# Europos Sąjungos C 180/2012

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.C_2012.180.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 180 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 55 tomas2012m. birželio 21d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.C_2012.180.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 180

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

55 tomas2012m. birželio 21d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2012/C 180/01 | Euro kursas | 1 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2012/C 180/02 | Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006, nustatančio taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), 15 straipsnio 2 dalyje nurodytų nacionalinių tarnybų, atsakingų už sienų kontrolę, atnaujintas sąrašas (OL C 247, 2006 10 13, p. 17; OL C 77, 2007 4 5, p. 11; OL C 153, 2007 7 6, p. 21; OL C 331, 2008 12 31, p. 15; OL C 87, 2010 4 1, p. 15) | 2 |
| | PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE |
| | ELPA Priežiūros tarnyba |
| 2012/C 180/03 | 2011 m. gruodžio 8 d. ELPA konkurenciją ribojančios veiklos ir dominavimo patariamojo komiteto nuomonė dėl sprendimo projekto, susijusio su byla 59120 – Color Line | 3 |
| 2012/C 180/04 | 2011 m. gruodžio 13 d. ELPA konkurenciją ribojančios veiklos ir dominavimo patariamojo komiteto nuomonė dėl sprendimo projekto, susijusio su byla 59120 – Color Line (Antrasis posėdis) | 4 |
| 2012/C 180/05 | Bylas nagrinėjančio pareigūno galutinė ataskaita byloje 59120 – Color Line | 5 |
| 2012/C 180/06 | 2011 m. gruodžio 14 d. ELPA Priežiūros Institucijos Sprendimo Santrauka Nr. 387/11/COL dėl procedūros pagal EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnius prieš Color Group AS ir Color Line AS (Byla 59120 – Color Line) | 8 |
| 2012/C 180/07 | Norvegijos pranešimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų – Pranešimas, kuriuo raginama teikti paraiškas naftos gavybos leidimams Norvegijos kontinentiniame šelfe gauti. 2012 m. leidimų iš anksto nustatytose vietovėse išdavimas | 11 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2012/C 180/01

Euro kursas

1

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2012/C 180/02

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006, nustatančio taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), 15 straipsnio 2 dalyje nurodytų nacionalinių tarnybų, atsakingų už sienų kontrolę, atnaujintas sąrašas (OL C 247, 2006 10 13, p. 17; OL C 77, 2007 4 5, p. 11; OL C 153, 2007 7 6, p. 21; OL C 331, 2008 12 31, p. 15; OL C 87, 2010 4 1, p. 15)

2

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros tarnyba

2012/C 180/03

2011 m. gruodžio 8 d. ELPA konkurenciją ribojančios veiklos ir dominavimo patariamojo komiteto nuomonė dėl sprendimo projekto, susijusio su byla 59120 – Color Line

3

2012/C 180/04

2011 m. gruodžio 13 d. ELPA konkurenciją ribojančios veiklos ir dominavimo patariamojo komiteto nuomonė dėl sprendimo projekto, susijusio su byla 59120 – Color Line (Antrasis posėdis)

4

2012/C 180/05

Bylas nagrinėjančio pareigūno galutinė ataskaita byloje 59120 – Color Line

5

2012/C 180/06

2011 m. gruodžio 14 d. ELPA Priežiūros Institucijos Sprendimo Santrauka Nr. 387/11/COL dėl procedūros pagal EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnius prieš Color Group AS ir Color Line AS (Byla 59120 – Color Line)

8

2012/C 180/07

Norvegijos pranešimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų – Pranešimas, kuriuo raginama teikti paraiškas naftos gavybos leidimams Norvegijos kontinentiniame šelfe gauti. 2012 m. leidimų iš anksto nustatytose vietovėse išdavimas

11

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO) |
| 2012/C 180/08 | Pranešimas apie viešus konkursus | 13 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2012/C 180/09 | Pranešimas apie tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą | 14 |
| 2012/C 180/10 | Pranešimas apie artėjančią tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą | 15 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2012/C 180/11 | Paraiškos dėl registravimo skelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 509/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kaip garantuotų tradicinių gaminių 8 straipsnio 2 dalį | 16 |
| 2012/C 180/12 | Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 22 |

V   Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO)

2012/C 180/08

Pranešimas apie viešus konkursus

13

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2012/C 180/09

Pranešimas apie tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą

14

2012/C 180/10

Pranešimas apie artėjančią tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą

15

KITI AKTAI

Europos Komisija

2012/C 180/11

Paraiškos dėl registravimo skelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 509/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kaip garantuotų tradicinių gaminių 8 straipsnio 2 dalį

16

2012/C 180/12

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

22

| | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- |
| 2012/C 180/13 | Pranešimo apie viešąjį konkursą 2012/C 168/06 klaidų ištaisymas (OL C 168, 2012 6 14) | 27 |

Klaidų ištaisymas

2012/C 180/13

Pranešimo apie viešąjį konkursą 2012/C 168/06 klaidų ištaisymas (OL C 168, 2012 6 14)

27

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 21.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 180/1

---

Euro kursas (1)

2012 m. birželio 20 d.

2012/C 180/01

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,2704 |
| JPY | Japonijos jena | 100,24 |
| DKK | Danijos krona | 7,4334 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,80600 |
| SEK | Švedijos krona | 8,8434 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,2009 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 7,5060 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,453 |
| HUF | Vengrijos forintas | 286,95 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,6968 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,2393 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,4636 |
| TRY | Turkijos lira | 2,2797 |
| AUD | Australijos doleris | 1,2456 |
| CAD | Kanados doleris | 1,2919 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,8569 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,5928 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,6105 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 462,35 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 10,4198 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 8,0809 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5420 |
| IDR | Indonezijos rupija | 11 997,41 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,0101 |
| PHP | Filipinų pesas | 53,592 |
| RUB | Rusijos rublis | 41,3462 |
| THB | Tailando batas | 40,018 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,5702 |
| MXN | Meksikos pesas | 17,3916 |
| INR | Indijos rupija | 71,3390 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,2704

JPY

Japonijos jena

100,24

DKK

Danijos krona

7,4334

GBP

Svaras sterlingas

0,80600

SEK

Švedijos krona

8,8434

CHF

Šveicarijos frankas

1,2009

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

7,5060

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,453

HUF

Vengrijos forintas

286,95

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,6968

PLN

Lenkijos zlotas

4,2393

RON

Rumunijos lėja

4,4636

TRY

Turkijos lira

2,2797

AUD

Australijos doleris

1,2456

CAD

Kanados doleris

1,2919

HKD

Honkongo doleris

9,8569

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,5928

SGD

Singapūro doleris

1,6105

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 462,35

ZAR

Pietų Afrikos randas

10,4198

CNY

Kinijos ženminbi juanis

8,0809

HRK

Kroatijos kuna

7,5420

IDR

Indonezijos rupija

11 997,41

MYR

Malaizijos ringitas

4,0101

PHP

Filipinų pesas

53,592

RUB

Rusijos rublis

41,3462

THB

Tailando batas

40,018

BRL

Brazilijos realas

2,5702

MXN

Meksikos pesas

17,3916

INR

Indijos rupija

71,3390

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 21.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 180/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 180/2

---

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006, nustatančio taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), 15 straipsnio 2 dalyje nurodytų nacionalinių tarnybų, atsakingų už sienų kontrolę, atnaujintas sąrašas (OL C 247, 2006 10 13, p. 17; OL C 77, 2007 4 5, p. 11; OL C 153, 2007 7 6, p. 21; OL C 331, 2008 12 31, p. 15; OL C 87, 2010 4 1, p. 15)

2012/C 180/02

Nacionalinių tarnybų, atsakingų už sienų kontrolę, sąrašas, numatytas 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006, nustatančio taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), 15 straipsnio 2 dalyje, skelbiamas remiantis pagal Šengeno sienų kodekso 34 straipsnį valstybių narių Komisijai perduota informacija.

Informacija skelbiama Oficialiajame leidinyje, be to, kas mėnesį atnaujinamą informaciją galima rasti Teisingumo, laisvės ir saugumo generalinio direktorato svetainėje.

LICHTENŠTEINAS

OL C 247, 2006 10 13 skelbtos informacijos pakeitimas

Kadangi Lichtenšteine nėra išorinės Šengeno erdvės sienos, jis neturi už sienų kontrolę atsakingos nacionalinės tarnybos.

---

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros tarnyba

| 21.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 180/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 180/3

---

ELPA konkurenciją ribojančios veiklos ir dominavimo patariamojo komiteto nuomonė dėl sprendimo projekto, susijusio su byla 59120 – Color Line

2011 m. gruodžio 8 d.

2012/C 180/03

| 1. | Patariamasis komitetas pritaria ELPA priežiūros institucijos pateiktai atitinkamos rinkos apibrėžčiai. |
| --- | --- |

1.

Patariamasis komitetas pritaria ELPA priežiūros institucijos pateiktai atitinkamos rinkos apibrėžčiai.

| 2. | Patariamasis komitetas pritaria ELPA priežiūros institucijai, kad nuo 1994 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 20 d. bendrovės „Color Line“ turėtomis ilgalaikėmis išimtinėmis teisėmis naudotis „Torskholmen“ zonos Striomstado uoste infrastruktūra, suteiktomis jai pagal 1991 m. uosto susitarimą, buvo trukdoma, ribojama ar iškraipoma konkurencija, kaip apibrėžta EEE susitarimo 53 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

2.

Patariamasis komitetas pritaria ELPA priežiūros institucijai, kad nuo 1994 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 20 d. bendrovės „Color Line“ turėtomis ilgalaikėmis išimtinėmis teisėmis naudotis „Torskholmen“ zonos Striomstado uoste infrastruktūra, suteiktomis jai pagal 1991 m. uosto susitarimą, buvo trukdoma, ribojama ar iškraipoma konkurencija, kaip apibrėžta EEE susitarimo 53 straipsnio 1 dalyje.

| 3. | Patariamasis komitetas pritaria ELPA priežiūros institucijai, kad „Color Line“ neįrodė, jog šiuo atveju patenkinamos sąlygos, nustatytos EEE susitarimo 53 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

3.

Patariamasis komitetas pritaria ELPA priežiūros institucijai, kad „Color Line“ neįrodė, jog šiuo atveju patenkinamos sąlygos, nustatytos EEE susitarimo 53 straipsnio 3 dalyje.

| 4. | Patariamasis komitetas pritaria ELPA priežiūros institucijai, kad „Color Line“ nuo 1994 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 20 d. dominavo atitinkamoje rinkoje. |
| --- | --- |

4.

Patariamasis komitetas pritaria ELPA priežiūros institucijai, kad „Color Line“ nuo 1994 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 20 d. dominavo atitinkamoje rinkoje.

| 5. | Patariamasis komitetas pritaria ELPA priežiūros institucijai, kad bendrovei „Color Line“ nuo 1994 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 20 d. pagal 1991 m. uosto susitarimą priklausiusiomis ilgalaikėmis išimtinėmis teisėmis naudotis „Torskholmen“ zonos Striomstado uoste infrastruktūra buvo piktnaudžiaujama dominuojančia padėtimi, kaip apibrėžta EEE susitarimo 54 straipsnyje. |
| --- | --- |

5.

Patariamasis komitetas pritaria ELPA priežiūros institucijai, kad bendrovei „Color Line“ nuo 1994 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 20 d. pagal 1991 m. uosto susitarimą priklausiusiomis ilgalaikėmis išimtinėmis teisėmis naudotis „Torskholmen“ zonos Striomstado uoste infrastruktūra buvo piktnaudžiaujama dominuojančia padėtimi, kaip apibrėžta EEE susitarimo 54 straipsnyje.

| 6. | Patariamasis komitetas sutinka, kad tiriamuoju laikotarpiu uosto susitarimas galėjo daryti poveikį susitariančių šalių tarpusavio prekybai, kaip apibrėžta EEE susitarimo 53 ir 54 straipsniuose. |
| --- | --- |

6.

Patariamasis komitetas sutinka, kad tiriamuoju laikotarpiu uosto susitarimas galėjo daryti poveikį susitariančių šalių tarpusavio prekybai, kaip apibrėžta EEE susitarimo 53 ir 54 straipsniuose.

| 7. | Patariamasis komitetas pritaria ELPA priežiūros institucijai, kad bylos nagrinėjimą galima užbaigti priimant sprendimą pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 4 protokolo II dalies 7 straipsnio 1 dalį ir 23 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

7.

Patariamasis komitetas pritaria ELPA priežiūros institucijai, kad bylos nagrinėjimą galima užbaigti priimant sprendimą pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 4 protokolo II dalies 7 straipsnio 1 dalį ir 23 straipsnio 2 dalį.

| 8. | Patariamasis komitetas pritaria ELPA priežiūros institucijai, kad sprendimo projekto adresatams turėtų būti paskirta bauda. |
| --- | --- |

8.

Patariamasis komitetas pritaria ELPA priežiūros institucijai, kad sprendimo projekto adresatams turėtų būti paskirta bauda.

| 9. | Patariamasis komitetas rekomenduoja paskelbti jo nuomonę Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir EEE priede. |
| --- | --- |

9.

Patariamasis komitetas rekomenduoja paskelbti jo nuomonę Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir EEE priede.

---

| 21.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 180/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 180/4

---

ELPA konkurenciją ribojančios veiklos ir dominavimo patariamojo komiteto nuomonė dėl sprendimo projekto, susijusio su byla 59120 – Color Line

2011 m. gruodžio 13 d.

(Antrasis posėdis)

2012/C 180/04

| 1. | Patariamasis komitetas pritaria ELPA priežiūros institucijai, kad sprendimo projekto adresatams turėtų būti paskirta bauda. |
| --- | --- |

1.

Patariamasis komitetas pritaria ELPA priežiūros institucijai, kad sprendimo projekto adresatams turėtų būti paskirta bauda.

| 2. | Patariamasis komitetas pritaria ELPA priežiūros institucijai dėl bazinio baudos dydžio. |
| --- | --- |

2.

Patariamasis komitetas pritaria ELPA priežiūros institucijai dėl bazinio baudos dydžio.

| 3. | Patariamasis komitetas pritaria ELPA priežiūros institucijai, kad nėra atsakomybę lengvinančių arba sunkinančių aplinkybių, į kurias reikėtų atsižvelgti. |
| --- | --- |

3.

Patariamasis komitetas pritaria ELPA priežiūros institucijai, kad nėra atsakomybę lengvinančių arba sunkinančių aplinkybių, į kurias reikėtų atsižvelgti.

| 4. | Patariamasis komitetas pritaria ELPA priežiūros institucijai dėl galutinio baudos dydžio. |
| --- | --- |

4.

Patariamasis komitetas pritaria ELPA priežiūros institucijai dėl galutinio baudos dydžio.

| 5. | Patariamasis komitetas rekomenduoja paskelbti jo nuomonę Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir EEE priede. |
| --- | --- |

5.

Patariamasis komitetas rekomenduoja paskelbti jo nuomonę Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir EEE priede.

---

| 21.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 180/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 180/5

---

Bylas nagrinėjančio pareigūno galutinė ataskaita byloje 59120 – Color Line

2012/C 180/05

Ši bylas nagrinėjančio pareigūno galutinė ataskaita byloje 59120 – Color Line – pateikiama vadovaujantis ELPA priežiūros institucijos sprendimo Nr. 177/02/COL dėl bylas nagrinėjančių pareigūnų įgaliojimų tam tikrose konkurencijos bylose 15 straipsniu.

Atsižvelgiant į procedūrą ir sprendimo projektą galima teikti toliau nurodytas pastabas.

