts/ALE: Breyer, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Vastu: 56

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Krahmer, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz, Schuth, Väyrynen

IND/DEM: Belder, Giertych, Krupa, Nattrass, Rogalski, Sinnott

NI: Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Bauer, Bowis, Caspary, Coelho, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gaľa, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Járóka, Jeggle, Karas, Kasoulides, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lulling, Mann Thomas, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Montoro Romero, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Roithová, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Schierhuber, Tannock, Varvitsiotis, Wieland, Zappalà

Erapooletuid: 2

ALDE: Lynne

NI: Czarnecki Ryszard

---

VASTUVÕETUD TEKSTID

P6_TA(2005)0128

Merikeele varud *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse La Manche'i väina läänosa ja Biskaia lahe merikeele varude taastamise meetmed (KOM(2003)0819 - C5-0047/2004 - 2003/0327(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2003)0819) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2003)0819) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C5-0047/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C5-0047/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6-0050/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6-0050/2005);

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud tekstist; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud tekstist;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Pealkiri |
| Nõukogu määrus, millega kehtestatakse La Manche'i väina lääneosa ja Biskaia lahe merikeele varude
  taastamise meetmed | Nõukogu määrus, millega kehtestatakse La Manche'i väina lääneosa ja Biskaia lahe merikeele varude
  majandamiskava



  (Selle muudatusettepanekuga kaasneb kalavarude olukorda puudutavate põhjenduste ja taastamiskava puudutavate viidete muutmine kogu tekstis.) |
| Muudatusettepanek 2 |
| Põhjendus 1 |
| 1) Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) äsjases teaduslikus arvamuses osutati, et ICESi jaotiste VIIe, VIIIa ja VIII b merikeele varusid on tabanud kalastussuremus, mis on vähendanud täiskasvanud isendite kogust meres sellisel määral, et varud pole suutelised end ise taastootma ja on seepärast hävimisohus. | kustutatud |
| Muudatusettepanek 3 |
| Põhjendus 2 |
| 2)
  Tuleb
  võtta meetmed,
  et kehtestada mitmeaastased varude taastamiskavad
  nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise
  artikli 5
  alusel. | 2)
  Tuleks
  võtta
  kalavarude majandamise
  meetmed nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta
  artikli 6
  alusel. |
| Muudatusettepanek 4 |
| Põhjendus 3 |
| 3) Kavade eesmärk peab olema kalavarude
  taastamine
  turvalise bioloogilise
  piirini viie kuni kümne aasta jooksul
  . | 3) Kavade eesmärk peab olema kalavarude turvalise bioloogilise
  piiri säilimise tagamine
  . |
| Muudatusettepanek 5 |
| Põhjendus 3 a (uus) |
| | 3 a) Uue ühise kalanduspoliitika eesmärk on võimaldada vee-elustiku varude säästvat kasutamist, võttes tasakaalustamiseks arvesse keskkondlikke, ühiskondlikke ja majanduslikke mõjusid. |
| Muudatusettepanek 6 |
| Põhjendus 3 b (uus) |
| | 3 b) Kava rakendamisel peavad komisjon ja liikmesriigid tagama piirkondlike nõuandekomiteede ja muude sidusrühmade täieliku osalemise kava elluviimisel. |
| Muudatusettepanek 7 |
| Põhjendus 5 |
| 5) Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) ja Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) hinnangud kõnealuste kalavarude absoluutsuuruse kohta on liiga ebakindlad, et neid saaks taastamise eesmärkidena kasutada: seega on eesmärgid vaja sõnastada kalastussuremuse määrana. | kustutatud |
| Muudatusettepanek 8 |
| Põhjendus 6 |
| 6) Nende eesmärkide saavutamiseks tuleb kontrollida kalastussuremuse määra nii, et oleks väga tõenäoline, et see suremus väheneks aasta-aastalt. | kustutatud |
| Muudatusettepanek 9 |
| Põhjendus 8 |
| 8) Kui kalavarud on taastatud, tuleb nõukogul komisjoni ettepanekul otsustada, milliseid järelmeetmeid vastavalt (EÜ) määruse nr 2371/2002 artiklile 6 võtta. | kustutatud |
| Muudatusettepanek 10 |
| Artikkel 2 |
| Taastamiskava
  eesmärk on
  taastada kõnealused merikeele varud nii, et need oleksid ohututes bioloogilistes piirides. | Majandamiskava
  eesmärk on
  hooldada kõnealuseid merikeele varusid nii, et need oleksid ohututes bioloogilistes piirides. |
| Muudatusettepanek 12 |
| Artikli 3 lõige 2 |
| 2. Kui komisjon täheldab iga-aastase hindamise käigus, et artiklis 2 nimetatud eesmärk on ükskõik millise kõnealuse merikeelevaru osas saavutatud, otsustab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega asendada kõnealuse kalavaru käesoleva määrusega ette nähtud taastamiskava määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 6 sätestatud majandamiskavaga. | kustutatud |
| Muudatusettepanek 13 |
| Artikli 3 lõige 3 |
| 3. Kui komisjon täheldab iga-aastase hindamise käigus, et kui ükskõik millise kõnealuse merikeele varu puhul
  ei ole täheldatav rahuldav taastumine
  , otsustab nõukogu komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega võtta täiendavaid ja/või muud tüüpi meetmeid, et tagada kõnealuse kalavaru taastumine. | 3. Kui komisjon täheldab iga-aastase hindamise käigus, et kui ükskõik millise kõnealuse merikeele varu puhul
  on täheldatav hävimisoht
  , otsustab nõukogu komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega võtta täiendavaid ja/või muud tüüpi meetmeid, et tagada kõnealuse kalavaru taastumine. |
| Muudatusettepanek 14 |
| Artikli 5 lõige 1 |
| 1.
  Kui STECF hindab ICESi viimase aktuaalse aruande põhjal, et ühe kõnealuse merikeelevaru kalastussuremuse määr ületab aastas 0,14, ei tohi selle kalavaru lubatud kogupüük ületada sellist püügitaset, millega kaasneks ICESi viimase aktuaalse aruande alusel tehtud STECFi teadusliku hinnangu põhjal kalavarude kahanemine:










  a) | 20%-line kalastussuremus ühe aasta jooksul alates määruse kohaldamisest, võrreldes hinnangulise kalastussuremusega eelmisel aastal VII e piirkonna merikeelevarude puhul; |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Pealkiri

Nõukogu määrus, millega kehtestatakse La Manche'i väina lääneosa ja Biskaia lahe merikeele varude
  taastamise meetmed

Nõukogu määrus, millega kehtestatakse La Manche'i väina lääneosa ja Biskaia lahe merikeele varude
  majandamiskava

(Selle muudatusettepanekuga kaasneb kalavarude olukorda puudutavate põhjenduste ja taastamiskava puudutavate viidete muutmine kogu tekstis.)

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 1

1) Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) äsjases teaduslikus arvamuses osutati, et ICESi jaotiste VIIe, VIIIa ja VIII b merikeele varusid on tabanud kalastussuremus, mis on vähendanud täiskasvanud isendite kogust meres sellisel määral, et varud pole suutelised end ise taastootma ja on seepärast hävimisohus.

kustutatud

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 2

2)
  Tuleb
  võtta meetmed,
  et kehtestada mitmeaastased varude taastamiskavad
  nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise
  artikli 5
  alusel.

2)
  Tuleks
  võtta
  kalavarude majandamise
  meetmed nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta
  artikli 6
  alusel.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 3

3) Kavade eesmärk peab olema kalavarude
  taastamine
  turvalise bioloogilise
  piirini viie kuni kümne aasta jooksul
  .

3) Kavade eesmärk peab olema kalavarude turvalise bioloogilise
  piiri säilimise tagamine
  .

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 3 a (uus)

3 a) Uue ühise kalanduspoliitika eesmärk on võimaldada vee-elustiku varude säästvat kasutamist, võttes tasakaalustamiseks arvesse keskkondlikke, ühiskondlikke ja majanduslikke mõjusid.

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 3 b (uus)

3 b) Kava rakendamisel peavad komisjon ja liikmesriigid tagama piirkondlike nõuandekomiteede ja muude sidusrühmade täieliku osalemise kava elluviimisel.

Muudatusettepanek 7

Põhjendus 5

5) Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) ja Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) hinnangud kõnealuste kalavarude absoluutsuuruse kohta on liiga ebakindlad, et neid saaks taastamise eesmärkidena kasutada: seega on eesmärgid vaja sõnastada kalastussuremuse määrana.

kustutatud

Muudatusettepanek 8

Põhjendus 6

6) Nende eesmärkide saavutamiseks tuleb kontrollida kalastussuremuse määra nii, et oleks väga tõenäoline, et see suremus väheneks aasta-aastalt.

kustutatud

Muudatusettepanek 9

Põhjendus 8

8) Kui kalavarud on taastatud, tuleb nõukogul komisjoni ettepanekul otsustada, milliseid järelmeetmeid vastavalt (EÜ) määruse nr 2371/2002 artiklile 6 võtta.

kustutatud

Muudatusettepanek 10

Artikkel 2

Taastamiskava
  eesmärk on
  taastada kõnealused merikeele varud nii, et need oleksid ohututes bioloogilistes piirides.

Majandamiskava
  eesmärk on
  hooldada kõnealuseid merikeele varusid nii, et need oleksid ohututes bioloogilistes piirides.

Muudatusettepanek 12

Artikli 3 lõige 2

2. Kui komisjon täheldab iga-aastase hindamise käigus, et artiklis 2 nimetatud eesmärk on ükskõik millise kõnealuse merikeelevaru osas saavutatud, otsustab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega asendada kõnealuse kalavaru käesoleva määrusega ette nähtud taastamiskava määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 6 sätestatud majandamiskavaga.

kustutatud

Muudatusettepanek 13

Artikli 3 lõige 3

3. Kui komisjon täheldab iga-aastase hindamise käigus, et kui ükskõik millise kõnealuse merikeele varu puhul
  ei ole täheldatav rahuldav taastumine
  , otsustab nõukogu komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega võtta täiendavaid ja/või muud tüüpi meetmeid, et tagada kõnealuse kalavaru taastumine.

3. Kui komisjon täheldab iga-aastase hindamise käigus, et kui ükskõik millise kõnealuse merikeele varu puhul
  on täheldatav hävimisoht
  , otsustab nõukogu komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega võtta täiendavaid ja/või muud tüüpi meetmeid, et tagada kõnealuse kalavaru taastumine.

Muudatusettepanek 14

Artikli 5 lõige 1

1.
  Kui STECF hindab ICESi viimase aktuaalse aruande põhjal, et ühe kõnealuse merikeelevaru kalastussuremuse määr ületab aastas 0,14, ei tohi selle kalavaru lubatud kogupüük ületada sellist püügitaset, millega kaasneks ICESi viimase aktuaalse aruande alusel tehtud STECFi teadusliku hinnangu põhjal kalavarude kahanemine:

a)

20%-line kalastussuremus ühe aasta jooksul alates määruse kohaldamisest, võrreldes hinnangulise kalastussuremusega eelmisel aastal VII e piirkonna merikeelevarude puhul;

| b) | 35%-line kalastussuremus ühe aasta jooksul alates määruse rakendumisest, võrreldes hinnangulise kalastussuremusega eelmisel aastal VIII a ja VIII b piirkonna merikeelevarude puhul;. |
| --- | --- |

b)

35%-line kalastussuremus ühe aasta jooksul alates määruse rakendumisest, võrreldes hinnangulise kalastussuremusega eelmisel aastal VIII a ja VIII b piirkonna merikeelevarude puhul;.

1.
  Lubatud kogupüük ei ületa püügitaset, mille kohta ICESi viimase aktuaalse aruande alusel tehtud STECFi teaduslik hinnang näitab, et sellega kaasneb täiskasvanud kalade hulga 15%-line suurenemine meres esimese aasta lõpuks alates määruse kohaldamisest, võrreldes kalade hulgaga, mis hinnanguliselt leidub meres kõnealuse aasta alguses.

Muudatusettepanek 15

Artikli 5 lõige 2

2.
  Kui STECF hindab ICESi viimase aktuaalse aruande järgi, et ühe kõnealuse merikeelevaru kalastussuremuse määr aastas ei ületa või on võrdne 0,14-ga, fikseeritakse selle kalavaru lubatud kogupüük sellisel püügitasemel, mille tulemusena oleks ICESi viimase aktuaalse aruande alusel tehtud STECFi teadusliku hinnangu põhjal kalastussuremuse tasemed järgmised:

| a) | aastas 0,11 lubatud kogupüügimäära rakendamise aasta jooksul, kui tegemist on VII e piirkonna merikeelevaruga; |
| --- | --- |

a)

aastas 0,11 lubatud kogupüügimäära rakendamise aasta jooksul, kui tegemist on VII e piirkonna merikeelevaruga;

| b) | aastas 0,09 lubatud kogupüügimäära rakendamise aasta jooksul, kui tegemist on VIII a ja VIII b piirkonna merikeelevarudega. |
| --- | --- |

b)

aastas 0,09 lubatud kogupüügimäära rakendamise aasta jooksul, kui tegemist on VIII a ja VIII b piirkonna merikeelevarudega.

2.
  Nõukogu ei võta vastu lubatud kogupüügi määra, mille kohta STECF näeb ICESi viimast aruannet arvestades ette, et määra kohaldamise tulemusena oleks kalastussuremus asjassepuutuva aasta jooksul suurem kui järgmised väärtused:

Biskaia lahe merikeel: 0,36;

La Manche'i väina lääneosa merikeel: määrad tuleb kehtestada, võttes arvesse ICESi hinnangut pärast seda, kui praegu arvestusest välja jäävate riikide andmeseeriad on samuti integreeritud.

Muudatusettepanek 16

Artikli 6 lõiked 1 ja 2

1. Käesoleva määruse esimese kohaldamisaasta jooksul kohaldatakse järgmisi reegleid:

| a) | kui artikli 5 rakendamisega kaasneks lubatud kogupüügi määramine tasemel, mis oleks eelmise aasta omast rohkem kui 25% kõrgem, võtab nõukogu vastu lubatava kogupüügi määra, mis ei ole selle aasta omast üle 25% kõrgem; |
| --- | --- |

a)

kui artikli 5 rakendamisega kaasneks lubatud kogupüügi määramine tasemel, mis oleks eelmise aasta omast rohkem kui 25% kõrgem, võtab nõukogu vastu lubatava kogupüügi määra, mis ei ole selle aasta omast üle 25% kõrgem;

| b) | kui artikli 5 rakendamisega kaasneks lubatud kogupüügi määramine tasemel, mis oleks eelmise aasta omast rohkem kui 25% madalam, võtab nõukogu vastu lubatud kogupüügi määra, mis ei ole selle aasta omast üle 25% madalam. |
| --- | --- |

b)

kui artikli 5 rakendamisega kaasneks lubatud kogupüügi määramine tasemel, mis oleks eelmise aasta omast rohkem kui 25% madalam, võtab nõukogu vastu lubatud kogupüügi määra, mis ei ole selle aasta omast üle 25% madalam.

2. Alates käesoleva määruse kohaldamise
  teisest
  aastast rakendatakse järgmisi reegleid:

| a) | kui artikli 5 rakendamisega kaasneks lubatud kogupüügi määramine tasemel, mis oleks eelmise aasta omast rohkem kui 15% kõrgem, võtab nõukogu vastu lubatud kogupüügi määra, mis ei ole selle aasta omast üle 15% kõrgem; |
| --- | --- |

a)

kui artikli 5 rakendamisega kaasneks lubatud kogupüügi määramine tasemel, mis oleks eelmise aasta omast rohkem kui 15% kõrgem, võtab nõukogu vastu lubatud kogupüügi määra, mis ei ole selle aasta omast üle 15% kõrgem;

| b) | kui artikli 5 rakendamisega kaasneks lubatud kogupüügi määramine tasemel, mis oleks eelmise aasta omast rohkem kui 15% madalam, võtab nõukogu vastu lubatud kogupüügi määra, mis ei ole selle aasta omast üle 15% madalam. |
| --- | --- |

b)

kui artikli 5 rakendamisega kaasneks lubatud kogupüügi määramine tasemel, mis oleks eelmise aasta omast rohkem kui 15% madalam, võtab nõukogu vastu lubatud kogupüügi määra, mis ei ole selle aasta omast üle 15% madalam.

2. Alates käesoleva määruse kohaldamise
  esimesest
  aastast rakendatakse järgmisi reegleid:

| a) | kui artikli 5 rakendamisega kaasneks lubatud kogupüügi määramine tasemel, mis oleks eelmise aasta omast rohkem kui 15% kõrgem, võtab nõukogu vastu lubatud kogupüügi määra, mis ei ole selle aasta omast üle 15% kõrgem; |
| --- | --- |

a)

kui artikli 5 rakendamisega kaasneks lubatud kogupüügi määramine tasemel, mis oleks eelmise aasta omast rohkem kui 15% kõrgem, võtab nõukogu vastu lubatud kogupüügi määra, mis ei ole selle aasta omast üle 15% kõrgem;

| b) | kui artikli 5 rakendamisega kaasneks lubatud kogupüügi määramine tasemel, mis oleks eelmise aasta omast rohkem kui 15% madalam, võtab nõukogu vastu lubatud kogupüügi määra, mis ei ole selle aasta omast üle 15% madalam. |
| --- | --- |

b)

kui artikli 5 rakendamisega kaasneks lubatud kogupüügi määramine tasemel, mis oleks eelmise aasta omast rohkem kui 15% madalam, võtab nõukogu vastu lubatud kogupüügi määra, mis ei ole selle aasta omast üle 15% madalam.

Muudatusettepanek 17

III peatükk

See peatükk on kustutatud.

Muudatusettepanek 18

Artikkel 16

Erandina komisjoni 22. septembri 1983. aasta määruse (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad, artikli 5 lõikest 2 on laeva pardal hoitava
  kala
  hinnangulise koguse lubatud kõikumise piir kilogrammides püügipäeviku andmete suhtes
  5%
  .

Erandina komisjoni 22. septembri 1983. aasta määruse (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad, artikli 5 lõikest 2 on laeva pardal hoitava hinnangulise koguse lubatud
  piirmäära
  kõikumise
  eluskaalu
  piir kilogrammides püügipäeviku andmete suhtes
  8%. Kui ühenduse õigusaktides ei ole ümberarvestuskoefitsienti sätestatud, kohaldatakse selle liikmesriigi vastuvõetud ümberarvestuskoefitsienti, mille lipu all laev sõidab.

Muudatusettepanek 19

Artikkel 17

Liikmesriigi pädevad asutused hoolitsevad selle eest, et enne müüki kaalutaks mõne oksjonisaali kaalul kõiki üle
  50-kilogrammiseid
  hariliku merikeele koguseid, mis on püütud ühes artiklis 1 nimetatud piirkondadest.

Liikmesriigi pädevad asutused hoolitsevad selle eest, et enne müüki kaalutaks mõne oksjonisaali kaalul kõiki üle
  100-kilogrammiseid
  hariliku merikeele koguseid, mis on püütud ühes artiklis 1 nimetatud piirkondadest.

Muudatusettepanek 20

Artikli 19 lõige 1

1. Liikmesriikide pädevad asutused võivad nõuda, et kõik artiklis 1 toodud geograafilistes piirkondades püütud ning esmakordselt selles liikmesriigis lossitud hariliku merikeele kogused, mis ületavad
  50 kilogrammi
  , tuleb enne esimesest lossimissadamast edasi transportimist kaaluda.

1. Liikmesriikide pädevad asutused võivad nõuda, et kõik artiklis 1 toodud geograafilistes piirkondades püütud ning esmakordselt selles liikmesriigis lossitud hariliku merikeele kogused, mis ületavad
  100 kilogrammi
  , tuleb enne esimesest lossimissadamast edasi transportimist kaaluda.

Muudatusettepanek 21

Artikli 19 lõige 2

2. Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklile 13 tuleb mujale kui lossimis- või impordikohta transporditavale hariliku merikeele kogusele, mis ületab
  50 kilogrammi
  , lisada koopia ühest määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 8 lõikes 1 toodud deklaratsioonidest, mis vastab transporditava merikeele kogustele. Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 13 lõike 4 punktis b toodud erandit ei kohaldata.

2. Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklile 13 tuleb mujale kui lossimis- või impordikohta transporditavale hariliku merikeele kogusele, mis ületab
  100 kilogrammi
  , lisada koopia ühest määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 8 lõikes 1 toodud deklaratsioonidest, mis vastab transporditava merikeele kogustele. Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 13 lõike 4 punktis b toodud erandit ei kohaldata.

Muudatusettepanek 22

Lisa

See lisa on kustutatud.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0129

Mootorsõidukite korduskasutatavus, ringlussevõetavus ja taaskasutatavus ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega käsitletakse mootorsõidukite tüübikinnitust, pidades silmas mootorsõidukite korduskasutatavust, ringlussevõetavust ja taaskasutatavust ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ (KOM(2004)0162 - C5-0126/2004 - 2004/0053(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0162) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0162) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, vastavalt millele komisjon parlamendile ettepaneku esitas (C5-0126/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, vastavalt millele komisjon parlamendile ettepaneku esitas (C5-0126/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0004/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0004/2005);

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb oma presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb oma presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2004)0053

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. aprillil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, millega käsitletakse mootorsõidukite tüübikinnitust, pidades silmas mootorsõidukite korduvkasutatavust, ringlussevõetavust ja taaskasutatavust ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist regioonide komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000 direktiivi 2000/53/EÜ, mis käsitleb kasutuselt kõrvaldatud sõidukeid (3), artikli 7 lõikele 4 tuleks kehtestada asjakohased sätted, millega tagatakse, et M1- ja N1-kategooriatesse kuuluvad tüübikinnitusega sõidukid võib viia turule ainult juhul, kui need on korduvkasutatavad ja/või ringlussevõetavad vähemalt 85% ulatuses sõiduki massist ning korduv- ja/või taaskasutatavad vähemalt 95% ulatuses sõiduki massist. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000 direktiivi 2000/53/EÜ, mis käsitleb kasutuselt kõrvaldatud sõidukeid (3), artikli 7 lõikele 4 tuleks kehtestada asjakohased sätted, millega tagatakse, et M1- ja N1-kategooriatesse kuuluvad tüübikinnitusega sõidukid võib viia turule ainult juhul, kui need on korduvkasutatavad ja/või ringlussevõetavad vähemalt 85% ulatuses sõiduki massist ning korduv- ja/või taaskasutatavad vähemalt 95% ulatuses sõiduki massist.

| (2) | Detailide korduvkasutatavus, materjalide ringlussevõetavus ja taaskasutatavus moodustavad olulise osa ühenduse jäätmehoolduskavast. Seetõttu tuleks nõuda, et sõidukitootjad ja nende tarnijad arvestaksid neid aspekte uute sõidukite arendamise kõige varasematel etappidel, et hõlbustada sõidukite käitlemist nende kasutusaja lõppemisel. |
| --- | --- |

(2)

Detailide korduvkasutatavus, materjalide ringlussevõetavus ja taaskasutatavus moodustavad olulise osa ühenduse jäätmehoolduskavast. Seetõttu tuleks nõuda, et sõidukitootjad ja nende tarnijad arvestaksid neid aspekte uute sõidukite arendamise kõige varasematel etappidel, et hõlbustada sõidukite käitlemist nende kasutusaja lõppemisel.

| (3) | Käesolev direktiiv on üks nõukogu 6. veebruari 1970 direktiiviga 70/156/EMÜ (liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta) (4) kehtestatud ühenduse sõidukite tüübikinnituse raamistikku kuuluvatest direktiividest. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev direktiiv on üks nõukogu 6. veebruari 1970 direktiiviga 70/156/EMÜ (liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta) (4) kehtestatud ühenduse sõidukite tüübikinnituse raamistikku kuuluvatest direktiividest.

| (4) | Praegu on sõiduki tüübikinnitus kohustuslik M1-kategooriasse kuuluvate sõidukite puhul ja lähitulevikus laiendatakse seda kõikidele sõidukikategooriatele; seepärast on vajalik lisada sõiduki tüübikinnitusse sõidukite korduvkasutatavust, ringlussevõetavust ja taaskasutatavust puudutavad meetmed. |
| --- | --- |

(4)

Praegu on sõiduki tüübikinnitus kohustuslik M1-kategooriasse kuuluvate sõidukite puhul ja lähitulevikus laiendatakse seda kõikidele sõidukikategooriatele; seepärast on vajalik lisada sõiduki tüübikinnitusse sõidukite korduvkasutatavust, ringlussevõetavust ja taaskasutatavust puudutavad meetmed.

| (5) | Seepärast on vaja kehtestada sätted, võtmaks arvesse asjaolu, et N1-kategooria sõidukid pole veel kaetud sõidukite tüübikinnituse süsteemiga. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on vaja kehtestada sätted, võtmaks arvesse asjaolu, et N1-kategooria sõidukid pole veel kaetud sõidukite tüübikinnituse süsteemiga.

| (6) | Tootja peaks tegema tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks kõik asjassepuutuvad tehnilised andmed koostismaterjalide ja nende masside kohta, et võimaldada tootja arvutuste kontrollimist vastavalt ISO standardile 22628: 2002. |
| --- | --- |

(6)

Tootja peaks tegema tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks kõik asjassepuutuvad tehnilised andmed koostismaterjalide ja nende masside kohta, et võimaldada tootja arvutuste kontrollimist vastavalt ISO standardile 22628: 2002.

| (7) | Sõiduki tüübikinnituse menetlusel saab tootja arvutusi lugeda kehtivaks ainult juhul, kui tootja on kehtestanud piisavad meetmed ja menetlused, et hallata kõiki oma tarnijatelt saadud andmeid; enne iga tüübikinnituse andmist peaks pädev
  asutus
  viima läbi nende meetmete ja menetluste eelhindamise ja väljastama nende piisavust kinnitava vastavustunnistuse. |
| --- | --- |

(7)

Sõiduki tüübikinnituse menetlusel saab tootja arvutusi lugeda kehtivaks ainult juhul, kui tootja on kehtestanud piisavad meetmed ja menetlused, et hallata kõiki oma tarnijatelt saadud andmeid; enne iga tüübikinnituse andmist peaks pädev
  asutus
  viima läbi nende meetmete ja menetluste eelhindamise ja väljastama nende piisavust kinnitava vastavustunnistuse.

| (8) | Ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse määrade arvutuste erinevate algandmete asjakohasust tuleb hinnata vastavalt kasutuselt kõrvaldatud sõidukite ümbertöötlemismeetoditele; seepärast peaks tootja soovitama kasutuselt kõrvaldatud sõidukite ümbertöötlemismeetodit ja teavitama pädevat
  asutust
  selle üksikasjadest; see meetod peaks põhinema sõiduki tüübikinnituse taotlemise ajal kasutatavatel või väljatöötamisel olevatel tõestatud tehnoloogiatel. |
| --- | --- |

(8)

Ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse määrade arvutuste erinevate algandmete asjakohasust tuleb hinnata vastavalt kasutuselt kõrvaldatud sõidukite ümbertöötlemismeetoditele; seepärast peaks tootja soovitama kasutuselt kõrvaldatud sõidukite ümbertöötlemismeetodit ja teavitama pädevat
  asutust
  selle üksikasjadest; see meetod peaks põhinema sõiduki tüübikinnituse taotlemise ajal kasutatavatel või väljatöötamisel olevatel tõestatud tehnoloogiatel.

| (9) | Eriotstarbelised sõidukid on loodud eriülesannete täitmiseks ning nende kere osas tuleb teha eritöid, mis pole täielikult tootja kontrolli all; seega ei ole ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse määrasid võimalik korralikult arvutada; seepärast ei tuleks neile sõidukeile kohaldada arvutustega seotud nõudeid. |
| --- | --- |

(9)

Eriotstarbelised sõidukid on loodud eriülesannete täitmiseks ning nende kere osas tuleb teha eritöid, mis pole täielikult tootja kontrolli all; seega ei ole ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse määrasid võimalik korralikult arvutada; seepärast ei tuleks neile sõidukeile kohaldada arvutustega seotud nõudeid.

| (10) | Mittekomplektsed sõidukid moodustavad N1-kategooria sõidukitest olulise osa; baassõiduki tootja ei saa komplekteeritud sõidukite osas arvutada ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse määrasid, kuna ehituse hilisemate etappidega seonduvad andmed pole kättesaadavad baassõidukite väljatöötamisetapil; seepärast tuleb nõuda ainult baassõidukite vastavust käesolevale direktiivile. |
| --- | --- |

(10)

Mittekomplektsed sõidukid moodustavad N1-kategooria sõidukitest olulise osa; baassõiduki tootja ei saa komplekteeritud sõidukite osas arvutada ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse määrasid, kuna ehituse hilisemate etappidega seonduvad andmed pole kättesaadavad baassõidukite väljatöötamisetapil; seepärast tuleb nõuda ainult baassõidukite vastavust käesolevale direktiivile.

| (11) | Väikeseeriana toodetud sõidukite turuosa on väga piiratud, mistõttu oleks keskkonnale vähe kasu, kui need sõidukid peaksid vastama käesolevale direktiivile; seepärast ei tuleks neile sõidukeile kohaldada käesoleva direktiivi teatud sätteid. |
| --- | --- |

(11)

Väikeseeriana toodetud sõidukite turuosa on väga piiratud, mistõttu oleks keskkonnale vähe kasu, kui need sõidukid peaksid vastama käesolevale direktiivile; seepärast ei tuleks neile sõidukeile kohaldada käesoleva direktiivi teatud sätteid.

| (12) | Vastavalt direktiivi 2000/53/EÜ artikli 7 lõikele 5 tuleks maanteeohutuse ja keskkonnakaitse huvides võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida teatud kasutuselt kõrvaldatud sõidukitelt eemaldatud osade korduvkasutamist; taolisi meetmeid tuleks kitsendada korduvkasutatavate osade kasutamisele uute sõidukite ehitamisel. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt direktiivi 2000/53/EÜ artikli 7 lõikele 5 tuleks maanteeohutuse ja keskkonnakaitse huvides võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida teatud kasutuselt kõrvaldatud sõidukitelt eemaldatud osade korduvkasutamist; taolisi meetmeid tuleks kitsendada korduvkasutatavate osade kasutamisele uute sõidukite ehitamisel.

| (13) | Käesoleva direktiivi sätted kohustavad tootjaid esitama uued tüübikinnitusega seotud andmed ja seepärast tuleks need üksikasjad kajastada direktiivis 70/156/EMÜ, mis kehtestab põhjaliku loetelu tüübikinnituse saamiseks esitatavatest andmetest; seepärast on vaja seda direktiivi vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva direktiivi sätted kohustavad tootjaid esitama uued tüübikinnitusega seotud andmed ja seepärast tuleks need üksikasjad kajastada direktiivis 70/156/EMÜ, mis kehtestab põhjaliku loetelu tüübikinnituse saamiseks esitatavatest andmetest; seepärast on vaja seda direktiivi vastavalt muuta.

| (14) | Käesoleva direktiivi teaduslik-tehnilise arenguga kohandamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas direktiivi 70/156/EMÜ artikliga 13
  lõikes 3 ette nähtud regulatiivkomitee menetluse
  kohaselt. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva direktiivi teaduslik-tehnilise arenguga kohandamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas direktiivi 70/156/EMÜ artikliga 13
  lõikes 3 ette nähtud regulatiivkomitee menetluse
  kohaselt.

| (15) | Kuna välja pakutud tegevuse eesmärke, nimelt kasutuselt kõrvaldatud sõidukite keskkonnamõju minimeerimist, nõudes sõidukite loomise ideefaasis korduvkasutamise, ringlussevõtmise ja taaskasutamise lihtsustamisega arvestamist, ei suuda liikmesriigid eraldi piisaval määral saavutada ning neid eesmärke on seetõttu tegevuse ulatusest tulenevalt võimalik paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid, kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud lähimuspõhimõttega; kooskõlas samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik nende eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Kuna välja pakutud tegevuse eesmärke, nimelt kasutuselt kõrvaldatud sõidukite keskkonnamõju minimeerimist, nõudes sõidukite loomise ideefaasis korduvkasutamise, ringlussevõtmise ja taaskasutamise lihtsustamisega arvestamist, ei suuda liikmesriigid eraldi piisaval määral saavutada ning neid eesmärke on seetõttu tegevuse ulatusest tulenevalt võimalik paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid, kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud lähimuspõhimõttega; kooskõlas samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik nende eesmärkide saavutamiseks.

| (16) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe lõikega 34 ergutatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides oma tabelid, mis illustreerivad nii palju kui võimalik käesoleva direktiivi ja nende ülevõtmismeetmete vahelist korrelatsiooni, ning neid tabeleid avalikustama, |
| --- | --- |

(16)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe lõikega 34 ergutatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides oma tabelid, mis illustreerivad nii palju kui võimalik käesoleva direktiivi ja nende ülevõtmismeetmete vahelist korrelatsiooni, ning neid tabeleid avalikustama,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva direktiiviga kehtestatakse haldus- ja tehnilised sätted artiklis 2 määratletud sõidukite tüübikinnituse kohta, tagamaks, et sõidukite koostisosad ja materjalid oleksid korduvkasutatavad, ringlussevõetavad ja taaskasutatavad vastavalt I lisas sätestatud alammääradele.

Direktiiviga kehtestatakse erisätted, tagamaks, et koostisosade korduvkasutamine ei suurenda ohutus- ja keskkonnariske.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Käesolevat direktiivi kohaldatakse vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ II lisa A osas määratletud M1- ja N1-kategooria sõidukitele ja nende sõidukite uutele või korduvkasutatavatele osadele.

Artikkel 3

Erandid

Piiramata artikli 7 sätete rakendamist, ei kohaldata käesolevat direktiivi:

| a) | direktiivi 70/156/EMÜ II lisa lõike 5 A osa määratlusele vastavatele eriotstarbelistele sõidukitele; |
| --- | --- |

a)

direktiivi 70/156/EMÜ II lisa lõike 5 A osa määratlusele vastavatele eriotstarbelistele sõidukitele;

| b) | N1-kategooriasse kuuluvatele mitmes komplekteerimisastmes valmistatud sõidukitele, eeldusel, et baassõiduk vastab käesolevale direktiivile; |
| --- | --- |

b)

N1-kategooriasse kuuluvatele mitmes komplekteerimisastmes valmistatud sõidukitele, eeldusel, et baassõiduk vastab käesolevale direktiivile;

| c) | direktiivi 70/156/EMÜ artikli 8 lõike 2 punktis a nimetatud väikeseeriana toodetud sõidukitele. |
| --- | --- |

c)

direktiivi 70/156/EMÜ artikli 8 lõike 2 punktis a nimetatud väikeseeriana toodetud sõidukitele.

Artikkel 4

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | sõiduk - mootorsõiduk; |
| --- | --- |

1)

sõiduk - mootorsõiduk;

| 2) | koostisosa - igasugune osa või osade kogum, mis on paigaldatud sõidukile selle tootmisel; see hõlmab ka direktiivi 70/156/EMÜ artikli 2 määratlusele vastavaid osi ja eraldi seadmestikke; |
| --- | --- |

2)

koostisosa - igasugune osa või osade kogum, mis on paigaldatud sõidukile selle tootmisel; see hõlmab ka direktiivi 70/156/EMÜ artikli 2 määratlusele vastavaid osi ja eraldi seadmestikke;

| 3) | sõidukitüüp - direktiivi 70/156/EMÜ II lisa lõigete 1 ja 3 B osa määratlusele vastav sõiduki tüüp; |
| --- | --- |

3)

sõidukitüüp - direktiivi 70/156/EMÜ II lisa lõigete 1 ja 3 B osa määratlusele vastav sõiduki tüüp;

| 4) | kasutuselt kõrvaldatud sõiduk - direktiivi 2000/53/EÜ artikli 2 punkti 2 määratlusele vastav sõiduk; |
| --- | --- |

4)

kasutuselt kõrvaldatud sõiduk - direktiivi 2000/53/EÜ artikli 2 punkti 2 määratlusele vastav sõiduk;

| 5) | võrdlussõiduk - sõidukitüübi versioon, mida kinnitav asutus peab
  tootjaga konsulteerides ja vastavalt I lisa kehtestatud kriteeriumitele
  korduvkasutatavuse, ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse osas kõige probleemsemaks; |
| --- | --- |

5)

võrdlussõiduk - sõidukitüübi versioon, mida kinnitav asutus peab
  tootjaga konsulteerides ja vastavalt I lisa kehtestatud kriteeriumitele
  korduvkasutatavuse, ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse osas kõige probleemsemaks;

| 6) | mitmes komplekteerimisastmes valmistatud sõiduk - mitmeastmelise ehitusprotsessi tulemusel valminud sõiduk; |
| --- | --- |

6)

mitmes komplekteerimisastmes valmistatud sõiduk - mitmeastmelise ehitusprotsessi tulemusel valminud sõiduk;

| 7) | baassõiduk - direktiivi 70/156/EMÜ artikli 2 neljanda taande määratlusele vastav sõiduk, mida kasutatakse mitmeastmelise ehituse algusetapil; |
| --- | --- |

7)

baassõiduk - direktiivi 70/156/EMÜ artikli 2 neljanda taande määratlusele vastav sõiduk, mida kasutatakse mitmeastmelise ehituse algusetapil;

| 8) | mitmeastmeline ehitus - sõiduki mitmeastmeline tootmisprotsess, kus baassõidukile lisatakse koostisosi või muudetakse neid koostisosi; |
| --- | --- |

8)

mitmeastmeline ehitus - sõiduki mitmeastmeline tootmisprotsess, kus baassõidukile lisatakse koostisosi või muudetakse neid koostisosi;

| 9) | korduvkasutamine - direktiivi 2000/53/EÜ artikli 2 punktis 6 määratletud korduvkasutamine; |
| --- | --- |

9)

korduvkasutamine - direktiivi 2000/53/EÜ artikli 2 punktis 6 määratletud korduvkasutamine;

| 10) | ringlussevõtt - direktiivi 2000/53/EÜ artikli 2 punkti 7 esimeses lauses määratletud ringlussevõtt; |
| --- | --- |

10)

ringlussevõtt - direktiivi 2000/53/EÜ artikli 2 punkti 7 esimeses lauses määratletud ringlussevõtt;

| 11) | energia tootmine - direktiivi 2000/53/EÜ artikli 2 punkti 7 teises lauses määratletud energia tootmine; |
| --- | --- |

11)

energia tootmine - direktiivi 2000/53/EÜ artikli 2 punkti 7 teises lauses määratletud energia tootmine;

| 12) | taaskasutamine - direktiivi 2000/53/EÜ artikli 2 punktis 8 määratletud taaskasutamine; |
| --- | --- |

12)

taaskasutamine - direktiivi 2000/53/EÜ artikli 2 punktis 8 määratletud taaskasutamine;

| 13) | korduvkasutatavus - võimalus kasutuselt kõrvaldatud sõidukilt eemaldatud koostisosade korduvkasutamiseks; |
| --- | --- |

13)

korduvkasutatavus - võimalus kasutuselt kõrvaldatud sõidukilt eemaldatud koostisosade korduvkasutamiseks;

| 14) | ringlussevõetavus - võimalus kasutuselt kõrvaldatud sõidukilt eemaldatud koostisosade või materjalide ringlussevõtmiseks; |
| --- | --- |

14)

ringlussevõetavus - võimalus kasutuselt kõrvaldatud sõidukilt eemaldatud koostisosade või materjalide ringlussevõtmiseks;

| 15) | taaskasutatavus - võimalus kasutuselt kõrvaldatud sõidukilt eemaldatud koostisosade või materjalide taaskasutamiseks; |
| --- | --- |

15)

taaskasutatavus - võimalus kasutuselt kõrvaldatud sõidukilt eemaldatud koostisosade või materjalide taaskasutamiseks;

| 16) | sõiduki ringlussevõetavuse määr (Rcyc) - protsendimäär uue sõiduki massist, mida on võimalik korduvkasutada ja ringlusse võtta; |
| --- | --- |

16)

sõiduki ringlussevõetavuse määr (Rcyc) - protsendimäär uue sõiduki massist, mida on võimalik korduvkasutada ja ringlusse võtta;

| 17) | sõiduki taaskasutatavuse määr (Rcov) - protsendimäär uue sõiduki massist, mida on võimalik korduvkasutada ja taaskasutada; |
| --- | --- |

17)

sõiduki taaskasutatavuse määr (Rcov) - protsendimäär uue sõiduki massist, mida on võimalik korduvkasutada ja taaskasutada;

| 18) | meetod - laiaulatuslik kava, mis hõlmab kooskõlastatud tegevusi ja tehnilisi meetmeid, mis tuleb võtta seoses demonteerimise, purustamise või sarnaste protsessidega ning materjalide ringlussevõtmise ja taaskasutamisega, et tagada eesmärgiks seatud ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse määrade saavutamine sõiduki väljatöötamisetapil; |
| --- | --- |

18)

meetod - laiaulatuslik kava, mis hõlmab kooskõlastatud tegevusi ja tehnilisi meetmeid, mis tuleb võtta seoses demonteerimise, purustamise või sarnaste protsessidega ning materjalide ringlussevõtmise ja taaskasutamisega, et tagada eesmärgiks seatud ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse määrade saavutamine sõiduki väljatöötamisetapil;

| 19) | mass - direktiivi 70/156/EMÜ I lisa punktis 2.6 määratletud sõidukorras oleva sõiduki mass, välja arvatud sõiduki juht, kelle massiks arvestatakse 75 kg; |
| --- | --- |

19)

mass - direktiivi 70/156/EMÜ I lisa punktis 2.6 määratletud sõidukorras oleva sõiduki mass, välja arvatud sõiduki juht, kelle massiks arvestatakse 75 kg;

| 20) | pädev asutus - üksus, nt tehniline teenistus või muu olemasolev asutus, mille liikmesriik nimetab viima läbi eelkontrolli ja väljastama vastavustunnistust vastavalt käesoleva direktiivi ettekirjutustele. Pädev asutus võib olla tüübikinnitusasutus, tingimusel et selle pädevus antud valdkonnas on korralikult dokumenteeritud. |
| --- | --- |

20)

pädev asutus - üksus, nt tehniline teenistus või muu olemasolev asutus, mille liikmesriik nimetab viima läbi eelkontrolli ja väljastama vastavustunnistust vastavalt käesoleva direktiivi ettekirjutustele. Pädev asutus võib olla tüübikinnitusasutus, tingimusel et selle pädevus antud valdkonnas on korralikult dokumenteeritud.

Artikkel 5

Tüübikinnituse eeskirjad

1.   Liikmesriigid annavad vastavalt vajadusele EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse taaskasutatavuse, ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse osas ainult sellistele sõidukitüüpidele, mis vastavad käesoleva
  direktiivi nõuetele
  .

2.   Lõike 1 rakendamiseks teeb tootja tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks direktiivi I lisas nimetatud arvutusteks ja kontrolliks vajaliku üksikasjalikud tehnilised andmed sõiduki ja selle koostisosade ehitusel kasutatud materjalide omaduste kohta. Juhul, kui need andmed on kaitstud intellektuaalse omandiõigusega või see sisaldab tootja või selle tarnijate eriomast oskusteavet, esitab tootja või esitavad selle tarnijad piisavad andmed, et võimaldada nende arvutuste korralikku
  läbiviimist
  .

3.   
  Seoses
  korduvkasutatavuse, ringlussevõetavuse ja taaskasutatavusega tagavad liikmesriigid, et tootja kasutab direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõikele 1 vastava EÜ tüübikinnituse taotluse esitamisel käesoleva direktiivi II lisas toodud teatise näidist.

4.   EÜ tüübikinnituse andmisel vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõikele 3 kasutab tüübikinnitusasutus käesoleva direktiivi III lisas toodud EÜ tüübikinnitustunnistuse näidist.

Artikkel 6

Eelhindamine

1.   Liikmesriigid ei anna ühtegi tüübikinnitust, ilma et oleks eelnevalt veendunud, et tootja on kehtestanud vastavalt käesoleva direktiivi IV lisa lõikele 3 piisavad meetmed ja menetlused käesoleva direktiiviga kaetud korduvkasutatavuse, ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse aspektide õigeks käsitlemiseks. Pärast eelhindamise läbiviimist antakse tootjale tunnistus pealkirjaga “Tunnistus IV lisale vastavuse kohta” (edaspidi “vastavustunnistus”).

2.
     
  Eelkontrolli raames tagavad liikmesriigid, et sõidukitüübi ehitamiseks kasutatud materjalid vastavad direktiivi 2000/53/EÜ artikli 4 lõike 2 punkti a sätetele.

Komisjon kehtestab artiklis 9 osutatud menetluse kohaselt üksikasjalikud eeskirjad, mis on vajalikud antud sätte järgimise kontrollimiseks.

3.   Lõike 1 kohaldamisel soovitab tootja meetodit koostisosade demonteerimise ja korduvkasutamise ning materjalide ringlussevõtmise ja taaskasutamise tagamiseks. Meetod võtab arvesse sõiduki tüübikinnituse taotlemise ajal kasutatavaid või väljatöötamisel olevaid tõestatud tehnoloogiaid.

4.   Vastavalt IV lisa punktile 2 määravad liikmesriigid pädeva
  asutuse
  , mis viib läbi eelhindamist ja annab välja vastavustunnistuse.

5.   Vastavustunnistus sisaldab vastavat dokumentatsiooni ja kirjeldab tootja soovitatud meetodit. Pädev
  asutus
  kasutab IV lisa 1. liites toodud näidist.

6.   Enne uute kontrollimiste läbiviimist peab vastavustunnistus olema kehtinud vähemalt kaks aastat alates vastavustunnistuse väljastamisest.

7.   Tootja teavitab pädevat
  asutust
  igast olulisest muutusest, mis võib mõjutada vastavustunnistuse asjakohasust. Pärast konsulteerimist tootjaga otsustab pädev
  asutus
  , kas uued kontrollimised on vajalikud.

8.   Vastavustunnistuse kehtivusaja lõppemisel väljastab pädev
  asutus
  vastavalt vajadusele uue vastavustunnistuse või pikendab selle kehtivust järgnevaks kaheks aastaks. Pädev
  asutus
  väljastab uue tunnistuse juhtudel, kui pädevale
  asutusele
  on saanud teatavaks olulised muutused.

Artikkel 7

Koostisosade korduvkasutamine

Käesoleva direktiivi V lisas loetletud koostisosi:

| a) | käsitatakse ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse määrade arvutamisel mittekorduvkasutatavatena; |
| --- | --- |

a)

käsitatakse ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse määrade arvutamisel mittekorduvkasutatavatena;

| b) | ei tohi korduvkasutada direktiiviga 70/156/EMÜ kaetud sõidukite ehitamisel. |
| --- | --- |

b)

ei tohi korduvkasutada direktiiviga 70/156/EMÜ kaetud sõidukite ehitamisel.

Artikkel 8

Direktiivi 70/156/EMÜ muutmine

Direktiivi 70/156/EMÜ muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi VI lisale.

Artikkel 9

Muudatused

Käesoleva direktiivi muudatused, mis on vajalikud selle kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga, võtab komisjon vastu direktiivi 70/156/EMÜ artikli 13
  lõikes 3
  osutatud
  regulatiiv
  menetluse kohaselt.

Artikkel 10

Tüübikinnituse rakendamistähtajad

1.   Alates ... (5) ei tohi liikmesriigid sõidukitüübi puhul, mis vastab käesoleva direktiivi nõuetele:

| a) | keelduda EÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest, |
| --- | --- |

a)

keelduda EÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest,

| b) | keelata uute sõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist. |
| --- | --- |

b)

keelata uute sõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist.

2.   Alates ... (6) peavad liikmesriigid sõidukitüübi puhul, mis ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele:

| a) | keelduma EÜ tüübikinnituse andmisest, |
| --- | --- |

a)

keelduma EÜ tüübikinnituse andmisest,

| b) | keelduma siseriikliku tüübikinnituse andmisest. |
| --- | --- |

b)

keelduma siseriikliku tüübikinnituse andmisest.

3.   Kui käesoleva direktiivi nõuded ei ole täidetud, peavad liikmesriigid alates ... (7):

| a) | käsitlema uute sõidukitega kaasas olevaid vastavustunnistusi kehtetuna direktiivi 70/156/EMÜ artikli 7 lõike 1 kohaldamisel, |
| --- | --- |

a)

käsitlema uute sõidukitega kaasas olevaid vastavustunnistusi kehtetuna direktiivi 70/156/EMÜ artikli 7 lõike 1 kohaldamisel,

| b) | keelduma uute sõidukite registreerimisest, müügist ja kasutuselevõtmisest, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 8 lõike 2 punkti b. |
| --- | --- |

b)

keelduma uute sõidukite registreerimisest, müügist ja kasutuselevõtmisest, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 8 lõike 2 punkti b.

4.   Artiklit 7 kohaldatakse alates ... (5).

Artikkel 11

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad
  mitte hiljem kui
  ... (5) käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid. Nad edastavad kõnealuste
  meetmete teksti viivitamata
  komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid meetmeid alates ... (5).

Kui liikmesriigid võtavad need meetmed vastu, lisavad nad nende ametliku avaldamise korral nendesse normidesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile.
  Sellise viitamise meetodid määravad kindlaks liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 13

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C ...

1

(2)  Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2005. aasta seisukoht.

2

(3)  EÜT L 269, 21.10.2000, lk 34. Direktiivi on muudetud komisjoni otsusega 2005/63/EÜ (ELT L 25, 28.1.2005, lk 73).

3

(4)  EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/104/EÜ (ELT L 337, 13.11.2004, lk 13).

