# Euroopa Liidu C 188E/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.CE2012.188.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 188E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide28. juuni 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.CE2012.188.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 188E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide28. juuni 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament2010–2011 ISTUNGJÄRK15.–17. veebruar 2011 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 164 E, 2.6.2011.VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Teisipäev, 15. veebruar 2011 |
| 2012/C 188E/01 | Teenuste direktiivi rakendamine (2006/123/EÜ)Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta resolutsioon teenuste direktiivi 2006/123/EÜ rakendamise kohta (2010/2053(INI)) | 1 |
| | Kolmapäev, 16. veebruar 2011 |
| 2012/C 188E/02 | VKEde rahastamist toetavate ELi vahendite läbivaatamise praktilised küsimused seoses järgmise programmiperioodigaEuroopa Parlamendi 16. veebruari 2011. aasta resolutsioon VKEde rahastamist toetavate ELi vahendite läbivaatamise praktiliste küsimuste kohta seoses järgmise programmiperioodiga | 7 |
| 2012/C 188E/03 | Piisav, jätkusuutlik ja kindel Euroopa pensionisüsteemEuroopa Parlamendi 16. veebruari 2011. aasta resolutsioon piisava, jätkusuutliku ja kindla Euroopa pensionisüsteemi kohta (2010/2239(INI)) | 9 |
| 2012/C 188E/04 | Horvaatia 2010. aasta eduaruanneEuroopa Parlamendi 16. veebruari 2011. aasta resolutsioon Horvaatia 2010. aasta eduaruande kohta | 19 |
| | Neljapäev, 17. veebruar 2011 |
| 2012/C 188E/05 | Olukord EgiptusesEuroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Egiptuses | 26 |
| 2012/C 188E/06 | ELi Doonau piirkonna strateegia rakendamineEuroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon ELi Doonau piirkonna strateegia rakendamise kohta | 30 |
| 2012/C 188E/07 | Õigusriigi põhimõtted VenemaalEuroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon õigusriigi põhimõtete järgimise kohta Venemaal | 37 |
| 2012/C 188E/08 | Maailmapanga energiastrateegiaEuroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon Maailmapanga energiastrateegia kohta arengumaadele | 40 |
| 2012/C 188E/09 | Euroopa 2020Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon Euroopa 2020. aasta strateegia kohta | 42 |
| 2012/C 188E/10 | Liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste rakendamineEuroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste rakendamise kohta | 47 |
| 2012/C 188E/11 | Toiduainete hinnatõusEuroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon toiduainete hinnatõusu kohta | 51 |
| 2012/C 188E/12 | Piiritülid Tai ja Kambodža vahelEuroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon piirikonfliktide kohta Tai ja Kambodža vahel | 57 |
| 2012/C 188E/13 | Jeemen ja alaealiste õigusrikkujate surmanuhtlus ning eelkõige Muhammed Taher Thabet Samoumi juhtumEuroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon Jeemeni kohta – alaealiste kurjategijate kohtulikule vastutusele võtmine, eriti seoses Muhammed Taher Thabet Samoumi juhtumiga | 59 |
| 2012/C 188E/14 | Uganda: David Kato mõrvEuroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon David Kato tapmise kohta Ugandas | 62 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament2010–2011 ISTUNGJÄRK15.–17. veebruar 2011 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 164 E, 2.6.2011.VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 15. veebruar 2011

2012/C 188E/01

Teenuste direktiivi rakendamine (2006/123/EÜ)Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta resolutsioon teenuste direktiivi 2006/123/EÜ rakendamise kohta (2010/2053(INI))

1

Kolmapäev, 16. veebruar 2011

2012/C 188E/02

VKEde rahastamist toetavate ELi vahendite läbivaatamise praktilised küsimused seoses järgmise programmiperioodigaEuroopa Parlamendi 16. veebruari 2011. aasta resolutsioon VKEde rahastamist toetavate ELi vahendite läbivaatamise praktiliste küsimuste kohta seoses järgmise programmiperioodiga

7

2012/C 188E/03

Piisav, jätkusuutlik ja kindel Euroopa pensionisüsteemEuroopa Parlamendi 16. veebruari 2011. aasta resolutsioon piisava, jätkusuutliku ja kindla Euroopa pensionisüsteemi kohta (2010/2239(INI))

9

2012/C 188E/04

Horvaatia 2010. aasta eduaruanneEuroopa Parlamendi 16. veebruari 2011. aasta resolutsioon Horvaatia 2010. aasta eduaruande kohta

19

Neljapäev, 17. veebruar 2011

2012/C 188E/05

Olukord EgiptusesEuroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Egiptuses

26

2012/C 188E/06

ELi Doonau piirkonna strateegia rakendamineEuroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon ELi Doonau piirkonna strateegia rakendamise kohta

30

2012/C 188E/07

Õigusriigi põhimõtted VenemaalEuroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon õigusriigi põhimõtete järgimise kohta Venemaal

37

2012/C 188E/08

Maailmapanga energiastrateegiaEuroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon Maailmapanga energiastrateegia kohta arengumaadele

40

2012/C 188E/09

Euroopa 2020Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon Euroopa 2020. aasta strateegia kohta

42

2012/C 188E/10

Liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste rakendamineEuroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste rakendamise kohta

47

2012/C 188E/11

Toiduainete hinnatõusEuroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon toiduainete hinnatõusu kohta

51

2012/C 188E/12

Piiritülid Tai ja Kambodža vahelEuroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon piirikonfliktide kohta Tai ja Kambodža vahel

57

2012/C 188E/13

Jeemen ja alaealiste õigusrikkujate surmanuhtlus ning eelkõige Muhammed Taher Thabet Samoumi juhtumEuroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon Jeemeni kohta – alaealiste kurjategijate kohtulikule vastutusele võtmine, eriti seoses Muhammed Taher Thabet Samoumi juhtumiga

59

2012/C 188E/14

Uganda: David Kato mõrvEuroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon David Kato tapmise kohta Ugandas

62

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 16. veebruar 2011 |
| 2012/C 188E/15 | Kaasatud komisjonidega menetlus ja tagasisaatmine komisjonile (kodukorra artiklite 50 ja 56 tõlgendamine)Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2011. aasta otsus kaasatud komisjonidega menetluse ja komisjonile tagasisaatmise kohta Euroopa Komisjoni ettepaneku tagasilükkamise korral (Euroopa Parlamendi kodukorra artiklite 50 ja 56 tõlgendamine) | 65 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 16. veebruar 2011

2012/C 188E/15

Kaasatud komisjonidega menetlus ja tagasisaatmine komisjonile (kodukorra artiklite 50 ja 56 tõlgendamine)Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2011. aasta otsus kaasatud komisjonidega menetluse ja komisjonile tagasisaatmise kohta Euroopa Komisjoni ettepaneku tagasilükkamise korral (Euroopa Parlamendi kodukorra artiklite 50 ja 56 tõlgendamine)

65

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 15. veebruar 2011 |
| 2012/C 188E/16 | EÜ ja Lõuna-Aafrika Vabariigi vaheline kaubandus-, arengu- ja koostööleping ***Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise lepingu sõlmimise kohta, millega muudetakse kaubandus-, arengu- ja koostöölepingut (10297/2010 – C7-0190/2010 – 2010/0119(NLE)) | 67 |
| 2012/C 188E/17 | ELi, Islandi, Liechtensteini ja Norra vahelised lepingud (finantsmehhanismid aastateks 2009–2014 ning teatavate kalade ja kalatoodete ELi importimine aastatel 2009–2014) ***Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini ja Norra vahelise lepingu EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014, Euroopa Liidu ja Norra vahelise lepingu Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014, Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise Euroopa Liitu aastateks 2009–2014 suunatud teatavate kalade ja kalatoodete impordi suhtes kohaldatavaid erisätteid käsitleva lepingu lisaprotokolli ning Euroopa Majandusühenduse ja Norra vahelise Euroopa Liitu aastateks 2009–2014 suunatud teatavate kalade ja kalatoodete impordi suhtes kohaldatavaid erisätteid käsitleva lepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta (09902/2010 – C7-0225/2010 – 2010/0129(NLE)) | 68 |
| 2012/C 188E/18 | Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping ***Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (13988/2010 – C7-0335/2010 – 2009/0115(NLE)) | 69 |
| 2012/C 188E/19 | Leping Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel 2007.–2013. aastaks loodud Välispiirifondi lisaeeskirjade kohta ***Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu nimel lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel 2007.–2013. aastaks loodud Välispiirifondi lisaeeskirjade kohta (07853/2010 – C7-0101/2010 – 2009/0148(NLE)) | 69 |
| 2012/C 188E/20 | Liechtensteini ühinemine ELi, EÜ ja Šveitsi vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ***Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuste eelnõude kohta, mis käsitlevad Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimist (06077/2010 – C7-0141/2010 – 2006/0251(NLE)) | 70 |
| 2012/C 188E/21 | Liechtensteini ühinemine EÜ ja Šveitsi vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemist ***Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsuse eelnõu protokolli sõlmimise kohta Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Liechtensteini ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme (06242/2010 – C7-0140/2010 – 2006/0252(NLE)) | 71 |
| 2012/C 188E/22 | ELi ja Brasiilia vaheline tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping ***Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist, sõlmimise kohta (16364/2010 – C7-0400/2010 – 2010/0228(NLE)) | 72 |
| 2012/C 188E/23 | ELi ja Brasiilia vaheline diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping ***Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist, sõlmimise kohta (16362/2010 – C7-0399/2010 – 2010/0222(NLE)) | 73 |
| 2012/C 188E/24 | Bussireisijate õigused ***IIIEuroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon lepituskomitees heakskiidetud ühise teksti kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb bussireisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 (PE-CONS 00063/2010 – C7-0015/2011 – 2008/0237(COD)) | 73 |
| 2012/C 188E/25 | Uute väikeste tarbesõidukite heitenormid ***IEuroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast ühenduse terviklikust lähenemisviisist (KOM(2009)0593 – C7-0271/2009 – 2009/0173(COD)) | 74 |
| P7_TC1-COD(2009)0173Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. veebruaril 2011. aastal, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist | 75 |
| 2012/C 188E/26 | Tõhustatud koostöö ühtse patendikaitse loomise valdkonnas ***Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega lubatakse tõhustatud koostööd ühtse patendikaitse loomise valdkonnas (05538/2011 – C7-0044/2011 – 2010/0384(NLE)) | 76 |
| 2012/C 188E/27 | Toiduainete radioaktiivne saastatus ***IEuroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus (Euratom) toiduainete ja loomasööda radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärade kehtestamise kohta tuuma- või muu kiirgusavarii korral (uuesti sõnastatud tekst) (KOM(2010)0184 – C7-0137/2010 – 2010/0098(COD)) | 79 |
| P7_TC1-COD(2010)0098Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 toiduainete ja loomasööda radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärade kehtestamise kohta tuuma- või muu kiirgusavarii korral (uuesti sõnastatud tekst) | 80 |
| I LISA | 87 |
| II LISA | 87 |
| III LISA | 89 |
| IV LISA | 89 |
| V LISA | 89 |
| | Kolmapäev, 16. veebruar 2011 |
| 2012/C 188E/28 | Võltsitud ravimid ***IEuroopa Parlamendi 16. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ seoses vajadusega vältida omaduste, taustandmete või päritolu poolest võltsitud ravimite sattumist seaduslikku tarneahelasse (KOM(2008)0668 – C6-0513/2008 – 2008/0261(COD)) | 91 |
| P7_TC1-COD(2008)0261Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. veebruaril 2011. aastal, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta, seoses vajadusega vältida võltsitud ravimite sattumist seaduslikku tarneahelasse | 92 |
| | Neljapäev, 17. veebruar 2011 |
| 2012/C 188E/29 | ELi-Korea vabakaubanduslepingu kahepoolne kaitseklausel ***IEuroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega rakendatakse ELi-Korea vabakaubanduslepingu kahepoolne kaitseklausel (KOM(2010)0049 – C7-0025/2010 – 2010/0032(COD)) | 93 |
| P7_TC1-COD(2010)0032Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega rakendatakse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Korea Vabariigi vabakaubanduslepingu kahepoolne kaitseklausel | 93 |
| I LISA | 94 |
| II LISA | 94 |
| 2012/C 188E/30 | ELi tagatise andmine Euroopa Investeerimispangale ELi välistele projektidele antavatest laenudest ja tagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks ***IEuroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis Euroopa Liidu välistele projektidele antavatest laenudest ja tagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (KOM(2010)0174 – C7-0110/2010 – 2010/0101(COD)) | 95 |
| P7_TC1-COD(2010)0101Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2011/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis Euroopa Liidu välistele projektidele antavatest laenudest ja tagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks[Muudatusettepanek 1, kui ei ole näidatud teisiti] | 96 |
| I LISA | 112 |
| II LISA | 112 |
| 2012/C 188E/31 | ELi ja Korea Vabariigi vabakaubandusleping ***Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta (08505/2010 – C7-0320/2010 – 2010/0075(NLE)) | 113 |
| 2012/C 188E/32 | Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised *Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (KOM(2011)0006 – C7-0033/2011 – 2011/0007(CNS)) | 114 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 15. veebruar 2011

2012/C 188E/16

EÜ ja Lõuna-Aafrika Vabariigi vaheline kaubandus-, arengu- ja koostööleping ***Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise lepingu sõlmimise kohta, millega muudetakse kaubandus-, arengu- ja koostöölepingut (10297/2010 – C7-0190/2010 – 2010/0119(NLE))

67

2012/C 188E/17

ELi, Islandi, Liechtensteini ja Norra vahelised lepingud (finantsmehhanismid aastateks 2009–2014 ning teatavate kalade ja kalatoodete ELi importimine aastatel 2009–2014) ***Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini ja Norra vahelise lepingu EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014, Euroopa Liidu ja Norra vahelise lepingu Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014, Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise Euroopa Liitu aastateks 2009–2014 suunatud teatavate kalade ja kalatoodete impordi suhtes kohaldatavaid erisätteid käsitleva lepingu lisaprotokolli ning Euroopa Majandusühenduse ja Norra vahelise Euroopa Liitu aastateks 2009–2014 suunatud teatavate kalade ja kalatoodete impordi suhtes kohaldatavaid erisätteid käsitleva lepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta (09902/2010 – C7-0225/2010 – 2010/0129(NLE))

68

2012/C 188E/18

Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping ***Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (13988/2010 – C7-0335/2010 – 2009/0115(NLE))

69

2012/C 188E/19

Leping Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel 2007.–2013. aastaks loodud Välispiirifondi lisaeeskirjade kohta ***Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu nimel lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel 2007.–2013. aastaks loodud Välispiirifondi lisaeeskirjade kohta (07853/2010 – C7-0101/2010 – 2009/0148(NLE))

69

2012/C 188E/20

Liechtensteini ühinemine ELi, EÜ ja Šveitsi vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ***Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuste eelnõude kohta, mis käsitlevad Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimist (06077/2010 – C7-0141/2010 – 2006/0251(NLE))

70

2012/C 188E/21

Liechtensteini ühinemine EÜ ja Šveitsi vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemist ***Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsuse eelnõu protokolli sõlmimise kohta Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Liechtensteini ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme (06242/2010 – C7-0140/2010 – 2006/0252(NLE))

71

2012/C 188E/22

ELi ja Brasiilia vaheline tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping ***Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist, sõlmimise kohta (16364/2010 – C7-0400/2010 – 2010/0228(NLE))

72

2012/C 188E/23

ELi ja Brasiilia vaheline diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping ***Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist, sõlmimise kohta (16362/2010 – C7-0399/2010 – 2010/0222(NLE))

73

2012/C 188E/24

Bussireisijate õigused ***IIIEuroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon lepituskomitees heakskiidetud ühise teksti kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb bussireisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 (PE-CONS 00063/2010 – C7-0015/2011 – 2008/0237(COD))

73

2012/C 188E/25

Uute väikeste tarbesõidukite heitenormid ***IEuroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast ühenduse terviklikust lähenemisviisist (KOM(2009)0593 – C7-0271/2009 – 2009/0173(COD))

2

74

P7_TC1-COD(2009)0173Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. veebruaril 2011. aastal, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist

2

75

2012/C 188E/26

Tõhustatud koostöö ühtse patendikaitse loomise valdkonnas ***Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega lubatakse tõhustatud koostööd ühtse patendikaitse loomise valdkonnas (05538/2011 – C7-0044/2011 – 2010/0384(NLE))

76

2012/C 188E/27

Toiduainete radioaktiivne saastatus ***IEuroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus (Euratom) toiduainete ja loomasööda radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärade kehtestamise kohta tuuma- või muu kiirgusavarii korral (uuesti sõnastatud tekst) (KOM(2010)0184 – C7-0137/2010 – 2010/0098(COD))

79

P7_TC1-COD(2010)0098Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 toiduainete ja loomasööda radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärade kehtestamise kohta tuuma- või muu kiirgusavarii korral (uuesti sõnastatud tekst)

80

I LISA

87

II LISA

87

III LISA

89

IV LISA

89

V LISA

89

Kolmapäev, 16. veebruar 2011

2012/C 188E/28

Võltsitud ravimid ***IEuroopa Parlamendi 16. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ seoses vajadusega vältida omaduste, taustandmete või päritolu poolest võltsitud ravimite sattumist seaduslikku tarneahelasse (KOM(2008)0668 – C6-0513/2008 – 2008/0261(COD))

91

P7_TC1-COD(2008)0261Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. veebruaril 2011. aastal, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta, seoses vajadusega vältida võltsitud ravimite sattumist seaduslikku tarneahelasse

92

Neljapäev, 17. veebruar 2011

2012/C 188E/29

ELi-Korea vabakaubanduslepingu kahepoolne kaitseklausel ***IEuroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega rakendatakse ELi-Korea vabakaubanduslepingu kahepoolne kaitseklausel (KOM(2010)0049 – C7-0025/2010 – 2010/0032(COD))

93

P7_TC1-COD(2010)0032Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega rakendatakse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Korea Vabariigi vabakaubanduslepingu kahepoolne kaitseklausel

93

I LISA

94

II LISA

94

2012/C 188E/30

ELi tagatise andmine Euroopa Investeerimispangale ELi välistele projektidele antavatest laenudest ja tagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks ***IEuroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis Euroopa Liidu välistele projektidele antavatest laenudest ja tagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (KOM(2010)0174 – C7-0110/2010 – 2010/0101(COD))

95

P7_TC1-COD(2010)0101Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2011/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis Euroopa Liidu välistele projektidele antavatest laenudest ja tagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks[Muudatusettepanek 1, kui ei ole näidatud teisiti]

96

I LISA

112

II LISA

112

2012/C 188E/31

ELi ja Korea Vabariigi vabakaubandusleping ***Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta (08505/2010 – C7-0320/2010 – 2010/0075(NLE))

113

2012/C 188E/32

Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised *Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (KOM(2011)0006 – C7-0033/2011 – 2011/0007(CNS))

114

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament 2010–2011 ISTUNGJÄRK 15.–17. veebruar 2011 istungid Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 164 E, 2.6.2011. VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 15. veebruar 2011

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/1

---

Teisipäev, 15. veebruar 2011Teenuste direktiivi rakendamine (2006/123/EÜ)

P7_TA(2011)0051

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta resolutsioon teenuste direktiivi 2006/123/EÜ rakendamise kohta (2010/2053(INI))

2012/C 188 E/01

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9, 49 ja 56; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9, 49 ja 56;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (1);

| — | võttes arvesse komisjoni 18. mai 2010. aasta kirjalikku teavet „Konkurentsivõime” nõukogule teenuste direktiivi rakendamise seisu kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. mai 2010. aasta kirjalikku teavet „Konkurentsivõime” nõukogule teenuste direktiivi rakendamise seisu kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse turu akt” (KOM(2010)0608); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse turu akt” (KOM(2010)0608);