1.   Procedūros įvadas

2005 m. gruodžio 20 d.„Kystlink AS“ pateikė skundą Norvegijos konkurencijos institucijai dėl uosto susitarimų, kuriuos bendrovė „Color Line AS“ sudarė su Striomstado ir Sandefjordo savivaldybėmis. Po to, kai 2005 m. gruodžio 14 d. ELPA priežiūros institucijai (toliau – Institucija) apie bylą pranešė nacionalinė konkurencijos institucija, bylą pagal taisykles, nustatytas pranešime dėl ELPA tinklo (1), perėmė Institucija.

2006 m. balandžio 4–6 d. atliktos patikros bendrovių „Color Line AS“ (toliau – „Color Line“), „Color Group AS“ ir „O.N. Sunde AS“ patalpose.

2.   Rašytinė procedūra

2.1.   Prieštaravimo pareiškimas

2009 m. gruodžio 16 d. Institucija priėmė prieštaravimo pareiškimą. Prieštaravimo pareiškimas buvo parengtas anglų kalba, bet 2009 m. gruodžio 17 d. bendrovei „Color Line“ pateikus prašymą, jis buvo išverstas į norvegų kalbą ir pateiktas bendrovei 2010 m. vasario 5 d.

2010 m. balandžio 12 d.„Color Line“ norvegų kalba pateikė atsakymą į prieštaravimo pareiškimą.

2.2.   Trečiosios šalys

Dvi bendrovės pateikė oficialius prašymus leisti dalyvauti nagrinėjant bylą kaip suinteresuotoms trečiosioms šalims. Atsakydami į prašymus bylas nagrinėjantys pareigūnai 2010 m. vasario 9 d. leido dalyvauti bendrovei „Fjord Line“ ir 2010 m. gegužės 18 d. – bendrovei „Bastø Fosen“. Abi trečiosios šalys gavo nekonfidencialią prieštaravimo pareiškimo ir bendrovės „Color Line“ atsakymo versiją. Abi trečiosios šalys raštu pateikė pastabas. Tačiau tik „Bastø Fosen“ prašė dalyvauti žodiniame bylos nagrinėjime.

2.3.   Galimybė susipažinti su byla

2010 m. sausio 11 d. bendrovei „Color Line“ suteikta galimybė susipažinti su Institucijos bylos dalimi, kurioje nepateikta konfidenciali informacija. 2010 m. sausio 29 d., išsprendus likusius klausimus dėl konfidencialumo, Institucijos Konkurencijos ir valstybės pagalbos direktoratas (toliau – direktoratas) suteikė galimybę susipažinti su likusiais dokumentais. 2010 m. kovo 11 d.„Color Line“ bylas nagrinėjantiems pareigūnams atsiuntė pagrįstą prašymą leisti susipažinti su kitomis bylos dalimis.

2010 m. kovo 26 d. bylas nagrinėjantys pareigūnai pateikė atsakymą ir suteikė galimybę visiškai arba iš dalies susipažinti su dauguma prašomų dokumentų.

2010 m. gegužės 21 d.„Color Line“ pateikė papildomą pagrįstą prašymą leisti susipažinti su dokumentais. Bendrovė prašė leisti susipažinti su visais dokumentais, kurie buvo pateikti trečiosioms šalims, ir su bylas nagrinėjančių pareigūnų sprendimu suteikti bendrovei „Fjord Line“ trečiosios šalies statusą. 2010 m. gegužės 26 d. raštu bylas nagrinėjantys pareigūnai pranešė, kad 2010 m. gegužės 25 d.„Color Line“ gavo bendrovės „Fjord Line“ pastabas dėl prieštaravimo pranešimo ir atsakymo į pranešimą. Bylas nagrinėjantys pareigūnai bendrovei „Color Line“ taip pat pranešė, kad likusioje bendrovės „Fjord Line“ ir Institucijos korespondencijoje ir bylas nagrinėjančių pareigūnų sprendime nėra naujų su byla susijusių įrodymų. Todėl „Color Line“ neturėjo teisės susipažinti su šiais dokumentais. 2010 m. birželio 4 d. direktoratas bendrovei „Color Line“ perdavė bendrovės „Bastø Fosen“ pastabas dėl prieštaravimo pranešimo ir atsakymo į pranešimą, nes jose galėjo būti pateikta naujų su byla susijusių įrodymų.

3.   Žodinė procedūra

Žodinis bylos nagrinėjimas įvyko 2010 m. birželio 14 d. Jame dalyvavo bylas nagrinėjantys pareigūnai, bendrovės „Color Line“ atstovai, direktoratas, Institucijos Teisės ir administracinių reikalų departamentas ir atsakingas Kolegijos narys, taip pat Komisijos, Norvegijos ir Prancūzijos konkurencijos institucijų ir trečiosios šalies – „Bastø Fosen“ – atstovai.

Direktoratas išreiškė savo požiūrį į bylą, pateiktą prieštaravimo pranešime. „Bastø Fosen“ trumpu pranešimu taip pat pristatė savo nuomonę. Likęs laikas buvo skirtas bendrovei „Color Line“, kurios atstovas kalbėjo norvegiškai, buvo verčiama į anglų kalbą.

Kai kurios pristatymų dalys buvo neprieinamos trečiajai šaliai: dalis „Color Line“ pramonės modelio pristatymo, klientų tyrimo pristatymas, ekonominės analizės ir potencialaus konkurento sėkmės veiksnių pristatymas.

Bendrovės „Color Line“ prašymu 2011 m. gegužės 4 d. jai perduoti žodinio bylos nagrinėjimo įrašai.

4.   Po žodinio bylos nagrinėjimo vykusi procedūra

Antrasis šią bylą nagrinėjantis pareigūnas – Ida Hauger – 2010 m. liepos mėn. nutraukė veiklą Institucijoje.

2011 m. sausio 12 d. raštu „Color Line“ paprašė surengti susitikimą esamai padėčiai aptarti.

2011 m. vasario 15 d. susitikimas įvyko Institucijos patalpose.

2011 m. gegužės 6 d.„Color Line“ elektroniniu paštu Institucijai atsiuntė pozicijos dokumentą, kuriame išdėstytas jos požiūris į teisinius klausimus, kuriuos Institucija pristatė per susitikimą esamai padėčiai aptarti. 2011 m. gegužės 11 d. Institucijos patalpose vykusiame susitikime „Color Line“ pristatė savo dokumentą ir požiūrį į bylą.

5.   Sprendimo projektas

Institucijai pateiktame sprendimo projekte nustatyta mažiau pažeidimų, nei prieštaravimo pareiškime. Be to, pažeidimų trukmė sprendimo projekte yra mažesnė ir jis skirtas dviems įmonėms, nors prieštaravimo pareiškimas turėjo keturis adresatus.

Prieštaravimo pareiškime Institucija pateikė išankstinę išvadą, kad uostų susitarimų, sudarytų su Striomstado ir Sandefjordo savivaldybėmis, tikslas ir poveikis yra konkurencijos trukdymas, ribojimas arba iškraipymas pažeidžiant EEE susitarimo 53 straipsnio 1 dalį ir netenkina sąlygų, kurios nustatytos EEE susitarimo 53 straipsnio 3 dalyje. Institucija taip pat laikėsi išankstinės nuomonės, kad „Color Line“ piktnaudžiavo dominuojančia padėtimi atitinkamoje rinkoje. Institucija manė, kad pažeidimai buvo pradėti 1994 m. sausio 1 d. ir vis dar tęsiasi. Prieštaravimo pareiškimas buvo skirtas bendrovėms „Color Line AS“, „Color line transport AS“, „Color Group AS“ ir „O.N. Sunde AS“.

Sprendimo projekte, kuris skirtas „Color Line AS“ ir „Color Group AS“, Institucija laikosi nuomonės, kad EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnių pažeidimas, kurį įvykdė bendrovė „Color Line“ išimtinėmis teisėmis, suteiktomis jai pagal uosto susitarimą, sudarytą su Striomstado savivaldybe, truko nuo 1994 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 20 d. Atsižvelgiant į 53 straipsnį sprendimo projekte nedaroma išvada, kad konkurencijos ribojimas buvo tikslas. Sprendimo projektas taip pat skirtas bendrovei „Color Group AS“, nes bendrovė „Color Line AS“ nuo 1998 m. spalio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 20 d. buvo jai visiškai priklausanti patronuojama įmonė ir dėl to „Color Group AS“ darė bendrovei „Color Line AS“ įtaką priimant sprendimus.

Mano nuomone, sprendimo projekte pateikti tik tie prieštaravimai, dėl kurių „Color Line“ buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę.

Darau išvadą, kad šioje byloje „Color Line“ teisė būti išklausytai buvo suteikta.

6.   Išvada

Manau, kad šioje byloje atsižvelgta į adresatų teisę būti išklausytiems.

Florence SIMONETTI

Bylas nagrinėjantis pareigūnas

---

(1)  ELPA priežiūros institucijos pranešimas dėl ELPA konkurencijos institucijų tinklui priklausančių institucijų bendradarbiavimo, OL C 227, 2006 9 21, p. 10 ir OL EEE priedas 47, 2006 9 21, p. 1.

1

---

| 21.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 180/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 180/8

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMO SANTRAUKA

Nr. 387/11/COL

2011 m. gruodžio 14 d.

dėl procedūros pagal EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnius prieš „Color Group AS“ ir „Color Line AS“

(Byla 59120 – Color Line)

(Tik tekstai anglų ir norvegų kalbomis yra autentiški)

2012/C 180/06

1.   Įvadas

| 1. | 2011 m. gruodžio 14 d. ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija) priėmė sprendimą dėl bylos nagrinėjimo pagal EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnius. Pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 4 protokolo II skyriaus 30 straipsnį Institucija skelbia šalių pavadinimus ir pagrindinį sprendimo turinį, atsižvelgdama į teisėtą šalių interesą apsaugoti savo verslo paslaptis. Nekonfidenciali viso sprendimo teksto versija bylos originalo kalbomis skelbiama Institucijos interneto svetainėje adresu:
  http://www.eftasurv.int/competition/competition-cases/ |
| --- | --- |

1.

2011 m. gruodžio 14 d. ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija) priėmė sprendimą dėl bylos nagrinėjimo pagal EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnius. Pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 4 protokolo II skyriaus 30 straipsnį Institucija skelbia šalių pavadinimus ir pagrindinį sprendimo turinį, atsižvelgdama į teisėtą šalių interesą apsaugoti savo verslo paslaptis. Nekonfidenciali viso sprendimo teksto versija bylos originalo kalbomis skelbiama Institucijos interneto svetainėje adresu:

http://www.eftasurv.int/competition/competition-cases/

| 2. | Sprendimas skirtas keltų bendrovei „Color Line AS“ dėl jos tiesioginio dalyvavimo darant EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnių pažeidimą. Sprendimas taip pat skirtas bendrovei „Color Group AS“, nuo 1998 m. spalio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 20 d. patronavusiai bendrovę „Color Line AS“. Už laikotarpį nuo 1999 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 20 d. skirta bauda, už kurią bendrovės „Color Line AS“ ir „Color Group AS“ yra solidariai atsakingos. |
| --- | --- |

2.

Sprendimas skirtas keltų bendrovei „Color Line AS“ dėl jos tiesioginio dalyvavimo darant EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnių pažeidimą. Sprendimas taip pat skirtas bendrovei „Color Group AS“, nuo 1998 m. spalio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 20 d. patronavusiai bendrovę „Color Line AS“. Už laikotarpį nuo 1999 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 20 d. skirta bauda, už kurią bendrovės „Color Line AS“ ir „Color Group AS“ yra solidariai atsakingos.

2.   Aplinkybės ir procedūra

| 3. | 2005 m. gruodžio 20 d. Norvegijos konkurencijos institucijai tuometinė bendrovės „Color Line“ konkurentė „Kystlink AS“ pateikė skundą. Po to, remiantis Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 4 protokolo II skyriaus 11 straipsniu ir taisyklėmis, nustatytomis pranešime dėl ELPA tinklo (1), byla buvo paskirta Institucijai. |
| --- | --- |

3.

2005 m. gruodžio 20 d. Norvegijos konkurencijos institucijai tuometinė bendrovės „Color Line“ konkurentė „Kystlink AS“ pateikė skundą. Po to, remiantis Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 4 protokolo II skyriaus 11 straipsniu ir taisyklėmis, nustatytomis pranešime dėl ELPA tinklo (1), byla buvo paskirta Institucijai.

| 4. | 2006 m. balandžio 4–6 d. Institucija atliko patikras bendrovių „Color Line AS“, „Color Group AS“ ir „O.N. Sunde AS“ (bendrovę „Color Group AS“ patronuojanti bendrovė) patalpose Osle, Norvegijoje. |
| --- | --- |

4.

2006 m. balandžio 4–6 d. Institucija atliko patikras bendrovių „Color Line AS“, „Color Group AS“ ir „O.N. Sunde AS“ (bendrovę „Color Group AS“ patronuojanti bendrovė) patalpose Osle, Norvegijoje.

| 5. | 2009 m. gruodžio 16 d. Institucija pranešė bendrovei „Color Line“ apie prieštaravimo pareiškimą. Institucija laikėsi šios išankstinės nuomonės: i) „Color Line“ ir Striomstado uosto išimtinis susitarimas pažeidė EEE susitarimo 53 straipsnį, nes juo „Color Line“ buvo apsaugota nuo veiksmingos konkurencijos trumpojo nuotolio keleivinių keltų rinkoje maršrute, kuriame parduodamos neapmokestinamos prekės, tarp uostų Norvegijos pakrantėje nuo Sandefjordo iki Langesundo ir uostų Švedijos pakrantėje, Striomstado savivaldybėje; ii) palikdama galioti susitarimą po EEE susitarimo įsigaliojimo bendrovė „Color Line“ piktnaudžiavo dominuojančia padėtimi toje rinkoje, pažeisdama EEE susitarimo 54 straipsnį. |
| --- | --- |

5.

2009 m. gruodžio 16 d. Institucija pranešė bendrovei „Color Line“ apie prieštaravimo pareiškimą. Institucija laikėsi šios išankstinės nuomonės: i) „Color Line“ ir Striomstado uosto išimtinis susitarimas pažeidė EEE susitarimo 53 straipsnį, nes juo „Color Line“ buvo apsaugota nuo veiksmingos konkurencijos trumpojo nuotolio keleivinių keltų rinkoje maršrute, kuriame parduodamos neapmokestinamos prekės, tarp uostų Norvegijos pakrantėje nuo Sandefjordo iki Langesundo ir uostų Švedijos pakrantėje, Striomstado savivaldybėje; ii) palikdama galioti susitarimą po EEE susitarimo įsigaliojimo bendrovė „Color Line“ piktnaudžiavo dominuojančia padėtimi toje rinkoje, pažeisdama EEE susitarimo 54 straipsnį.

3.   „Color Line“

| 6. | „Color Group AS“ veikia transporto ir turizmo, įskaitant keltų paslaugas, srityje. „Color Line AS“, bendrovei „Color Group AS“ visiškai priklausanti patronuojamoji įmonė, tiriamuoju laikotarpiu (kartu su savo pirmtakėmis) buvo atsakinga už grupės keltų veiklą, įskaitant atitinkamą maršrutą tarp Sandefjordo ir Striomstado. |
| --- | --- |

6.

„Color Group AS“ veikia transporto ir turizmo, įskaitant keltų paslaugas, srityje. „Color Line AS“, bendrovei „Color Group AS“ visiškai priklausanti patronuojamoji įmonė, tiriamuoju laikotarpiu (kartu su savo pirmtakėmis) buvo atsakinga už grupės keltų veiklą, įskaitant atitinkamą maršrutą tarp Sandefjordo ir Striomstado.

| 7. | Šiuo maršrutu iš pradžių reisus vykdė bendrovė pavadinimu „Scandi Line AS“. „Color Line AS“ yra tiesioginė teisėta šios bendrovės įpėdinė. „Color Line AS“ bendrovei „Color Group AS“ visiškai priklauso nuo 1998 m. rugsėjo 30 d. |
| --- | --- |

7.