4

(5)  12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

5

12 kuud pärast

(6)  36 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

6

36 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(7)  
  54 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

7

54 kuud

LISA

LISADE LOETELU

| I lisa | Nõuded |
| --- | --- |
| II lisa | Teatis sõiduki EÜ tüübikinnituse taotlemiseks |
| III lisa | Sõiduki EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis |
| IV lisa | Tootja eelhindamine
  1. liide: vastavustunnistuse näidis |
| V lisa | Mittekorduvkasutatavad koostisosad |
| VI lisa | Direktiivi 70/156/EMÜ muutmine |

I lisa

Nõuded

II lisa

Teatis sõiduki EÜ tüübikinnituse taotlemiseks

III lisa

Sõiduki EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis

IV lisa

Tootja eelhindamine

1. liide: vastavustunnistuse näidis

V lisa

Mittekorduvkasutatavad koostisosad

VI lisa

Direktiivi 70/156/EMÜ muutmine

I LISA

NÕUDED

1.   M1- ja N1-kategooriasse kuuluvad sõidukid tuleb ehitada nii, et need oleksid:

| — | korduvkasutatavad ja/või ringlussevõetavad vähemalt 85% ulatuses nende massist, |
| --- | --- |

—

korduvkasutatavad ja/või ringlussevõetavad vähemalt 85% ulatuses nende massist,

| — | korduv- ja/või taaskasutatavad vähemalt 95% ulatuses nende massist, |
| --- | --- |

—

korduv- ja/või taaskasutatavad vähemalt 95% ulatuses nende massist,

mis määratakse vastavalt käesolevas lisas sätestatud menetlustele.

2.   Tüübikinnituse saamiseks esitab tootja nõuetekohaselt täidetud ISO standardi 22628: 2002 lisale A vastava andmelehe. See hõlmab materjalide jaotust.

Tootja lisab sellele demonteeritud koostisosade nimekirja, märkides nende demontaažiastmed ning ümbertöötlemiseks soovitatavad meetodid.

3.   Lõigete 1 ja 2 rakendamiseks näitab tootja tüübikinnitusasutusele, et võrdlussõidukid vastavad nõuetele. Selleks kasutatakse ISO standardi 22628: 2002 lisas B kirjeldatud arvutusmeetodit.

Siiski peab tootja suutma näidata, et sõidukitüübi iga versioon vastab käesoleva direktiivi nõuetele.

4.   Võrdlussõidukite valimisel tuleb võtta arvesse
  järgmisi kriteeriumeid:

| — | keretüüp; |
| --- | --- |

—

keretüüp;

| — | võimalikud viimistlustasemed

   (1)

  ; |
| --- | --- |

—

võimalikud viimistlustasemed

   (1)

  ;

| — | võimalikud lisaseadmed

   (1)

  , mida on võimalik paigaldada tootja vastutusel. |
| --- | --- |

—

võimalikud lisaseadmed

   (1)

  , mida on võimalik paigaldada tootja vastutusel.

5.   
  Kui tüübikinnitusasutus ja tootja ei suuda ühiselt määratleda sõidukitüübi puhul korduvkasutatavuse, ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse osas kõige probleemsemat versiooni, valitakse üks võrdlussõiduk:

| a) | iga “keretüübi” kohta vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ II lisa C osa punktis 1 toodud määratlusele, kui on tegemist M1-kategooria sõidukiga; |
| --- | --- |

a)

iga “keretüübi” kohta vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ II lisa C osa punktis 1 toodud määratlusele, kui on tegemist M1-kategooria sõidukiga;

| b) | iga “keretüübi” (kaubik, kabiiniga šassii, pikap jne) kohta, kui tegemist on N1-kategooria sõidukiga. |
| --- | --- |

b)

iga “keretüübi” (kaubik, kabiiniga šassii, pikap jne) kohta, kui tegemist on N1-kategooria sõidukiga.

6.   Arvutuste tegemisel tuleb rehve käsitada ringlussevõetavatena.

7.   Massid tuleb esitada kilogrammides ühe kümnendkoha täpsusega. Määrad tuleb arvutada protsentides ühe kümnendkoha täpsusega ning ümardada järgnevalt:

| a) | kui kümnendkomale järgnev number on 0 ja 4 vahel, ümardatakse kogusumma vähenemise suunas; |
| --- | --- |

a)

kui kümnendkomale järgnev number on 0 ja 4 vahel, ümardatakse kogusumma vähenemise suunas;

| b) | kui kümnendkomale järgnev number on 5 ja 9 vahel, ümardatakse kogusumma suurenemise suunas. |
| --- | --- |

b)

kui kümnendkomale järgnev number on 5 ja 9 vahel, ümardatakse kogusumma suurenemise suunas.

8.   Käesolevas lisas nimetatud arvutuste kontrollimiseks veendub tüübikinnitusasutus, et käesoleva lisa lõikes 2 nimetatud andmeleht on kooskõlas artikli 6 lõikes 1 nimetatud vastavustunnistusele lisatud soovitatud meetodiga.

9.   Detailide materjalide ja masside kontrollimiseks teeb tootja
  kättesaadavaks sõidukid ja detailid
  , kui tüübikinnitusasutus peab seda vajalikuks.

---

(1)  S.t nahkpolsterdus, auto raadioseadmed, kliimaseade, valuveljed jne.

II LISA

TEATIS SÕIDUKI EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMISEKS

Image

Image

III LISA

SÕIDUKI EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSE NÄIDIS

Suurim formaat: A4 (210 x 297 mm)

EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

Image

IV LISA

TOOTJA EELHINDAMINE

1.   Käesoleva lisa eesmärk

Käesolev lisa kirjeldab eelhinnangut, mille peab pädev
  asutus
  viima läbi, veendumaks, et tootja on kehtestanud vajalikud meetmed ja menetlused.

2.   Pädev
  asutus

Pädev
  asutus
  peab vastama standardile EN 45012: 1989 või ISO/IEC juhendile 62: 1996 kvaliteedisüsteemi sertifitseerimisega tegelevate sertifitseerimisasutuste üldkriteeriumide kohta seoses tootja kehtestatud juhtimissüsteemidega.

3.   Pädeva
  asutuse
  läbiviidavad kontrollid

3.1.   Pädev
  asutus
  veendub, et tootja on võtnud vajalikud meetmed, et:

| a) | koguda vajalikke andmeid kogu tarneahelast, eriti sõidukite ehitamisel kasutatud kõikide materjalide omaduste ja massi kohta, et viia läbi käesolevas direktiivis nõutud arvutused; |
| --- | --- |

a)

koguda vajalikke andmeid kogu tarneahelast, eriti sõidukite ehitamisel kasutatud kõikide materjalide omaduste ja massi kohta, et viia läbi käesolevas direktiivis nõutud arvutused;

| b) | hoida oma käsutuses kõiki muid vajalikke sõiduki kohta käivaid andmeid, mida on vaja näiteks vedelike mahu jmt arvutamisel; |
| --- | --- |

b)

hoida oma käsutuses kõiki muid vajalikke sõiduki kohta käivaid andmeid, mida on vaja näiteks vedelike mahu jmt arvutamisel;

| c) | kontrollida piisavalt tarnijatelt saadud andmeid; |
| --- | --- |

c)

kontrollida piisavalt tarnijatelt saadud andmeid;

| d) | hallata materjalide jaotust; |
| --- | --- |

d)

hallata materjalide jaotust;

| e) | viia läbi ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse määrade arvutusi vastavalt ISO standardile 22628:2002; |
| --- | --- |

e)

viia läbi ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse määrade arvutusi vastavalt ISO standardile 22628:2002;

| f) | märgistada polümeeridest või elastomeeridest valmistatud detailid vastavalt komisjoni 27. veebruari 2003. aasta otsusele 2003/138/EÜ, millega kehtestatakse sõidukite osade ja materjalide kodeerimisstandardid vastavalt direktiivile 2000/53/EÜ (1); |
| --- | --- |

f)

märgistada polümeeridest või elastomeeridest valmistatud detailid vastavalt komisjoni 27. veebruari 2003. aasta otsusele 2003/138/EÜ, millega kehtestatakse sõidukite osade ja materjalide kodeerimisstandardid vastavalt direktiivile 2000/53/EÜ (1);

| g) | kontrollida, et mitte ühtegi V lisas loetletud koostisosa ei korduvkasutata uute sõidukitüüpide ehitamisel. |
| --- | --- |

g)

kontrollida, et mitte ühtegi V lisas loetletud koostisosa ei korduvkasutata uute sõidukitüüpide ehitamisel.

3.2.   Tootja esitab pädevale
  asutusele
  dokumentaalselt kõik asjakohased andmed. Eelkõige tuleb korralikult dokumenteerida materjalide ringlussevõtmine ja taaskasutamine.

---

(1)  ELT L 53, 28.2.2003, lk 58.

IV lisa 1. liide

VASTAVUSTUNNISTUSE NÄIDIS

Image

V LISA

MITTEKORDUVKASUTATAVAD KOOSTISOSAD

1.   Sissejuhatus

Käesolev lisa käsitleb M1- ja N1-kategooria sõidukite koostisosi, mida ei tohi korduvkasutada uute sõidukite ehitamisel.

2.   Koostisosade loetelu

| — | kõik turvapadjad (1), sealhulgas padjad, pürotehnilised täiturid, elektroonilised juhtseadmed ja andurid; |
| --- | --- |

—

kõik turvapadjad (1), sealhulgas padjad, pürotehnilised täiturid, elektroonilised juhtseadmed ja andurid;

| — | automaatsete ja mitteautomaatsete turvavööde koostud, sealhulgas rihmad, klambrid, taandurid, pürotehnilised täiturid; |
| --- | --- |

—

automaatsete ja mitteautomaatsete turvavööde koostud, sealhulgas rihmad, klambrid, taandurid, pürotehnilised täiturid;

| — | istmed (ainult juhtudel, kui turvavööde kinnituskohad ja/või turvapadjad on kinnitatud istme külge); |
| --- | --- |

—

istmed (ainult juhtudel, kui turvavööde kinnituskohad ja/või turvapadjad on kinnitatud istme külge);

| — | roolisambal asuvad rooliluku koostud; |
| --- | --- |

—

roolisambal asuvad rooliluku koostud;

| — | käivitustõkestid, sealhulgas transpondrid ja elektroonilised juhtseadmed; |
| --- | --- |

—

käivitustõkestid, sealhulgas transpondrid ja elektroonilised juhtseadmed;

| — | heitmete järeltöötlussüsteemid (nt
  katalüüsjärelpõletid
  , tahkete osakeste filtrid)
  ; |
| --- | --- |

—

heitmete järeltöötlussüsteemid (nt
  katalüüsjärelpõletid
  , tahkete osakeste filtrid)
  ;

| — | summutid. |
| --- | --- |

—

summutid.

---

(1)  Kui turvapadi on paigaldatud rooli sisse, siis kuulub loetellu rool.

VI LISA

DIREKTIIVI 70/156/EMÜ MUUTMINE

Direktiivi 70/156/EMÜ muudetakse järgnevalt:

| (1) | I lisasse lisatakse järgmised sätted:






  “15. | KORDUVKASUTATAVUS, RINGLUSSEVÕETAVUS JA TAASKASUTATAVUS |
| --- | --- | --- |

(1)

I lisasse lisatakse järgmised sätted:

“15.

KORDUVKASUTATAVUS, RINGLUSSEVÕETAVUS JA TAASKASUTATAVUS

| 15.1. | Võrdlussõiduki versioon: |
| --- | --- |

15.1.

Võrdlussõiduki versioon:

| 15.2. | Kerega võrdlussõiduki mass või kabiiniga ja ilma kereta ja/või haakeseadmeta šassii mass, kui tootja ei paigalda keret ja/või haakeseadet (sealhulgas vedelikud, tööriistad ja tagavararatas, kui need on ette nähtud), välja arvatud juhi mass: |
| --- | --- |

15.2.

Kerega võrdlussõiduki mass või kabiiniga ja ilma kereta ja/või haakeseadmeta šassii mass, kui tootja ei paigalda keret ja/või haakeseadet (sealhulgas vedelikud, tööriistad ja tagavararatas, kui need on ette nähtud), välja arvatud juhi mass:

| 15.3. | Võrdlussõiduki materjalide massid |
| --- | --- |

15.3.

Võrdlussõiduki materjalide massid

| 15.3.1. | Ümbertöötlemise eelsel etapil arvessevõetava materjali mass (1): |
| --- | --- |

15.3.1.

Ümbertöötlemise eelsel etapil arvessevõetava materjali mass (1):

| 15.3.2. | Demonteerimise etapil arvessevõetava materjali mass (1): |
| --- | --- |

15.3.2.

Demonteerimise etapil arvessevõetava materjali mass (1):

| 15.3.3. | Mittemetalsete ringlussevõetavate jäätmete ümbertöötlemise etapil arvessevõetava materjali mass (1): |
| --- | --- |

15.3.3.

Mittemetalsete ringlussevõetavate jäätmete ümbertöötlemise etapil arvessevõetava materjali mass (1):

| 15.3.4. | Mittemetalsete energia tootmiseks kasutatavate jäätmete ümbertöötlemise etapil arvessevõetava materjali mass (1): |
| --- | --- |

15.3.4.

Mittemetalsete energia tootmiseks kasutatavate jäätmete ümbertöötlemise etapil arvessevõetava materjali mass (1):

| 15.3.5. | Materjalide jaotus (1): |
| --- | --- |

15.3.5.

Materjalide jaotus (1):

| 15.3.6. | Korduvkasutatavate ja/või ringlussevõetavate materjalide kogumass: |
| --- | --- |

15.3.6.

Korduvkasutatavate ja/või ringlussevõetavate materjalide kogumass:

| 15.3.7. | Korduv- ja/või taaskasutatavate materjalide kogumass: |
| --- | --- |

15.3.7.

Korduv- ja/või taaskasutatavate materjalide kogumass:

| 15.4. | Määrad |
| --- | --- |

15.4.

Määrad

| 15.4.1. | Ringlussevõetavuse määr “Rcyc(%)”: |
| --- | --- |

15.4.1.

Ringlussevõetavuse määr “Rcyc(%)”:

| 15.4.2. | Taaskasutatavuse määr “Rcov(%)”: |
| --- | --- |

15.4.2.

Taaskasutatavuse määr “Rcov(%)”:

| (2) | IV lisa I ossa lisatakse järgmine rida:

















  Objekt | Direktiivi nr | Viide ELTs ilmumise kohta | Kohaldamine |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 59. Ringlussevõetavus | [.../.../EÜ] | L ..., ..., lk ... | X | — | — | X | — | — | | | | |

(2)

IV lisa I ossa lisatakse järgmine rida:

Objekt

Direktiivi nr

Viide ELTs ilmumise kohta

Kohaldamine

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

59. Ringlussevõetavus

[.../.../EÜ]

L ..., ..., lk ...

X

—

—

X

—

—

| (3) | XI lisa muudetakse järgnevalt:






  a) | 1. liitesse lisatakse järgmine rida:











  Jrk nr | Objekt | Direktiivi nr | M1 ≤ 2500 (1) kg | M1 > 2500 (1) kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 59 | Ringlussevõetavus | [.../.../EÜ] | N/A | N/A | — | — |

(3)

XI lisa muudetakse järgnevalt:

a)

1. liitesse lisatakse järgmine rida:

Jrk nr

Objekt

Direktiivi nr

M1 ≤ 2500 (1) kg

M1 > 2500 (1) kg

M2

M3

59

Ringlussevõetavus

[.../.../EÜ]

N/A

N/A

—

—

| b) | 2. liitesse lisatakse järgmine rida:

















  Jrk nr | Objekt | Direktiivi nr | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 59 | Ringlussevõetavus | [.../.../EÜ] | N/A | — | — | N/A | — | — | — | — | — | — |

b)

2. liitesse lisatakse järgmine rida:

Jrk nr

Objekt

Direktiivi nr

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

59

Ringlussevõetavus

[.../.../EÜ]

N/A

—

—

N/A

—

—

—

—

—

—

| c) | 3. liitesse lisatakse järgmine rida:
















  Jrk nr | Objekt | Direktiivi nr | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 59 | Ringlussevõetavus | [.../.../EÜ] | — | — | N/A | — | — | — | — | — | — |

c)

3. liitesse lisatakse järgmine rida:

Jrk nr

Objekt

Direktiivi nr

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

59

Ringlussevõetavus

[.../.../EÜ]

—

—

N/A

—

—

—

—

—

—

---

(1)  need mõisted on määratletud ISO standardis 22628: 2002.”

P6_TA(2005)0130

Meetmete kehtestamine uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude taastamiseks *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse Kantaabria meres ja Pürenee poolsaarest läänes olevate uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude taastamise meetmed ning muudetakse määrust (EÜ) nr 850/98 (KOM(2003)0818 - C5-0042/2004 - 2003/0318(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2003)0818) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2003)0818) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C5-0042/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C5-0042/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6-0051/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6-0051/2005);

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud tekstist; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud tekstist;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| PÕHJENDUS 1 |
| 1) Rahvusvahelise Mereuurimisnõukogu (ICES) äsjane teadusalane nõuanne osutas, et uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varud ICESi rajoonides VIIIc ja IXa on tingitud kalastussuremuse tasemetest, mis on meres vähendanud täiskasvanud isendite kogust sellisel määral, et varud pole suutelised end ise taastootma ja seepärast on need varud hävimisohus. | 1) Rahvusvahelise Mereuurimisnõukogu (ICES) äsjane teadusalane nõuanne osutas, et uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varud ICESi rajoonides VIIIc ja IXa
  , välja arvatud Cadizi laht,
  on tingitud kalastussuremuse tasemetest, mis on meres vähendanud täiskasvanud isendite kogust sellisel määral, et varud pole suutelised end ise taastootma ja seepärast on need varud hävimisohus. |
| Muudatusettepanek 2 |
| PÕHJENDUS 3 |
| 3) Kavade eesmärk peaks olema nimetatud varude taastamine ohutu bioloogilise piirini
  viie kuni
  kümne aasta jooksul. | 3) Kavade eesmärk peaks olema nimetatud varude taastamine ohutu bioloogilise piirini kümne aasta jooksul. |
| Muudatusettepanek 3 |
| PÕHJENDUS 4 a (uus) |
| | 4 a) Nende varude taastamiseks vajalike meetmete vastuvõtmine muudab vajalikuks sotsiaal-majanduslike meetmete vastuvõtmise, et leevendada mõjusid nendele, keda puudutavad kalapüügi mahtude piiramise meetmed. Seetõttu on selle olukorraga toimetulemiseks vajalik sätestada piisavad assigneeringud ühenduse eelarves. |
| Muudatusettepanek 4 |
| PÕHJENDUS 5 |
| 5) STECFi ja ICESi hinnangud varude absoluutsete suuruste kohta on liiga ebamäärased, et neid kasutada taastamise sihteesmärkidena, ning eesmärke tuleks väljendada kalandussuremusest tingitult. | kustutatud |
| Muudatusettepanek 5 |
| PÕHJENDUS 6 |
| 6) Nimetatud eesmärgi saavutamiseks tuleb
  kalastussuremuse taset
  suunata nii, et
  see tase
  suure tõenäosusega aastast aastasse
  väheneks
  . | 6) Nimetatud eesmärgi saavutamiseks tuleb
  kalastussuremust
  suunata nii, et
  täiskasvanud isendite kogus meres
  suure tõenäosusega aastast aastasse
  suureneks
  . |
| Muudatusettepanek 6 |
| PÕHJENDUS 7 |
| 7) Kalastussuremuse sellist suunamist on võimalik saavutada, kui luua sobiv meetod mainitud varude lubatud kogupüügi taseme kehtestamiseks, ning
  suletud piirkondi ja kilovattpäevadele piiranguid sisaldav süsteem, millega
  nimetatud varude
  püügikoormus piiratakse
  tasemele, mille korral on lubatud kogupüügi ületamine ebatõenäoline. | 7) Kalastussuremuse sellist suunamist on võimalik saavutada, kui luua sobiv meetod mainitud varude lubatud kogupüügi taseme kehtestamiseks, ning
  piirangud
  nimetatud varude
  püügikoormusele nii, et see oleks piiratud
  tasemele, mille korral on lubatud kogupüügi ületamine ebatõenäoline. |
| Muudatusettepanek 7 |
| PÕHJENDUS 10 |
| 10) Norra salehomaari varude taastamine nõuab liikide teatud paljunemispiirkondade kaitsmist kalapüügi eest. Seepärast tuleb vastavalt muuta nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu, | kustutatud |
| Muudatusettepanek 8 |
| ARTIKLI 1 PUNKT a |
| a) | uusmeremaa merluusi varud, mis Rahvusvahelise Mereuurimisnõukogu kirjeldusel elutsevad (ICES) rajoonides VIIIc ja IXa; |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

PÕHJENDUS 1

1) Rahvusvahelise Mereuurimisnõukogu (ICES) äsjane teadusalane nõuanne osutas, et uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varud ICESi rajoonides VIIIc ja IXa on tingitud kalastussuremuse tasemetest, mis on meres vähendanud täiskasvanud isendite kogust sellisel määral, et varud pole suutelised end ise taastootma ja seepärast on need varud hävimisohus.

1) Rahvusvahelise Mereuurimisnõukogu (ICES) äsjane teadusalane nõuanne osutas, et uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varud ICESi rajoonides VIIIc ja IXa
  , välja arvatud Cadizi laht,
  on tingitud kalastussuremuse tasemetest, mis on meres vähendanud täiskasvanud isendite kogust sellisel määral, et varud pole suutelised end ise taastootma ja seepärast on need varud hävimisohus.

Muudatusettepanek 2

PÕHJENDUS 3

3) Kavade eesmärk peaks olema nimetatud varude taastamine ohutu bioloogilise piirini
  viie kuni
  kümne aasta jooksul.

3) Kavade eesmärk peaks olema nimetatud varude taastamine ohutu bioloogilise piirini kümne aasta jooksul.

Muudatusettepanek 3

PÕHJENDUS 4 a (uus)

4 a) Nende varude taastamiseks vajalike meetmete vastuvõtmine muudab vajalikuks sotsiaal-majanduslike meetmete vastuvõtmise, et leevendada mõjusid nendele, keda puudutavad kalapüügi mahtude piiramise meetmed. Seetõttu on selle olukorraga toimetulemiseks vajalik sätestada piisavad assigneeringud ühenduse eelarves.

Muudatusettepanek 4

PÕHJENDUS 5

5) STECFi ja ICESi hinnangud varude absoluutsete suuruste kohta on liiga ebamäärased, et neid kasutada taastamise sihteesmärkidena, ning eesmärke tuleks väljendada kalandussuremusest tingitult.

kustutatud

Muudatusettepanek 5

PÕHJENDUS 6

6) Nimetatud eesmärgi saavutamiseks tuleb
  kalastussuremuse taset
  suunata nii, et
  see tase
  suure tõenäosusega aastast aastasse
  väheneks
  .

6) Nimetatud eesmärgi saavutamiseks tuleb
  kalastussuremust
  suunata nii, et
  täiskasvanud isendite kogus meres
  suure tõenäosusega aastast aastasse
  suureneks
  .

Muudatusettepanek 6

PÕHJENDUS 7

7) Kalastussuremuse sellist suunamist on võimalik saavutada, kui luua sobiv meetod mainitud varude lubatud kogupüügi taseme kehtestamiseks, ning
  suletud piirkondi ja kilovattpäevadele piiranguid sisaldav süsteem, millega
  nimetatud varude
  püügikoormus piiratakse
  tasemele, mille korral on lubatud kogupüügi ületamine ebatõenäoline.

7) Kalastussuremuse sellist suunamist on võimalik saavutada, kui luua sobiv meetod mainitud varude lubatud kogupüügi taseme kehtestamiseks, ning
  piirangud
  nimetatud varude
  püügikoormusele nii, et see oleks piiratud
  tasemele, mille korral on lubatud kogupüügi ületamine ebatõenäoline.

Muudatusettepanek 7

PÕHJENDUS 10

10) Norra salehomaari varude taastamine nõuab liikide teatud paljunemispiirkondade kaitsmist kalapüügi eest. Seepärast tuleb vastavalt muuta nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu,

kustutatud

Muudatusettepanek 8

ARTIKLI 1 PUNKT a

a)

uusmeremaa merluusi varud, mis Rahvusvahelise Mereuurimisnõukogu kirjeldusel elutsevad (ICES) rajoonides VIIIc ja IXa;

| a) | uusmeremaa merluusi varud, mis Rahvusvahelise Mereuurimisnõukogu kirjeldusel elutsevad (ICES) rajoonides VIIIc ja IXa
  , välja arvatud Cadizi lahes. |
| --- | --- |

a)

uusmeremaa merluusi varud, mis Rahvusvahelise Mereuurimisnõukogu kirjeldusel elutsevad (ICES) rajoonides VIIIc ja IXa
  , välja arvatud Cadizi lahes.

Muudatusettepanek 9

ARTIKLI 1 PUNKT c

| c) | norra salehomaari varud, mis elutsevad ICESi rajoonis IXa. |
| --- | --- |

c)

norra salehomaari varud, mis elutsevad ICESi rajoonis IXa.

| c) | norra salehomaari varud, mis elutsevad ICESi rajoonis IXa
  , välja arvatud Cadizi lahes
  . |
| --- | --- |

c)

norra salehomaari varud, mis elutsevad ICESi rajoonis IXa
  , välja arvatud Cadizi lahes
  .

Muudatusettepanek 10

ARTIKKEL 2

Taastamiskava eesmärk on taastada mainitud varud ohututes bioloogilistes piirides.

Taastamiskava eesmärk on taastada mainitud varud ohututes bioloogilistes piirides
  piisava ajavahemiku jooksul vastavalt ICESi teabele. See tähendab:

| a) | artikli 1 punktis a nimetatud varude osas kahe järjestikkuse aasta jooksul merluusi kudemiskalade biomassiks 35 000 tonni saavutamist (olemasolevate teaduslike raportite kohaselt) või kümne aasta jooksul täiskasvanud isendite koguse kasvatamist 35 000 või enama tonnini. STECFi uute teaduslike andmete alusel tuleb seda arvu korrigeerida; |
| --- | --- |

a)

artikli 1 punktis a nimetatud varude osas kahe järjestikkuse aasta jooksul merluusi kudemiskalade biomassiks 35 000 tonni saavutamist (olemasolevate teaduslike raportite kohaselt) või kümne aasta jooksul täiskasvanud isendite koguse kasvatamist 35 000 või enama tonnini. STECFi uute teaduslike andmete alusel tuleb seda arvu korrigeerida;

| b) | artikli 1 punktides b ja c nimetatud varude osas varude taastamist ohututes bioloogilistes piirides kümne aasta jooksul. |
| --- | --- |

b)

artikli 1 punktides b ja c nimetatud varude osas varude taastamist ohututes bioloogilistes piirides kümne aasta jooksul.

Muudatusettepanek 11

ARTIKLI 5 LÕIGE 1

1. Kui uusmeremaa merluusi varude kalastussuremuseks on STECFi hinnangul ICESi uusimale raportile tuginedes üle
  0,17
  aastas, siis ei tohi lubatud kogupüük ületada taset, mis vastavalt STECFi koostatud ICESi uusimale raportile tuginevale teaduslikule hinnangule toob selle kohaldamise aastal kaasa kalastussuremuse vähenemise 10%, võrreldes eelneva aasta hinnangulise kalastussuremusega.

1. Kui uusmeremaa merluusi varude kalastussuremuseks on STECFi hinnangul ICESi uusimale raportile tuginedes üle
  0,27
  aastas, siis ei tohi lubatud kogupüük ületada taset, mis vastavalt STECFi koostatud ICESi uusimale raportile tuginevale teaduslikule hinnangule toob selle kohaldamise aastal kaasa kalastussuremuse vähenemise 10%, võrreldes eelneva aasta hinnangulise kalastussuremusega.

Muudatusettepanek 12

ARTIKLI 5 LÕIGE 2

2. Kui uusmeremaa merluusi varude kalastussuremuseks on STECFi hinnangul ICESi uusimale raportile tuginedes
  0,17
  aastas või alla selle, siis kehtestatakse lubatud kogupüük tasemel, mis vastavalt STECFi koostatud ICESi uusimale raportile tuginevale teaduslikule hinnangule toob selle kohaldamise aastal kaasa kalastussuremuse
  0,15
  aastas.

2. Kui uusmeremaa merluusi varude kalastussuremuseks on STECFi hinnangul ICESi uusimale raportile tuginedes
  0,27
  aastas või alla selle, siis kehtestatakse lubatud kogupüük tasemel, mis vastavalt STECFi koostatud ICESi uusimale raportile tuginevale teaduslikule hinnangule toob selle kohaldamise aastal kaasa kalastussuremuse
  0,27
  aastas.

Muudatusettepanek 13

ARTIKLI 7 LÕIGE 1

1. Käesoleva määruse kohaldamise esimesel aastal kehtivad järgmised eeskirjad:

| a) | kui artikli 5 või artikli 6 kohaldamine tooks kaasa lubatud kogupüügi, mis ületab eelneva aasta lubatud kogupüüki enam kui 25%, kehtestab nõukogu lubatud kogupüügi, mis ei ole üle 25% suurem nimetatud aasta lubatud kogupüügist; |
| --- | --- |

a)

kui artikli 5 või artikli 6 kohaldamine tooks kaasa lubatud kogupüügi, mis ületab eelneva aasta lubatud kogupüüki enam kui 25%, kehtestab nõukogu lubatud kogupüügi, mis ei ole üle 25% suurem nimetatud aasta lubatud kogupüügist;

| b) | kui artikli 5 või artikli 6 rakendamine tooks kaasa väljapüügimahtude (TAC) vähenemise eelmise aasta TACiga võrreldes enam kui 25% võrra, kehtestab nõukogu TACi, mis pole tolle aasta TACist üle 25% väiksem; |
| --- | --- |

b)

kui artikli 5 või artikli 6 rakendamine tooks kaasa väljapüügimahtude (TAC) vähenemise eelmise aasta TACiga võrreldes enam kui 25% võrra, kehtestab nõukogu TACi, mis pole tolle aasta TACist üle 25% väiksem;

kustutatud

Muudatusettepanek 14

ARTIKLI 7 LÕIKE 2 sissejuhatus

2. Alates käesoleva määruse kohaldamise
  teisest
  aastast kehtivad järgmised eeskirjad:

2. Alates käesoleva määruse kohaldamise
  esimesest
  aastast kehtivad järgmised eeskirjad:

Muudatusettepanek 15

ARTIKLI 7 LÕIKE 2 PUNKT a

| a) | kui artikli 5 või artikli 6 kohaldamine tooks kaasa lubatud kogupüügi, mis ületab eelneva aasta lubatud kogupüüki enam kui
  15%
  , kehtestab nõukogu lubatud kogupüügi, mis ei ole üle
  15%
  suurem nimetatud aasta lubatud kogupüügist; |
| --- | --- |

a)

kui artikli 5 või artikli 6 kohaldamine tooks kaasa lubatud kogupüügi, mis ületab eelneva aasta lubatud kogupüüki enam kui
  15%
  , kehtestab nõukogu lubatud kogupüügi, mis ei ole üle
  15%
  suurem nimetatud aasta lubatud kogupüügist;

| a) | kui artikli 5 või artikli 6 kohaldamine tooks kaasa lubatud kogupüügi, mis ületab eelneva aasta lubatud kogupüüki enam kui
  10%
  , kehtestab nõukogu lubatud kogupüügi, mis ei ole üle
  10%
  suurem nimetatud aasta lubatud kogupüügist; |
| --- | --- |

a)

kui artikli 5 või artikli 6 kohaldamine tooks kaasa lubatud kogupüügi, mis ületab eelneva aasta lubatud kogupüüki enam kui
  10%
  , kehtestab nõukogu lubatud kogupüügi, mis ei ole üle
  10%
  suurem nimetatud aasta lubatud kogupüügist;

Muudatusettepanek 16

ARTIKLI 7 LÕIKE 2 PUNKT b

| b) | kui artikli 5 või artikli 6 rakendamine tooks kaasa väljapüügimahtude (TAC) vähenemise eelmise aasta TACiga võrreldes enam kui
  15%
  võrra, kehtestab nõukogu TACi, mis pole tolle aasta TACist üle
  15%
  väiksem; |
| --- | --- |

b)

kui artikli 5 või artikli 6 rakendamine tooks kaasa väljapüügimahtude (TAC) vähenemise eelmise aasta TACiga võrreldes enam kui
  15%
  võrra, kehtestab nõukogu TACi, mis pole tolle aasta TACist üle
  15%
  väiksem;

| b) | kui artikli 5 või artikli 6 rakendamine tooks kaasa väljapüügimahtude (TAC) vähenemise eelmise aasta TACiga võrreldes enam kui
  10%
  võrra, kehtestab nõukogu TACi, mis pole tolle aasta TACist üle
  10%
  väiksem; |
| --- | --- |

b)

kui artikli 5 või artikli 6 rakendamine tooks kaasa väljapüügimahtude (TAC) vähenemise eelmise aasta TACiga võrreldes enam kui
  10%
  võrra, kehtestab nõukogu TACi, mis pole tolle aasta TACist üle
  10%
  väiksem;

Muudatusettepanek 27

Artikkel 7 A (uus)

Artikkel 7 a

Püügikoormuse piiramine

Liikmesriikidele võimaldatakse paindlikkust püügikoormuse vähendamise plaani kohaldamisel rahvuslike plaanide rakendamise kaudu, mis arvestavad konkreetset olukorda erinevates liikmesriikides. Liikmesriigid esitavad rahvuslikud plaanid komisjonile heakskiitmiseks.

Muudatusettepanek 18

III PEATÜKK

Käesolev peatükk on kustutatud.

Muudatusettepanek 19

ARTIKKEL 16

Artikkel 16

Teated koormuse kohta

Hoolimata määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 19 a, kohaldatakse sama määruse artikleid 19 b, 19 c, 19 d, 19 e ja 19 j artiklis 9 nimetatud andmebaasi kantud laevadele, mis tegutsevad artiklis 1 nimetatud geograafilistes piirkondades.

kustutatud

Muudatusettepanek 20

ARTIKKEL 17

Erinevalt komisjoni 22. septembri 1983. aasta määruse (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad, artikli 5 lõikest 2 on laeva pardal hoitava hinnangulise koguse lubatud kõikumise piir kilogrammides püügipäeviku andmetega võrreldes
  5%
  .

Erinevalt komisjoni 22. septembri 1983. aasta määruse (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad, artikli 5 lõikest 2 on laeva pardal hoitava
  euroopa merluusi
  hinnangulise koguse lubatud kõikumise piir kilogrammides püügipäeviku andmetega võrreldes
  8%. Kui ühenduse õigusaktides ei ole ümberarvestuskoefitsienti sätestatud, kohaldatakse selle liikmesriigi vastuvõetud ümberarvestuskoefitsienti, mille lipu all laev sõidab.

Muudatusettepanek 21

ARTIKKEL 18

Liikmesriikide pädevad ametiasutused tagavad, et kõik
  50 kg
  ületavad uusmeremaa merluusi ja/või
  50 kg
  ületavad norra salehomaari kogused, mis on püütud mõnest artiklis 1 toodud piirkonnast, kaalutakse enampakkumise ruumides olevatel kaaludel enne müüki.

Liikmesriikide pädevad ametiasutused tagavad, et kõik
  300 kg
  ületavad uusmeremaa merluusi ja/või
  150 kg
  ületavad norra salehomaari kogused, mis on püütud mõnest artiklis 1 toodud geograafilisest piirkonnast, kaalutakse enampakkumise ruumides olevatel kaaludel enne müüki.

Muudatusettepanek 22

ARTIKLI 20 LÕIGE 1

1. Liikmesriikide pädevad ametiasutused võivad nõuda, et kõik
  50 kg
  ületavad uusmeremaa merluusi või
  50 kg
  ületavad norra salehomaari kogused, mis on püütud mõnest artiklis 1 toodud geograafilisest piirkonnast ning mis selles liikmesriigis esmakordselt maale tuuakse, enne esmakordse maaletoomise sadamast edasi transportimist kaalutaks.

1. Liikmesriikide pädevad ametiasutused võivad nõuda, et kõik
  300 kg
  ületavad uusmeremaa merluusi või
  150 kg
  ületavad norra salehomaari kogused, mis on püütud mõnest artiklis 1 toodud geograafilisest piirkonnast ning mis selles liikmesriigis esmakordselt maale tuuakse, enne esmakordse maaletoomise sadamast edasi transportimist kaalutaks.

Muudatusettepanek 23

ARTIKLI 20 LÕIGE 2

2. Erinevalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 13 tuleb
  50 kg
  ületavatele uusmeremaa merluusi või norra salehomaari kogustele, mis transporditakse mujale kui maaletoomis- või impordikohta, lisada koopia ühest määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 8 lõikes 1 toodud deklaratsioonidest, mis vastab transporditavate liikide kogustele. Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 13 lõike 4 punktis b toodud erandit ei kohaldata.

2. Erinevalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 13 tuleb
  300 kg
  ületavatele uusmeremaa merluusi või
  150 kg ületavatele
  norra salehomaari kogustele, mis transporditakse mujale kui maaletoomis- või impordikohta, lisada koopia ühest määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 8 lõikes 1 toodud deklaratsioonidest, mis vastab transporditavate liikide kogustele. Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 13 lõike 4 punktis b toodud erandit ei kohaldata.

Muudatusettepanek 24

V PEATÜKK, ARTIKKEL 22

Artikkel 29 b (määrus (EÜ) nr 850/98)

V PEATÜKK

Määruse (EÜ) nr 850/98 muutmine

Artikkel 22

Norra salehomaari püügi piirangud

Määrust (EÜ) nr 850/98 muudetakse järgmiselt:

Artikli 29 a järel viiakse sisse järgmine artikkel:

Artikkel 29 b

Norra salehomaari püügi piirangud

Püük põhjatraalnootadega ja kalakorvidega on keelatud geograafilistes piirkondades, mille piiriks on joon, mis ühendab järgmisi koordinaate:

Lahter 1

| — | Laiuskraad 43°35N, pikkuskraad 004°45W |
| --- | --- |

—

Laiuskraad 43°35N, pikkuskraad 004°45W

| — | Laiuskraad 43°45N, pikkuskraad 004°45W |
| --- | --- |

—

Laiuskraad 43°45N, pikkuskraad 004°45W

| — | Laiuskraad 43°37N, pikkuskraad 005°20W |
| --- | --- |

—

Laiuskraad 43°37N, pikkuskraad 005°20W

| — | Laiuskraad 43°55N, pikkuskraad 005°20W |
| --- | --- |

—

Laiuskraad 43°55N, pikkuskraad 005°20W

Lahter 2:

| — | Laiuskraad 43°37N, pikkuskraad 006°15W |
| --- | --- |

—

Laiuskraad 43°37N, pikkuskraad 006°15W

| — | Laiuskraad 43°50N, pikkuskraad 006°15W |
| --- | --- |

—

Laiuskraad 43°50N, pikkuskraad 006°15W

| — | Laiuskraad 44°00N, pikkuskraad 006°45W |
| --- | --- |

—

Laiuskraad 44°00N, pikkuskraad 006°45W

| — | Laiuskraad 43°34N, pikkuskraad 006°45W |
| --- | --- |

—

Laiuskraad 43°34N, pikkuskraad 006°45W

Lahter 3:

| — | Laiuskraad 42°00N, pikkuskraad 009°00W |
| --- | --- |

—

Laiuskraad 42°00N, pikkuskraad 009°00W

| — | Laiuskraad 42°27N, pikkuskraad 009°00W |
| --- | --- |

—

Laiuskraad 42°27N, pikkuskraad 009°00W

| — | Laiuskraad 42°27N, pikkuskraad 009°30W |
| --- | --- |

—

Laiuskraad 42°27N, pikkuskraad 009°30W

| — | Laiuskraad 42°00N, pikkuskraad 009°30W |
| --- | --- |

—

Laiuskraad 42°00N, pikkuskraad 009°30W

Lahter 4:

| — | Laiuskraad 37°45N, pikkuskraad 009°00W |
| --- | --- |

—

Laiuskraad 37°45N, pikkuskraad 009°00W

| — | Laiuskraad 38°10N, pikkuskraad 009°00W |
| --- | --- |

—

Laiuskraad 38°10N, pikkuskraad 009°00W

| — | Laiuskraad 38°10N, pikkuskraad 009°15W |
| --- | --- |

—

Laiuskraad 38°10N, pikkuskraad 009°15W

| — | Laiuskraad 37°45N, pikkuskraad 009°20W |
| --- | --- |

—

Laiuskraad 37°45N, pikkuskraad 009°20W

Lahter 5:

| — | Laiuskraad 36°05N, pikkuskraad 007°00W |
| --- | --- |

—

Laiuskraad 36°05N, pikkuskraad 007°00W

| — | Laiuskraad 36°35N, pikkuskraad 007°00W |
| --- | --- |

—

Laiuskraad 36°35N, pikkuskraad 007°00W

| — | Laiuskraad 36°45N, pikkuskraad 007°18W |
| --- | --- |

—

Laiuskraad 36°45N, pikkuskraad 007°18W

| — | Laiuskraad 36°50N, pikkuskraad 007°50W |
| --- | --- |

—

Laiuskraad 36°50N, pikkuskraad 007°50W

| — | Laiuskraad 36°25N, pikkuskraad 007°50W |
| --- | --- |

—

Laiuskraad 36°25N, pikkuskraad 007°50W

kustutatud

Muudatusettepanek 25

ARTIKKEL 22 a (uus)

Artikkel 22 a

Aruanne taastamiskava kohta

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles esitatakse järeldused uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude taastamiskava kohaldamise kohta, kaasa arvatud kavaga seotud sotsiaalmajanduslikud andmed. Nimetatud aruanne esitatakse kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

Muudatusettepanek 26

LISA

Käesolev lisa on kustutatud.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0131

Balkani riigid

Euroopa Parlamendi resolutsioon piirkondliku integratsiooni olukorra kohta Lääne-Balkani riikides

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni aastaaruandeid Kagu-Euroopa stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aastaaruandeid Kagu-Euroopa stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta;

| — | võttes arvesse oma eelnevaid resolutsioone Kagu-Euroopa riikide ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta, eriti aga 20. novembri 2003. aasta resolutsiooni (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma eelnevaid resolutsioone Kagu-Euroopa riikide ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta, eriti aga 20. novembri 2003. aasta resolutsiooni (1);

| — | võttes arvesse Horvaatia peaministri ajaloolist visiiti Serbia ja Montenegrosse 15. novembril 2004. aastal ning seoses sellega ühisdeklaratsiooni allkirjastamist, mis rõhutab mõlema riigi pühendumist Euroopa Liiduga ühinemisele ja soovi lahendada selliseid päevakajalisi teemasid nagu vähemuste kaitse, Serbia põgenike tagasipöördumine Horvaatiasse ning sõjas kaduma jäänud horvaatide asukoht; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Horvaatia peaministri ajaloolist visiiti Serbia ja Montenegrosse 15. novembril 2004. aastal ning seoses sellega ühisdeklaratsiooni allkirjastamist, mis rõhutab mõlema riigi pühendumist Euroopa Liiduga ühinemisele ja soovi lahendada selliseid päevakajalisi teemasid nagu vähemuste kaitse, Serbia põgenike tagasipöördumine Horvaatiasse ning sõjas kaduma jäänud horvaatide asukoht;

| — | võttes arvesse oma 17. novembri 2004. aasta resolutsiooni Euroopa Ülesehitusameti kohta (2) ning suuliselt vastatavaid küsimusi, mis esitati nõukogule (B6-0026/2004) ja komisjonile (B6-0025/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. novembri 2004. aasta resolutsiooni Euroopa Ülesehitusameti kohta (2) ning suuliselt vastatavaid küsimusi, mis esitati nõukogule (B6-0026/2004) ja komisjonile (B6-0025/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2;

| A. | arvestades, et EL algatas 1999. aastal stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi Lääne-Balkani riikides (Albaanias, Bosnia ja Hertsegoviinas, Horvaatias, Serbia ja Montenegros ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis), mis on tema põhiline panus stabiilsuspakti, millega kehtestati strateegilised raamistikud nimetatud riikide ja ELi suhetele ning millega loodi uued lepingulised suhted (stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingud) ning abiprogramm (CARDS); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL algatas 1999. aastal stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi Lääne-Balkani riikides (Albaanias, Bosnia ja Hertsegoviinas, Horvaatias, Serbia ja Montenegros ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis), mis on tema põhiline panus stabiilsuspakti, millega kehtestati strateegilised raamistikud nimetatud riikide ja ELi suhetele ning millega loodi uued lepingulised suhted (stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingud) ning abiprogramm (CARDS);

| B. | arvestades, et kahepoolsed suhted täiendavad mitmepoolset raamistikku, milles arendatakse piirkondlikku koostööd ja heanaaberlikke suhteid kui konkreetse liikmelisuse perspektiivi eeltingimusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kahepoolsed suhted täiendavad mitmepoolset raamistikku, milles arendatakse piirkondlikku koostööd ja heanaaberlikke suhteid kui konkreetse liikmelisuse perspektiivi eeltingimusi;

| C. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu tunnistas 2003. aastal Thessalonikis selgesõnaliselt stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate riikide Euroopa Liiduga liitumise soovi ning nende sobivust ELi kandidaatriikideks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu tunnistas 2003. aastal Thessalonikis selgesõnaliselt stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate riikide Euroopa Liiduga liitumise soovi ning nende sobivust ELi kandidaatriikideks;

| D. | arvestades, et nimetatud riikides on tehtud edusamme, kuid arvestades, et ees seisab veel palju tööd, et läbida üleminekuperiood ja muutuda toimiva demokraatia ja turumajandusega riikideks ning arendada tihedamaid suhteid ELiga; arvestades, et kuna nende Euroopa-kutsumus on vaieldamatu, siis sõltub edasine areng nimetatud suunas lõppkokkuvõttes üksikute riikide võimest teha märkimisväärseid edusamme; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et nimetatud riikides on tehtud edusamme, kuid arvestades, et ees seisab veel palju tööd, et läbida üleminekuperiood ja muutuda toimiva demokraatia ja turumajandusega riikideks ning arendada tihedamaid suhteid ELiga; arvestades, et kuna nende Euroopa-kutsumus on vaieldamatu, siis sõltub edasine areng nimetatud suunas lõppkokkuvõttes üksikute riikide võimest teha märkimisväärseid edusamme;

| E. | arvestades, et Serbia ja Montenegro liitriik, mis loodi ELi algatusel, et aidata kaasa demokraatlike ja majanduslike reformide läbiviimisele ning kiirendada integratsiooni ELiga, ei vasta hetkel ootustele ja alates 3. märtsist 2005 on selle parlament faktiliselt tegevuse lõpetanud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Serbia ja Montenegro liitriik, mis loodi ELi algatusel, et aidata kaasa demokraatlike ja majanduslike reformide läbiviimisele ning kiirendada integratsiooni ELiga, ei vasta hetkel ootustele ja alates 3. märtsist 2005 on selle parlament faktiliselt tegevuse lõpetanud;

| F. | arvestades, et ELi tegevuse eesmärgiks peab olema demokraatliku Kosovo loomine mitte ainult etnilise enamuse, vaid kõikide seal elavate etniliste rühmade jaoks, ning arvestades, et praegune ja tulevane abi peavad põhinema sellistel põhimõtetel; arvestades, et nimetatud püüdluse tulemused ei ole rahuldavad; arvestades, et olukord Kosovos ning seal veel viibivate serbia ja teiste mittealbaanlaste kogukondade julgeoleku puudumine, eriti pärast etnilise vägivalla puhkemist 2004. aasta märtsis, mõjuvad halvasti ka olukorrale Serbias; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi tegevuse eesmärgiks peab olema demokraatliku Kosovo loomine mitte ainult etnilise enamuse, vaid kõikide seal elavate etniliste rühmade jaoks, ning arvestades, et praegune ja tulevane abi peavad põhinema sellistel põhimõtetel; arvestades, et nimetatud püüdluse tulemused ei ole rahuldavad; arvestades, et olukord Kosovos ning seal veel viibivate serbia ja teiste mittealbaanlaste kogukondade julgeoleku puudumine, eriti pärast etnilise vägivalla puhkemist 2004. aasta märtsis, mõjuvad halvasti ka olukorrale Serbias;

| G. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1244 (1999) sätteid pagulaste tagasipöördumise kohta oma kodudesse Kosovos ei ole ikka veel täidetud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1244 (1999) sätteid pagulaste tagasipöördumise kohta oma kodudesse Kosovos ei ole ikka veel täidetud;

| H. | arvestades, et suur osa Serbia ja Horvaatia siseselt ümberasustatud isikutest kujutavad endast täiendavat finantskoormust mõlema riigi jaoks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et suur osa Serbia ja Horvaatia siseselt ümberasustatud isikutest kujutavad endast täiendavat finantskoormust mõlema riigi jaoks;

| I. | arvestades, et riigile sarnanevate üksuste olemasolu ja nende püsiv määratlemata staatus aitavad kaasa piirkonna ebastabiilsusele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et riigile sarnanevate üksuste olemasolu ja nende püsiv määratlemata staatus aitavad kaasa piirkonna ebastabiilsusele;

| J. | arvestades, et Daytoni kokkulepetest tulenev praegune institutsiooniline raamistik õõnestab Bosnia ja Hertsegoviina elujõulisust ja on takistuseks Euroopa integratsioonile; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Daytoni kokkulepetest tulenev praegune institutsiooniline raamistik õõnestab Bosnia ja Hertsegoviina elujõulisust ja on takistuseks Euroopa integratsioonile;

| K. | arvestades, et endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis 7. novembril 2004. aastal toimunud rahvahääletuse läbikukkumine on vabastanud tee Ohridi lepingu täielikule rakendamisele ja kiirendanud Euroopa integratsiooni käiku; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis 7. novembril 2004. aastal toimunud rahvahääletuse läbikukkumine on vabastanud tee Ohridi lepingu täielikule rakendamisele ja kiirendanud Euroopa integratsiooni käiku;

| L. | arvestades, et eelseisvat liitumisläbirääkimiste alustamist Horvaatiaga, pärast Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunaliga seonduvate nõudmiste täitmist, tuleks vaadelda positiivse signaalina, mis saadetakse kõikidele piirkonna riikidele nende Euroopa-väljavaate osas; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et eelseisvat liitumisläbirääkimiste alustamist Horvaatiaga, pärast Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunaliga seonduvate nõudmiste täitmist, tuleks vaadelda positiivse signaalina, mis saadetakse kõikidele piirkonna riikidele nende Euroopa-väljavaate osas;

| M. | arvestades, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on samuti esitanud taotluse liikmeks saamiseks ja ootab lähimal ajal komisjoni arvamust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on samuti esitanud taotluse liikmeks saamiseks ja ootab lähimal ajal komisjoni arvamust;

| 1. | rõhutab, et vastavalt 2003. aasta detsembris vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiale on Lääne- Balkani piirkond ELile kõige prioriteetsem ja et mainitud piirkonna tulevik on kindlasti seotud eurointegratsiooniga, kuid see tulevik sõltub väga suures osas piirkonna riikidest enestest; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et vastavalt 2003. aasta detsembris vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiale on Lääne- Balkani piirkond ELile kõige prioriteetsem ja et mainitud piirkonna tulevik on kindlasti seotud eurointegratsiooniga, kuid see tulevik sõltub väga suures osas piirkonna riikidest enestest;

| 2. | märgib, et eurointegratsiooni poliitiline heakskiit ning tehniliste vahendite alaste teadmiste omandamine on olulised, kuid et asjakohaseid institutsioone, eriti valitud organeid (piirkonna riikides) tuleb tõhustada ning tunnistab, et see nõuab märkimisväärseid täiendavaid rahalisi ressursse; |
| --- | --- |