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni presidendile esitatud aruannet „Ühtse turu uus strateegia”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni presidendile esitatud aruannet „Ühtse turu uus strateegia”;

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtse turu loomise kohta tarbijatele ja kodanikele (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtse turu loomise kohta tarbijatele ja kodanikele (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48 ja artikli 119 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48 ja artikli 119 lõiget 2;

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0012/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0012/2011),

| A. | arvestades, et teenuste direktiivi eesmärk on välja kujundada teenuste siseturg ning tagada kvaliteedi ja sotsiaalse sidususe kõrge tase; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et teenuste direktiivi eesmärk on välja kujundada teenuste siseturg ning tagada kvaliteedi ja sotsiaalse sidususe kõrge tase;

| B. | arvestades, et teenuste direktiiv on Euroopa Liidu majanduskasvu vahend ning et see tuleb ellu rakendada Euroopa 2020. aasta strateegia ja ühtse turu akti raames; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et teenuste direktiiv on Euroopa Liidu majanduskasvu vahend ning et see tuleb ellu rakendada Euroopa 2020. aasta strateegia ja ühtse turu akti raames;

| C. | arvestades, et teenuste osutamise vabadus on sätestatud aluslepingutes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et teenuste osutamise vabadus on sätestatud aluslepingutes;

| D. | arvestades, et teenuste direktiivi ülevõtmine on liikmesriikide, riigiasutuste ja kohalike omavalitsuste jaoks vastutusrikas ülesanne, kuna direktiivis on asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust käsitlevad sätted ning sätted ühtsete kontaktpunktide loomise kohta, mis on mõeldud teenuste osutajate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete abistamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et teenuste direktiivi ülevõtmine on liikmesriikide, riigiasutuste ja kohalike omavalitsuste jaoks vastutusrikas ülesanne, kuna direktiivis on asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust käsitlevad sätted ning sätted ühtsete kontaktpunktide loomise kohta, mis on mõeldud teenuste osutajate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete abistamiseks;

| E. | arvestades, et direktiivi mõju majandusele, ettevõtetele ja kodanikele saab hinnata alles siis, kui direktiiv on täielikult ja nõuetekohaselt üle võetud kõikides liidu liikmesriikides; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et direktiivi mõju majandusele, ettevõtetele ja kodanikele saab hinnata alles siis, kui direktiiv on täielikult ja nõuetekohaselt üle võetud kõikides liidu liikmesriikides;

| F. | arvestades, et direktiivi rakendamise kvaliteet liikmesriikides on sama oluline kui direktiivi rakendamise tähtaegadest kinnipidamine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et direktiivi rakendamise kvaliteet liikmesriikides on sama oluline kui direktiivi rakendamise tähtaegadest kinnipidamine;

| G. | arvestades, et teenuste direktiiv kergendab märkimisväärselt eeskätt FIEde ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tegevust, uute tegevusvaldkondade arendamist ja ka uute töötajate töölevõtmist teistes liikmesriikides; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et teenuste direktiiv kergendab märkimisväärselt eeskätt FIEde ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tegevust, uute tegevusvaldkondade arendamist ja ka uute töötajate töölevõtmist teistes liikmesriikides;

| H. | arvestades, et teenuste direktiiviga hõlmatud tegevus moodustab 40 % ELi sisemajanduse koguproduktist ja tööhõivest ning on seetõttu majanduskasvu ja tööpuuduse vastu võitlemise seisukohalt otsustava tähtsusega sektor; arvestades, et teenuste direktiivi eesmärk on vabastada Euroopa teenuste siseturu tohutu majanduslik ja tööhõivepotentsiaal, hinnanguliselt 0,6–1,5 % ELi sisemajanduse koguproduktist; arvestades lisaks sellele, et teenuste direktiivi eesmärk on täita Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 3 loetletud ülesanded; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et teenuste direktiiviga hõlmatud tegevus moodustab 40 % ELi sisemajanduse koguproduktist ja tööhõivest ning on seetõttu majanduskasvu ja tööpuuduse vastu võitlemise seisukohalt otsustava tähtsusega sektor; arvestades, et teenuste direktiivi eesmärk on vabastada Euroopa teenuste siseturu tohutu majanduslik ja tööhõivepotentsiaal, hinnanguliselt 0,6–1,5 % ELi sisemajanduse koguproduktist; arvestades lisaks sellele, et teenuste direktiivi eesmärk on täita Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 3 loetletud ülesanded;

| I. | arvestades, et dünaamilisem ja tööjõumahukam teenuste sektor aitaks toetada majanduskasvu, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et dünaamilisem ja tööjõumahukam teenuste sektor aitaks toetada majanduskasvu,

| 1. | tuletab meelde teenuste direktiivi teemal toimunud erakordselt laialdast avalikku ja poliitilist arutelu ning Euroopa Parlamendi olulist osa nendes läbirääkimistes; on seetõttu arvamusel, et Euroopa Parlament peab tõhusalt kontrollima direktiivi rakendamise protsessi liikmesriikides; palub komisjonil teavitada parlamenti regulaarselt ülevõtmise hetkeseisust; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde teenuste direktiivi teemal toimunud erakordselt laialdast avalikku ja poliitilist arutelu ning Euroopa Parlamendi olulist osa nendes läbirääkimistes; on seetõttu arvamusel, et Euroopa Parlament peab tõhusalt kontrollima direktiivi rakendamise protsessi liikmesriikides; palub komisjonil teavitada parlamenti regulaarselt ülevõtmise hetkeseisust;

| 2. | rõhutab, et teenuste direktiiv on tähtis samm teel tõelise teenuste siseturu suunas, mis peaks andma ettevõtetele ja eelkõige VKEdele võimaluse osutada kodanikele paremaid teenuseid konkurentsivõimeliste hindadega kogu siseturul; on siiski seisukohal, et täieliku ülevõtmise järel on väga oluline läbi viia teenuste direktiivi mõju igakülgne hindamine; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et teenuste direktiiv on tähtis samm teel tõelise teenuste siseturu suunas, mis peaks andma ettevõtetele ja eelkõige VKEdele võimaluse osutada kodanikele paremaid teenuseid konkurentsivõimeliste hindadega kogu siseturul; on siiski seisukohal, et täieliku ülevõtmise järel on väga oluline läbi viia teenuste direktiivi mõju igakülgne hindamine;

| 3. | väljendab heameelt selle üle, et teenuste direktiivi rakendamisega antakse uute töö- ja hindamismeetodite näol erakordselt tugev tõuge uuendustele kõikides liikmesriikides; rõhutab tööturu osapoolte ja kutseorganisatsioonide ülimalt tähtsat osa ülevõtmisprotsessis; palub komisjonil viimased täielikult kaasata vastastikuse hindamise etappi; |
| --- | --- |

3.

väljendab heameelt selle üle, et teenuste direktiivi rakendamisega antakse uute töö- ja hindamismeetodite näol erakordselt tugev tõuge uuendustele kõikides liikmesriikides; rõhutab tööturu osapoolte ja kutseorganisatsioonide ülimalt tähtsat osa ülevõtmisprotsessis; palub komisjonil viimased täielikult kaasata vastastikuse hindamise etappi;

| 4. | märgib, et enamik liikmesriike on eelistanud ülevõtmist horisontaalõigusaktidega; juhib siiski tähelepanu sellele, et ülevõtmisviis sõltub liikmesriikide sisekorralduse eripärast; kutsub seda arvesse võttes asjaomaseid liikmesriike üles tagama ülevõtmise suurema läbipaistvuse, eeskätt suurendama oma riigi parlamendi osalust vastavustabelite koostamisel; |
| --- | --- |

4.

märgib, et enamik liikmesriike on eelistanud ülevõtmist horisontaalõigusaktidega; juhib siiski tähelepanu sellele, et ülevõtmisviis sõltub liikmesriikide sisekorralduse eripärast; kutsub seda arvesse võttes asjaomaseid liikmesriike üles tagama ülevõtmise suurema läbipaistvuse, eeskätt suurendama oma riigi parlamendi osalust vastavustabelite koostamisel;

| 5. | tuletab meelde, et liikmesriigid ei peaks teenuste direktiivi rakendamist kavandama lihtsa täitmismenetlusena, mis seisneb erieeskirjade ja -sätete mehaanilises ja horisontaalses kaotamises, vaid hoopis õigusaktide ajakohastamise ja lihtsustamise ning teenustemajanduse põhjaliku ümberkorraldamise võimalusena, võttes arvesse avalike huvide kaitsega seotud eesmärke, nii nagu on osutatud ka direktiivis; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et liikmesriigid ei peaks teenuste direktiivi rakendamist kavandama lihtsa täitmismenetlusena, mis seisneb erieeskirjade ja -sätete mehaanilises ja horisontaalses kaotamises, vaid hoopis õigusaktide ajakohastamise ja lihtsustamise ning teenustemajanduse põhjaliku ümberkorraldamise võimalusena, võttes arvesse avalike huvide kaitsega seotud eesmärke, nii nagu on osutatud ka direktiivis;

| 6. | on seisukohal, et kõikides liikmesriikides tuleks tagada teenuste direktiivi täielik ja õigeaegne rakendamine nii õiguslikust kui toimimise seisukohast, et teenuste pakkujad saaksid direktiivist tulenevaid eeliseid nõuetekohaselt kasutada; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et kõikides liikmesriikides tuleks tagada teenuste direktiivi täielik ja õigeaegne rakendamine nii õiguslikust kui toimimise seisukohast, et teenuste pakkujad saaksid direktiivist tulenevaid eeliseid nõuetekohaselt kasutada;

| 7. | palub komisjonil jälgida tähelepanelikult direktiivi kohaldamist kõikides liikmesriikides ja koostada regulaarselt aruandeid rakendamise kohta; on seisukohal, et neis aruannetes tuleks arvestada direktiivi reaalset mõju ELi tööhõivele keskmise ja pika ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil jälgida tähelepanelikult direktiivi kohaldamist kõikides liikmesriikides ja koostada regulaarselt aruandeid rakendamise kohta; on seisukohal, et neis aruannetes tuleks arvestada direktiivi reaalset mõju ELi tööhõivele keskmise ja pika ajavahemiku jooksul;

| 8. | loodab, et teenuste direktiivil on tegelik positiivne mõju inimväärsete, püsivate ja kvaliteetsete töökohtade loomisele ning pakutavate teenuste kvaliteedi ja turvalisuse parandamisele; |
| --- | --- |

8.

loodab, et teenuste direktiivil on tegelik positiivne mõju inimväärsete, püsivate ja kvaliteetsete töökohtade loomisele ning pakutavate teenuste kvaliteedi ja turvalisuse parandamisele;

| 9. | tunnustab teenuste direktiivi potentsiaali ELi majanduse edasise integreerimise ja ühtse turu taaskäivitamise seisukohalt, majandusliku jõukuse ja konkurentsivõime tugevdamiseks ning tööhõivesse ja töökohtade loomisesse panustamiseks, kuna teenused annavad olulise osa ELi SKPst ja tööhõivest; on seisukohal, et direktiivi kiire ja nõuetekohane rakendamine kõigis liikmesriikides on ühtekuuluvus- ja regionaalpoliitika eesmärkide täitmise oluline eeltingimus, võib tugevdada siseturu ja ühtekuuluvuspoliitika vastastikust mõju ning aidata täita ELi 2020. aasta strateegia eesmärke ja samas teha lõppu praegusele nn ühtse turu väsimusele teenindussektoris; |
| --- | --- |

9.

tunnustab teenuste direktiivi potentsiaali ELi majanduse edasise integreerimise ja ühtse turu taaskäivitamise seisukohalt, majandusliku jõukuse ja konkurentsivõime tugevdamiseks ning tööhõivesse ja töökohtade loomisesse panustamiseks, kuna teenused annavad olulise osa ELi SKPst ja tööhõivest; on seisukohal, et direktiivi kiire ja nõuetekohane rakendamine kõigis liikmesriikides on ühtekuuluvus- ja regionaalpoliitika eesmärkide täitmise oluline eeltingimus, võib tugevdada siseturu ja ühtekuuluvuspoliitika vastastikust mõju ning aidata täita ELi 2020. aasta strateegia eesmärke ja samas teha lõppu praegusele nn ühtse turu väsimusele teenindussektoris;

| 10. | loodab, et lähitulevikus õnnestub hakata direktiivi eesmärke täitma, et sellest saab kasu kogu EL ja kõik selle piirkonnad ja et seeläbi tugevneb tegelik majanduslik, sotsiaalne ja piirkondlik ühtekuuluvus; |
| --- | --- |

10.

loodab, et lähitulevikus õnnestub hakata direktiivi eesmärke täitma, et sellest saab kasu kogu EL ja kõik selle piirkonnad ja et seeläbi tugevneb tegelik majanduslik, sotsiaalne ja piirkondlik ühtekuuluvus;

| 11. | kutsub komisjoni üles tõhusalt jälgima ja algusest peale hindama direktiivi mõju piirkondadele ning tagama kõigi käesoleva direktiivi rakendamisega seotud poliitikavaldkondade tulemusliku kooskõlastamise; kutsub komisjoni üles toetama kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele suunatud teavituskampaaniat direktiivi rakendamise teemal, et sellega hõlbustada direktiivi eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles tõhusalt jälgima ja algusest peale hindama direktiivi mõju piirkondadele ning tagama kõigi käesoleva direktiivi rakendamisega seotud poliitikavaldkondade tulemusliku kooskõlastamise; kutsub komisjoni üles toetama kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele suunatud teavituskampaaniat direktiivi rakendamise teemal, et sellega hõlbustada direktiivi eesmärkide saavutamist;

| 12. | eeldab, et direktiiv võib tõepoolest aidata vähendada halduskoormust ja õiguskindlusetuse juhtumeid, eriti teenuste valdkonnas domineerivate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul; arvab, et halduskoormuse vähendamine hõlbustab ka täiendavate teenuste arendamist ja maapiirkondades ning kaugetes ja äärepoolseimates piirkondades; |
| --- | --- |

12.

eeldab, et direktiiv võib tõepoolest aidata vähendada halduskoormust ja õiguskindlusetuse juhtumeid, eriti teenuste valdkonnas domineerivate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul; arvab, et halduskoormuse vähendamine hõlbustab ka täiendavate teenuste arendamist ja maapiirkondades ning kaugetes ja äärepoolseimates piirkondades;

| 13. | pooldab riiklike strateegiate rakendamist uuenduslike VKEde toetamiseks, keda finants- ja majanduskriisi tagajärjed kõige rohkem mõjutavad; |
| --- | --- |

13.

pooldab riiklike strateegiate rakendamist uuenduslike VKEde toetamiseks, keda finants- ja majanduskriisi tagajärjed kõige rohkem mõjutavad;

Hindamisprotsess

| 14. | on seisukohal, et asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust reguleerivate siseriiklike õigusaktide kontrollimise protsess on direktiivi üks kandvaid elemente; märgib, et see protsess peab võimaldama autoriseerimisskeeme ning asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse nõudeid ajakohastada, et hõlbustada piiriülest teenuste osutamist; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust reguleerivate siseriiklike õigusaktide kontrollimise protsess on direktiivi üks kandvaid elemente; märgib, et see protsess peab võimaldama autoriseerimisskeeme ning asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse nõudeid ajakohastada, et hõlbustada piiriülest teenuste osutamist;

| 15. | on veendunud, et vastastikune hindamine aitab olulisel määral tagada siseturu eeskirjade kvaliteedi ja tõhususe, kuna eeskirjade rakendamise korrapärane hindamine ja järelevalve panevad liikmesriikide asutusi tegelema ELi nõuetega ja nende nõuete oma riigi tasandile ülevõtmisega; |
| --- | --- |

15.

on veendunud, et vastastikune hindamine aitab olulisel määral tagada siseturu eeskirjade kvaliteedi ja tõhususe, kuna eeskirjade rakendamise korrapärane hindamine ja järelevalve panevad liikmesriikide asutusi tegelema ELi nõuetega ja nende nõuete oma riigi tasandile ülevõtmisega;

| 16. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostööd, et arendada teenuste siseturgu, võttes aluseks teenuste direktiivis sätestatud vastastikuse hindamise menetluse, mida liikmesriigid praegu üle võtavad; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostööd, et arendada teenuste siseturgu, võttes aluseks teenuste direktiivis sätestatud vastastikuse hindamise menetluse, mida liikmesriigid praegu üle võtavad;

| 17. | tuletab meelde, et liikmesriigid võivad oma autoriseerimisskeemid ja teatavad nõuded säilitada ainult juhul, kui need on selgelt vajalikud, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad; rõhutab, et liikmesriigid on sellega seoses säilitanud teatud arvul autoriseerimisskeeme, muutes need teenusepakkujatele paremini ligipääsetavaks ja läbipaistvamaks; kahetseb, et mõned liikmesriigid ei ole olnud nõudlikumad ega ole teenuste direktiiviga kaasnevaid haldusliku ja regulatiivse lihtsustamise võimalusi täielikult ära kasutanud; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde, et liikmesriigid võivad oma autoriseerimisskeemid ja teatavad nõuded säilitada ainult juhul, kui need on selgelt vajalikud, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad; rõhutab, et liikmesriigid on sellega seoses säilitanud teatud arvul autoriseerimisskeeme, muutes need teenusepakkujatele paremini ligipääsetavaks ja läbipaistvamaks; kahetseb, et mõned liikmesriigid ei ole olnud nõudlikumad ega ole teenuste direktiiviga kaasnevaid haldusliku ja regulatiivse lihtsustamise võimalusi täielikult ära kasutanud;

| 18. | juhib tähelepanu raskustele, mis on tekkinud seoses kutsekvalifikatsioonide tunnustamisega, eriti meditsiinisektoris; tuletab meelde, et teenuste direktiivi ei saa kohaldada nendele normidele, mis on juba sätestatud valdkondlike direktiividega; palub komisjonil seda olukorda kutsekvalifikatsioonide direktiivi läbivaatamise raames selgitada; |
| --- | --- |

18.

juhib tähelepanu raskustele, mis on tekkinud seoses kutsekvalifikatsioonide tunnustamisega, eriti meditsiinisektoris; tuletab meelde, et teenuste direktiivi ei saa kohaldada nendele normidele, mis on juba sätestatud valdkondlike direktiividega; palub komisjonil seda olukorda kutsekvalifikatsioonide direktiivi läbivaatamise raames selgitada;

| 19. | tuletab meelde teises liikmesriigis asutamisõigust ja ajutise teenuste osutamise õigust käsitlevate sätete eripära; palub komisjonil seda eripära hindamisel täielikult arvesse võtta; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde teises liikmesriigis asutamisõigust ja ajutise teenuste osutamise õigust käsitlevate sätete eripära; palub komisjonil seda eripära hindamisel täielikult arvesse võtta;

| 20. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lõpetama tarbijate põhjendamatu diskrimineerimise nende kodakondsuse või elukoha alusel ja tagama teenuste direktiivi artikli 20 lõike 2 tõhusa rakendamise ning selle, et riigiasutused ja kohtud jõustaksid nimetatud diskrimineerimist välistava eeskirja nõuetekohaselt liikmesriikide õigussüsteemides; tuletab meelde, et artikli 20 lõike 2 eesmärgiks ei ole ära hoida üldistest tingimustest tulenevaid erinevusi, mis põhinevad objektiivsetel kaalutlustel, nagu vahemaa või kõrgemad kulud, mis tekivad teenuste osutamisel teises liikmesriigis asuvatele klientidele; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lõpetama tarbijate põhjendamatu diskrimineerimise nende kodakondsuse või elukoha alusel ja tagama teenuste direktiivi artikli 20 lõike 2 tõhusa rakendamise ning selle, et riigiasutused ja kohtud jõustaksid nimetatud diskrimineerimist välistava eeskirja nõuetekohaselt liikmesriikide õigussüsteemides; tuletab meelde, et artikli 20 lõike 2 eesmärgiks ei ole ära hoida üldistest tingimustest tulenevaid erinevusi, mis põhinevad objektiivsetel kaalutlustel, nagu vahemaa või kõrgemad kulud, mis tekivad teenuste osutamisel teises liikmesriigis asuvatele klientidele;

| 21. | rõhutab, et direktiiviga seotud hindamisprotsess tähendab riikide ametiasutustele suurt töökoormust ning et seda koormust tuleb ülevõtmise hindamisel arvesse võtta; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et direktiiviga seotud hindamisprotsess tähendab riikide ametiasutustele suurt töökoormust ning et seda koormust tuleb ülevõtmise hindamisel arvesse võtta;

| 22. | võtab teadmiseks liikmesriikide töö vastastikuse hindamise protsessi rakendamisel; on arvamusel, et hindamine on oluline vahend, mille abil saab kindlaks teha, kuidas direktiivi rakendamine liikmesriikides edeneb; on seisukohal, et protsessi praeguses arengujärgus ei saa veel selle tulemuslikkust hinnata; rõhutab, et hindamine peab aitama kindlaks teha, kas liikmesriikides kehtivad eeskirjad vastavad siseturu nõuetele ja ei tekita uusi tõkkeid; soovib, et komisjon kontrolliks põhjalikult uue meetodi võimalusi ühtse turu akti raames; |
| --- | --- |