Šiuo maršrutu iš pradžių reisus vykdė bendrovė pavadinimu „Scandi Line AS“. „Color Line AS“ yra tiesioginė teisėta šios bendrovės įpėdinė. „Color Line AS“ bendrovei „Color Group AS“ visiškai priklauso nuo 1998 m. rugsėjo 30 d.

4.   Uosto susitarimas

| 8. | „Color Line“ ir jos pirmtakės vykdė keltų reisus maršrutu iš Striomstado į Sandefjordą Norvegijoje nuo 1986 m. 1989 m. liepos mėn. „Color Line“ sudarė pirmąjį susitarimą su Striomstado savivaldybe. Šis susitarimas buvo pakeistas 1991 m. kovo 26 d. susitarimu (toliau – uosto susitarimas), kuris yra šio sprendimo objektas. Uosto susitarimas galiojo 15 metų (nuo 1991 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 30 d.). Bendrovei „Color Line“ suteikta teisė po to pratęsti susitarimą dar 10 metų. |
| --- | --- |

8.

„Color Line“ ir jos pirmtakės vykdė keltų reisus maršrutu iš Striomstado į Sandefjordą Norvegijoje nuo 1986 m. 1989 m. liepos mėn. „Color Line“ sudarė pirmąjį susitarimą su Striomstado savivaldybe. Šis susitarimas buvo pakeistas 1991 m. kovo 26 d. susitarimu (toliau – uosto susitarimas), kuris yra šio sprendimo objektas. Uosto susitarimas galiojo 15 metų (nuo 1991 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 30 d.). Bendrovei „Color Line“ suteikta teisė po to pratęsti susitarimą dar 10 metų.

| 9. | Pagal uosto susitarimą Striomstado savivaldybė išnuomojo „Color Line“ nustatytą uosto teritoriją, vadinamą „Torskholmen“, kartu su teise naudotis rampa ir zona, kurioje prieš įlaipinimą sustoja automobiliai. |
| --- | --- |

9.

Pagal uosto susitarimą Striomstado savivaldybė išnuomojo „Color Line“ nustatytą uosto teritoriją, vadinamą „Torskholmen“, kartu su teise naudotis rampa ir zona, kurioje prieš įlaipinimą sustoja automobiliai.

| 10. | Bendrovės „Color Line“ išimtinė teisė naudotis „Torskholmen“ zona nustatyta uosto susitarimo 7-ąja sąlyga, pagal kurią savivaldybė negalėjo suteikti teisės naudotis „Torskholmen“ zona konkuruojančioms keltų veikla užsiimančioms įmonėms. |
| --- | --- |

10.

Bendrovės „Color Line“ išimtinė teisė naudotis „Torskholmen“ zona nustatyta uosto susitarimo 7-ąja sąlyga, pagal kurią savivaldybė negalėjo suteikti teisės naudotis „Torskholmen“ zona konkuruojančioms keltų veikla užsiimančioms įmonėms.

5.   Maršrutas „Sandefjordas–Striomstadas“

| 11. | Maršrutas „Sandefjordas–Striomstadas“ jungia du miestus: Sandefjordą, esantį Vestfoldo apskrityje, Norvegijoje, už maždaug dviejų valandų kelio į pietus nuo Oslo, vakarinėje Oslo fiordo pusėje, ir Striomstadą, esantį vakarinėje Švedijos pakrantėje, netoli nuo Norvegijos sienos. |
| --- | --- |

11.

Maršrutas „Sandefjordas–Striomstadas“ jungia du miestus: Sandefjordą, esantį Vestfoldo apskrityje, Norvegijoje, už maždaug dviejų valandų kelio į pietus nuo Oslo, vakarinėje Oslo fiordo pusėje, ir Striomstadą, esantį vakarinėje Švedijos pakrantėje, netoli nuo Norvegijos sienos.

| 12. | Persikėlimas iš Sandefjordo į Striomstadą trunka apie 2,5 val. Nuo 1994 m. „Color Line“ šiuo maršrutu paprastai vykdydavo penkis reisus per dieną, sezono metu – šešis. Didelė keleivių keltu iš Sandefjordo keliasi su automobiliais ir grįžta į Norvegiją kirsdami sieną prie Svinesundo, esančio į šiaurę nuo Striomstado. |
| --- | --- |

12.

Persikėlimas iš Sandefjordo į Striomstadą trunka apie 2,5 val. Nuo 1994 m. „Color Line“ šiuo maršrutu paprastai vykdydavo penkis reisus per dieną, sezono metu – šešis. Didelė keleivių keltu iš Sandefjordo keliasi su automobiliais ir grįžta į Norvegiją kirsdami sieną prie Svinesundo, esančio į šiaurę nuo Striomstado.

| 13. | Neapmokestinamų prekių pardavimas bendrovės „Color Line“ keltuose yra ir buvo labai svarbi šio maršruto populiarumo dalis. Norint Norvegijoje pardavinėti neapmokestinamas prekes keltuose reikalinga licencija, „Color Line“ licenciją neapmokestinamų prekių pardavimui maršrute „Sandefjordas–Striomstadas“ turi nuo 1987 m. |
| --- | --- |

13.

Neapmokestinamų prekių pardavimas bendrovės „Color Line“ keltuose yra ir buvo labai svarbi šio maršruto populiarumo dalis. Norint Norvegijoje pardavinėti neapmokestinamas prekes keltuose reikalinga licencija, „Color Line“ licenciją neapmokestinamų prekių pardavimui maršrute „Sandefjordas–Striomstadas“ turi nuo 1987 m.

6.   Atitinkama rinka

| 14. | Pagal Institucijos apibrėžtį atitinkama produktų rinka yra trumpojo nuotolio keleivinių keltų, kuriuose parduodamos neapmokestinamos prekės, paslaugų teikimas. Geografinė atitinkamos rinkos aprėptis greičiausiai buvo šių paslaugų teikimas tarp uostų Sandefjordo ir Striomstado savivaldybėse. Tačiau šio sprendimo atveju tiksli geografinės rinkos aprėptis gali likti neapibrėžta, nes tiriamuoju laikotarpiu „Color Line“ buvo vienintelė bendrovė, teikusi tarp Norvegijos ir Švedijos plaukiojančių trumpojo nuotolio keleivinių keltų, kuriuose parduodamos neapmokestinamos prekės, paslaugas. |
| --- | --- |

14.

Pagal Institucijos apibrėžtį atitinkama produktų rinka yra trumpojo nuotolio keleivinių keltų, kuriuose parduodamos neapmokestinamos prekės, paslaugų teikimas. Geografinė atitinkamos rinkos aprėptis greičiausiai buvo šių paslaugų teikimas tarp uostų Sandefjordo ir Striomstado savivaldybėse. Tačiau šio sprendimo atveju tiksli geografinės rinkos aprėptis gali likti neapibrėžta, nes tiriamuoju laikotarpiu „Color Line“ buvo vienintelė bendrovė, teikusi tarp Norvegijos ir Švedijos plaukiojančių trumpojo nuotolio keleivinių keltų, kuriuose parduodamos neapmokestinamos prekės, paslaugas.

7.   Konkurencijos ribojimas, kaip apibrėžta EEE susitarimo 53 straipsnio 1 dalyje

| 15. | Uosto susitarimas Striomstade bendrovei „Color Line“ 25 metams (iš pradžių 15 metų, su teise pratęsti susitarimą dar 10 metų) suteikė išimtinę teisę naudotis „Torskholmen“ zona Striomstado uoste. Pagal susitarimą Striomstado savivaldybė visu šiuo laikotarpiu jokiai kitai įmonei negalėjo suteikti teisės naudotis „Torskholmen“ zona. |
| --- | --- |

15.

Uosto susitarimas Striomstade bendrovei „Color Line“ 25 metams (iš pradžių 15 metų, su teise pratęsti susitarimą dar 10 metų) suteikė išimtinę teisę naudotis „Torskholmen“ zona Striomstado uoste. Pagal susitarimą Striomstado savivaldybė visu šiuo laikotarpiu jokiai kitai įmonei negalėjo suteikti teisės naudotis „Torskholmen“ zona.

| 16. | „Color Line“ gavo teisę 25 metus naudotis visu strateginėje vietoje esančio uosto pajėgumu, neatsižvelgiant į tai, ar ji iš tiesų jį išnaudos ir ar jai prireiks viso pajėgumo. Tokiu būdu uosto susitarimas labai ilgą laikotarpį ribojo konkurentų galimybes atitinkamoje rinkoje. |
| --- | --- |

16.

„Color Line“ gavo teisę 25 metus naudotis visu strateginėje vietoje esančio uosto pajėgumu, neatsižvelgiant į tai, ar ji iš tiesų jį išnaudos ir ar jai prireiks viso pajėgumo. Tokiu būdu uosto susitarimas labai ilgą laikotarpį ribojo konkurentų galimybes atitinkamoje rinkoje.

| 17. | Kitos kliūtys patekti į rinką buvo neapmokestinamų prekių pardavimo tvarka, bendrovės „Color Line“ pradininko pranašumas (ji turėjo šio maršruto monopolį nuo jo įsteigimo iki 2006 m.), ir ištikimybė prekės ženklui. „Color Line“ tapo agresyvia konkurente, pasiruošusia ir galinčia ginti savo padėtį ir šiuo tikslu pasinaudoti savo įtaka rinkoje. |
| --- | --- |

17.

Kitos kliūtys patekti į rinką buvo neapmokestinamų prekių pardavimo tvarka, bendrovės „Color Line“ pradininko pranašumas (ji turėjo šio maršruto monopolį nuo jo įsteigimo iki 2006 m.), ir ištikimybė prekės ženklui. „Color Line“ tapo agresyvia konkurente, pasiruošusia ir galinčia ginti savo padėtį ir šiuo tikslu pasinaudoti savo įtaka rinkoje.

| 18. | Aptariamuoju laikotarpiu galimi konkurentai mažiausiai tris kartus bandė patekti į atitinkamą rinką ir konkuruoti su bendrove „Color Line“ maršrute „Sandefjordas–Striomstadas“. Du iš trijų bandymų buvo nesėkmingi. Trečiasis – bendrovės „Kystlink“ – bandymas pavyko tik pasibaigus pirminiam pagal uosto susitarimą išimtinai bendrovei „Color Line“ suteiktam 15 metų laikotarpiui ir savivaldybei atsisakius pratęsti susitarimą dar 10 metų, nors pagal susitarimą „Color Line“ turėjo tokią teisę. 2005 m. gruodžio 21 d. Striomstado savivaldybė bendrovei „Kystlink“ suteikė teisę naudotis uostu. |
| --- | --- |

18.

Aptariamuoju laikotarpiu galimi konkurentai mažiausiai tris kartus bandė patekti į atitinkamą rinką ir konkuruoti su bendrove „Color Line“ maršrute „Sandefjordas–Striomstadas“. Du iš trijų bandymų buvo nesėkmingi. Trečiasis – bendrovės „Kystlink“ – bandymas pavyko tik pasibaigus pirminiam pagal uosto susitarimą išimtinai bendrovei „Color Line“ suteiktam 15 metų laikotarpiui ir savivaldybei atsisakius pratęsti susitarimą dar 10 metų, nors pagal susitarimą „Color Line“ turėjo tokią teisę. 2005 m. gruodžio 21 d. Striomstado savivaldybė bendrovei „Kystlink“ suteikė teisę naudotis uostu.

| 19. | Peržiūrėjus galimus alternatyvius uostus išaiškėjo, kad tiriamuoju laikotarpiu dėl techninių, komercinių, geografinių ir teisės aktais nulemtų priežasčių nei vienas iš šių uostų galimam naujam rinkos dalyviui, siekiančiam šiame maršrute konkuruoti su bendrove „Color Line“, negalėjo suteikti tikrų galimybių per priimtiną laikotarpį patekti į rinką. |
| --- | --- |

19.

Peržiūrėjus galimus alternatyvius uostus išaiškėjo, kad tiriamuoju laikotarpiu dėl techninių, komercinių, geografinių ir teisės aktais nulemtų priežasčių nei vienas iš šių uostų galimam naujam rinkos dalyviui, siekiančiam šiame maršrute konkuruoti su bendrove „Color Line“, negalėjo suteikti tikrų galimybių per priimtiną laikotarpį patekti į rinką.

| 20. | Remiantis pirmiau išvardintais veiksniais, ilgalaikis išimtinis uosto susitarimas nuo EEE susitarimo įsigaliojimo 1994 m. sausio 1 d. iki mažiausiai 2005 m. gruodžio 20 d. ribojo konkurenciją, kaip apibrėžta EEE susitarimo 53 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

20.

Remiantis pirmiau išvardintais veiksniais, ilgalaikis išimtinis uosto susitarimas nuo EEE susitarimo įsigaliojimo 1994 m. sausio 1 d. iki mažiausiai 2005 m. gruodžio 20 d. ribojo konkurenciją, kaip apibrėžta EEE susitarimo 53 straipsnio 1 dalyje.

8.   Poveikis prekybai

| 21. | Tarptautinių keltų paslaugos dėl savo pobūdžio yra tarpvalstybinės. Be to, bendrovės „Color Line“ apyvarta šiame maršrute buvo didelė ir didėjo kiekvienais aptariamojo laikotarpio metais. Šiuo laikotarpiu didėjo ir keleivių skaičius, 1999 m. buvęs 1,2 mln. ir iki 2005 m. iš esmės išlikęs toks pat ar padidėjęs. |
| --- | --- |

21.

Tarptautinių keltų paslaugos dėl savo pobūdžio yra tarpvalstybinės. Be to, bendrovės „Color Line“ apyvarta šiame maršrute buvo didelė ir didėjo kiekvienais aptariamojo laikotarpio metais. Šiuo laikotarpiu didėjo ir keleivių skaičius, 1999 m. buvęs 1,2 mln. ir iki 2005 m. iš esmės išlikęs toks pat ar padidėjęs.

| 22. | Atsižvelgiant į tai, uosto susitarimas padarė pakankamai didelį poveikį konkurentų galimybėms atitinkamoje rinkoje tarp Švedijos ir Norvegijos pradėti teikti paslaugas konkuruojant su bendrove „Color Line“, kad būtų galima teigti, kad uosto susitarimas galėjo daryti pastebimą įtaką EEE vidaus prekybai, kaip apibrėžta EEE susitarimo 53 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

22.

Atsižvelgiant į tai, uosto susitarimas padarė pakankamai didelį poveikį konkurentų galimybėms atitinkamoje rinkoje tarp Švedijos ir Norvegijos pradėti teikti paslaugas konkuruojant su bendrove „Color Line“, kad būtų galima teigti, kad uosto susitarimas galėjo daryti pastebimą įtaką EEE vidaus prekybai, kaip apibrėžta EEE susitarimo 53 straipsnio 1 dalyje.

9.   Nėra pateisinimo pagal EEE susitarimo 53 straipsnio 3 dalį

| 23. | „Color Line“ teigia padariusi didelių pradinių investicijų, dėl kurių paslaugų teikimas Sandefjordo–Striomstado maršrutu smarkiai pagerėjo. Tačiau veiksmingumo padidėjimas, kurį, kaip teigia „Color Line“, nulėmė ilgalaikis išimtinis uosto susitarimas, buvo nepakankamai pagrįstas arba ribotas. Bendrovei „Color Line“ nepavyko įrodyti, kad nauda, gauta iš rezultatų, kurie gali būti laikomi pasiektais susitarimu, atsveria žalą vartotojams, kylančią dėl ilgalaikio susitarimo išimtinio pobūdžio. Be to, laikotarpis, kuriuo bendrovei „Color Line“ priklausė išimtinės teisės – 25 metai – yra visiškai nepriimtinas ir iš esmės neatitinka siekio padidinti veiksmingumą. |
| --- | --- |

23.