2.

märgib, et eurointegratsiooni poliitiline heakskiit ning tehniliste vahendite alaste teadmiste omandamine on olulised, kuid et asjakohaseid institutsioone, eriti valitud organeid (piirkonna riikides) tuleb tõhustada ning tunnistab, et see nõuab märkimisväärseid täiendavaid rahalisi ressursse;

| 3. | tunneb tõsist muret piirkonna majandusliku ja sotsiaalse olukorra üle; rõhutab, et selle olulise küsimuse lahendamine oleks üks peamisi võtmeid nimetatud riikide stabiilseks arenguks; kutsub valitsusi ja ELi üles muutma sotsiaalset ja majanduslikku arengut esmatähtsaks; |
| --- | --- |

3.

tunneb tõsist muret piirkonna majandusliku ja sotsiaalse olukorra üle; rõhutab, et selle olulise küsimuse lahendamine oleks üks peamisi võtmeid nimetatud riikide stabiilseks arenguks; kutsub valitsusi ja ELi üles muutma sotsiaalset ja majanduslikku arengut esmatähtsaks;

| 4. | tuletab meelde, et 2002. aasta juulis toimunud Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia ning Serbia ja Montenegro riigipeade tippkohtumisel võeti vastu ühisdeklaratsioon Daytoni kokkuleppe kohaldamiseks, millega tagatakse piiride muutumatus, soodustatakse põgenike tagasipöördumist ja eurointegratsioonialast koostööd; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et 2002. aasta juulis toimunud Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia ning Serbia ja Montenegro riigipeade tippkohtumisel võeti vastu ühisdeklaratsioon Daytoni kokkuleppe kohaldamiseks, millega tagatakse piiride muutumatus, soodustatakse põgenike tagasipöördumist ja eurointegratsioonialast koostööd;

| 5. | tervitab vähemuste kaitset käsitlevat kahepoolset kokkulepet, mis sõlmiti 15. novembril 2004. aastal Horvaatia ning Serbia ja Montenegro Liitriigi vahel ja millega märgitakse ära poolte valmisolek tunnustada rahvusvähemusi kui ühiskonda rikastavat vara; |
| --- | --- |

5.

tervitab vähemuste kaitset käsitlevat kahepoolset kokkulepet, mis sõlmiti 15. novembril 2004. aastal Horvaatia ning Serbia ja Montenegro Liitriigi vahel ja millega märgitakse ära poolte valmisolek tunnustada rahvusvähemusi kui ühiskonda rikastavat vara;

Bosnia ja Hertsegoviina

| 6. | märgib, et kümme aastat pärast Daytoni kokkuleppe allkirjastamist on lahendamata olulised poliitilised probleemid, riik on sügavalt lõhenenud ja poliitiline stabiilsus on haavatav; leiab, et hädasti on vaja uusi poliitilisi algatusi, mis põhinevad kolme seal naabritena ja jätkuvalt rahus elava rahva isiklikul osalusel; rõhutab seetõttu vajadust Daytoni leping üle vaadata; |
| --- | --- |

6.

märgib, et kümme aastat pärast Daytoni kokkuleppe allkirjastamist on lahendamata olulised poliitilised probleemid, riik on sügavalt lõhenenud ja poliitiline stabiilsus on haavatav; leiab, et hädasti on vaja uusi poliitilisi algatusi, mis põhinevad kolme seal naabritena ja jätkuvalt rahus elava rahva isiklikul osalusel; rõhutab seetõttu vajadust Daytoni leping üle vaadata;

| 7. | juhib tähelepanu prioriteetidele, millega tuleb veel tegeleda: piiramatu koostöö Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunaliga, julgeolekuküsimused, institutsioonide loomine, infrastruktuurid, energia; tervitab ELi otsust võtta rahuvalveoperatsioonid üle NATO juhitavatelt stabilisatsioonivägedelt (SFOR), mille volitused lõppevad 2. detsembril 2004. aastal, ning rõhutab seoses sellega ELi senise suurima sõjalise missiooni suurt tähtsust, mis võimaldab ELil olla Bosnias esiplaanil; võtab teatavaks, et seoses sellega saab EL põhiliseks rahvusvaheliseks tegutsejaks Bosnias, kelle käsutuses ei ole ainult sõjalised vahendid, vaid ka tsiviilvahendid nagu toetused, kaubandus ja poliitiline dialoog; juhib tähelepanu osade poliitiliste jõudude vastuolulisusele Bosnia ja Hertsegoviinas, mis avalikult toetavad Euroopa integratsiooni, kuid takistavad riigi toimimiseks hädavajalikke reforme; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu prioriteetidele, millega tuleb veel tegeleda: piiramatu koostöö Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunaliga, julgeolekuküsimused, institutsioonide loomine, infrastruktuurid, energia; tervitab ELi otsust võtta rahuvalveoperatsioonid üle NATO juhitavatelt stabilisatsioonivägedelt (SFOR), mille volitused lõppevad 2. detsembril 2004. aastal, ning rõhutab seoses sellega ELi senise suurima sõjalise missiooni suurt tähtsust, mis võimaldab ELil olla Bosnias esiplaanil; võtab teatavaks, et seoses sellega saab EL põhiliseks rahvusvaheliseks tegutsejaks Bosnias, kelle käsutuses ei ole ainult sõjalised vahendid, vaid ka tsiviilvahendid nagu toetused, kaubandus ja poliitiline dialoog; juhib tähelepanu osade poliitiliste jõudude vastuolulisusele Bosnia ja Hertsegoviinas, mis avalikult toetavad Euroopa integratsiooni, kuid takistavad riigi toimimiseks hädavajalikke reforme;

| 8. | tervitab tõsiasja, et EL on seoses Bosnia ja Hertsegoviina stabiilsusega valmis enda peale võtma rohkem kohustusi kui minevikus; märgib, et ELi suurim sõjaline missioon EUFOR täiendab ELi politseimissiooni Bosnia ja Hertsegoviinas; seetõttu rõhutab, et NATO juhitud rahuvalveoperatsiooni (SFOR) ülevõtmine 2004. aasta detsembris on suurim võimalus edasiseks arenguks kümme aastat pärast Daytonit; arvestab nii sõjaväe kui ka politsei komponentide kaasamist; kutsub nõukogu üles tagama suurim koordineeritus arvukate poolte vahel ja tagama, et Euroopa Parlament on hästi informeeritud ning talle on antud EUFORi kohta konkreetset teavet; |
| --- | --- |

8.

tervitab tõsiasja, et EL on seoses Bosnia ja Hertsegoviina stabiilsusega valmis enda peale võtma rohkem kohustusi kui minevikus; märgib, et ELi suurim sõjaline missioon EUFOR täiendab ELi politseimissiooni Bosnia ja Hertsegoviinas; seetõttu rõhutab, et NATO juhitud rahuvalveoperatsiooni (SFOR) ülevõtmine 2004. aasta detsembris on suurim võimalus edasiseks arenguks kümme aastat pärast Daytonit; arvestab nii sõjaväe kui ka politsei komponentide kaasamist; kutsub nõukogu üles tagama suurim koordineeritus arvukate poolte vahel ja tagama, et Euroopa Parlament on hästi informeeritud ning talle on antud EUFORi kohta konkreetset teavet;

| 9. | tervitab hiljutist eurointegratsiooni direktoraadi loomist Bosnia ja Hertsegoviina valitsuse juurde; tunnistab toimunud positiivset arengut; kordab, et ametivõimud peavad jätkama reforme ning pöörama tähelepanu prioriteetsetele teemadele nagu korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus, jätkuvalt vabaduses viibivate sõjakurjategijate tabamine, raskest majanduskriisist välja tulemine, haldusaparaadi toimimise kulude alandamine ning üldise haldusvõime tõstmine; |
| --- | --- |

9.

tervitab hiljutist eurointegratsiooni direktoraadi loomist Bosnia ja Hertsegoviina valitsuse juurde; tunnistab toimunud positiivset arengut; kordab, et ametivõimud peavad jätkama reforme ning pöörama tähelepanu prioriteetsetele teemadele nagu korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus, jätkuvalt vabaduses viibivate sõjakurjategijate tabamine, raskest majanduskriisist välja tulemine, haldusaparaadi toimimise kulude alandamine ning üldise haldusvõime tõstmine;

| 10. | avaldab kahetsust 2003. aasta juunis jõustunud Ameerika Ühendriikide otsuse üle, millega antakse USA kodanikele Bosnias kohtulik puutumatus Haagi Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ees pärast selle otsuse ratifitseerimist Bosnia ja Hertsegoviina parlamendi poolt; |
| --- | --- |

10.

avaldab kahetsust 2003. aasta juunis jõustunud Ameerika Ühendriikide otsuse üle, millega antakse USA kodanikele Bosnias kohtulik puutumatus Haagi Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ees pärast selle otsuse ratifitseerimist Bosnia ja Hertsegoviina parlamendi poolt;

| 11. | julgustab Bosnia ametivõime, eriti Serblaste Vabariigi valitsust, tegema igakülgset koostööd Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunaliga sõjakuritegudes süüdistatavate isikute jälitamisel ja toetab sellisel juhul tulevast kutse esitamist Bosniale osalemiseks programmis “Partnerlus rahu nimel”; rõhutab, et kõige tõsisemaks teemaks jääb süüdistatavate sõjakurjategijate jätkuv karistamatus ja nende väljaandmise probleem, mis takistab lepitust ja usalduse tekkimist erinevate rahvaste vahel; kutsub üles Bosnia ja Hertsegoviina kõikide haldustasandite ametivõime, kodanikuühiskonda, õigeusu kirikut ja kõiki teisi vastutavaid isikuid andma oma parimat Karadzici ja Mladici Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunali ette toomisel; tervitab seoses sellega Serblaste Vabariigi politsei poolt kaheksa isiku hiljutisi arreteerimisi kohalike sõjakuritegude vangistuskäsu peale ja nõukogu otsust külmutada paljude süüdistatavate sõjakurjategijate varad; |
| --- | --- |

11.

julgustab Bosnia ametivõime, eriti Serblaste Vabariigi valitsust, tegema igakülgset koostööd Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunaliga sõjakuritegudes süüdistatavate isikute jälitamisel ja toetab sellisel juhul tulevast kutse esitamist Bosniale osalemiseks programmis “Partnerlus rahu nimel”; rõhutab, et kõige tõsisemaks teemaks jääb süüdistatavate sõjakurjategijate jätkuv karistamatus ja nende väljaandmise probleem, mis takistab lepitust ja usalduse tekkimist erinevate rahvaste vahel; kutsub üles Bosnia ja Hertsegoviina kõikide haldustasandite ametivõime, kodanikuühiskonda, õigeusu kirikut ja kõiki teisi vastutavaid isikuid andma oma parimat Karadzici ja Mladici Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunali ette toomisel; tervitab seoses sellega Serblaste Vabariigi politsei poolt kaheksa isiku hiljutisi arreteerimisi kohalike sõjakuritegude vangistuskäsu peale ja nõukogu otsust külmutada paljude süüdistatavate sõjakurjategijate varad;

| 12. | tunneb tõsist muret ÜRO keskkonnaprogrammi (UNEP) teadlaste avastustest Bosnia ja Hertsegoviina mõnedest osadest võetud vee- ja pinnaseproovide vaesestatud uraaniga saastamise kohta; tunneb muret meetmete puudumise üle UNEPi soovituste osas saastunud alade saastest vabastamiseks; |
| --- | --- |

12.

tunneb tõsist muret ÜRO keskkonnaprogrammi (UNEP) teadlaste avastustest Bosnia ja Hertsegoviina mõnedest osadest võetud vee- ja pinnaseproovide vaesestatud uraaniga saastamise kohta; tunneb muret meetmete puudumise üle UNEPi soovituste osas saastunud alade saastest vabastamiseks;

| 13. | tervitab Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Serbia ja Montenegro elektrigeneraatorite taasühendamist Lääne-Euroopa ühendenergiasüsteemiga (UCTE), mis katkestati 1991. aastal; usub, et varem föderatsiooni ja Serblaste Vabariigi üksusteks jagatud Bosnia turu taasühendamine annab tõuke Bosnia majanduse taastumisele; |
| --- | --- |

13.

tervitab Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Serbia ja Montenegro elektrigeneraatorite taasühendamist Lääne-Euroopa ühendenergiasüsteemiga (UCTE), mis katkestati 1991. aastal; usub, et varem föderatsiooni ja Serblaste Vabariigi üksusteks jagatud Bosnia turu taasühendamine annab tõuke Bosnia majanduse taastumisele;

| 14. | tõdeb, et ikka veel on vaja kõrge esindaja bürood Bosnias ja Hertsegoviinas; nõuab suuremat läbipaistvust ja selle tegevuste ja otsuste üle (Euroopa) parlamentaarset järelevalvet, eriti selle tegevuse Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutustele kavandatud järkjärgulise üleandmise üle; palub kõrgel esindajal hoiduda nn Bonni volituste liigsest kasutamisest, kuna selline valitsemisviis takistab õigusriigi loomist Bosnias ja Hertsegoviinas. |
| --- | --- |

14.

tõdeb, et ikka veel on vaja kõrge esindaja bürood Bosnias ja Hertsegoviinas; nõuab suuremat läbipaistvust ja selle tegevuste ja otsuste üle (Euroopa) parlamentaarset järelevalvet, eriti selle tegevuse Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutustele kavandatud järkjärgulise üleandmise üle; palub kõrgel esindajal hoiduda nn Bonni volituste liigsest kasutamisest, kuna selline valitsemisviis takistab õigusriigi loomist Bosnias ja Hertsegoviinas.

| 15. | soovitab komisjonil toetada riigi poliitilisi jõude Daytoni lepinguga määratletud poliitilise raamistiku ümberkorraldamise osas üksmeele leidmisel, et luua Bosnias ja Hertsegoviinas tõhusalt toimivad haldusstruktuurid. |
| --- | --- |

15.

soovitab komisjonil toetada riigi poliitilisi jõude Daytoni lepinguga määratletud poliitilise raamistiku ümberkorraldamise osas üksmeele leidmisel, et luua Bosnias ja Hertsegoviinas tõhusalt toimivad haldusstruktuurid.

Serbia ja Montenegro

| 16. | osutab sellele, et järgnevad kaks aastat on kriitilised Serbia ja Montenegro liitriigile, kuna vastastikku rahuldava lahenduse leidmine on võtmetegur piirkonna kui terviku stabiilsuse jaoks; kordab, et EL peaks olema valmis abistama Serbiat ja Montenegrot püsiva korra väljatöötamisel, samal ajal võttes neutraalse seisukoha nimetatud suhte täpsema ülesehituse suhtes; |
| --- | --- |

16.

osutab sellele, et järgnevad kaks aastat on kriitilised Serbia ja Montenegro liitriigile, kuna vastastikku rahuldava lahenduse leidmine on võtmetegur piirkonna kui terviku stabiilsuse jaoks; kordab, et EL peaks olema valmis abistama Serbiat ja Montenegrot püsiva korra väljatöötamisel, samal ajal võttes neutraalse seisukoha nimetatud suhte täpsema ülesehituse suhtes;

| 17. | kahetseb, et ikka puudub koostöö Serbia ja Montenegro ning Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunali vahel, ja pöördub ametiasutuste poole, et teha edasisi samme sõjaväe- ja politseireformi osas, pöörates erilist tähelepanu salapolitseile; tervitab hiljutist ohtlike sõjakurjategijate poolt enda üles andmist Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunalile ja ootab Serbia võimudelt koostöö kiirendamist Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunaliga; |
| --- | --- |

17.

kahetseb, et ikka puudub koostöö Serbia ja Montenegro ning Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunali vahel, ja pöördub ametiasutuste poole, et teha edasisi samme sõjaväe- ja politseireformi osas, pöörates erilist tähelepanu salapolitseile; tervitab hiljutist ohtlike sõjakurjategijate poolt enda üles andmist Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunalile ja ootab Serbia võimudelt koostöö kiirendamist Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunaliga;

| 18. | tuletab Serbia ja Montenegro valitsusele meelde, et põhiõiguste ja -vabaduste, kaasa arvatud etniliste ja rahvusvähemuste austamine on üks Kopenhaageni kriteeriumidest ning eeldus edasiseks osalemiseks stabiliseerimis- ja assotsieermisprotsessis, mis võib lõpuks viia ELi liikmeks saamiseni; |
| --- | --- |

18.

tuletab Serbia ja Montenegro valitsusele meelde, et põhiõiguste ja -vabaduste, kaasa arvatud etniliste ja rahvusvähemuste austamine on üks Kopenhaageni kriteeriumidest ning eeldus edasiseks osalemiseks stabiliseerimis- ja assotsieermisprotsessis, mis võib lõpuks viia ELi liikmeks saamiseni;

| 19. | märgib Euroopa Parlamendi ad hoc Vojvodina-missiooni järeldusi ja Euroopa Parlamendi raportit provintsi etniliste ja sotsiaalsete pingete kohta; tuletab Serbia võimudele meelde nende kohustust tagada seadused ja kord kogu riigis ning kogu elanikkonnale; tunnustab Vojvodina potentsiaali saada kogu ülejäänud Serbia eeskujuks, tagades rahumeelse kooseksisteerimise kõikide erinevate etniliste rühmade vahel ning võimet kasutada täielikult ära ELi algatatud/assisteeritavaid piirkondlikke ja piiriüleseid programme; |
| --- | --- |

19.

märgib Euroopa Parlamendi ad hoc Vojvodina-missiooni järeldusi ja Euroopa Parlamendi raportit provintsi etniliste ja sotsiaalsete pingete kohta; tuletab Serbia võimudele meelde nende kohustust tagada seadused ja kord kogu riigis ning kogu elanikkonnale; tunnustab Vojvodina potentsiaali saada kogu ülejäänud Serbia eeskujuks, tagades rahumeelse kooseksisteerimise kõikide erinevate etniliste rühmade vahel ning võimet kasutada täielikult ära ELi algatatud/assisteeritavaid piirkondlikke ja piiriüleseid programme;

Kosovo

| 20. | kutsub komisjoni üles kiirendama ja lõpule viima teostatavusuuringute alast tööd eesmärgiga alustada võimalikult kiiresti läbirääkimisi stabiliseerimis- ja assotsieermislepingu sõlmimiseks Euroopa Liiduga; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles kiirendama ja lõpule viima teostatavusuuringute alast tööd eesmärgiga alustada võimalikult kiiresti läbirääkimisi stabiliseerimis- ja assotsieermislepingu sõlmimiseks Euroopa Liiduga;

| 21. | möönab, et tulevastel otsustel Kosovo staatuse üle on poliitiline mõju Serbiale, ning kutsub seetõttu Belgradi ja Pristinat üles alustama koostööalast dialoogi ning leidma konstruktiivset lahendust Kosovo tulevikule; |
| --- | --- |

21.

möönab, et tulevastel otsustel Kosovo staatuse üle on poliitiline mõju Serbiale, ning kutsub seetõttu Belgradi ja Pristinat üles alustama koostööalast dialoogi ning leidma konstruktiivset lahendust Kosovo tulevikule;

| 22. | tervitab Kosovo endise peaministri Ramush Haradinaj otsust tagasi astuda ja anda ennast üles Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunalile; loodab, et Ramush Haradinaj vabatahtlik ülesandmine on eeskujuks teistele antud piirkonna sõjakurjategijatele ning suurendab Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunali väärikust ja mainet; |
| --- | --- |

22.

tervitab Kosovo endise peaministri Ramush Haradinaj otsust tagasi astuda ja anda ennast üles Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunalile; loodab, et Ramush Haradinaj vabatahtlik ülesandmine on eeskujuks teistele antud piirkonna sõjakurjategijatele ning suurendab Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunali väärikust ja mainet;

| 23. | võtab teatavaks hiljuti (23. oktoobril 2004) toimunud valimiste tulemused, kuid avaldab kahetsust madala osaluse ja Kosovo serbia vähemuse ulatusliku boikoti üle, mis toob esile territooriumil jätkuvalt valitsevad sügavad lõhed; |
| --- | --- |

23.

võtab teatavaks hiljuti (23. oktoobril 2004) toimunud valimiste tulemused, kuid avaldab kahetsust madala osaluse ja Kosovo serbia vähemuse ulatusliku boikoti üle, mis toob esile territooriumil jätkuvalt valitsevad sügavad lõhed;

| 24. | on teadlik, et standardite rakendamise ülevaatamine toimub 2005. aasta keskel, pidades silmas Kosovo edasist staatust puudutavate läbirääkimiste võimalikku alustamist; |
| --- | --- |

24.

on teadlik, et standardite rakendamise ülevaatamine toimub 2005. aasta keskel, pidades silmas Kosovo edasist staatust puudutavate läbirääkimiste võimalikku alustamist;

| 25. | ootab nõukogult, eriti ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgelt esindajalt ning komisjonilt täielikku panust Kosovo tuleviku teemaliste läbirääkimiste ettevalmistamisse koos ÜRO, Ameerika Ühendriikide, NATO ja teiste asjassepuutuvate tegutsejatega; rõhutab seoses sellega, et kõik osapooled peavad olema täielikult teadlikud kogu piirkonna ühisest Euroopa tulevikust; |
| --- | --- |

25.

ootab nõukogult, eriti ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgelt esindajalt ning komisjonilt täielikku panust Kosovo tuleviku teemaliste läbirääkimiste ettevalmistamisse koos ÜRO, Ameerika Ühendriikide, NATO ja teiste asjassepuutuvate tegutsejatega; rõhutab seoses sellega, et kõik osapooled peavad olema täielikult teadlikud kogu piirkonna ühisest Euroopa tulevikust;

| 26. | palub nõukogul ja komisjonil võtta juhtiv roll lõpliku staatuse üle peetavate läbirääkimiste ettevalmistamisel ja välistada protsessi kiirendamiseks ennetavalt järgmised võimalused:






  — | tagasipöördumine põhiseadusliku liidu juurde Serbia ja Montenegroga; |
| --- | --- | --- |

26.

palub nõukogul ja komisjonil võtta juhtiv roll lõpliku staatuse üle peetavate läbirääkimiste ettevalmistamisel ja välistada protsessi kiirendamiseks ennetavalt järgmised võimalused:

—

tagasipöördumine põhiseadusliku liidu juurde Serbia ja Montenegroga;

| — | liitmine Albaania või mõne teise selle piirkonna riigi või territooriumiga; |
| --- | --- |

—

liitmine Albaania või mõne teise selle piirkonna riigi või territooriumiga;

| — | Kosovo jagamine; |
| --- | --- |

—

Kosovo jagamine;

| 27. | nõuab aga ametiasutuste otsustavate meetmete rakendamist Kosovos, et suurendada Kosovo elanike julgeolekut; |
| --- | --- |

27.

nõuab aga ametiasutuste otsustavate meetmete rakendamist Kosovos, et suurendada Kosovo elanike julgeolekut;

| 28. | tunnistab stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi järelevalve tähtsust, mis võimaldab toetada Kosovot ELi õigusaktidele vastavate struktuurireformide teostamisel ja valmistuda Kosovo tulevaseks Euroopa Liitu kuulumiseks; |
| --- | --- |

28.

tunnistab stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi järelevalve tähtsust, mis võimaldab toetada Kosovot ELi õigusaktidele vastavate struktuurireformide teostamisel ja valmistuda Kosovo tulevaseks Euroopa Liitu kuulumiseks;

| 29. | osutab sellele, et rohkem kui viis aastat pärast konflikti on peaaegu 3500 kosovolase saatus teadmata; kutsub Serbia valitsust üles tegema aktiivselt koostööd teabe edastamises kadunud isikute kohta; samuti kutsub üles Kosovo ametiasutusi edastama igasugust teavet 500 siiani kadunud oleva Kosovo serblase kohta; |
| --- | --- |

29.

osutab sellele, et rohkem kui viis aastat pärast konflikti on peaaegu 3500 kosovolase saatus teadmata; kutsub Serbia valitsust üles tegema aktiivselt koostööd teabe edastamises kadunud isikute kohta; samuti kutsub üles Kosovo ametiasutusi edastama igasugust teavet 500 siiani kadunud oleva Kosovo serblase kohta;

| 30. | kutsub Kosovo ametivõime üles austama serbia kogukonna õigusi, soodustama serbia ja teiste mittealbaanlastest pagulaste tagasipöördumist, täitma ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1244 (1999) ning võitlema senisest aktiivsemalt organiseeritud kuritegevuse ja narkokaubandusega; |
| --- | --- |

30.

kutsub Kosovo ametivõime üles austama serbia kogukonna õigusi, soodustama serbia ja teiste mittealbaanlastest pagulaste tagasipöördumist, täitma ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1244 (1999) ning võitlema senisest aktiivsemalt organiseeritud kuritegevuse ja narkokaubandusega;

Albaania

| 31. | tunneb muret Albaania ebakindla poliitilise kliima pärast, kus võimul olev partei on sisepingete tõttu lõhenenud; mõistab hukka Albaania valitsuse võimetuse tõhusalt tegutseda; ootab kõikidelt poliitilistelt parteidelt konkreetseid abinõusid poliitilise kliima parandamiseks; |
| --- | --- |

31.

tunneb muret Albaania ebakindla poliitilise kliima pärast, kus võimul olev partei on sisepingete tõttu lõhenenud; mõistab hukka Albaania valitsuse võimetuse tõhusalt tegutseda; ootab kõikidelt poliitilistelt parteidelt konkreetseid abinõusid poliitilise kliima parandamiseks;

| 32. | rõhutab vajadust parandada Albaania haldusvõimet ja ametiasutuste omavoli vastast võitlust; soovitab võtta laiendatud meetmed, et luua vahendeid korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse, inim-, relva- ja uimastikaubandusega võitlemiseks; ning kutsub üles viima sisse uuendusi sõltumatu ja tõhusa õigussüsteemi saavutamiseks, eriti haldussektori toimiva jurisdiktsiooni arenguks; |
| --- | --- |

32.

rõhutab vajadust parandada Albaania haldusvõimet ja ametiasutuste omavoli vastast võitlust; soovitab võtta laiendatud meetmed, et luua vahendeid korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse, inim-, relva- ja uimastikaubandusega võitlemiseks; ning kutsub üles viima sisse uuendusi sõltumatu ja tõhusa õigussüsteemi saavutamiseks, eriti haldussektori toimiva jurisdiktsiooni arenguks;

| 33. | tunnistab, et arvestades Albaania tähtsusega organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses, omab ta võtmerolli piirkonna olukorra stabiliseerimisel; |
| --- | --- |

33.

tunnistab, et arvestades Albaania tähtsusega organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses, omab ta võtmerolli piirkonna olukorra stabiliseerimisel;

| 34. | on teadlik, et majandussektori arendamisel seisab palju tööd veel ees (nt elab veerand elanikkonnast allpool vaesuspiiri) ning, et tuleb võidelda korruptsiooniga ja suurendada läbipaistvust; juhib tähelepanu raskele olukorrale haridussektoris, pidades silmas eelkõige kogu riigi lastele võrdsete haridusvõimaluste tagamise hädavajalikkust; |
| --- | --- |

34.

on teadlik, et majandussektori arendamisel seisab palju tööd veel ees (nt elab veerand elanikkonnast allpool vaesuspiiri) ning, et tuleb võidelda korruptsiooniga ja suurendada läbipaistvust; juhib tähelepanu raskele olukorrale haridussektoris, pidades silmas eelkõige kogu riigi lastele võrdsete haridusvõimaluste tagamise hädavajalikkust;

| 35. | kutsub Albaania valitsust ja ametivõime üles austama kreeklaste etnilise vähemuse õigusi ja rõhutab, et edusammud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu läbirääkimistel ning Albaania perspektiivid Euroopas on vähemuste ja inimõiguste austamise küsimusega tihedalt seotud; |
| --- | --- |

35.

kutsub Albaania valitsust ja ametivõime üles austama kreeklaste etnilise vähemuse õigusi ja rõhutab, et edusammud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu läbirääkimistel ning Albaania perspektiivid Euroopas on vähemuste ja inimõiguste austamise küsimusega tihedalt seotud;

Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

| 36. | on arvamusel, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi täielik osalemine Euroopa integratsiooniprotsessis on kasulik mitte ainult riigile enesele, vaid kogu piirkonnale; |
| --- | --- |

36.

on arvamusel, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi täielik osalemine Euroopa integratsiooniprotsessis on kasulik mitte ainult riigile enesele, vaid kogu piirkonnale;

| 37. | avaldab heameelt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsuse vastuste üle komisjoni küsimustikule poliitiliste ja majanduslike probleemide ja ühenduse õigustiku kohta; ootab, et komisjon avaldaks arvamuse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi taotluse kohta ELi liikmeks saamiseks nii ruttu kui võimalik; rõhutab, et kandidaadi staatuse saamine ELi 2005. aasta detsembri ülemkogul julgustaks riiki edasisteks sammudeks reformiprotsessis ja suurendaks piirkonna stabiilsust; |
| --- | --- |

37.

avaldab heameelt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsuse vastuste üle komisjoni küsimustikule poliitiliste ja majanduslike probleemide ja ühenduse õigustiku kohta; ootab, et komisjon avaldaks arvamuse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi taotluse kohta ELi liikmeks saamiseks nii ruttu kui võimalik; rõhutab, et kandidaadi staatuse saamine ELi 2005. aasta detsembri ülemkogul julgustaks riiki edasisteks sammudeks reformiprotsessis ja suurendaks piirkonna stabiilsust;

| 38. | tervitab valitsuse jõupingutusi 2001. aastal Ohridis allkirjastatud raamkokkuleppes ettenähtud detsentraliseerimisreformide elluviimisel; tervitab 2004. aasta novembris toimunud rahvahääletuse tulemusi, mis näitasid toetust riigi Euroopa kursile ja loob tingimused edasisteks uuendusteks; osutab sellele, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi detsentraliseerimispingutusi peaksid piisavalt toetama ELi toetusprogrammid, mis peaksid olema rohkem “hajutatud”, et sisse tuua riiklike ja kohalike asutuste teadmised; |
| --- | --- |

38.

tervitab valitsuse jõupingutusi 2001. aastal Ohridis allkirjastatud raamkokkuleppes ettenähtud detsentraliseerimisreformide elluviimisel; tervitab 2004. aasta novembris toimunud rahvahääletuse tulemusi, mis näitasid toetust riigi Euroopa kursile ja loob tingimused edasisteks uuendusteks; osutab sellele, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi detsentraliseerimispingutusi peaksid piisavalt toetama ELi toetusprogrammid, mis peaksid olema rohkem “hajutatud”, et sisse tuua riiklike ja kohalike asutuste teadmised;

| 39. | avaldab kahetsust, et 2005. aasta kevadel toimunud kohalikel valimistel esines Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) vaatlejate hinnangul rohkesti rikkumisi, ja kutsub endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ametivõime üles võtma viivitamatult vajalikke meetmeid valimisnormide vastavusse viimiseks Demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) nõuetega; |
| --- | --- |

39.

avaldab kahetsust, et 2005. aasta kevadel toimunud kohalikel valimistel esines Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) vaatlejate hinnangul rohkesti rikkumisi, ja kutsub endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ametivõime üles võtma viivitamatult vajalikke meetmeid valimisnormide vastavusse viimiseks Demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) nõuetega;

| 40. | on arvamusel, et territoorimi jagamise võimalikkust käsitleva rahvahääletuse läbikukkumine tagab kahe peamise etnilise rühma järkjärgulise leppimise kooskõlas Ohridi lepinguga, kujundades endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki rahuliku kooseksisteerimise näiteks, mis annab panuse kogu piirkonna stabiliseerimisele; |
| --- | --- |

40.

on arvamusel, et territoorimi jagamise võimalikkust käsitleva rahvahääletuse läbikukkumine tagab kahe peamise etnilise rühma järkjärgulise leppimise kooskõlas Ohridi lepinguga, kujundades endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki rahuliku kooseksisteerimise näiteks, mis annab panuse kogu piirkonna stabiliseerimisele;

| 41. | leiab, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis tegutsevad erinevad ELi asutused peaksid tõhustama omavahelist koostööd; on seoses sellega arvamusel, et komisjonil peaks olema keskne roll ELi poliitika elluviimisel nimetatud riigis; |
| --- | --- |

41.

leiab, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis tegutsevad erinevad ELi asutused peaksid tõhustama omavahelist koostööd; on seoses sellega arvamusel, et komisjonil peaks olema keskne roll ELi poliitika elluviimisel nimetatud riigis;

| 42. | leiab, et täielik toetus Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tegevusele on ELi ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise koostöö oluline osa; märgib eelnevast lähtudes, et seoses endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi taotlusega saada Euroopa Liidu liikmeks tuleks tühistada endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Ameerika Ühendriikide vahel 2003. aastal sõlmitud nn eristaatuseleping; |
| --- | --- |

42.

leiab, et täielik toetus Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tegevusele on ELi ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise koostöö oluline osa; märgib eelnevast lähtudes, et seoses endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi taotlusega saada Euroopa Liidu liikmeks tuleks tühistada endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Ameerika Ühendriikide vahel 2003. aastal sõlmitud nn eristaatuseleping;

| 43. | avaldab kahetsust, et vastavalt OSCE aruannetele kohalike valimiste kohta täheldati paljudes munitsipaalüksustes eeskirjade eiramisi; nõuab seetõttu suuremaid pingutusi tulevaste valimismenetluste tugevdamiseks eriti kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

43.

avaldab kahetsust, et vastavalt OSCE aruannetele kohalike valimiste kohta täheldati paljudes munitsipaalüksustes eeskirjade eiramisi; nõuab seetõttu suuremaid pingutusi tulevaste valimismenetluste tugevdamiseks eriti kohalikul tasandil;

Horvaatia

| 44. | tervitab 18. juuni 2004. aasta otsust (3) anda Horvaatiale kandidaatriigi staatus; |
| --- | --- |

44.

tervitab 18. juuni 2004. aasta otsust (3) anda Horvaatiale kandidaatriigi staatus;

| 45. | võtab teadmiseks nõukogu otsuse lükata edasi ühinemiskõnelused Horvaatiaga seoses erimeelsustega nimetatud riigi täieliku koostöö suhtes Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunaliga; |
| --- | --- |

45.

võtab teadmiseks nõukogu otsuse lükata edasi ühinemiskõnelused Horvaatiaga seoses erimeelsustega nimetatud riigi täieliku koostöö suhtes Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunaliga;

| 46. | tervitab seoses sellega nõukogu otsust võtta vastu raampõhimõtted läbirääkimisteks Horvaatiaga ja kutsub Horvaatia valitsust üles tegema tõsiseid jõupingutusi, et tõestada oma täielikku koostööd Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunaliga; leiab, et see on oluline proovikivi piirkonna kõikide riikide jaoks ja avaldab tunnustust Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunali tehtavale raskele tööle; |
| --- | --- |

46.

tervitab seoses sellega nõukogu otsust võtta vastu raampõhimõtted läbirääkimisteks Horvaatiaga ja kutsub Horvaatia valitsust üles tegema tõsiseid jõupingutusi, et tõestada oma täielikku koostööd Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunaliga; leiab, et see on oluline proovikivi piirkonna kõikide riikide jaoks ja avaldab tunnustust Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunali tehtavale raskele tööle;

| 47. | kutsub Horvaatiat üles lahendama veel lahtisi piiritüliküsimusi dialoogis Sloveeniaga, et vältida ühepoolseid meetmeid, mille eesmärk on kahjustada Sloveenia-Horvaatia piiri kindlaksmääramist ja mõjutada piiri märkimist ilma nõusolekuta, ning andma oma parim põgenike naasmise julgustamisel ja hõlbustamisel; |
| --- | --- |

47.

kutsub Horvaatiat üles lahendama veel lahtisi piiritüliküsimusi dialoogis Sloveeniaga, et vältida ühepoolseid meetmeid, mille eesmärk on kahjustada Sloveenia-Horvaatia piiri kindlaksmääramist ja mõjutada piiri märkimist ilma nõusolekuta, ning andma oma parim põgenike naasmise julgustamisel ja hõlbustamisel;

| 48. | võtab teadmiseks Horvaatia peaministri Sanaderi visiidi 2004. aasta novembris Belgradi - esimene selline ametlik visiit pärast endise Jugoslaavia kokkuvarisemist; võtab teadmiseks tõsiasja, et peaminister Sanader ja Serbia ja Montenegro president Marovic kirjutasid alla rahvusvähemusi ning tehnika- ja teadusalast koostööd käsitlevatele kokkulepetele ja et nad olid samal arvamusel, et nii Horvaatia kui Serbia ja Montenegro tulevikku peab kuuluma Euroopa Liidu liikmesus; |
| --- | --- |

48.

võtab teadmiseks Horvaatia peaministri Sanaderi visiidi 2004. aasta novembris Belgradi - esimene selline ametlik visiit pärast endise Jugoslaavia kokkuvarisemist; võtab teadmiseks tõsiasja, et peaminister Sanader ja Serbia ja Montenegro president Marovic kirjutasid alla rahvusvähemusi ning tehnika- ja teadusalast koostööd käsitlevatele kokkulepetele ja et nad olid samal arvamusel, et nii Horvaatia kui Serbia ja Montenegro tulevikku peab kuuluma Euroopa Liidu liikmesus;

| 49. | kutsub ametivõime üles võtma olulisi meetmeid, et hõlbustada põgenike naasmist ning tagada õiglased ja tõhusad siseriiklikud kohtuprotsessid sõjakuritegude üle; |
| --- | --- |

49.

kutsub ametivõime üles võtma olulisi meetmeid, et hõlbustada põgenike naasmist ning tagada õiglased ja tõhusad siseriiklikud kohtuprotsessid sõjakuritegude üle;

| 50. | soovitab nõukogul ja komisjonil saata Horvaatiasse niipea kui võimalik järelevalvet teostav rakkerühm, et hankida järgmiseks nõukogu kohtumiseks usaldusväärseid andmeid, millest lähtuvalt saaks langetada otsuseid; |
| --- | --- |

50.

soovitab nõukogul ja komisjonil saata Horvaatiasse niipea kui võimalik järelevalvet teostav rakkerühm, et hankida järgmiseks nõukogu kohtumiseks usaldusväärseid andmeid, millest lähtuvalt saaks langetada otsuseid;

Üldised märkused

| 51. | nõuab, et rahvusvaheline sekkumine piirkonnas oleks paremini koordineeritud; märgib, et olukorras, kus piirkonnas on esindatud mitmed olulised jõud, on vajalik nendevaheline pädevuste määratlemine/jaotamine; pöörab erilist tähelepanu vajadusele jaotada selgelt Euroopa Ülesehitusameti ja piirkonnas olevate komisjoni “hajutatud” delegatsioonide vastutused/pädevused; |
| --- | --- |

51.

nõuab, et rahvusvaheline sekkumine piirkonnas oleks paremini koordineeritud; märgib, et olukorras, kus piirkonnas on esindatud mitmed olulised jõud, on vajalik nendevaheline pädevuste määratlemine/jaotamine; pöörab erilist tähelepanu vajadusele jaotada selgelt Euroopa Ülesehitusameti ja piirkonnas olevate komisjoni “hajutatud” delegatsioonide vastutused/pädevused;

| 52. | palub nõukogul ja komisjonil kehtestada selge teekaart ja ühinemisstrateegia Lääne-Balkani riikide jaoks järgmise mõne aasta jooksul, eriti pidades silmas läbirääkimiste alustamist Horvaatiaga, palub, et EL saadaks ühetähendusliku sõnumi teistele Kagu-Euroopa riikidele; |
| --- | --- |

52.

palub nõukogul ja komisjonil kehtestada selge teekaart ja ühinemisstrateegia Lääne-Balkani riikide jaoks järgmise mõne aasta jooksul, eriti pidades silmas läbirääkimiste alustamist Horvaatiaga, palub, et EL saadaks ühetähendusliku sõnumi teistele Kagu-Euroopa riikidele;

| 53. | rõhutab, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess Lääne-Balkani piirkonnas on oluline raamistik riikide liikumisel ELi suunas; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess Lääne-Balkani piirkonnas on oluline raamistik riikide liikumisel ELi suunas;

| 54. | rõhutab, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu tähtsust tuleks tõsta ning et EL peaks esitama selge järkjärgulise integratsiooni ajakava; |
| --- | --- |

54.

rõhutab, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu tähtsust tuleks tõsta ning et EL peaks esitama selge järkjärgulise integratsiooni ajakava;

| 55. | kutsub ELi julgustama ja toetama kõiki selle piirkonna valitsusi Türgi eeskujul ajutise riikliku arengukava koostamisel, et luua institutsiooniline suutlikkus tulevase ELi abi vastuvõtmiseks, eriti maaelu, infrastruktuuri ja inimressursside arendamise vallas; |
| --- | --- |

55.

kutsub ELi julgustama ja toetama kõiki selle piirkonna valitsusi Türgi eeskujul ajutise riikliku arengukava koostamisel, et luua institutsiooniline suutlikkus tulevase ELi abi vastuvõtmiseks, eriti maaelu, infrastruktuuri ja inimressursside arendamise vallas;

| 56. | vabakaubandust Kagu-Euroopa riikide ja ELi turu vahel halvab päritolureeglite küsimus, kuna enamikel juhtudel need riigid ei liitunud üleeuroopalise kokkuleppega päritolureeglite kohta; palub komisjonil seada esmatähtsaks nende riikide aitamise mis tahes läbirääkimistel ja vajalikes protseduurides osalemisel; |
| --- | --- |

56.

vabakaubandust Kagu-Euroopa riikide ja ELi turu vahel halvab päritolureeglite küsimus, kuna enamikel juhtudel need riigid ei liitunud üleeuroopalise kokkuleppega päritolureeglite kohta; palub komisjonil seada esmatähtsaks nende riikide aitamise mis tahes läbirääkimistel ja vajalikes protseduurides osalemisel;

| 57. | märgib, et Lääne-Balkani riikidega suhtlemiseks määratud eelarveassigneeringuid on alates 2002. aastast igal aastal pidevalt ja märkimisväärselt vähendatud; ja on otsustanud määrata nimetatud piirkonnale järgmises finantsperspektiivis asjakohased rahastamisvahendid, võttes arvesse piirkonna olulisi probleeme, astmelist üleminekut füüsiliselt rekonstrueerimiselt institutsionaalsele ülesehitamisele ning ühinemiseelsele abile, samuti piirkonna strateegilist tähtsust Euroopa Liidule; |
| --- | --- |

57.

märgib, et Lääne-Balkani riikidega suhtlemiseks määratud eelarveassigneeringuid on alates 2002. aastast igal aastal pidevalt ja märkimisväärselt vähendatud; ja on otsustanud määrata nimetatud piirkonnale järgmises finantsperspektiivis asjakohased rahastamisvahendid, võttes arvesse piirkonna olulisi probleeme, astmelist üleminekut füüsiliselt rekonstrueerimiselt institutsionaalsele ülesehitamisele ning ühinemiseelsele abile, samuti piirkonna strateegilist tähtsust Euroopa Liidule;

| 58. | pidades silmas vajadust hõlmata piirkonna edasiliikumisel ELi suunas kogu ühiskonda, eriti arvamuskujundajaid, kutsub nõukogu ja komisjoni üles võtma kiireloomulisi meetmeid piirkonda puudutava justiits- ja siseküsimuste strateegia raames piirikontrollialase koostöö tugevdamiseks, sh. komisjoni uurimus (mille tulemused esitatakse 2005. aasta lõpus) piirkonna riikide viisanõuete järkjärgulise lihtsustamise mõju kohta; arvab, et uurimuses tuleks pöörata erilist tähelepanu sellele, kuidas hõlbustada õpilaste, valitsusväliste organisatsioonide esindajate, majanduselu kujundajate ja poliitiliste institutsioonide esindajate ning äriinimeste liikumist; |
| --- | --- |

58.

pidades silmas vajadust hõlmata piirkonna edasiliikumisel ELi suunas kogu ühiskonda, eriti arvamuskujundajaid, kutsub nõukogu ja komisjoni üles võtma kiireloomulisi meetmeid piirkonda puudutava justiits- ja siseküsimuste strateegia raames piirikontrollialase koostöö tugevdamiseks, sh. komisjoni uurimus (mille tulemused esitatakse 2005. aasta lõpus) piirkonna riikide viisanõuete järkjärgulise lihtsustamise mõju kohta; arvab, et uurimuses tuleks pöörata erilist tähelepanu sellele, kuidas hõlbustada õpilaste, valitsusväliste organisatsioonide esindajate, majanduselu kujundajate ja poliitiliste institutsioonide esindajate ning äriinimeste liikumist;

| 59. | kutsub asjassepuutuva piirkonna riigivõime üles tugevdama pingutusi, et tuua riiklike kohtute ette kõik sõjakuritegude eest vastutavad isikud, hoolimata ohvrite ja täideviijate etnilisest kuuluvusest, ning teha seda vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud õiglase kohtupidamise standarditele ja koostöös Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunaliga; |
| --- | --- |

59.

kutsub asjassepuutuva piirkonna riigivõime üles tugevdama pingutusi, et tuua riiklike kohtute ette kõik sõjakuritegude eest vastutavad isikud, hoolimata ohvrite ja täideviijate etnilisest kuuluvusest, ning teha seda vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud õiglase kohtupidamise standarditele ja koostöös Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunaliga;

| 60. | rõhutab, et piirkonna riigid saavad palju ära teha, et aidata iseendil teha edasisi edusamme teel ELi integratsiooni poole, vastates järgmistele tingimustele:






  — | koostöö Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunaliga; |
| --- | --- | --- |

60.

rõhutab, et piirkonna riigid saavad palju ära teha, et aidata iseendil teha edasisi edusamme teel ELi integratsiooni poole, vastates järgmistele tingimustele:

—

koostöö Endise Jugoslaavia Sõjakuritegude Rahvusvahelise Tribunaliga;

| — | tõhusa poliitika elluviimine põgenike ja ümberasustatud isikute naasmise heaks; |
| --- | --- |

—

tõhusa poliitika elluviimine põgenike ja ümberasustatud isikute naasmise heaks;

| — | inimõiguste ning vähemuste õiguste austamine; |
| --- | --- |

—

inimõiguste ning vähemuste õiguste austamine;

| — | aktiivsete korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse, inim-, relva- ja narkokaubanduse vastaste poliitikate elluviimine; |
| --- | --- |

—

aktiivsete korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse, inim-, relva- ja narkokaubanduse vastaste poliitikate elluviimine;

| — | efektiivne majanduskoostöö; |
| --- | --- |

—

efektiivne majanduskoostöö;

| 61. | tervitab Sofia deklaratsiooni mustlaste kaasamise aastakümne kohta ja palub komisjonil toetada asjassepuutuva piirkonna riikide pingutusi mustlaste olukorra otsustaval parandamisel; |
| --- | --- |

61.

tervitab Sofia deklaratsiooni mustlaste kaasamise aastakümne kohta ja palub komisjonil toetada asjassepuutuva piirkonna riikide pingutusi mustlaste olukorra otsustaval parandamisel;

| 62. | ELi poliitika põhieesmärk peaks hõlmama ELi abi rakendamist ja haldamist käsitlevate vastutuste süstemaatilist ja järkjärgulist ülekandmist, kohalike ja siseriiklike ametiasutuste rolli suurendamist ning pidevat kodanikuühiskonna ja demokraatlike jõudude kaasahaaramise suurendamist, kui kõnealustel riikidel on võimalik seda teha; |
| --- | --- |

62.