22.

võtab teadmiseks liikmesriikide töö vastastikuse hindamise protsessi rakendamisel; on arvamusel, et hindamine on oluline vahend, mille abil saab kindlaks teha, kuidas direktiivi rakendamine liikmesriikides edeneb; on seisukohal, et protsessi praeguses arengujärgus ei saa veel selle tulemuslikkust hinnata; rõhutab, et hindamine peab aitama kindlaks teha, kas liikmesriikides kehtivad eeskirjad vastavad siseturu nõuetele ja ei tekita uusi tõkkeid; soovib, et komisjon kontrolliks põhjalikult uue meetodi võimalusi ühtse turu akti raames;

| 23. | peab kahetsusväärseks, et Euroopa Parlament ja riikide parlamendid ei ole tugevamini kaasatud vastastikusesse hindamisse; |
| --- | --- |

23.

peab kahetsusväärseks, et Euroopa Parlament ja riikide parlamendid ei ole tugevamini kaasatud vastastikusesse hindamisse;

| 24. | kutsub komisjoni üles tegema kindlaks problemaatilised kutsealad ja sektorid piiriüleste teenuste valdkonnas ning läbi viima kohaldatavate õigusaktide ja probleemide põhjuste põhjaliku hindamise; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles tegema kindlaks problemaatilised kutsealad ja sektorid piiriüleste teenuste valdkonnas ning läbi viima kohaldatavate õigusaktide ja probleemide põhjuste põhjaliku hindamise;

Ühtsed kontaktpunktid

| 25. | on seisukohal, et ühtsete kontaktpunktide sisseseadmine on direktiivi tõhusa rakendamise üks oluline osa; tunnistab, et see nõuab liikmesriikidelt olulisi rahalisi, tehnilisi ja korralduslikke pingutusi; juhib tähelepanu vajadusele kaasata sellesse sotsiaalpartnerid ja ettevõtjate ühendused; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et ühtsete kontaktpunktide sisseseadmine on direktiivi tõhusa rakendamise üks oluline osa; tunnistab, et see nõuab liikmesriikidelt olulisi rahalisi, tehnilisi ja korralduslikke pingutusi; juhib tähelepanu vajadusele kaasata sellesse sotsiaalpartnerid ja ettevõtjate ühendused;

| 26. | palub liikmesriikidel kujundada ühtsed kontaktpunktid terviklikeks e-halduse portaalideks, mida saaksid kasutada teenuste pakkujad, kes soovivad ettevõtet avada või osutada piiriüleseid teenuseid; kutsub liikmesriike üles jätkuvalt parandama juurdepääsu ühtsetele kontaktpunktidele, muu hulgas võimaldama kontaktpunktide kaudu menetlusi ja formaalsusi lõpule viia ka kaugelt, elektroonilisi vahendeid kasutades, ning parandama ka kontaktpunktide kasutajatele, esmajoones väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava teabe, sealhulgas töö- ja maksuõiguse alase teabe ja menetluste, näiteks käibemaksu ja sotsiaalkindlustuse registreerimisega seotud protseduuride täitmise kvaliteeti ning asjakohasust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et kogu ühtsete kontaktpunktide pakutav teave oleks kättesaadav ka muudes keeltes peale riigikeele, kusjuures eelkõige tuleks arvesse võtta naaberriikide keeli; |
| --- | --- |

26.

palub liikmesriikidel kujundada ühtsed kontaktpunktid terviklikeks e-halduse portaalideks, mida saaksid kasutada teenuste pakkujad, kes soovivad ettevõtet avada või osutada piiriüleseid teenuseid; kutsub liikmesriike üles jätkuvalt parandama juurdepääsu ühtsetele kontaktpunktidele, muu hulgas võimaldama kontaktpunktide kaudu menetlusi ja formaalsusi lõpule viia ka kaugelt, elektroonilisi vahendeid kasutades, ning parandama ka kontaktpunktide kasutajatele, esmajoones väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava teabe, sealhulgas töö- ja maksuõiguse alase teabe ja menetluste, näiteks käibemaksu ja sotsiaalkindlustuse registreerimisega seotud protseduuride täitmise kvaliteeti ning asjakohasust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et kogu ühtsete kontaktpunktide pakutav teave oleks kättesaadav ka muudes keeltes peale riigikeele, kusjuures eelkõige tuleks arvesse võtta naaberriikide keeli;

| 27. | kutsub liikmesriike üles parandama elektrooniliste menetluste kättesaadavust, muu hulgas tagama kõigi asjaomaste vormide tõlke; palub liikmesriikidel pakkuda ühtsete kontaktpunktide kasutajatele jälgimisvõimalusi, et nad saaksid kontrollida käimasolevate menetluste kulgu; |
| --- | --- |

27.

kutsub liikmesriike üles parandama elektrooniliste menetluste kättesaadavust, muu hulgas tagama kõigi asjaomaste vormide tõlke; palub liikmesriikidel pakkuda ühtsete kontaktpunktide kasutajatele jälgimisvõimalusi, et nad saaksid kontrollida käimasolevate menetluste kulgu;

| 28. | võtab teadmiseks ühtsete kontaktpunktide toimimisel tekkinud raskused, mis on seotud isiku tõendamise, e-allkirja kasutamise ja originaaldokumentide või kinnitatud koopiate esitamisega, eelkõige piiriüleses kontekstis; palub komisjonil esitada ettepanekud meetmete kohta, millega neid raskusi saaks ületada, nii et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted võiksid ühtsest turust kasu saada ning õiguslikku ja tehnilist ebakindlust vältida; |
| --- | --- |

28.

võtab teadmiseks ühtsete kontaktpunktide toimimisel tekkinud raskused, mis on seotud isiku tõendamise, e-allkirja kasutamise ja originaaldokumentide või kinnitatud koopiate esitamisega, eelkõige piiriüleses kontekstis; palub komisjonil esitada ettepanekud meetmete kohta, millega neid raskusi saaks ületada, nii et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted võiksid ühtsest turust kasu saada ning õiguslikku ja tehnilist ebakindlust vältida;

| 29. | rõhutab, et kasutajasõbralikkuse tagamiseks on eriti oluline selgitada, missugused nõudmised kehtivad alalise ettevõtte avamisel ja missugused ajutise piiriülese teenuste osutamise korral; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et kasutajasõbralikkuse tagamiseks on eriti oluline selgitada, missugused nõudmised kehtivad alalise ettevõtte avamisel ja missugused ajutise piiriülese teenuste osutamise korral;

| 30. | peab kahetsusväärseks, et ühtsete kontaktpunktide pakutav nõustamine ei jõua veel võimalike teenuse osutajateni ja teave selle kohta, kuidas kontaktpunktidega ühendust võtta, ei ole kuigi laialt levinud; kutsub komisjoni üles 2012. aasta eelarve projektis ette nägema piisavalt assigneeringuid, et oleks võimalik käivitada üleeuroopaline kontaktpunkte tutvustav teabekampaania, et teataks paremini, milliseid võimalusi kontaktpunktid saavad teenuste osutajatele pakkuda; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles alustama koostöös kõigi sidusrühmadega võimalikult kiiresti sihipäraseid reklaami- teabe- ja koolituskampaaniaid; palub komisjonil ja liikmesriikidel suurendada eu-go võrgustiku nähtavust ja äratuntavust ning esitada näiteid selle kohta, kuidas ettevõtjad on ühtseid kontaktpunkte kasutanud ja millist kasu neist saanud; |
| --- | --- |

30.

peab kahetsusväärseks, et ühtsete kontaktpunktide pakutav nõustamine ei jõua veel võimalike teenuse osutajateni ja teave selle kohta, kuidas kontaktpunktidega ühendust võtta, ei ole kuigi laialt levinud; kutsub komisjoni üles 2012. aasta eelarve projektis ette nägema piisavalt assigneeringuid, et oleks võimalik käivitada üleeuroopaline kontaktpunkte tutvustav teabekampaania, et teataks paremini, milliseid võimalusi kontaktpunktid saavad teenuste osutajatele pakkuda; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles alustama koostöös kõigi sidusrühmadega võimalikult kiiresti sihipäraseid reklaami- teabe- ja koolituskampaaniaid; palub komisjonil ja liikmesriikidel suurendada eu-go võrgustiku nähtavust ja äratuntavust ning esitada näiteid selle kohta, kuidas ettevõtjad on ühtseid kontaktpunkte kasutanud ja millist kasu neist saanud;

| 31. | on seisukohal, et dialoog ja heade tavade vahetamine liikmesriikide vahel on ühtsete kontaktpunktide tegevuse parandamiseks ja arendamiseks väga oluline; rõhutab, et liikmesriikides, kus ühtseid kontaktpunkte veel ei ole või kus need korralikult ei toimi, tuleks viivitamatult meetmeid võtta; kutsub kõiki liikmesriike üles kahekordistama jõupingutusi, et ühtsetes kontaktpunktides saaks nõuetekohaselt täita kõiki vajalikke toiminguid ja menetlusi; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et dialoog ja heade tavade vahetamine liikmesriikide vahel on ühtsete kontaktpunktide tegevuse parandamiseks ja arendamiseks väga oluline; rõhutab, et liikmesriikides, kus ühtseid kontaktpunkte veel ei ole või kus need korralikult ei toimi, tuleks viivitamatult meetmeid võtta; kutsub kõiki liikmesriike üles kahekordistama jõupingutusi, et ühtsetes kontaktpunktides saaks nõuetekohaselt täita kõiki vajalikke toiminguid ja menetlusi;

| 32. | palub liikmesriikidel tagada, et riikide ühtsete kontaktpunktide veebisaitidel avaldataks teave selle kohta, millist teavet on teenuste osutajad kohustatud andma tarbijate huvides; |
| --- | --- |

32.

palub liikmesriikidel tagada, et riikide ühtsete kontaktpunktide veebisaitidel avaldataks teave selle kohta, millist teavet on teenuste osutajad kohustatud andma tarbijate huvides;

| 33. | palub liikmesriikidel regulaarselt esitada komisjonile võrreldavad statistilised andmed, mis on vajalikud ühtsete kontaktpunktide töö ja mõju hindamiseks liikmesriikide ja Euroopa tasandil, eriti seoses piirüleste teenuste osutamisega; kutsub komisjoni üles kehtestama selgeid kriteeriume ühtsete kontaktpunktide hindamiseks; on seisukohal, et need kriteeriumid peaksid põhinema nii kvantitatiivsetel kui ka kvalitatiivsetel näitajatel; |
| --- | --- |

33.

palub liikmesriikidel regulaarselt esitada komisjonile võrreldavad statistilised andmed, mis on vajalikud ühtsete kontaktpunktide töö ja mõju hindamiseks liikmesriikide ja Euroopa tasandil, eriti seoses piirüleste teenuste osutamisega; kutsub komisjoni üles kehtestama selgeid kriteeriume ühtsete kontaktpunktide hindamiseks; on seisukohal, et need kriteeriumid peaksid põhinema nii kvantitatiivsetel kui ka kvalitatiivsetel näitajatel;

| 34. | märgib, et mõnes liikmesriigis tuleb ühtsete kontaktpunktide piiriülese kasutamise võimaldamiseks lahendada rida õiguslikke ja tehnilisi probleeme; palub neil liikmesriikidel võtta vajalikke meetmeid ning pöörata sealjuures eriti tähelepanu elektroonilise allkirja tunnustamisele; palub komisjonil jätkata jõupingutusi koostoime suurendamiseks ning elektrooniliste menetluste vastastikuseks tunnustamiseks ja võtta vajalikke toetavaid meetmeid, et hõlbustada ühtsete kontaktpunktide piiriülest kasutamist; soovitab komisjonil teha teenuste osutajatele kõikides ELi ametlikes keeltes kättesaadavaks elektrooniline otselink liikmesriikide ühtsetele kontaktpunktidele; |
| --- | --- |

34.

märgib, et mõnes liikmesriigis tuleb ühtsete kontaktpunktide piiriülese kasutamise võimaldamiseks lahendada rida õiguslikke ja tehnilisi probleeme; palub neil liikmesriikidel võtta vajalikke meetmeid ning pöörata sealjuures eriti tähelepanu elektroonilise allkirja tunnustamisele; palub komisjonil jätkata jõupingutusi koostoime suurendamiseks ning elektrooniliste menetluste vastastikuseks tunnustamiseks ja võtta vajalikke toetavaid meetmeid, et hõlbustada ühtsete kontaktpunktide piiriülest kasutamist; soovitab komisjonil teha teenuste osutajatele kõikides ELi ametlikes keeltes kättesaadavaks elektrooniline otselink liikmesriikide ühtsetele kontaktpunktidele;

| 35. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles suurendama pingutusi ühtsete kontaktpunktide täieliku elektroonilise koostoime tagamiseks; rõhutab seost ühtse turu akti ettepanekuga 22, milles käsitletakse e-allkirja, e-tõendamist ja e-tuvastamist; |
| --- | --- |

35.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles suurendama pingutusi ühtsete kontaktpunktide täieliku elektroonilise koostoime tagamiseks; rõhutab seost ühtse turu akti ettepanekuga 22, milles käsitletakse e-allkirja, e-tõendamist ja e-tuvastamist;

| 36. | tuletab meelde, et liikmesriigid on kohustatud teostama riskihindamise, tagamaks, et ettevõtetel ei teki liigset koormust, kui nad soovivad kogu menetluse elektrooniliselt läbida; kutsub komisjoni üles hindama ettevõtete võimalusi kasutada oma riigis kehtivaid tuvastamis- ja tõendamisvahendeid ka teiste liikmesriikide ühtsete kontaktpunktide kasutamisel; |
| --- | --- |

36.

tuletab meelde, et liikmesriigid on kohustatud teostama riskihindamise, tagamaks, et ettevõtetel ei teki liigset koormust, kui nad soovivad kogu menetluse elektrooniliselt läbida; kutsub komisjoni üles hindama ettevõtete võimalusi kasutada oma riigis kehtivaid tuvastamis- ja tõendamisvahendeid ka teiste liikmesriikide ühtsete kontaktpunktide kasutamisel;

| 37. | on seisukohal, et kõnealuse õigusakti keerukust arvestades peaks igal kodanikul olema võimalik konsulteerida asjaomaste ametiasutustega, et saada oma küsimustele selge vastus; on seisukohal, et tööõiguse ja sotsiaalkindlustuse valdkondades tuleks seetõttu kasutusele võtta esialgse haldusotsuse mõiste, et vältida õiguskindlusetust; on lisaks seisukohal, et läbipaistvuse tagamiseks tuleks tehtud otsused avaldada; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et kõnealuse õigusakti keerukust arvestades peaks igal kodanikul olema võimalik konsulteerida asjaomaste ametiasutustega, et saada oma küsimustele selge vastus; on seisukohal, et tööõiguse ja sotsiaalkindlustuse valdkondades tuleks seetõttu kasutusele võtta esialgse haldusotsuse mõiste, et vältida õiguskindlusetust; on lisaks seisukohal, et läbipaistvuse tagamiseks tuleks tehtud otsused avaldada;

Halduskoostöö

| 38. | tuletab meelde halduskoostööd ja vastastikust abi käsitlevate sätete tähtsust; usub, et nende sätete rakendamine on teenuste osutajate tõhusa kontrollimise ning Euroopa Liidu teenuste kõrge kvaliteeditaseme ja kindluse tagamise tingimus; |
| --- | --- |

38.

tuletab meelde halduskoostööd ja vastastikust abi käsitlevate sätete tähtsust; usub, et nende sätete rakendamine on teenuste osutajate tõhusa kontrollimise ning Euroopa Liidu teenuste kõrge kvaliteeditaseme ja kindluse tagamise tingimus;

| 39. | väljendab heameelt selle üle, et siseturu infosüsteemis (IMI) on registreerunud aina rohkem riikide ametiasutusi, kes on pädevad teenuseid kontrollima, mis võimaldab otsest, kiiret ja tõhusat teabevahetust; on seisukohal, et IMI süsteemi võib kasutada ka muude asjaomaste direktiivide puhul; |
| --- | --- |

39.

väljendab heameelt selle üle, et siseturu infosüsteemis (IMI) on registreerunud aina rohkem riikide ametiasutusi, kes on pädevad teenuseid kontrollima, mis võimaldab otsest, kiiret ja tõhusat teabevahetust; on seisukohal, et IMI süsteemi võib kasutada ka muude asjaomaste direktiivide puhul;

| 40. | on arvamusel, et kuna siseturu infosüsteem ja ühtsed kontaktpunktid nõuavad kõigilt asjaomastelt asutustelt suurt pingutust halduskoostöö tegemisel, võivad need aidata kogu ELis tekitada suuremat koostalitlusvõimet ja koostöövõrgustikke riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; on seisukohal, et eeskirjade ja menetluste kehtestamisel tuleb nende toimivuse tagamiseks võimaldada ELi tasandil teatavat paindlikkust piirkondlike erinevustega arvestamisel ning seepärast tuleks kõik meetmed vastu võtta koostöös ja pärast piirkondlikul ja kohalikul tasandil peetud sisulisi arutelusid; |
| --- | --- |

40.

on arvamusel, et kuna siseturu infosüsteem ja ühtsed kontaktpunktid nõuavad kõigilt asjaomastelt asutustelt suurt pingutust halduskoostöö tegemisel, võivad need aidata kogu ELis tekitada suuremat koostalitlusvõimet ja koostöövõrgustikke riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; on seisukohal, et eeskirjade ja menetluste kehtestamisel tuleb nende toimivuse tagamiseks võimaldada ELi tasandil teatavat paindlikkust piirkondlike erinevustega arvestamisel ning seepärast tuleks kõik meetmed vastu võtta koostöös ja pärast piirkondlikul ja kohalikul tasandil peetud sisulisi arutelusid;

| 41. | peab kasulikuks seada sisse koostöö liikmesriikide riigiasutuste üleeuroopalise võrgustiku raames ja hakata vahetama teavet teenuste osutajate usaldusväärsuse kohta, eesmärgiga lõpetada piiriüleste tegevuste täiendav kontrollimine; |
| --- | --- |

41.