„Color Line“ teigia padariusi didelių pradinių investicijų, dėl kurių paslaugų teikimas Sandefjordo–Striomstado maršrutu smarkiai pagerėjo. Tačiau veiksmingumo padidėjimas, kurį, kaip teigia „Color Line“, nulėmė ilgalaikis išimtinis uosto susitarimas, buvo nepakankamai pagrįstas arba ribotas. Bendrovei „Color Line“ nepavyko įrodyti, kad nauda, gauta iš rezultatų, kurie gali būti laikomi pasiektais susitarimu, atsveria žalą vartotojams, kylančią dėl ilgalaikio susitarimo išimtinio pobūdžio. Be to, laikotarpis, kuriuo bendrovei „Color Line“ priklausė išimtinės teisės – 25 metai – yra visiškai nepriimtinas ir iš esmės neatitinka siekio padidinti veiksmingumą.

| 24. | Todėl „Color Line“ neįrodė, kad patenkinamos EEE susitarimo 53 straipsnio 3 dalyje nustatytos sąlygos. |
| --- | --- |

24.

Todėl „Color Line“ neįrodė, kad patenkinamos EEE susitarimo 53 straipsnio 3 dalyje nustatytos sąlygos.

10.   Piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi pagal EEE susitarimo 54 straipsnį

| 25. | Laikotarpiu nuo 1986 m., kai į rinką pateko „Kystlink“, iki 2006 m. bendrovė „Color Line“ turėjo atitinkamų keltų paslaugų rinkos monopolį, jai priklausė 100 % rinkos. Dauguma bendrovės klientų buvo asmenys, turintys mažą ar neturintys jokios atsveriamosios pirkėjo galios. Be to, būta didelių patekimo į atitinkamą rinką kliūčių, įskaitant bendrovės „Color Line“ padėtį rinkoje, klientų ištikimybę prekės ženklui, perspektyvių alternatyvių uostų stygių ir teisinių aktų nulemtas kliūtis. Dėl šių priežasčių bent tiriamuoju laikotarpiu bendrovė „Color Line“ atitinkamoje rinkoje užėmė dominuojančią padėtį. |
| --- | --- |

25.

Laikotarpiu nuo 1986 m., kai į rinką pateko „Kystlink“, iki 2006 m. bendrovė „Color Line“ turėjo atitinkamų keltų paslaugų rinkos monopolį, jai priklausė 100 % rinkos. Dauguma bendrovės klientų buvo asmenys, turintys mažą ar neturintys jokios atsveriamosios pirkėjo galios. Be to, būta didelių patekimo į atitinkamą rinką kliūčių, įskaitant bendrovės „Color Line“ padėtį rinkoje, klientų ištikimybę prekės ženklui, perspektyvių alternatyvių uostų stygių ir teisinių aktų nulemtas kliūtis. Dėl šių priežasčių bent tiriamuoju laikotarpiu bendrovė „Color Line“ atitinkamoje rinkoje užėmė dominuojančią padėtį.

| 26. | Nuo 1994 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 20 d. bendrovei „Color Line“ pagal uosto susitarimą priklausiusiomis ilgalaikėmis išimtinėmis teisėmis naudotis uosto infrastruktūra „Torskholmen“ zonoje, Striomstade, buvo ribojama konkurencija atitinkamoje rinkoje, ir, mažų mažiausiai, galėjo būti varžoma konkurencija, kaip apibrėžta EEE susitarimo 54 straipsnyje. |
| --- | --- |

26.

Nuo 1994 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 20 d. bendrovei „Color Line“ pagal uosto susitarimą priklausiusiomis ilgalaikėmis išimtinėmis teisėmis naudotis uosto infrastruktūra „Torskholmen“ zonoje, Striomstade, buvo ribojama konkurencija atitinkamoje rinkoje, ir, mažų mažiausiai, galėjo būti varžoma konkurencija, kaip apibrėžta EEE susitarimo 54 straipsnyje.

| 27. | „Color Line“ neįrodė, kad būta objektyvaus pateisinimo tam, kad ji rėmėsi šiuo susitarimu iki 2005 m. gruodžio 20 d. ir paliko galioti išimtines teises įsigaliojus EEE susitarimui 1994 m. sausio 1 d. Todėl „Color Line“ piktnaudžiavo dominuojančia padėtimi atitinkamoje rinkoje. |
| --- | --- |

27.

„Color Line“ neįrodė, kad būta objektyvaus pateisinimo tam, kad ji rėmėsi šiuo susitarimu iki 2005 m. gruodžio 20 d. ir paliko galioti išimtines teises įsigaliojus EEE susitarimui 1994 m. sausio 1 d. Todėl „Color Line“ piktnaudžiavo dominuojančia padėtimi atitinkamoje rinkoje.

| 28. | Tarptautinės keltų paslaugos yra dėl savo pobūdžio tarpvalstybinės ir atitinkama keltų paslaugų rinka šiuo atveju sudaro didelę bendrosios rinkos dalį. Atsižvelgiant į tai, bendrovė „Color Line“, piktnaudžiaudama dominuojančia padėtimi atitinkamoje rinkoje, galėjo pastebimai paveikti EEE vidaus prekybą, kaip apibrėžta EEE susitarimo 54 straipsnyje. |
| --- | --- |

28.

Tarptautinės keltų paslaugos yra dėl savo pobūdžio tarpvalstybinės ir atitinkama keltų paslaugų rinka šiuo atveju sudaro didelę bendrosios rinkos dalį. Atsižvelgiant į tai, bendrovė „Color Line“, piktnaudžiaudama dominuojančia padėtimi atitinkamoje rinkoje, galėjo pastebimai paveikti EEE vidaus prekybą, kaip apibrėžta EEE susitarimo 54 straipsnyje.

11.   Sprendimo adresatai

| 29. | Šiuo sprendimu nustatoma, kad bendrovės „Color Line AS“ ir „Color Group AS“ dėl „Color Line AS“ turėtų ilgalaikių išimtinių teisių, nustatytų pagal uosto susitarimą, sudarytą su Striomstado savivaldybe 1991 m., pažeidė EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnius:






  a) | „Color Line AS“ – tiesiogiai dalyvaudama darant pažeidimą nuo 1994 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 20 d.; |
| --- | --- | --- |

29.

Šiuo sprendimu nustatoma, kad bendrovės „Color Line AS“ ir „Color Group AS“ dėl „Color Line AS“ turėtų ilgalaikių išimtinių teisių, nustatytų pagal uosto susitarimą, sudarytą su Striomstado savivaldybe 1991 m., pažeidė EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnius:

a)

„Color Line AS“ – tiesiogiai dalyvaudama darant pažeidimą nuo 1994 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 20 d.;

| b) | „Color Group AS“ – dėl bendrovei „Color Line AS“, kuri, nuo 1998 m. spalio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 20 d. buvo bendrovei „Color Group AS“ visiškai priklausanti patronuojamoji bendrovė, priimant sprendimus daromos įtakos. |
| --- | --- |

b)

„Color Group AS“ – dėl bendrovei „Color Line AS“, kuri, nuo 1998 m. spalio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 20 d. buvo bendrovei „Color Group AS“ visiškai priklausanti patronuojamoji bendrovė, priimant sprendimus daromos įtakos.

12.   Baudos

| 30. | Remiantis Institucijos baudų apskaičiavimo gairėmis (2), bazinis baudos dydis nustatomas įmonės prekių ar paslaugų, kurios tiesiogiai ar netiesiogiai susijusios su pažeidimu, pardavimo vertės atitinkamoje geografinėje EEE teritorijoje procentinę dalį (iki 30 %), apskaičiuotą remiantis pažeidimo sunkumu, padauginant iš pažeidimo metų skaičiaus. |
| --- | --- |

30.

Remiantis Institucijos baudų apskaičiavimo gairėmis (2), bazinis baudos dydis nustatomas įmonės prekių ar paslaugų, kurios tiesiogiai ar netiesiogiai susijusios su pažeidimu, pardavimo vertės atitinkamoje geografinėje EEE teritorijoje procentinę dalį (iki 30 %), apskaičiuotą remiantis pažeidimo sunkumu, padauginant iš pažeidimo metų skaičiaus.

| 31. | Paprastai Institucija remiasi visų paskutinių įmonės dalyvavimo pažeidime veiklos metų pardavimo rezultatais. Šiuo atveju tai yra 2004 m. bendrovės „Color Line“ apyvarta Sandefjordo–Striomstado maršrute. |
| --- | --- |

31.

Paprastai Institucija remiasi visų paskutinių įmonės dalyvavimo pažeidime veiklos metų pardavimo rezultatais. Šiuo atveju tai yra 2004 m. bendrovės „Color Line“ apyvarta Sandefjordo–Striomstado maršrute.

| 32. | Vertindama pažeidimo sunkumą ir siekdama nuspręsti, kokią – mažesnę ar didesnę – pardavimo vertės dalį konkrečiu atveju pasirinkti, Institucija atlieka kiekvieno atvejo analizę, atsižvelgdama į visas su juo susijusias aplinkybes. Institucija atsižvelgia į keletą veiksnių, pavyzdžiui, pažeidimo pobūdį, visų susijusių įmonių bendrą rinkos dalį ir pažeidimo geografinę aprėptį. |
| --- | --- |

32.

Vertindama pažeidimo sunkumą ir siekdama nuspręsti, kokią – mažesnę ar didesnę – pardavimo vertės dalį konkrečiu atveju pasirinkti, Institucija atlieka kiekvieno atvejo analizę, atsižvelgdama į visas su juo susijusias aplinkybes. Institucija atsižvelgia į keletą veiksnių, pavyzdžiui, pažeidimo pobūdį, visų susijusių įmonių bendrą rinkos dalį ir pažeidimo geografinę aprėptį.

| 33. | Šiuo atveju Institucija nusprendė, kad pardavimo vertės dalis, pagal kurią bus nustatytas bazinis baudos dydis, turėtų būti 2,5 %. |
| --- | --- |

33.

Šiuo atveju Institucija nusprendė, kad pardavimo vertės dalis, pagal kurią bus nustatytas bazinis baudos dydis, turėtų būti 2,5 %.

| 34. | Nors Institucija nustatė, kad EEE konkurencijos taisyklių pažeidimas pradėtas 1994 m. sausio 1 d., ji, naudodamasi plačiais įgaliojimais skiriant baudas veikti savo nuožiūra (3) ir atsižvelgdama į šios bylos ypatumus, išimtinai nusprendė skirti baudą tik laikotarpiui nuo 1999 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 20 d. Todėl atsižvelgiama tik į septynerių metų laikotarpį. |
| --- | --- |

34.

Nors Institucija nustatė, kad EEE konkurencijos taisyklių pažeidimas pradėtas 1994 m. sausio 1 d., ji, naudodamasi plačiais įgaliojimais skiriant baudas veikti savo nuožiūra (3) ir atsižvelgdama į šios bylos ypatumus, išimtinai nusprendė skirti baudą tik laikotarpiui nuo 1999 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 20 d. Todėl atsižvelgiama tik į septynerių metų laikotarpį.

| 35. | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, nustatytas 18,811 mln. EUR bazinis baudos dydis. |
| --- | --- |

35.

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, nustatytas 18,811 mln. EUR bazinis baudos dydis.

| 36. | Šioje byloje nėra jokių sunkinančių arba lengvinančių aplinkybių. |
| --- | --- |

36.

Šioje byloje nėra jokių sunkinančių arba lengvinančių aplinkybių.

| 37. | Bauda neviršija 10 % visos pažeidime dalyvavusios įmonės apyvartos verslo metais prieš sprendimo priėmimą. |
| --- | --- |

37.

Bauda neviršija 10 % visos pažeidime dalyvavusios įmonės apyvartos verslo metais prieš sprendimo priėmimą.

13.   Sprendimas

| 38. | Bendrovės „Color Line AS“ ir „Color Group AS“ dėl „Color Line AS“ turėtų ilgalaikių išimtinių teisių, nustatytų pagal uosto susitarimą, sudarytą su Striomstado savivaldybe 1991 m., pažeidė EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnius:






  a) | „Color Line AS“ – tiesiogiai dalyvaudama pažeidime nuo 1994 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 20 d.; |
| --- | --- | --- |

38.

Bendrovės „Color Line AS“ ir „Color Group AS“ dėl „Color Line AS“ turėtų ilgalaikių išimtinių teisių, nustatytų pagal uosto susitarimą, sudarytą su Striomstado savivaldybe 1991 m., pažeidė EEE susitarimo 53 ir 54 straipsnius:

a)

„Color Line AS“ – tiesiogiai dalyvaudama pažeidime nuo 1994 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 20 d.;

| b) | „Color Group AS“ – dėl bendrovei „Color Line AS“, kuri, nuo 1998 m. spalio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 20 d. buvo bendrovei „Color Group AS“ visiškai priklausanti patronuojamoji bendrovė, priimant sprendimus daromos įtakos. |
| --- | --- |

b)

„Color Group AS“ – dėl bendrovei „Color Line AS“, kuri, nuo 1998 m. spalio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 20 d. buvo bendrovei „Color Group AS“ visiškai priklausanti patronuojamoji bendrovė, priimant sprendimus daromos įtakos.

| 39. | Remdamasi turimais įrodymais Institucija nustatė, kad pažeidimas nutrauktas 2005 m. gruodžio 20 d., įmonės, kurios toliau vykdo veiklą atitinkamoje rinkoje ir kurioms skirtas sprendimas, norėdamos išvengti baudos, turi nutraukti pažeidimą, jei dar to nepadarė, ir susilaikyti nuo bet kokių veiksmų, kurių tikslas ar poveikis galėtų būti panašus. |
| --- | --- |

39.

Remdamasi turimais įrodymais Institucija nustatė, kad pažeidimas nutrauktas 2005 m. gruodžio 20 d., įmonės, kurios toliau vykdo veiklą atitinkamoje rinkoje ir kurioms skirtas sprendimas, norėdamos išvengti baudos, turi nutraukti pažeidimą, jei dar to nepadarė, ir susilaikyti nuo bet kokių veiksmų, kurių tikslas ar poveikis galėtų būti panašus.

| 40. | Už laikotarpį nuo 1999 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 20 d. bendrovės „Color Line AS“ ir „Color Group AS“ turi sumokėti 18,811 mln. EUR dydžio baudą, už kurią bendrovės yra solidariai atsakingos. |
| --- | --- |

40.

Už laikotarpį nuo 1999 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 20 d. bendrovės „Color Line AS“ ir „Color Group AS“ turi sumokėti 18,811 mln. EUR dydžio baudą, už kurią bendrovės yra solidariai atsakingos.

---

(1)  OL C 227, 2006 9 21, p. 10 ir EEE priedas OL 47, 2006 9 21, p. 1.

(2)  OL C 314, 2006 12 21, p. 84 ir EEE priedas OL 63, 2006 12 21, p. 44.

(3)  Baudų apskaičiavimo gairės, 37 pastraipa.

---

| 21.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 180/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 180/11

---

Norvegijos pranešimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų

Pranešimas, kuriuo raginama teikti paraiškas naftos gavybos leidimams Norvegijos kontinentiniame šelfe gauti. 2012 m. leidimų iš anksto nustatytose vietovėse išdavimas

2012/C 180/07

Norvegijos naftos ir energetikos ministerija, remdamasi 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų 3 straipsnio 2 dalies a punktu, skelbia kvietimą teikti paraiškas naftos gavybos leidimams gauti.