ELi poliitika põhieesmärk peaks hõlmama ELi abi rakendamist ja haldamist käsitlevate vastutuste süstemaatilist ja järkjärgulist ülekandmist, kohalike ja siseriiklike ametiasutuste rolli suurendamist ning pidevat kodanikuühiskonna ja demokraatlike jõudude kaasahaaramise suurendamist, kui kõnealustel riikidel on võimalik seda teha;

| 63. | palub komisjonil kanda riikide institutsioonid nüüd otse ELi abi finantsjuhtimissüsteemi, mis on ette nähtud CARDS-programmis; |
| --- | --- |

63.

palub komisjonil kanda riikide institutsioonid nüüd otse ELi abi finantsjuhtimissüsteemi, mis on ette nähtud CARDS-programmis;

| 64. | kutsub kõiki piirkonna riike üles tegema koostööd piirkondliku infrastruktuuri koordineerimise valdkonnas, sest selle sektori areng on ülioluline piirkonna majanduslikuks integratsiooniks; |
| --- | --- |

64.

kutsub kõiki piirkonna riike üles tegema koostööd piirkondliku infrastruktuuri koordineerimise valdkonnas, sest selle sektori areng on ülioluline piirkonna majanduslikuks integratsiooniks;

| 65. | avaldab kahetsust, et põgenike ja riigi siseselt ümberasustatud inimeste tagasipöördumine ei ole veel lõpule viidud; |
| --- | --- |

65.

avaldab kahetsust, et põgenike ja riigi siseselt ümberasustatud inimeste tagasipöördumine ei ole veel lõpule viidud;

| 66. | on jätkuvalt tõsiselt mures noorte väljarände ja ajude äravoolu pärast piirkonnas ning vaesuse ja töötuse omavahel mitte seoses olevate tasemete pärast; |
| --- | --- |

66.

on jätkuvalt tõsiselt mures noorte väljarände ja ajude äravoolu pärast piirkonnas ning vaesuse ja töötuse omavahel mitte seoses olevate tasemete pärast;

| 67. | märgib, et Balkani piirkonnas olevad miiniväljad takistavad endiselt oluliselt Kagu-Euroopa piirkondade arengut ja integratsiooni ning, et vaatamata viimastel aastatel tehtud tõhusale tööle, tuleb ELi miinivastast tegevust piirkonnas jätkata, et täita Ottawa konventsiooni eesmärk, mis näeb ette miinivabade piirkondade väljakuulutamise hiljemalt 2010. aastaks; |
| --- | --- |

67.

märgib, et Balkani piirkonnas olevad miiniväljad takistavad endiselt oluliselt Kagu-Euroopa piirkondade arengut ja integratsiooni ning, et vaatamata viimastel aastatel tehtud tõhusale tööle, tuleb ELi miinivastast tegevust piirkonnas jätkata, et täita Ottawa konventsiooni eesmärk, mis näeb ette miinivabade piirkondade väljakuulutamise hiljemalt 2010. aastaks;

| 68. | on arvamusel, et tõelise kodanikuühiskonna areng ja toetus on asendamatu tegur, mis on seotud demokraatlike institutsioonide tugevdamisega ja poolte täielikuks lepitamiseks tee sillutamisega; |
| --- | --- |

68.

on arvamusel, et tõelise kodanikuühiskonna areng ja toetus on asendamatu tegur, mis on seotud demokraatlike institutsioonide tugevdamisega ja poolte täielikuks lepitamiseks tee sillutamisega;

| 69. | kutsub komisjoni üles tegema edasisi pingutusi asjassepuutuva piirkonna riikide abistamiseks, et tagada nende multietnilise pärandi täielik kajastamine nende haridussüsteemides ja nende osalemine Euroopa Liidu hariduse vahetusprogrammides; |
| --- | --- |

69.

kutsub komisjoni üles tegema edasisi pingutusi asjassepuutuva piirkonna riikide abistamiseks, et tagada nende multietnilise pärandi täielik kajastamine nende haridussüsteemides ja nende osalemine Euroopa Liidu hariduse vahetusprogrammides;

| 70. | nõuab tungivalt, et komisjon tuleks välja konkreetse projektiga, mis käsitleb naaberpiirkondade vahelise hõlbustatud liikumisvabadusega alade loomist ning mis seetõttu tõhustaks piiriülese ja piirkondliku koostöö arengut; |
| --- | --- |

70.

nõuab tungivalt, et komisjon tuleks välja konkreetse projektiga, mis käsitleb naaberpiirkondade vahelise hõlbustatud liikumisvabadusega alade loomist ning mis seetõttu tõhustaks piiriülese ja piirkondliku koostöö arengut;

| 71. | nõuab tungivalt, et komisjon edendaks ja toetaks mestimisprogrammide loomist munitsipaaltasandil ning toetaks kõiki meetmeid, mis hõlbustavad võrgustiku loomist erinevate tegutsejate vahel ELis ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi riikides; |
| --- | --- |

71.

nõuab tungivalt, et komisjon edendaks ja toetaks mestimisprogrammide loomist munitsipaaltasandil ning toetaks kõiki meetmeid, mis hõlbustavad võrgustiku loomist erinevate tegutsejate vahel ELis ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi riikides;

| 72. | leiab, et ÜROga koostöös tegutsev EL mängib otsustavat rolli raamistiku loomisel kõikide oluliste sidusrühmade osavõtul toimuvate koheste kõneluste jaoks Kosovo staatuse üle, ning loodab nendelt aruteludelt konstruktiivseid tulemusi; |
| --- | --- |

72.

leiab, et ÜROga koostöös tegutsev EL mängib otsustavat rolli raamistiku loomisel kõikide oluliste sidusrühmade osavõtul toimuvate koheste kõneluste jaoks Kosovo staatuse üle, ning loodab nendelt aruteludelt konstruktiivseid tulemusi;

| 73. | nõuab tungivalt, et Lääne-Balkani riigid võtaksid vastu ELi relvaekspordi toimimisjuhendi ja rakendaksid seda; |
| --- | --- |

73.

nõuab tungivalt, et Lääne-Balkani riigid võtaksid vastu ELi relvaekspordi toimimisjuhendi ja rakendaksid seda;

| 74. | kutsub komisjoni ja Euroopa Ülesehitusametit üles veelgi julgustama ja toetama laiaulatuslikku tõe- ja lepitusprotsessi, mis täiendab kohtumenetlusi, mis peaksid hõlmama kodanikuühiskonda, poliitilisi tegutsejaid ja kultuuritegelasi ning looma pinnase piirkonna kestvaks rahuks ja stabiilsuseks; nimetatud lepitusprotsess peab olema eriti suunatud noortele ja selles peaks sisalduma täielik õpikute ülevaade ja ajalooõpingute kava; |
| --- | --- |

74.

kutsub komisjoni ja Euroopa Ülesehitusametit üles veelgi julgustama ja toetama laiaulatuslikku tõe- ja lepitusprotsessi, mis täiendab kohtumenetlusi, mis peaksid hõlmama kodanikuühiskonda, poliitilisi tegutsejaid ja kultuuritegelasi ning looma pinnase piirkonna kestvaks rahuks ja stabiilsuseks; nimetatud lepitusprotsess peab olema eriti suunatud noortele ja selles peaks sisalduma täielik õpikute ülevaade ja ajalooõpingute kava;

*

- *

| 75. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, kõikidele selle piirkonna valitsustele ja parlamentidele, Kagu-Euroopa stabiilsuspakti ELi erikoordinaatorile, ELi eriesindajatele piirkonnas, ÜRO eriesindajale Kosovos (UNMIK), OSCEle ja Euroopa Nõukogule. |
| --- | --- |

75.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, kõikidele selle piirkonna valitsustele ja parlamentidele, Kagu-Euroopa stabiilsuspakti ELi erikoordinaatorile, ELi eriesindajatele piirkonnas, ÜRO eriesindajale Kosovos (UNMIK), OSCEle ja Euroopa Nõukogule.

---

(1)  ELT C 87 E, 7.4.2004, lk 521.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2004)0056.

(3)  Vt nõukogu 17.-18. juuni 2004. aasta lõppjäreldused (10679/2/04 REV 2).

P6_TA(2005)0132

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (2003)

Euroopa Parlamendi resolutsioon nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile seoses ühise välis- ja julgeolekupoliitika põhiaspektide ja põhivalikutega, sealhulgas nende finantsmõju kohta Euroopa ühenduste 2003. aasta üldeelarvele (8412/2004 - 2004/2172(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 29. oktoobril 2004. aastal Roomas allkirjastatud Euroopa põhiseaduse lepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. oktoobril 2004. aastal Roomas allkirjastatud Euroopa põhiseaduse lepingut;

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2003. aastal Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2003. aastal Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat;

| — | võttes arvesse nõukogu aastaaruannet Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika põhiaspektide ja põhivalikute kohta, sealhulgas nende finantsmõju kohta Euroopa ühenduste 2003. aasta üldeelarvele (8412/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu aastaaruannet Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika põhiaspektide ja põhivalikute kohta, sealhulgas nende finantsmõju kohta Euroopa ühenduste 2003. aasta üldeelarvele (8412/2004);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 6. mail 1999. aastal sõlmitud eelarvemenetluse parandamist ja eelarvedistsipliini käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (1) punkti 40; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 6. mail 1999. aastal sõlmitud eelarvemenetluse parandamist ja eelarvedistsipliini käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (1) punkti 40;

| — | võttes arvesse ELi lepingu artiklit 21; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artiklit 21;

| — | võttes arvesse oma 12. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni Euroopa põhiseaduse lepingu kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni Euroopa põhiseaduse lepingu kohta (2);

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2003. aasta resolutsiooni ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamisel tehtud edusammude kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2003. aasta resolutsiooni ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamisel tehtud edusammude kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 29. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni suhete kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni suhete kohta (4);

| — | võttes arvesse oma 20. novembri 2003. aasta resolutsiooni “Suurem Euroopa - naabrus: uus raamistik suheteks meie ida- ja lõunapoolsete naabritega” (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. novembri 2003. aasta resolutsiooni “Suurem Euroopa - naabrus: uus raamistik suheteks meie ida- ja lõunapoolsete naabritega” (5);

| — | võttes arvesse oma 10. aprilli 2003. aasta resolutsiooni “Uus Euroopa julgeoleku- ja kaitsesüsteem - prioriteedid ja puudused” (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. aprilli 2003. aasta resolutsiooni “Uus Euroopa julgeoleku- ja kaitsesüsteem - prioriteedid ja puudused” (6);

| — | võttes arvesse oma 26. veebruari 2004. aasta soovitust nõukogule ELi ja Venemaa suhete kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. veebruari 2004. aasta soovitust nõukogule ELi ja Venemaa suhete kohta (7);

| — | võttes arvesse oma 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooni atlandiülese partnerluse olukorra kohta 25.-26. juunil 2004 Dublinis toimuva ELi-USA tippkohtumise eelõhtul (8) ja 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni atlandiüleste suhete kohta (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooni atlandiülese partnerluse olukorra kohta 25.-26. juunil 2004 Dublinis toimuva ELi-USA tippkohtumise eelõhtul (8) ja 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni atlandiüleste suhete kohta (9);

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2003. aasta resolutsiooni rahu ja väärikuse kohta Lähis-Idas (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2003. aasta resolutsiooni rahu ja väärikuse kohta Lähis-Idas (10);

| — | võttes arvesse oma 24. septembri 2003. aasta soovitust nõukogule olukorra kohta Iraagis (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. septembri 2003. aasta soovitust nõukogule olukorra kohta Iraagis (11);

| — | võttes arvesse oma 12. veebruari 2004. aasta resolutsiooni “Afganistan: väljakutsed ja tulevikuväljavaated” (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. veebruari 2004. aasta resolutsiooni “Afganistan: väljakutsed ja tulevikuväljavaated” (12);

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2001. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika suhteid puudutava ühise strateegia ning globaalse partnerluse kohta (13); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2001. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika suhteid puudutava ühise strateegia ning globaalse partnerluse kohta (13);

| — | võttes arvesse oma 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni hiljutise India ookeani tsunamikatastroofi kohta (14); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni hiljutise India ookeani tsunamikatastroofi kohta (14);

| — | võttes arvesse 16.-17. detsembri 2004 Brüsseli Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi ning eriti otsuseid terrorismi ja välissuhete kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16.-17. detsembri 2004 Brüsseli Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi ning eriti otsuseid terrorismi ja välissuhete kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõiget 1;

| — | võttes arvesse välisasjade komisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A6-0062/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade komisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A6-0062/2005);

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament on arvamusel, et temaga ei konsulteerita piisavalt vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 ettenähtule, kuna nõukogu praegune praktika on edastada lihtsalt kirjeldav loetelu eelmise aasta tegevustest, selle asemel et konsulteerida Euroopa Parlamendiga järgmise aasta põhiaspektide ja põhivalikute osas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament on arvamusel, et temaga ei konsulteerita piisavalt vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 ettenähtule, kuna nõukogu praegune praktika on edastada lihtsalt kirjeldav loetelu eelmise aasta tegevustest, selle asemel et konsulteerida Euroopa Parlamendiga järgmise aasta põhiaspektide ja põhivalikute osas;

| B. | arvestades, et praegune praktika tuleks seetõttu lõpetada ja asendada teisega, mis näeb ette tõelise konsulteerimise Euroopa Parlamendiga ülalmainitud tähenduses ja toob kaasa Euroopa Parlamendi ulatuslikuma kaasamise; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et praegune praktika tuleks seetõttu lõpetada ja asendada teisega, mis näeb ette tõelise konsulteerimise Euroopa Parlamendiga ülalmainitud tähenduses ja toob kaasa Euroopa Parlamendi ulatuslikuma kaasamise;

| C. | arvestades, et 29. oktoobril 2004 Roomas allkirjastatud Euroopa põhiseaduse lepingu mõttel ja sisul peaks isegi juba enne ratifitseerimist olema oluline mõju ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika teostamisele aastal 2005 ja hiljem; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 29. oktoobril 2004 Roomas allkirjastatud Euroopa põhiseaduse lepingu mõttel ja sisul peaks isegi juba enne ratifitseerimist olema oluline mõju ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika teostamisele aastal 2005 ja hiljem;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt väljendanud oma seisukohti viisi kohta, kuidas tuleks suhted teatud piirkondade ja riikidega korraldada ning paremini tasakaalustada, et suurendada liidu välistegevuse globaalset iseloomu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt väljendanud oma seisukohti viisi kohta, kuidas tuleks suhted teatud piirkondade ja riikidega korraldada ning paremini tasakaalustada, et suurendada liidu välistegevuse globaalset iseloomu;

| E. | arvestades, et ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika praegune rahastamine on täiesti ebapiisav, seda nii kvalitatiivselt kui kvantitatiivselt ja ka demokraatliku vastutuse osas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika praegune rahastamine on täiesti ebapiisav, seda nii kvalitatiivselt kui kvantitatiivselt ja ka demokraatliku vastutuse osas;

| 1. | olles küll rahul viisiga, kuidas kõrge esindaja / nõukogu peasekretär on tõepoolest hoidnud Euroopa Parlamenti täielikult kursis peamiste ühise välis- ja julgeolekupoliitika teemade arenguga, lükkab kindlalt tagasi nõukogu senise a posteriori-lähenemisviisi, mis seisneb selles, et nõukogu edastab üksnes kirjeldava nimekirja eelmisel aastal läbi viidud ühise välis- ja julgeolekupoliitika tegevustest, ning on arvamusel, et selline praktika kujutab endast Euroopa Parlamendiga eelneva konsulteerimise osas Euroopa Liidu lepingu artikli 21 ja 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe selget rikkumist; |
| --- | --- |

1.

olles küll rahul viisiga, kuidas kõrge esindaja / nõukogu peasekretär on tõepoolest hoidnud Euroopa Parlamenti täielikult kursis peamiste ühise välis- ja julgeolekupoliitika teemade arenguga, lükkab kindlalt tagasi nõukogu senise a posteriori-lähenemisviisi, mis seisneb selles, et nõukogu edastab üksnes kirjeldava nimekirja eelmisel aastal läbi viidud ühise välis- ja julgeolekupoliitika tegevustest, ning on arvamusel, et selline praktika kujutab endast Euroopa Parlamendiga eelneva konsulteerimise osas Euroopa Liidu lepingu artikli 21 ja 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe selget rikkumist;

| 2. | palub nõukogul seepärast lõpetada praegune praktika ja asendada see a priori-lähenemisviisiga, mille puhul konsulteeritakse Euroopa Parlamendiga iga aasta algul põhiaspektide ja põhivalikute küsimuses, mida nõukogu on antud aastaks ette näinud nii globaalsete kui horisontaalsete teemade ning ka erinevate geograafiliste piirkondade kavandatud prioriteetide osas; palub lisaks anda nõukogul järgnevalt aru, kas ja kuidas võeti Euroopa Parlamendi panust arvesse; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul seepärast lõpetada praegune praktika ja asendada see a priori-lähenemisviisiga, mille puhul konsulteeritakse Euroopa Parlamendiga iga aasta algul põhiaspektide ja põhivalikute küsimuses, mida nõukogu on antud aastaks ette näinud nii globaalsete kui horisontaalsete teemade ning ka erinevate geograafiliste piirkondade kavandatud prioriteetide osas; palub lisaks anda nõukogul järgnevalt aru, kas ja kuidas võeti Euroopa Parlamendi panust arvesse;

| 3. | kavatseb aidata kaasa püüdlustele suurendada ühise välis- ja julgeolekupoliitika küsimustega seotud demokraatlikku vastutust, pidades kõrge esindaja / nõukogu peasekretäriga ja välissuhete volinikuga kord kvartalis toimuva arvamuste vahetuse raames regulaarseid arutelusid riikide parlamentidega, sealhulgas arutelu muudatusettepanekute üle, mille on esitanud riikide parlamendid ühist välis- ja julgeolekupoliitikat käsitleva Euroopa Parlamendi aastaaruande kohta; |
| --- | --- |

3.

kavatseb aidata kaasa püüdlustele suurendada ühise välis- ja julgeolekupoliitika küsimustega seotud demokraatlikku vastutust, pidades kõrge esindaja / nõukogu peasekretäriga ja välissuhete volinikuga kord kvartalis toimuva arvamuste vahetuse raames regulaarseid arutelusid riikide parlamentidega, sealhulgas arutelu muudatusettepanekute üle, mille on esitanud riikide parlamendid ühist välis- ja julgeolekupoliitikat käsitleva Euroopa Parlamendi aastaaruande kohta;

| 4. | palub nõukogul ja kõrgel esindajal / nõukogu peasekretäril osaleda aktiivselt iga-aastasel arutelul Euroopa julgeolekustrateegia üle koos Euroopa Parlamendiga ja riikide parlamentidega; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul ja kõrgel esindajal / nõukogu peasekretäril osaleda aktiivselt iga-aastasel arutelul Euroopa julgeolekustrateegia üle koos Euroopa Parlamendiga ja riikide parlamentidega;

| 5. | ergutab nii nõukogu kui ka liikmesriike suurendama veelgi Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika parlamentaarset kontrolli siseriiklikul tasandil, suurendades riikide parlamentide rolli Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsioonide heakskiitmisel, ja Euroopa tasandil, andes Euroopa Parlamendile olulise rolli terve ühise välis- ja julgeolekupoliitika eelarve kontrollimisel; |
| --- | --- |

5.

ergutab nii nõukogu kui ka liikmesriike suurendama veelgi Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika parlamentaarset kontrolli siseriiklikul tasandil, suurendades riikide parlamentide rolli Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsioonide heakskiitmisel, ja Euroopa tasandil, andes Euroopa Parlamendile olulise rolli terve ühise välis- ja julgeolekupoliitika eelarve kontrollimisel;

| 6. | nõuab tungivalt, et nõukogu tagaks oma poliitikavahendite nagu sanktsioonipoliitika rakendamise suurema ranguse ja poliitilise kohustumisega; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et nõukogu tagaks oma poliitikavahendite nagu sanktsioonipoliitika rakendamise suurema ranguse ja poliitilise kohustumisega;

Ühise välis- ja julgeolekupoliitika põhiaspektid ja põhivalikud aastal 2005 pärast põhiseaduse lepingu allkirjastamist

| 7. | väljendab seisukohta, et uue lepingu sätete mõtet (ja sisu) ühise välis- ja julgeolekupoliitika osas tuleks kohaldada juba praegu, nii nagu seda juba tehti Euroopa Kaitseagentuuri loomisega, “lahinggrupi” kontseptsiooniga, ELi edasiarendatud naabruspoliitika loomisega, mis peaks olema ELi praegusest naabruspoliitikast tunduvalt tähendusrikkam, ja solidaarsusklausli kohaldamisega terrorismiohu või terrorirünnakute tõrjumiseks; nende tagajärgedega tuleks tegeleda asjaomaste meetmete, sealhulgas kodanikukaitse praeguste ja tulevaste vahendite tõhusa kooskõlastamise kaudu ning vastastikuse solidaarsuse kohustuse kaudu anda abi ja toetust, kui mõne Euroopa Liidu liikmesriigi vastu toimub relvastatud kallaletung; |
| --- | --- |

7.

väljendab seisukohta, et uue lepingu sätete mõtet (ja sisu) ühise välis- ja julgeolekupoliitika osas tuleks kohaldada juba praegu, nii nagu seda juba tehti Euroopa Kaitseagentuuri loomisega, “lahinggrupi” kontseptsiooniga, ELi edasiarendatud naabruspoliitika loomisega, mis peaks olema ELi praegusest naabruspoliitikast tunduvalt tähendusrikkam, ja solidaarsusklausli kohaldamisega terrorismiohu või terrorirünnakute tõrjumiseks; nende tagajärgedega tuleks tegeleda asjaomaste meetmete, sealhulgas kodanikukaitse praeguste ja tulevaste vahendite tõhusa kooskõlastamise kaudu ning vastastikuse solidaarsuse kohustuse kaudu anda abi ja toetust, kui mõne Euroopa Liidu liikmesriigi vastu toimub relvastatud kallaletung;

| 8. | palub seega, et Euroopa Parlamenti teavitataks võrdselt nõukoguga ja kaasataks ulatuslikumalt kõikidesse komisjoni asepresidendi / ELi välisministri tulevastesse ettepanekutesse, mis puudutavad ühise välis- ja julgeolekupoliitika ettevalmistamist aastaks 2005; |
| --- | --- |

8.

palub seega, et Euroopa Parlamenti teavitataks võrdselt nõukoguga ja kaasataks ulatuslikumalt kõikidesse komisjoni asepresidendi / ELi välisministri tulevastesse ettepanekutesse, mis puudutavad ühise välis- ja julgeolekupoliitika ettevalmistamist aastaks 2005;

| 9. | väljendab soovi, et tulevane Euroopa Liidu välisteenistus täidaks välistegevuse valdkonnas võtmerolli, abistades ELi välisministrit / komisjoni asepresidenti; tuletab igal juhul meelde vajadust säilitada Euroopa Parlamendi pädevused ja uue teenistuse kui terviku vastutus Euroopa Parlamendi ees, eriti mis puudutab komisjoni osade integreerimist uude teenistusse (välissuhete peadirektoraat, EÜ delegatsioonid jne); nõuab perspektiivi edasisteks arenguteks valitsustevahelistes elementides (mis tulevad ennekõike liikmesriikidest), nii et tulevane teenistus saab osana komisjonist järgida integreeritud ühenduse mudelit, jäädes samal ajal valitsustevahelistes küsimustes nõukogule täiesti lojaalseks; |
| --- | --- |

9.

väljendab soovi, et tulevane Euroopa Liidu välisteenistus täidaks välistegevuse valdkonnas võtmerolli, abistades ELi välisministrit / komisjoni asepresidenti; tuletab igal juhul meelde vajadust säilitada Euroopa Parlamendi pädevused ja uue teenistuse kui terviku vastutus Euroopa Parlamendi ees, eriti mis puudutab komisjoni osade integreerimist uude teenistusse (välissuhete peadirektoraat, EÜ delegatsioonid jne); nõuab perspektiivi edasisteks arenguteks valitsustevahelistes elementides (mis tulevad ennekõike liikmesriikidest), nii et tulevane teenistus saab osana komisjonist järgida integreeritud ühenduse mudelit, jäädes samal ajal valitsustevahelistes küsimustes nõukogule täiesti lojaalseks;

| 10. | palub nõukogul teha kõik võimalik, et anda põhiseaduse lepingus ette nähtud kaitsealasele solidaarsusklauslile tõeline sisu niipea, kui leping jõustub ning tõeline ja tõhus ühine välis- ja julgeolekupoliitika on määratletud; |
| --- | --- |

10.

palub nõukogul teha kõik võimalik, et anda põhiseaduse lepingus ette nähtud kaitsealasele solidaarsusklauslile tõeline sisu niipea, kui leping jõustub ning tõeline ja tõhus ühine välis- ja julgeolekupoliitika on määratletud;

| 11. | peab vajalikuks, et välissuhete volinik ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja kohaldaksid nüüd, kui põhiseaduse leping on allkirjastatud, uusi nõudeid, teavitades Euroopa Parlamenti täielikult, konsulteerides temaga ja kaasates teda tugevamalt kõikidesse ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika küsimustesse; rõhutab vajadust tagada eriti Euroopa Kaitseagentuuri kogu tegevuse demokraatlik kontroll ja läbipaistvus; |
| --- | --- |

11.

peab vajalikuks, et välissuhete volinik ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja kohaldaksid nüüd, kui põhiseaduse leping on allkirjastatud, uusi nõudeid, teavitades Euroopa Parlamenti täielikult, konsulteerides temaga ja kaasates teda tugevamalt kõikidesse ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika küsimustesse; rõhutab vajadust tagada eriti Euroopa Kaitseagentuuri kogu tegevuse demokraatlik kontroll ja läbipaistvus;

| 12. | tervitab Euroopa Kaitseagentuuri loomist ja komisjoni ettevalmistavaid meetmeid julgeolekualase teadustöö valdkonnas; peab vajalikuks eraldada julgeolekualasele teadustööle, sealhulgas tsiviilaspektidele, keskmise tähtajaga rahastamiskavas igal aastal kohane summa; |
| --- | --- |

12.

tervitab Euroopa Kaitseagentuuri loomist ja komisjoni ettevalmistavaid meetmeid julgeolekualase teadustöö valdkonnas; peab vajalikuks eraldada julgeolekualasele teadustööle, sealhulgas tsiviilaspektidele, keskmise tähtajaga rahastamiskavas igal aastal kohane summa;

| 13. | palub nõukogul konsulteerida regulaarselt Euroopa Parlamendiga ja kaasata Euroopa Parlamenti ka Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika põhiaspektide ja põhivalikute küsimuses ning hoida Euroopa Parlamenti kursis Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika arenguga kooskõlas Euroopa põhiseaduse lepingu artikli I-41 lõikega 8; kõnealune konsulteerimine peaks toimuma samamoodi nagu nõuti eespool ühise välis- ja julgeolekupoliitika puhul; |
| --- | --- |

13.

palub nõukogul konsulteerida regulaarselt Euroopa Parlamendiga ja kaasata Euroopa Parlamenti ka Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika põhiaspektide ja põhivalikute küsimuses ning hoida Euroopa Parlamenti kursis Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika arenguga kooskõlas Euroopa põhiseaduse lepingu artikli I-41 lõikega 8; kõnealune konsulteerimine peaks toimuma samamoodi nagu nõuti eespool ühise välis- ja julgeolekupoliitika puhul;

Eriettepanekud globaalsete ja horisontaalsete teemade kohta aastal 2005

| 14. | tervitab 12. detsembril 2003 Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat; pooldab täielikult selle tsiviil-sõjalist terviklikku lähenemisviisi ning ennetava tegutsemise ja tõhusa mitmepoolsuse võtmekontseptsioone, mis peavad samuti iseloomustama nii ühist välis- ja julgeolekupoliitikat kui Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikat, ning osutab raportile, mida Euroopa Parlamendi välisasjade komisjon praegu strateegia kohta koostab; rõhutab vajadust arendada suutlikkust reageerida kiirelt humanitaarkatastroofide korral; |
| --- | --- |

14.

tervitab 12. detsembril 2003 Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat; pooldab täielikult selle tsiviil-sõjalist terviklikku lähenemisviisi ning ennetava tegutsemise ja tõhusa mitmepoolsuse võtmekontseptsioone, mis peavad samuti iseloomustama nii ühist välis- ja julgeolekupoliitikat kui Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikat, ning osutab raportile, mida Euroopa Parlamendi välisasjade komisjon praegu strateegia kohta koostab; rõhutab vajadust arendada suutlikkust reageerida kiirelt humanitaarkatastroofide korral;

| 15. | rõhutab sellega seoses, nagu sätestatud julgeolekustrateegias, vajadust arendada vastavat julgeolekukultuuri ja toetab seetõttu täielikult juba alustatud tööd ELi väljaõppekontseptsiooni rakendamiseks Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas; Euroopa julgeoleku- ja kaitsekolledži arendamine ja ülesehitamine peab tulevikus tagama Euroopa Liidu institutsioonidele ja liikmesriikidele hästi väljaõpetatud töötajad, kes on suutelised töötama tõhusalt Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas; selleks tuleb kolledž asetada organisatoorselt usaldusväärsele alusele ja varustada piisavate rahaliste vahenditega; |
| --- | --- |

15.

rõhutab sellega seoses, nagu sätestatud julgeolekustrateegias, vajadust arendada vastavat julgeolekukultuuri ja toetab seetõttu täielikult juba alustatud tööd ELi väljaõppekontseptsiooni rakendamiseks Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas; Euroopa julgeoleku- ja kaitsekolledži arendamine ja ülesehitamine peab tulevikus tagama Euroopa Liidu institutsioonidele ja liikmesriikidele hästi väljaõpetatud töötajad, kes on suutelised töötama tõhusalt Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas; selleks tuleb kolledž asetada organisatoorselt usaldusväärsele alusele ja varustada piisavate rahaliste vahenditega;

| 16. | toetab täielikult praegu tehtavaid ühiseid jõupingutusi ELi massihävitusrelvade leviku vastase strateegia rakendamiseks, pidades silmas ÜRO tuumarelva leviku tõkestamise lepingu (NPT) läbivaatamist 2005. aastal ning aktiivset rolli, mida EL peaks täitma selles kontekstis ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1 540(2004) rakendamisel; osutab oma eelnevatele seisukohtadele väikerelvade kohta ja oma 22. aprilli 2004. aasta resolutsioonile jalaväemiine käsitleva Ottawa konventsiooni läbivaatamise kohta (15); kinnitab oma toetust ELi relvaekspordi toimimisjuhendi tugevdamisele, et muuta see siduvaks, ja rahvusvahelist relvakaubanduse lepingut pooldavale ELi tegevusele; |
| --- | --- |

16.

toetab täielikult praegu tehtavaid ühiseid jõupingutusi ELi massihävitusrelvade leviku vastase strateegia rakendamiseks, pidades silmas ÜRO tuumarelva leviku tõkestamise lepingu (NPT) läbivaatamist 2005. aastal ning aktiivset rolli, mida EL peaks täitma selles kontekstis ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1 540(2004) rakendamisel; osutab oma eelnevatele seisukohtadele väikerelvade kohta ja oma 22. aprilli 2004. aasta resolutsioonile jalaväemiine käsitleva Ottawa konventsiooni läbivaatamise kohta (15); kinnitab oma toetust ELi relvaekspordi toimimisjuhendi tugevdamisele, et muuta see siduvaks, ja rahvusvahelist relvakaubanduse lepingut pooldavale ELi tegevusele;

| 17. | rõhutab oma tugevat usku sellesse, et tuumadesarmeerimine annab olulise panuse rahvusvahelisse julgeolekusse ja strateegilisse stabiilsusse ning vähendab tuumarelvade leviku ohtu; kutsub neid liikmesriike, kellel on tuumaarsenal, üles täitma oma kohustusi, mis tulenevad NPT artiklist 6; nõuab tungivalt, et liikmesriigid toetaksid eelseisval NPT läbivaatamise konverentsil värsket algatust rahvusvahelisel tasandil uute tuumaohtude kohta, nagu tegid ettepaneku ÜRO peasekretär Kofi Annan ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri peadirektor Mohammed El Baradei, tuumadesarmeerimise ja ÜRO desarmeerimiskonverentsi taaselustamise kohta; |
| --- | --- |

17.

rõhutab oma tugevat usku sellesse, et tuumadesarmeerimine annab olulise panuse rahvusvahelisse julgeolekusse ja strateegilisse stabiilsusse ning vähendab tuumarelvade leviku ohtu; kutsub neid liikmesriike, kellel on tuumaarsenal, üles täitma oma kohustusi, mis tulenevad NPT artiklist 6; nõuab tungivalt, et liikmesriigid toetaksid eelseisval NPT läbivaatamise konverentsil värsket algatust rahvusvahelisel tasandil uute tuumaohtude kohta, nagu tegid ettepaneku ÜRO peasekretär Kofi Annan ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri peadirektor Mohammed El Baradei, tuumadesarmeerimise ja ÜRO desarmeerimiskonverentsi taaselustamise kohta;

| 18. | jagab Euroopa Ülemkogu seisukohta, et terrorismivastane võitlus on jätkuvalt üks liidu prioriteet ja välissuhetega seotud poliitika võtmeelement, rõhutades aga veel kord, et see ei tohi toimuda inimõiguste ja kodanikuvabaduste arvel, ning teeb ettepaneku suurendada sidusust ja otsustavust liidu terrorismivastases poliitikas kolmandate riikide suhtes järgmiste meetmete abil:






  a) | terrorismialase poliitilise dialoogi tõhustamine kolmandate riikidega, |
| --- | --- | --- |

18.

jagab Euroopa Ülemkogu seisukohta, et terrorismivastane võitlus on jätkuvalt üks liidu prioriteet ja välissuhetega seotud poliitika võtmeelement, rõhutades aga veel kord, et see ei tohi toimuda inimõiguste ja kodanikuvabaduste arvel, ning teeb ettepaneku suurendada sidusust ja otsustavust liidu terrorismivastases poliitikas kolmandate riikide suhtes järgmiste meetmete abil:

a)

terrorismialase poliitilise dialoogi tõhustamine kolmandate riikidega,

| b) | koostöö tugevdamine rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega (eriti ÜRO terrorismivastase komiteega ja NATOga) ning eriti ÜRO süsteemi autoriteedi taastamine, |
| --- | --- |

b)

koostöö tugevdamine rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega (eriti ÜRO terrorismivastase komiteega ja NATOga) ning eriti ÜRO süsteemi autoriteedi taastamine,

| c) | 2004. aasta terrorismivastast võitlust käsitleva ELi-USA deklaratsiooni rakendamine, |
| --- | --- |

c)

2004. aasta terrorismivastast võitlust käsitleva ELi-USA deklaratsiooni rakendamine,

| d) | komisjoni sihtabistrateegia rakendamine, mis on juba sätestatud programmides, nagu CARDS, TACIS, MEDA jne, ning mida nüüdsest iseloomustab koostöö-lähenemisviis, mis hõlmab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1 373 (2001) määratletud prioriteetseid valdkondi, |
| --- | --- |

d)

komisjoni sihtabistrateegia rakendamine, mis on juba sätestatud programmides, nagu CARDS, TACIS, MEDA jne, ning mida nüüdsest iseloomustab koostöö-lähenemisviis, mis hõlmab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1 373 (2001) määratletud prioriteetseid valdkondi,

| e) | tsiviil- ja sõjalise kiirreageerimise korra tugevam kasutamine, |
| --- | --- |

e)

tsiviil- ja sõjalise kiirreageerimise korra tugevam kasutamine,

| f) | terrorismivastase klausli range kohaldamine, mis on lisatud nende riikidega sõlmitud kokkulepetesse, mille puhul on tõendeid terrorismiohu või erilise terroristliku tegevuse kohta, nagu värbamine, väljaõpe või rahastamine, või iga muu riigi puhul, kes kujutab liidule potentsiaalset ohtu; on arvamusel, et seepärast tuleks tähelepanu pöörata Euroopa Parlamendi 2002. aasta ettepanekule liidu välissuhetega seotud poliitika institutsioonidevahelise tegevusjuhendi kohta, |
| --- | --- |

f)

terrorismivastase klausli range kohaldamine, mis on lisatud nende riikidega sõlmitud kokkulepetesse, mille puhul on tõendeid terrorismiohu või erilise terroristliku tegevuse kohta, nagu värbamine, väljaõpe või rahastamine, või iga muu riigi puhul, kes kujutab liidule potentsiaalset ohtu; on arvamusel, et seepärast tuleks tähelepanu pöörata Euroopa Parlamendi 2002. aasta ettepanekule liidu välissuhetega seotud poliitika institutsioonidevahelise tegevusjuhendi kohta,

| g) | vajaduse korral eriliste Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsioonide täielik ärakasutamine; |
| --- | --- |

g)

vajaduse korral eriliste Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsioonide täielik ärakasutamine;

| h) | rahvusvahelisest humanitaarõigusest ja inimõigusi puudutavatest õigusaktidest kinnipidamise tagamine kõikide võetavate meetmete puhul; |
| --- | --- |

h)

rahvusvahelisest humanitaarõigusest ja inimõigusi puudutavatest õigusaktidest kinnipidamise tagamine kõikide võetavate meetmete puhul;

| i) | Euroopa Liidu aktiivse panuse tagamine pikaajaliste piirkondlike probleemide rahumeelsesse ja õiglasse lahendamisse, võttes arvesse ÜRO otsuseid ja tema rahvusvaheliselt tunnustatud rolli, ning vägivalla ja terrorismi teket soodustavate oluliste sotsiaalsete probleemide (vaesus, sotsiaalne tõrjutus) lahendamisse; |
| --- | --- |

i)

Euroopa Liidu aktiivse panuse tagamine pikaajaliste piirkondlike probleemide rahumeelsesse ja õiglasse lahendamisse, võttes arvesse ÜRO otsuseid ja tema rahvusvaheliselt tunnustatud rolli, ning vägivalla ja terrorismi teket soodustavate oluliste sotsiaalsete probleemide (vaesus, sotsiaalne tõrjutus) lahendamisse;

| 19. | omistab äärmiselt suurt tähelepanu oma panusele terrorismivastasesse võitlusse; seetõttu nõuab tungivalt, et Euroopa Parlamendi välisasjade komisjon ja kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon leiaksid sobiva menetluse, et valmistada ette teemakohased soovitused edastamiseks nõukogule ja komisjonile; kutsub sellega seoses nõukogu üles teavitama täielikult välisasjade komisjoni ning kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni ELi terroristlike ühenduste nimekirja küsimusest ja nendega selles küsimuses konsulteerima; tervitab sellega seoses eesistujariigi Luksemburgi positiivset reaktsiooni; |
| --- | --- |

19.

omistab äärmiselt suurt tähelepanu oma panusele terrorismivastasesse võitlusse; seetõttu nõuab tungivalt, et Euroopa Parlamendi välisasjade komisjon ja kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon leiaksid sobiva menetluse, et valmistada ette teemakohased soovitused edastamiseks nõukogule ja komisjonile; kutsub sellega seoses nõukogu üles teavitama täielikult välisasjade komisjoni ning kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni ELi terroristlike ühenduste nimekirja küsimusest ja nendega selles küsimuses konsulteerima; tervitab sellega seoses eesistujariigi Luksemburgi positiivset reaktsiooni;

| 20. | peab oluliseks kasutada loodusõnnetuste korral võimsust, mida nõukogu ja komisjon arendavad tsiviil-sõjalises valdkonnas, sealhulgas tsiviil-sõjaline planeerimisüksus ning ettevõtmised, nagu GALILEO ja GMES; |
| --- | --- |

20.

peab oluliseks kasutada loodusõnnetuste korral võimsust, mida nõukogu ja komisjon arendavad tsiviil-sõjalises valdkonnas, sealhulgas tsiviil-sõjaline planeerimisüksus ning ettevõtmised, nagu GALILEO ja GMES;

Euroopa Parlamendi prioriteedid erinevates geograafilistes piirkondades aastal 2005

| 21. | palub nõukogul astuda viivitamatult samme olemasoleva geograafilise tasakaalustamatuse korrigeerimiseks viimase kümne aasta jooksul vastu võetud ühise välis- ja julgeolekupoliitika õigusaktide seas, nii et oleks võimalik saavutada erinevate piirkondade vahel vastavalt liidu globaalsetele ambitsioonidele õiglasem tasakaal; palub nõukogul eriti luua geograafiline tasakaal seni laienemise tõttu idasuunal tehtud jõupingutuste ja uute jõupingutuste vahel lõunapoolse Vahemere piirkonna suunal; rõhutab siiski, et nõukogu peaks vältima vähemalt jahedaid žeste, mis väljendavad ELi kahanenud huvi edusammude suhtes Lääne-Balkanil, Ukrainas ja Lõuna-Kaukaasias; |
| --- | --- |

21.

palub nõukogul astuda viivitamatult samme olemasoleva geograafilise tasakaalustamatuse korrigeerimiseks viimase kümne aasta jooksul vastu võetud ühise välis- ja julgeolekupoliitika õigusaktide seas, nii et oleks võimalik saavutada erinevate piirkondade vahel vastavalt liidu globaalsetele ambitsioonidele õiglasem tasakaal; palub nõukogul eriti luua geograafiline tasakaal seni laienemise tõttu idasuunal tehtud jõupingutuste ja uute jõupingutuste vahel lõunapoolse Vahemere piirkonna suunal; rõhutab siiski, et nõukogu peaks vältima vähemalt jahedaid žeste, mis väljendavad ELi kahanenud huvi edusammude suhtes Lääne-Balkanil, Ukrainas ja Lõuna-Kaukaasias;

| 22. | soovitab seetõttu astuda nõukogul vajalikke samme, et EL saaks kasutada ära olemasolevaid privilegeeritud suhteid teatud geograafiliste piirkondadega (kahe piirkonna vaheliste, mitmepoolsete või kahepoolsete assotsiatsioonilepingute jne kaudu), et tugevdada oma mitmepoolset tugevust teiste üleminekuriikide ja piirkondadega suhtlemisel, kellega ei ole selliseid privilegeeritud suhteid veel loodud; rõhutab lisaks, et ELi naabrusele ei tohi omistada suuremat prioriteeti ELi ja maailma arengumaade vaheliste oluliste suhete ja solidaarsuse arvel; |
| --- | --- |

22.

soovitab seetõttu astuda nõukogul vajalikke samme, et EL saaks kasutada ära olemasolevaid privilegeeritud suhteid teatud geograafiliste piirkondadega (kahe piirkonna vaheliste, mitmepoolsete või kahepoolsete assotsiatsioonilepingute jne kaudu), et tugevdada oma mitmepoolset tugevust teiste üleminekuriikide ja piirkondadega suhtlemisel, kellega ei ole selliseid privilegeeritud suhteid veel loodud; rõhutab lisaks, et ELi naabrusele ei tohi omistada suuremat prioriteeti ELi ja maailma arengumaade vaheliste oluliste suhete ja solidaarsuse arvel;

| 23. | omistab siiski äärmiselt suurt tähtsust ennekõike liidu järgnevatele laienemistele, nagu otsustas Euroopa Ülemkogu 16.-17. detsembril 2004, ja teiseks Euroopa naabruspoliitika arendamisele kui liidu kõrgeimatele prioriteetidele 2005. aasta poliitilises tegevuskavas, sealhulgas Euroopa riikide Euroopa Majanduspiirkond; rõhutab, et on äärmiselt oluline teha kõik võimalik leidmaks Lähis-Ida konfliktile lahendus rahu ja väärikuse kaudu neliku rahuplaani (Quartet Road Map) põhjal ning rakendades Euroopa Ülemkogu poolt juunis 2004 otsustatud strateegilist partnerlust Vahemere ja Lähis-Ida piirkonnaga; tervitab seetõttu Ariel Sharoni ja Abu Mazeni hiljutist tippkohtumist Sharm el Sheikis; nõuab sama kindlalt, et tuleb teha kõik võimalik aitamaks kaasa teiste olemasolevate või ettenähtavate konfliktide ja kriiside lahendamisele, nagu konfliktid ja kriisid Kosovos, Tšetšeenias, Darfuris, Somaalias, Suure järvistu piirkonnas, Iraanis ja Põhja-Koreas, ning sotsiaalse progressi taotlemisele maailmas kooskõlas ÜRO aastatuhande arengueesmärkidega; |
| --- | --- |

23.

omistab siiski äärmiselt suurt tähtsust ennekõike liidu järgnevatele laienemistele, nagu otsustas Euroopa Ülemkogu 16.-17. detsembril 2004, ja teiseks Euroopa naabruspoliitika arendamisele kui liidu kõrgeimatele prioriteetidele 2005. aasta poliitilises tegevuskavas, sealhulgas Euroopa riikide Euroopa Majanduspiirkond; rõhutab, et on äärmiselt oluline teha kõik võimalik leidmaks Lähis-Ida konfliktile lahendus rahu ja väärikuse kaudu neliku rahuplaani (Quartet Road Map) põhjal ning rakendades Euroopa Ülemkogu poolt juunis 2004 otsustatud strateegilist partnerlust Vahemere ja Lähis-Ida piirkonnaga; tervitab seetõttu Ariel Sharoni ja Abu Mazeni hiljutist tippkohtumist Sharm el Sheikis; nõuab sama kindlalt, et tuleb teha kõik võimalik aitamaks kaasa teiste olemasolevate või ettenähtavate konfliktide ja kriiside lahendamisele, nagu konfliktid ja kriisid Kosovos, Tšetšeenias, Darfuris, Somaalias, Suure järvistu piirkonnas, Iraanis ja Põhja-Koreas, ning sotsiaalse progressi taotlemisele maailmas kooskõlas ÜRO aastatuhande arengueesmärkidega;

| 24. | omistab äärmiselt suurt tähtsust ka Lääne-Balkanit puudutava Euroopa strateegia jätkamisele ja edasiarendamisele, mille eesmärk on integreerida piirkonna riigid järkjärgult Euroopa institutsioonidesse, seda eriti pidades silmas tähtsaid otsuseid, mis tehakse 2005. aasta teisel poolel Kosovo lõpliku staatuse kohta; |
| --- | --- |

24.

omistab äärmiselt suurt tähtsust ka Lääne-Balkanit puudutava Euroopa strateegia jätkamisele ja edasiarendamisele, mille eesmärk on integreerida piirkonna riigid järkjärgult Euroopa institutsioonidesse, seda eriti pidades silmas tähtsaid otsuseid, mis tehakse 2005. aasta teisel poolel Kosovo lõpliku staatuse kohta;

| 25. | on valmis töötama koos nõukogu ja komisjoniga Serbia ja Montenegro, sealhulgas Kosovo pikaajalise strateegilise ümberkujundamise kallal eesmärgiga võimaldada kõikidele antud piirkonna inimestele ühine rahumeelne tulevik Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

25.

on valmis töötama koos nõukogu ja komisjoniga Serbia ja Montenegro, sealhulgas Kosovo pikaajalise strateegilise ümberkujundamise kallal eesmärgiga võimaldada kõikidele antud piirkonna inimestele ühine rahumeelne tulevik Euroopa Liidus;

| 26. | ootab tihedat koostööd nõukogu ja komisjoniga, et kindlustada poliitiliselt ja majanduslikult Lähis-Idas alustatud rahuprotsessi; |
| --- | --- |

26.

ootab tihedat koostööd nõukogu ja komisjoniga, et kindlustada poliitiliselt ja majanduslikult Lähis-Idas alustatud rahuprotsessi;

| 27. | peab oluliseks, et EL ja Ameerika Ühendriigid kujundaksid oma suhet konstruktiivselt ning et NATO muutuks taas suuremal määral võrdõigusliku poliitilise arutelu kohaks, kus tuleb leida mõistlik tasakaal ennetamise, kriisiohjamise ja sõjalise võimsuse vahendite vahel; peab oluliseks võtta vastu ühised seisukohad (Euroopa Parlament - Ameerika Ühendriikide Kongress) teatud globaalsete, ühist huvi pakkuvate teemade (terrorismivastane võitlus, piirkondlikud konfliktid, massihävitusrelvade levik, desarmeerimine, rahvusvaheline õigus, tõhus mitmepoolsus, koostöö energiavaldkonnas, kliimamuutused jne) kohta ja arvab, et eriti 2005. aastal, Madridi deklaratsiooni kümnendal aastapäeval, tuleks anda atlandiülestele suhetele uut hoogu: atlandiülese turu väljakujundamine aastaks 2015, uue atlandiülese tegevuskava ajakohastamine atlandiülese partnerluslepingu abil, mis peaks jõustuma nii ruttu kui võimalik, kuid hiljemalt kahe aasta jooksul; |
| --- | --- |

27.

peab oluliseks, et EL ja Ameerika Ühendriigid kujundaksid oma suhet konstruktiivselt ning et NATO muutuks taas suuremal määral võrdõigusliku poliitilise arutelu kohaks, kus tuleb leida mõistlik tasakaal ennetamise, kriisiohjamise ja sõjalise võimsuse vahendite vahel; peab oluliseks võtta vastu ühised seisukohad (Euroopa Parlament - Ameerika Ühendriikide Kongress) teatud globaalsete, ühist huvi pakkuvate teemade (terrorismivastane võitlus, piirkondlikud konfliktid, massihävitusrelvade levik, desarmeerimine, rahvusvaheline õigus, tõhus mitmepoolsus, koostöö energiavaldkonnas, kliimamuutused jne) kohta ja arvab, et eriti 2005. aastal, Madridi deklaratsiooni kümnendal aastapäeval, tuleks anda atlandiülestele suhetele uut hoogu: atlandiülese turu väljakujundamine aastaks 2015, uue atlandiülese tegevuskava ajakohastamine atlandiülese partnerluslepingu abil, mis peaks jõustuma nii ruttu kui võimalik, kuid hiljemalt kahe aasta jooksul;

| 28. | rõhutab vajadust ELi ja Ameerika Ühendriikide tiheda koostöö järele globaalsete majandus-, poliitiliste ja julgeolekuprobleemidega tegelemisel; nõuab uue atlandiülese programmi väljatöötamist, et struktureerida globaalsete küsimuste alast dialoogi; |
| --- | --- |

28.

rõhutab vajadust ELi ja Ameerika Ühendriikide tiheda koostöö järele globaalsete majandus-, poliitiliste ja julgeolekuprobleemidega tegelemisel; nõuab uue atlandiülese programmi väljatöötamist, et struktureerida globaalsete küsimuste alast dialoogi;

| 29. | nõuab tungivalt, et nõukogu arutaks Euroopa Parlamendiga kolmandate riikidega sõlmitavate “strateegiliste partnerluste” kontseptsiooni, mis peab tuginema ühiste väärtuste jagamisel ja edendamisel; nõuab sellega seoses üldise hinnangu andmist strateegilistele partnerlustele Vene Föderatsiooni ja Hiinaga; |
| --- | --- |

29.

nõuab tungivalt, et nõukogu arutaks Euroopa Parlamendiga kolmandate riikidega sõlmitavate “strateegiliste partnerluste” kontseptsiooni, mis peab tuginema ühiste väärtuste jagamisel ja edendamisel; nõuab sellega seoses üldise hinnangu andmist strateegilistele partnerlustele Vene Föderatsiooni ja Hiinaga;

| 30. | palub nii nõukogul kui komisjonil teha kõik võimalik, et tagada tihedad suhted Venemaaga, mis peegeldavad meie ühiseid huve ja väärtusi ning põhinevad inimõiguste, õigusriigi põhimõtete ja demokraatia täielikul austamisel; |
| --- | --- |

30.

palub nii nõukogul kui komisjonil teha kõik võimalik, et tagada tihedad suhted Venemaaga, mis peegeldavad meie ühiseid huve ja väärtusi ning põhinevad inimõiguste, õigusriigi põhimõtete ja demokraatia täielikul austamisel;

| 31. | toetab sellega seoses nõukogu ettepanekut ELi ja Venemaa ühise kriisiohjamise kohta Transnistria ja Lõuna-Kaukaasia konfliktide puhul; juhib tähelepanu sellele, et Tšetšeenias toimuv sõda komplitseerib tõelise partnerluse arengut, ja kordab oma nõudmist leida konfliktile poliitiline lahendus, kaasates kõik Tšetšeenia ühiskonna demokraatlikud jõud; |
| --- | --- |

31.