peab kasulikuks seada sisse koostöö liikmesriikide riigiasutuste üleeuroopalise võrgustiku raames ja hakata vahetama teavet teenuste osutajate usaldusväärsuse kohta, eesmärgiga lõpetada piiriüleste tegevuste täiendav kontrollimine;

| 42. | rõhutab vajadust arendada välja koolitusmeetmed riikide ja piirkondlike ametiasutuste ametnike jaoks, kes tegelevad teenuste kontrollimisega; tunnustab pingutusi, mida liikmesriigid on selles valdkonnas juba teinud, ning kutsub liikmesriike üles jätkama riiklike IMI võrgustike konsolideerimist – jälgima pidevalt nende praktilist toimimist ja tagama piisava koolituse; tuletab meelde, et IMI püsiv edu sõltub piisavatest investeeringutest liidu tasandil; kutsub seetõttu komisjoni üles koostama mitmeaastase koolituskava ning võtma kasutusele kõik selle tõrgeteta toimimiseks vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

42.

rõhutab vajadust arendada välja koolitusmeetmed riikide ja piirkondlike ametiasutuste ametnike jaoks, kes tegelevad teenuste kontrollimisega; tunnustab pingutusi, mida liikmesriigid on selles valdkonnas juba teinud, ning kutsub liikmesriike üles jätkama riiklike IMI võrgustike konsolideerimist – jälgima pidevalt nende praktilist toimimist ja tagama piisava koolituse; tuletab meelde, et IMI püsiv edu sõltub piisavatest investeeringutest liidu tasandil; kutsub seetõttu komisjoni üles koostama mitmeaastase koolituskava ning võtma kasutusele kõik selle tõrgeteta toimimiseks vajalikud vahendid;

| 43. | on seisukohal, et haldusmenetlusi tuleb tõhustada; peab sellega seoses kasulikuks tiheda koostöö sisseseadmist ühtsete kontaktpunktide vahel, et vahetada Euroopa eri piirkondade kogemusi seoses piiriüleste teenustega; |
| --- | --- |

43.

on seisukohal, et haldusmenetlusi tuleb tõhustada; peab sellega seoses kasulikuks tiheda koostöö sisseseadmist ühtsete kontaktpunktide vahel, et vahetada Euroopa eri piirkondade kogemusi seoses piiriüleste teenustega;

Kohaldamisala

| 44. | tuletab meelde, et direktiivi kohaldamisalast on välja jäetud mitu valdkonda, sealhulgas mittemajanduslikel kaalutlustel osutatavad üldhuviteenused, tervishoiuteenused ja suurem osa sotsiaalteenuseid; märgib, et direktiivi ei kohaldata tööõiguse suhtes ning see ei mõjuta ka liikmesriikide sotsiaalkindlustusalaseid õigusakte; |
| --- | --- |

44.

tuletab meelde, et direktiivi kohaldamisalast on välja jäetud mitu valdkonda, sealhulgas mittemajanduslikel kaalutlustel osutatavad üldhuviteenused, tervishoiuteenused ja suurem osa sotsiaalteenuseid; märgib, et direktiivi ei kohaldata tööõiguse suhtes ning see ei mõjuta ka liikmesriikide sotsiaalkindlustusalaseid õigusakte;

| 45. | võtab teadmiseks mõnedes liikmesriikides tekkinud arutelu direktiivi kohaldamisalast välja jäetud teenuste üle; võtab teadmiseks, et enamikul liikmesriikidel ei tekkinud teenuste direktiivi rakendamisel suuremaid kohaldamisalaga seotud probleeme; tuletab meelde, et need teenused on direktiivist välja jäetud nende eripära tõttu ning teatavatel juhtudel võivad need nõuda liidu valdkondlikku õigusraamistikku; võtab teadmiseks, et komisjoni teatises „Ühtse turu akt” on kirjas kohustus esitada 2011. aastal üldhuviteenuseid käsitlevate meetmete pakett; |
| --- | --- |

45.

võtab teadmiseks mõnedes liikmesriikides tekkinud arutelu direktiivi kohaldamisalast välja jäetud teenuste üle; võtab teadmiseks, et enamikul liikmesriikidel ei tekkinud teenuste direktiivi rakendamisel suuremaid kohaldamisalaga seotud probleeme; tuletab meelde, et need teenused on direktiivist välja jäetud nende eripära tõttu ning teatavatel juhtudel võivad need nõuda liidu valdkondlikku õigusraamistikku; võtab teadmiseks, et komisjoni teatises „Ühtse turu akt” on kirjas kohustus esitada 2011. aastal üldhuviteenuseid käsitlevate meetmete pakett;

| 46. | nõuab direktiivis sätestatud piirangute kohaldamise nõuetekohast ja põhjalikku jälgimist seoses üldist majandushuvi pakkuvate teenustega, kusjuures samal ajal tuleb järgida pädevuste jagunemist liidu ja liikmesriikide vahel; juhib tähelepanu asjaolule, et käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide vabadust kooskõlas ELi õigusega kindlaks määratleda, mida nad loevad üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks, kuidas selliste teenuste osutamist tuleks korraldada ja rahastada kooskõlas riigiabi eeskirjadega ning milliseid konkreetseid kohustusi nende suhtes tuleks kohaldada; |
| --- | --- |

46.

nõuab direktiivis sätestatud piirangute kohaldamise nõuetekohast ja põhjalikku jälgimist seoses üldist majandushuvi pakkuvate teenustega, kusjuures samal ajal tuleb järgida pädevuste jagunemist liidu ja liikmesriikide vahel; juhib tähelepanu asjaolule, et käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide vabadust kooskõlas ELi õigusega kindlaks määratleda, mida nad loevad üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks, kuidas selliste teenuste osutamist tuleks korraldada ja rahastada kooskõlas riigiabi eeskirjadega ning milliseid konkreetseid kohustusi nende suhtes tuleks kohaldada;

| 47. | nõuab, et direktiivi rakendamisel võetaks rohkem arvesse kohaliku omavalitsuse põhimõtet ning et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul võimalikult välditaks kohaliku tasandi otsustajatele bürokraatliku halduskoormuse ja piirangute põhjustamist; |
| --- | --- |

47.

nõuab, et direktiivi rakendamisel võetaks rohkem arvesse kohaliku omavalitsuse põhimõtet ning et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul võimalikult välditaks kohaliku tasandi otsustajatele bürokraatliku halduskoormuse ja piirangute põhjustamist;

| 48. | on seisukohal, et teenuste siseturu väljakujundamiseks vajalikud täiendavad meetmed tuleb täielikult integreerida ühtse turu akti üle peetavasse arutellu; |
| --- | --- |

48.

on seisukohal, et teenuste siseturu väljakujundamiseks vajalikud täiendavad meetmed tuleb täielikult integreerida ühtse turu akti üle peetavasse arutellu;

*

* *

| 49. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

49.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0186.

---

Kolmapäev, 16. veebruar 2011

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/7

---

Kolmapäev, 16. veebruar 2011VKEde rahastamist toetavate ELi vahendite läbivaatamise praktilised küsimused seoses järgmise programmiperioodiga

P7_TA(2011)0057

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2011. aasta resolutsioon VKEde rahastamist toetavate ELi vahendite läbivaatamise praktiliste küsimuste kohta seoses järgmise programmiperioodiga

2012/C 188 E/02

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et ELi 23 miljonil väikesel ja keskmise suurusega ettevõtjal (VKE), kes moodustavad umbes 99 % kõikidest ettevõtjatest ja annavad tööd üle 100 miljonile inimesele, on väga tähtis roll majanduskasvu, sotsiaalse ühtekuuluvuse soodustamisel ja töökohtade loomisel, nad on innovatsiooni üks peamisi allikaid ning neil on tööhõive säilitamisel ja suurendamisel väga oluline osa; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi 23 miljonil väikesel ja keskmise suurusega ettevõtjal (VKE), kes moodustavad umbes 99 % kõikidest ettevõtjatest ja annavad tööd üle 100 miljonile inimesele, on väga tähtis roll majanduskasvu, sotsiaalse ühtekuuluvuse soodustamisel ja töökohtade loomisel, nad on innovatsiooni üks peamisi allikaid ning neil on tööhõive säilitamisel ja suurendamisel väga oluline osa;

| B. | arvestades, et VKEde piiratud juurdepääs rahastamisele on nende loomise ja arengu peamine takistus, ning arvestades, et praegune finants- ja majanduskriis on seda probleemi veelgi süvendanud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et VKEde piiratud juurdepääs rahastamisele on nende loomise ja arengu peamine takistus, ning arvestades, et praegune finants- ja majanduskriis on seda probleemi veelgi süvendanud;

| C. | arvestades, et paljudel aladel ei ole Euroopa finantsturud mitmelgi põhjusel võimelised pakkuma VKEdele piisavat rahastamist, kuigi VKEdele laenamine traditsioonilistes vormides on jäänud praeguses kriisis üsnagi stabiilseks; arvestades, et tuleb teha jõupingutusi, et välistada selline võimalus, mille puhul rahvusvaheliste pangandusnormide käimasoleva reformimise tulemusena Euroopas väheneks veelgi pankade valmidus rahastada VKEsid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et paljudel aladel ei ole Euroopa finantsturud mitmelgi põhjusel võimelised pakkuma VKEdele piisavat rahastamist, kuigi VKEdele laenamine traditsioonilistes vormides on jäänud praeguses kriisis üsnagi stabiilseks; arvestades, et tuleb teha jõupingutusi, et välistada selline võimalus, mille puhul rahvusvaheliste pangandusnormide käimasoleva reformimise tulemusena Euroopas väheneks veelgi pankade valmidus rahastada VKEsid;

| D. | arvestades, et Euroopa VKEd on väga eripalgelised ja nende hulgas on palju mikroettevõtteid, traditsioonilistes valdkondades edukalt tegutsevaid pereettevõtteid ja üha rohkem tegevust alustavaid uusi ettevõtteid ning kiire arenguga kõrgtehnoloogia ja suure innovatiivsusega ettevõtteid; arvestades, et kõigil neil ärimudelitel on eri probleemid ja sellest tulenevalt erinevad rahastamisvajadused; arvestades, et kõrge finantsvõimenduse suhtarvuga (suuresti laenuvahendite varal toimuva rahastamisega) VKEd on kriisist ja riskantsemate projektide raskustesse sattumisest palju enam ohustatud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa VKEd on väga eripalgelised ja nende hulgas on palju mikroettevõtteid, traditsioonilistes valdkondades edukalt tegutsevaid pereettevõtteid ja üha rohkem tegevust alustavaid uusi ettevõtteid ning kiire arenguga kõrgtehnoloogia ja suure innovatiivsusega ettevõtteid; arvestades, et kõigil neil ärimudelitel on eri probleemid ja sellest tulenevalt erinevad rahastamisvajadused; arvestades, et kõrge finantsvõimenduse suhtarvuga (suuresti laenuvahendite varal toimuva rahastamisega) VKEd on kriisist ja riskantsemate projektide raskustesse sattumisest palju enam ohustatud;

| E. | arvestades, et üha enam kapitali- ja riskitundlik pangandussektor kehtestab laenude rahastamiseks rangemaid tingimusi, sealhulgas suuremad tagatisnõudeid ja riskipreemiaid, ning arvestades, et pangad soovivad üha vähem anda traditsioonilisi laene riskantsematele äriprojektidele, sealhulgas alustavatele ettevõtetele, innovatiivsetele toodetele ja isegi äritegevuse omanikuvahetusele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et üha enam kapitali- ja riskitundlik pangandussektor kehtestab laenude rahastamiseks rangemaid tingimusi, sealhulgas suuremad tagatisnõudeid ja riskipreemiaid, ning arvestades, et pangad soovivad üha vähem anda traditsioonilisi laene riskantsematele äriprojektidele, sealhulgas alustavatele ettevõtetele, innovatiivsetele toodetele ja isegi äritegevuse omanikuvahetusele;

| F. | arvestades, et väga innovatiivsed ja kiiresti kasvavad ettevõtted on olulise tähtsusega Euroopa majanduse edasise konkurentsivõime ja töökohtade loomise seisukohast, eeskätt turgudel, mis toetavad üleminekut ressursitõhusale majandusele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et väga innovatiivsed ja kiiresti kasvavad ettevõtted on olulise tähtsusega Euroopa majanduse edasise konkurentsivõime ja töökohtade loomise seisukohast, eeskätt turgudel, mis toetavad üleminekut ressursitõhusale majandusele;

| G. | arvestades, et statistilised andmed näitavad, et Euroopa VKEd on vähem valmis kasutama omakapitali kui näiteks samasugused ettevõtted USAs; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et statistilised andmed näitavad, et Euroopa VKEd on vähem valmis kasutama omakapitali kui näiteks samasugused ettevõtted USAs;

| H. | arvestades, et paljusid Euroopa ja rahvusvahelisi finantsvahendajaid takistab halduskoormus, mida tekitavad keerukad Euroopa finantseeskirjad ning Euroopa rahastamisprogrammide poliitika ja tegevussuunised; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et paljusid Euroopa ja rahvusvahelisi finantsvahendajaid takistab halduskoormus, mida tekitavad keerukad Euroopa finantseeskirjad ning Euroopa rahastamisprogrammide poliitika ja tegevussuunised;

| I. | arvestades, et Euroopa institutsioonidel tuleb nüüd anda hinnang praegu kasutatavatele VKEde rahastamist toetavatele vahenditele ning vaadata need läbi, võttes arvesse järgmist programmiperioodi järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kontekstis, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa institutsioonidel tuleb nüüd anda hinnang praegu kasutatavatele VKEde rahastamist toetavatele vahenditele ning vaadata need läbi, võttes arvesse järgmist programmiperioodi järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kontekstis,

VKEde rahastamisskeemide toimimise parandamine

| 1. | märgib, et välise rahastamise puhul jääb suur hulk VKEsid endiselt sõltuvaks peamiselt krediitidest ja laenudest; väljendab muret asjaolu pärast, et üha enam kapitali- ja riskitundlik pangandussektor nõuab suuremaid tagatisi ja riskipreemiaid, mis mõlemad tähendavad seda, et see väga suur majandussektor on seetõttu ebapiisavalt rahastatud ning realiseerimata jäävad äri- ja tööhõivevõimalused; peab seepärast VKEde pakutava majanduskasvu ja tööhõivepotentsiaali ärakasutamise seisukohast äärmiselt oluliseks krediidi- ja laenutagatissüsteemide kättesaadavust; peab vajalikuks toetada olemasolevaid programme nii riigi kui ka ELi tasandil ning peab oluliseks Euroopa Investeerimispanga (EIP) osa VKEdele laenamises; |
| --- | --- |

1.

märgib, et välise rahastamise puhul jääb suur hulk VKEsid endiselt sõltuvaks peamiselt krediitidest ja laenudest; väljendab muret asjaolu pärast, et üha enam kapitali- ja riskitundlik pangandussektor nõuab suuremaid tagatisi ja riskipreemiaid, mis mõlemad tähendavad seda, et see väga suur majandussektor on seetõttu ebapiisavalt rahastatud ning realiseerimata jäävad äri- ja tööhõivevõimalused; peab seepärast VKEde pakutava majanduskasvu ja tööhõivepotentsiaali ärakasutamise seisukohast äärmiselt oluliseks krediidi- ja laenutagatissüsteemide kättesaadavust; peab vajalikuks toetada olemasolevaid programme nii riigi kui ka ELi tasandil ning peab oluliseks Euroopa Investeerimispanga (EIP) osa VKEdele laenamises;

| 2. | juhib tähelepanu asjaolule, et pankadele kõrgemate omakapitalinõuete kehtestamisel, mida soovitas Baseli pangajärelevalvekomitee, tuleks arvesse võtta VKEde huve; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu asjaolule, et pankadele kõrgemate omakapitalinõuete kehtestamisel, mida soovitas Baseli pangajärelevalvekomitee, tuleks arvesse võtta VKEde huve;

| 3. | kiidab heaks uue ELi tööhõive elavdamise mikrokrediidirahastu (mikrokrediidirahastu „Progress”) loomise, mis loob paremad võimalused neile, kes soovivad ELis ettevõtlusega alustada; märgib, et ELis on mikrokrediidi nõudluse ja pakkumise osas potentsiaalne turutühimik; tunnistab, et mikrokrediidi andjaid on vaja rahastada, kuna rahaline toetus aitaks sellel tegevusel püsivaks kujuneda ja võimaldaks rahastul vastata mikrokrediidi võtjate kasvavale nõudlusele; rõhutab, et EL peab ergutama väikesemahulist investeerimist, andma mikroettevõtjatele kasvuvõimaluse ning eelkõige toetama neid rühmi (nt noored ettevõtjad), kellel on raskusi laenu saamisega oma äriideede jaoks; |
| --- | --- |

3.

kiidab heaks uue ELi tööhõive elavdamise mikrokrediidirahastu (mikrokrediidirahastu „Progress”) loomise, mis loob paremad võimalused neile, kes soovivad ELis ettevõtlusega alustada; märgib, et ELis on mikrokrediidi nõudluse ja pakkumise osas potentsiaalne turutühimik; tunnistab, et mikrokrediidi andjaid on vaja rahastada, kuna rahaline toetus aitaks sellel tegevusel püsivaks kujuneda ja võimaldaks rahastul vastata mikrokrediidi võtjate kasvavale nõudlusele; rõhutab, et EL peab ergutama väikesemahulist investeerimist, andma mikroettevõtjatele kasvuvõimaluse ning eelkõige toetama neid rühmi (nt noored ettevõtjad), kellel on raskusi laenu saamisega oma äriideede jaoks;

| 4. | toetab kindlalt tagatisvahendite jätkuvat rakendamist konkurentsivõime ja innovatsiooni programmi, seitsmenda raamprogrammi riskijagamisrahastu ja VKEde laenusaamist hõlbustavate struktuurifondide algatuse JEREMIE raames ning seoses algatusega JASMINE, mille eesmärk on toetada väikerahastamisasutusi; juhib tähelepanu asjaolule, et nende programmide ja algatuste rakendamist takistavad praegu liialt keerukad haldustoimingud; palub komisjonil muuta lihtsamaks struktuurifondide kasutamine VKEde rahastamisvahendite osas, eeskätt selleks, et rahastada tagatissüsteemide käibefonde, hoidudes samas loomast süsteeme, mis dubleerivad olemasolevaid, nt riiklikke skeeme; |
| --- | --- |

4.

toetab kindlalt tagatisvahendite jätkuvat rakendamist konkurentsivõime ja innovatsiooni programmi, seitsmenda raamprogrammi riskijagamisrahastu ja VKEde laenusaamist hõlbustavate struktuurifondide algatuse JEREMIE raames ning seoses algatusega JASMINE, mille eesmärk on toetada väikerahastamisasutusi; juhib tähelepanu asjaolule, et nende programmide ja algatuste rakendamist takistavad praegu liialt keerukad haldustoimingud; palub komisjonil muuta lihtsamaks struktuurifondide kasutamine VKEde rahastamisvahendite osas, eeskätt selleks, et rahastada tagatissüsteemide käibefonde, hoidudes samas loomast süsteeme, mis dubleerivad olemasolevaid, nt riiklikke skeeme;

| 5. | on seisukohal, et eriti konkurentsivõime ja innovatsiooni programmi rahastamine on puudulik ning programmi hindamisel tuleks lähtuda selle ulatusest; kutsub komisjoni ja liikmesriike nägema järgmises mitmeaastases finantsraamistikus ette uuenduslike rahastamisvahendite tõhusama rahastamise; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et eriti konkurentsivõime ja innovatsiooni programmi rahastamine on puudulik ning programmi hindamisel tuleks lähtuda selle ulatusest; kutsub komisjoni ja liikmesriike nägema järgmises mitmeaastases finantsraamistikus ette uuenduslike rahastamisvahendite tõhusama rahastamise;

| 6. | nõuab uuenduslike finantsvahendite rahastamise olulist suurendamist ELi eelarves, et katta VKEde rahastamisvajadused, võttes arvesse Euroopa 2020. aasta strateegiat ja valdkondlikke juhtalgatusi, ning ergutab EIP grupi ühisvahendite rakendamist, eeskätt riskijagamissüsteemide kaudu; nõuab, et edasised programmid oleksid paindlikud, mis on vajalik selleks, et ei tuleks kasutada vaid ühte ühtlustatud lahendust, mis tegelikult kellelegi ei sobi; |
| --- | --- |