Gavybos leidimai bus suteikiami Norvegijoje ar kitose Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau – EEE susitarimas) šalyse įsikūrusioms akcinėms bendrovėms arba fiziniams asmenims, kurių nuolatinė gyvenamoji vieta yra EEE susitarimo šalyje. Akcinė bendrovė turi turėti ne mažesnį kaip 1 mln. NOK vertės nuosavą akcinį kapitalą arba atitinkamą sumą tos šalies, kurioje yra registruota, valiuta.

Bendrovėms, kurios šiuo metu neturi leidimų Norvegijos kontinentiniame šelfe, gali būti suteikti gavybos leidimai, jei jos yra iš anksto patvirtintos kaip leidimų Norvegijos kontinentiniame šelfe turėtojos.

Bendroves, teikiančias individualias paraiškas, ir bendroves, teikiančias paraiškas kaip grupės dalis, ministerija traktuos vienodai. Pareiškėjai, teikiantys individualias paraiškas, ir pareiškėjai, teikiantys bendrą paraišką grupės vardu, bus laikomi paraiškos suteikti gavybos leidimą teikėjais. Ministerija, remdamasi grupių ar atskirų pareiškėjų pateiktomis paraiškomis, gali nustatyti leidimo grupių sudėtį ir paskirti tokių grupių operatorių.

Akcijų paketo dalis gamybos leidimui skiriama su sąlyga, kad leidimų turėtojai sudaro susitarimą dėl naftos gavybos ir (arba) žvalgybos veiklos, įskaitant bendros veiklos susitarimą ir susitarimą dėl apskaitos. Jei gavybos leidimas remiasi stratigrafišku suskirstymu, dviejų stratigrafiškai padalintų leidimų turėtojų taip pat bus prašoma sudaryti specialų bendros veiklos susitarimą, kuriuo bus reglamentuojami jų santykiai šiuo klausimu.

Pasirašydami pirmiau minėtus susitarimus, leidimų turėtojai įsteigs bendrą įmonę, kurioje jų akcijų paketo dalis visą laiką bus tokia pati, kaip jų akcijų paketo dalis gavybos leidime.

Išduodant leidimų dokumentus daugiausia bus remiamasi dokumentais, susijusiais su 2011 m. leidimų iš anksto nustatytose vietovėse išdavimu. Siekiama, kad pramonės atstovai galėtų susipažinti su pagrindiniais bet kokių tvarkos pakeitimų aspektais prieš pradedant taikyti tuos pakeitimus.

Gavybos leidimo suteikimo kriterijai

Kad būtų skatinamas tinkamas išteklių valdymas, greita ir veiksminga naftos žvalgyba bei jos gavyba Norvegijos kontinentiniame šelfe, įskaitant leidimo grupių, kurios tai užtikrintų, sudarymą, nustatant akcijų paketo dalį gavybos leidimuose ir paskiriant operatorių taikomi šie kriterijai:

| a) | reikiamos techninės pareiškėjo žinios, įskaitant žinias, susijusias su plėtojimo darbais, moksliniais tyrimais, sauga ir aplinka, taip pat kaip šios žinios galėtų veiksmingai paskatinti ekonomišką žvalgybą ir, jei tinkama, naftos gavybą konkrečioje geografinėje vietovėje; |
| --- | --- |

a)

reikiamos techninės pareiškėjo žinios, įskaitant žinias, susijusias su plėtojimo darbais, moksliniais tyrimais, sauga ir aplinka, taip pat kaip šios žinios galėtų veiksmingai paskatinti ekonomišką žvalgybą ir, jei tinkama, naftos gavybą konkrečioje geografinėje vietovėje;

| b) | pareiškėjas yra pakankamai finansiškai pajėgus vykdyti žvalgybą ir, jei tinkama, naftos gavybą konkrečioje geografinėje vietovėje; |
| --- | --- |

b)

pareiškėjas yra pakankamai finansiškai pajėgus vykdyti žvalgybą ir, jei tinkama, naftos gavybą konkrečioje geografinėje vietovėje;

| c) | pareiškėjo geologinės žinios apie konkrečią geografinę vietovę ir leidimų turėtojų pasiūlymai, susiję su veiksminga naftos žvalgyba; |
| --- | --- |

c)

pareiškėjo geologinės žinios apie konkrečią geografinę vietovę ir leidimų turėtojų pasiūlymai, susiję su veiksminga naftos žvalgyba;

| d) | pareiškėjo patirtis Norvegijos kontinentiniame šelfe arba atitinkama lygiavertė patirtis kitose vietovėse; |
| --- | --- |

d)

pareiškėjo patirtis Norvegijos kontinentiniame šelfe arba atitinkama lygiavertė patirtis kitose vietovėse;

| e) | patirtis, susijusi su pareiškėjo veikla; |
| --- | --- |

e)

patirtis, susijusi su pareiškėjo veikla;

| f) | jeigu pareiškėjai teikia paraišką kaip grupės dalis, bus atsižvelgta į grupės sudėtį, rekomenduotą operatorių ir grupės kolektyvinę kompetenciją; |
| --- | --- |

f)

jeigu pareiškėjai teikia paraišką kaip grupės dalis, bus atsižvelgta į grupės sudėtį, rekomenduotą operatorių ir grupės kolektyvinę kompetenciją;

| g) | gavybos leidimai daugiausia bus suteikiami bendrai įmonei, kurios bent vienas leidimų turėtojas yra atlikęs mažiausiai vieną gręžinį Norvegijos kontinentiniame šelfe kaip operatorius arba turi atitinkamą tokio darbo pobūdžio patirtį už Norvegijos kontinentinio šelfo ribų; |
| --- | --- |

g)

gavybos leidimai daugiausia bus suteikiami bendrai įmonei, kurios bent vienas leidimų turėtojas yra atlikęs mažiausiai vieną gręžinį Norvegijos kontinentiniame šelfe kaip operatorius arba turi atitinkamą tokio darbo pobūdžio patirtį už Norvegijos kontinentinio šelfo ribų;

| h) | gavybos leidimai daugiausia bus suteikiami dviem ar daugiau leidimų turėtojų, iš kurių bent vienas turi g punkte nurodytą patirtį; |
| --- | --- |

h)

gavybos leidimai daugiausia bus suteikiami dviem ar daugiau leidimų turėtojų, iš kurių bent vienas turi g punkte nurodytą patirtį;

| i) | paskirtasis gavybos leidimų Barenco jūroje operatorius turi būti atlikęs mažiausiai vieną gręžinį Norvegijos kontinentiniame šelfe kaip operatorius arba turėti atitinkamą tokio darbo patirtį už Norvegijos kontinentinio šelfo ribų; |
| --- | --- |

i)

paskirtasis gavybos leidimų Barenco jūroje operatorius turi būti atlikęs mažiausiai vieną gręžinį Norvegijos kontinentiniame šelfe kaip operatorius arba turėti atitinkamą tokio darbo patirtį už Norvegijos kontinentinio šelfo ribų;

| j) | gavybos leidimų giliuose vandenyse atveju, tiek operatorius, tiek bent vienas kitas leidimų turėtojas turi būti atlikęs mažiausiai vieną gręžinį Norvegijos kontinentiniame šelfe kaip operatorius arba turėti atitinkamą tokio darbo pobūdžio patirtį už Norvegijos kontinentinio šelfo ribų. Bent vienas gavybos leidimo turėtojas turi būti atlikęs gręžinį giliuose vandenyse kaip operatorius; |
| --- | --- |

j)

gavybos leidimų giliuose vandenyse atveju, tiek operatorius, tiek bent vienas kitas leidimų turėtojas turi būti atlikęs mažiausiai vieną gręžinį Norvegijos kontinentiniame šelfe kaip operatorius arba turėti atitinkamą tokio darbo pobūdžio patirtį už Norvegijos kontinentinio šelfo ribų. Bent vienas gavybos leidimo turėtojas turi būti atlikęs gręžinį giliuose vandenyse kaip operatorius;

| k) | gavybos leidimų žvalgybiniams gręžiniams, kurių gręžimas susijęs su aukštu slėgiu ir (arba) aukšta temperatūra, atveju, paskirtasis operatorius ir bent vienas kitas leidimų turėtojas turi būti atlikęs mažiausiai vieną gręžinį Norvegijos kontinentiniame šelfe kaip operatorius arba turėti atitinkamą tokio darbo patirtį už Norvegijos kontinentinio šelfo ribų. Vienas gavybos leidimo turėtojas turi būti atlikęs gręžinį aukšto slėgio ir aukštos temperatūros sąlygomis kaip operatorius. |
| --- | --- |

k)

gavybos leidimų žvalgybiniams gręžiniams, kurių gręžimas susijęs su aukštu slėgiu ir (arba) aukšta temperatūra, atveju, paskirtasis operatorius ir bent vienas kitas leidimų turėtojas turi būti atlikęs mažiausiai vieną gręžinį Norvegijos kontinentiniame šelfe kaip operatorius arba turėti atitinkamą tokio darbo patirtį už Norvegijos kontinentinio šelfo ribų. Vienas gavybos leidimo turėtojas turi būti atlikęs gręžinį aukšto slėgio ir aukštos temperatūros sąlygomis kaip operatorius.

Blokai, dėl kurių galima teikti paraiškas

Geografinė vietovė, dėl kurios galima teikti paraiškas, yra Norvegijos kontinentinio šelfo vietovė, kuri iš anksto numatyta šiam leidimų įsigijimo etapui. Gali būti teikiamos paraiškos gavybos leidimams dėl blokų, kuriems iš anksto numatytoje vietovėje leidimų nėra išduota, ir blokų arba jų dalių, kurių iš anksto numatytoje vietovėje buvo atsisakyta prieš pasibaigiant paraiškų teikimo terminui.

Visą pranešimo tekstą, įskaitant išsamius galimų vietovių žemėlapius, galima rasti Norvegijos naftos direktorato interneto svetainėje http://www.npd.no/apa2012; taip pat galima kreiptis į Naftos ir energetikos ministeriją telefonu +47 22246209.

Paraiškos naftos gavybos leidimams gauti teikiamos šiuo adresu:

| Ministry of Petroleum and Energy |
| --- |
| PO Box 8148 Dep. |
| 0033 Oslo |
| NORWAY |

Ministry of Petroleum and Energy

PO Box 8148 Dep.

0033 Oslo

NORWAY

Terminas: 2012 m. rugsėjo 6 d. 12.00 val.

2012 m. naftos gavybos leidimai iš anksto nustatytose Norvegijos kontinentinio šelfo vietovėse bus išduoti ne anksčiau kaip praėjus 90 dienų po kvietimo teikti paraiškas paskelbimo; leidimus planuojama išduoti 2012 m. pabaigoje arba 2013 m. pradžioje, bet ne vėliau kaip 2013 m. sausio 30 d.

---

V Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO)

| 21.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 180/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 180/13

---

PRANEŠIMAS APIE VIEŠUS KONKURSUS

2012/C 180/08

Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO) rengia viešus konkursus:

| | EPSO/AD/233/12 – Kroatų kalbos (HR) vertėjai raštu (AD 5) |
| --- | --- |

EPSO/AD/233/12 – Kroatų kalbos (HR) vertėjai raštu (AD 5)

| | EPSO/AD/234/12 – Iš kroatų kalbos ir į kroatų kalbą (HR) vertėjai žodžiu (AD 5/AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/234/12 – Iš kroatų kalbos ir į kroatų kalbą (HR) vertėjai žodžiu (AD 5/AD 7)

| | EPSO/AD/235/12 – Kroatų kalbos (HR) teisininkai-lingvistai (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/235/12 – Kroatų kalbos (HR) teisininkai-lingvistai (AD 7)

Pranešimai apie konkursus skelbiami tik vokiečių, anglų ir prancūzų kalbomis 2012 m. birželio 21 d. Oficialiajame leidinyje C 180 A.

Papildomos informacijos galima rasti EPSO interneto svetainėje http://eu-careers.eu

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 21.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 180/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 180/14

---

Pranešimas apie tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą

2012/C 180/09

Paskelbus pranešimą apie artėjančią priemonių galiojimo pabaigą (1), tinkamai pagrįstų prašymų dėl peržiūros negauta, todėl Komisija praneša, kad toliau nurodytos antidempingo priemonės netrukus nustos galioti.

Šis pranešimas skelbiamas pagal 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (2) dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių 11 straipsnio 2 dalį.

| Produktas | Kilmės arba eksporto šalis (-ys) | Priemonės | Nuoroda | Galiojimo pabaigos data (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Balneliai | Kinijos Liaudies Respublika | Antidempingo muitas | Tarybos reglamentas (EB) Nr. 691/2007 (OL L 160, 2007 6 21, p. 1) | 2012 6 22 |

Produktas

Kilmės arba eksporto šalis (-ys)

Priemonės

Nuoroda

Galiojimo pabaigos data (3)

Balneliai

Kinijos Liaudies Respublika

Antidempingo muitas

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 691/2007 (OL L 160, 2007 6 21, p. 1)

2012 6 22

---

(1)  OL C 257, 2011 9 1, p. 7.

(2)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

(3)  Priemonė nustoja galioti šioje skiltyje nurodytos dienos vidurnaktį.

---

| 21.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 180/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 180/15

---

Pranešimas apie artėjančią tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą

2012/C 180/10

1.   Kaip numatyta 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) 11 straipsnio 2 dalyje, Komisija praneša, kad, jeigu nebus inicijuota peržiūra pagal toliau nurodytą procedūrą, toliau minimos antidempingo priemonės nustos galioti lentelėje nurodytą dieną.

2.   Procedūra

Sąjungos gamintojai gali pateikti rašytinį prašymą atlikti peržiūrą. Prašyme turi būti pateikta pakankamai įrodymų, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala veikiausiai tęstųsi arba pasikartotų.

Jeigu Komisija nuspręs peržiūrėti susijusias priemones, importuotojams, eksportuotojams, eksportuojančios šalies atstovams ir Sąjungos gamintojams bus suteikta galimybė papildyti peržiūros prašyme išdėstytą informaciją, ją paneigti arba pateikti su ja susijusių pastabų.

3.   Terminas

Bet kuriuo metu po šio pranešimo paskelbimo dienos, bet ne vėliau kaip likus trims mėnesiams iki lentelėje nurodytos dienos, Sąjungos gamintojai, remdamiesi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Europos Komisijos Prekybos generaliniam direktoratui (European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 4/92, 1049 Brussels, Belgium) (2) gali pateikti rašytinį prašymą atlikti peržiūrą.

4.   Šis pranešimas skelbiamas pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį.

| Produktas | Kilmės arba eksporto šalis (-ys) | Priemonės | Nuoroda | Galiojimo pabaigos data (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tam tikri mangano dioksidai | Pietų Afrika | Antidempingo muitas | Tarybos reglamentas (EB) Nr. 221/2008 (OL L 69, 2008 3 13, p. 1) | 2013 3 14 |

Produktas

Kilmės arba eksporto šalis (-ys)

Priemonės

Nuoroda

Galiojimo pabaigos data (3)

Tam tikri mangano dioksidai

Pietų Afrika

Antidempingo muitas

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 221/2008 (OL L 69, 2008 3 13, p. 1)

2013 3 14

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

(2)  Faks. +32 22956505.

(3)  Priemonė nustoja galioti šioje skiltyje nurodytos dienos vidurnaktį.

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 21.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 180/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 180/16

---

Paraiškos dėl registravimo skelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 509/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kaip garantuotų tradicinių gaminių 8 straipsnio 2 dalį

2012/C 180/11

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 509/2006 (1) 9 straipsnį. Prieštaravimo pareiškimai Komisijai turi būti pateikti per šešis mėnesius nuo paraiškos paskelbimo.