toetab sellega seoses nõukogu ettepanekut ELi ja Venemaa ühise kriisiohjamise kohta Transnistria ja Lõuna-Kaukaasia konfliktide puhul; juhib tähelepanu sellele, et Tšetšeenias toimuv sõda komplitseerib tõelise partnerluse arengut, ja kordab oma nõudmist leida konfliktile poliitiline lahendus, kaasates kõik Tšetšeenia ühiskonna demokraatlikud jõud;

| 32. | avaldab kahetsust, et suhetes Hiinaga on tehtud edusamme ainult kaubandus- ja majandusvaldkondades, kuid puuduvad tõelised saavutused inimõiguste ja demokraatia küsimustes; kordab nõuet kasutusele võtta siduv ELi relvaekspordi toimimisjuhend ja kutsub sellega seoses nõukogu üles mitte tühistama relvaembargot ja leidma võimalusi dialoogi hõlbustamiseks, pingete leevendamiseks ja desarmeerimise toetamiseks väinaülestes suhetes, toetades Taiwani kui demokraatia mudelit kogu Hiina jaoks; |
| --- | --- |

32.

avaldab kahetsust, et suhetes Hiinaga on tehtud edusamme ainult kaubandus- ja majandusvaldkondades, kuid puuduvad tõelised saavutused inimõiguste ja demokraatia küsimustes; kordab nõuet kasutusele võtta siduv ELi relvaekspordi toimimisjuhend ja kutsub sellega seoses nõukogu üles mitte tühistama relvaembargot ja leidma võimalusi dialoogi hõlbustamiseks, pingete leevendamiseks ja desarmeerimise toetamiseks väinaülestes suhetes, toetades Taiwani kui demokraatia mudelit kogu Hiina jaoks;

| 33. | väljendab sügavaimat muret seoses rakettide suure arvuga Lõuna-Hiinas, mis on sihitud üle Taiwani väina, ja Hiina Rahvavabariigi niinimetatud “eraldumisvastane seadusega”(anti-secession law), mis halvendab õigustamatult olukorda teisel pool väina; kutsub Hiina Rahvavabariiki ja Hiina Vabariiki Taiwanil üles taasalustama poliitilisi kõnelusi vastastikuse mõistmise ja tunnustamise alusel, et edendada stabiilsust, demokraatiat, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid Ida-Aasias; |
| --- | --- |

33.

väljendab sügavaimat muret seoses rakettide suure arvuga Lõuna-Hiinas, mis on sihitud üle Taiwani väina, ja Hiina Rahvavabariigi niinimetatud “eraldumisvastane seadusega”(anti-secession law), mis halvendab õigustamatult olukorda teisel pool väina; kutsub Hiina Rahvavabariiki ja Hiina Vabariiki Taiwanil üles taasalustama poliitilisi kõnelusi vastastikuse mõistmise ja tunnustamise alusel, et edendada stabiilsust, demokraatiat, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid Ida-Aasias;

| 34. | toetab jõupingutusi, mida teevad Suurbritannia, Prantsusmaa ja Saksamaa ning nõukogu ja komisjon, et ergutada Iraani saama piirkonnas aktiivseks ja rahumeelseks partneriks, kes austab täielikult inimõiguste küsimusi, ning tagada, et ta ei arenda tuumarelvi; ning rõhutab, et tõenditel kõnealuste relvade jätkuva arendamise kohta oleks ELi ja Iraani vahelistele suhetele ülitõsised tagajärjed; |
| --- | --- |

34.

toetab jõupingutusi, mida teevad Suurbritannia, Prantsusmaa ja Saksamaa ning nõukogu ja komisjon, et ergutada Iraani saama piirkonnas aktiivseks ja rahumeelseks partneriks, kes austab täielikult inimõiguste küsimusi, ning tagada, et ta ei arenda tuumarelvi; ning rõhutab, et tõenditel kõnealuste relvade jätkuva arendamise kohta oleks ELi ja Iraani vahelistele suhetele ülitõsised tagajärjed;

| 35. | toetab Euroopa tegevuse edasist tugevdamist Afganistanis ning pooldab selle ülesande usaldusväärset ja keskmises perspektiivis plaanitavat rahastamist; pooldab rahvusvahelise üldsuse suurendatud jõupingutusi ülesehituse valdkonnas; omistab seejuures erilist tähtsust haridussüsteemi ülesehitamisele, naiste, tütarlaste ja laste olukorra parandamisele, desarmeerimisele ja taasintegreerimise meetmetele ning oopiumikasvatuse majanduslike alternatiivide väljatöötamisele ja elluviimisele; |
| --- | --- |

35.

toetab Euroopa tegevuse edasist tugevdamist Afganistanis ning pooldab selle ülesande usaldusväärset ja keskmises perspektiivis plaanitavat rahastamist; pooldab rahvusvahelise üldsuse suurendatud jõupingutusi ülesehituse valdkonnas; omistab seejuures erilist tähtsust haridussüsteemi ülesehitamisele, naiste, tütarlaste ja laste olukorra parandamisele, desarmeerimisele ja taasintegreerimise meetmetele ning oopiumikasvatuse majanduslike alternatiivide väljatöötamisele ja elluviimisele;

| 36. | kutsub nõukogu üles alustama võimalikult kiiresti menetlust ühise välis- ja julgeolekupoliitika ühise seisukoha vastuvõtmiseks Iraagi kohta; |
| --- | --- |

36.

kutsub nõukogu üles alustama võimalikult kiiresti menetlust ühise välis- ja julgeolekupoliitika ühise seisukoha vastuvõtmiseks Iraagi kohta;

| 37. | väljendab selles kontekstis sügavat muret seoses Korea Rahvademokraatliku Vabariigi 10. veebruari 2005. aasta avaldusega, milles kõnealune riik teatab kavatsusest peatada määramata ajaks osalemine mitmepoolsetel kõnelustel tema tuumaprogrammi üle; |
| --- | --- |

37.

väljendab selles kontekstis sügavat muret seoses Korea Rahvademokraatliku Vabariigi 10. veebruari 2005. aasta avaldusega, milles kõnealune riik teatab kavatsusest peatada määramata ajaks osalemine mitmepoolsetel kõnelustel tema tuumaprogrammi üle;

| 38. | viitab oma arvukatele resolutsioonidele ja raportitele erinevate geograafiliste piirkondade kohta, mis sisaldavad väärtuslikke panuseid arutelusse viisi üle, kuidas peaks liidu poliitika nende geograafiliste piirkondade suhtes arenema, et saavutada ülamainitud õiglane tasakaal; |
| --- | --- |

38.

viitab oma arvukatele resolutsioonidele ja raportitele erinevate geograafiliste piirkondade kohta, mis sisaldavad väärtuslikke panuseid arutelusse viisi üle, kuidas peaks liidu poliitika nende geograafiliste piirkondade suhtes arenema, et saavutada ülamainitud õiglane tasakaal;

| 39. | tõstab veel kord esile aktiivset rolli, mida liit peab täitma suhetes kolmandate riikidega, edendades inimõigusi ja tagades aastatuhande arengueesmärkide saavutamise, mis on oluline osa nii ühise välis- ja julgeolekupoliitika kui ka Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika puhul; |
| --- | --- |

39.

tõstab veel kord esile aktiivset rolli, mida liit peab täitma suhetes kolmandate riikidega, edendades inimõigusi ja tagades aastatuhande arengueesmärkide saavutamise, mis on oluline osa nii ühise välis- ja julgeolekupoliitika kui ka Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika puhul;

| 40. | osutab ELi kooskõlastatud tegevusele hiljutiste Ukraina valimiste ajal kui heale näitele selle kohta, kuidas peaksid erinevad Euroopa institutsioonid koos liikmesriikidega reageerima ning võtma juhtrolli, kui kaalul on ühised Euroopa huvid ja väärtused; kohustub toetama Ukrainat puudutavaid täiendavaid samme, kuna hiljutised arengud tähendavad ka liidu jaoks selgelt suuri väljakutseid; |
| --- | --- |

40.

osutab ELi kooskõlastatud tegevusele hiljutiste Ukraina valimiste ajal kui heale näitele selle kohta, kuidas peaksid erinevad Euroopa institutsioonid koos liikmesriikidega reageerima ning võtma juhtrolli, kui kaalul on ühised Euroopa huvid ja väärtused; kohustub toetama Ukrainat puudutavaid täiendavaid samme, kuna hiljutised arengud tähendavad ka liidu jaoks selgelt suuri väljakutseid;

| 41. | kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma lisaks Euroopa naabruspoliitika raames vastu võetud tegevuskavas ette nähtud meetmetele ka teisi Ukraina assotsieerimise vorme, mis annaksid sellele riigile selge Euroopa perspektiivi ja vastaksid Ukraina rahva valdava enamuse poolt näidatud pürgimustele, mis võivad lõpuks tuua kaasa riigi ühinemise ELiga; |
| --- | --- |

41.

kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma lisaks Euroopa naabruspoliitika raames vastu võetud tegevuskavas ette nähtud meetmetele ka teisi Ukraina assotsieerimise vorme, mis annaksid sellele riigile selge Euroopa perspektiivi ja vastaksid Ukraina rahva valdava enamuse poolt näidatud pürgimustele, mis võivad lõpuks tuua kaasa riigi ühinemise ELiga;

Euroopa Parlamendi seisukoht liidu rolli kohta teatud mitmepoolsetes organisatsioonides

| 42. | soovitab enne uue põhiseaduse lepingu jõustumist, mis annab liidule selgesõnaliselt juriidilise isiku staatuse, astuda vajalikke samme suurendamaks liidu kui terviku esindatust erinevates rahvusvahelistes mitmepoolsetes organisatsioonides, eriti Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis, Rahvusvahelises Kriminaalkohtus, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonis (OSCE), Euroopa Nõukogus ja kõikidel teistel asjaomastel foorumitel; kutsub nõukogu ja komisjoni üles kaasama vajadusel Euroopa Parlamendi liikmeid selle eesmärgi saavutamisse; rõhutab eriti vajadust tõhustada ELi suhteid OSCE ja Euroopa Nõukoguga ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga; palub määrata Euroopa Parlamendile roll, mis on kooskõlas parlamentaarse diplomaatia kõrge tasemega, millega Euroopa Parlament aitab kaasa ühise välis- ja julgeolekupoliitika arengule; |
| --- | --- |

42.

soovitab enne uue põhiseaduse lepingu jõustumist, mis annab liidule selgesõnaliselt juriidilise isiku staatuse, astuda vajalikke samme suurendamaks liidu kui terviku esindatust erinevates rahvusvahelistes mitmepoolsetes organisatsioonides, eriti Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis, Rahvusvahelises Kriminaalkohtus, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonis (OSCE), Euroopa Nõukogus ja kõikidel teistel asjaomastel foorumitel; kutsub nõukogu ja komisjoni üles kaasama vajadusel Euroopa Parlamendi liikmeid selle eesmärgi saavutamisse; rõhutab eriti vajadust tõhustada ELi suhteid OSCE ja Euroopa Nõukoguga ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga; palub määrata Euroopa Parlamendile roll, mis on kooskõlas parlamentaarse diplomaatia kõrge tasemega, millega Euroopa Parlament aitab kaasa ühise välis- ja julgeolekupoliitika arengule;

| 43. | väljendab seisukohta, et liit tervikuna peaks täitma tähtsat rolli eriti ÜRO süsteemis ja et ELile peaks olema tulevikus tagatud koht ÜRO Julgeolekunõukogus, mis väljendaks tõelist ja tõhusat ühist välispoliitikat, ning liit peaks toetama ÜRO reformi kõrvuti ohtude, väljakutsete ja muutuste kõrgetasemelise ekspertrühma raportis sisalduvate ettepanekutega; |
| --- | --- |

43.

väljendab seisukohta, et liit tervikuna peaks täitma tähtsat rolli eriti ÜRO süsteemis ja et ELile peaks olema tulevikus tagatud koht ÜRO Julgeolekunõukogus, mis väljendaks tõelist ja tõhusat ühist välispoliitikat, ning liit peaks toetama ÜRO reformi kõrvuti ohtude, väljakutsete ja muutuste kõrgetasemelise ekspertrühma raportis sisalduvate ettepanekutega;

| 44. | tervitab ÜRO Julgeolekunõukogu teatud ELi liikmesriikide algatusest tulenevalt tehtud ajaloolist otsust esitada Darfuris kordapandud kuriteod uurimiseks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokurörile; on seisukohal, et see on otsustav samm sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegude ohvritele erapooletu õigusemõistmise tagamisel; avaldab siiski kahetsust, et erandina ei allu Rahvusvahelise Kriminaalkohtu pädevusele kodanikud nendest riikidest, kus Rooma statuut on ratifitseerimata ja kutsub nõukogu üles jätkuvalt Rahvusvahelist Kriminaalkohut kindlalt toetama; |
| --- | --- |

44.

tervitab ÜRO Julgeolekunõukogu teatud ELi liikmesriikide algatusest tulenevalt tehtud ajaloolist otsust esitada Darfuris kordapandud kuriteod uurimiseks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokurörile; on seisukohal, et see on otsustav samm sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegude ohvritele erapooletu õigusemõistmise tagamisel; avaldab siiski kahetsust, et erandina ei allu Rahvusvahelise Kriminaalkohtu pädevusele kodanikud nendest riikidest, kus Rooma statuut on ratifitseerimata ja kutsub nõukogu üles jätkuvalt Rahvusvahelist Kriminaalkohut kindlalt toetama;

Euroopa Parlamendi seisukoht ühise välis- ja julgeolekupoliitika rahastamise kohta aastal 2005

| 45. | kordab, et vastamine Euroopa julgeolekut ohustavale viiele peamisele tegurile, nagu on määratletud Euroopa julgeolekustrateegias (terrorism, massihävitusrelvade levik, piirkondlikud konfliktid, läbikukkunud riigid, organiseeritud kuritegevus), nõuab pikaajalisi väliskohustusi, mille puhul kasutatakse kõiki kättesaadavaid vahendeid, sealhulgas olulisi investeeringuid julgeolekualasesse teadustöösse ja konfliktide ärahoidmisse, ning millega kaasneb konkreetsete, püsivate eelarveliste kompromisside selge tegemine tulevases finantsperspektiivis aastateks 2007-2013; |
| --- | --- |

45.

kordab, et vastamine Euroopa julgeolekut ohustavale viiele peamisele tegurile, nagu on määratletud Euroopa julgeolekustrateegias (terrorism, massihävitusrelvade levik, piirkondlikud konfliktid, läbikukkunud riigid, organiseeritud kuritegevus), nõuab pikaajalisi väliskohustusi, mille puhul kasutatakse kõiki kättesaadavaid vahendeid, sealhulgas olulisi investeeringuid julgeolekualasesse teadustöösse ja konfliktide ärahoidmisse, ning millega kaasneb konkreetsete, püsivate eelarveliste kompromisside selge tegemine tulevases finantsperspektiivis aastateks 2007-2013;

| 46. | rõhutab, et eriti kui tegemist on Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsioonidega - eelkõige nendega, mille võtab ette liit üksi ning mida kavandab ja viib läbi tema tsiviil-sõjaline üksus - ei ole enam võimalik eristada tsiviil- ja sõjaliste kulutuste rahastamist; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et eriti kui tegemist on Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsioonidega - eelkõige nendega, mille võtab ette liit üksi ning mida kavandab ja viib läbi tema tsiviil-sõjaline üksus - ei ole enam võimalik eristada tsiviil- ja sõjaliste kulutuste rahastamist;

| 47. | rõhutab seepärast veelkord, et Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames läbiviidavate sõjaliste operatsioonide ühiseid kulusid tuleks rahastada ühenduse eelarvest (nagu tehakse juba tsiviilvaldkonnas politseioperatsioonide puhul) ja mitte täiendavast eelarvest või liikmesriikide käivitusfondist, nagu on praegu ette nähtud; |
| --- | --- |

47.

rõhutab seepärast veelkord, et Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames läbiviidavate sõjaliste operatsioonide ühiseid kulusid tuleks rahastada ühenduse eelarvest (nagu tehakse juba tsiviilvaldkonnas politseioperatsioonide puhul) ja mitte täiendavast eelarvest või liikmesriikide käivitusfondist, nagu on praegu ette nähtud;

| 48. | tuletab sellega seoses meelde uusi võimalusi, mida pakub kavandatud “humanitaar-lahinggruppide” tulevaste sekkumiste rahastamine looduskatastroofide korral, mille puhul on vajalik sõjaliste ja tsiviilabivahendite kombineerimine, nagu hiljuti Lõuna-Aasia tsunamikatastroofi puhul; kutsub sellega seoses nõukogu ja komisjoni üles koostama uut ettepanekut, milles võetakse arvesse ka Euroopa Parlamendi ettepanekut Euroopa tsiviilotstarbelise rahukorpuse kohta ja põhiseaduse artiklis III-321 ette nähtud Euroopa vabatahtliku humanitaarabikorpuse asutamist; |
| --- | --- |

48.

tuletab sellega seoses meelde uusi võimalusi, mida pakub kavandatud “humanitaar-lahinggruppide” tulevaste sekkumiste rahastamine looduskatastroofide korral, mille puhul on vajalik sõjaliste ja tsiviilabivahendite kombineerimine, nagu hiljuti Lõuna-Aasia tsunamikatastroofi puhul; kutsub sellega seoses nõukogu ja komisjoni üles koostama uut ettepanekut, milles võetakse arvesse ka Euroopa Parlamendi ettepanekut Euroopa tsiviilotstarbelise rahukorpuse kohta ja põhiseaduse artiklis III-321 ette nähtud Euroopa vabatahtliku humanitaarabikorpuse asutamist;

| 49. | palub nõukogul kõikide tulevaste Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsioonide korral terrorismivastase võitluse raames ja vastandina olemasolevatele põhimõtetele nagu “costs lie where they fall” (iga osalev riik katab ise oma kulud) või teised ad hoc-kokkulepped nagu niinimetatud “ATHENA mehhanism” kaaluda selliste operatsioonide ühiste kulude rahastamist ühenduse eelarvest; |
| --- | --- |

49.

palub nõukogul kõikide tulevaste Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsioonide korral terrorismivastase võitluse raames ja vastandina olemasolevatele põhimõtetele nagu “costs lie where they fall” (iga osalev riik katab ise oma kulud) või teised ad hoc-kokkulepped nagu niinimetatud “ATHENA mehhanism” kaaluda selliste operatsioonide ühiste kulude rahastamist ühenduse eelarvest;

*

- *

| 50. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, ÜRO peasekretärile, NATO peasekretärile ja Euroopa Nõukogu peasekretärile. |
| --- | --- |

50.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, ÜRO peasekretärile, NATO peasekretärile ja Euroopa Nõukogu peasekretärile.

---

(1)  EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0004.

(3)  ELT C 82 E, 1.4.2004, lk 599.

(4)  ELT C 96 E, 21.4.2004, lk 79.

(5)  ELT C 87 E, 7.4.2004, lk 506.

(6)  ELT C 64 E, 12.3.2004, lk 599.

(7)  ELT C 98 E, 23.4.2004, lk 182.

(8)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 1043.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0007.

(10)  ELT C 82 E, 1.4.2004, lk 610.

(11)  ELT C 77 E, 26.3.2004, lk 226.

(12)  ELT C 97 E, 22.4.2004, lk 647.

(13)  EÜT C 140 E, 13.6.2002, lk 569.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0006.

(15)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 1075.

P6_TA(2005)0133

Euroopa julgeolekustrateegia

Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa julgeolekustrateegia kohta (2004/2167(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Roomas 29. oktoobril 2004. aastal allkirjastatud Euroopa põhiseaduse lepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Roomas 29. oktoobril 2004. aastal allkirjastatud Euroopa põhiseaduse lepingut;

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2003. aastal Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat, mis järgnes sellega seotud algatusele Kreeka kui eesistujariigi poolt, välisministrite mitteametlikule istungile (Kastellorizon, mai 2003) ja Thessaloniki Euroopa Ülemkogu (19.-20. juuni 2003) järeldustele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2003. aastal Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat, mis järgnes sellega seotud algatusele Kreeka kui eesistujariigi poolt, välisministrite mitteametlikule istungile (Kastellorizon, mai 2003) ja Thessaloniki Euroopa Ülemkogu (19.-20. juuni 2003) järeldustele;

| — | võttes arvesse oma 30. novembri 2000. aasta resolutsiooni ühise Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika sisseseadmise kohta pärast Kölni ja Helsingit (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 30. novembri 2000. aasta resolutsiooni ühise Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika sisseseadmise kohta pärast Kölni ja Helsingit (1);

| — | võttes arvesse oma 10. aprilli 2003. aasta resolutsiooni Euroopa uue julgeoleku- ja kaitsestruktuuri kohta - prioriteedid ja puudused (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. aprilli 2003. aasta resolutsiooni Euroopa uue julgeoleku- ja kaitsestruktuuri kohta - prioriteedid ja puudused (2);

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2005. aasta resolutsiooni 2005. aasta tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise konverentsi kohta ning tuumarelvade kohta Põhja-Koreas ja Iraanis (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2005. aasta resolutsiooni 2005. aasta tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise konverentsi kohta ning tuumarelvade kohta Põhja-Koreas ja Iraanis (3);

| — | võttes arvesse valge raamatu ettepanekut Euroopa kaitse kohta, mis esitati ELi Julgeoleku-uuringute Instituudi poolt mais 2004; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valge raamatu ettepanekut Euroopa kaitse kohta, mis esitati ELi Julgeoleku-uuringute Instituudi poolt mais 2004;

| — | võttes arvesse Euroopa inimjulgeoleku doktriini kohta tehtud aruannet, mis esitati ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale 15. septembril 2004; (4) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimjulgeoleku doktriini kohta tehtud aruannet, mis esitati ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale 15. septembril 2004; (4)

| — | võttes arvesse kõikide Euroopa institutsioonide avaldatud erinevaid konfliktide ärahoidmise programme; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõikide Euroopa institutsioonide avaldatud erinevaid konfliktide ärahoidmise programme;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse välisasjade komisjoni raportit (A6-0072/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade komisjoni raportit (A6-0072/2005);

| A. | võttes arvesse Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika arengu saavutust, nagu see sätestati Prantsuse ja Suurbritannia St Malo 3.-4. detsembri 1998. aasta deklaratsioonis; |
| --- | --- |

A.

võttes arvesse Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika arengu saavutust, nagu see sätestati Prantsuse ja Suurbritannia St Malo 3.-4. detsembri 1998. aasta deklaratsioonis;

| B. | võttes arvesse järgnevat Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika arengukava, mida väljendati Euroopa Ülemkogu kohtumistel Kölnis (3.-4. juunil 1999), Helsingis (10.-11. detsembril 1999) ja Göteborgis (15.-16. juunil 2001); |
| --- | --- |

B.

võttes arvesse järgnevat Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika arengukava, mida väljendati Euroopa Ülemkogu kohtumistel Kölnis (3.-4. juunil 1999), Helsingis (10.-11. detsembril 1999) ja Göteborgis (15.-16. juunil 2001);

| C. | arvestades vajadusega tugevdada kontrolli relvade ekspordi üle ELis ja EList ning kogu maailmas, |
| --- | --- |

C.

arvestades vajadusega tugevdada kontrolli relvade ekspordi üle ELis ja EList ning kogu maailmas,

| D. | tunnistades ELi erinevate abiprogrammide tähtsat rolli ja nende asendamatut panust majanduse arengu, demokraatlike institutsioonide kasvu toetamise, taastusmeetmete rakendamise, makromajanduslike programmide koostamise ning inimõiguste edendamise osas; |
| --- | --- |

D.

tunnistades ELi erinevate abiprogrammide tähtsat rolli ja nende asendamatut panust majanduse arengu, demokraatlike institutsioonide kasvu toetamise, taastusmeetmete rakendamise, makromajanduslike programmide koostamise ning inimõiguste edendamise osas;

| E. | tunnustades seda, et Euroopa julgeolekustrateegias propageeritud igakülgset lähenemist järgitakse Balkanimaades juba aktiivselt, nagu nähtub praegu piirkonna stabiliseerimiseks rakendatavate ELi vahendite valikust: abiprogramm CARDS; tsiviilmissioonid PROXIMA ja EUPM; ning sõjaline missioon ALTHEA; |
| --- | --- |

E.

tunnustades seda, et Euroopa julgeolekustrateegias propageeritud igakülgset lähenemist järgitakse Balkanimaades juba aktiivselt, nagu nähtub praegu piirkonna stabiliseerimiseks rakendatavate ELi vahendite valikust: abiprogramm CARDS; tsiviilmissioonid PROXIMA ja EUPM; ning sõjaline missioon ALTHEA;

| F. | tunnistades enam kui kümne aasta jooksul tehtud avaliku arvamuse uuringute poolt kinnitatud jätkuva toetuse taset, mille alusel enam kui 60% ELi kodanikest pooldab ELi ühist välispoliitikat ja enam kui 70% pooldab ühist kaitsepoliitikat; märkides samas, et teiste arvamusküsitluste kohaselt ei pooldata sõjaliste kulutuste suurendamist; |
| --- | --- |

F.

tunnistades enam kui kümne aasta jooksul tehtud avaliku arvamuse uuringute poolt kinnitatud jätkuva toetuse taset, mille alusel enam kui 60% ELi kodanikest pooldab ELi ühist välispoliitikat ja enam kui 70% pooldab ühist kaitsepoliitikat; märkides samas, et teiste arvamusküsitluste kohaselt ei pooldata sõjaliste kulutuste suurendamist;

| G. | pöörates kahetsusega tähelepanu sellele, et ühise välis- ja julgeolekupoliitika aruandluse taset Euroopa Parlamendi ees vastavalt Euroopa põhiseaduse lepingu artiklile III-304 ei ole märkimisväärselt tõstetud ning et Euroopa Parlamendiga ei konsulteerita ega ole kunagi konsulteeritud mitmete nõukogu otsuste ja sammude puhul; tunnistab siiski kõrge esindaja ja tema teenistuse üles näidatud head tahet Euroopa Parlamendi teavitamisel ning Euroopa Parlamendiga dialoogi alustamisel; soovitab kõrgel esindajal ja tema teenistusel jätkata ja tugevdada seda läbipaistvat dialoogi Euroopa Parlamendiga, |
| --- | --- |

G.

pöörates kahetsusega tähelepanu sellele, et ühise välis- ja julgeolekupoliitika aruandluse taset Euroopa Parlamendi ees vastavalt Euroopa põhiseaduse lepingu artiklile III-304 ei ole märkimisväärselt tõstetud ning et Euroopa Parlamendiga ei konsulteerita ega ole kunagi konsulteeritud mitmete nõukogu otsuste ja sammude puhul; tunnistab siiski kõrge esindaja ja tema teenistuse üles näidatud head tahet Euroopa Parlamendi teavitamisel ning Euroopa Parlamendiga dialoogi alustamisel; soovitab kõrgel esindajal ja tema teenistusel jätkata ja tugevdada seda läbipaistvat dialoogi Euroopa Parlamendiga,

| H. | pidades kinni, ilma et see piiraks eelmise punkti kohaldamist, liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames rakendatud meetmete jätkuvast aruandekohustusest riikide parlamentide eest, eriti nende liikmesriikide osas, kus igasuguste sõjaliste meetmete rakendamiseks on vajalik parlamendi heakskiit, |
| --- | --- |

H.

pidades kinni, ilma et see piiraks eelmise punkti kohaldamist, liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames rakendatud meetmete jätkuvast aruandekohustusest riikide parlamentide eest, eriti nende liikmesriikide osas, kus igasuguste sõjaliste meetmete rakendamiseks on vajalik parlamendi heakskiit,

| I. | tunnustades seda, et kõiki liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames kasutusele võetud meetmeid ja abinõusid tuleb rakendada rangelt rahvusvahelist õigust järgides ja ÜRO harta põhimõtteid austades, nagu see on selgelt sätestatud Euroopa põhiseaduse lepingu artiklites I-3 ja III-292; |
| --- | --- |

I.

tunnustades seda, et kõiki liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames kasutusele võetud meetmeid ja abinõusid tuleb rakendada rangelt rahvusvahelist õigust järgides ja ÜRO harta põhimõtteid austades, nagu see on selgelt sätestatud Euroopa põhiseaduse lepingu artiklites I-3 ja III-292;

| J. | arvestades, et mitmetel ELi liikmesriikidel (sh Ühendkuningriigil, Saksamaal, Hispaanial, Itaalial ja Kreekal) on olnud ja on mõnedel juhtudel siiani oma kogemused terrorismi erinevate vormidega ja neid kandvate filosoofiatega, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mitmetel ELi liikmesriikidel (sh Ühendkuningriigil, Saksamaal, Hispaanial, Itaalial ja Kreekal) on olnud ja on mõnedel juhtudel siiani oma kogemused terrorismi erinevate vormidega ja neid kandvate filosoofiatega,

| K. | arvestades, et lähemas tulevikus on islamiterrorism suurim väljakutse ELile, nagu ka teistele piirkondadele, eriti kui terroristidel peaks õnnestuma saada oma valdusse massihävitusrelvi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et lähemas tulevikus on islamiterrorism suurim väljakutse ELile, nagu ka teistele piirkondadele, eriti kui terroristidel peaks õnnestuma saada oma valdusse massihävitusrelvi;

| L. | arvestades sellega, et Euroopa julgeolekustrateegia on osaks üldisest ühisest välis- ja julgeolekupoliitikast ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikast, mille puhul võib mängu tulla kogu ELi käsutuses olev poliitiliste, sealhulgas diplomaatilise, majandusliku või arendusliku iseloomuga abinõude valik; |
| --- | --- |

L.

arvestades sellega, et Euroopa julgeolekustrateegia on osaks üldisest ühisest välis- ja julgeolekupoliitikast ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikast, mille puhul võib mängu tulla kogu ELi käsutuses olev poliitiliste, sealhulgas diplomaatilise, majandusliku või arendusliku iseloomuga abinõude valik;

Euroopa julgeolekukeskkond

| 1. | rõhutab, et üksnes kõikehõlmava arusaama abil “julgeoleku” kontseptsioonist suudetakse õigesti arvestada nii poliitiliste demokraatlike murede (nt inimõiguste rikkumine, teatud kodanikerühmade tahtlik diskrimineerimine, repressiivsed režiimid) kui ka paljude erinevate sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnateguritega (nt vaesus, nälg, haigused, kirjaoskamatus, loodusvarade nappus, keskkonna halvenemine, ebapiisavad kaubandussuhted jne), mis aitavad kaasa olemasolevatele piirkondlikele konfliktidele, riikide läbikukkumisele ning kuritegelike ja terroristlike võrgustike esilekerkimisele, kuigi viimaste ettevõtmisi ei saa mingil viisil, kujul ega vormis ülalmainitud teguritega õigustada; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et üksnes kõikehõlmava arusaama abil “julgeoleku” kontseptsioonist suudetakse õigesti arvestada nii poliitiliste demokraatlike murede (nt inimõiguste rikkumine, teatud kodanikerühmade tahtlik diskrimineerimine, repressiivsed režiimid) kui ka paljude erinevate sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnateguritega (nt vaesus, nälg, haigused, kirjaoskamatus, loodusvarade nappus, keskkonna halvenemine, ebapiisavad kaubandussuhted jne), mis aitavad kaasa olemasolevatele piirkondlikele konfliktidele, riikide läbikukkumisele ning kuritegelike ja terroristlike võrgustike esilekerkimisele, kuigi viimaste ettevõtmisi ei saa mingil viisil, kujul ega vormis ülalmainitud teguritega õigustada;

| 2. | on seepärast rahul Euroopa julgeolekustrateegias väljendatud terviklikuma arusaamisega “julgeoleku” kontseptsioonist; jagab Euroopa julgeolekustrateegias väljendatud seisukohta, et peamiseks ohuks meie ülemaailmsele julgeolekule on praegu terrorism, massihävitusrelvade levik, lahendamata piirkondlikud konfliktid, läbikukkunud või läbikukkuvad riigid ning organiseeritud kuritegevus; rõhutab, et nende ähvardustega ei saa esmaselt tegeleda ega neid lahendada üksnes sõjalisi abinõusid kasutades; |
| --- | --- |

2.

on seepärast rahul Euroopa julgeolekustrateegias väljendatud terviklikuma arusaamisega “julgeoleku” kontseptsioonist; jagab Euroopa julgeolekustrateegias väljendatud seisukohta, et peamiseks ohuks meie ülemaailmsele julgeolekule on praegu terrorism, massihävitusrelvade levik, lahendamata piirkondlikud konfliktid, läbikukkunud või läbikukkuvad riigid ning organiseeritud kuritegevus; rõhutab, et nende ähvardustega ei saa esmaselt tegeleda ega neid lahendada üksnes sõjalisi abinõusid kasutades;

| 3. | jõuab seepärast samale järeldusele, mida on väljendatud Euroopa julgeolekustrateegias, et kõige paremini võivad turvalisema maailma loomisele kaasa aidata kombineeritult kasutatud erinevad abiprogrammid ja -vahendid, sealhulgas arengupoliitilised programmid ja vahendid nii ELi kui liikmesriikide tasandil samaaegselt diplomaatiliste, tsiviil- ja sõjaliste vahendite ning kogemustega; |
| --- | --- |

3.

jõuab seepärast samale järeldusele, mida on väljendatud Euroopa julgeolekustrateegias, et kõige paremini võivad turvalisema maailma loomisele kaasa aidata kombineeritult kasutatud erinevad abiprogrammid ja -vahendid, sealhulgas arengupoliitilised programmid ja vahendid nii ELi kui liikmesriikide tasandil samaaegselt diplomaatiliste, tsiviil- ja sõjaliste vahendite ning kogemustega;

| 4. | sellest tulenevalt rõhutab vajadust nimetatud julgeolekukeskkonna mõiste liidu olemasolevates struktuurides kasutusele võtta, nii et liit oleks suuteline tuvastama kriisiolukordi võimalikult varakult, et ennetavaid meetmeid rakendada; soovitab sellega seoses teha suuremaid pingutusi, et luua ohtude osas varajase hoiatamise süsteem, kasutades andmete analüüsiks ja hindamiseks innovatiivseid tehnoloogiaid IT tsiviilvaldkonnast; väljendab oma seisukohta, et “pingetuvastuskeskuste” rajamine nii tulevase Euroopa Liidu välisteenistuse raames kui ka Euroopa Liidu väliste teenistuste nagu näiteks Aafrika Liidu omade kaudu oleks üks paljudest mõistlikest viisidest, et jõuda eriti kriisiohtlikes regioonides konfliktide juurteni, anda neist teada ja aidata kaasa nende kõrvaldamisele, et ennetada seeläbi vägivalla puhkemist; rõhutab siinkohal veelgi, kuivõrd ta tähtsustab konfliktide ennetamise ja samuti terrorismivastase võitluse integreerimist kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse; |
| --- | --- |

4.

sellest tulenevalt rõhutab vajadust nimetatud julgeolekukeskkonna mõiste liidu olemasolevates struktuurides kasutusele võtta, nii et liit oleks suuteline tuvastama kriisiolukordi võimalikult varakult, et ennetavaid meetmeid rakendada; soovitab sellega seoses teha suuremaid pingutusi, et luua ohtude osas varajase hoiatamise süsteem, kasutades andmete analüüsiks ja hindamiseks innovatiivseid tehnoloogiaid IT tsiviilvaldkonnast; väljendab oma seisukohta, et “pingetuvastuskeskuste” rajamine nii tulevase Euroopa Liidu välisteenistuse raames kui ka Euroopa Liidu väliste teenistuste nagu näiteks Aafrika Liidu omade kaudu oleks üks paljudest mõistlikest viisidest, et jõuda eriti kriisiohtlikes regioonides konfliktide juurteni, anda neist teada ja aidata kaasa nende kõrvaldamisele, et ennetada seeläbi vägivalla puhkemist; rõhutab siinkohal veelgi, kuivõrd ta tähtsustab konfliktide ennetamise ja samuti terrorismivastase võitluse integreerimist kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse;

ELi strateegilised eesmärgid

| 5. | on täiesti nõus Euroopa julgeolekustrateegias väljendatud liidu strateegiliste eesmärkidega: ähvarduste käsitlemine; julgeoleku ülesehitamine liidu naabruses; rahvusvahelise korra tugevdamine tõhusa tegutsemise kaudu läbi tõhusate mitmepoolsete struktuuride; rõhutab, et Euroopa julgeolekustrateegia eesmärgid lähevad Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika sõjalistest aspektidest tunduvalt kaugemale; |
| --- | --- |

5.

on täiesti nõus Euroopa julgeolekustrateegias väljendatud liidu strateegiliste eesmärkidega: ähvarduste käsitlemine; julgeoleku ülesehitamine liidu naabruses; rahvusvahelise korra tugevdamine tõhusa tegutsemise kaudu läbi tõhusate mitmepoolsete struktuuride; rõhutab, et Euroopa julgeolekustrateegia eesmärgid lähevad Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika sõjalistest aspektidest tunduvalt kaugemale;

| 6. | pöörab tähelepanu sellele, et ähvarduste käsitlemisel on vajalik määratleda, kas tegemist on piirkondlikku ja/või üleilmset laadi ähvardustega, et liit võiks mõjusalt mobiliseerida oma saadaolevad vahendid ja ressursid probleemiga tegelemiseks; märgib, et julgeoleku loomine liidu naabruskonnas aitab peamiselt tõrjuda piirkondliku iseloomuga ähvardusi, samal ajal kui üleilmse iseloomuga ähvardusi tuleb käsitleda tõhusates mitmepoolsetes rahvusvahelistes struktuurides, milles EL on liikumapanevaks jõuks; pöörab samas tähelepanu sellele, et mitmepoolseid organisatsioone ja struktuure võib appi kutsuda ka piirkondlike ähvarduste puhul; |
| --- | --- |

6.

pöörab tähelepanu sellele, et ähvarduste käsitlemisel on vajalik määratleda, kas tegemist on piirkondlikku ja/või üleilmset laadi ähvardustega, et liit võiks mõjusalt mobiliseerida oma saadaolevad vahendid ja ressursid probleemiga tegelemiseks; märgib, et julgeoleku loomine liidu naabruskonnas aitab peamiselt tõrjuda piirkondliku iseloomuga ähvardusi, samal ajal kui üleilmse iseloomuga ähvardusi tuleb käsitleda tõhusates mitmepoolsetes rahvusvahelistes struktuurides, milles EL on liikumapanevaks jõuks; pöörab samas tähelepanu sellele, et mitmepoolseid organisatsioone ja struktuure võib appi kutsuda ka piirkondlike ähvarduste puhul;

| 7. | jagab täiel määral liidu uues naabruspoliitikas ja Euroopa julgeolekustrateegias väljendatud arvamust, et liidu naabrust tuleks mõista laiemalt, kattes lisaks ELiga piirnevatele Ida-Euroopa riikidele ka kaugemal idas ja lõunas paiknevaid regioone, nagu Kaukaasia, Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika; pöörab tähelepanu nimetatud poliitika ühilduvusele liidu jätkuvate sammudega, leidmaks Barcelona protsessi kaudu lahendust ka Araabia-Iisraeli konfliktile; rõhutab, et demokraatia ja õigusriik on rahvaste rahumeelse kooseksisteerimise kõige tähtsamateks eeldusteks; |
| --- | --- |

7.

jagab täiel määral liidu uues naabruspoliitikas ja Euroopa julgeolekustrateegias väljendatud arvamust, et liidu naabrust tuleks mõista laiemalt, kattes lisaks ELiga piirnevatele Ida-Euroopa riikidele ka kaugemal idas ja lõunas paiknevaid regioone, nagu Kaukaasia, Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika; pöörab tähelepanu nimetatud poliitika ühilduvusele liidu jätkuvate sammudega, leidmaks Barcelona protsessi kaudu lahendust ka Araabia-Iisraeli konfliktile; rõhutab, et demokraatia ja õigusriik on rahvaste rahumeelse kooseksisteerimise kõige tähtsamateks eeldusteks;

| 8. | rõhutab ÜRO ülimuslikkust mitmepoolses institutsionaalses raamistikus ning vajadust selle järele, et EL mängiks juhtivat rolli selle asendamatu institutsiooni struktuuride ja võimaluste taaselustamisel; seoses sellega võtab teadmiseks 21. märtsi 2005. aastal ÜRO peasekretärile esitatud raporti nimega “Suuremas vabaduses: arengu, julgeoleku ja kõigile inimõiguste suunas”; tervitab nimetatud raportit - välistamata mis tahes tulevaste üksikasjalike hinnangute andmiseks Euroopa Parlamendi poolt - kui lähtepunkti avatud arutelu jaoks ÜRO reformimiseks, et see oleks valmis vastu astuma 21. sajandi väljakutseteks; soovitab ELil ja liikmesriikidel koordineerida oma seisukohad nimetatud arutelude käigus, olles täiel määral teadlikud sellest, et avaliku arvamuse uuringud näitavad jätkuvat toetust ühise välis- ja julgeolekupoliitika ja Euroopa julgeoleku-ja kaitsepoliitika senisest tugevama esiletoomise osas ELi kaudu; |
| --- | --- |

8.

rõhutab ÜRO ülimuslikkust mitmepoolses institutsionaalses raamistikus ning vajadust selle järele, et EL mängiks juhtivat rolli selle asendamatu institutsiooni struktuuride ja võimaluste taaselustamisel; seoses sellega võtab teadmiseks 21. märtsi 2005. aastal ÜRO peasekretärile esitatud raporti nimega “Suuremas vabaduses: arengu, julgeoleku ja kõigile inimõiguste suunas”; tervitab nimetatud raportit - välistamata mis tahes tulevaste üksikasjalike hinnangute andmiseks Euroopa Parlamendi poolt - kui lähtepunkti avatud arutelu jaoks ÜRO reformimiseks, et see oleks valmis vastu astuma 21. sajandi väljakutseteks; soovitab ELil ja liikmesriikidel koordineerida oma seisukohad nimetatud arutelude käigus, olles täiel määral teadlikud sellest, et avaliku arvamuse uuringud näitavad jätkuvat toetust ühise välis- ja julgeolekupoliitika ja Euroopa julgeoleku-ja kaitsepoliitika senisest tugevama esiletoomise osas ELi kaudu;

| 9. | rõhutab lisaks vajadust selle järele, et liit mängiks juhtivat rolli koostöös teiste rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega, mis edendavad rahu ja julgeolekut kogu maailmas; rõhutab eriti OSCEga täieliku koostöö vajadust; |
| --- | --- |

9.

rõhutab lisaks vajadust selle järele, et liit mängiks juhtivat rolli koostöös teiste rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega, mis edendavad rahu ja julgeolekut kogu maailmas; rõhutab eriti OSCEga täieliku koostöö vajadust;

| 10. | rõhutab kindla ja õiglase arenduspoliitika jätkamise tähtsust ELi poolt, et tõhusalt panustada üleüldiselt tunnustatud aastatuhande arengueesmärkidesse; |
| --- | --- |

10.

rõhutab kindla ja õiglase arenduspoliitika jätkamise tähtsust ELi poolt, et tõhusalt panustada üleüldiselt tunnustatud aastatuhande arengueesmärkidesse;

Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika hiljutised vahe-eesmärgid

| 11. | märgib viimase kahe aasta jooksul omandatud väärtuslikke kogemusi tsiviil- ja politseimissioonides, sealhulgas: juhtimise ülevõtmine rahvusvahelise politseijõudude üksuse poolt (nüüd ELi politseimissioon) Bosnias ja Hertsegoviinas alates aastast 2003; PROXIMA endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis ning EUJUST THEMIS Gruusias; tervitab samuti eelolevat Euroopa Liidu politseiteenistuse paigutamist Kongo Demokraatlikku Vabariiki (EUPOL Kinshasa); |
| --- | --- |

11.

märgib viimase kahe aasta jooksul omandatud väärtuslikke kogemusi tsiviil- ja politseimissioonides, sealhulgas: juhtimise ülevõtmine rahvusvahelise politseijõudude üksuse poolt (nüüd ELi politseimissioon) Bosnias ja Hertsegoviinas alates aastast 2003; PROXIMA endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis ning EUJUST THEMIS Gruusias; tervitab samuti eelolevat Euroopa Liidu politseiteenistuse paigutamist Kongo Demokraatlikku Vabariiki (EUPOL Kinshasa);

| 12. | tunnistab liidu sõjaliste võimaluste laiendamise osas saavutatud märkimisväärset progressi; pöörab samas tähelepanu NATOga kokkulepitud raamistiku Berlin Plus tähtsusele, mis tegi võimalikuks ELi esimese sõjalise missiooni CONCORDIA endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis ning ALTHEA missiooni Bosnias ja Hertsegoviinas; tunnustab liidu Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raamistiku teretulnud paindlikkust, mis tegi võimalikuks ka operatsiooni ARTEMIS Kongo Demokraatlikus Vabariigis; |
| --- | --- |

12.

tunnistab liidu sõjaliste võimaluste laiendamise osas saavutatud märkimisväärset progressi; pöörab samas tähelepanu NATOga kokkulepitud raamistiku Berlin Plus tähtsusele, mis tegi võimalikuks ELi esimese sõjalise missiooni CONCORDIA endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis ning ALTHEA missiooni Bosnias ja Hertsegoviinas; tunnustab liidu Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raamistiku teretulnud paindlikkust, mis tegi võimalikuks ka operatsiooni ARTEMIS Kongo Demokraatlikus Vabariigis;

| 13. | rõhutab ELi kriisivaatluskeskuse (SITCEN) poolt juba antud positiivset panust, kombineerides kogu kättesaadava tsiviil-, sõjaväelise ja diplomaatilise luure veenva taustanalüüsi tagamiseks mis tahes olukorra kohta; soovitab liikmesriikidel veelgi intensiivistada teabe jagamist SITCENiga, et põhjendamatult mitte takistada Euroopa julgeolekustarteegias väljendatud ambitsioonide täitumist; |
| --- | --- |

13.

rõhutab ELi kriisivaatluskeskuse (SITCEN) poolt juba antud positiivset panust, kombineerides kogu kättesaadava tsiviil-, sõjaväelise ja diplomaatilise luure veenva taustanalüüsi tagamiseks mis tahes olukorra kohta; soovitab liikmesriikidel veelgi intensiivistada teabe jagamist SITCENiga, et põhjendamatult mitte takistada Euroopa julgeolekustarteegias väljendatud ambitsioonide täitumist;

| 14. | rõhutab, et Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika eriline olemus ja lisaväärtus seisneb tsiviil- ja sõjaliste komponentide kombineerimises, ning märgib ülalmainitud saavutusi silmas pidades, et tulevikus seisab ELi ees üha rohkem väljakutseid leidmaks head ja kohast tasakaalu sõjaliste ja tsiviilkomponentide vahel, et täita Euroopa julgeolekustrateegia eesmärki ja juhinduda selle vaimust; on seisukohal, et ALTHEA missioon Bosnias ja Hertsegoviinas pakub selles küsimuses väärtuslikke kogemusi, kuivõrd liit suudab koordineerida oma sõjalisi jõupingutusi praegu käimasolevate tsiviiloperatsioonide ja -programmidega; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika eriline olemus ja lisaväärtus seisneb tsiviil- ja sõjaliste komponentide kombineerimises, ning märgib ülalmainitud saavutusi silmas pidades, et tulevikus seisab ELi ees üha rohkem väljakutseid leidmaks head ja kohast tasakaalu sõjaliste ja tsiviilkomponentide vahel, et täita Euroopa julgeolekustrateegia eesmärki ja juhinduda selle vaimust; on seisukohal, et ALTHEA missioon Bosnias ja Hertsegoviinas pakub selles küsimuses väärtuslikke kogemusi, kuivõrd liit suudab koordineerida oma sõjalisi jõupingutusi praegu käimasolevate tsiviiloperatsioonide ja -programmidega;

Progress 2010. aasta põhieesmärgi ja 2008. aasta tsiviilpõhieesmärgi suunas

| 15. | on nõus 17. mail 2004. aastal üldasjade ja välissuhete nõukogu poolt ametlikult vastuvõetud 2010. aasta põhieesmärgis kavandatud eesmärkidega ning kokkuleppega töötada välja 2008. aasta tsiviilpõhieesmärk, mille üldasjade ja välissuhete nõukogu 13. detsembril 2004. aastal heaks kiitis kui vahendi ELi jõudude koondamiseks, et tagada Euroopa julgeolekustrateegia strateegiliste eesmärkide täitmiseks vajalikud võimalused; leiab, et nendele kaalukatele ja ajaga seotud sihtmärkidele tuleks valge raamatu näol konkreetne kuju anda; |
| --- | --- |

15.

on nõus 17. mail 2004. aastal üldasjade ja välissuhete nõukogu poolt ametlikult vastuvõetud 2010. aasta põhieesmärgis kavandatud eesmärkidega ning kokkuleppega töötada välja 2008. aasta tsiviilpõhieesmärk, mille üldasjade ja välissuhete nõukogu 13. detsembril 2004. aastal heaks kiitis kui vahendi ELi jõudude koondamiseks, et tagada Euroopa julgeolekustrateegia strateegiliste eesmärkide täitmiseks vajalikud võimalused; leiab, et nendele kaalukatele ja ajaga seotud sihtmärkidele tuleks valge raamatu näol konkreetne kuju anda;

| 16. | sellega seoses tunnistab üldasjade ja välissuhete nõukogu 22. novembri 2004. aasta kohtumisel tehtud edusamme intensiivsete sõjaliste operatsioonide jaoks välja töötatud kiiresti positsioonidele paigutatavate lahinggruppide kontseptsiooni edasisel väljaarendamisel; pöörab tähelepanu sellele, et nimetatud lahinggrupid tuleb peamiselt komplekteerida ELi kahe ja mitme riigi vaheliste vägede ridadest; pöörab samuti tähelepanu kokkuleppele töötada välja üldasjade ja välissuhete nõukogu poolt heakskiidetud 2008. aasta tsiviilpõhieesmärk ning on rahul selles väljendatud kavatsusega muuta olemasolevad tsiviilinstrumendid laiahaardelisemaks ja tõhusamaks, et erinevate integreeritud üksusi võiks kombineerida territooriumil esinevate teatud vajaduste alusel; tunnistab seega, et edaspidi ületab tsiviilkriisiohjamine Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika osana Feiras tegelikult seatud nelja prioriteetse valdkonna piirid (politsei, õigusriik, tsiviilhaldus ja kodanikukaitse); |
| --- | --- |

16.