6.

nõuab uuenduslike finantsvahendite rahastamise olulist suurendamist ELi eelarves, et katta VKEde rahastamisvajadused, võttes arvesse Euroopa 2020. aasta strateegiat ja valdkondlikke juhtalgatusi, ning ergutab EIP grupi ühisvahendite rakendamist, eeskätt riskijagamissüsteemide kaudu; nõuab, et edasised programmid oleksid paindlikud, mis on vajalik selleks, et ei tuleks kasutada vaid ühte ühtlustatud lahendust, mis tegelikult kellelegi ei sobi;

Turuprobleemidega tegelemine

| 7. | rõhutab, et alustavatele ja innovatiivsetele ettevõtetele on vaja paremat juurdepääsu omakapitalil või kvaasikapitalil põhinevatele rahastamisvahenditele, mida turg ei paku veel piisavalt; palub komisjonil tagada, et järgmise põlvkonna programmides pöörataks suuremat tähelepanu vahefinantseerimisvahenditele, ning toetada neid riskijagamisfondide ja rahastutega; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et alustavatele ja innovatiivsetele ettevõtetele on vaja paremat juurdepääsu omakapitalil või kvaasikapitalil põhinevatele rahastamisvahenditele, mida turg ei paku veel piisavalt; palub komisjonil tagada, et järgmise põlvkonna programmides pöörataks suuremat tähelepanu vahefinantseerimisvahenditele, ning toetada neid riskijagamisfondide ja rahastutega;

| 8. | märgib, et suure innovatiivsusega ja kiiresti arenevatel ettevõtetel on vaja juurdepääsu Euroopa riskikapitali ja võlakirjaturgudele, nõuab tungivalt, et komisjon asuks juhtima Euroopa riskikapitali ja väärtpaberiturgude arengut takistavate tegurite kõrvaldamist, laiendaks riskijagamisvahendeid investeeringuteks omakapitali, toetaks ettevõtete ühiste võlakirjade emiteerimist ning ergutaks liikmesriike toetama investorite võrgu (business angels) tegevust, andes investoritele maksusoodustusi; |
| --- | --- |

8.

märgib, et suure innovatiivsusega ja kiiresti arenevatel ettevõtetel on vaja juurdepääsu Euroopa riskikapitali ja võlakirjaturgudele, nõuab tungivalt, et komisjon asuks juhtima Euroopa riskikapitali ja väärtpaberiturgude arengut takistavate tegurite kõrvaldamist, laiendaks riskijagamisvahendeid investeeringuteks omakapitali, toetaks ettevõtete ühiste võlakirjade emiteerimist ning ergutaks liikmesriike toetama investorite võrgu (business angels) tegevust, andes investoritele maksusoodustusi;

| 9. | märgib, et VKEde rahastamise praegust süsteemi nii nõudluse kui ka pakkumise poolt mõjutavad paljudes Euroopa riikides maksu- ja tugisüsteemid, mis soodustavad oluliselt finantseerimist laenuvahendite varal ning pärsivad rahastamist omakapitali kaudu; kutsub komisjoni võtma meetmeid, et suurendada teadlikkust probleemidest, mida tekitavad õigusraamistikuga antavad valed stiimulid, ning ergutama liikmesriike viima läbi vajalikke reforme; |
| --- | --- |

9.

märgib, et VKEde rahastamise praegust süsteemi nii nõudluse kui ka pakkumise poolt mõjutavad paljudes Euroopa riikides maksu- ja tugisüsteemid, mis soodustavad oluliselt finantseerimist laenuvahendite varal ning pärsivad rahastamist omakapitali kaudu; kutsub komisjoni võtma meetmeid, et suurendada teadlikkust probleemidest, mida tekitavad õigusraamistikuga antavad valed stiimulid, ning ergutama liikmesriike viima läbi vajalikke reforme;

Haldustakistuste kõrvaldamine

| 10. | tunneb muret asjaolu pärast, et ELi finantseeskirjad ja Euroopa rahastamisvahendite suunised on keerukad, eeskätt neil juhtudel, kui Euroopa fonde ja programme kasutatakse üksikute ettevõtete toetamiseks ja eraldatavad summad on suhteliselt väikesed; on seisukohal, et eeskirjade täitmiseks kuluv aeg ja raha ei ole vähimalgi määral vastavuses toetustest saadava kasuga; nõuab uuenduslike finantsvahendite ladusamat juhtimist, tõhusamat halduskorraldust ja aruandlust ning kulutasuvust; rõhutab, et kaasneva halduskoormusega ei tohi panku, vahendajaid ega toetuse saajaid tõrjuda ega takistada kasutamast programme ja vahendeid; palub komisjonil teha ettepanek lihtsustatud ja vähem kulukate eeskirjade ja suuniste kohta, eelkõige programmide osas, mis on mõeldud VKEde väiksemahuliseks rahastamiseks tagatiste ja vahefinantseerimise või omakapitaliinstrumentide abil; |
| --- | --- |

10.

tunneb muret asjaolu pärast, et ELi finantseeskirjad ja Euroopa rahastamisvahendite suunised on keerukad, eeskätt neil juhtudel, kui Euroopa fonde ja programme kasutatakse üksikute ettevõtete toetamiseks ja eraldatavad summad on suhteliselt väikesed; on seisukohal, et eeskirjade täitmiseks kuluv aeg ja raha ei ole vähimalgi määral vastavuses toetustest saadava kasuga; nõuab uuenduslike finantsvahendite ladusamat juhtimist, tõhusamat halduskorraldust ja aruandlust ning kulutasuvust; rõhutab, et kaasneva halduskoormusega ei tohi panku, vahendajaid ega toetuse saajaid tõrjuda ega takistada kasutamast programme ja vahendeid; palub komisjonil teha ettepanek lihtsustatud ja vähem kulukate eeskirjade ja suuniste kohta, eelkõige programmide osas, mis on mõeldud VKEde väiksemahuliseks rahastamiseks tagatiste ja vahefinantseerimise või omakapitaliinstrumentide abil;

| 11. | pooldab VKEde rahastamisfoorumi loomist 2010. aastal ning nõuab tungivalt, et komisjon parandaks veelgi koostööd riikide arengu- ja kommertspankadega, et vahetada kogemusi ja parimaid tavasid, luua sünergiat ning otsida võimalusi, kuidas lihtsustada ja ühtlustada VKEdele mõeldud ELi rahastamisprogramme; |
| --- | --- |

11.

pooldab VKEde rahastamisfoorumi loomist 2010. aastal ning nõuab tungivalt, et komisjon parandaks veelgi koostööd riikide arengu- ja kommertspankadega, et vahetada kogemusi ja parimaid tavasid, luua sünergiat ning otsida võimalusi, kuidas lihtsustada ja ühtlustada VKEdele mõeldud ELi rahastamisprogramme;

| 12. | juhib tähelepanu asjaolule, et praegused VKEde rahalise toetuse meetmed kuuluvad mitme ELi programmi alla, näiteks konkurentsivõime ja innovatsiooni programm, struktuurifondid (JEREMIE), seitsmes raamprogramm jne, ning tõdeb, et need programmid ei ole omavahel kooskõlastatud; palub komisjonil muuta eri programmid sidusamaks, andes tagatisi ning seades omavahel tasakaalu liikmesriikide ja ELi rahastamissüsteemid, millega toetatakse innovatsiooni rahastamist või VKEdele riskikapitali vormis antavat abi; nõuab tungivalt, et komisjon looks VKEdele mõeldud ELi eri rahastamisvahendite tarbeks ühtse teenuspunkti; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu asjaolule, et praegused VKEde rahalise toetuse meetmed kuuluvad mitme ELi programmi alla, näiteks konkurentsivõime ja innovatsiooni programm, struktuurifondid (JEREMIE), seitsmes raamprogramm jne, ning tõdeb, et need programmid ei ole omavahel kooskõlastatud; palub komisjonil muuta eri programmid sidusamaks, andes tagatisi ning seades omavahel tasakaalu liikmesriikide ja ELi rahastamissüsteemid, millega toetatakse innovatsiooni rahastamist või VKEdele riskikapitali vormis antavat abi; nõuab tungivalt, et komisjon looks VKEdele mõeldud ELi eri rahastamisvahendite tarbeks ühtse teenuspunkti;

*

* *

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

13.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/9

---

Kolmapäev, 16. veebruar 2011Piisav, jätkusuutlik ja kindel Euroopa pensionisüsteem

P7_TA(2011)0058

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2011. aasta resolutsioon piisava, jätkusuutliku ja kindla Euroopa pensionisüsteemi kohta (2010/2239(INI))

2012/C 188 E/03

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 9 horisontaalset sotsiaalklauslit; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 9 horisontaalset sotsiaalklauslit;

| — | võttes arvesse komisjoni 7. juuli 2010. aasta teatist „Roheline raamat. Piisav, jätkusuutlik ja kindel Euroopa pensionisüsteem” (KOM(2010)0365); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. juuli 2010. aasta teatist „Roheline raamat. Piisav, jätkusuutlik ja kindel Euroopa pensionisüsteem” (KOM(2010)0365);

| — | võttes arvesse oma 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni demograafiliste väljakutsete ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni demograafiliste väljakutsete ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee aruannet komisjoni 7. juuli 2010. aasta teatise „Roheline raamat. Piisav, jätkusuutlik ja kindel Euroopa pensionisüsteem” (2) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee aruannet komisjoni 7. juuli 2010. aasta teatise „Roheline raamat. Piisav, jätkusuutlik ja kindel Euroopa pensionisüsteem” (2) kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa (KOM(2010)0193) ja oma 8. septembri 2010. aasta seisukohta sellel teemal (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa (KOM(2010)0193) ja oma 8. septembri 2010. aasta seisukohta sellel teemal (3);

| — | võttes arvesse komisjoni 29. aprilli 2009. aasta teatist „Toimetulek rahvastiku vananemise mõjuga ELis (2009. aasta aruanne rahvastiku vananemise kohta)” (KOM(2009)0180) ja oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. aprilli 2009. aasta teatist „Toimetulek rahvastiku vananemise mõjuga ELis (2009. aasta aruanne rahvastiku vananemise kohta)” (KOM(2009)0180) ja oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni (4);

| — | võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (5);

| — | võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni uue sotsiaalmeetmete kava kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni uue sotsiaalmeetmete kava kohta (6);

| — | võttes arvesse oma 20. novembri 2008. aasta resolutsiooni sotsiaalkindlustussüsteemide ja pensionide tuleviku – nende rahastamise ja individualiseerimise suundumuse kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. novembri 2008. aasta resolutsiooni sotsiaalkindlustussüsteemide ja pensionide tuleviku – nende rahastamise ja individualiseerimise suundumuse kohta (7);

| — | võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni sotsiaalse kaasatuse edendamise ja vaesuse, sealhulgas laste vaesuse vastu võitlemise kohta ELis (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni sotsiaalse kaasatuse edendamise ja vaesuse, sealhulgas laste vaesuse vastu võitlemise kohta ELis (8);

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0507) ja oma 20. juuni 2007. aasta seisukohta (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0507) ja oma 20. juuni 2007. aasta seisukohta (9);

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 2001. aasta Stockholmi kohtumisel vastu võetud strateegiat Euroopa pensionisüsteemide reformimise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 2001. aasta Stockholmi kohtumisel vastu võetud strateegiat Euroopa pensionisüsteemide reformimise kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 2001. aasta Laekeni kohtumisel vastu võetud otsust pensione puudutavate ühiste eesmärkide kohta, kus rõhutatakse, et pensionid peavad olema piisavad, jätkusuutlikud ja kohandatavad; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 2001. aasta Laekeni kohtumisel vastu võetud otsust pensione puudutavate ühiste eesmärkide kohta, kus rõhutatakse, et pensionid peavad olema piisavad, jätkusuutlikud ja kohandatavad;

| — | võttes arvesse põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 23; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 23;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, siseturu- ja tarbijakitsekomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0025/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, siseturu- ja tarbijakitsekomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0025/2011),

| A. | arvestades, et inimesed sisenevad praegu tööturule vanemana töötuse tõttu, mis eriti puudutab noori ja madala kvalifikatsiooniga noori, ning samuti pikema hariduse ja teatavatel juhtudel kõrghariduse tõttu, et nad lahkuvad tööturult keskmiselt enne seadusliku pensioniea kättejõudmist, ning et nende tööelu terviklikkust lõhuvad sagedased mitteaktiivsuse perioodid ja eluiga kasvab; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et inimesed sisenevad praegu tööturule vanemana töötuse tõttu, mis eriti puudutab noori ja madala kvalifikatsiooniga noori, ning samuti pikema hariduse ja teatavatel juhtudel kõrghariduse tõttu, et nad lahkuvad tööturult keskmiselt enne seadusliku pensioniea kättejõudmist, ning et nende tööelu terviklikkust lõhuvad sagedased mitteaktiivsuse perioodid ja eluiga kasvab;

| B. | arvestades, et finants- ja majanduskriis on oluliselt suurendanud ELi ees seisvat demograafilist probleemi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et finants- ja majanduskriis on oluliselt suurendanud ELi ees seisvat demograafilist probleemi;

| C. | arvestades, et praeguste andmete kohaselt tööturule sisenevate inimeste arv väheneb (ELi tööealine elanikkond hakkab 2012. aastast alates vähenema) ja pensionäride arv suureneb (2008. aastal oli ELis üle 65-aasta vanuse inimese kohta neli tööealist kodanikku); arvestades, et see areng on erinev vastavalt liikmesriikide vahelistele demograafilistele erinevustele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et praeguste andmete kohaselt tööturule sisenevate inimeste arv väheneb (ELi tööealine elanikkond hakkab 2012. aastast alates vähenema) ja pensionäride arv suureneb (2008. aastal oli ELis üle 65-aasta vanuse inimese kohta neli tööealist kodanikku); arvestades, et see areng on erinev vastavalt liikmesriikide vahelistele demograafilistele erinevustele;

| D. | arvestades, et piisava, jätkusuutliku ja kindla pensioni tagamine on lahutamatult seotud suurema tööhõive, suurema tootlikkuse ja majanduskasvuga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et piisava, jätkusuutliku ja kindla pensioni tagamine on lahutamatult seotud suurema tööhõive, suurema tootlikkuse ja majanduskasvuga;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu majanduse juhtimisel tuleks arvesse võtta rohelises raamatus esitatud terviklikku lähenemisviisi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu majanduse juhtimisel tuleks arvesse võtta rohelises raamatus esitatud terviklikku lähenemisviisi;

| F. | arvestades, et finantskriisi tõttu on kasvanud tööpuudus, vaesus ja sotsiaalne tõrjutus ning paljudes liikmesriikides on suurenenud eelarvedefitsiit ja tekkinud probleemid (maksudest või muudest allikatest rahastatavate) pensionide rahastamisega ning avaldunud on mõnede pensionifondi süsteemide nõrkused; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et finantskriisi tõttu on kasvanud tööpuudus, vaesus ja sotsiaalne tõrjutus ning paljudes liikmesriikides on suurenenud eelarvedefitsiit ja tekkinud probleemid (maksudest või muudest allikatest rahastatavate) pensionide rahastamisega ning avaldunud on mõnede pensionifondi süsteemide nõrkused;

| G. | arvestades, et ELi 2020. aasta strateegias püstitatud eesmärk jõuda 75 % tööhõiveni peab aitama kaasa pensionisüsteemide säästvale arengule; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi 2020. aasta strateegias püstitatud eesmärk jõuda 75 % tööhõiveni peab aitama kaasa pensionisüsteemide säästvale arengule;

| H. | arvestades, et ajutiste või ebapüsivate töökohtade üha suurem levik vähendab makseid pensionisüsteemidesse, kahjustab kõnealuste süsteemide stabiilsust ja tulevaste pensionide piisavust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ajutiste või ebapüsivate töökohtade üha suurem levik vähendab makseid pensionisüsteemidesse, kahjustab kõnealuste süsteemide stabiilsust ja tulevaste pensionide piisavust;

| I. | arvestades, et pensionifondide struktuuri kujundamisel tuleb arvestada riskide leevendamist ja šokkide talumise võimet; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et pensionifondide struktuuri kujundamisel tuleb arvestada riskide leevendamist ja šokkide talumise võimet;

| J. | arvestades, et ühiskond peaks tunnustama neid, kes pühendavad oma aega ja võimeid laste kasvatamisele või eakate hooldamisele, ning seda oleks võimalik teha sellistele inimestele individuaalsete õiguste andmisega, eelkõige seoses pensioniga; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ühiskond peaks tunnustama neid, kes pühendavad oma aega ja võimeid laste kasvatamisele või eakate hooldamisele, ning seda oleks võimalik teha sellistele inimestele individuaalsete õiguste andmisega, eelkõige seoses pensioniga;

| K. | arvestades, et Euroopa Liidus on meeste ja naiste võrdõiguslikkus väärtus, eesmärk ja põhiõigus ning ELi institutsioonidel on kohustus järgida soolist võrdõiguslikkust kõigi oma meetmete puhul; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Liidus on meeste ja naiste võrdõiguslikkus väärtus, eesmärk ja põhiõigus ning ELi institutsioonidel on kohustus järgida soolist võrdõiguslikkust kõigi oma meetmete puhul;

| L. | arvestades, et pensioniga seotud erinevates aspektides kogevad naised Euroopa Liidus otsest ja kaudset diskrimineerimist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et pensioniga seotud erinevates aspektides kogevad naised Euroopa Liidus otsest ja kaudset diskrimineerimist;

| M. | arvestades, et pensionireformide tulevase mõju hindamisel võetakse tavaliselt aluseks täistööajaga, täieliku teenistuskäiguga ja keskmise sissetulekuga mees ning arvestades, et kindlustusmatemaatilised soopõhised tabelid avaldavad negatiivset mõju naiste pensioniarvestusele ning näevad naistele ette madalama asendusmäära; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et pensionireformide tulevase mõju hindamisel võetakse tavaliselt aluseks täistööajaga, täieliku teenistuskäiguga ja keskmise sissetulekuga mees ning arvestades, et kindlustusmatemaatilised soopõhised tabelid avaldavad negatiivset mõju naiste pensioniarvestusele ning näevad naistele ette madalama asendusmäära;

| N. | arvestades, et vanemad naised on eriti ebakindlas olukorras, kui nende pension tuleneb perekonnaseisust (lese- või toitjakaotuspension) ning kui neil endal pole töökatkestuste tõttu piisavaid pensioniõigusi, |
| --- | --- |

N.

arvestades, et vanemad naised on eriti ebakindlas olukorras, kui nende pension tuleneb perekonnaseisust (lese- või toitjakaotuspension) ning kui neil endal pole töökatkestuste tõttu piisavaid pensioniõigusi,

Üldsätted

ELi tasand ja liikmesriigid

| 1. | peab tervitatavaks rohelises raamatus vastu võetud terviklikku lähenemisviisi, mille eesmärk on riiklikul ja ELi tasandil anda uut hoogu tugevate, pikaajaliste, piisavate, jätkusuutlike ja kindlate pensionisüsteemide rajamisele ning kaitsta subsidiaarsuse põhimõtet; tuletab meelde, et tavad, majanduslik ja demograafiline olukord ning tööturu iseloom on liikmesriigiti erinevad ning et tuleb järgida lähimuse ja solidaarsuse põhimõtet, mille alusel liikmesriigid vastutavad täielikult oma pensionisüsteemi korraldamise eest; |
| --- | --- |

1.