PARAIŠKA DĖL GARANTUOTO TRADICINIO GAMINIO REGISTRAVIMO

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 509/2006

„TEPERTŐS POGÁCSA“

EB Nr.: HU-TSG-0007-0060-27.09.2010

1.   Pareiškėjų grupės pavadinimas ir adresas:

| Pavadinimas: | Magyar Pékek Fejedelmi Rendje |
| --- | --- |
| Adresas: | Komárom |
| Dunapart u. 1. |
| 2900 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Pavadinimas:

Magyar Pékek Fejedelmi Rendje

Adresas:

Komárom

Dunapart u. 1.

2900

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel.

+36 302604274

Faks.

—

El. paštas:

nardaianita@gmail.com

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis:

Vengrija

3.   Produkto specifikacija:

3.1.   Registruotinas pavadinimas:

„Tepertős pogácsa“

Teikiant produktą į rinką, etiketėje gali būti nurodyta ši informacija: „Pagaminta laikantis Vengrijos tradicijų“. Ši informacija bus išversta į kitas oficialiąsias kalbas.

3.2.   Pavadinimas:

|  | pats yra specifinis |
| --- | --- |
| ☒ | turi specifinių žemės ūkio produkto arba maisto produkto ypatybių |



pats yra specifinis

☒

turi specifinių žemės ūkio produkto arba maisto produkto ypatybių

Pavadinime esančiu būdvardžiu „tepertős“ apibūdinamas žodis „tepertő“ (kiaulienos traškučiai), kurie susidaro iškepus kiaulieną ir kuriuos susmulkinus iki kreminės tekstūros gaunama būdinga pagrindinė apvaliems pikantiškiems kepiniams naudojama medžiaga.

3.3.   Ar išimtinės pavadinimo naudojimo teisės siekiama pagal Reglamento (EB) Nr. 509/2006 13 straipsnio 2 dalį:

|  | registravimas nustačius išimtinę pavadinimo naudojimo teisę |
| --- | --- |
| ☒ | registravimas nenustačius išimtinės pavadinimo naudojimo teisės |



registravimas nustačius išimtinę pavadinimo naudojimo teisę

☒

registravimas nenustačius išimtinės pavadinimo naudojimo teisės

3.4.   Produkto rūšis:

| 2.3. klasė. | Duona, pyragaičiai, pyragai, konditerijos gaminiai, sausainiai ir kiti kepiniai |
| --- | --- |

2.3. klasė.

Duona, pyragaičiai, pyragai, konditerijos gaminiai, sausainiai ir kiti kepiniai

3.5.   Žemės ūkio produkto ar maisto produkto, kuriam taikomas 3.1. punkte nurodytas pavadinimas, apibūdinimas:

„Tepertős pogácsa“ – apvalus cilindro formos pikantiškas kepinys, pagardintas druska ir pipirais, jo skersmuo – 3–5 cm, o svoris – 25–50 g. Jame yra susmulkintų kiaulienos traškučių ir kiaulienos riebalų, jis kildinamas su mielėmis, o jo tekstūra gali būti trapi arba sluoksniuota (mille-feuille struktūra). Jo paviršius rausvai rudas, suskirstytas kvadratėliais. Apačia – plokščia, rausvai rudos spalvos. Jame tolygiai pasiskirstę kiaulienos traškučių gabaliukai. Trapusis sluoksnis gali būti padalintas į dalis, o sluoksniuotasis sluoksnis yra birios ir daugiasluoksnės struktūros. Šio gaminio skonis primena skrudintų kiaulienos traškučių skonį, su šiek tiek juntamu maloniu druskos ir pipirų prieskoniu. Sausosios medžiagos riebumas – 20–30 proc. masės, o gaminio miltuose yra 25–40 proc. masės kiaulienos traškučių. Kiaulienos traškučiai sudaro mažiausiai 60 proc. produkto riebumo.

Organoleptinės savybės

| | Trapieji „Tepertős pogácsa“ | Sluoksniuotieji „Tepertős pogácsa“ |
| --- | --- | --- |
| Forma | Apvalūs, tolygiai cilindriški | Apvalūs, cilindriški, gali būti šiek tiek nelygūs |
| Plutelė | Paviršius blizgus, rausvai rudas ir smulkiai padalytas į kvadratėlius. Šonai – smėlio spalvos ir neblizgūs, o apačia – rausvai ruda ir neblizgi. |
| Vidaus struktūra | Tekstūra trapi, bet ne trupi. Traškučių gabaliukai rusvos spalvos ir tolygiai pasiskirstę. | Mille-feuille struktūra, rusvos spalvos sluoksniai gali būti atskirti, o juose matomi traškučių gabaliukai. |
| Skonis | Traškučiams būdingas maloniai sūrus ir šiek tiek juntamas pipirų skonis. |
| Kvapas | Būdingas traškučiams ir kiaulienos riebalams, pipirų. |

Trapieji „Tepertős pogácsa“

Sluoksniuotieji „Tepertős pogácsa“

Forma

Apvalūs, tolygiai cilindriški

Apvalūs, cilindriški, gali būti šiek tiek nelygūs

Plutelė

Paviršius blizgus, rausvai rudas ir smulkiai padalytas į kvadratėlius. Šonai – smėlio spalvos ir neblizgūs, o apačia – rausvai ruda ir neblizgi.

Vidaus struktūra

Tekstūra trapi, bet ne trupi. Traškučių gabaliukai rusvos spalvos ir tolygiai pasiskirstę.

Mille-feuille struktūra, rusvos spalvos sluoksniai gali būti atskirti, o juose matomi traškučių gabaliukai.

Skonis

Traškučiams būdingas maloniai sūrus ir šiek tiek juntamas pipirų skonis.

Kvapas

Būdingas traškučiams ir kiaulienos riebalams, pipirų.

Fizinės ir cheminės savybės

| — | Riebumas: galutinio produkto sausosios medžiagos riebumas – 20–30 proc. masės (m/m) |
| --- | --- |

—

Riebumas: galutinio produkto sausosios medžiagos riebumas – 20–30 proc. masės (m/m)

| — | Druskos masė: produkto sausosios medžiagos druskos masė – ne daugiau kaip 4,0 proc. masės (m/m) |
| --- | --- |

—

Druskos masė: produkto sausosios medžiagos druskos masė – ne daugiau kaip 4,0 proc. masės (m/m)

3.6.   Žemės ūkio produkto ar maisto produkto, kuriam taikomas 3.1. punkte nurodytas pavadinimas, gamybos metodo apibūdinimas:

Pradinės medžiagos

Kiaulienos traškučių kremas

| — | Beodės kiaulienos traškučiai sudaro 70–75 proc. traškučių kremo, gabalas kepintų kiaulienos taukų, likęs pakepinus riebią kiaulieną su šiek tiek mėsos arba be jos. |
| --- | --- |

—

Beodės kiaulienos traškučiai sudaro 70–75 proc. traškučių kremo, gabalas kepintų kiaulienos taukų, likęs pakepinus riebią kiaulieną su šiek tiek mėsos arba be jos.

| — | Kiaulienos riebalai sudaro 25–30 proc. traškučių kremo, t. y. riebalai, likę iškepus riebią kiaulieną su šiek tiek mėsos arba be jos. |
| --- | --- |

—

Kiaulienos riebalai sudaro 25–30 proc. traškučių kremo, t. y. riebalai, likę iškepus riebią kiaulieną su šiek tiek mėsos arba be jos.

Tešlos ruošimas: kvietiniai miltai (BL55 arba BL80) arba speltų miltai, kiaušinis, kiaušinio trynys, pienas, baltasis vynas arba actas, grietinė, druska ir pipirai.

Ruošiant „Tepertős pogácsa“ draudžiama naudoti bet kokius maisto priedus (pvz., keliančias medžiagas ar konservantus).

Gamybos būdas

Atsižvelgiant į gamybos būdą, „Tepertős pogácsa“ gali būti arba trapus, arba sluoksniuotas.

Trapaus „Tepertős pogácsa“ gamyba

I etapas:   traškučių kremo ruošimas

Švieži beodės kiaulienos traškučiai sutrupinami kočėlu, kad neliktų stambių ar aštrių gabaliukų, o skrudinti gabaliukai tolygiai paskirstomi kreme. Traškučiai gali būti malami mėsmale, tokiu atveju reikia naudoti smulkiausio malimo funkciją.

Kremas mediniu šaukštu ar maišytuvu sumaišomas su kiaulienos riebalais. Svarbu, kad ruošiant kremą nebūtų naudojama jokių priedų, konservantų, žąsienos traškučių, augalinių riebalų ar margarino, tik švieži beodės kiaulienos traškučiai.

Pramoniniu būdu gaminamam traškučių kremui taip pat taikomi traškučių kremo reikalavimai.

II etapas:   tešlos ruošimas

250–400 gramų traškučių kremo sumaišoma su kilogramu kvietinių miltų, kad gautųsi vientisas mišinys. Traškučių kremas turi padengti miltus, tai būtina norint, kad tekstūra būtų trapi. Visos sudedamosios dalys, t. y. miltai, sumaišyti su traškučių kremu, 5 proc. vienam kilogramui miltų mielių, suaktyvintų piene, vienas kiaušinis, vienas kiaušinio trynys, 0,02 proc. baltojo vyno ar acto, 2,5 proc. druskos, 0,001 proc. maltų pipirų ir pakankamai grietinės, kad tešla būtų palyginti kieta, turi būti suminkytos viena su kita. Tešla minkoma tol, kol tampa vientisa. Jei tešla perminkoma, jos tekstūra praranda trapumą.

Dėl didelio gaminio riebumo tešla gaminama iš šaltų sudedamųjų dalių ir ji turi būti padėta vėsioje vietoje, kol jos temperatūra pasieks 26 °C. Atsižvelgiant į produkto ypatumus, taip pat galima tešlą dėti į + 5– 8 °C temperatūros šaldytuvą ir ją ten laikyti bent tris valandas.

Pakilusi ir atvėsinta tešla iškočiojama piršto storio sluoksniu, o jos viršus padalijamas giliomis statmenomis linijomis. Tai galima daryti peiliais, vienas nuo kito sudėtais 3 mm atstumu. Paplotėliai išpjaunami 3–6 cm skersmens formelėmis. Paplotėlių formos turėtų būti kuo vienodesnės, cilindriškos. Galutinė forma pasiekiama delnu vyniojant tešlą. Paplotėliai, reikalingi užpildyti orkaitės skardai, ant lentelės išdėstomi šalia vienas kito ir aptepami plaktu kiaušiniu, saugant, kad neprabėgtų per kraštus. Kai kiaušiniu padengtas paviršius nudžiūna, paplotėliai tolygiai išdėstomi ant skardos. Beformiai gabalai gali būti vėl įminkyti daugiausia du kartus kuo mažiau juos liečiant, o tešlai pastovėjus, vėliau juos galima panaudoti.

Paplotėliai kildinami 50–55 minutes, tada 12–15 min. kepami iki 220–240 °C įkaitintoje orkaitėje.

Paplotėliai parduodami be pakuotės (atskirai) arba fasuoti.

Sluoksniuoto „Tepertős pogácsa“ gamyba

I etapas:   traškučių kremo ruošimas

Traškučių kremas gaminimas panašiai, kaip ir trapiai tešlai. Vienintelis skirtumas – dedama ne tik beodės kiaulienos traškučių, bet ir 1,5 proc. druskos (priklausomai nuo miltų masės), smulkiai maltų pipirų (0,001 proc. miltų masės). Šiame etape dedama druskos, kadangi reikiamą druskos kiekį būdingam sūriam paplotėlių skoniui įmaišius tik ruošiant tešlą, tešla sutrūkinėtų ir nesusidarytų mille-feuille struktūra.

Šiuo atveju 50 proc., t. y. pusė, traškučių kremo gamybai reikiamo riebalų kiekio dedama į traškučių kremą, o kita pusė – į tešlą.

II etapas:   tešlos ruošimas

Vadinamoji pagrindinė tešla ruošiama panaudojant riebalus, kurie buvo atskirti gaminant traškučių kremą, druską (maždaug 1 proc. miltų svorio), 5 proc. vienam kilogramui miltų mielių, suaktyvintų piene, 0,02 proc. baltojo vyno ar acto, vieną kiaušinį, vieną kiaušinio trynį ir pakankamai grietinės, kad tešla būtų vidutinio elastingumo ir lengva kočioti.

Šios rūšies tešlai svarbu, kad traškučių kremo sudedamosios dalys būtų laikomos žemoje temperatūroje, kad lankstant pyragėlį traškučių kremu būtų galima atskirti tešlos sluoksnius. Riebalai, esantys tarp plonai iškočiotos tešlos sluoksnių, kepant ištirpsta ir neleidžia jiems sulipti. Tuo metu tešloje esantis vanduo ir riebalai tampa garais ir atskiria sluoksnius, kad iškeptą gaminį būtų galima padalyti į sluoksnius (feuilles).

Mille-feuille struktūra gaunama dviem būdais:

| a) | traškučių kremas tolygiai užtepamas ant plonai iškočiotos tešlos, po to tešla nuo galo vyniojama. Šis ritinėlis paliekamas stovėti 15–30 min., tada dar kartą kočiojamas ir sulankstomas 90 laipsnių kampu, palyginti su ankstesniu sluoksniu. Jeigu nesilaikoma šio lankstymo būdo, kepami paplotėliai praranda formą; |
| --- | --- |

a)

traškučių kremas tolygiai užtepamas ant plonai iškočiotos tešlos, po to tešla nuo galo vyniojama. Šis ritinėlis paliekamas stovėti 15–30 min., tada dar kartą kočiojamas ir sulankstomas 90 laipsnių kampu, palyginti su ankstesniu sluoksniu. Jeigu nesilaikoma šio lankstymo būdo, kepami paplotėliai praranda formą;

| b) | iškilusi pagrindinė tešla plonai iškočiojama, tada traškučių mišinys tepamas ant išorinių dalių tol, kol tešla visiškai sulankstoma. Šiuo atveju ji nevyniojama, o lankstoma (mažiausiai tris kartus). |
| --- | --- |

b)

iškilusi pagrindinė tešla plonai iškočiojama, tada traškučių mišinys tepamas ant išorinių dalių tol, kol tešla visiškai sulankstoma. Šiuo atveju ji nevyniojama, o lankstoma (mažiausiai tris kartus).

Prieš paskutinį kartą kočiojant tešlą, galima ją palikti stovėti 15 min., po to ji iškočiojama piršto storio (1–2 cm) sluoksniu, viršus padalijamas giliomis statmenomis linijomis ir išpjaunami 3–6 cm skersmens paplotėliai. Paplotėliai, reikalingi užpildyti skardai, ant lentelės išdėstomi šalia vienas kito ir aptepami plaktu kiaušiniu, saugojant, kad neprabėgtų pro kraštus.

Kai kiaušiniu padengtas paviršius nudžiūna, paplotėliai tolygiai išdėstomi ant kepimo skardos. Jie kildinami 40–45 minutes, tada 8–10 min. kepami iki 220–240 °C įkaitintoje orkaitėje.

Paplotėliai parduodami be pakuotės (atskirai) arba fasuoti.

3.7.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto ypatumai:

„Tepertős pogácsa“ ypatumai užtikrinami taip:

| — | pagrindine kiaulienos traškučių ir kiaulienos riebalų žaliava, |
| --- | --- |

—

pagrindine kiaulienos traškučių ir kiaulienos riebalų žaliava,

| — | specialia tešlos ruošimo technika, |
| --- | --- |

—

specialia tešlos ruošimo technika,

| — | fizinėmis, cheminėmis ir organoleptinėmis savybėmis. |
| --- | --- |

—

fizinėmis, cheminėmis ir organoleptinėmis savybėmis.