sellega seoses tunnistab üldasjade ja välissuhete nõukogu 22. novembri 2004. aasta kohtumisel tehtud edusamme intensiivsete sõjaliste operatsioonide jaoks välja töötatud kiiresti positsioonidele paigutatavate lahinggruppide kontseptsiooni edasisel väljaarendamisel; pöörab tähelepanu sellele, et nimetatud lahinggrupid tuleb peamiselt komplekteerida ELi kahe ja mitme riigi vaheliste vägede ridadest; pöörab samuti tähelepanu kokkuleppele töötada välja üldasjade ja välissuhete nõukogu poolt heakskiidetud 2008. aasta tsiviilpõhieesmärk ning on rahul selles väljendatud kavatsusega muuta olemasolevad tsiviilinstrumendid laiahaardelisemaks ja tõhusamaks, et erinevate integreeritud üksusi võiks kombineerida territooriumil esinevate teatud vajaduste alusel; tunnistab seega, et edaspidi ületab tsiviilkriisiohjamine Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika osana Feiras tegelikult seatud nelja prioriteetse valdkonna piirid (politsei, õigusriik, tsiviilhaldus ja kodanikukaitse);

| 17. | rõhutab, pidades eriti silmas lahinggruppide täieliku operatiivsuse saavutamist aastaks 2007, positsioonidele paigutamise üldise lähenemise tähtsust ning on nimetatud kontekstis rahul Ateena ja Eindhoveni koordineerimiskeskuste panustega sõjaväetranspordi sektorisse; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, pidades eriti silmas lahinggruppide täieliku operatiivsuse saavutamist aastaks 2007, positsioonidele paigutamise üldise lähenemise tähtsust ning on nimetatud kontekstis rahul Ateena ja Eindhoveni koordineerimiskeskuste panustega sõjaväetranspordi sektorisse;

| 18. | on selles osas samuti rahul sellega, et Euroopa Ülemkogu võttis ametlikult vastu ettepaneku tsiviil/sõjalise raku (Civ/Mil) loomise osas Euroopa Liidu sõjalises staabis; pöörab tähelepanu sellele, et Civ/Mil hakkab mängima eriti olulist rolli kõikide (s.t tsiviil-, sõjaliste ja ühiste tsiviil/sõjaliste) operatsioonide strateegilisel planeerimisel ning - alates aastast 2006 - ELi iseseisvate missioonide operatsioonikeskuse rajamisel juhtudel, kus riiklikke peakortereid ei ole ette nähtud; rõhutab veelgi Civ/Mili tähtsust põhimõtete ja mudelite väljatöötamisel tsiviil/sõjalise liidese haldamiseks; tunnistab samas, et mitmed nimetatud põhimõtetest ja mudelitest kooruvad välja praeguste ja tulevaste operatsioonide käigus; |
| --- | --- |

18.

on selles osas samuti rahul sellega, et Euroopa Ülemkogu võttis ametlikult vastu ettepaneku tsiviil/sõjalise raku (Civ/Mil) loomise osas Euroopa Liidu sõjalises staabis; pöörab tähelepanu sellele, et Civ/Mil hakkab mängima eriti olulist rolli kõikide (s.t tsiviil-, sõjaliste ja ühiste tsiviil/sõjaliste) operatsioonide strateegilisel planeerimisel ning - alates aastast 2006 - ELi iseseisvate missioonide operatsioonikeskuse rajamisel juhtudel, kus riiklikke peakortereid ei ole ette nähtud; rõhutab veelgi Civ/Mili tähtsust põhimõtete ja mudelite väljatöötamisel tsiviil/sõjalise liidese haldamiseks; tunnistab samas, et mitmed nimetatud põhimõtetest ja mudelitest kooruvad välja praeguste ja tulevaste operatsioonide käigus;

| 19. | juhib ELi tulevaste tsiviil/sõjaliste segamissioonide kavandamise osas tähelepanu raportis “Euroopa inimjulgeoleku doktriin” sisalduvatele ettepanekutele ja ideedele; on selles suhtes lisaks praegustele edusammudele Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas, nagu Civ/Mili asutamine, mis on kooskõlas nimetatud raporti üldise suunaga, rahul ka tulevikus kavandatava Euroopa vabatahtliku humanitaarabikorpuse loomisega, nagu on sätestatud Euroopa põhiseaduse lepingu artikli III-321 lõikes 5; pöörab samas tähelepanu sellele, et nimetatud artiklis kujutatakse Euroopa vabatahtlikku humanitaarabikorpust peamiselt ette kui “raamistikku, milles Euroopa noored saaksid liidu humanitaarabioperatsioonidele ühiselt kaasa aidata”; nõuab seepärast, et nimetatud raamistikku laiendataks või täiendataks täiendava “korpuse” loomisega, et ära kasutada oma karjääri tipus olevate või erru läinud professionaalide kogemusi ja teadmisi, et luua pigem Euroopa tsiviilrahuvalvejõududega sarnanev funktsionaalne korpus - nagu Euroopa Parlament seda mitmel puhul ette on pannud; |
| --- | --- |

19.

juhib ELi tulevaste tsiviil/sõjaliste segamissioonide kavandamise osas tähelepanu raportis “Euroopa inimjulgeoleku doktriin” sisalduvatele ettepanekutele ja ideedele; on selles suhtes lisaks praegustele edusammudele Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas, nagu Civ/Mili asutamine, mis on kooskõlas nimetatud raporti üldise suunaga, rahul ka tulevikus kavandatava Euroopa vabatahtliku humanitaarabikorpuse loomisega, nagu on sätestatud Euroopa põhiseaduse lepingu artikli III-321 lõikes 5; pöörab samas tähelepanu sellele, et nimetatud artiklis kujutatakse Euroopa vabatahtlikku humanitaarabikorpust peamiselt ette kui “raamistikku, milles Euroopa noored saaksid liidu humanitaarabioperatsioonidele ühiselt kaasa aidata”; nõuab seepärast, et nimetatud raamistikku laiendataks või täiendataks täiendava “korpuse” loomisega, et ära kasutada oma karjääri tipus olevate või erru läinud professionaalide kogemusi ja teadmisi, et luua pigem Euroopa tsiviilrahuvalvejõududega sarnanev funktsionaalne korpus - nagu Euroopa Parlament seda mitmel puhul ette on pannud;

| 20. | pöörab tähelepanu sellele, et 7. jaanuaril 2005. aastal - osalt välisasjade voliniku poolt esitatud esialgsete ettepanekute alusel - kutsus ka üldasjade ja välissuhete nõukogu oma pädevaid abistavaid organeid ja komisjoni andma hinnangut ELi kriisireageerimisvõime tõstmise ulatusele katastroofiabi osas; |
| --- | --- |

20.

pöörab tähelepanu sellele, et 7. jaanuaril 2005. aastal - osalt välisasjade voliniku poolt esitatud esialgsete ettepanekute alusel - kutsus ka üldasjade ja välissuhete nõukogu oma pädevaid abistavaid organeid ja komisjoni andma hinnangut ELi kriisireageerimisvõime tõstmise ulatusele katastroofiabi osas;

| 21. | soovitab nõukogul ja komisjonil garanteerida olemasolevate instrumentide ja võimaluste, samuti uute ettepanekute vastastikune täiendavus ja sidusus, eriti lähedase seose osas konfliktikaitse ja kriisiohjamise vahel; leiab, et mõõdetavat edu selle veel lõpetamata ülesande puhul võib pidada edasiminekuks, silmas pidades kavandatud Euroopa välisteenistuse asutamist; |
| --- | --- |

21.

soovitab nõukogul ja komisjonil garanteerida olemasolevate instrumentide ja võimaluste, samuti uute ettepanekute vastastikune täiendavus ja sidusus, eriti lähedase seose osas konfliktikaitse ja kriisiohjamise vahel; leiab, et mõõdetavat edu selle veel lõpetamata ülesande puhul võib pidada edasiminekuks, silmas pidades kavandatud Euroopa välisteenistuse asutamist;

| 22. | tervitab mõnede liikmesriikide initsiatiivi asutada Euroopa sandarmeeriajõud ning nende valmisolekuga teha see kättesaadavaks Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika eesmärkide huvides; rõhutab nimetatud jõudude erilist kasulikkust, tagamaks üleminekut operatsioonide puhtalt sõjalisest faasist kombineeritud või puhtalt tsiviilfaasile; |
| --- | --- |

22.

tervitab mõnede liikmesriikide initsiatiivi asutada Euroopa sandarmeeriajõud ning nende valmisolekuga teha see kättesaadavaks Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika eesmärkide huvides; rõhutab nimetatud jõudude erilist kasulikkust, tagamaks üleminekut operatsioonide puhtalt sõjalisest faasist kombineeritud või puhtalt tsiviilfaasile;

| 23. | rõhutab vajadust töötada Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikas sisalduva ELi koolituskontseptsiooni tõhusa rakendamise kaudu välja Euroopa julgeolekukultuur, mis suurendab kõikide ELi kriisiohjesse haaratud osalejate koostalitusvõimet; rõhutab selles kontekstis vajadust asutada Euroopa julgeoleku- ja kaitsekolledž, mis varustab ELi institutsioone ja liikmesriike väljaõpetatud personaliga, kes on võimeline töötama tõhusalt kõigi Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika küsimustega; leiab, et nimetatud kolledž peab tuginema põhjendatud organisatoorsetele ja rahalistele vahenditele; |
| --- | --- |

23.

rõhutab vajadust töötada Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikas sisalduva ELi koolituskontseptsiooni tõhusa rakendamise kaudu välja Euroopa julgeolekukultuur, mis suurendab kõikide ELi kriisiohjesse haaratud osalejate koostalitusvõimet; rõhutab selles kontekstis vajadust asutada Euroopa julgeoleku- ja kaitsekolledž, mis varustab ELi institutsioone ja liikmesriike väljaõpetatud personaliga, kes on võimeline töötama tõhusalt kõigi Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika küsimustega; leiab, et nimetatud kolledž peab tuginema põhjendatud organisatoorsetele ja rahalistele vahenditele;

| 24. | märgib rahuldustundega kiireid samme, mis on astutud Euroopa Kaitseagentuuri loomisel juba enne Euroopa põhiseaduse lepingu ametlikku vastuvõtmist; pöörab tähelepanu sellele, et lisaks kriisiohje kaitsevõime edasisele arendamisele peaks Euroopa Kaitseagentuuri tegevusest liidule kasu olema ka teadus- ja arenduskulude ratsionaliseerimise tagamisel liikmesriikides ning pikemas perspektiivis aidates anda panust Euroopa relvastusturu loomisele; leiab, et Euroopa Relvastusagentuur peaks pöörama erilist tähelepanu lahinggruppide relvastusele ja varustusele ning peaks tagama nende kokkusobivuse; kutsub prioriteedina lahingugruppide varustamisele uue üldvarustusega; hoiatab samas, et kõik Euroopa Kaitseagentuuri tulevased saavutused sõltuvad suures osas liikmesriikide heast (poliitilisest) tahtest, kutsub tegema kättesaadavaks piisavas koguses eelarvelisi vahendeid, võimaldamaks Euroopa Kaitseagentuuri relvastusealaste initsiatiivide realiseerimist; seoses sellega pöörab täiendavalt tähelepanu sellele, et Euroopa Kaitseagentuuri ei tohi takistada pikaajaliste suutlikkuseesmärkide taotlemisel, mis ulatuvad kaugemale 2010. aasta põhieesmärgist, et liit võiks Euroopa julgeolekustrateegia eesmärkide taotlemisest kasu saada; |
| --- | --- |

24.

märgib rahuldustundega kiireid samme, mis on astutud Euroopa Kaitseagentuuri loomisel juba enne Euroopa põhiseaduse lepingu ametlikku vastuvõtmist; pöörab tähelepanu sellele, et lisaks kriisiohje kaitsevõime edasisele arendamisele peaks Euroopa Kaitseagentuuri tegevusest liidule kasu olema ka teadus- ja arenduskulude ratsionaliseerimise tagamisel liikmesriikides ning pikemas perspektiivis aidates anda panust Euroopa relvastusturu loomisele; leiab, et Euroopa Relvastusagentuur peaks pöörama erilist tähelepanu lahinggruppide relvastusele ja varustusele ning peaks tagama nende kokkusobivuse; kutsub prioriteedina lahingugruppide varustamisele uue üldvarustusega; hoiatab samas, et kõik Euroopa Kaitseagentuuri tulevased saavutused sõltuvad suures osas liikmesriikide heast (poliitilisest) tahtest, kutsub tegema kättesaadavaks piisavas koguses eelarvelisi vahendeid, võimaldamaks Euroopa Kaitseagentuuri relvastusealaste initsiatiivide realiseerimist; seoses sellega pöörab täiendavalt tähelepanu sellele, et Euroopa Kaitseagentuuri ei tohi takistada pikaajaliste suutlikkuseesmärkide taotlemisel, mis ulatuvad kaugemale 2010. aasta põhieesmärgist, et liit võiks Euroopa julgeolekustrateegia eesmärkide taotlemisest kasu saada;

| 25. | näeb Euroopa kosmosepoliitikat kui ühte peamistest 21. sajandil ELi ees seisvatest strateegilistest väljakutsetest; pöörab tähelepanu sellele, et telekommunikatsiooni ja luure valdkondades on mitmeid projekte arendatud paralleelselt, vähendades tõhusust ja kasvatades kulusid; kutsub ühendama selliseid projekte nagu näiteks Prantsusmaa satelliidisüsteem Helios ja Saksamaa süsteem SAR-Lupe Euroopa julgeolekualase teadustöö raamistikus; |
| --- | --- |

25.

näeb Euroopa kosmosepoliitikat kui ühte peamistest 21. sajandil ELi ees seisvatest strateegilistest väljakutsetest; pöörab tähelepanu sellele, et telekommunikatsiooni ja luure valdkondades on mitmeid projekte arendatud paralleelselt, vähendades tõhusust ja kasvatades kulusid; kutsub ühendama selliseid projekte nagu näiteks Prantsusmaa satelliidisüsteem Helios ja Saksamaa süsteem SAR-Lupe Euroopa julgeolekualase teadustöö raamistikus;

| 26. | tervitab komisjoni jõupingutusi edendada ELis lähitulevikus julgeolekualast teadustööd; pooldab seetõttu järgmiste teadusuuringute raamprogrammide raames iseseisva Euroopa kaitseuuringuteprogrammi loomist koos kaitseküsimuste jaoks sobivate vahenditega, teemadega ja rahastamismudelitega vastavalt isikuterühma soovitustele; samas osutab riskile dubleerida Euroopa Kaitseagentuuri teadusuuringutealaseid initsiatiive; kutsub komisjoni, nõukogu ja liikmesriike seepärast hoidma lähedasi töösuhteid, et nimetatud riski vältida; soovitab sellega seoses tehnoloogial põhinevate teadusuuringute kõrval keskendumist ühiste mudelite loomise ja simulatsioonipädevuse arendamisele, samuti keskendumist võimele analüüsida ähvardustega seonduvat ja kaitsekäsitusi, kasutades seejuures ära vastavaid eeliseid; |
| --- | --- |

26.

tervitab komisjoni jõupingutusi edendada ELis lähitulevikus julgeolekualast teadustööd; pooldab seetõttu järgmiste teadusuuringute raamprogrammide raames iseseisva Euroopa kaitseuuringuteprogrammi loomist koos kaitseküsimuste jaoks sobivate vahenditega, teemadega ja rahastamismudelitega vastavalt isikuterühma soovitustele; samas osutab riskile dubleerida Euroopa Kaitseagentuuri teadusuuringutealaseid initsiatiive; kutsub komisjoni, nõukogu ja liikmesriike seepärast hoidma lähedasi töösuhteid, et nimetatud riski vältida; soovitab sellega seoses tehnoloogial põhinevate teadusuuringute kõrval keskendumist ühiste mudelite loomise ja simulatsioonipädevuse arendamisele, samuti keskendumist võimele analüüsida ähvardustega seonduvat ja kaitsekäsitusi, kasutades seejuures ära vastavaid eeliseid;

Suutlikkuse puudujäägid

| 27. | võtab teadmiseks alljärgnevad kolm tõsiste puudujääkide kategooriat, mis võiksid oluliselt kahjustada liidu võimet korraldada tsiviilkriisiohje operatsioone ja peamiselt sõjalisi vahendeid rakendavaid intensiivsete mõõtmetega humanitaarsekkumise operatsioone, nagu näiteks Rwanda-sarnaste mõõtmetega humanitaarkatastroofide peatamine:






  a) | positsioonidele paigutatavate vägede nappus, mis oleks vajalikud vahetuste süsteemi käimashoidmiseks (1/3 positsioonidel, 1/3 õppustel, 1/3 puhkavad) sellistel pikaajalistel / intensiivsetel operatsioonidel; |
| --- | --- | --- |

27.

võtab teadmiseks alljärgnevad kolm tõsiste puudujääkide kategooriat, mis võiksid oluliselt kahjustada liidu võimet korraldada tsiviilkriisiohje operatsioone ja peamiselt sõjalisi vahendeid rakendavaid intensiivsete mõõtmetega humanitaarsekkumise operatsioone, nagu näiteks Rwanda-sarnaste mõõtmetega humanitaarkatastroofide peatamine:

a)

positsioonidele paigutatavate vägede nappus, mis oleks vajalikud vahetuste süsteemi käimashoidmiseks (1/3 positsioonidel, 1/3 õppustel, 1/3 puhkavad) sellistel pikaajalistel / intensiivsetel operatsioonidel;

| b) | pideva ulatusliku õhutranspordivõime nappus vägede toimetamiseks välismaale; |
| --- | --- |

b)

pideva ulatusliku õhutranspordivõime nappus vägede toimetamiseks välismaale;

| c) | positsioonidele paigutatavate juhtimis-, kontrolli- ja sidevõimaluste nappus, samuti luure-, valve- ja vaatlusressursside nappus Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika ühises raamistikus; |
| --- | --- |

c)

positsioonidele paigutatavate juhtimis-, kontrolli- ja sidevõimaluste nappus, samuti luure-, valve- ja vaatlusressursside nappus Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika ühises raamistikus;

| 28. | märgib, et lahinggruppide pidev arendamine tegeleb suurel määral esimese puudujäägiga; pöörab tähelepanu sellele, et kavandatud transpordilennukite A400 M ehitamine ei lahenda täielikult teist puudujääki, ning soovitab võtta kasutusele abinõud puudujäägiga edasiseks tegelemiseks; soovitab sellegipoolest, et pöörataks tähelepanu positsioonidele paigutatavate vägede vahetustesüsteemi kehtestamisele; nõuab seda liiki vahetustesüsteemi silmas pidades ühiseid standardeid õppuste osas, näiteks helikopterite puhul; leiab, et teovõimet võiks tõsta ja kulusid vähendada ühise õppustesüsteemi abil; viimasena nimetatud puudujäägi osas soovitab tungivalt võtta meetmeid, võimaldamaks ELil teostada sõjaliste jõudude abi nõudvaid missioone, tuginemata NATO-le või mis tahes üksiku liikmesriigi ressurssidele; osutab sellele, et nimetatud meetmed võiksid praktikas tähendada liikmesriikide olemasolevate ressursside ja võimaluste koondamist eesmärgiga rajada Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika huvides tegutsev kahese kasutusega sidebaas või võrgustik; |
| --- | --- |

28.

märgib, et lahinggruppide pidev arendamine tegeleb suurel määral esimese puudujäägiga; pöörab tähelepanu sellele, et kavandatud transpordilennukite A400 M ehitamine ei lahenda täielikult teist puudujääki, ning soovitab võtta kasutusele abinõud puudujäägiga edasiseks tegelemiseks; soovitab sellegipoolest, et pöörataks tähelepanu positsioonidele paigutatavate vägede vahetustesüsteemi kehtestamisele; nõuab seda liiki vahetustesüsteemi silmas pidades ühiseid standardeid õppuste osas, näiteks helikopterite puhul; leiab, et teovõimet võiks tõsta ja kulusid vähendada ühise õppustesüsteemi abil; viimasena nimetatud puudujäägi osas soovitab tungivalt võtta meetmeid, võimaldamaks ELil teostada sõjaliste jõudude abi nõudvaid missioone, tuginemata NATO-le või mis tahes üksiku liikmesriigi ressurssidele; osutab sellele, et nimetatud meetmed võiksid praktikas tähendada liikmesriikide olemasolevate ressursside ja võimaluste koondamist eesmärgiga rajada Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika huvides tegutsev kahese kasutusega sidebaas või võrgustik;

| 29. | rõhutab lisaks, et 2010. aasta põhieesmärgi all väljendatud eesmärkidest ja sihtidest ei piisaks intensiivsema iseloomuga või üle aasta kestvate missioonide korraldamiseks; soovitab seepärast komisjonil lähedases koostöös nõukoguga esitada valge raamat praktiliste nõuete kohta Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning Euroopa julgeolekustrateegia väljatöötamiseks, et ühtlasi veelgi edendada debatti tulevase Euroopa kaitsestrateegia väljatöötamise osas; |
| --- | --- |

29.

rõhutab lisaks, et 2010. aasta põhieesmärgi all väljendatud eesmärkidest ja sihtidest ei piisaks intensiivsema iseloomuga või üle aasta kestvate missioonide korraldamiseks; soovitab seepärast komisjonil lähedases koostöös nõukoguga esitada valge raamat praktiliste nõuete kohta Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning Euroopa julgeolekustrateegia väljatöötamiseks, et ühtlasi veelgi edendada debatti tulevase Euroopa kaitsestrateegia väljatöötamise osas;

Relvade ekspordi kontroll ja massihävitusrelvade ning kergerelvade kiire leviku pidurdamine

| 30. | tunnustab liidu ühtse välis- ja julgeolekupoliitika raames kõikehaaravat Euroopa strateegia sidusust massihävitusrelvade kiire leviku vastu, mille Euroopa Ülemkogu võttis 2003. aasta detsembris ametlikult vastu koos Euroopa julgeolekustrateegia strateegiliste eesmärkidega; märgib rahuldusega kõrge esindaja isikliku esindaja tehtud tööd selle strateegia III peatüki rakendamisel, nagu on esitatud 2004. aasta detsembris kinnitatud Euroopa Ülemkogu prioriteetide loetelus; |
| --- | --- |

30.

tunnustab liidu ühtse välis- ja julgeolekupoliitika raames kõikehaaravat Euroopa strateegia sidusust massihävitusrelvade kiire leviku vastu, mille Euroopa Ülemkogu võttis 2003. aasta detsembris ametlikult vastu koos Euroopa julgeolekustrateegia strateegiliste eesmärkidega; märgib rahuldusega kõrge esindaja isikliku esindaja tehtud tööd selle strateegia III peatüki rakendamisel, nagu on esitatud 2004. aasta detsembris kinnitatud Euroopa Ülemkogu prioriteetide loetelus;

| 31. | nõustub Euroopa julgeolekustrateegiaga, et massihävitusrelvade levik on potentsiaalselt kõige suurem oht meie julgeolekule, ja soovitab tungivalt, vastavalt Euroopa julgeolekustrateegia sätetele, et EL kasutaks tema käsutuses olevate vahendite täielikku kogu massihävitusrelvade ohu nurjamiseks, märkides selles küsimuses, et võimalik terrorismi ja massihävitusrelvade kombinatsioon nõuab kohest ja kohast vastutoimet; |
| --- | --- |

31.

nõustub Euroopa julgeolekustrateegiaga, et massihävitusrelvade levik on potentsiaalselt kõige suurem oht meie julgeolekule, ja soovitab tungivalt, vastavalt Euroopa julgeolekustrateegia sätetele, et EL kasutaks tema käsutuses olevate vahendite täielikku kogu massihävitusrelvade ohu nurjamiseks, märkides selles küsimuses, et võimalik terrorismi ja massihävitusrelvade kombinatsioon nõuab kohest ja kohast vastutoimet;

| 32. | rõhutab vajadust, et Euroopa Liit võtaks üle initsiatiivi rahvusvahelise relvastuskontrolli režiimi tugevdamiseks ning aitaks seeläbi kaasa rahvusvahelise korra tõhusa mitmepoolsuse tugevdamisele; märgib edasi jõupingutuste koondamise kohta, et ühildada massihävitusrelvade leviku pidurdamise aspekte ELi naabruspoliitikas üldiste strateegiliste eesmärkidega julgeoleku tagamiseks liidu naabruses; |
| --- | --- |

32.

rõhutab vajadust, et Euroopa Liit võtaks üle initsiatiivi rahvusvahelise relvastuskontrolli režiimi tugevdamiseks ning aitaks seeläbi kaasa rahvusvahelise korra tõhusa mitmepoolsuse tugevdamisele; märgib edasi jõupingutuste koondamise kohta, et ühildada massihävitusrelvade leviku pidurdamise aspekte ELi naabruspoliitikas üldiste strateegiliste eesmärkidega julgeoleku tagamiseks liidu naabruses;

| 33. | tervitab kavatsetavat massihävitusrelvade kiire leviku pidurdamise tingimuste kaasamist kõikidesse tulevastesse partnerlus- ja koostöölepingutesse ELi ja kolmandate riikide vahel, nagu näiteks Tadžikistaniga 11. oktoobril 2004 sõlmitud partnerlus- ja koostöökokkulepe (5), samuti praegu kinnitamist ootav assotsieerumislepingu projekt Süüriaga; |
| --- | --- |

33.

tervitab kavatsetavat massihävitusrelvade kiire leviku pidurdamise tingimuste kaasamist kõikidesse tulevastesse partnerlus- ja koostöölepingutesse ELi ja kolmandate riikide vahel, nagu näiteks Tadžikistaniga 11. oktoobril 2004 sõlmitud partnerlus- ja koostöökokkulepe (5), samuti praegu kinnitamist ootav assotsieerumislepingu projekt Süüriaga;

| 34. | tervitab fakti, et ELi läbirääkimiskõnelused Iraani kui piirkondliku võimu esindajaga tuumarelvade leviku ennetamise eesmärgil toimusid ühenduses õiguspäraste majanduslike ja piirkondlike julgeolekuhuvidega; märgib, et selline poliitika on välis- ja julgeolekupoliitika avaldus, mis põhineb rahvusvahelisel õigusel ja mitmepoolsusel rahvusvahelise ühenduse parimaid huvisid silmas pidades; tervitab asjaolu, et ELi ja Ameerika Ühendriikide positsioonid seoses Iraaniga on märgatavalt lähenenud; |
| --- | --- |

34.

tervitab fakti, et ELi läbirääkimiskõnelused Iraani kui piirkondliku võimu esindajaga tuumarelvade leviku ennetamise eesmärgil toimusid ühenduses õiguspäraste majanduslike ja piirkondlike julgeolekuhuvidega; märgib, et selline poliitika on välis- ja julgeolekupoliitika avaldus, mis põhineb rahvusvahelisel õigusel ja mitmepoolsusel rahvusvahelise ühenduse parimaid huvisid silmas pidades; tervitab asjaolu, et ELi ja Ameerika Ühendriikide positsioonid seoses Iraaniga on märgatavalt lähenenud;

| 35. | märgib ära vastastikuse eksperdihinnangu ELi praegu kasutusel oleva ekspordikontrolli süsteemi kohta; märgib, et peamine tulemus lähtuvalt selle ülevaate esimesest järgust, mis toimus 2004. aasta kevadel, oli liikmesriikide vajadus võtta nii kollektiivselt (s.t EL) kui ka individuaalselt vastu ennetavam lähenemine ekspordi kontrollimiseks mitmeotstarbeliste nimetuste osas; soovitab liikmesriikidele nende tulemuste põhjal viivitamatut soovituste järgimist ning selles valdkonnas suurema kasu ammutamist SITCENist, samuti ka teabevahetuse baasist üldiselt; tervitab ELi jõupingutusi niipalju kui võimalik ELi ühtse positsiooni koordineerimisel ja organiseerimisel mitmesuguste ekspordikontrolli režiimide raamides, ja tervitab edaspidiseid ELi jõupingutusi uute liikmesriikide lülitamiseks erinevatesse ekspordikontrolli režiimidesse; |
| --- | --- |

35.

märgib ära vastastikuse eksperdihinnangu ELi praegu kasutusel oleva ekspordikontrolli süsteemi kohta; märgib, et peamine tulemus lähtuvalt selle ülevaate esimesest järgust, mis toimus 2004. aasta kevadel, oli liikmesriikide vajadus võtta nii kollektiivselt (s.t EL) kui ka individuaalselt vastu ennetavam lähenemine ekspordi kontrollimiseks mitmeotstarbeliste nimetuste osas; soovitab liikmesriikidele nende tulemuste põhjal viivitamatut soovituste järgimist ning selles valdkonnas suurema kasu ammutamist SITCENist, samuti ka teabevahetuse baasist üldiselt; tervitab ELi jõupingutusi niipalju kui võimalik ELi ühtse positsiooni koordineerimisel ja organiseerimisel mitmesuguste ekspordikontrolli režiimide raamides, ja tervitab edaspidiseid ELi jõupingutusi uute liikmesriikide lülitamiseks erinevatesse ekspordikontrolli režiimidesse;

| 36. | märgib olemasolevaid praktilisi raskusi strateegia rakendamisel massihävitusrelvade leviku vastu, eriti mitmesuguste algallikate ja menetluste tõttu, mille kaudu tuleb eelarvevahendeid mobiliseerida; soovitab tungivalt nõukogul ja komisjonil koos Euroopa Parlamendiga arendada dialoogi nende menetluste kiirendamiseks ja lihtsustamiseks koos väljavaatega vastu võtta selliseid muudatusi asjakohases, uues finantsvahendite raamistikus eelarveperioodiks aastatel 2007-2013; |
| --- | --- |

36.

märgib olemasolevaid praktilisi raskusi strateegia rakendamisel massihävitusrelvade leviku vastu, eriti mitmesuguste algallikate ja menetluste tõttu, mille kaudu tuleb eelarvevahendeid mobiliseerida; soovitab tungivalt nõukogul ja komisjonil koos Euroopa Parlamendiga arendada dialoogi nende menetluste kiirendamiseks ja lihtsustamiseks koos väljavaatega vastu võtta selliseid muudatusi asjakohases, uues finantsvahendite raamistikus eelarveperioodiks aastatel 2007-2013;

| 37. | rõhutab vajadust edaspidi karmistada ELi eeskirju relvade ekspordi korraldamisel, samuti vajadust suurendada ELi kaasabi väike- ja kergerelvade leviku pidurdamiseks, eriti rahvusvahelise relvakaubanduse lepingu kehtestamise teel; |
| --- | --- |

37.

rõhutab vajadust edaspidi karmistada ELi eeskirju relvade ekspordi korraldamisel, samuti vajadust suurendada ELi kaasabi väike- ja kergerelvade leviku pidurdamiseks, eriti rahvusvahelise relvakaubanduse lepingu kehtestamise teel;

| 38. | kutsub tuumarelva leviku tõkestamise lepingus määratletud tuumariike, eriti Ameerika Ühendriike, Hiinat ja Venemaad, pidades silmas terrorismi ja massihävitusrelvade leviku kontrolli alt väljuvat ohtu, üles vaatama oma tuumapoliitika tuumarelva leviku tõkestamise lepingu vaimus üle; avaldab seetõttu kahetsust seoses Ameerika Ühendriikide administratsiooni püüdlustega viimasel neljal aastal edendada uute tuumarelvade uurimist ja arendamist ning tema tõrjuva suhtumisega üldise tuumakatsetuste keelustamise lepingu ratifitseerimisse; on mures seoses Venemaa ebapiisavate jõupingutustega oma tuumavarude kaitsmisel; väljendab rahutust seoses sellega, et Hiina on suurendanud tunduvalt (12,6%) sõjalisi kulutusi, moderniseerinud ulatuslikult oma tuumarelvajõude ja suurendanud moodsate relvatehnoloogiate importi; |
| --- | --- |

38.

kutsub tuumarelva leviku tõkestamise lepingus määratletud tuumariike, eriti Ameerika Ühendriike, Hiinat ja Venemaad, pidades silmas terrorismi ja massihävitusrelvade leviku kontrolli alt väljuvat ohtu, üles vaatama oma tuumapoliitika tuumarelva leviku tõkestamise lepingu vaimus üle; avaldab seetõttu kahetsust seoses Ameerika Ühendriikide administratsiooni püüdlustega viimasel neljal aastal edendada uute tuumarelvade uurimist ja arendamist ning tema tõrjuva suhtumisega üldise tuumakatsetuste keelustamise lepingu ratifitseerimisse; on mures seoses Venemaa ebapiisavate jõupingutustega oma tuumavarude kaitsmisel; väljendab rahutust seoses sellega, et Hiina on suurendanud tunduvalt (12,6%) sõjalisi kulutusi, moderniseerinud ulatuslikult oma tuumarelvajõude ja suurendanud moodsate relvatehnoloogiate importi;

Eelarvelised väljakutsed

| 39. | märgib, et suurim oht Euroopa julgeolekustrateegia sidususele ja edukusele on võimalike piisavate eelarveressursside puudus, mida saaks kasutada kõigi ELi poliitikate ja vahendite puhul; märgib sellega seoses ELi abiprogrammide erilist tähtsust ja nende olulist kaasabi ennetavale mõistvale lähenemisele, mis on samuti väljendatud Euroopa julgeolekustrateegias; nõuab, et seda punkti peetaks meeles praeguste läbirääkimiste käigus tulevase finantsperspektiivi üle aastateks 2007-2013; |
| --- | --- |

39.

märgib, et suurim oht Euroopa julgeolekustrateegia sidususele ja edukusele on võimalike piisavate eelarveressursside puudus, mida saaks kasutada kõigi ELi poliitikate ja vahendite puhul; märgib sellega seoses ELi abiprogrammide erilist tähtsust ja nende olulist kaasabi ennetavale mõistvale lähenemisele, mis on samuti väljendatud Euroopa julgeolekustrateegias; nõuab, et seda punkti peetaks meeles praeguste läbirääkimiste käigus tulevase finantsperspektiivi üle aastateks 2007-2013;

| 40. | märgib lisaks, et Euroopa julgeolekustrateegia tõhusus, aga eriti Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika sõltub suurel määral liikmesriikide kulutustest väljaspool ELi raamistikku; soovitab sellega seoses, esiteks, mõistlikumat ja efektiivsemat kaitseotstarbeliste riiklike kulude kasutamist, mida võidakse mõnedes liikmesriikides saavutada näiteks kiirema nüüdisajastamise ja vägede struktuuri muutmise teel, ning teiseks, mehhanismi kehtestamise teel liikmesriigi sisemajanduse kogutoodangu proportsiooni hindamiseks kaitsekulutustele; soovitab liikmesriikidel tungivalt teha seetõttu koostööd Euroopa Kaitseagentuuriga; |
| --- | --- |

40.

märgib lisaks, et Euroopa julgeolekustrateegia tõhusus, aga eriti Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika sõltub suurel määral liikmesriikide kulutustest väljaspool ELi raamistikku; soovitab sellega seoses, esiteks, mõistlikumat ja efektiivsemat kaitseotstarbeliste riiklike kulude kasutamist, mida võidakse mõnedes liikmesriikides saavutada näiteks kiirema nüüdisajastamise ja vägede struktuuri muutmise teel, ning teiseks, mehhanismi kehtestamise teel liikmesriigi sisemajanduse kogutoodangu proportsiooni hindamiseks kaitsekulutustele; soovitab liikmesriikidel tungivalt teha seetõttu koostööd Euroopa Kaitseagentuuriga;

| 41. | nendib kahetsusega, et Euroopa põhiseaduse lepingu artikkel III-313 on säilitanud topelteelarve status quo ühise välis- ja julgeolekupoliitika operatsioonideks; jälgib nõukogu jõupingutusi, et kindlustada mehhanismi (ATHENA) suuremat läbipaistvust, mille abil tavalised militaartegevusega seotud või kaitseotstarbelised kulutused peavad olema hallatavad väljaspool liidu eelarvet (6); rõhutab sellest hoolimata kindlat seisukohta, et jätkuv finantside lahutamine üldisteks tsiviiltegevusega seotud kulutusteks liidu eelarves nendest finantsidest, mis lähevad militaar- ja kaitsekulutusteks väljaspool ELi eelarvet, on järjest vähem põhjendatud, arvestades, et ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames toimuvad missioonid on üha rohkem oma loomult segunenud, kui on tunnistanud tsiviil/militaarsüsteemi asutused; |
| --- | --- |

41.

nendib kahetsusega, et Euroopa põhiseaduse lepingu artikkel III-313 on säilitanud topelteelarve status quo ühise välis- ja julgeolekupoliitika operatsioonideks; jälgib nõukogu jõupingutusi, et kindlustada mehhanismi (ATHENA) suuremat läbipaistvust, mille abil tavalised militaartegevusega seotud või kaitseotstarbelised kulutused peavad olema hallatavad väljaspool liidu eelarvet (6); rõhutab sellest hoolimata kindlat seisukohta, et jätkuv finantside lahutamine üldisteks tsiviiltegevusega seotud kulutusteks liidu eelarves nendest finantsidest, mis lähevad militaar- ja kaitsekulutusteks väljaspool ELi eelarvet, on järjest vähem põhjendatud, arvestades, et ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames toimuvad missioonid on üha rohkem oma loomult segunenud, kui on tunnistanud tsiviil/militaarsüsteemi asutused;

| 42. | rõhutab sellega seoses põhiprobleeme, mida praegused hankemenetlused tekitavad Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika kiire tegutsemise organiseerimise osas; seepärast soovitab nõukogul ja komisjonil tungivalt niipea kui võimalik teha nende põhjalik analüüs, mis puudutab erimenetlusi või erandeid tulevastes Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika meetmetes ja tegevuses finantsmääruse (7) raames; |
| --- | --- |

42.

rõhutab sellega seoses põhiprobleeme, mida praegused hankemenetlused tekitavad Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika kiire tegutsemise organiseerimise osas; seepärast soovitab nõukogul ja komisjonil tungivalt niipea kui võimalik teha nende põhjalik analüüs, mis puudutab erimenetlusi või erandeid tulevastes Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika meetmetes ja tegevuses finantsmääruse (7) raames;

Atlandiülesed suhted

| 43. | märgib olulist kooskõla ülemaailmse ohu hindamisel, mis on esitatud mõlemas, nii Euroopa julgeolekustrateegias kui ka Ameerika Ühendriikide riiklikus julgeolekustrateegias; on seisukohal, et seda kooskõla peaks vaatlema kui põhja, millele mõlemad, nii EL kui ka Ameerika Ühendriigid võivad taas luua võrdsete partnerite dialoogi ühtse arusaama tagamiseks teatud asjakohaste küsimuste lahendamisel, nagu sõjajõudude volitused ja nende kasutamine vastavalt ÜRO hartale ja selle õigusliku osa vastavatele sätetele ning atlandiülese julgeolekukoostöö üldiseks taaselustamiseks; |
| --- | --- |

43.

märgib olulist kooskõla ülemaailmse ohu hindamisel, mis on esitatud mõlemas, nii Euroopa julgeolekustrateegias kui ka Ameerika Ühendriikide riiklikus julgeolekustrateegias; on seisukohal, et seda kooskõla peaks vaatlema kui põhja, millele mõlemad, nii EL kui ka Ameerika Ühendriigid võivad taas luua võrdsete partnerite dialoogi ühtse arusaama tagamiseks teatud asjakohaste küsimuste lahendamisel, nagu sõjajõudude volitused ja nende kasutamine vastavalt ÜRO hartale ja selle õigusliku osa vastavatele sätetele ning atlandiülese julgeolekukoostöö üldiseks taaselustamiseks;

| 44. | rõhutab, et atlandiülese julgeolekudialoogi põhielement peab olema keskendunud teistele rahvusvahelistele organisatsioonidele, nagu Euroopa julgeoleku- ja koostööorganisatsioonile (OSCE) ja eriti Aafrika Liidule, andmaks neile võimalusi teha omapoolset kaastööd ülemaailmse julgeoleku tagamiseks; rõhutab selles osas mitmesuguste mitteametlike struktuuride kasulikkust, nagu näiteks “nelik” püsiva lahenduse saavutamisel Iisraeli-Palestiina konfliktis; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et atlandiülese julgeolekudialoogi põhielement peab olema keskendunud teistele rahvusvahelistele organisatsioonidele, nagu Euroopa julgeoleku- ja koostööorganisatsioonile (OSCE) ja eriti Aafrika Liidule, andmaks neile võimalusi teha omapoolset kaastööd ülemaailmse julgeoleku tagamiseks; rõhutab selles osas mitmesuguste mitteametlike struktuuride kasulikkust, nagu näiteks “nelik” püsiva lahenduse saavutamisel Iisraeli-Palestiina konfliktis;

| 45. | väljendab soovi tugevamaks koostööks Ameerika Ühendriikidega terrorismi kasvu ja terrorismivastase võitluse alal; soovitab sellest hoolimata tungivalt, et EL ja Ameerika Ühendriigid jätkaksid oma positiivset dialoogi selles valdkonnas ja jälgiksid edasises koostöös täielikult tegevusplaani, nagu seda on kajastatud ELi-USA terrorismivastase võitluse ja massihävitusrelvade leviku pidurdamise deklaratsioonis, mis on vastu võetud ELi-USA tippkohtumisel 26. juunil 2004; arvab, et neid punkte peaks käsitlema kõikide ELi-USA vastavate julgeolekupoliitika kohtumiste kontekstis; |
| --- | --- |

45.

väljendab soovi tugevamaks koostööks Ameerika Ühendriikidega terrorismi kasvu ja terrorismivastase võitluse alal; soovitab sellest hoolimata tungivalt, et EL ja Ameerika Ühendriigid jätkaksid oma positiivset dialoogi selles valdkonnas ja jälgiksid edasises koostöös täielikult tegevusplaani, nagu seda on kajastatud ELi-USA terrorismivastase võitluse ja massihävitusrelvade leviku pidurdamise deklaratsioonis, mis on vastu võetud ELi-USA tippkohtumisel 26. juunil 2004; arvab, et neid punkte peaks käsitlema kõikide ELi-USA vastavate julgeolekupoliitika kohtumiste kontekstis;

NATO

| 46. | märgib paljude liikmesriikide jätkuvat tunnustust NATO-le kui nende julgeoleku nurgakivile võimaliku sõjalise agressiooni tekkimise puhul; avaldab seisukoha, et koostöö ja vastastikune täiendavus peaksid olema peamised elemendid, millele on rajatud ELi/NATO suhted; teeb ettepaneku aruteludeks sellel teemal, võttes arvesse iga organisatsiooni erinevat iseloomu, mis puudutab riikide panuse NATO reageerimisjõududesse ja ELi kaitsepoliitiliste peaeesmärkide täiustatud koordineerimist, et vältida mis tahes dubleerimist; soovitab tungivalt liikmesriikidel oma vägede reformimise jätkamist eesmärgiga muuta väed kergemini positsioonidele paigutatavateks, transporditavateks ja jätkusuutlikeks; märgib selles osas, et lähitulevikus jätkab enamik liikmesriike samade üksuste saatmist mõlema organisatsiooni, nii NATO kui ka ELi käsutusse vajalike oskuste ja võimetega üksuste puudumise tõttu; nõuab liikmesriikidelt kasutusvalmis vägede reservi moodustamise laiendamist nii, et tulevikus saaksid nii NATO kui ka ELi tegevusvajadused kiiresti rahuldatud; |
| --- | --- |

46.

märgib paljude liikmesriikide jätkuvat tunnustust NATO-le kui nende julgeoleku nurgakivile võimaliku sõjalise agressiooni tekkimise puhul; avaldab seisukoha, et koostöö ja vastastikune täiendavus peaksid olema peamised elemendid, millele on rajatud ELi/NATO suhted; teeb ettepaneku aruteludeks sellel teemal, võttes arvesse iga organisatsiooni erinevat iseloomu, mis puudutab riikide panuse NATO reageerimisjõududesse ja ELi kaitsepoliitiliste peaeesmärkide täiustatud koordineerimist, et vältida mis tahes dubleerimist; soovitab tungivalt liikmesriikidel oma vägede reformimise jätkamist eesmärgiga muuta väed kergemini positsioonidele paigutatavateks, transporditavateks ja jätkusuutlikeks; märgib selles osas, et lähitulevikus jätkab enamik liikmesriike samade üksuste saatmist mõlema organisatsiooni, nii NATO kui ka ELi käsutusse vajalike oskuste ja võimetega üksuste puudumise tõttu; nõuab liikmesriikidelt kasutusvalmis vägede reservi moodustamise laiendamist nii, et tulevikus saaksid nii NATO kui ka ELi tegevusvajadused kiiresti rahuldatud;

| 47. | märgib, et praeguseid probleeme, mis kahetsusväärselt raskendavad ELi sõjalise komisjoni ja NATO vahelist koostööd, võidakse kiiresti lahendada asjaosaliste otsusetegijate poliitilise hea tahte ülesnäitamise teel; |
| --- | --- |

47.

märgib, et praeguseid probleeme, mis kahetsusväärselt raskendavad ELi sõjalise komisjoni ja NATO vahelist koostööd, võidakse kiiresti lahendada asjaosaliste otsusetegijate poliitilise hea tahte ülesnäitamise teel;

| 48. | kutsub Türgit looma NATO kontekstis tingimusi, edendamaks paremat koostööd, mis on kiiresti vaja sisse seada ELi sõjalise komisjoni ja NATO vastavate ametiorganite vahel; |
| --- | --- |

48.

kutsub Türgit looma NATO kontekstis tingimusi, edendamaks paremat koostööd, mis on kiiresti vaja sisse seada ELi sõjalise komisjoni ja NATO vastavate ametiorganite vahel;

| 49. | julgustab Euroopa Kaitseagentuuri uurima võimalusi relvastuskoostööks NATOga ja andma selgesõnaliselt võimalust selliseks koostööks halduslepingu raamis, mis allkirjastatakse ettenähtud ajal nende kahe vahel, nagu näeb ette nõukogu ühismeetme 2004/551/ÜVJP (Euroopa Kaitseagentuuri loomise kohta) (8) artikkel 25; |
| --- | --- |

49.

julgustab Euroopa Kaitseagentuuri uurima võimalusi relvastuskoostööks NATOga ja andma selgesõnaliselt võimalust selliseks koostööks halduslepingu raamis, mis allkirjastatakse ettenähtud ajal nende kahe vahel, nagu näeb ette nõukogu ühismeetme 2004/551/ÜVJP (Euroopa Kaitseagentuuri loomise kohta) (8) artikkel 25;

| 50. | märgib teatavate NATO ja ELi programmide ja poliitikate täiendavat iseloomu (NATO - partnerlus rahu nimel ja Istanbuli koostööinitsiatiiv ja Vahemere dialoog, EL - naabruspoliitika ja Barcelona protsess); julgustab mõlemaid pooli välja selgitama, kuidas need programmid ja poliitikad võiksid mõjusamalt sobida üksteise vastastikuseks tugevdamiseks; |
| --- | --- |

50.

märgib teatavate NATO ja ELi programmide ja poliitikate täiendavat iseloomu (NATO - partnerlus rahu nimel ja Istanbuli koostööinitsiatiiv ja Vahemere dialoog, EL - naabruspoliitika ja Barcelona protsess); julgustab mõlemaid pooli välja selgitama, kuidas need programmid ja poliitikad võiksid mõjusamalt sobida üksteise vastastikuseks tugevdamiseks;

Riigi julgeolek ja terrorismivastane võitlus

| 51. | täheldab, et Euroopajulgeolekustrateegia pöörab märkimisväärset tähelepanu traditsiooniliste arusaamade sulatamiseks endistest staatilistest sise- ja välisjulgeoleku piiridest; märgib siiski Euroopa julgeolekustrateegia sisuvaesust kahe, selgelt ohtudele suunatud arusaama ühendamisel; on sellest hoolimata teadlik, vaatamata kontseptuaalsetele lünkadele, nõukogu, komisjoni ja liikmesriikide paljudest ja mitmesugustest jõupingutustest sise- ja välisasjade valdkonnas; |
| --- | --- |

51.

täheldab, et Euroopajulgeolekustrateegia pöörab märkimisväärset tähelepanu traditsiooniliste arusaamade sulatamiseks endistest staatilistest sise- ja välisjulgeoleku piiridest; märgib siiski Euroopa julgeolekustrateegia sisuvaesust kahe, selgelt ohtudele suunatud arusaama ühendamisel; on sellest hoolimata teadlik, vaatamata kontseptuaalsetele lünkadele, nõukogu, komisjoni ja liikmesriikide paljudest ja mitmesugustest jõupingutustest sise- ja välisasjade valdkonnas;

| 52. | märgib terrorismi ennetamise, tagajärgede juhtimise ja oluliste infrastruktuuride kaitsega seoses komisjoni poolt esitatud ettepanekuid süsteemi ARGUS loomiseks, mis oleks võimeline edastama teavet ja koordineerima tegevuse reageeringut ja selle võimalikku liitmist mõlema, nii kriisikeskuse kui ka häirevõrgustikuga (CIWIN) oluliste ELi infrastruktuuride kaitseks; |
| --- | --- |

52.

märgib terrorismi ennetamise, tagajärgede juhtimise ja oluliste infrastruktuuride kaitsega seoses komisjoni poolt esitatud ettepanekuid süsteemi ARGUS loomiseks, mis oleks võimeline edastama teavet ja koordineerima tegevuse reageeringut ja selle võimalikku liitmist mõlema, nii kriisikeskuse kui ka häirevõrgustikuga (CIWIN) oluliste ELi infrastruktuuride kaitseks;

| 53. | märgib sellega seoses Euroopa Ülemkogu 4.-5. novembril 2004. aasta “Haagi programmi” üleskutset nõukogule ja komisjonile seada riikide pädevust täielikult austades sisse terviklikud ja koordineeritud ELi kriisijuhtimise korraldused piiriülese mõjuga kriiside lahendamiseks ELi piirides, mida tuleb rakendada hiljemalt alates 1. juuliks 2006; |
| --- | --- |

53.

märgib sellega seoses Euroopa Ülemkogu 4.-5. novembril 2004. aasta “Haagi programmi” üleskutset nõukogule ja komisjonile seada riikide pädevust täielikult austades sisse terviklikud ja koordineeritud ELi kriisijuhtimise korraldused piiriülese mõjuga kriiside lahendamiseks ELi piirides, mida tuleb rakendada hiljemalt alates 1. juuliks 2006;

| 54. | tervitab ülalnimetatud ettepanekute ja üleskutsete alusel lõpetatud või alustatud tööd, samuti rida teisi meetmeid ja ettepanekuid, mis traditsiooniliselt moodustavad riigi sisepoliitika osa; sellega seoses tervitab ka SITCENi erilist osa riski hindamisel ja analüüsimisel seoses terroristide potentsiaalsete eesmärkidega; kutsub sellega seoses üles piiramatule koostööle riikide kaitseministeeriumide kõikide luureosakondade vahel, et luua SITCENi raames vastav võime; |
| --- | --- |