peab tervitatavaks rohelises raamatus vastu võetud terviklikku lähenemisviisi, mille eesmärk on riiklikul ja ELi tasandil anda uut hoogu tugevate, pikaajaliste, piisavate, jätkusuutlike ja kindlate pensionisüsteemide rajamisele ning kaitsta subsidiaarsuse põhimõtet; tuletab meelde, et tavad, majanduslik ja demograafiline olukord ning tööturu iseloom on liikmesriigiti erinevad ning et tuleb järgida lähimuse ja solidaarsuse põhimõtet, mille alusel liikmesriigid vastutavad täielikult oma pensionisüsteemi korraldamise eest;

| 2. | rõhutab, et ajal, mil sotsiaalsed ja majandustingimused on üldiselt rasked ning eri liikmesriikides ja õigussüsteemides isegi erinevad, peavad liikmesriigid lahendama keerulise probleemi, et tagada oma kodanike ootuste täitmise piisava ja jätkusuutliku pensioni saamiseks; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et ajal, mil sotsiaalsed ja majandustingimused on üldiselt rasked ning eri liikmesriikides ja õigussüsteemides isegi erinevad, peavad liikmesriigid lahendama keerulise probleemi, et tagada oma kodanike ootuste täitmise piisava ja jätkusuutliku pensioni saamiseks;

| 3. | rõhutab, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad on ELis peamised tööandjad ja majanduskasvu allikad ning annavad jätkuvalt olulise panuse pensionisüsteemide jätkusuutlikkuse ja piisavuse tagamisse liikmesriikides; soovib seetõttu näha sektoripõhiste, sektoritevaheliste ja territoriaalsete fondide arengut, et suurendada VKEde töötajate liitumist pensionisüsteemidega, mis võiks olla ka parima tava näiteks; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad on ELis peamised tööandjad ja majanduskasvu allikad ning annavad jätkuvalt olulise panuse pensionisüsteemide jätkusuutlikkuse ja piisavuse tagamisse liikmesriikides; soovib seetõttu näha sektoripõhiste, sektoritevaheliste ja territoriaalsete fondide arengut, et suurendada VKEde töötajate liitumist pensionisüsteemidega, mis võiks olla ka parima tava näiteks;

| 4. | märgib, et tugeva majandus- ja sotsiaalpoliitika väljakujundamine siseturu jaoks, mis võtab arvesse põlvkondadevahelise solidaarsuse väljakutseid, annab olulise panuse jätkusuutliku tööhõivepoliitika ning kasvu ja stabiilsuse edendamisse, eelkõige sotsiaalse ühtekuuluvuse säilitamise kaudu; tuletab meelde, et sotsiaalpartneritel on sealjuures tähtis roll; |
| --- | --- |

4.

märgib, et tugeva majandus- ja sotsiaalpoliitika väljakujundamine siseturu jaoks, mis võtab arvesse põlvkondadevahelise solidaarsuse väljakutseid, annab olulise panuse jätkusuutliku tööhõivepoliitika ning kasvu ja stabiilsuse edendamisse, eelkõige sotsiaalse ühtekuuluvuse säilitamise kaudu; tuletab meelde, et sotsiaalpartneritel on sealjuures tähtis roll;

| 5. | on seisukohal, et pensionisüsteemide tulevase jätkusuutlikkuse huvides on ülioluline teha pikaajalisi investeeringuid ja sääste ning makromajandusliku järelevalve raamistikus tuleks sellega arvestada; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et pensionisüsteemide tulevase jätkusuutlikkuse huvides on ülioluline teha pikaajalisi investeeringuid ja sääste ning makromajandusliku järelevalve raamistikus tuleks sellega arvestada;

| 6. | märgib, et nii majanduspoliitika üldsuunistes kui ka stabiilsuse ja kasvu paktis viidatakse avaliku sektori kuludele seoses vananemisega; on arvamusel, et otseste riiklike pensionikohustuste nõuetekohane arvessevõtmine riigi eelarvepuudujäägi puhul on üks paljudest jätkusuutlikkuse tingimustest; nõuab, et majanduse juhtimise reformimisel seda nõuetekohaselt arvestataks ja tagataks nii pensionisüsteemide eri sammaste asjakohane käsitlus ja keskendutaks fondide jätkusuutlikkusele; |
| --- | --- |

6.

märgib, et nii majanduspoliitika üldsuunistes kui ka stabiilsuse ja kasvu paktis viidatakse avaliku sektori kuludele seoses vananemisega; on arvamusel, et otseste riiklike pensionikohustuste nõuetekohane arvessevõtmine riigi eelarvepuudujäägi puhul on üks paljudest jätkusuutlikkuse tingimustest; nõuab, et majanduse juhtimise reformimisel seda nõuetekohaselt arvestataks ja tagataks nii pensionisüsteemide eri sammaste asjakohane käsitlus ja keskendutaks fondide jätkusuutlikkusele;

| 7. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles tagama – pidades silmas jätkusuutliku ja hästi toimiva pensionisüsteemi ülimat tähtsust kodanikele ja riigi rahanduse stabiilsusele – et pensionireformide kulusid võetakse jätkuvalt arvesse selle hindamisel, kas teatud liikmesriigi suhtes tuleb rakendada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, ning soovitab soodustada mitte ainult teatud tüüpi pensionireformi, vaid ka rahastamissüsteemi jätkusuutlikkust; märgib, et süstemaatilise pensionireformiga kaasnevad märkimisväärsed ümberkujundamise kulud, mida on vaja riigivõla ja eelarvepuudujäägi arvutamisel arvesse võtta; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles tagama – pidades silmas jätkusuutliku ja hästi toimiva pensionisüsteemi ülimat tähtsust kodanikele ja riigi rahanduse stabiilsusele – et pensionireformide kulusid võetakse jätkuvalt arvesse selle hindamisel, kas teatud liikmesriigi suhtes tuleb rakendada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, ning soovitab soodustada mitte ainult teatud tüüpi pensionireformi, vaid ka rahastamissüsteemi jätkusuutlikkust; märgib, et süstemaatilise pensionireformiga kaasnevad märkimisväärsed ümberkujundamise kulud, mida on vaja riigivõla ja eelarvepuudujäägi arvutamisel arvesse võtta;

| 8. | rõhutab, et riikliku rahanduse jätkusuutlikkus eeldab kogu riikliku ja erasektori võla arvessevõtmist; rõhutab, et pensionisäästud on rohkemat, kui üksnes pensionideks määratud säästud; nõuab, et avaliku sektori kapitaliseerimata otseste pensionikohustuste kogumaht avalikustataks ja esitataks selgesõnaliselt riikide rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse huvides; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et riikliku rahanduse jätkusuutlikkus eeldab kogu riikliku ja erasektori võla arvessevõtmist; rõhutab, et pensionisäästud on rohkemat, kui üksnes pensionideks määratud säästud; nõuab, et avaliku sektori kapitaliseerimata otseste pensionikohustuste kogumaht avalikustataks ja esitataks selgesõnaliselt riikide rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse huvides;

| 9. | rõhutab, et pensionid ja pensionisüsteemid on liikmesriikide kohustus; tunnistab, et kõigi liikmesriikide majandus on vastastikku teineteisest sõltuv ning seetõttu kutsub ELi ja liikmesriike üles avatud kooskõlastusmeetodi raames oma poliitikapoliitika erinevaid suundi asjakohaselt kooskõlastama, et tagada pensionisüsteemide piisavus, kindlus ja jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et pensionid ja pensionisüsteemid on liikmesriikide kohustus; tunnistab, et kõigi liikmesriikide majandus on vastastikku teineteisest sõltuv ning seetõttu kutsub ELi ja liikmesriike üles avatud kooskõlastusmeetodi raames oma poliitikapoliitika erinevaid suundi asjakohaselt kooskõlastama, et tagada pensionisüsteemide piisavus, kindlus ja jätkusuutlikkus;

| 10. | märgib, liikmesriikides kasutusel olevad ühe-, kahe- ja kolmesambalised pensioniskeemid erinevad üksteisest oluliselt ning et ELis puuduvad ühtsed kriteeriumid, mõisted ja põhjalik analüüs, mis heidaksid valgust eri pensionisüsteemidele ja nende vastavusele kodanike vajadustele, ja seetõttu ei saa kõikide süsteemide suhtes kohaldada läbipaistvat järelevalvet; rõhutab, et EL peaks eelkõige suurendama pensioniskeemide võrreldavust ja edendama hea tava vahetust; leiab, et komisjon peaks tegema kõik vajaliku, et töötada süsteemide lähendamiseks välja liikmesriikide pensionisüsteemide tüübid ja ühised mõisted; |
| --- | --- |

10.

märgib, liikmesriikides kasutusel olevad ühe-, kahe- ja kolmesambalised pensioniskeemid erinevad üksteisest oluliselt ning et ELis puuduvad ühtsed kriteeriumid, mõisted ja põhjalik analüüs, mis heidaksid valgust eri pensionisüsteemidele ja nende vastavusele kodanike vajadustele, ja seetõttu ei saa kõikide süsteemide suhtes kohaldada läbipaistvat järelevalvet; rõhutab, et EL peaks eelkõige suurendama pensioniskeemide võrreldavust ja edendama hea tava vahetust; leiab, et komisjon peaks tegema kõik vajaliku, et töötada süsteemide lähendamiseks välja liikmesriikide pensionisüsteemide tüübid ja ühised mõisted;

Sugu

| 11. | avaldab kahetsust, et rohelises raamatus ei ole piisavalt tähelepanu pööratud soolise võrdõiguslikkuse küsimustele; leiab, et praegune erinevus naiste ja meeste pensionide suuruses on tingitud pikaajalistest erinevustest tööturul, näiteks tööta oleku, haiguse, kellegi hooldamise, naiste ja meeste sissetulekute erinevuse tõttu, naiste üleesindatuse tõttu ebakindlatel ja osalise tööajaga töökohtadel ning takistuste tõttu töö- ja eraelu sobitamisel; kutsub seega komisjoni ja liikmesriike üles jätkama jõupingutusi, et kaotada need erinevused ning tagada pikaajalises plaanis naiste ja meeste võrdne kohtlemine pensionide valdkonnas, näiteks võttes meeste ja naiste pensionihüvitiste arvutamisel arvesse rasedus- ja sünnituspuhkust ning vanemate perekonnaliikmete eest hoolitsemist kui tegelikku tööaega; |
| --- | --- |

11.

avaldab kahetsust, et rohelises raamatus ei ole piisavalt tähelepanu pööratud soolise võrdõiguslikkuse küsimustele; leiab, et praegune erinevus naiste ja meeste pensionide suuruses on tingitud pikaajalistest erinevustest tööturul, näiteks tööta oleku, haiguse, kellegi hooldamise, naiste ja meeste sissetulekute erinevuse tõttu, naiste üleesindatuse tõttu ebakindlatel ja osalise tööajaga töökohtadel ning takistuste tõttu töö- ja eraelu sobitamisel; kutsub seega komisjoni ja liikmesriike üles jätkama jõupingutusi, et kaotada need erinevused ning tagada pikaajalises plaanis naiste ja meeste võrdne kohtlemine pensionide valdkonnas, näiteks võttes meeste ja naiste pensionihüvitiste arvutamisel arvesse rasedus- ja sünnituspuhkust ning vanemate perekonnaliikmete eest hoolitsemist kui tegelikku tööaega;

| 12. | rõhutab pensioniõiguste individualiseerimise tähtsust ja nõuab selliste kriteeriumite kasutamist naiste pensionite arvestamisel, mis tagaks nii meeste kui ka naiste majandusliku sõltumatuse; kutsub liikmesriike tungivalt üles kasutama pensionite küsimuses erinevaid vanuserühmi arvestavat lähenemisviisi, et lahendada kaasaegse majanduslikult aktiivse elutsükliga kaasnevaid probleeme; |
| --- | --- |

12.

rõhutab pensioniõiguste individualiseerimise tähtsust ja nõuab selliste kriteeriumite kasutamist naiste pensionite arvestamisel, mis tagaks nii meeste kui ka naiste majandusliku sõltumatuse; kutsub liikmesriike tungivalt üles kasutama pensionite küsimuses erinevaid vanuserühmi arvestavat lähenemisviisi, et lahendada kaasaegse majanduslikult aktiivse elutsükliga kaasnevaid probleeme;

| 13. | märgib, et põlvkondadevaheline õiglus ja noorema põlvkonna jaoks olulised küsimused peavad olema suunatud riiklike pensionipoliitikate edasiarendamisele, tõhusama liikmesriikide vahelise koordineerimismeetodi põhiaspektideks; |
| --- | --- |

13.

märgib, et põlvkondadevaheline õiglus ja noorema põlvkonna jaoks olulised küsimused peavad olema suunatud riiklike pensionipoliitikate edasiarendamisele, tõhusama liikmesriikide vahelise koordineerimismeetodi põhiaspektideks;

| 14. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kohustaksid tööandja- ja muude lisapensionide pakkujaid kasutama pensionide arvutamisel sooliselt neutraalseid suremustabeleid, ennetamaks seda, et naisi karistatakse nende pikema oodatava eluea eest; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kohustaksid tööandja- ja muude lisapensionide pakkujaid kasutama pensionide arvutamisel sooliselt neutraalseid suremustabeleid, ennetamaks seda, et naisi karistatakse nende pikema oodatava eluea eest;

Pensionide piisavus

| 15. | ei pea võimalikuks, et EL saaks kehtestada piisavad pensionitasemed, sest piisavuseks vajalik summa sõltub väga suurel määral liikmesriikide konkreetsetest tingimustest; kutsub siiski komisjoni üles töötama välja juhised, mis võimaldaksid igal liikmesriigil kehtestada kriteeriumid vanaduspensioni minimaalse taseme tagamiseks; leiab, et liikmesriigid peaksid määratlema piisavuse kui tingimuse, mida vanematel inimestel on vaja väärikaks eluks; |
| --- | --- |

15.

ei pea võimalikuks, et EL saaks kehtestada piisavad pensionitasemed, sest piisavuseks vajalik summa sõltub väga suurel määral liikmesriikide konkreetsetest tingimustest; kutsub siiski komisjoni üles töötama välja juhised, mis võimaldaksid igal liikmesriigil kehtestada kriteeriumid vanaduspensioni minimaalse taseme tagamiseks; leiab, et liikmesriigid peaksid määratlema piisavuse kui tingimuse, mida vanematel inimestel on vaja väärikaks eluks;

| 16. | on seisukohal, et liikmesriigid ise vastutavad piisava pensioni kindlustamise eest oma kodanikele osana oma sotsiaal- ja majanduspoliitikast; julgustab liikmesriike rajama süsteemi, mis on kõige sobivam tagamaks kõigile väärika elutaseme, pöörates erilist tähelepanu ühiskonna kõige haavatavamatele rühmadele; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et liikmesriigid ise vastutavad piisava pensioni kindlustamise eest oma kodanikele osana oma sotsiaal- ja majanduspoliitikast; julgustab liikmesriike rajama süsteemi, mis on kõige sobivam tagamaks kõigile väärika elutaseme, pöörates erilist tähelepanu ühiskonna kõige haavatavamatele rühmadele;

| 17. | rõhutab, et eri pensionisüsteemide puhul võib tagada piisava pensioni pensionitulu mitmekesistamine riiklikest (esimene sammas) ja tööga seotud (enamuses teine sammas) skeemidest, samuti kogumisskeemidest ja ümberjagamisskeemidest; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et eri pensionisüsteemide puhul võib tagada piisava pensioni pensionitulu mitmekesistamine riiklikest (esimene sammas) ja tööga seotud (enamuses teine sammas) skeemidest, samuti kogumisskeemidest ja ümberjagamisskeemidest;

| 18. | rõhutab, et enamikus liikmesriikidest on esimene sammas kõige tähtsam ning põhineb solidaarsuse põhimõttel ning et esimese samba rahastamine ei oleks nii pingestav, kui rohkem inimesi töötaks ning tegeletaks ebaseadusliku ja deklareerimata töötamise probleemidega ning samas võiksid liikmesriigid avatud koordinatsioonimeetodit rakendades arutada ka muid viise esimese samba rahastamiseks; rõhutab, et ümberjagamisel põhinevad riiklikud pensioniskeemid tõestasid stressitestimise käigus finants- ja majanduskriisi ajal oma stabiilsust ja usaldusväärsust; kutsub liikmesriike üles tagama, et esimese samba pensionid on ülalpool vaesuspiiri; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et enamikus liikmesriikidest on esimene sammas kõige tähtsam ning põhineb solidaarsuse põhimõttel ning et esimese samba rahastamine ei oleks nii pingestav, kui rohkem inimesi töötaks ning tegeletaks ebaseadusliku ja deklareerimata töötamise probleemidega ning samas võiksid liikmesriigid avatud koordinatsioonimeetodit rakendades arutada ka muid viise esimese samba rahastamiseks; rõhutab, et ümberjagamisel põhinevad riiklikud pensioniskeemid tõestasid stressitestimise käigus finants- ja majanduskriisi ajal oma stabiilsust ja usaldusväärsust; kutsub liikmesriike üles tagama, et esimese samba pensionid on ülalpool vaesuspiiri;

| 19. | rõhutab, et pensionisüsteemide jätkusuutlikkust ja piisavust mõnedes liikmesriikides mõjutavad kolmanda samba säästud; rõhutab, et see võimalus on kättesaadav ainult isikutele, kellel on piisav sissetulek, mis võimaldab neil sellistesse süsteemidesse sissemakseid teha ning seetõttu võib sel väärika sissetuleku tagamisel olla ainult piiratud osa; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et pensionisüsteemide jätkusuutlikkust ja piisavust mõnedes liikmesriikides mõjutavad kolmanda samba säästud; rõhutab, et see võimalus on kättesaadav ainult isikutele, kellel on piisav sissetulek, mis võimaldab neil sellistesse süsteemidesse sissemakseid teha ning seetõttu võib sel väärika sissetuleku tagamisel olla ainult piiratud osa;

| 20. | usub, et väga kasulik oleks parem liikmesriikidevaheline teabevahetus erapensionide mitmesuguste maksusoodustuste kulude ja tulemuslikkuse kohta; |
| --- | --- |

20.

usub, et väga kasulik oleks parem liikmesriikidevaheline teabevahetus erapensionide mitmesuguste maksusoodustuste kulude ja tulemuslikkuse kohta;

| 21. | rõhutab, et arvestades eelarvega seotud survet on ühiskondliku kulutamise tõhusus ülimalt oluline; on seisukohal, et arvestades praegust survet eelarvele, on sotsiaalkulutused kriisi ajal olnud majanduslikust ja seisukohast oluliseks amortisaatoriks; on sellega seisukohal, et ümberjagamissüsteemid on näidanud oma olulist rolli seoses solidaarsusega põlvkondade vahel; on lisaks seisukohal, et teisel ja kolmandal sambal on surve vähendamises täita täiendav roll; kutsub liikmesriike üles tagama erinevate pensionide vormide parim võimalik valik, et kaitsta pensione tuilevikus; kutsub liikmesriike üles parandama kodanike juurdepääsu erapensioniskeemidele; juhib tähelepanu sellele, et mitu liikmesriiki kavatseb finantskriisi tõttu oma pensionisüsteemi muuta; kutsub neid siiski tungivalt üles tagama, et kõik pensionisüsteemid jäävad stabiilseks, usaldusväärseks ja jätkusuutlikuks, ja et kõik muutused rakendatakse pärast piisavat sotsiaaldialoogi ja nende kohta jagatakse piisavalt teavet; peab soovitavaks, et kui töötajad peavad tegema valikuid, siis nähakse ette piisav aeg, võimaldamaks neil teha informeeritud ja hästi läbimõeldud otsuseid; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et arvestades eelarvega seotud survet on ühiskondliku kulutamise tõhusus ülimalt oluline; on seisukohal, et arvestades praegust survet eelarvele, on sotsiaalkulutused kriisi ajal olnud majanduslikust ja seisukohast oluliseks amortisaatoriks; on sellega seisukohal, et ümberjagamissüsteemid on näidanud oma olulist rolli seoses solidaarsusega põlvkondade vahel; on lisaks seisukohal, et teisel ja kolmandal sambal on surve vähendamises täita täiendav roll; kutsub liikmesriike üles tagama erinevate pensionide vormide parim võimalik valik, et kaitsta pensione tuilevikus; kutsub liikmesriike üles parandama kodanike juurdepääsu erapensioniskeemidele; juhib tähelepanu sellele, et mitu liikmesriiki kavatseb finantskriisi tõttu oma pensionisüsteemi muuta; kutsub neid siiski tungivalt üles tagama, et kõik pensionisüsteemid jäävad stabiilseks, usaldusväärseks ja jätkusuutlikuks, ja et kõik muutused rakendatakse pärast piisavat sotsiaaldialoogi ja nende kohta jagatakse piisavalt teavet; peab soovitavaks, et kui töötajad peavad tegema valikuid, siis nähakse ette piisav aeg, võimaldamaks neil teha informeeritud ja hästi läbimõeldud otsuseid;

| 22. | rõhutab, et kõrge inflatsioon kahjustab, kuid tugev majanduskasv ja kõrge tööhõive suurendavad pensionisüsteemide jätkusuutlikkust ja piisavust; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et kõrge inflatsioon kahjustab, kuid tugev majanduskasv ja kõrge tööhõive suurendavad pensionisüsteemide jätkusuutlikkust ja piisavust;

| 23. | on arvamusel, et maksudest kõrvalehoidumisest on saanud murettekitav nähtus ja sellega tuleb võidelda võimalikult tulemuslikult, sest see kahjustab pensionisüsteemide tulevast piisavust ja stabiilsust; |
| --- | --- |