Pagrindinė kiaulienos traškučių žaliava, suteikianti ypatumų

„Tepertős pogácsa“ ypatumo suteikia traškučiai, kurie susidaro iškepus riebią kiaulieną su šiek tiek arba be jos. Traškučiuose yra 12–13 proc. baltymų ir 82–84 proc. riebalų, 60 proc. produkto riebumo sudaro traškučiai.

Speciali tešlos ruošimo technika

Naudojant traškučius galima paruošti ne tik trapią tešlą, bet ir ypatingą mille-feuille tekstūros tešlą, o dėl didelio tešlos riebumo 24–26 °C šaltą tešlą reikia ruošti specialiu būdu.

Fiziniai, cheminiai ir organoleptiniai ypatumai

Dėl 20–30 proc. riebumo, kuris susidaro naudojant kiaulienos traškučius ir riebalus, „Tepertős pogácsa“ maistinė vertė didesnė, kepinys ne taip greitai džiūna ir galioja ilgiau, nei kiti šiai kategorijai priskiriami gaminiai.

3.8.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto tradicinės savybės:

Žodis „pogácsa“ (paplotėlis) pirmą kartą pavartotas 1395 m. ir iš pradžių reiškė pelenuose ir žarijose keptą duonos pyragą. Vengriškose liaudies pasakose jis populiariai vadinamas „hamuban sült pogácsa“ (pelenuose keptas paplotėlis). Iki XVIII a. duonos pyragui, valgomam kaip duonai, apibūdinti naudotas žodis paplotėlių duona. Dabartinė mažesnė cilindriška ir pjaustyta rūšis Vengrijoje tapo populiari viduramžiais. Tai buvo populiariausias kepinys Vengrijos valstiečių virtuvėje, buvo gaminamos kelios jo rūšys, o jo populiarumas nuo tada nesumažėjo.

„Tepertős pogácsa“ gamybos vystymą nulėmė dvi sąlygos: riebalų išgavimas kepinant riebią kiaulieną tapo įprastu dalyku, o traškučiai tapo kasdieniu maistu. Remiantis vidutinės XVIII a. 8-ojo dešimtmečio kilmingos šeimos apibūdinimu, riebios kiaulienos kepimas ir traškučių gaminimas dar iki XVIII a. tapo diduomenės namų ūkio dalimi. Šią išvadą patvirtina tai, kad, remiantis kilmingų šeimų turto inventoriumi, Didžiojoje lygumoje pradėjo rastis riebalų arba taukų statinaičių (Cegléd 1850–1900 m. Ceglédi Kossuth Múzeum kiadása (Cegléd Kossuth muziejaus leidinys) Ceglé, 1988 m., p. 28, 30 Szűcs). Galima manyti, kad valstiečių tradicija kepti riebalus ir vartoti kiaulienos riebalus kasdienėje mityboje ir apdirbant kiaulieną pradėjo populiarėti XIX a. (viduryje) dėl to, kad riebalų arba taukų statinaitės jau XIX a. 6-ajame dešimtmetyje buvo įtrauktos į teritorijos tarp Dunojaus ir Tisos upių valstiečių registrus.

Remiantis žodiniais etnografiniais duomenimis, XIX–XX a. sandūroje centriniame Tisos regione valstiečių ūkiuose traškučiai naudoti muilui gaminti, jie vartoti pradėti laipsniškai. Paskerdus kiaulę, paplotėliai dažniausiai būdavo kepami su šviežiais nedideliais beodės kiaulienos traškučiais. XX a. 4-ojo dešimtmečio etnografinėje santraukoje teigiama, kad paplotėliai buvo gaminami iš nekildintos ir kildintos tešlos, be kitų sudedamųjų dalių, į juos buvo dedama traškučių (Bátky Zs.: Táplálkozás. (Mityba) A magyarság néprajza. (Vengrijos etnografija) Budapeštas, 1933 m., p. 100). Todėl galima teigti, kad XX a. pradžioje tapo įprasta įmaišyti traškučius į kildintą tešlą.

Iki šiol „Tepertős pogácsa“ vaidmuo išlieka svarbus kasdienėje virtuvėje. Jis pateikiamas kaip antrasis patiekalas su pagrindinio patiekalo sriuba (guliašu, pupelių sriuba), taip pat juo vaišinami svečiai susitikimuose ir konferencijose. Šį patiekalą dažnai gamina namų šeimininkės, ypač per šeimos šventes (vestuves, krikštynas) ar tokias šventes, kaip Kalėdos ir Velykos, taip pat kaimo turizmo srityje jis dažnai patiekiamas kaip pikantiškas užkandis prie vyno (Hagyományok Ízek Régiók, I. kötet (Tradiciniai regionų skoniai, I tomas) p. 145–147).

Šio kepinio gerą vardą patvirtino ir kelios nuo XIX a. 9-ojo dešimtmečio iki dabar išleistos receptų knygos: Dobos C. József: Magyar-Franczia szakácskönyv (Vengriškų ir prancūziškų receptų knyga) p. 784–785, 1881 m.; Rozsnyai Károly: Legújabb nagy házi cukrászat (Geriausi naujieji vietiniai konditerijos gaminiai) p. 350, 1905 m.; Kincses Váncza receptkönyv (Kincses Váncza receptų knyga) p. 21, 1920 m.; Az Új idők második receptkönyve (Antroji šiuolaikinių receptų knyga) p. 182, 1934 m.; Hajdú Ernőné: Jaj, mit főzzek (Ką gaminti?) p. 73, 1941 m.; Rudnay János: A magyar cukrászat remekei (Vengrijos konditerijos gaminių šedevrai) p. 89, 1973 m.

3.9.   Produkto specifinėms savybėms tikrinti taikomi būtiniausi reikalavimai ir procedūros:

| Ypatybės | Būtiniausi reikalavimai | Tikrinimo būdas ir dažnumas |
| --- | --- | --- |
| Riebumas | — | 20–30 proc. sausosios medžiagos svorio |

Ypatybės

Būtiniausi reikalavimai

Tikrinimo būdas ir dažnumas

Riebumas

—

20–30 proc. sausosios medžiagos svorio

| — | galima naudoti tik kiaulienos riebalus |
| --- | --- |

—

galima naudoti tik kiaulienos riebalus

Remiantis 3,5 punkte esančiu produkto apibūdinimu, tikrinimai kas šešis mėnesius vykdomi laboratorijoje.

Traškučiai (kremas)

| — | naudojami kiaulienos traškučiai |
| --- | --- |

—

naudojami kiaulienos traškučiai

| — | naudojami beodės kiaulienos traškučiai |
| --- | --- |

—

naudojami beodės kiaulienos traškučiai

Remiantis produkto dokumentais arba produkto aprašu, partijų dokumentais.

Sudedamosios dalys

| — | atsižvelgiant į 3.6. punkte pateiktą produkto apibūdinimą (kiaulienos traškučiai, kiaulienos riebalai, kvietiniai miltai, kiaušinis, kiaušinio baltymas, pienas, mielės, baltasis vynas arba actas, grietinė, druska ir pipirai). |
| --- | --- |

—

atsižvelgiant į 3.6. punkte pateiktą produkto apibūdinimą (kiaulienos traškučiai, kiaulienos riebalai, kvietiniai miltai, kiaušinis, kiaušinio baltymas, pienas, mielės, baltasis vynas arba actas, grietinė, druska ir pipirai).

Remiantis produkto dokumentais arba produkto aprašu, partijų dokumentais.

Organoleptinės produkto savybės (sudėtis, skonis ir kvapas)

| — | trapi arba sluoksniuota mille-feuille struktūra |
| --- | --- |

—

trapi arba sluoksniuota mille-feuille struktūra

| — | būdingas traškučių ir švelnus pipirų skonis ir kvapas |
| --- | --- |

—

būdingas traškučių ir švelnus pipirų skonis ir kvapas

Organoleptiniai tyrimai kiekvienoje pamainoje.

4.   Institucijos arba įstaigos, tikrinančios, ar laikomasi produkto specifikacijos reikalavimų:

4.1.   Pavadinimas ir adresas:

| Pavadinimas: | Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság (Centrinė žemės ūkio administravimo tarnyba, Maisto ir maisto saugos direktoratas) |
| --- | --- |
| Adresas: | Budapest |
| Mester u. 81. |
| 1095 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Pavadinimas:

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság (Centrinė žemės ūkio administravimo tarnyba, Maisto ir maisto saugos direktoratas)

Adresas:

Budapest

Mester u. 81.

1095

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel.

+36 4563010

Faks.

—

El. paštas:

oevi@oai.hu

| ☒ viešasis |  privatusis |
| --- | --- |

☒ viešasis

 privatusis

4.2.   Institucijos ar įstaigos konkrečios užduotys:

Tikrinančioji institucija tikrina, ar produktas atitinka produkto specifikacijoje nurodytus reikalavimus.

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

---

| 21.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 180/22 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 180/22

---

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

2012/C 180/12

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 (1) 7 straipsnį. Prieštaravimo pareiškimai Komisijai turi būti pateikti per šešis mėnesius nuo paraiškos paskelbimo.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„FIN GRAS“/„FIN GRAS DU MÉZENC“

EB Nr.: FR-PDO-0005-0545-30.03.2006

SGN ( ) SKVN ( X )

1.   Pavadinimas:

„Fin gras“/„Fin gras du Mézenc“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis:

Prancūzija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas:

3.1.   Produkto rūšis:

| Klasė 1.1. | Šviežia mėsa (ir subproduktai) |
| --- | --- |

Klasė 1.1.

Šviežia mėsa (ir subproduktai)

3.2.   Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas:

„Fin gras“ arba „Fin gras du Mézenc“ kilmės vietos nuoroda gali būti žymima tik ne jaunesnių kaip 24 mėn. telyčių arba ne jaunesnių kaip 30 mėn. kastruotų patinų mėsa.

Tai sezoninis produktas. Galvijai skerdžiami vasario 1 d.–gegužės 31 d. po lėto žieminio penėjimo tvartuose; penima daugiausia šienu.

Gyvuliai kruopščiai atrenkami būdami gyvi įvairiose gyvenimo stadijose, ypač prieš prasidedant penėjimo etapui ir pasibaigus penėjimui; tikrinamas jų skeleto, raumenų išsivystymas, spaudimu išmatuojama jų nusipenėjimo būklė, tikrinami funkciniai gebėjimai ir bendra išvaizda.

Skerdenų ir mėsos savybėms įtaką daro ilgas ir laipsniškai didėjantis penėjimas Mézenc šienu ir kruopšti gyvulių atranka įvairiomis jų gyvenimo stadijomis.

Skerdenos turi būti:

| — | pagal Sąjungos stambiųjų galvijų skerdenų EUROP standartą raumeningumas – E, U, R, o riebumas – 2, 3, 4 klasių, |
| --- | --- |

—

pagal Sąjungos stambiųjų galvijų skerdenų EUROP standartą raumeningumas – E, U, R, o riebumas – 2, 3, 4 klasių,

| — | ne mažesnio kaip 280 kg (telyčios) ir ne mažesnio kaip 320 kg (jaučiai) fiskalinio svorio (arba atvėsintos skerdenos svorio), |
| --- | --- |

—

ne mažesnio kaip 280 kg (telyčios) ir ne mažesnio kaip 320 kg (jaučiai) fiskalinio svorio (arba atvėsintos skerdenos svorio),

| — | panašios į vašką, šiek tiek padengtos riebalais, bet be žymių riebalų sankaupų, |
| --- | --- |

—

panašios į vašką, šiek tiek padengtos riebalais, bet be žymių riebalų sankaupų,

| — | išoriniai riebalai – nuo baltos iki baltai kreminės spalvos. |
| --- | --- |

—

išoriniai riebalai – nuo baltos iki baltai kreminės spalvos.

Mėsa yra nuo šviesiai raudonos iki purpurinio raudonumo spalvos. Ji yra su riebalais (t. y. išvagota tarpraumeninių riebalų gyslelėmis). Mėsa pateikiama atšaldyta, išskyrus atšaldytą mėsą, kuri prieš tai atšildyta.

Priklausomai nuo to, ar mėsa patiekiama žalia, virta ar kepta, ji yra minkšta arba labai minkšta, riebi, sultinga, su ilgai burnoje išliekančiu intensyviu skoniu ir aromatu.

Mažmeninėje prekyboje mėsa pjaustoma tuomet, kai parduodama galutiniam vartotojui.

3.3.   Žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams):

Netaikoma

3.4.   Pašarai (taikoma tik gyvūninės kilmės produktams):

Galvijų auginimo sistema yra daugiausia ganyklinė, dėl to ūkyje pašarų kaupiama nedaug, o šienaujamų pievų ir ganyklų plotas yra ne mažesnis kaip 70 arų vienam gyvuliui.

Taikant šią galvijų auginimo sistemą, laikomasi metinės kaitos tarp ganymo ganyklose ir auginimo tvarte; taip išnaudojami gamtinės aplinkos, kuriai būdingos ilgos ir šaltos žiemos, privalumai. Gyvuliai ganosi ne trumpiau kaip nuo birželio 21 d. iki rugsėjo 21 d. Naudojamos natūralios ganyklos ir atolai šienaujamose pievose. Gyvuliai tvartuose būna ne trumpiau kaip nuo lapkričio 30 d. iki kovo 30 d. Pašarų kiekis šiuo metu jiems neribojamas.

Pagrindinis gyvulių pašaras – ganyklų žolė arba šienas.

Šienaujamos pievos ir ganyklos, naudojamos kaip gyvulių pašarų šaltinis, yra geografinėje vietovėje; jose auga Mézenc būdingi augalai. Pievos reguliariai prižiūrimos, tręšiant atsižvelgiama į augalų įvairovės išsaugojimą. Išskirtinai pirmojo šienavimo šienas džiovinamas pievose ir laikomas atskirai nuo kito ūkyje esančio šieno.

Galutinio penėjimo laikotarpiu gyvuliai šeriami daugiausia šienu, kurį augintojas atrenka pagal kokybę. Gyvuliai šeriami individualiai, naudojami loviai. Šiuo penėjimo etapu naudojamas šienas turi būti dalijamas ne rečiau kaip 4 kartus per dieną, o jei gyvulys visko nesuėda, šienas pašalinamas. Leidžiama naudoti iš keturių žaliavų, iš kurių bent dvi yra grūdai, sudarytus nustatytos maistinės vertės augalinės kilmės pašarų papildus; tokių papildų kiekis ribojamas. Papildų kiekis negali viršyti 700 g vienam šimtui kilogramų gyvojo galvijo svorio.

3.5.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje:

Gyvuliai atsivedami, auginami, penimi ir skerdžiami.