54.

tervitab ülalnimetatud ettepanekute ja üleskutsete alusel lõpetatud või alustatud tööd, samuti rida teisi meetmeid ja ettepanekuid, mis traditsiooniliselt moodustavad riigi sisepoliitika osa; sellega seoses tervitab ka SITCENi erilist osa riski hindamisel ja analüüsimisel seoses terroristide potentsiaalsete eesmärkidega; kutsub sellega seoses üles piiramatule koostööle riikide kaitseministeeriumide kõikide luureosakondade vahel, et luua SITCENi raames vastav võime;

| 55. | tervitab eelkõige eesmärki piiriülese luure- ja julgeolekuteenistuste teabe vahetamiseks vastavalt Haagi programmis sätestatud kasutatavuse põhimõtetele - kui see puudutab tulevast õiguskaitsega seotud teabevahetust - põhimõtet, mille abil, võttes arvesse nende teenistuste meetodite erilist olemust (sealhulgas vajadus kaitsta teabe kogumise menetlust, teabeallikaid ja pärast andmevahetust nende jätkuv konfidentsiaalsus), peab ühes liikmesriigis teenistusele kättesaadav teave olema tehtud kättesaadavaks teise liikmesriigi vastavatele teenistustele; |
| --- | --- |

55.

tervitab eelkõige eesmärki piiriülese luure- ja julgeolekuteenistuste teabe vahetamiseks vastavalt Haagi programmis sätestatud kasutatavuse põhimõtetele - kui see puudutab tulevast õiguskaitsega seotud teabevahetust - põhimõtet, mille abil, võttes arvesse nende teenistuste meetodite erilist olemust (sealhulgas vajadus kaitsta teabe kogumise menetlust, teabeallikaid ja pärast andmevahetust nende jätkuv konfidentsiaalsus), peab ühes liikmesriigis teenistusele kättesaadav teave olema tehtud kättesaadavaks teise liikmesriigi vastavatele teenistustele;

| 56. | mis puudutab sisejulgeolekupoliitikat, on sügavalt mures 2001. aasta oktoobris vastu võetud kõikide terrorismivastases originaalplaanis loetletud nõuetele vastavate meetmete ja vahendite ebaadekvaatse rakendamise üle liikmesriikides; |
| --- | --- |

56.

mis puudutab sisejulgeolekupoliitikat, on sügavalt mures 2001. aasta oktoobris vastu võetud kõikide terrorismivastases originaalplaanis loetletud nõuetele vastavate meetmete ja vahendite ebaadekvaatse rakendamise üle liikmesriikides;

| 57. | märgib ära ELi kõrge esindaja poolt Euroopa Ülemkogule 16.-17. detsembril 2004 esitatud raportit terrorismivastase võitluse ühendamisest ELi välissuhete poliitikaga; märgib selle raporti järeldust, et 2010. aasta kaitsepoliitiliste peaeesmärkide ja 2008. aasta tsiviiltegevuse peaeesmärkide kontekstis peaksid võimed olema kohandatud mitmesuguste terrorismiohtude stsenaariumi nõuetele, kaasa arvatud võimalik tegutsemine solidaarsusklausli järgi (põhiseaduse artikkel I-43); |
| --- | --- |

57.

märgib ära ELi kõrge esindaja poolt Euroopa Ülemkogule 16.-17. detsembril 2004 esitatud raportit terrorismivastase võitluse ühendamisest ELi välissuhete poliitikaga; märgib selle raporti järeldust, et 2010. aasta kaitsepoliitiliste peaeesmärkide ja 2008. aasta tsiviiltegevuse peaeesmärkide kontekstis peaksid võimed olema kohandatud mitmesuguste terrorismiohtude stsenaariumi nõuetele, kaasa arvatud võimalik tegutsemine solidaarsusklausli järgi (põhiseaduse artikkel I-43);

| 58. | kutsub üles uue naabruspoliitika raames ja ka üldiselt ELi välissuhete kontekstis laiendatud poliitilisele dialoogile terrorismi küsimustes kolmandate riikidega, käsitlemaks mitte ainult vajadusi nende piiramatuks koostööks rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega, vaid ka terrorismivastase võitluse klausli rakendamist lepingutes kolmandate riikidega, kus on tõendeid terrorismiohust või terroristide teatud tegevustest; |
| --- | --- |

58.

kutsub üles uue naabruspoliitika raames ja ka üldiselt ELi välissuhete kontekstis laiendatud poliitilisele dialoogile terrorismi küsimustes kolmandate riikidega, käsitlemaks mitte ainult vajadusi nende piiramatuks koostööks rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega, vaid ka terrorismivastase võitluse klausli rakendamist lepingutes kolmandate riikidega, kus on tõendeid terrorismiohust või terroristide teatud tegevustest;

| 59. | tunneb siiski muret - tunnustades siiani tehtud tööd sise- ja välisasjade vahele piiri tõmbamiseks - selle töö sidususe ja koordineerimise üle, eriti selle üle kui palju võetakse arvesse demokraatlikke vabadusi ja õigusriigi põhimõtet; õhutab seetõttu oma välisasjade komisjoni ja kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni leidma vastavaid menetlusi, et valmistada selle teema kohta ette soovitusi nii nõukogule kui ka komisjonile esitamiseks, et kontrollida mitte ainult sellise töö sidusust ja koostööd, vaid ka tagada, et kodanike ja organisatsioonide nii kodaniku- kui ka poliitilised õigused ei oleks mingil viisil kahjustatud ja seega, kus vajalik, esitada soovitusi Euroopa Parlamendi vastavatele komisjonidele edastamiseks mõlemale, nii nõukogule kui ka komisjonile; |
| --- | --- |

59.

tunneb siiski muret - tunnustades siiani tehtud tööd sise- ja välisasjade vahele piiri tõmbamiseks - selle töö sidususe ja koordineerimise üle, eriti selle üle kui palju võetakse arvesse demokraatlikke vabadusi ja õigusriigi põhimõtet; õhutab seetõttu oma välisasjade komisjoni ja kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni leidma vastavaid menetlusi, et valmistada selle teema kohta ette soovitusi nii nõukogule kui ka komisjonile esitamiseks, et kontrollida mitte ainult sellise töö sidusust ja koostööd, vaid ka tagada, et kodanike ja organisatsioonide nii kodaniku- kui ka poliitilised õigused ei oleks mingil viisil kahjustatud ja seega, kus vajalik, esitada soovitusi Euroopa Parlamendi vastavatele komisjonidele edastamiseks mõlemale, nii nõukogule kui ka komisjonile;

Välisteenistus

| 60. | tervitab Euroopa põhiseaduse lepingut kui tähtsat alust, mis püüdleb Euroopa julgeolekustrateegia poole ning selle edasisele arengule; leiab, et uue välisteenistuse loomine on eluliselt tähtis vahend välistegevuse organiseerimiseks ühtse välis- ja julgeolekupoliitika järgi ning seetõttu ka Euroopa julgeolekustrateegia jaoks; rõhutab, et tõhus Euroopa julgeolekustrateegia peab täiel määral kasutama oma tegevuses diplomaatilisi võimeid (s.t ELi välisminister ja Euroopa Liidu välisteenistus (artikkel I-28 ja artikli III-296 lõige 3) ja kui vajalik, ka sõjalist võimekust (s.t alaline struktureeritud koostöö liikmesriikide vahel kõige nõudlikumate missioonide täitmiseks, mis nõuab kõrgemat sõjalist võimekust (artikli I-41 lõige 6, III-312 ja protokoll)); |
| --- | --- |

60.

tervitab Euroopa põhiseaduse lepingut kui tähtsat alust, mis püüdleb Euroopa julgeolekustrateegia poole ning selle edasisele arengule; leiab, et uue välisteenistuse loomine on eluliselt tähtis vahend välistegevuse organiseerimiseks ühtse välis- ja julgeolekupoliitika järgi ning seetõttu ka Euroopa julgeolekustrateegia jaoks; rõhutab, et tõhus Euroopa julgeolekustrateegia peab täiel määral kasutama oma tegevuses diplomaatilisi võimeid (s.t ELi välisminister ja Euroopa Liidu välisteenistus (artikkel I-28 ja artikli III-296 lõige 3) ja kui vajalik, ka sõjalist võimekust (s.t alaline struktureeritud koostöö liikmesriikide vahel kõige nõudlikumate missioonide täitmiseks, mis nõuab kõrgemat sõjalist võimekust (artikli I-41 lõige 6, III-312 ja protokoll));

| 61. | soovitab tungivalt nõukogul ja komisjonil viivitamatult võtta vajalikke samme, ühendamaks oma tegevust koostöö vaimus enne Euroopa põhiseaduse lepingu lõplikku ratifitseerimist; rõhutab, et Euroopa Parlament püüab neid samme hinnata positiivsel ja konstruktiivsel viisil ning otsustab kõikide tegevusettepanekute ja meetmete üle üleminekuperioodil pigem kvaliteedi kui nende päritolu põhjal, väljavaatega luua funktsioneeriv ja tõhus Euroopa Liidu välisteenistus; rõhutab, et Euroopa Parlament otsustab samuti nende jõupingutuste üle selles valguses, kas nad respekteerivad põhiseaduses väljendatud poliitilist tahet sõnastada ühtne poliitika nii, et Euroopa saaks maailmas kõnelda ühel häälel; |
| --- | --- |

61.

soovitab tungivalt nõukogul ja komisjonil viivitamatult võtta vajalikke samme, ühendamaks oma tegevust koostöö vaimus enne Euroopa põhiseaduse lepingu lõplikku ratifitseerimist; rõhutab, et Euroopa Parlament püüab neid samme hinnata positiivsel ja konstruktiivsel viisil ning otsustab kõikide tegevusettepanekute ja meetmete üle üleminekuperioodil pigem kvaliteedi kui nende päritolu põhjal, väljavaatega luua funktsioneeriv ja tõhus Euroopa Liidu välisteenistus; rõhutab, et Euroopa Parlament otsustab samuti nende jõupingutuste üle selles valguses, kas nad respekteerivad põhiseaduses väljendatud poliitilist tahet sõnastada ühtne poliitika nii, et Euroopa saaks maailmas kõnelda ühel häälel;

*

- *

| 62. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, ÜRO peasekretärile, NATO ja OSCE peasekretäridele ja Euroopa Nõukogu peasekretärile. |
| --- | --- |

62.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, ÜRO peasekretärile, NATO ja OSCE peasekretäridele ja Euroopa Nõukogu peasekretärile.

---

(1)  EÜT C 228, 13.8.2001, lk 173.

(2)  ELT C 64 E, 12.3.2004, lk 599.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0075.

(4)  Euroopa kaitsevõime uuringurühma Barcelona raport.

(5)  ELT L 340, 16.11.2004, lk 21.

(6)  Nõukogu 23. veebruari 2004. aasta otsus 2004/197/ÜVJP, millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsetähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks (ELT L 63, 28.2.2004, lk 68).

(7)  Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).

(8)  ELT L 245, 17.7.2004, lk 17.

P6_TA(2005)0134

Doping spordis

Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis käsitleb võitlust dopingu kasutamise vastu spordis

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Amsterdami lepingule lisatud deklaratsiooni nr 29 spordi kohta ning Euroopa põhiseaduse lepingu artiklit III-282; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepingule lisatud deklaratsiooni nr 29 spordi kohta ning Euroopa põhiseaduse lepingu artiklit III-282;

| — | võttes arvesse oma 7. septembri 2000. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta, mis käsitleb ühenduse tugiplaani võitluseks dopingu kasutamise vastu spordis (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. septembri 2000. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta, mis käsitleb ühenduse tugiplaani võitluseks dopingu kasutamise vastu spordis (1);

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogu raames kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 4. detsembri 2000. aasta lõppjäreldusi dopingu vastu võitlemise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogu raames kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 4. detsembri 2000. aasta lõppjäreldusi dopingu vastu võitlemise kohta (2);

| — | võttes arvesse oma 7. septembri 2000. aasta resolutsiooni komisjoni aruande kohta Euroopa Ülemkogule, mis käsitleb olemasolevate spordistruktuuride kaitset ja spordi ühiskondliku funktsiooni säilitamist ühenduse raames (Helsingi aruanne spordi kohta) (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. septembri 2000. aasta resolutsiooni komisjoni aruande kohta Euroopa Ülemkogule, mis käsitleb olemasolevate spordistruktuuride kaitset ja spordi ühiskondliku funktsiooni säilitamist ühenduse raames (Helsingi aruanne spordi kohta) (3);

| — | võttes arvesse 5. märtsil 2003. aastal Kopenhaagenis vastu võetud ülemaailmset dopinguvastast koodeksit; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. märtsil 2003. aastal Kopenhaagenis vastu võetud ülemaailmset dopinguvastast koodeksit;

| — | võttes arvesse 29. novembril 2004. aastal toimunud kultuuri- ja hariduskomisjoni avalikku kuulamist teemal “Dopingu kasutamine spordis: takistus sportlaslikkuse ideaali saavutamisel”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. novembril 2004. aastal toimunud kultuuri- ja hariduskomisjoni avalikku kuulamist teemal “Dopingu kasutamine spordis: takistus sportlaslikkuse ideaali saavutamisel”;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5;

| A. | arvestades, et 2004. aastal Ateenas toimunud olümpiamängudel avastatud dopingujuhtumite arv näitas taas, et dopingu kasutamine spordis on kahjuks endiselt tegelikkus, mille vastu tuleb võidelda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2004. aastal Ateenas toimunud olümpiamängudel avastatud dopingujuhtumite arv näitas taas, et dopingu kasutamine spordis on kahjuks endiselt tegelikkus, mille vastu tuleb võidelda;

| B. | arvestades, et rahvatervis ja alaealiste kaitse on Euroopa Liidu prioriteedid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rahvatervis ja alaealiste kaitse on Euroopa Liidu prioriteedid;

| C. | arvestades, et dopingu näol on tegemist tõelise rahvatervise probleemiga, mis puudutab kõiki spordiga seotud inimesi, sealhulgas noori ja amatööre, kes omandavad keelatud aineid näiteks tervisekeskustes ning üha sagedamini ka Interneti vahendusel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et dopingu näol on tegemist tõelise rahvatervise probleemiga, mis puudutab kõiki spordiga seotud inimesi, sealhulgas noori ja amatööre, kes omandavad keelatud aineid näiteks tervisekeskustes ning üha sagedamini ka Interneti vahendusel;

| D. | arvestades, et Euroopa aasta “Haridus spordi kaudu” edule peaks järgnema Euroopa Liidu tegevus spordis dopingu kasutamise kõikide aspektide vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa aasta “Haridus spordi kaudu” edule peaks järgnema Euroopa Liidu tegevus spordis dopingu kasutamise kõikide aspektide vastu võitlemiseks;

| E. | arvestades, et Euroopa põhiseaduse leping annab vajaliku õigusliku aluse, et planeerida ja ellu viia ühenduse tegevust spordi valdkonnas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa põhiseaduse leping annab vajaliku õigusliku aluse, et planeerida ja ellu viia ühenduse tegevust spordi valdkonnas;

| F. | arvestades üha suuremat survet sportlastele, kes seisavad silmitsi karmide nõudmiste ning meedia ja majandusliku survega; |
| --- | --- |

F.

arvestades üha suuremat survet sportlastele, kes seisavad silmitsi karmide nõudmiste ning meedia ja majandusliku survega;

| 1. | rõhutab, et keemiliste suutlikkust tõstvate ainete kasutamine on vastuolus spordi kui sotsiaalse, kultuurilise ja haridusliku tegevuse väärtustega; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et keemiliste suutlikkust tõstvate ainete kasutamine on vastuolus spordi kui sotsiaalse, kultuurilise ja haridusliku tegevuse väärtustega;

| 2. | märgib, et kuigi dopingu kasutamine on olnud ilmne kogu spordiajaloo vältel, on see tänapäeval võtmas uut ja veelgi ohtlikumat pööret selliste ainete nagu kasvuhormoonide ja erütropoietiini kasutamise ning vereülekannete ja muu sarnase tegevuse näol; |
| --- | --- |

2.

märgib, et kuigi dopingu kasutamine on olnud ilmne kogu spordiajaloo vältel, on see tänapäeval võtmas uut ja veelgi ohtlikumat pööret selliste ainete nagu kasvuhormoonide ja erütropoietiini kasutamise ning vereülekannete ja muu sarnase tegevuse näol;

| 3. | tunneb muret profi- ja amatöörsportlaste füüsilise ja vaimse tervise pärast; |
| --- | --- |

3.

tunneb muret profi- ja amatöörsportlaste füüsilise ja vaimse tervise pärast;

| 4. | rõhutab longitudinaalse sõltumatu arstlikku järelevalve tähtsust; |
| --- | --- |

4.

rõhutab longitudinaalse sõltumatu arstlikku järelevalve tähtsust;

| 5. | kutsub komisjoni üles astuma samme tõhusa kontrolli tagamiseks Euroopa Liidu välispiiril ning võitlema ebaseaduslike ainetega kauplemise vastu; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles astuma samme tõhusa kontrolli tagamiseks Euroopa Liidu välispiiril ning võitlema ebaseaduslike ainetega kauplemise vastu;

| 6. | kutsub komisjoni üles rakendama tõhusat ja integreeritud poliitikat kõikides asjaomastes valdkondades, eriti rahvatervise, ennetamise, hariduse ning farmaatsiaalase uurimistöö vallas; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles rakendama tõhusat ja integreeritud poliitikat kõikides asjaomastes valdkondades, eriti rahvatervise, ennetamise, hariduse ning farmaatsiaalase uurimistöö vallas;

| 7. | kutsub komisjoni üles toetama pikaajalist teavituskampaaniat, et luua tõhus ennetuspoliitika; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles toetama pikaajalist teavituskampaaniat, et luua tõhus ennetuspoliitika;

| 8. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tihendama koostööd Maailma Dopinguvastases Agentuuris (WADA), Euroopa Nõukogus ja Maailma Tervishoiuorganisatsioonis sellisel viisil, et see võimaldaks Euroopa Liidul tõhusalt tegeleda dopingu kasutamise ennetamise ja ohjeldamisega; |
| --- | --- |

8.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tihendama koostööd Maailma Dopinguvastases Agentuuris (WADA), Euroopa Nõukogus ja Maailma Tervishoiuorganisatsioonis sellisel viisil, et see võimaldaks Euroopa Liidul tõhusalt tegeleda dopingu kasutamise ennetamise ja ohjeldamisega;

| 9. | kutsub komisjoni üles kaasama dopinguga seotud otsuste langetamisse kõiki spordist huvitatud pooli, et probleemiga tõhusalt tegeleda ning spordi ja füüsilise treeningu mainet parandada; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles kaasama dopinguga seotud otsuste langetamisse kõiki spordist huvitatud pooli, et probleemiga tõhusalt tegeleda ning spordi ja füüsilise treeningu mainet parandada;

| 10. | kutsub komisjoni üles ergutama liikmesriikidevahelist kooskõlastamist, et arendada välja ühised tõhusad meetodid keemiliste ainete ja ühendite kasutamise kontrollimiseks ja kindlakstegemiseks võimlates ja spordikeskustes, mille sagedased külastajad on eelkõige noored; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles ergutama liikmesriikidevahelist kooskõlastamist, et arendada välja ühised tõhusad meetodid keemiliste ainete ja ühendite kasutamise kontrollimiseks ja kindlakstegemiseks võimlates ja spordikeskustes, mille sagedased külastajad on eelkõige noored;

| 11. | kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut jätkata seitsmenda raamprogrammi raames uuringuid, mis käsitlevad erinevaid meetodeid dopingu avastamiseks ja ohjeldamiseks; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut jätkata seitsmenda raamprogrammi raames uuringuid, mis käsitlevad erinevaid meetodeid dopingu avastamiseks ja ohjeldamiseks;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, riiklikele ja rahvusvahelistele spordialaliitudele, Rahvusvaheliselee Ratsaspordi Föderatsioonile (FEI), Euroopa Nõukogule, Rahvusvahelisele Olümpiakomiteele ning WADA-le. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, riiklikele ja rahvusvahelistele spordialaliitudele, Rahvusvaheliselee Ratsaspordi Föderatsioonile (FEI), Euroopa Nõukogule, Rahvusvahelisele Olümpiakomiteele ning WADA-le.

---

(1)  EÜT C 135, 7.5.2001, lk 270.

(2)  EÜT C 356, 12.12.2000, lk 1.

(3)  EÜT C 135, 7.5.2001, lk 274.

P6_TA(2005)0135

Kultuuriline mitmekesisus

Euroopa Parlamendi resolutsioon kultuurilise sisu ja kunstilise väljenduse mitmekesisuse kaitse konventsiooni ettevalmistamiseks

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 14. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni kultuurilise mitmekesisuse säilitamise ja edendamise kohta: Euroopa regioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonide nagu UNESCO ja Euroopa Nõukogu roll (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni kultuurilise mitmekesisuse säilitamise ja edendamise kohta: Euroopa regioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonide nagu UNESCO ja Euroopa Nõukogu roll (1);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist “Kultuurilise mitmekesisuse rahvusvahelise instrumendi loomine” (KOM(2003)0520); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist “Kultuurilise mitmekesisuse rahvusvahelise instrumendi loomine” (KOM(2003)0520);

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2003. aasta resolutsiooni WTO raames teenuskaubanduse üldlepingu (GATS), kaasa arvatud kultuurilise mitmekesisuse kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2003. aasta resolutsiooni WTO raames teenuskaubanduse üldlepingu (GATS), kaasa arvatud kultuurilise mitmekesisuse kohta (2);

| — | võttes arvesse UNESCO 2. novembri 2001. aasta ülddeklaratsiooni kultuurilise mitmekesisuse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO 2. novembri 2001. aasta ülddeklaratsiooni kultuurilise mitmekesisuse kohta;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 149 lõiget 1 ja artiklit 151; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 149 lõiget 1 ja artiklit 151;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta preambulit ja artiklit 22; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta preambulit ja artiklit 22;

| — | võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingu artikli I-3 lõike 3 neljandat alalõiku, mis kinnitab, et Liit austab oma rikkalikku kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning tagab Euroopa kultuuripärandi kaitse ja arendamise; võttes samuti arvesse artikli III-315 lõike 4 kolmandat alalõiku, kus kinnitatakse, et nõukogu teeb ühehäälse otsuse kultuuri- ja audiovisuaalteenuste valdkonnas, kui need lepingud võivad ohustada liidu kultuurilist ja keelelist mitmekesisust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingu artikli I-3 lõike 3 neljandat alalõiku, mis kinnitab, et Liit austab oma rikkalikku kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning tagab Euroopa kultuuripärandi kaitse ja arendamise; võttes samuti arvesse artikli III-315 lõike 4 kolmandat alalõiku, kus kinnitatakse, et nõukogu teeb ühehäälse otsuse kultuuri- ja audiovisuaalteenuste valdkonnas, kui need lepingud võivad ohustada liidu kultuurilist ja keelelist mitmekesisust;

| — | võttes arvesse UNESCO peakonverentsi otsust 17. oktoobril 2003. aastal alustada tööd kultuurilise mitmekesisuse konventsiooni eelnõu väljatöötamiseks järgmiseks peakonverentsi kohtumiseks 2005. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO peakonverentsi otsust 17. oktoobril 2003. aastal alustada tööd kultuurilise mitmekesisuse konventsiooni eelnõu väljatöötamiseks järgmiseks peakonverentsi kohtumiseks 2005. aastal;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5;

| A. | arvestades, et 2003. aasta detsembrist kuni 2004. aasta maini toimusid sõltumatute ekspertide kohtumised, mille eesmärk oli töötada välja konventsiooni esimene esialgne eelnõu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2003. aasta detsembrist kuni 2004. aasta maini toimusid sõltumatute ekspertide kohtumised, mille eesmärk oli töötada välja konventsiooni esimene esialgne eelnõu;

| B. | arvestades, et alates 2004. aasta septembrist on toimunud rida valitsustevahelisi kohtumisi eesmärgiga viia lõpule konventsiooni esialgne eelnõu ja raport; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et alates 2004. aasta septembrist on toimunud rida valitsustevahelisi kohtumisi eesmärgiga viia lõpule konventsiooni esialgne eelnõu ja raport;

| C. | arvestades, et UNESCO novembri 2001. aasta ülddeklaratsioon kultuurilise mitmekesisuse kohta oli tervitatav samm rahvusvahelise koostöö suunas, ent siiski ebapiisav reaktsioon kultuurilise mitmekesisuse kaitsmisel globaliseeruvas maailmas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et UNESCO novembri 2001. aasta ülddeklaratsioon kultuurilise mitmekesisuse kohta oli tervitatav samm rahvusvahelise koostöö suunas, ent siiski ebapiisav reaktsioon kultuurilise mitmekesisuse kaitsmisel globaliseeruvas maailmas;

| D. | arvestades, et UNESCO konventsiooni eelnõu eesmärk on kultuurilise sisu ja kunstiliste väljendusvahendite mitmekesisuse võimaldamine ning kaitsmine, ning arvestades, et samuti on eesmärk kultuuriliste väljendusvahendite mitmekesisuse kaitseks ja edendamiseks vajaliku kultuuripoliitika ja asjaomaste meetmete vastuvõtmise lihtsustamine ning laiema rahvusvahelise kultuurivahetuse edendamine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et UNESCO konventsiooni eelnõu eesmärk on kultuurilise sisu ja kunstiliste väljendusvahendite mitmekesisuse võimaldamine ning kaitsmine, ning arvestades, et samuti on eesmärk kultuuriliste väljendusvahendite mitmekesisuse kaitseks ja edendamiseks vajaliku kultuuripoliitika ja asjaomaste meetmete vastuvõtmise lihtsustamine ning laiema rahvusvahelise kultuurivahetuse edendamine;

| E. | arvestades, et konventsiooni eesmärgiks on kultuuriküsimused - valdkond, kus ühendusel EÜ asutamislepingu artikli 151 alusel puudub harmoniseerimispädevus - siis meetmed, millega nende eesmärkide poole püüeldakse, võivad sisaldada sätteid, mis mõjutavad “acquis communautaire'i”; teiste sõnadega on UNESCO konventsioon kombineeritud leping ja sisaldab rea ühenduse pädevusse kuuluvaid sätteid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et konventsiooni eesmärgiks on kultuuriküsimused - valdkond, kus ühendusel EÜ asutamislepingu artikli 151 alusel puudub harmoniseerimispädevus - siis meetmed, millega nende eesmärkide poole püüeldakse, võivad sisaldada sätteid, mis mõjutavad “acquis communautaire'i”; teiste sõnadega on UNESCO konventsioon kombineeritud leping ja sisaldab rea ühenduse pädevusse kuuluvaid sätteid;

| F. | arvestades nõukogu 16. novembri 2004. aasta otsust, et komisjon saab volituse pidada ühenduse nimel läbirääkimisi UNESCO eelnõu nende osade üle, mis kuuluvad ühenduse pädevusse; |
| --- | --- |

F.

arvestades nõukogu 16. novembri 2004. aasta otsust, et komisjon saab volituse pidada ühenduse nimel läbirääkimisi UNESCO eelnõu nende osade üle, mis kuuluvad ühenduse pädevusse;

| G. | arvestades, et liikmesriigid on kohustatud tegema tihedat koostööd ühendusega, et tagada ühtsus iga teksti läbirääkimise ja sõlmimise osas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et liikmesriigid on kohustatud tegema tihedat koostööd ühendusega, et tagada ühtsus iga teksti läbirääkimise ja sõlmimise osas;

| H. | arvestades, et asutamislepingu artikkel 300 määrab kindlaks ühenduse lepingute protseduurireeglid ja sisaldab Euroopa Parlamendiga konsulteerimise taolise lepingu sõlmimise ettepaneku korral; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et asutamislepingu artikkel 300 määrab kindlaks ühenduse lepingute protseduurireeglid ja sisaldab Euroopa Parlamendiga konsulteerimise taolise lepingu sõlmimise ettepaneku korral;

| I. | arvestades, et kombineeritud lepingut silmas pidades on oluline tihe koostöö liikmesriikide ja ühenduse kõikide institutsioonide vahel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kombineeritud lepingut silmas pidades on oluline tihe koostöö liikmesriikide ja ühenduse kõikide institutsioonide vahel;

| 1. | rõhutab, et konventsioon peab olema rahvusvahelise koostöö töövahend kultuuri arengu heaks, usub, et konventsiooni eelnõu esindab tõsist püüet astuda vastu globaliseerumise ja rahvusvahelise kaubanduspoliitika poolt kultuurilisele mitmekesisusele seatud väljakutsetele, ja tervitab kultuurilise mitmekesisuse kaitseks siduva, standardeid seadva instrumendi loomise protsessi; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et konventsioon peab olema rahvusvahelise koostöö töövahend kultuuri arengu heaks, usub, et konventsiooni eelnõu esindab tõsist püüet astuda vastu globaliseerumise ja rahvusvahelise kaubanduspoliitika poolt kultuurilisele mitmekesisusele seatud väljakutsetele, ja tervitab kultuurilise mitmekesisuse kaitseks siduva, standardeid seadva instrumendi loomise protsessi;

| 2. | usub, et liikmesriigid peavad tegema kõik nendest oleneva, et kooskõlastada seisukohti omavahel ning ühendusega; |
| --- | --- |

2.

usub, et liikmesriigid peavad tegema kõik nendest oleneva, et kooskõlastada seisukohti omavahel ning ühendusega;

| 3. | on mures, et ühtsuse puudumine õõnestab ühenduse positsiooni ja usaldusväärsust läbirääkimistel, ning rõhutab ELi ühtsuse tähtsust, samuti vajadust kaasata Euroopa Parlament täiel määral selge mandaadi sõnastamisesse ning arvestada kodanikuühiskonna poolt välja öeldud seisukohti; |
| --- | --- |

3.

on mures, et ühtsuse puudumine õõnestab ühenduse positsiooni ja usaldusväärsust läbirääkimistel, ning rõhutab ELi ühtsuse tähtsust, samuti vajadust kaasata Euroopa Parlament täiel määral selge mandaadi sõnastamisesse ning arvestada kodanikuühiskonna poolt välja öeldud seisukohti;

| 4. | nõuab, et komisjon ei edastaks UNESCOga peetavate läbirääkimiste ajakohastatud teavet mitte üksnes nõukogule, vaid tagaks selles osas parlamendi igakülgse teavitamise; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et komisjon ei edastaks UNESCOga peetavate läbirääkimiste ajakohastatud teavet mitte üksnes nõukogule, vaid tagaks selles osas parlamendi igakülgse teavitamise;

| 5. | usub, et pakutud UNESCO konventsioon peab väga selgelt välja tooma lepinguosaliste riikide õiguse arendada, säilitada ja rakendada poliitikaid ning õigusakte kultuurilise mitmekesisuse ja meediakanalite paljususe arendamiseks ning kaitseks; on seisukohal, et tuleb tugevdada konventsioonis sisalduvaid õigusi ja vastu astuda igasugustele püüetele nimetatud õigusi antud konventsiooniga vähendada või nõrgendada; |
| --- | --- |

5.

usub, et pakutud UNESCO konventsioon peab väga selgelt välja tooma lepinguosaliste riikide õiguse arendada, säilitada ja rakendada poliitikaid ning õigusakte kultuurilise mitmekesisuse ja meediakanalite paljususe arendamiseks ning kaitseks; on seisukohal, et tuleb tugevdada konventsioonis sisalduvaid õigusi ja vastu astuda igasugustele püüetele nimetatud õigusi antud konventsiooniga vähendada või nõrgendada;

| 6. | usub, et konventsiooni raames tuleb tunnustada avalike teenuste, eelkõige avalik-õiguslike ringhäälingute, äärmiselt olulist rolli kultuurilise mitmekesisuse ja identiteedi kindlustamisel, toetamisel ja arendamisel, samuti kodanike juurdepääsu tagamisel kvalitatiivselt kõrgetasemelisele sisule ja teadmistele; |
| --- | --- |

6.

usub, et konventsiooni raames tuleb tunnustada avalike teenuste, eelkõige avalik-õiguslike ringhäälingute, äärmiselt olulist rolli kultuurilise mitmekesisuse ja identiteedi kindlustamisel, toetamisel ja arendamisel, samuti kodanike juurdepääsu tagamisel kvalitatiivselt kõrgetasemelisele sisule ja teadmistele;

| 7. | rõhutab, et kuigi kultuuriteenused ja -tooted on nii majandus- kui kultuurikaubad, ei saa neid võrrelda tavaliste kaupadega; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et kuigi kultuuriteenused ja -tooted on nii majandus- kui kultuurikaubad, ei saa neid võrrelda tavaliste kaupadega;

| 8. | rõhutab samuti, et juurdepääs rahvusliku päritoluga ja maailma kõikidest piirkondadest pärit kultuuriliste sisude mitmekülgsele pakkumisele kujutab endast põhiõigust; |
| --- | --- |

8.

rõhutab samuti, et juurdepääs rahvusliku päritoluga ja maailma kõikidest piirkondadest pärit kultuuriliste sisude mitmekülgsele pakkumisele kujutab endast põhiõigust;

| 9. | nõuab tungivalt, et Euroopa Liit ja tema liikmesriigid ei teeks konventsiooni üle peetavate läbirääkimiste ja selle sõlmimise raames midagi, mis muudaks küsitavaks kultuurilise mitmekesisuse või õõnestaks valitsuste võimet kaitsta kultuurilist mitmekesisust ja identiteeti; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et Euroopa Liit ja tema liikmesriigid ei teeks konventsiooni üle peetavate läbirääkimiste ja selle sõlmimise raames midagi, mis muudaks küsitavaks kultuurilise mitmekesisuse või õõnestaks valitsuste võimet kaitsta kultuurilist mitmekesisust ja identiteeti;

| 10. | kutsub UNESCO peakonverentsi ja läbirääkivaid pooli tagama, et konventsioon kehtiks kultuuriliste väljendusvormide kõikide liikide kohta; |
| --- | --- |

10.

kutsub UNESCO peakonverentsi ja läbirääkivaid pooli tagama, et konventsioon kehtiks kultuuriliste väljendusvormide kõikide liikide kohta;

| 11. | kutsub kõiki läbirääkimiste osapooli tegema jõupingutusi projekti lõpetamiseks, et järgmisel UNESCO peakonverentsi kohtumisel 2005. aasta oktoobris Pariisis oleks võimalik see vastu võtta; |
| --- | --- |

11.

kutsub kõiki läbirääkimiste osapooli tegema jõupingutusi projekti lõpetamiseks, et järgmisel UNESCO peakonverentsi kohtumisel 2005. aasta oktoobris Pariisis oleks võimalik see vastu võtta;

| 12. | usub, et meediakanalite paljusus peab olema konventsiooni aluspõhimõte; |
| --- | --- |

12.

usub, et meediakanalite paljusus peab olema konventsiooni aluspõhimõte;

| 13. | nõuab, et konventsioon tagaks läbipaistvuse ning proportsionaalsuse ja demokraatia põhimõtete järgimise; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et konventsioon tagaks läbipaistvuse ning proportsionaalsuse ja demokraatia põhimõtete järgimise;

| 14. | nõuab, et konventsioon rajaneks rahvusvahelistes dokumentides kehtestatud üksikisiku inimõigustel, kaasa arvatud õigusel teabe- ja mõttevabadusele ning intellektuaalsele omandile; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et konventsioon rajaneks rahvusvahelistes dokumentides kehtestatud üksikisiku inimõigustel, kaasa arvatud õigusel teabe- ja mõttevabadusele ning intellektuaalsele omandile;

| 15. | usub, et suhete küsimus rahvusvahelise kaubandusõiguse ja tulevase UNESCO konventsiooni vahel on võtmeküsimus, millele on kõige parem viis läheneda nii, et kultuurilise mitmekesisuse kaitse on vähemalt sama prioriteetne kui teised poliitikad ja mitte mingil juhul vähemtähtis; |
| --- | --- |

15.

usub, et suhete küsimus rahvusvahelise kaubandusõiguse ja tulevase UNESCO konventsiooni vahel on võtmeküsimus, millele on kõige parem viis läheneda nii, et kultuurilise mitmekesisuse kaitse on vähemalt sama prioriteetne kui teised poliitikad ja mitte mingil juhul vähemtähtis;

| 16. | on arvamusel, et konventsioon peab nägema vaidluste lahendamiseks ette lihtsa, üheainsa ja siduva mehhanismi, et arendada rahvusvahelises õiguses kultuurilise mitmekesisusega seotud pretsedendiõigust; |
| --- | --- |

16.

on arvamusel, et konventsioon peab nägema vaidluste lahendamiseks ette lihtsa, üheainsa ja siduva mehhanismi, et arendada rahvusvahelises õiguses kultuurilise mitmekesisusega seotud pretsedendiõigust;

| 17. | leiab, et konventsioonis sätestatava kultuuritööstuste määratlusega tuleb hõlmata mitte üksnes kultuurikaupade ja teenuste tootmine, vaid ka nende loomine, avaldamine, edendamine, levitamine, väljapanek, hankimine, müük, kogumine, hoidmine ja säilitamine; |
| --- | --- |

17.

leiab, et konventsioonis sätestatava kultuuritööstuste määratlusega tuleb hõlmata mitte üksnes kultuurikaupade ja teenuste tootmine, vaid ka nende loomine, avaldamine, edendamine, levitamine, väljapanek, hankimine, müük, kogumine, hoidmine ja säilitamine;

| 18. | usub, et konventsiooni raames tuleks tunnustada nii otsese kui kaudse riikliku finantsabi tähtsust, ja et lepinguosalised riigid võiksid otsustada sellise abi olemuse, ulatuse ja saajate üle; |
| --- | --- |

18.

usub, et konventsiooni raames tuleks tunnustada nii otsese kui kaudse riikliku finantsabi tähtsust, ja et lepinguosalised riigid võiksid otsustada sellise abi olemuse, ulatuse ja saajate üle;

| 19. | leiab, et riikidele peab jääma õigus korraldada, rahastada ja määratleda kultuurilise mitmekesisuse ja meediakanalite paljususe kaitsega tegelevate avalik-õiguslike asutuste, eelkõige avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide pädevus, tagamaks nende demokraatlikku ja sotsiaalset asjakohasust ühiskonna jaoks, ning see peab kehtima ka digitaalse teadmuse ajastul; |
| --- | --- |

19.

leiab, et riikidele peab jääma õigus korraldada, rahastada ja määratleda kultuurilise mitmekesisuse ja meediakanalite paljususe kaitsega tegelevate avalik-õiguslike asutuste, eelkõige avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide pädevus, tagamaks nende demokraatlikku ja sotsiaalset asjakohasust ühiskonna jaoks, ning see peab kehtima ka digitaalse teadmuse ajastul;

| 20. | usub seetõttu, et konventsiooniga peab kaitsma lepinguosaliste riikide õigusi laiendada kultuuripoliitikat uute meediasisude ja uute levitusviiside osas, ning et tehnoloogilise neutraliteedi põhimõte tuleb konventsioonis eraldi ära märkida; |
| --- | --- |

20.

usub seetõttu, et konventsiooniga peab kaitsma lepinguosaliste riikide õigusi laiendada kultuuripoliitikat uute meediasisude ja uute levitusviiside osas, ning et tehnoloogilise neutraliteedi põhimõte tuleb konventsioonis eraldi ära märkida;

| 21. | tervitab ettepanekut UNESCO-sisesele kultuurilise mitmekesisuse vaatlusjaamale (Cultural Diversity Observatory), mis peab tegema koostööd professionaalsete organisatsioonidega; |
| --- | --- |

21.

tervitab ettepanekut UNESCO-sisesele kultuurilise mitmekesisuse vaatlusjaamale (Cultural Diversity Observatory), mis peab tegema koostööd professionaalsete organisatsioonidega;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele, regioonide komiteele, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele, Euroopa Nõukogule ja UNESCOle. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele, regioonide komiteele, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele, Euroopa Nõukogule ja UNESCOle.

---

(1)  ELT C 92 E, 16.4.2004, lk 322.

(2)  ELT C 61 E, 10.3.2004, lk 289.

P6_TA(2005)0136

Bangladesh

Euroopa Parlamendi resolutsioon Bangladeshi kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Bangladeshi Rahvavabariigi vahelist koostöökokkulepet partnerluse ja arengu kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Bangladeshi Rahvavabariigi vahelist koostöökokkulepet partnerluse ja arengu kohta (1);

| — | võttes arvesse kasvavat kriitikat riigi ametivõimude ja fundamentalistlike usuorganisatsioonide poolt toime pandud arvukate ja raskemaks muutuvate inimõiguste rikkumiste pärast, mida väljendasid veebruaris 2005 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni majandus- ja sotsiaalnõukogu (E/CN.4/2005/NGO/32), samuti veebruaris 2005 USA Riigidepartemang (Country Report on Human Rights Practices in Bangladesh 2004) ja Amnesty International (näiteks Urgent Action 061/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kasvavat kriitikat riigi ametivõimude ja fundamentalistlike usuorganisatsioonide poolt toime pandud arvukate ja raskemaks muutuvate inimõiguste rikkumiste pärast, mida väljendasid veebruaris 2005 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni majandus- ja sotsiaalnõukogu (E/CN.4/2005/NGO/32), samuti veebruaris 2005 USA Riigidepartemang (Country Report on Human Rights Practices in Bangladesh 2004) ja Amnesty International (näiteks Urgent Action 061/2005);

| — | võttes arvesse eesistujariigi poolt ELi nimel 29. jaanuaril 2005 tehtud avaldust Bangladeshis Habiganjis toimunud rünnaku kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesistujariigi poolt ELi nimel 29. jaanuaril 2005 tehtud avaldust Bangladeshis Habiganjis toimunud rünnaku kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 115; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 115;

| A. | tunneb muret korduvate pommirünnakute pärast tähtsate opositsiooni kuuluvate poliitikute, usuvähemusrühmade, ajakirjanike ja VVOde esindajate vastu, on eriti mures kahe hiljutise granaadirünnaku pärast, kus sihtmärgiks oli kaks prominentset opositsioonipoliitikut - 21. augustil 2004 Awami Liidu juht ja endine peaminister Sheikh Hasina ning 27. jaanuaril 2005 endine rahandusminister Shah Mohammad Kibria, kes mõrvati; |
| --- | --- |

A.

tunneb muret korduvate pommirünnakute pärast tähtsate opositsiooni kuuluvate poliitikute, usuvähemusrühmade, ajakirjanike ja VVOde esindajate vastu, on eriti mures kahe hiljutise granaadirünnaku pärast, kus sihtmärgiks oli kaks prominentset opositsioonipoliitikut - 21. augustil 2004 Awami Liidu juht ja endine peaminister Sheikh Hasina ning 27. jaanuaril 2005 endine rahandusminister Shah Mohammad Kibria, kes mõrvati;

| B. | tunneb muret praeguste poliitiliste arengute pärast Bangladeshis, kus fundamentalismioht tundub kasvavat ning kus halb valitsemistava, korruptsioon ja onupojapoliitika on rängalt õõnestanud õiguskorda, sealhulgas põhiseaduslikke garantiisid põhiõiguste kaitseks Bangladeshis; |
| --- | --- |

B.

tunneb muret praeguste poliitiliste arengute pärast Bangladeshis, kus fundamentalismioht tundub kasvavat ning kus halb valitsemistava, korruptsioon ja onupojapoliitika on rängalt õõnestanud õiguskorda, sealhulgas põhiseaduslikke garantiisid põhiõiguste kaitseks Bangladeshis;

| C. | tunneb muret, et Bangladeshi valitsuse edu vägivallapuhangute vähendamisel on piiratud ja et hirm äärmusrühmituste ees püsib; märgib, et poolsõjaväelised rühmitused jätkavad tegutsemist maapiirkondades mõningatel juhtudel kohalike ametivõimude toetusel; |
| --- | --- |

C.

tunneb muret, et Bangladeshi valitsuse edu vägivallapuhangute vähendamisel on piiratud ja et hirm äärmusrühmituste ees püsib; märgib, et poolsõjaväelised rühmitused jätkavad tegutsemist maapiirkondades mõningatel juhtudel kohalike ametivõimude toetusel;

| D. | märgib murelikult, et viimastel aastatel on sattunud arvukate vägivallarünnakute ja hirmutamiste ohvriteks usuvähemused, sealhulgas hindud, aga ka mõõdukad moslemirühmitused ning naisõiguste organisatsioonid; |
| --- | --- |

D.

märgib murelikult, et viimastel aastatel on sattunud arvukate vägivallarünnakute ja hirmutamiste ohvriteks usuvähemused, sealhulgas hindud, aga ka mõõdukad moslemirühmitused ning naisõiguste organisatsioonid;

| E. | tunnistab, et hirmuõhkkond on tekkinud võimu kuritarvitamise tõttu valitsuses olevate moslemi fundamentalistlike erakondade poolt; |
| --- | --- |

E.

tunnistab, et hirmuõhkkond on tekkinud võimu kuritarvitamise tõttu valitsuses olevate moslemi fundamentalistlike erakondade poolt;

| F. | arvestades, et samal ajal kui Bangladesh on teinud mõningaid edusamme sotsiaalmajanduslikus sektoris, sealhulgas tervishoid, rakendushügieen, haridus, naistele õiguste andmine, pereplaneerimine ning isevarustamine toiduainetega, on ta jäänud maha üldiste valitsemisküsimuste parandamisel ja inimõiguste edendamisel, mille teostumine annaks rahvale omakorda taganttõuke sotsiaalmajanduslikuks edasiminekuks, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et samal ajal kui Bangladesh on teinud mõningaid edusamme sotsiaalmajanduslikus sektoris, sealhulgas tervishoid, rakendushügieen, haridus, naistele õiguste andmine, pereplaneerimine ning isevarustamine toiduainetega, on ta jäänud maha üldiste valitsemisküsimuste parandamisel ja inimõiguste edendamisel, mille teostumine annaks rahvale omakorda taganttõuke sotsiaalmajanduslikuks edasiminekuks,

| G. | tunneb muret, et Bangladeshi valitsusel ei ole senini õnnestunud tuua kohtu ette isikuid, kes vastutavad nende rünnakute korraldamise ning üldse seaduse- ja korrarikkumiste eest Bangladeshis viimaste aastate jooksul; märgib siiski, et 22. veebruaril 2005. aastal keelas Bangladeshi valitsus kahe kriminaalse moslemiorganisatsiooni tegevuse ja külmutas nende varad; |
| --- | --- |

G.

tunneb muret, et Bangladeshi valitsusel ei ole senini õnnestunud tuua kohtu ette isikuid, kes vastutavad nende rünnakute korraldamise ning üldse seaduse- ja korrarikkumiste eest Bangladeshis viimaste aastate jooksul; märgib siiski, et 22. veebruaril 2005. aastal keelas Bangladeshi valitsus kahe kriminaalse moslemiorganisatsiooni tegevuse ja külmutas nende varad;

| H. | rõhutab, et ELi ja Bangladeshi koostöökokkulepe rajaneb inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete austamisele ning et artikli 1 rikkumine on selline, mis võib seada ohtu kokkuleppe jätkumise; |
| --- | --- |

H.

rõhutab, et ELi ja Bangladeshi koostöökokkulepe rajaneb inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete austamisele ning et artikli 1 rikkumine on selline, mis võib seada ohtu kokkuleppe jätkumise;

| I. | arvestades, et komisjon peab tagama inimõiguste olukorra seire Bangladeshis ja et Euroopa Parlamenti hoitakse sellega kursis, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjon peab tagama inimõiguste olukorra seire Bangladeshis ja et Euroopa Parlamenti hoitakse sellega kursis,

| J. | rõhutades, et Bangladesh on vastavalt rahvusvahelisele õigusele kohustatud nii kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti kui Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni piinamise ja muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastase konventsiooni osalejariigina võtma vastu nende rakendamiseks vajalikud õigusaktid, kuid ei ole seda veel teinud, |
| --- | --- |

J.

rõhutades, et Bangladesh on vastavalt rahvusvahelisele õigusele kohustatud nii kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti kui Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni piinamise ja muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastase konventsiooni osalejariigina võtma vastu nende rakendamiseks vajalikud õigusaktid, kuid ei ole seda veel teinud,

| 1. | mõistab hukka korduvad pommirünnakud ja nõuab tungivalt, et Bangladeshi valitsus tagaks kooskõlas valitsuse enda lubadustega Bangladeshi luurejõude abistavatele rahvusvahelistele uurijatele täieliku juurdepääsu kõikidele rünnakuid puudutavatele tõenditele, ning nõuab tungivalt, et Bangladeshi valitsus avaldaks täieliku uurimisaruande; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka korduvad pommirünnakud ja nõuab tungivalt, et Bangladeshi valitsus tagaks kooskõlas valitsuse enda lubadustega Bangladeshi luurejõude abistavatele rahvusvahelistele uurijatele täieliku juurdepääsu kõikidele rünnakuid puudutavatele tõenditele, ning nõuab tungivalt, et Bangladeshi valitsus avaldaks täieliku uurimisaruande;

| 2. | nõuab tungivalt, et Bangladeshi valitsus arvestaks kohtu antud juhtnööridega vältida õiguslike vahendite kuritarvitamist opositsiooni kuuluvate demonstrantide kinnipidamiseks ning hoiduda rahumeelsete poliitiliste protestide mahasurumist vahistamise ja piinamise abil; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et Bangladeshi valitsus arvestaks kohtu antud juhtnööridega vältida õiguslike vahendite kuritarvitamist opositsiooni kuuluvate demonstrantide kinnipidamiseks ning hoiduda rahumeelsete poliitiliste protestide mahasurumist vahistamise ja piinamise abil;

| 3. | nõuab tungivalt, et Bangladeshi valitsus teeks eelkõige lõpu poolsõjaväelise kiirreageerimispataljoni (RAB) kuritegevuse vastu suunatud operatsioonidele, mis seisnevad kohtuväliste surmanuhtluste täideviimises; juhib tähelepanu, et mainekas inimõiguste organisatsioon ODHIKAR on teatanud 90 avalikkusele teada antud surmajuhtumist piinamise tõttu kinnipidamisasutustes 2004. aastal; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et Bangladeshi valitsus teeks eelkõige lõpu poolsõjaväelise kiirreageerimispataljoni (RAB) kuritegevuse vastu suunatud operatsioonidele, mis seisnevad kohtuväliste surmanuhtluste täideviimises; juhib tähelepanu, et mainekas inimõiguste organisatsioon ODHIKAR on teatanud 90 avalikkusele teada antud surmajuhtumist piinamise tõttu kinnipidamisasutustes 2004. aastal;

| 4. | ärgitab Bangladeshi valitsust võimaldama elanikkonnal osaleda traditsioonilistel kultuuriüritustel ja tagama turvameetmed, et neid sallivuse ja ilmalikkuse tavasid peegeldavaid üritusi oleks võimalik läbi viia ohutult; |
| --- | --- |

4.