23.

on arvamusel, et maksudest kõrvalehoidumisest on saanud murettekitav nähtus ja sellega tuleb võidelda võimalikult tulemuslikult, sest see kahjustab pensionisüsteemide tulevast piisavust ja stabiilsust;

Pensioniiga

| 24. | on arvamusel, et seoses demograafiliste suundumuste ja vajadusega tagada pensionide rahastamine peab rohkem inimesi tööturul osalema ja seal pikemalt olema, kuid märgib siiski, et eeldatav eluiga kasvab ning parem töötervishoid on pikema tööelu eeltingimus; kutsub liikmesriike üles võimaldama inimestel, kes soovivad töötamist jätkata, seda teha; kutsub neid liikmesriike, kus on juba tõstetud seaduslikku pensioniiga või kavatsetakse seda teha, üles soodustama vanemate inimeste töötamist maksuvabastuse ja sotsiaalsete meetmetega; kutsub samuti liikmesriike üles koostama vanematele inimestele kohandatud ja paindlikke töölepinguid ja pensioniskeeme, et soodustada ja lihtsustada töö ja pensioni ühildamist, ning kehtestama ettevõtjatele ärahoidvad meetmed, et raskendada vanemate inimeste vallandamist; kutsub komisjoni üles algatama uuringut, et analüüsida, kuidas jõukuse jaotus mõjutab liikmesriikides eeldatavat eluiga; |
| --- | --- |

24.

on arvamusel, et seoses demograafiliste suundumuste ja vajadusega tagada pensionide rahastamine peab rohkem inimesi tööturul osalema ja seal pikemalt olema, kuid märgib siiski, et eeldatav eluiga kasvab ning parem töötervishoid on pikema tööelu eeltingimus; kutsub liikmesriike üles võimaldama inimestel, kes soovivad töötamist jätkata, seda teha; kutsub neid liikmesriike, kus on juba tõstetud seaduslikku pensioniiga või kavatsetakse seda teha, üles soodustama vanemate inimeste töötamist maksuvabastuse ja sotsiaalsete meetmetega; kutsub samuti liikmesriike üles koostama vanematele inimestele kohandatud ja paindlikke töölepinguid ja pensioniskeeme, et soodustada ja lihtsustada töö ja pensioni ühildamist, ning kehtestama ettevõtjatele ärahoidvad meetmed, et raskendada vanemate inimeste vallandamist; kutsub komisjoni üles algatama uuringut, et analüüsida, kuidas jõukuse jaotus mõjutab liikmesriikides eeldatavat eluiga;

| 25. | märgib, et seadusliku pensioniea ja vanuse vahel, mil vanemad inimesed tegelikult tööturult lahkuvad, on suured erinevused ning soovitab pöörata erilist tähelepanu sellele, et töötajad saaksid jätkata töötamist kuni seadusliku pensioniea saabumiseni; märgib, et need erinevused on eriti suured kõige raksematel kutsealadel tegutsevate töötajate puhul; kutsub seetõttu liikmesriike ja sotsiaalpartnereid vahetama teavet heade kogemuste kohta; kutsub neid samuti üles sõlmima lepinguid, millel on positiivne mõju jätkusuutlikele pensionitele ja mis pikendavad tööelu paindlikult kuni seadusliku pensionieani, näiteks töötades riikide ja ettevõtete tasandil välja kõikehõlmavad vanuse haldamise strateegiad ja töötades välja uued töö- ja eraelu tasakaalustamise mehhanismid, mis on kohandatud üle vanemate töötajate konkreetsete vajadustega ning premeerides inimesi, kes lükkavad pensionilemineku edasi; |
| --- | --- |

25.

märgib, et seadusliku pensioniea ja vanuse vahel, mil vanemad inimesed tegelikult tööturult lahkuvad, on suured erinevused ning soovitab pöörata erilist tähelepanu sellele, et töötajad saaksid jätkata töötamist kuni seadusliku pensioniea saabumiseni; märgib, et need erinevused on eriti suured kõige raksematel kutsealadel tegutsevate töötajate puhul; kutsub seetõttu liikmesriike ja sotsiaalpartnereid vahetama teavet heade kogemuste kohta; kutsub neid samuti üles sõlmima lepinguid, millel on positiivne mõju jätkusuutlikele pensionitele ja mis pikendavad tööelu paindlikult kuni seadusliku pensionieani, näiteks töötades riikide ja ettevõtete tasandil välja kõikehõlmavad vanuse haldamise strateegiad ja töötades välja uued töö- ja eraelu tasakaalustamise mehhanismid, mis on kohandatud üle vanemate töötajate konkreetsete vajadustega ning premeerides inimesi, kes lükkavad pensionilemineku edasi;

| 26. | rõhutab, et vanemad töötajad ja inimeste pikem tööelu võivad anda positiivse panuse majanduse taastumisse ja tulevasse majanduskasvu; on arvamusel, et rasket füüsilist ja/või vaimset tööd tegevate (vanemate) töötajate osas peab dünaamiline tööturg pakkuma loovaid lahendusi, nagu paindlikum seaduslik pensioniiga, osa-aja pension või töötingimuste kohandamine, et leida püsiv tasakaal tööhõive nõuete ja töötajate võimete vahel; on seisukohal, et vanuse alusel diskrimineerimise vältimiseks ning Euroopa aktiivsena vananemise kultuuri edendamiseks ja eakatele elujõulise ja väärika elu võimaldamiseks on vaja aktiivset poliitikat direktiivide 2000/78/EÜ ja 2006/54/EÜ õigesti rakendamise järelevalve kaudu; kutsub liikmesriike üles kasutama samaaegselt karistusi diskrimineerimise eest tööturul ja stiimuleid tööandjatele kaasava tööturu loomiseks; kutsub liikmesriike reformide ja tööelu pikenemise taustal üles suurendama komisjoni abiga jõupingutusi töötervishoiu ja tööohutuse direktiivide tõhusamaks rakendamiseks; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et vanemad töötajad ja inimeste pikem tööelu võivad anda positiivse panuse majanduse taastumisse ja tulevasse majanduskasvu; on arvamusel, et rasket füüsilist ja/või vaimset tööd tegevate (vanemate) töötajate osas peab dünaamiline tööturg pakkuma loovaid lahendusi, nagu paindlikum seaduslik pensioniiga, osa-aja pension või töötingimuste kohandamine, et leida püsiv tasakaal tööhõive nõuete ja töötajate võimete vahel; on seisukohal, et vanuse alusel diskrimineerimise vältimiseks ning Euroopa aktiivsena vananemise kultuuri edendamiseks ja eakatele elujõulise ja väärika elu võimaldamiseks on vaja aktiivset poliitikat direktiivide 2000/78/EÜ ja 2006/54/EÜ õigesti rakendamise järelevalve kaudu; kutsub liikmesriike üles kasutama samaaegselt karistusi diskrimineerimise eest tööturul ja stiimuleid tööandjatele kaasava tööturu loomiseks; kutsub liikmesriike reformide ja tööelu pikenemise taustal üles suurendama komisjoni abiga jõupingutusi töötervishoiu ja tööohutuse direktiivide tõhusamaks rakendamiseks;

ELi 2020. aasta strateegia

| 27. | tervitab siiski seda, et 2020. aasta strateegias viidatakse vanemate töötajate tööturule kaasamisele; avaldab kahetsust, et 2020. aasta strateegias ei ole selgesõnaliselt tähelepanu pööratud inimväärsetele, jätkusuutlikele ja piisavatele pensionisüsteemidele, kuigi nendest sõltub 2020. aasta strateegias esitatud teatud eesmärkide saavutamine; soovitab seetõttu kaasata rohelise raamatu eesmärgid 2020. aasta strateegiasse; |
| --- | --- |

27.

tervitab siiski seda, et 2020. aasta strateegias viidatakse vanemate töötajate tööturule kaasamisele; avaldab kahetsust, et 2020. aasta strateegias ei ole selgesõnaliselt tähelepanu pööratud inimväärsetele, jätkusuutlikele ja piisavatele pensionisüsteemidele, kuigi nendest sõltub 2020. aasta strateegias esitatud teatud eesmärkide saavutamine; soovitab seetõttu kaasata rohelise raamatu eesmärgid 2020. aasta strateegiasse;

| 28. | on arvamusel, et kui 2020. aasta strateegia osutub edukaks, luuakse rohkem kindlaid ja kvaliteetseid töökohti, rohkem inimesi töötab asjakohase tasu eest ja sobivatel töötingimustel, mis hõlmab kohustusliku sotsiaalkindlustuse sissemaksete suurendamist, mis omakorda edendab majanduskasvu ja suurendab sellega pensionisüsteemide jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

28.

on arvamusel, et kui 2020. aasta strateegia osutub edukaks, luuakse rohkem kindlaid ja kvaliteetseid töökohti, rohkem inimesi töötab asjakohase tasu eest ja sobivatel töötingimustel, mis hõlmab kohustusliku sotsiaalkindlustuse sissemaksete suurendamist, mis omakorda edendab majanduskasvu ja suurendab sellega pensionisüsteemide jätkusuutlikkust;

| 29. | toetab kooskõlas 2020. aasta strateegiaga suunatud ja aktiivset tööturupoliitikat, millega suurendatakse praegu tööturul alaesindatud inimeste, eriti kõige haavatavamate, osalemist tööturul; on seisukohal, et EL peaks välja töötama uued näitajad, mille abil jälgida pensionireformi mõju haavatavatele elanikkonna rühmadele; on seisukohal, et ebaseaduslik töö on Euroopa Liidus endiselt laialt levinud ning et see nõrgestab sotsiaalpoliitika võimalusi; kutsub liikmesriikide pädevaid asutusi üles edendama sotsiaalset kaasatust ja võitlema varjatud töösuhete vastu, et parandada pensionisüsteemi seisundit; |
| --- | --- |

29.

toetab kooskõlas 2020. aasta strateegiaga suunatud ja aktiivset tööturupoliitikat, millega suurendatakse praegu tööturul alaesindatud inimeste, eriti kõige haavatavamate, osalemist tööturul; on seisukohal, et EL peaks välja töötama uued näitajad, mille abil jälgida pensionireformi mõju haavatavatele elanikkonna rühmadele; on seisukohal, et ebaseaduslik töö on Euroopa Liidus endiselt laialt levinud ning et see nõrgestab sotsiaalpoliitika võimalusi; kutsub liikmesriikide pädevaid asutusi üles edendama sotsiaalset kaasatust ja võitlema varjatud töösuhete vastu, et parandada pensionisüsteemi seisundit;

Tööandjapensioni kogumisasutuste direktiiv

| 30. | märgib, et tööandjapensioni kogumisasutuste direktiivi rakendamine liikmesriikide poolt on üldiselt takerdunud; kutsub komisjoni üles võtma vajaduse korral liikmesriikide suhtes meetmeid, et tagada tööandjapensioni kogumisasutuste direktiivi nõuetekohane ja õigeaegne rakendamine; |
| --- | --- |

30.

märgib, et tööandjapensioni kogumisasutuste direktiivi rakendamine liikmesriikide poolt on üldiselt takerdunud; kutsub komisjoni üles võtma vajaduse korral liikmesriikide suhtes meetmeid, et tagada tööandjapensioni kogumisasutuste direktiivi nõuetekohane ja õigeaegne rakendamine;

| 31. | nõustub, et rahastatavate asutuste mõistliku hinnaga ja jätkusuutlike pensionisüsteemide puhul peaks eesmärgiks olema tulevaste pensionäride suur turvatunne; |
| --- | --- |

31.

nõustub, et rahastatavate asutuste mõistliku hinnaga ja jätkusuutlike pensionisüsteemide puhul peaks eesmärgiks olema tulevaste pensionäride suur turvatunne;

| 32. | märgib, et tööandjapensioni kogumisasutuste direktiivi artikli 15 lõikes 6 sätestatakse kindlustustehniliste eraldiste arvutamise osas, et „komisjon teeb ettepaneku vajalike meetmete kohta intressimäärade erinevatest tasemetest põhjustatud võimalike moonutuste vältimiseks ja pensioniskeemide hüvitisesaajate või pensioniskeemiga hõlmatud isikute huvide kaitsmiseks”; kutsub komisjoni üles teostama enne tööandjapensioni kogumisasutuste direktiivi läbivaatamist mõjuhinnangu ja võtma arvesse suundumust minna määratud väljamaksetega pensioniskeemidelt üha enam üle määratud sissemaksetega pensioniskeemidele; |
| --- | --- |

32.

märgib, et tööandjapensioni kogumisasutuste direktiivi artikli 15 lõikes 6 sätestatakse kindlustustehniliste eraldiste arvutamise osas, et „komisjon teeb ettepaneku vajalike meetmete kohta intressimäärade erinevatest tasemetest põhjustatud võimalike moonutuste vältimiseks ja pensioniskeemide hüvitisesaajate või pensioniskeemiga hõlmatud isikute huvide kaitsmiseks”; kutsub komisjoni üles teostama enne tööandjapensioni kogumisasutuste direktiivi läbivaatamist mõjuhinnangu ja võtma arvesse suundumust minna määratud väljamaksetega pensioniskeemidelt üha enam üle määratud sissemaksetega pensioniskeemidele;

| 33. | tuletab meelde tööandjapensioni kogumisasutuste direktiivis väljendatud seisukohta, et „finantsteenuste tõeline siseturg on äärmiselt oluline majanduskasvu suurendamiseks ja töökohtade loomiseks ühenduses” ning et „käesolev direktiiv on seega esimeseks sammuks Euroopa tasandil korraldatud tööandjapensioni kogumise siseturu loomisel”; |
| --- | --- |

33.

tuletab meelde tööandjapensioni kogumisasutuste direktiivis väljendatud seisukohta, et „finantsteenuste tõeline siseturg on äärmiselt oluline majanduskasvu suurendamiseks ja töökohtade loomiseks ühenduses” ning et „käesolev direktiiv on seega esimeseks sammuks Euroopa tasandil korraldatud tööandjapensioni kogumise siseturu loomisel”;

| 34. | rõhutab, et hiljuti loodud Euroopa järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Asutus) peab kasutama täiel määral oma pädevust ja mängima olulist rolli tööandjapensioni kogumisasutuste direktiivi läbivaatamist ettevalmistavas protsessis ning õigusnormide, nagu maksevõime režiimi puudutavate tehniliste standardite, juhiste ja soovituste projektide osas; tuletab meelde, et tööandjapensioni kogumisasutuste direktiiv ei tohiks kehtida esimeses sambas riiklikele pensionikohustustele ega tööandjapensioni süsteemidele; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et hiljuti loodud Euroopa järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Asutus) peab kasutama täiel määral oma pädevust ja mängima olulist rolli tööandjapensioni kogumisasutuste direktiivi läbivaatamist ettevalmistavas protsessis ning õigusnormide, nagu maksevõime režiimi puudutavate tehniliste standardite, juhiste ja soovituste projektide osas; tuletab meelde, et tööandjapensioni kogumisasutuste direktiiv ei tohiks kehtida esimeses sambas riiklikele pensionikohustustele ega tööandjapensioni süsteemidele;

| 35. | peab Solvency II projekti kvalitatiivseid elemente heaks lähtepunktiks tööandjapensioni kogumisasutuste järelevalve suurendamisel; märgib, et eelkõige puudutab see heale riskijuhtimisele esitatavaid nõudeid; |
| --- | --- |

35.

peab Solvency II projekti kvalitatiivseid elemente heaks lähtepunktiks tööandjapensioni kogumisasutuste järelevalve suurendamisel; märgib, et eelkõige puudutab see heale riskijuhtimisele esitatavaid nõudeid;

Liikuvus ja ülekantavus

| 36. | rõhutab, et tööturu liikuvus ELis muutub töökohtade loomise ja majanduskasvu alaseid eesmärke arvestades järgnevatel aastatel eriti tähtsaks; on seisukohal, et kui sisemise ja piiriülese liikuvuse takistuste eemaldamine suurendab kodanike usaldust; märgib, et tuleb käsitleda küsimusi nagu pensioniõiguste ülekantamatus, pensioniõiguste tekkimise pikk aeg, seisvate pensioniõiguste säilitamine, tagasiulatuva mõju puudumine, erinevused maksustamisel ja kindlustusmatemaatilised põhimõtted, pidades silmas nende tagajärgi pensionisüsteemidele; rõhutab positiivset mõju, mida dünaamilisem tööturg võib avaldada pensionisüsteemile; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et tööturu liikuvus ELis muutub töökohtade loomise ja majanduskasvu alaseid eesmärke arvestades järgnevatel aastatel eriti tähtsaks; on seisukohal, et kui sisemise ja piiriülese liikuvuse takistuste eemaldamine suurendab kodanike usaldust; märgib, et tuleb käsitleda küsimusi nagu pensioniõiguste ülekantamatus, pensioniõiguste tekkimise pikk aeg, seisvate pensioniõiguste säilitamine, tagasiulatuva mõju puudumine, erinevused maksustamisel ja kindlustusmatemaatilised põhimõtted, pidades silmas nende tagajärgi pensionisüsteemidele; rõhutab positiivset mõju, mida dünaamilisem tööturg võib avaldada pensionisüsteemile;

| 37. | märgib, et esimese samba pensioniõigusi reguleeritakse asjakohase koordineeriva määrusega, kuid teiste sammaste jaoks on vaja lihtsustatud korda; |
| --- | --- |

37.

märgib, et esimese samba pensioniõigusi reguleeritakse asjakohase koordineeriva määrusega, kuid teiste sammaste jaoks on vaja lihtsustatud korda;

| 38. | märgib, et suundumus on minna määratud väljamaksetega pensioniskeemidelt üha enam üle määratud sissemaksetega pensioniskeemidele; märgib, et selle tulemusena kannavad pensionimaksjad investeeringuga seotud riski üle pensionisäästjatele; on seisukohal, et paljude kapitalipõhiste tööandjapensionide süsteemide mitmekesisuse ja keerukuse tõttu tuleb ette näha omandatud pensioniõiguste ülekantavuse tingimused selles tähenduses, et ülekantavus algab uute lepingute sõlmimisega, mille puhul ülekandmise avaldus rahuldatakse ainult juhul, kui üle kantud kindlustussumma paigutatakse fondi, mille eesmärk on vanaduspensionide maksmine; nõuab põhjaliku analüüsi korraldamist kapitalipõhiste tööandjapensionite süsteemide ja elukindlustuse kapitalisüsteemide maksustamise küsimustes; leiab, et piiriüleste küsimustega seoses peaks EL oma tegevuses selgelt keskenduma pensioniõiguste omandamise ja säilitamise miinimumstandardite väljatöötamisele ning kõnealuste õiguste riiklike jälgimissüsteemide loomise soodustamisele; |
| --- | --- |