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės:

Netaikoma

3.7.   Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės:

Skerdenos ir jų gabalai žymimi etiketėmis, kuriose nurodoma bent jau tokia informacija:

| — | saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, |
| --- | --- |

—

saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas,

| — | Europos Sąjungos SKVN logotipas, |
| --- | --- |

—

Europos Sąjungos SKVN logotipas,

| — | nacionalinis gyvulio identifikacijos numeris arba skerdyklos numeris, |
| --- | --- |

—

nacionalinis gyvulio identifikacijos numeris arba skerdyklos numeris,

| — | augintojo ūkio numeris, |
| --- | --- |

—

augintojo ūkio numeris,

| — | skerdyklos pavadinimas, adresas ir sertifikavimo numeris, |
| --- | --- |

—

skerdyklos pavadinimas, adresas ir sertifikavimo numeris,

| — | skerdimo data, |
| --- | --- |

—

skerdimo data,

| — | mėsos, kuri skirta kepti (išskyrus plonąją ir storąją diafragmą ir filė), atveju – žodžiai „brandinimo laikas nuo paskerdimo datos iki pardavimo mažmeninėje prekyboje galutiniam vartotojui yra ne mažiau kaip dešimt parų“. |
| --- | --- |

—

mėsos, kuri skirta kepti (išskyrus plonąją ir storąją diafragmą ir filė), atveju – žodžiai „brandinimo laikas nuo paskerdimo datos iki pardavimo mažmeninėje prekyboje galutiniam vartotojui yra ne mažiau kaip dešimt parų“.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas:

Geografinė vietovė apima šiuos kantonus ir savivaldybes:

| | Ardešo departamentas: |
| --- | --- |

Ardešo departamentas:

| | Antraigues-sur-Volane kantonas: visas, |
| --- | --- |

Antraigues-sur-Volane kantonas: visas,

| | Aubenas kantonas: Aubenas, Mercuer savivaldybės, |
| --- | --- |

Aubenas kantonas: Aubenas, Mercuer savivaldybės,

| | Burzet kantonas: Burzet, Péreyres, Sagnes-et-Goudoulet, Sainte-Eulalie savivaldybės, |
| --- | --- |

Burzet kantonas: Burzet, Péreyres, Sagnes-et-Goudoulet, Sainte-Eulalie savivaldybės,

| | Le Cheylard kantonas: Le Chambon, Saint-Andéol-de-Fourchades savivaldybės, |
| --- | --- |

Le Cheylard kantonas: Le Chambon, Saint-Andéol-de-Fourchades savivaldybės,

| | Coucouron kantonas: Issanlas, Issarlès, Le Lac-d'Issarlès, Lanarce, Lavillatte, Lespéron savivaldybės, |
| --- | --- |

Coucouron kantonas: Issanlas, Issarlès, Le Lac-d'Issarlès, Lanarce, Lavillatte, Lespéron savivaldybės,

| | Montpezat-sous-Bauzon kantonas: visas, |
| --- | --- |

Montpezat-sous-Bauzon kantonas: visas,

| | Privas kantonas: Ajoux, Gourdon, Pourchères, Privas, Saint-Priest, Veyras savivaldybės, |
| --- | --- |

Privas kantonas: Ajoux, Gourdon, Pourchères, Privas, Saint-Priest, Veyras savivaldybės,

| | Saint-Agrève kantonas: Mars savivaldybė, |
| --- | --- |

Saint-Agrève kantonas: Mars savivaldybė,

| | Saint-Etienne-de-Lugdarès kantonas: Le Plagnal, Saint-Alban-en-Montagne savivaldybės, |
| --- | --- |

Saint-Etienne-de-Lugdarès kantonas: Le Plagnal, Saint-Alban-en-Montagne savivaldybės,

| | Saint-Martin-de-Valamas kantonas: Borée, La Rochette, Saint-Clément, Saint-Martial savivaldybės, |
| --- | --- |

Saint-Martin-de-Valamas kantonas: Borée, La Rochette, Saint-Clément, Saint-Martial savivaldybės,

| | Saint-Pierreville kantonas: Issamoulenc, Marcols-les-Eaux, Saint-Julien-du-Gua savivaldybės, |
| --- | --- |

Saint-Pierreville kantonas: Issamoulenc, Marcols-les-Eaux, Saint-Julien-du-Gua savivaldybės,

| | Thueyts kantonas: Astet savivaldybė, |
| --- | --- |

Thueyts kantonas: Astet savivaldybė,

| | Vals-les-Bains kantonas: Labégude, Saint-Julien-du-Serre, Ucel, Vals-les-Bains savivaldybės. |
| --- | --- |

Vals-les-Bains kantonas: Labégude, Saint-Julien-du-Serre, Ucel, Vals-les-Bains savivaldybės.

| | Aukštutinės Luaros departamentas: |
| --- | --- |

Aukštutinės Luaros departamentas:

| | Fay-sur-Lignon kantonas: visas, |
| --- | --- |

Fay-sur-Lignon kantonas: visas,

| | Le Monastier-sur-Gazeille kantonas: Freycenet-la-Cuche, Freycenet-la-Tour, Laussonne, Le Monastier-sur-Gazeille, Moudeyres, Présailles savivaldybės, |
| --- | --- |

Le Monastier-sur-Gazeille kantonas: Freycenet-la-Cuche, Freycenet-la-Tour, Laussonne, Le Monastier-sur-Gazeille, Moudeyres, Présailles savivaldybės,

| | Le Puy-en-Velay kantonas: Le Puy-en-Velay, Vals-près-le-Puy savivaldybės, |
| --- | --- |

Le Puy-en-Velay kantonas: Le Puy-en-Velay, Vals-près-le-Puy savivaldybės,

| | Le Puy-en-Velay Nord kantonas: Aiguilhe, Chadrac, Le Monteil, Polignac savivaldybės, |
| --- | --- |

Le Puy-en-Velay Nord kantonas: Aiguilhe, Chadrac, Le Monteil, Polignac savivaldybės,

| | Le Puy-en-Velay Est kantonas: Brives-Charensac, Saint-Germain-Laprade savivaldybės, |
| --- | --- |

Le Puy-en-Velay Est kantonas: Brives-Charensac, Saint-Germain-Laprade savivaldybės,

| | Le Puy-en-Velay Ouest kantonas: Espaly-Saint-Marcel savivaldybės, |
| --- | --- |

Le Puy-en-Velay Ouest kantonas: Espaly-Saint-Marcel savivaldybės,

| | Le Puy-en-Velay Sud-Est kantonas: Arsac-en-Velay, Coubon savivaldybės, |
| --- | --- |

Le Puy-en-Velay Sud-Est kantonas: Arsac-en-Velay, Coubon savivaldybės,

| | Saint-Julien-Chapteuil kantonas: Lantriac, Montusclat, Queyrières, Saint-Julien-Chapteuil, Saint-Pierre-Eynac savivaldybės, |
| --- | --- |

Saint-Julien-Chapteuil kantonas: Lantriac, Montusclat, Queyrières, Saint-Julien-Chapteuil, Saint-Pierre-Eynac savivaldybės,

| | Tence kantonas: Mazet-Saint-Voy savivaldybė, |
| --- | --- |

Tence kantonas: Mazet-Saint-Voy savivaldybė,

| | Yssingeaux kantonas: Araules, Yssingeaux savivaldybės. |
| --- | --- |

Yssingeaux kantonas: Araules, Yssingeaux savivaldybės.

| | Lozero departamentas |
| --- | --- |

Lozero departamentas

| | Langogne kantonas: Langogne savivaldybė. |
| --- | --- |

Langogne kantonas: Langogne savivaldybė.

5.   Ryšys su geografine vietove:

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai:

Geografinė vietovė yra Centrinio kalnų masyvo rytiniame pakraštyje, netoli nuo Puy en Velay, jos centras – Mézenc plynaukštė.

Ši geografinė vietovė yra veikiama Mézenc plynaukštės, kur nusistovėjo ypatinga galvijų auginimo ir penėjimo praktika: galvijai ganomi 1 100–1 500 m aukštyje esančiose ganyklose ir šeriami tokiame aukštyje randamu šienu. Be to, šioje geografinėje vietovėje yra nusistovėję Fin gras vartojimo įpročiai, mėsa parduodama tradicinėse mėsinėse, yra nusistovėjusi gyvulių, iš kurių mėsos gaminama Fin gras, skerdimo praktika, o gyvuliai į skerdyklas vežami lydimi augintojų.

Aukštikalnės yra kalvotos, o dėl kadaise buvusio vulkaninio aktyvumo, dirvožemiai gilūs, šiek tiek rūgštūs.

Klimatas žemyninis, jaučiama Viduržemio jūros įtaka. Birželio mėn. pabaigoje ir liepos mėn. trūksta vandens, vyrauja aukšta temperatūra, taigi tai yra patogus laikas šienavimui Mézenc masyvo pievose. Dėl tokių gamtinių sąlygų šiame masyve susidaro įvairių ir išskirtinių augalų augimui ir šienavimui neįprastame aukštyje palankios sąlygos.

Dėl savo kokybės Mézenc ganyklos žinomos nuo XVIII a. 1995 m. sudarytame „Floristiniame šienaujamų Mézenc pievų ir ganyklų inventoriuje“ atsiskleidžia pakankamai įvairi ir vėsiam kalnų klimatui būdinga augmenija (našlaitės, Polygonum bistorta, Meum athamanticum Jacquin, Poa chaixii Vill). Ištyrus Mézenc šieną aiškiai nustatyta, kad jo maistinė vertė yra daug didesnė už INRA (Institut National de la Recherche Agronomique) nustatytus kalnų šieno maistinių verčių vidurkius. Alpių krapas (Meum Athamanticum Jacq.) čia vadinamas „Cistre“, yra šienaujamų Mézenc pievų simbolis. Dėl išskirtinės Mézenc geografinės padėties, kai šienaujama aukštyje iki 1 500 m, šis augalas patenka į šieną ir tampa pašaro dalimi (šio augalo šviežio gyvuliai neėda). Augalas šienui suteikia išskirtinį skonį. Kituose kalnų masyvuose šis augalas auga vasaros ganyklose, todėl į pašarus nepatenka.

Vietovėje susikūrė unikali žemės ūkio gamybos sistema, kai aukštumose (aukščiau nei 1 100 m) naudojamos šienaujamos pievos galvijams auginti; tokios pievos kitur skirtos vasaros ganykloms.

Auginant gyvulius, siekiama ne kuo geresnio jų augimo potencialo, bet norima, kad jie kuo labiau pasinaudotų jiems prieinamais pašarų ištekliais. Gyvuliai auga tolygiai, nes vasarą ganyklose beveik niekada nepritrūksta žolės, kadangi nebūna ilgų sausros laikotarpių. Riebalų sluoksnis tolygus, nors galutiniame etape jis labiau koncentruotas.

Vietovės augintojai sukūrė išskirtinę šienavimo techniką, kai nušienauta žolė džiovinama pievoje, o penėjimui atrenkamas geriausias šienas. Penėjimui atrinkti gyvuliai turi būti tvirto sudėjimo, leidžiančio juos lėtai penėti šienu per žiemą. Tuo tikslu augintojai visus metus atrinkinėja gyvulius ir tikrina jų skeleto, raumenų išsivystymą, funkcinius gebėjimus, tinkamumą penėjimui ir bendrą išvaizdą. Į tvartus uždaromi gyvuliai turi būti pakankamai liesi, kad juos būtų galima žiemą, baigiamojoje stadijoje, lėtai penėti šienu.

Fin gras ar Fin gras du Mézenc gamybai kiekvienais metais iš kiekvieno ūkio atrenkama tik po kelis gyvulius. Lėtas žieminis penėjimas, trunkantis ne trumpiau kaip 110 dienų nuo tos dienos, kai gyvuliai uždaromi į tvartus, ir prasidedantis ne vėliau kaip lapkričio pradžioje, yra etapas, kai gyvuliai prižiūrimi atskirai, o ne bandomis, šienas jiems duodamas kaip porcija, kad būtų kuo geriau įsisavintas. Tvarte kiekvienam gyvuliui pašaras pritaikomas pagal jo nusipenėjimo lygmenį ir numatomą pardavimo datą. Dėl tradicinio Fin gras penėjimo atsiranda paviršiniai riebalai, brandinimo metu saugantys skerdeną nuo oksidacijos. Dėl to skerdenas brandinti galima ilgai (iki 20 ar 30 dienų) ir jų būklė nepablogėja.

Fin gras mėsai skirti gyvuliai skerdžiami naudojant tradicinę praktiką, dėl kurios mėsa išsaugo ilgam brandinimui tinkančias savybes. Visų pirma, draudžiama skerdenas plauti (nebent jos netyčia yra suteptos) ir pašalinti paviršinius riebalus. Skerdenos atvėsinamos vengiant staigaus atšaldymo.

Šiai išskirtinei galvijienai žymėti naudojamas tiek tradicinis pavadinimas Fin gras, tiek ir tradicinis pavadinimas Fin gras su geografiniu pavadinimu Mézenc.

5.2.   Produkto ypatumai:

Mėsa gaunama iš gyvulių, kurie minta žole ir šienu iš aukštikalnių, kitur skirtų vasaros ganykloms.

Skerdenų struktūra vaškinė, jos šiek tiek padengtos riebalais, bet be žymių riebalų sankaupų. Išoriniai riebalai yra nuo baltos iki baltai kreminės spalvos. Mėsa yra nuo šviesiai raudonos iki purpurinio raudonumo spalvos. Ji yra su riebalais (t. y. išvagota tarpraumeninių riebalų gyslelėmis).

Fin gras ar Fin gras du Mézenc mėsa pasižymi išskirtinėmis savybėmis, susijusiomis su pašarams vartojamais augalais, augančiais aukštikalnėse, ir su gyvulių auginimo sistema. Tai buvo nustatyta ragaujant žalią ir virtą mėsą, taip pat laboratorinių tyrimų metu.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys:

Dėl Mézenc aukštikalnių aukščio, geologijos ir klimato gali augti įvairi augmenija, iš kurios gaunamas puikios kokybės šienas. Tyrimais įrodyta, kad yra ryšys tarp terpeninių žolės, nušienautos Mézenc (tarp kurios yra ir Alpių krapas (Meum Athamanticum Jacq.), augalas-simbolis), savybių ir mėsos riebalų terpeninių savybių.

Produkto išskirtinumą lemia lėtas penėjimas žiemą, daugiausia naudojant puikios kokybės ir skonio šieną – dėl to po 110 dienų, praleistų tvarte, gyvuliai būna optimaliai nupenėti. Gyvuliai ėda daug šieno, tam yra sukurta šėrimo sistema.

Individualios šių gyvulių priežiūros ir kruopščios atrankos viso jų gyvenimo metu, kai siekiama atrinkti tik gyvulius, kurie labiausiai tinkami lėtam penėjimui žiemą, rezultatas – išskirtiniai gyvuliai ir skani jų mėsa.

Produkto savybės susijusios tiek su aplinkos sąlygomis ir su natūralia toje aplinkoje augančia augmenija, tiek su šioje aplinkoje ištobulintomis auginimo sąlygomis (aukštos kokybės šienas, gyvulių atranka, ilgas žieminis penėjimas ir t. t.). Ilgas vyresnių gyvulių penėjimas šienu leidžia susidaryti baltos spalvos paviršiniams riebalams ir panašioms į vašką, šiek tiek padengtoms riebalais, bet be žymių riebalų sankaupų skerdenoms – tai glaudžiai susiję su tarpraumeninių riebalų susidarymu ir su aiškiai išreikštu mėsos skoniu.

Dėl trumpo vežimo į skerdyklą laiko ir praktikos, kurią taikant su gyvuliais tinkamai elgiamasi visos skerdimo procedūros metu, išsaugomos skerdenos būdingos savybės ir jų tinkamumas brandinimui.

Augintojai, skerdyklos ir mėsininkai yra neatskiriamos Fin gras du Mézenc gamybos sektoriaus dalys. Šiuo produktu prekiaujama tradiciniais prekybos kanalais: vietiniai mėsininkai kreipiasi į arčiausiai jų parduotuvių esančias skerdyklas, kad šios paskerstų gyvulius, kuriuos jie išsirinko auginimo metu. Šiandien mėsininkai vis dar rengia papuoštų gyvulių pristatymus per Velykas. Mūsų dienomis vis dar vykstančios mėsos mugės sutraukia šiuos įvairius ūkinės veiklos vykdytojus, susijusius su šiuo sezoniniu gaminiu, kurio geras vardas yra plačiai žinomas.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją:

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 5 straipsnio 7 dalis)

http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/CDC_Fin_gras_du_Mezenc.pdf

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

---

Klaidų ištaisymas

| 21.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 180/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 180/27

---

Pranešimo apie viešąjį konkursą 2012/C 168/06 klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 168, 2012 m. birželio 14 d.
  )

2012/C 180/13

Pranešimo 2012/C 168/06 paskelbimas pripažįstamas negaliojančiu.

---