ärgitab Bangladeshi valitsust võimaldama elanikkonnal osaleda traditsioonilistel kultuuriüritustel ja tagama turvameetmed, et neid sallivuse ja ilmalikkuse tavasid peegeldavaid üritusi oleks võimalik läbi viia ohutult;

| 5. | nõuab tungivalt, et Bangladeshi valitsus võtaks ennetavaid samme poolsõjaväeliste moslemirühmituste suhtes, mis vägivallatsevad ja külvavad hirmu Bangladeshi maapiirkondades; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et Bangladeshi valitsus võtaks ennetavaid samme poolsõjaväeliste moslemirühmituste suhtes, mis vägivallatsevad ja külvavad hirmu Bangladeshi maapiirkondades;

| 6. | väljendab veel kord oma toetust nõudmisele anda kohtu alla need, kes on teadaolevalt osalenud Bangladeshi kodanike massilises mõrvamises ja teistes sõjakuritegudes Bangladeshi vabadussõjas 1971. aastal; |
| --- | --- |

6.

väljendab veel kord oma toetust nõudmisele anda kohtu alla need, kes on teadaolevalt osalenud Bangladeshi kodanike massilises mõrvamises ja teistes sõjakuritegudes Bangladeshi vabadussõjas 1971. aastal;

| 7. | on arvamusel, et 2006. aasta lõpuks - 2007. aasta alguseks kavandatud parlamendivalimisi arvestades on vajalikud süstemaatilised reformid hea valitsemise põhimõtete taaskehtestamiseks, nii et valimiskomisjon ja ajutine valitsus saaksid toimida sõltumatult; |
| --- | --- |

7.

on arvamusel, et 2006. aasta lõpuks - 2007. aasta alguseks kavandatud parlamendivalimisi arvestades on vajalikud süstemaatilised reformid hea valitsemise põhimõtete taaskehtestamiseks, nii et valimiskomisjon ja ajutine valitsus saaksid toimida sõltumatult;

| 8. | on arvamusel, et nende reformide toetamiseks on vajalik kõikide abiandjate ülemaailmselt kooskõlastatud lähenemine; |
| --- | --- |

8.

on arvamusel, et nende reformide toetamiseks on vajalik kõikide abiandjate ülemaailmselt kooskõlastatud lähenemine;

| 9. | kutsub kõiki pooli üles hoiduma ebademokraatlikest tavadest ja alustama dialoogi kõikide osapoolte vahel täieliku osalemise kaudu demokraatlikus protsessis parlamendis; kutsub eeskätt opositsioonierakondi üles lõpetama parlamendi töö boikoteerimine, kuna kihutustöö ja vägivald põhjustab Bangladeshi rahvale kannatusi; |
| --- | --- |

9.

kutsub kõiki pooli üles hoiduma ebademokraatlikest tavadest ja alustama dialoogi kõikide osapoolte vahel täieliku osalemise kaudu demokraatlikus protsessis parlamendis; kutsub eeskätt opositsioonierakondi üles lõpetama parlamendi töö boikoteerimine, kuna kihutustöö ja vägivald põhjustab Bangladeshi rahvale kannatusi;

| 10. | väljendab oma toetust põhimõttelistele sammudele, mida ELi esindajad on viimase aasta jooksul astunud usuvähemuste õiguste kaitsel Bangladeshis; nagu nende füüsiline kohalolek Ahmadiyya moslemite kompleksis oktoobris 2004, kui fundamentalistid valmistasid ette massirünnaku läbiviimist sellele kompleksile; |
| --- | --- |

10.

väljendab oma toetust põhimõttelistele sammudele, mida ELi esindajad on viimase aasta jooksul astunud usuvähemuste õiguste kaitsel Bangladeshis; nagu nende füüsiline kohalolek Ahmadiyya moslemite kompleksis oktoobris 2004, kui fundamentalistid valmistasid ette massirünnaku läbiviimist sellele kompleksile;

| 11. | kutsub nõukogu üles vaatama läbi EÜ ja Bangladeshi koostöökokkuleppe inimõiguste ja demokraatia klausli kohaldamist ning tegema kindlaks, kas Bangladeshi valitsus näitab piisavalt üles tugevaid jõupingutusi, et parandada põhjalikult olukorda inimõiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

11.

kutsub nõukogu üles vaatama läbi EÜ ja Bangladeshi koostöökokkuleppe inimõiguste ja demokraatia klausli kohaldamist ning tegema kindlaks, kas Bangladeshi valitsus näitab piisavalt üles tugevaid jõupingutusi, et parandada põhjalikult olukorda inimõiguste valdkonnas;

| 12. | märgib Bangladeshi valitsuse äsjaseid mõõdukaid samme, et parandada poliitilist olukorda riigis; ärgitab Bangladeshi valitsust tekitama olukorda, kus peetakse lugu õiguskorrast, ning toetab iga sisulist edasiminekut hea valitsemistava, pressivabaduse, orruptsioonivastase võitluse ja inimõiguste austamise küsimustes; |
| --- | --- |

12.

märgib Bangladeshi valitsuse äsjaseid mõõdukaid samme, et parandada poliitilist olukorda riigis; ärgitab Bangladeshi valitsust tekitama olukorda, kus peetakse lugu õiguskorrast, ning toetab iga sisulist edasiminekut hea valitsemistava, pressivabaduse, orruptsioonivastase võitluse ja inimõiguste austamise küsimustes;

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ning parlamentidele, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile ja Bangladeshi valitsusele. |
| --- | --- |

13.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ning parlamentidele, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile ja Bangladeshi valitsusele.

---

(1)  EÜT L 118, 27.4.2001, lk 48.

P6_TA(2005)0137

Humanitaarabi Lääne-Sahara põgenikele

Euroopa Parlamendi resolutsioon humanitaarabi kohta Sahara põgenikele

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 16. märtsi 2000. aasta resolutsiooni Lääne-Sahara kohta (1), milles parlament palus Euroopa Komisjonil suurendada Sahara põgenikele antavat humanitaarabi ning kutsus teda üles suurendama Sahara elanikele antavat abi eelkõige toidu, tervishoiu ja hariduse osas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. märtsi 2000. aasta resolutsiooni Lääne-Sahara kohta (1), milles parlament palus Euroopa Komisjonil suurendada Sahara põgenikele antavat humanitaarabi ning kutsus teda üles suurendama Sahara elanikele antavat abi eelkõige toidu, tervishoiu ja hariduse osas;

| — | võttes arvesse 23. oktoobri 2003. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu 2004. eelarveaasta üldeelarve projekti III jao: komisjon, kohta (2), milles nõuti komisjoni poolt Sahara põgenikele olulise ja katkematu humanitaarabi tagamist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. oktoobri 2003. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu 2004. eelarveaasta üldeelarve projekti III jao: komisjon, kohta (2), milles nõuti komisjoni poolt Sahara põgenikele olulise ja katkematu humanitaarabi tagamist;

| — | arvestades ÜRO peasekretäri 20. oktoobri 2004. aasta aruannet S/2004/827 võimaliku ÜRO Lääne-Sahara referendumi missiooni (MINURSO) personali, sealhulgas tsiviil- ja halduspersonali vähendamise kohta ja 27. jaanuari 2005. aasta aruannet S/2005/49 Lääne-Sahara olukorra kohta, milledes kutsuti rahvusvahelist üldsust üles jätkama Sahara põgenikele humanitaarabi andmist kuni Lääne-Sahara konflikti lahenemiseni; |
| --- | --- |

—

arvestades ÜRO peasekretäri 20. oktoobri 2004. aasta aruannet S/2004/827 võimaliku ÜRO Lääne-Sahara referendumi missiooni (MINURSO) personali, sealhulgas tsiviil- ja halduspersonali vähendamise kohta ja 27. jaanuari 2005. aasta aruannet S/2005/49 Lääne-Sahara olukorra kohta, milledes kutsuti rahvusvahelist üldsust üles jätkama Sahara põgenikele humanitaarabi andmist kuni Lääne-Sahara konflikti lahenemiseni;

| — | arvestades ÜRO maailma toiduabi programmi (UNWFP) 5. mai 2004. aasta ettepanekut (WFP/ EB.2/2004/4-B/4) Lääne-Sahara põgenike abistamiseks, milles käsitletakse Sahara põgenike elutingimuste halvenemist (laste kasvuhäired, alatoitumine, aneemia jne) väheneva abi tulemusena; |
| --- | --- |

—

arvestades ÜRO maailma toiduabi programmi (UNWFP) 5. mai 2004. aasta ettepanekut (WFP/ EB.2/2004/4-B/4) Lääne-Sahara põgenike abistamiseks, milles käsitletakse Sahara põgenike elutingimuste halvenemist (laste kasvuhäired, alatoitumine, aneemia jne) väheneva abi tulemusena;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5;

| A. | arvestades, et Sahara elanikud on Alžeerias põgenikelaagrites ebaõnnestunud dekolonialiseerimise tulemusena ning et nende ellujäämine sõltub täielikult rahvusvahelisest humanitaarabist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Sahara elanikud on Alžeerias põgenikelaagrites ebaõnnestunud dekolonialiseerimise tulemusena ning et nende ellujäämine sõltub täielikult rahvusvahelisest humanitaarabist;

| B. | võttes arvesse humanitaarolukorra halvenemist, mida märkis Euroopa Parlamendi liikmete rühm 3.-6. märtsini 2005. aastal tehtud visiidi käigus Sahara põgenikelaagritesse (Tindoufi lähistel Edela-Alžeerias); |
| --- | --- |

B.

võttes arvesse humanitaarolukorra halvenemist, mida märkis Euroopa Parlamendi liikmete rühm 3.-6. märtsini 2005. aastal tehtud visiidi käigus Sahara põgenikelaagritesse (Tindoufi lähistel Edela-Alžeerias);

| C. | arvestades ÜRO maailma toiduabi programmi 26. veebruaril 2005. aastal tehtud üleskutset doonorriikidele, milles rõhutati, et alates 2005. aasta maist ei ole programm enam suuteline tagama 158 000 abi saavale Sahara põgenikule 2100 kcal toiteväärtusega toiduportsjoni, kuna napib suuremeelseid abistajaid ning välisabi, mis võib kaasa tuua rasked tagajärjed toiduga varustamisele ja tervishoiule põgenike, eelkõige naiste ja laste seas; |
| --- | --- |

C.

arvestades ÜRO maailma toiduabi programmi 26. veebruaril 2005. aastal tehtud üleskutset doonorriikidele, milles rõhutati, et alates 2005. aasta maist ei ole programm enam suuteline tagama 158 000 abi saavale Sahara põgenikule 2100 kcal toiteväärtusega toiduportsjoni, kuna napib suuremeelseid abistajaid ning välisabi, mis võib kaasa tuua rasked tagajärjed toiduga varustamisele ja tervishoiule põgenike, eelkõige naiste ja laste seas;

| D. | olles mures toiduainete varude lõppemise pärast 2005. aasta mais, mis põhjustab niigi juba ebakindlates oludes elavate põgenike seas suure humanitaarkriisi, kui ei võeta kohe kiireloomulisi meetmeid olulise ja kiire abi osutamiseks, mis võimaldaks seda tõsist olukorda ajutiselt leevendada; |
| --- | --- |

D.

olles mures toiduainete varude lõppemise pärast 2005. aasta mais, mis põhjustab niigi juba ebakindlates oludes elavate põgenike seas suure humanitaarkriisi, kui ei võeta kohe kiireloomulisi meetmeid olulise ja kiire abi osutamiseks, mis võimaldaks seda tõsist olukorda ajutiselt leevendada;

| E. | arvestades ülitõsiseid tagajärgi, mis tuleneksid Sahara põgenikele läbi humanitaarabi osakonna (ECHO) antava komisjoni abi jätkuvast vähenemisest (toiduvarude vähenemine, tervishoiu ja hariduse olukorra halvenemine jne); |
| --- | --- |

E.

arvestades ülitõsiseid tagajärgi, mis tuleneksid Sahara põgenikele läbi humanitaarabi osakonna (ECHO) antava komisjoni abi jätkuvast vähenemisest (toiduvarude vähenemine, tervishoiu ja hariduse olukorra halvenemine jne);

| F. | arvestades olulist täiendavat abi (toiduained, tervishoid, haridus, eluase, hügieen jne), mida Euroopa Komisjon kuni 2002. aastani Sahara põgenikele andis ning mis täiendas ÜRO institutsioonide poolt esmatarbekaupade näol antavat abi; |
| --- | --- |

F.

arvestades olulist täiendavat abi (toiduained, tervishoid, haridus, eluase, hügieen jne), mida Euroopa Komisjon kuni 2002. aastani Sahara põgenikele andis ning mis täiendas ÜRO institutsioonide poolt esmatarbekaupade näol antavat abi;

| G. | arvestades, et humanitaarkriisi peapõhjus on ebaedu erinevatele osalistele vastuvõetava õiglase ja kestva poliitilise lahenduse otsimisel Lääne-Saharas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et humanitaarkriisi peapõhjus on ebaedu erinevatele osalistele vastuvõetava õiglase ja kestva poliitilise lahenduse otsimisel Lääne-Saharas;

| 1. | palub komisjonil anda koheselt kiireloomulist abi, mis võimaldab toime tulla raskete tingimustega, kus Sahara põgenikud elavad; |
| --- | --- |

1.

palub komisjonil anda koheselt kiireloomulist abi, mis võimaldab toime tulla raskete tingimustega, kus Sahara põgenikud elavad;

| 2. | palub komisjonil antavat abi suurendada ja mitmekesisemaks muuta, et tõsta see vähemalt 2002. aastaga samale tasemele, tagades seega Sahara põgenikele minimaalse vajaliku toidukoguse ning pöörates jätkuvalt tähelepanu tervishoiule, haridusele, eluasemele ja transpordile; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil antavat abi suurendada ja mitmekesisemaks muuta, et tõsta see vähemalt 2002. aastaga samale tasemele, tagades seega Sahara põgenikele minimaalse vajaliku toidukoguse ning pöörates jätkuvalt tähelepanu tervishoiule, haridusele, eluasemele ja transpordile;

| 3. | kordab oma palvet, mis sõnastati eelnimetatud 23. oktoobri 2003. aasta resolutsiooni artiklis 66, et komisjon võtaks kohased meetmed Sahara põgenikele abi tagamiseks ning garanteerimaks, et see abi ei katkeks mitte mingil tingimusel, isegi mitte ajutiselt, puhtalt administratiivsetel põhjustel; |
| --- | --- |

3.

kordab oma palvet, mis sõnastati eelnimetatud 23. oktoobri 2003. aasta resolutsiooni artiklis 66, et komisjon võtaks kohased meetmed Sahara põgenikele abi tagamiseks ning garanteerimaks, et see abi ei katkeks mitte mingil tingimusel, isegi mitte ajutiselt, puhtalt administratiivsetel põhjustel;

| 4. | palub komisjonil kaasata selle valdkonna kogemustega Euroopa VVOd Sahara põgenike heaks loodud ECHO programmide elluviimisesse, et tagada Euroopa Liidu abi tõhus ja kiire kasutamine; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil kaasata selle valdkonna kogemustega Euroopa VVOd Sahara põgenike heaks loodud ECHO programmide elluviimisesse, et tagada Euroopa Liidu abi tõhus ja kiire kasutamine;

| 5. | palub komisjonil kaasa aidata humanitaarabi haldamise suutlikkuse suurendamisele põgenikelaagrites, tehes koostööd spetsiaalselt selle eesmärgi saavutamiseks loodud Sahara institutsioonidega; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil kaasa aidata humanitaarabi haldamise suutlikkuse suurendamisele põgenikelaagrites, tehes koostööd spetsiaalselt selle eesmärgi saavutamiseks loodud Sahara institutsioonidega;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ÜRO peasekretärile, Maroko valitsusele, Front Polisariole ning Aafrika Liidu presidendile. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ÜRO peasekretärile, Maroko valitsusele, Front Polisariole ning Aafrika Liidu presidendile.

---

(1)  EÜT C 377, 29.12.2000, lk 354.

(2)  ELT C 82 E, 1.4.2004, lk 457.

P6_TA(2005)0138

Lampedusa

Euroopa Parlamendi resolutsioon Lampedusa kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni ja selle artiklit 14; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni ja selle artiklit 14;

| — | võttes arvesse 1951. aasta Genfi konventsiooni pagulasseisundi kohta, ja selle artikli 33 lõiget 1, mis nõuab iga üksikjuhtumi uurimist ja keelab pagulaste väljasaatmise või tagasisaatmise; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1951. aasta Genfi konventsiooni pagulasseisundi kohta, ja selle artikli 33 lõiget 1, mis nõuab iga üksikjuhtumi uurimist ja keelab pagulaste väljasaatmise või tagasisaatmise;

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni, eriti selle protokolli nr 4 artiklit 4, mille kohaselt on “keelatud välismaalaste sunniviisiline kollektiivne väljasaatmine”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni, eriti selle protokolli nr 4 artiklit 4, mille kohaselt on “keelatud välismaalaste sunniviisiline kollektiivne väljasaatmine”;

| — | võttes arvesse 27. ja 28. novembri 1995. aasta Euroopa-Vahemere piirkonna konverentsil vastuvõetud Barcelona deklaratsiooni ja töökava, mis püüavad edendada põhiõiguste kaitset Vahemere piirkonnas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. ja 28. novembri 1995. aasta Euroopa-Vahemere piirkonna konverentsil vastuvõetud Barcelona deklaratsiooni ja töökava, mis püüavad edendada põhiõiguste kaitset Vahemere piirkonnas;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (1) ja selle artiklit 18 varjupaigaõiguse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (1) ja selle artiklit 18 varjupaigaõiguse kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 6 ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 63; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 6 ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 63;

| — | võttes arvesse kirjalikke küsimusi E-2616/04 ja E-0545/05; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kirjalikke küsimusi E-2616/04 ja E-0545/05;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5;

| A. | arvestades, et Lampedusa on Sitsiilia väinas asuv väike saar, mille pindala on 20 km2 ja kus elab 5500 elanikku, mistõttu selle võime võtta vastu ja majutada sisserändajaid ja varjupaigataotlejaid, kes regulaarselt suurte hulkadena ja sageli meeleheitlikus olukorras saare rannikule jõuavad, on mõistetavalt piiratud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Lampedusa on Sitsiilia väinas asuv väike saar, mille pindala on 20 km2 ja kus elab 5500 elanikku, mistõttu selle võime võtta vastu ja majutada sisserändajaid ja varjupaigataotlejaid, kes regulaarselt suurte hulkadena ja sageli meeleheitlikus olukorras saare rannikule jõuavad, on mõistetavalt piiratud;

| B. | tundes muret sisserändajate massilise Lampedusa saarelt Liibüasse väljasaatmise pärast, mille Itaalia ametivõimud viisid läbi ajavahemikus oktoober 2004 - märts 2005; |
| --- | --- |

B.

tundes muret sisserändajate massilise Lampedusa saarelt Liibüasse väljasaatmise pärast, mille Itaalia ametivõimud viisid läbi ajavahemikus oktoober 2004 - märts 2005;

| C. | arvestades, et ÜRO Põgenike Ülemkomissar (UNHCR) andis teada 180 isiku väljasaatmisest 17. märtsil 2005 ja avaldas arvamust, et “pole kaugeltki tagatud, et Itaalia on võtnud tarvitusele vajalikud abinõud heausksete põgenike Liibüasse (mida ei saa pidada turvaliseks varjupaigamaaks) väljasaatmise vältimiseks”; arvestades, et UNHCR “tunneb sügavat kahetsust läbipaistvuse puudumise pärast nii Itaalia kui ka Liibüa ametivõimude tegevuses”; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO Põgenike Ülemkomissar (UNHCR) andis teada 180 isiku väljasaatmisest 17. märtsil 2005 ja avaldas arvamust, et “pole kaugeltki tagatud, et Itaalia on võtnud tarvitusele vajalikud abinõud heausksete põgenike Liibüasse (mida ei saa pidada turvaliseks varjupaigamaaks) väljasaatmise vältimiseks”; arvestades, et UNHCR “tunneb sügavat kahetsust läbipaistvuse puudumise pärast nii Itaalia kui ka Liibüa ametivõimude tegevuses”;

| D. | tundes muret Itaalia ametivõimude keeldumise pärast võimaldada 15. märtsil 2005 UNHCRile juurdepääsu Lampedusa vastuvõtukeskusele, samas kui UNHCRi sõnul võimaldasid Itaalia ametivõimud sellele juurdepääsu Liibüa ametnikele; |
| --- | --- |

D.

tundes muret Itaalia ametivõimude keeldumise pärast võimaldada 15. märtsil 2005 UNHCRile juurdepääsu Lampedusa vastuvõtukeskusele, samas kui UNHCRi sõnul võimaldasid Itaalia ametivõimud sellele juurdepääsu Liibüa ametnikele;

| E. | tundes suurt muret sadade Liibüasse tagasisaadetud varjupaigataotlejate saatuse pärast, kuivõrd nimetatud riik ei ole allkirjastanud Genfi konventsiooni pagulasseisundi kohta, seal ei ole toimivat varjupaigasüsteemi, seal pole tagatud pagulaste õigused ning on levinud pagulaste omavoliline vahistamine, kinnipidamine ja väljasaatmine; arvestades, et väljasaadetud on enamasti käeraudades ega tea väljasaatmise sihtkohta; |
| --- | --- |

E.

tundes suurt muret sadade Liibüasse tagasisaadetud varjupaigataotlejate saatuse pärast, kuivõrd nimetatud riik ei ole allkirjastanud Genfi konventsiooni pagulasseisundi kohta, seal ei ole toimivat varjupaigasüsteemi, seal pole tagatud pagulaste õigused ning on levinud pagulaste omavoliline vahistamine, kinnipidamine ja väljasaatmine; arvestades, et väljasaadetud on enamasti käeraudades ega tea väljasaatmise sihtkohta;

| F. | tundes muret Liibüa põgenikelaagrites kinnipeetud inimeste kahetsusväärse kohtlemise ja elutingimuste ning välismaalaste hiljutise massilise Liibüast väljasaatmise pärast nende päritolumaale, kuivõrd väljasaatmised toimusid tingimustes, mis ei taganud väljasaadetute väärikust ega ellujäämist; tundes ühtlasi muret 106 surmajuhtumi pärast, mis Liibüa allikate teatel väljasaatmise tagajärjel aset leidsid; |
| --- | --- |

F.

tundes muret Liibüa põgenikelaagrites kinnipeetud inimeste kahetsusväärse kohtlemise ja elutingimuste ning välismaalaste hiljutise massilise Liibüast väljasaatmise pärast nende päritolumaale, kuivõrd väljasaatmised toimusid tingimustes, mis ei taganud väljasaadetute väärikust ega ellujäämist; tundes ühtlasi muret 106 surmajuhtumi pärast, mis Liibüa allikate teatel väljasaatmise tagajärjel aset leidsid;

| G. | võttes arvesse Itaalia ja Liibüa vahel sõlmitud kahepoolset lepingut, millega usaldati Liibüa ametivõimudele kohustus kontrollida ümberasujate voogusid ning mis kohustab neid tagasi võtma Itaaliast tagasisaadetud isikuid, kuid mille sisu on senini saladuseks jäänud; |
| --- | --- |

G.

võttes arvesse Itaalia ja Liibüa vahel sõlmitud kahepoolset lepingut, millega usaldati Liibüa ametivõimudele kohustus kontrollida ümberasujate voogusid ning mis kohustab neid tagasi võtma Itaaliast tagasisaadetud isikuid, kuid mille sisu on senini saladuseks jäänud;

| H. | avaldades muret selle üle, et Itaalial puuduvad varjupaigaõigust käsitlevad õigusaktid; |
| --- | --- |

H.

avaldades muret selle üle, et Itaalial puuduvad varjupaigaõigust käsitlevad õigusaktid;

| I. | võttes arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu 6. aprilli 2005. aastal Itaaliale esitatud taotlust saada hagi nr 11593/05 alusel, milles esitas rühm väljasaadetud ümberasujaid, teavet olukorra kohta Lampedusal; |
| --- | --- |

I.

võttes arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu 6. aprilli 2005. aastal Itaaliale esitatud taotlust saada hagi nr 11593/05 alusel, milles esitas rühm väljasaadetud ümberasujaid, teavet olukorra kohta Lampedusal;

| 1. | palub Itaalia ametivõimudel ja liikmesriikidel hoiduda varjupaigataotlejate ja “ebaseaduslike ümberasujate” kollektiivsest väljasaatmisest Liibüasse või teistesse riikidesse ning tagada varjupaigataotluste ükshaaval läbivaatamine ja mittetagasisaatmise põhimõttest kinnipidamine; |
| --- | --- |

1.

palub Itaalia ametivõimudel ja liikmesriikidel hoiduda varjupaigataotlejate ja “ebaseaduslike ümberasujate” kollektiivsest väljasaatmisest Liibüasse või teistesse riikidesse ning tagada varjupaigataotluste ükshaaval läbivaatamine ja mittetagasisaatmise põhimõttest kinnipidamine;

| 2. | leiab, et ümberasujate kollektiivsed väljasaatmised Liibüasse Itaalia võimude poolt, kaasaarvatud 17. märtsi 2005. aasta väljasaatmine, kujutab endast mittetagasisaatmise põhimõtte rikkumist ja et Itaalia ametivõimud pole suutnud täita oma rahvusvahelisi kohustusi, jättes tagamata selle, et väljasaadetute elu ei satu nende päritolumaal ohtu; |
| --- | --- |

2.

leiab, et ümberasujate kollektiivsed väljasaatmised Liibüasse Itaalia võimude poolt, kaasaarvatud 17. märtsi 2005. aasta väljasaatmine, kujutab endast mittetagasisaatmise põhimõtte rikkumist ja et Itaalia ametivõimud pole suutnud täita oma rahvusvahelisi kohustusi, jättes tagamata selle, et väljasaadetute elu ei satu nende päritolumaal ohtu;

| 3. | kutsub Itaalia ametivõime üles tagama UNHCRile vaba juurdepääsu Lampedusa vastuvõtukeskusele ja seal kinnipeetavatele isikutele, kes võivad vajada rahvusvahelist abi; |
| --- | --- |

3.

kutsub Itaalia ametivõime üles tagama UNHCRile vaba juurdepääsu Lampedusa vastuvõtukeskusele ja seal kinnipeetavatele isikutele, kes võivad vajada rahvusvahelist abi;

| 4. | palub komisjonil, aluslepingute valvuril, jälgida vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 6 ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 63 varjupaigaõigusest kinnipidamist Euroopa Liidus, peatada kollektiivsed väljasaatmised ning nõuda Itaalialt ja teistelt liikmesriikidelt, et nad täidaksid liidu õigusest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil, aluslepingute valvuril, jälgida vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 6 ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 63 varjupaigaõigusest kinnipidamist Euroopa Liidus, peatada kollektiivsed väljasaatmised ning nõuda Itaalialt ja teistelt liikmesriikidelt, et nad täidaksid liidu õigusest tulenevaid kohustusi;

| 5. | meenutab vajadust ühenduse sisserände- ja varjupaigapoliitika järele, mis põhineks seaduslike sisserändekanalite loomisel ning ühiste normide määratlemisel sisserändajate ja varjupaigapalujate kaitseks üle terve Euroopa Liidu, nagu kehtestas 1999. aasta Tampere Euroopa Ülemkogu ja on väljendatud Haagi programmis; |
| --- | --- |

5.

meenutab vajadust ühenduse sisserände- ja varjupaigapoliitika järele, mis põhineks seaduslike sisserändekanalite loomisel ning ühiste normide määratlemisel sisserändajate ja varjupaigapalujate kaitseks üle terve Euroopa Liidu, nagu kehtestas 1999. aasta Tampere Euroopa Ülemkogu ja on väljendatud Haagi programmis;

| 6. | avaldab veelkord suurt kõhklust seoses varjupaigamenetlust käsitleva nõukogu direktiivi ettepaneku (KOM(2002)0326) puhul rakendatud väikseima ühisnimetaja põhimõttega ning kutsub liikmesriike üles tagama pagulasseisundi taotlemise tingimusi käsitleva direktiivi (2004/83/EÜ) (2) kiiret ülevõtmist; |
| --- | --- |

6.

avaldab veelkord suurt kõhklust seoses varjupaigamenetlust käsitleva nõukogu direktiivi ettepaneku (KOM(2002)0326) puhul rakendatud väikseima ühisnimetaja põhimõttega ning kutsub liikmesriike üles tagama pagulasseisundi taotlemise tingimusi käsitleva direktiivi (2004/83/EÜ) (2) kiiret ülevõtmist;

| 7. | palub komisjonil alustada selles küsimuses läbipaistvat dialoogi ning teha avalikuks novembris/detsembris 2004 ebaseadusliku sisserändega seoses Liibüasse lähetatud tehnilise missiooni tulemused; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil alustada selles küsimuses läbipaistvat dialoogi ning teha avalikuks novembris/detsembris 2004 ebaseadusliku sisserändega seoses Liibüasse lähetatud tehnilise missiooni tulemused;

| 8. | palub Liibüal lubada rahvusvaheliste vaatlejate juurdepääsu, lõpetada ümberasujate omavoliline vahistamine, ratifitseerida Genfi konventsioon pagulasseisundi kohta ja tunnustada UNHCRi mandaati; palub samuti kõigi Liibüa sõlmitud tagasivõtmise lepingute avalikustamist; |
| --- | --- |

8.

palub Liibüal lubada rahvusvaheliste vaatlejate juurdepääsu, lõpetada ümberasujate omavoliline vahistamine, ratifitseerida Genfi konventsioon pagulasseisundi kohta ja tunnustada UNHCRi mandaati; palub samuti kõigi Liibüa sõlmitud tagasivõtmise lepingute avalikustamist;

| 9. | palub saata Lampedusa vastuvõtukeskusesse ja Liibüasse pädevate komisjonide liikmetest koosneva delegatsiooni, et hinnata probleemide ulatust ja veenduda Itaalia ja Liibüa ametivõimude tegevuse õiguspärasuses; |
| --- | --- |

9.

palub saata Lampedusa vastuvõtukeskusesse ja Liibüasse pädevate komisjonide liikmetest koosneva delegatsiooni, et hinnata probleemide ulatust ja veenduda Itaalia ja Liibüa ametivõimude tegevuse õiguspärasuses;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Liibüa valitsusele ning UNHCRile. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Liibüa valitsusele ning UNHCRile.

---

(1)  EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1.

(2)  ELT L 304, 30.9.2004, lk 12.

P6_TA(2005)0139

Põud Portugalis

Euroopa Parlamendi resolutsioon põua kohta Portugalis

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 2 ja 6, mille kohaselt tuleb keskkonnakaitse alased nõuded lisada ühenduse poliitikatesse, et tagada erinevates valdkondades keskkonna seisukohast säästlik majanduslik areng; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 2 ja 6, mille kohaselt tuleb keskkonnakaitse alased nõuded lisada ühenduse poliitikatesse, et tagada erinevates valdkondades keskkonna seisukohast säästlik majanduslik areng;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 174; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 174;

| — | võttes arvesse 1997. aasta detsembris vastu võetud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli (UNFCCC) ja Kyoto protokolli ratifitseerimist Euroopa Ühenduse poolt 4. märtsil 2002; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1997. aasta detsembris vastu võetud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli (UNFCCC) ja Kyoto protokolli ratifitseerimist Euroopa Ühenduse poolt 4. märtsil 2002;

| — | võttes arvesse komisjoni raportit, milles käsitletakse kliimamuutuse mõju Euroopa veesektorile; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni raportit, milles käsitletakse kliimamuutuse mõju Euroopa veesektorile;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4;

| A. | arvestades, et Lõuna-Euroopa, eriti Pürenee poolsaar, on viimaste aastate jooksul kannatanud mitme tõsise põuaperioodi all; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Lõuna-Euroopa, eriti Pürenee poolsaar, on viimaste aastate jooksul kannatanud mitme tõsise põuaperioodi all;

| B. | arvestades, et vähene sademete hulk Portugalis ajavahemikus 1. oktoober 2004 - 2005. aasta märts, mille jooksul langes sademeid vähem kui 50% 1961. ja 1990. aasta vahele jääva ajavahemiku keskmisest sademete hulgast, tõi endaga kaasa äärmiselt madala põhjavee taseme, mis jäi mõnes riigi lõunapoolses piirkonnas alla 20%; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vähene sademete hulk Portugalis ajavahemikus 1. oktoober 2004 - 2005. aasta märts, mille jooksul langes sademeid vähem kui 50% 1961. ja 1990. aasta vahele jääva ajavahemiku keskmisest sademete hulgast, tõi endaga kaasa äärmiselt madala põhjavee taseme, mis jäi mõnes riigi lõunapoolses piirkonnas alla 20%;

| C. | arvestades, et 15. märtsil 2005 valitses peaaegu 88 protsendil Portugali maismaale jääval territooriumil suur või väga suur kuivus ja et mõned päevad kestnud vähesed vihmasajud ei olnud piisavad, et olukorda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 15. märtsil 2005 valitses peaaegu 88 protsendil Portugali maismaale jääval territooriumil suur või väga suur kuivus ja et mõned päevad kestnud vähesed vihmasajud ei olnud piisavad, et olukorda oluliselt muuta;

| D. | arvestades, et Portugalis on märgatavad veepuudusest tingitud mõjud, mis põhjustavad tõsiseid tagasilööke majandusele ja ühiskonnale, eriti põllumajanduse, karjakasvatuse ja metsanduse valdkonnas - siinkohal tuleb täheldada, et seetõttu on taimede kasv olnud väga aeglane või peaaegu seiskunud, eelkõige teravilja, söödakultuuride ja looduslike heinamaade puhul, mille tõttu on tekkinud tõsiseid raskusi põhu ja teravilja osas, mis omakorda toovad kaasa suuri raskusi seoses loomatoiduga, mille varud on ära kasutatud - ning samuti inimeste tarbimisele, keskkonnale, riigi tervishoiule ja seega ka turismile, mis on Portugali peamine tööstusharu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Portugalis on märgatavad veepuudusest tingitud mõjud, mis põhjustavad tõsiseid tagasilööke majandusele ja ühiskonnale, eriti põllumajanduse, karjakasvatuse ja metsanduse valdkonnas - siinkohal tuleb täheldada, et seetõttu on taimede kasv olnud väga aeglane või peaaegu seiskunud, eelkõige teravilja, söödakultuuride ja looduslike heinamaade puhul, mille tõttu on tekkinud tõsiseid raskusi põhu ja teravilja osas, mis omakorda toovad kaasa suuri raskusi seoses loomatoiduga, mille varud on ära kasutatud - ning samuti inimeste tarbimisele, keskkonnale, riigi tervishoiule ja seega ka turismile, mis on Portugali peamine tööstusharu;

| E. | arvestades, et ajavahemikus maist kuni sügise alguseni ei ole Portugalis uusi sademeid oodata ja seetõttu on vajalik tagada loomade söötmine mitte ainult suveperioodil, vaid ka järgmise talve jooksul; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ajavahemikus maist kuni sügise alguseni ei ole Portugalis uusi sademeid oodata ja seetõttu on vajalik tagada loomade söötmine mitte ainult suveperioodil, vaid ka järgmise talve jooksul;

| F. | arvestades, et antud asjaolud puudutavad otseselt ja kõige tugevamini neid elanikkonna rühmi, kelle käsutuses on kõige vähem rahalisi vahendeid ja et otsestele mõjudele lisanduvad veel nii kevadise saagiga seotud probleemid, mida ohustab suurema osa paisjärvede veereservuaaride madal veetase, kui ka suurenenud tulekahjude oht suvel, mille ulatus oli juba eriti 2003. aasta suvel katastroofiline; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et antud asjaolud puudutavad otseselt ja kõige tugevamini neid elanikkonna rühmi, kelle käsutuses on kõige vähem rahalisi vahendeid ja et otsestele mõjudele lisanduvad veel nii kevadise saagiga seotud probleemid, mida ohustab suurema osa paisjärvede veereservuaaride madal veetase, kui ka suurenenud tulekahjude oht suvel, mille ulatus oli juba eriti 2003. aasta suvel katastroofiline;

| G. | arvestades, et oletatavate põua mõjude kohta tuleva 11 kuu jooksul tehtud uuringute kohaselt ulatub kahju puhta lisandväärtuse osas ilmselt 34 protsendini ja et põua all kõige rohkem kannatavates piirkondades võib kahju määr kasvada isegi 40 protsendini; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et oletatavate põua mõjude kohta tuleva 11 kuu jooksul tehtud uuringute kohaselt ulatub kahju puhta lisandväärtuse osas ilmselt 34 protsendini ja et põua all kõige rohkem kannatavates piirkondades võib kahju määr kasvada isegi 40 protsendini;

| H. | on veendunud, et kestev kuivaperiood Portugalis on veel üks tõend kliimamuutuste negatiivsete mõjude kohta ja rõhutab asjaolu, et see on omakorda märk selle kohta, et kliimamuutuste peatamiseks on vajalik otsustav tegutsemine kogu maailmas, on veendunud, et seetõttu peaks EL ka edaspidi võtma endale antud protsessi käigus juhtiva rolli ning peab ühtlasi tugevdama jõupingutusi keskkonna, energeetika ja transpordi peamistes valdkondades; |
| --- | --- |

H.

on veendunud, et kestev kuivaperiood Portugalis on veel üks tõend kliimamuutuste negatiivsete mõjude kohta ja rõhutab asjaolu, et see on omakorda märk selle kohta, et kliimamuutuste peatamiseks on vajalik otsustav tegutsemine kogu maailmas, on veendunud, et seetõttu peaks EL ka edaspidi võtma endale antud protsessi käigus juhtiva rolli ning peab ühtlasi tugevdama jõupingutusi keskkonna, energeetika ja transpordi peamistes valdkondades;

| 1. | väljendab oma solidaarsust antud asjaolude tõttu kannatavale elanikkonnale ja valdkondadele ning väljendab samuti muret portugali talupidajate ja loomakasvatajate ning nende piirkondade olukorra üle, kelle veega varustamine on juba problemaatiline, kusjuures eriti tõsine on olukord riigi kesk ja lõuna osas; |
| --- | --- |

1.

väljendab oma solidaarsust antud asjaolude tõttu kannatavale elanikkonnale ja valdkondadele ning väljendab samuti muret portugali talupidajate ja loomakasvatajate ning nende piirkondade olukorra üle, kelle veega varustamine on juba problemaatiline, kusjuures eriti tõsine on olukord riigi kesk ja lõuna osas;

| 2. | peab vajalikuks sekkumist ühenduse tasemel ja seda mitte ainult kannatajate aitamise eesmärgil, vaid selleks, et ennetada kahjude suurenemist ja takistada, et tulevikus sarnased olukorrad nii raskeid tagajärgi põhjustaksid; soovitab sellega seoses komisjonil Portugali ametiasutuste esitatud teabe alusel tungivalt:






  — | tagada, et kõik maksed, mis vastavad talupidajatele mõeldud põllumajandustoetustele, tuuakse ettepoole; |
| --- | --- | --- |

2.

peab vajalikuks sekkumist ühenduse tasemel ja seda mitte ainult kannatajate aitamise eesmärgil, vaid selleks, et ennetada kahjude suurenemist ja takistada, et tulevikus sarnased olukorrad nii raskeid tagajärgi põhjustaksid; soovitab sellega seoses komisjonil Portugali ametiasutuste esitatud teabe alusel tungivalt:

—

tagada, et kõik maksed, mis vastavad talupidajatele mõeldud põllumajandustoetustele, tuuakse ettepoole;

| — | vastavalt ühenduse õigusaktidele ja järgides varasema tegutsemise näiteid sarnaste olukordade puhul minevikus ja lihtsustades teravilja kasutada andmist ühenduse sekkumisvarudest, mis on tekkinud osa liikmesriikides esinevatest ülejääkidest; |
| --- | --- |

—

vastavalt ühenduse õigusaktidele ja järgides varasema tegutsemise näiteid sarnaste olukordade puhul minevikus ja lihtsustades teravilja kasutada andmist ühenduse sekkumisvarudest, mis on tekkinud osa liikmesriikides esinevatest ülejääkidest;

| — | mittebürokraatliku abi osutamine seoses veterinaarsete toimingute kuludega, mis on tekkinud situatsiooniplaanis ette nähtud katarraalse palaviku uuringute tõttu, mis levis põuaga samaaegselt ja mis loomade olukorda nende ühest kohast teise viimise piirangutest tingituna dramaatiliselt halvendas; |
| --- | --- |

—

mittebürokraatliku abi osutamine seoses veterinaarsete toimingute kuludega, mis on tekkinud situatsiooniplaanis ette nähtud katarraalse palaviku uuringute tõttu, mis levis põuaga samaaegselt ja mis loomade olukorda nende ühest kohast teise viimise piirangutest tingituna dramaatiliselt halvendas;

| — | lubada mitmeid erandeid osa ühenduse määruste rakendamisel, eriti karjatamist tootmisest kõrvaldatud aladel ja teraviljapõldudel, kus ei ole võimalik saaki koguda, sest tootmistsükkel on kannatada saanud; |
| --- | --- |

—

lubada mitmeid erandeid osa ühenduse määruste rakendamisel, eriti karjatamist tootmisest kõrvaldatud aladel ja teraviljapõldudel, kus ei ole võimalik saaki koguda, sest tootmistsükkel on kannatada saanud;

| — | lubada Portugali ametiasutustel anda riigiabi, eriti väiketalunikele, kui asjaolud seda õigustavad, eelkõige seoses ebatavaliselt suurte sööda- ja transpordi või veekogumiskuludega, samuti ka seoses kõige enam kannatada saanud kultuuridega, nagu näiteks kartulite ja tsitruseviljadega; |
| --- | --- |

—

lubada Portugali ametiasutustel anda riigiabi, eriti väiketalunikele, kui asjaolud seda õigustavad, eelkõige seoses ebatavaliselt suurte sööda- ja transpordi või veekogumiskuludega, samuti ka seoses kõige enam kannatada saanud kultuuridega, nagu näiteks kartulite ja tsitruseviljadega;

| — | esitada nõukogule ja Euroopa Parlamendile ettepanek õiguslike instrumentide muutmiseks seoses olemasolevate õigusaktide kohandamisega, nii et need aitaksid tulevatel aastatel vältida Lõuna-Euroopa pikkade põuaperioodide nii tõsise mõju kordumist; |
| --- | --- |

—

esitada nõukogule ja Euroopa Parlamendile ettepanek õiguslike instrumentide muutmiseks seoses olemasolevate õigusaktide kohandamisega, nii et need aitaksid tulevatel aastatel vältida Lõuna-Euroopa pikkade põuaperioodide nii tõsise mõju kordumist;

| 3. | juhib nõukogu ja komisjoni tähelepanu vajadusele tagada viivitamatult rahaliste vahendite ja ressursside eraldamine, et ennetada õigeaegselt järgmisel suvel kuivusest tingitud metsatulekahjude arvu suurenemist; |
| --- | --- |

3.

juhib nõukogu ja komisjoni tähelepanu vajadusele tagada viivitamatult rahaliste vahendite ja ressursside eraldamine, et ennetada õigeaegselt järgmisel suvel kuivusest tingitud metsatulekahjude arvu suurenemist;

| 4. | tervitab komisjoni põllumajanduse riskijuhtimist ja kriisiohjamist käsitlevat teatist (KOM(2005)0074) ja ergutab nii komisjoni kui ka nõukogu antud teatisele vastuseks võtma tungivalt meetmeid Euroopa tasandil nii ruttu kui võimalik, et luua mõjus kaitsesüsteem kaitsmaks Euroopa talunikke ohtude ja kriiside eest, nagu näiteks neid, kes on saanud kestva põua tõttu Portugalis kannatada; usub, et on vajalik sisse viia avalikõiguslik põllumajanduskindlustus, mida rahastatakse ühenduse vahenditest ja mis võimaldab tagada talupidajatele minimaalse sissetuleku selliste katastroofide korral nagu põud ja tulekahjud; |
| --- | --- |

4.

tervitab komisjoni põllumajanduse riskijuhtimist ja kriisiohjamist käsitlevat teatist (KOM(2005)0074) ja ergutab nii komisjoni kui ka nõukogu antud teatisele vastuseks võtma tungivalt meetmeid Euroopa tasandil nii ruttu kui võimalik, et luua mõjus kaitsesüsteem kaitsmaks Euroopa talunikke ohtude ja kriiside eest, nagu näiteks neid, kes on saanud kestva põua tõttu Portugalis kannatada; usub, et on vajalik sisse viia avalikõiguslik põllumajanduskindlustus, mida rahastatakse ühenduse vahenditest ja mis võimaldab tagada talupidajatele minimaalse sissetuleku selliste katastroofide korral nagu põud ja tulekahjud;

| 5. | usub, et rahalise toetuse andmiseks on vajalik luua eelarverida, mis aitab kulude suurenemist ja põllumajandusliku tootmise vähenemist võimalikult minimaalsena hoida ja samuti täisajaga talupidajaid, kelle sissetulek jääb alla 12 ESU, ajutiselt sotsiaalkindlustusosamaksetest vabastada (õigusi kaotamata) ning intressideta saagilaenu kahe aasta võrra pikendada; |
| --- | --- |

5.

usub, et rahalise toetuse andmiseks on vajalik luua eelarverida, mis aitab kulude suurenemist ja põllumajandusliku tootmise vähenemist võimalikult minimaalsena hoida ja samuti täisajaga talupidajaid, kelle sissetulek jääb alla 12 ESU, ajutiselt sotsiaalkindlustusosamaksetest vabastada (õigusi kaotamata) ning intressideta saagilaenu kahe aasta võrra pikendada;

| 6. | palub komisjoni ja nõukogu kontrollida veel kord solidaarsusfondi vahendite kasutamise võimalust, eriti seoses sellega, kas antud fondi vahendeid on võimalik kasutada ka sarnaste olukordade puhul, mis esinevad eelkõige Lõuna-Euroopas; |
| --- | --- |

6.

palub komisjoni ja nõukogu kontrollida veel kord solidaarsusfondi vahendite kasutamise võimalust, eriti seoses sellega, kas antud fondi vahendeid on võimalik kasutada ka sarnaste olukordade puhul, mis esinevad eelkõige Lõuna-Euroopas;

| 7. | julgustab komisjoni algatusi tegema, et tagada Kyoto protokolliga võetud kohustustest kinnipidamine; |
| --- | --- |

7.

julgustab komisjoni algatusi tegema, et tagada Kyoto protokolliga võetud kohustustest kinnipidamine;

| 8. | nõuab, et komisjon niisuguste ilmingute esinemist põhjalikult uuriks, et teha kindlaks, kas nende olemus on tsükliline või juhuslik või kas nende esinemine on veel üks märk kestvatest kliimamuutustest, ja kontrolliks kokkuleppe sõlmimise võimalusi pärast 2012. aastat ÜRO kliimamuutuse protsessi raames koos pikaajalise Euroopa strateegiaga, sest emissioonide vähendamist aastaks 2020 tuleb vaadelda kui teed, mida tööstusriigid jätkama peavad; nõuab tungivalt, et EL peaks säilitama juhtrolli rahvusvahelistes jõupingutustes võitluses kliimamuutustega ja tegema konkreetsed ettepanekud strateegiliseks programmiks pärast 2012. aastat; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et komisjon niisuguste ilmingute esinemist põhjalikult uuriks, et teha kindlaks, kas nende olemus on tsükliline või juhuslik või kas nende esinemine on veel üks märk kestvatest kliimamuutustest, ja kontrolliks kokkuleppe sõlmimise võimalusi pärast 2012. aastat ÜRO kliimamuutuse protsessi raames koos pikaajalise Euroopa strateegiaga, sest emissioonide vähendamist aastaks 2020 tuleb vaadelda kui teed, mida tööstusriigid jätkama peavad; nõuab tungivalt, et EL peaks säilitama juhtrolli rahvusvahelistes jõupingutustes võitluses kliimamuutustega ja tegema konkreetsed ettepanekud strateegiliseks programmiks pärast 2012. aastat;

| 9. | võtab huviga komisjoni hiljutise raporti kliimamuutuse ilmingu ja selle otsese mõju kohta veega varustamisele ja veekvaliteedile ning ökosüsteemidele teatavaks; tervitab eriti ettepanekut esitada Euroopa Liidu veepoliitika valdkonnas otsuseid tegevatele instantsidele olulist teavet erinevate kliimamuutuse stsenaariumite mõju kohta veesektorile (seoses põllumajanduse, kesklinnade, tööstus- ja energeetikasektori, kodanikukaitse, ruumilise planeerimisega); |
| --- | --- |

9.

võtab huviga komisjoni hiljutise raporti kliimamuutuse ilmingu ja selle otsese mõju kohta veega varustamisele ja veekvaliteedile ning ökosüsteemidele teatavaks; tervitab eriti ettepanekut esitada Euroopa Liidu veepoliitika valdkonnas otsuseid tegevatele instantsidele olulist teavet erinevate kliimamuutuse stsenaariumite mõju kohta veesektorile (seoses põllumajanduse, kesklinnade, tööstus- ja energeetikasektori, kodanikukaitse, ruumilise planeerimisega);

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Portugali parlamendile ja valitsusele ning kannatada saanud piirkondade kohalikele ametiasutustele. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Portugali parlamendile ja valitsusele ning kannatada saanud piirkondade kohalikele ametiasutustele.

---