38.

märgib, et suundumus on minna määratud väljamaksetega pensioniskeemidelt üha enam üle määratud sissemaksetega pensioniskeemidele; märgib, et selle tulemusena kannavad pensionimaksjad investeeringuga seotud riski üle pensionisäästjatele; on seisukohal, et paljude kapitalipõhiste tööandjapensionide süsteemide mitmekesisuse ja keerukuse tõttu tuleb ette näha omandatud pensioniõiguste ülekantavuse tingimused selles tähenduses, et ülekantavus algab uute lepingute sõlmimisega, mille puhul ülekandmise avaldus rahuldatakse ainult juhul, kui üle kantud kindlustussumma paigutatakse fondi, mille eesmärk on vanaduspensionide maksmine; nõuab põhjaliku analüüsi korraldamist kapitalipõhiste tööandjapensionite süsteemide ja elukindlustuse kapitalisüsteemide maksustamise küsimustes; leiab, et piiriüleste küsimustega seoses peaks EL oma tegevuses selgelt keskenduma pensioniõiguste omandamise ja säilitamise miinimumstandardite väljatöötamisele ning kõnealuste õiguste riiklike jälgimissüsteemide loomise soodustamisele;

| 39. | kiidab heaks kõikides liikmesriikides riiklike jälgimissüsteemide loomise erinevatest allikatest pärit pensioniõiguste jaoks ning kutsub komisjoni esitama ettepanekuid Euroopa jälgimissüsteemi loomiseks; |
| --- | --- |

39.

kiidab heaks kõikides liikmesriikides riiklike jälgimissüsteemide loomise erinevatest allikatest pärit pensioniõiguste jaoks ning kutsub komisjoni esitama ettepanekuid Euroopa jälgimissüsteemi loomiseks;

ELi õigusaktide läbivaatamine

| 40. | märgib, et paljudes liikmesriikides on tunnistatud tööandjapensionide süsteemide tähtsust, ja märgib, et EL saab anda lisandväärtust mitmesuguste skeemide kooskõlastamisega ja julgustades liikmesriike tagama, et nii sotsiaalses, juriidilises kui majanduslikus mõttes oleks olemas põhjendatud raamistik, mis pensioniskeemide liikmeid piisavalt kaitseb ja tagab teabe kättesaadavuse pensionide kohta; rõhutab, et juhtudel, kus liikmesriikides on kohustuslikud pensionifondid, mida haldavad erainstitutsioonid, tuleks ka selliste skeemide puhul hinnata, kuivõrd nad järgivad turvalisuse, investeeringute ja varade jaotuse osas Euroopaga tingimusi ja kriteeriume; rõhutab põhimõtteliselt, et kõikide tööandjapensionide süsteemide kohta tehtud ettepanekute mõju tuleb täies ulatuses hinnata, eelkõige täiendavate kulutuste ja nende halduskoormuse suuruse määramise eesmärgil; |
| --- | --- |

40.

märgib, et paljudes liikmesriikides on tunnistatud tööandjapensionide süsteemide tähtsust, ja märgib, et EL saab anda lisandväärtust mitmesuguste skeemide kooskõlastamisega ja julgustades liikmesriike tagama, et nii sotsiaalses, juriidilises kui majanduslikus mõttes oleks olemas põhjendatud raamistik, mis pensioniskeemide liikmeid piisavalt kaitseb ja tagab teabe kättesaadavuse pensionide kohta; rõhutab, et juhtudel, kus liikmesriikides on kohustuslikud pensionifondid, mida haldavad erainstitutsioonid, tuleks ka selliste skeemide puhul hinnata, kuivõrd nad järgivad turvalisuse, investeeringute ja varade jaotuse osas Euroopaga tingimusi ja kriteeriume; rõhutab põhimõtteliselt, et kõikide tööandjapensionide süsteemide kohta tehtud ettepanekute mõju tuleb täies ulatuses hinnata, eelkõige täiendavate kulutuste ja nende halduskoormuse suuruse määramise eesmärgil;

| 41. | on arvamusel, et neis liikmesriikides, kus on olemas kohustuslikud tööandjapensionite süsteemid, mis ei sisaldu peamiselt esimeses sambas, peab kõikidel töötajatel olema õigus ühineda teise sambaga ilma igasuguse diskrimineerimiseta soo, tegevusala ja/või töölepingu alusel; |
| --- | --- |

41.

on arvamusel, et neis liikmesriikides, kus on olemas kohustuslikud tööandjapensionite süsteemid, mis ei sisaldu peamiselt esimeses sambas, peab kõikidel töötajatel olema õigus ühineda teise sambaga ilma igasuguse diskrimineerimiseta soo, tegevusala ja/või töölepingu alusel;

| 42. | palub komisjonil kutsuda liikmesriike üles uurima, kuidas tõhusama sotsiaalse dialoogi abil toetada töötajate teises sambas osalemise õigust ja teha ettepanekud kõnealuse samba loomise edendamiseks, kui seda veel ei ole; kutsub neid samuti üles töötama välja juhtimissüsteem selle fondi ühise haldamise tagamiseks, eriti säästude investeerimisstrateegia valdkonnas; |
| --- | --- |

42.

palub komisjonil kutsuda liikmesriike üles uurima, kuidas tõhusama sotsiaalse dialoogi abil toetada töötajate teises sambas osalemise õigust ja teha ettepanekud kõnealuse samba loomise edendamiseks, kui seda veel ei ole; kutsub neid samuti üles töötama välja juhtimissüsteem selle fondi ühise haldamise tagamiseks, eriti säästude investeerimisstrateegia valdkonnas;

| 43. | palub liikmesriikidel toetada sotsiaalse ja kodanikudialoogi arendamist vanaduspensioni valdkonnas ning täiel määral tunnustada selle dialoogi tulemusi; |
| --- | --- |

43.

palub liikmesriikidel toetada sotsiaalse ja kodanikudialoogi arendamist vanaduspensioni valdkonnas ning täiel määral tunnustada selle dialoogi tulemusi;

| 44. | on arvamusel, et ELi eeskirjad kolmanda samba ja selle sujuva piiriülese toimimise kohta tuleb siseturu nõuetekohase toimimise, eelkõige finantstoodete osas läbi vaadata ning luua võrdsed võimalused; rõhutab, et nende eeskirjade läbivaatamise puhul tuleb arvesse võtta liitujate huve; |
| --- | --- |

44.

on arvamusel, et ELi eeskirjad kolmanda samba ja selle sujuva piiriülese toimimise kohta tuleb siseturu nõuetekohase toimimise, eelkõige finantstoodete osas läbi vaadata ning luua võrdsed võimalused; rõhutab, et nende eeskirjade läbivaatamise puhul tuleb arvesse võtta liitujate huve;

| 45. | usub, et selleks et saavutada erinevate finantsteenuste pakkujate usaldatavusnormatiivide režiimide järjepidevus, tuleb rakendada põhimõtet „samad riskid – samad reeglid – sama kapital”, võttes arvesse iga pensionitoote või -skeemi omadusi; |
| --- | --- |

45.

usub, et selleks et saavutada erinevate finantsteenuste pakkujate usaldatavusnormatiivide režiimide järjepidevus, tuleb rakendada põhimõtet „samad riskid – samad reeglid – sama kapital”, võttes arvesse iga pensionitoote või -skeemi omadusi;

| 46. | tunnistab, et piiriüleselt pakutava (kolmanda samba) individuaalse pensionikindlustuse, nt elukindlustuspoliiside puhul takistused püsivad; nõuab, et komisjon teeks ettepanekuid nende takistuste ületamiseks ning pakuks välja üldise raamistiku, mis võimaldaks nimetatud tegevust reguleerida; |
| --- | --- |

46.

tunnistab, et piiriüleselt pakutava (kolmanda samba) individuaalse pensionikindlustuse, nt elukindlustuspoliiside puhul takistused püsivad; nõuab, et komisjon teeks ettepanekuid nende takistuste ületamiseks ning pakuks välja üldise raamistiku, mis võimaldaks nimetatud tegevust reguleerida;

| 47. | märgib, et pensionidega seotud õiguste Euroopa Liidule ülekandmise osas on ELi õigusaktid väga killustatud; kutsub komisjoni üles uurima reguleeriva raamistiku otstarbekamaks muutmise asjakohasust parema reguleerimise raames; |
| --- | --- |

47.

märgib, et pensionidega seotud õiguste Euroopa Liidule ülekandmise osas on ELi õigusaktid väga killustatud; kutsub komisjoni üles uurima reguleeriva raamistiku otstarbekamaks muutmise asjakohasust parema reguleerimise raames;

Euroopa õigusaktid / Head tavad

| 48. | tuletab meelde, et Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Asutuse (EIOPA) loomine on juba otsustatud; rõhutab, ametile tuleb anda piisavad vahendid talle antud ülesannete tõhusaks täitmiseks ning eelkõige asjakohaseks tööandjapensionide eripärade ja iseärasustega arvestamiseks; |
| --- | --- |

48.

tuletab meelde, et Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Asutuse (EIOPA) loomine on juba otsustatud; rõhutab, ametile tuleb anda piisavad vahendid talle antud ülesannete tõhusaks täitmiseks ning eelkõige asjakohaseks tööandjapensionide eripärade ja iseärasustega arvestamiseks;

| 49. | märgib, et pensionifondide, sealhulgas tööandjapensioni kogumisasutuste reguleerimine ja järelevalve toimub endiselt nii, nagu oleks tegemist omaette finantsüksustega, ehkki praktikas on sellest saanud finantskonglomeraatide tegevusvaldkond; |
| --- | --- |

49.

märgib, et pensionifondide, sealhulgas tööandjapensioni kogumisasutuste reguleerimine ja järelevalve toimub endiselt nii, nagu oleks tegemist omaette finantsüksustega, ehkki praktikas on sellest saanud finantskonglomeraatide tegevusvaldkond;

Kapitalinõuded

| 50. | on seisukohal, et ettepanekutes luua tööandjapensioni kogumisasutuste maksevõime režiim tuleb arvestada pensionide iseärasustega, võttes arvesse, et tööandjapensioni kogumisasutuste ees seisvad riskid erinevad kindlustussektori ohtudest, eelkõige seoses pensioniõiguste tingimuslikkuse, pensioniportfellide kestuse ja asjaoluga, et tööandjapensioni kogumisasutused on homogeensete finantstoodete portfelli haldamiseks loodud eriotstarbelised finantsinstrumendid; rõhutab, et sellise režiimi põhieesmärk oleks pakkuda tõhusamat kaitset praegustele ja tulevastele pensionäridele; on seisukohal, et selliste ettepanekute mõju tuleb täies ulatuses hinnata, eelkõige täiendavate kulutuste ja nende halduskoormuse suuruse määramise eesmärgil; usub, et igasugune tööandjapensioni kogumisasutuste maksevõime režiimi läbivaatamine tuleb teostada kehtiva tööandjapensioni kogumisasutuste direktiivi raames; rõhutab, et pensionifondide kapitalinõuete režiimiga seotud küsimustel on tihe seos maksejõuetuse direktiivi artikliga 8 seotud küsimuste piisava lahendamisega; |
| --- | --- |

50.

on seisukohal, et ettepanekutes luua tööandjapensioni kogumisasutuste maksevõime režiim tuleb arvestada pensionide iseärasustega, võttes arvesse, et tööandjapensioni kogumisasutuste ees seisvad riskid erinevad kindlustussektori ohtudest, eelkõige seoses pensioniõiguste tingimuslikkuse, pensioniportfellide kestuse ja asjaoluga, et tööandjapensioni kogumisasutused on homogeensete finantstoodete portfelli haldamiseks loodud eriotstarbelised finantsinstrumendid; rõhutab, et sellise režiimi põhieesmärk oleks pakkuda tõhusamat kaitset praegustele ja tulevastele pensionäridele; on seisukohal, et selliste ettepanekute mõju tuleb täies ulatuses hinnata, eelkõige täiendavate kulutuste ja nende halduskoormuse suuruse määramise eesmärgil; usub, et igasugune tööandjapensioni kogumisasutuste maksevõime režiimi läbivaatamine tuleb teostada kehtiva tööandjapensioni kogumisasutuste direktiivi raames; rõhutab, et pensionifondide kapitalinõuete režiimiga seotud küsimustel on tihe seos maksejõuetuse direktiivi artikliga 8 seotud küsimuste piisava lahendamisega;

| 51. | rõhutab kooskõlas komisjoni rohelises raamatus väljendatud seisukohaga, et tööandjapensioni kogumisasutuste direktiiv põhineb Solvency I minimaalse ühtlustamise lähenemisviisil, kuna lähitulevikus rakendavad kindlustusettevõtjad riskipõhise Solvency II režiimi isegi oma tööandjapensioni alases tegevuses; |
| --- | --- |

51.

rõhutab kooskõlas komisjoni rohelises raamatus väljendatud seisukohaga, et tööandjapensioni kogumisasutuste direktiiv põhineb Solvency I minimaalse ühtlustamise lähenemisviisil, kuna lähitulevikus rakendavad kindlustusettevõtjad riskipõhise Solvency II režiimi isegi oma tööandjapensioni alases tegevuses;

| 52. | rõhutab, et finantsturgude tegevus on tulemuslik ainult kindlustunde ja usalduse olemasolu korral, ning arvab, et kindlustunde ja usalduse saavutamiseks on finantsasutustele vaja kindlaid usaldatavusnormatiive ning siin ei tohiks tööandjapensioni kogumisasutused olla erandiks; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et finantsturgude tegevus on tulemuslik ainult kindlustunde ja usalduse olemasolu korral, ning arvab, et kindlustunde ja usalduse saavutamiseks on finantsasutustele vaja kindlaid usaldatavusnormatiive ning siin ei tohiks tööandjapensioni kogumisasutused olla erandiks;

| 53. | palub komisjonil töötada välja ettepanekud tööandjapensioni kogumisasutuste maksevõime režiimi otsustusprotsessi kohta ja eelkõige algatada võimalikult ruttu Solvency II projekti laadse maksevõime režiimi kohaldamise kohta mõju uuring, nagu komisjon rohelises raamatus teatas; |
| --- | --- |

53.

palub komisjonil töötada välja ettepanekud tööandjapensioni kogumisasutuste maksevõime režiimi otsustusprotsessi kohta ja eelkõige algatada võimalikult ruttu Solvency II projekti laadse maksevõime režiimi kohaldamise kohta mõju uuring, nagu komisjon rohelises raamatus teatas;

ELi maksevõime õigusaktid

| 54. | võtab selgelt teadmiseks, et maksejõuetuse direktiivi rakendatakse ja kohaldatakse väga erinevalt; märgib, et asjakohased õigussätted võivad olla üsnagi piisavad, kuid tulemus ikkagi mitterahuldav, mis on vastuolus direktiivi eesmärgiga; viitab komisjoni järeldusele, milles öeldakse, et mõningatel juhtudel seoses nimetatud direktiivi artiklis 8 kehtestatud kohustuste täitmisega võib küsida, kui piisavad on mõned neist meetmetest töötajate ja pensionäride huvide kaitsmiseks tööandja maksejõuetuse korral, ja et mitmed küsimused vajavad käsitlemist; |
| --- | --- |

54.

võtab selgelt teadmiseks, et maksejõuetuse direktiivi rakendatakse ja kohaldatakse väga erinevalt; märgib, et asjakohased õigussätted võivad olla üsnagi piisavad, kuid tulemus ikkagi mitterahuldav, mis on vastuolus direktiivi eesmärgiga; viitab komisjoni järeldusele, milles öeldakse, et mõningatel juhtudel seoses nimetatud direktiivi artiklis 8 kehtestatud kohustuste täitmisega võib küsida, kui piisavad on mõned neist meetmetest töötajate ja pensionäride huvide kaitsmiseks tööandja maksejõuetuse korral, ja et mitmed küsimused vajavad käsitlemist;

| 55. | kutsub komisjoni üles teraselt jälgima nimetatud direktiivi rakendamist, vajaduse korral võtma liikmesriikide suhtes meetmeid ning direktiivi igasugusel läbivaatamisel arvestama eriolukorda seoses tööandja finantskohustustega töötaja või tema pensionifondi suhtes; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni üles teraselt jälgima nimetatud direktiivi rakendamist, vajaduse korral võtma liikmesriikide suhtes meetmeid ning direktiivi igasugusel läbivaatamisel arvestama eriolukorda seoses tööandja finantskohustustega töötaja või tema pensionifondi suhtes;

| 56. | on seisukohal, et tööandja maksejõuetusega seotud ELi õigusakte tuleb tugevdada, et pakkuda kõigile töötajatele säästude osas võrdset kaitset, olenemata sellest, milline on nende töötajate tööandja pensionieraldissüsteem; |
| --- | --- |

56.

on seisukohal, et tööandja maksejõuetusega seotud ELi õigusakte tuleb tugevdada, et pakkuda kõigile töötajatele säästude osas võrdset kaitset, olenemata sellest, milline on nende töötajate tööandja pensionieraldissüsteem;

| 57. | nõuab, et uuritakse, kas Pensions-Sicherungs-Verein-süsteemi, mis on Luksemburgis ja Saksamaal asutatud reservfondil põhinevate teise samba skeemide tagamiseks maksejõuetuse korral, on võimalik soovitada teistele liikmesriikidele nende turvamehhanismide kaitseks; |
| --- | --- |

57.

nõuab, et uuritakse, kas Pensions-Sicherungs-Verein-süsteemi, mis on Luksemburgis ja Saksamaal asutatud reservfondil põhinevate teise samba skeemide tagamiseks maksejõuetuse korral, on võimalik soovitada teistele liikmesriikidele nende turvamehhanismide kaitseks;

Teave / Osalemine ja investeeringud

| 58. | tunneb muret puuduliku teabe pärast, mida riigiasutused ja pensioneid haldavad asutused annavad üldsusele vanaduspensionide nõuete, variantide, võimaluste, omandatud õiguste, tõenäoliste tulemuste ja tegeliku olukorra kohta; rõhutab, et lisapensioniskeemiga ühinemise lepingute sõlmimisel tuleb kodanikke teavitada tegelikest kuludest ja tasudest ning anda optimaalset teavet nende pensioni olukorra kohta; rõhutab juba varakult tugeva finantskoolituse andmise tähtsust; |
| --- | --- |

58.

tunneb muret puuduliku teabe pärast, mida riigiasutused ja pensioneid haldavad asutused annavad üldsusele vanaduspensionide nõuete, variantide, võimaluste, omandatud õiguste, tõenäoliste tulemuste ja tegeliku olukorra kohta; rõhutab, et lisapensioniskeemiga ühinemise lepingute sõlmimisel tuleb kodanikke teavitada tegelikest kuludest ja tasudest ning anda optimaalset teavet nende pensioni olukorra kohta; rõhutab juba varakult tugeva finantskoolituse andmise tähtsust;

| 59. | võtab teadmiseks, et on vajadus erapensioni pakkujate poolt varade haldamisele ja eriti kõigile investeeringutüüpidele kehtestatud lõivude avalikustamise ning suurema läbipaistvuse järele; on arvamusel, et teave, mida liikmesriigid ja fondid annavad kodanikele omandatud õiguste kohta tuleks integreerida toimivasse, läbipaistvasse ja kergesti kättesaadavasse Euroopa tasandil loodud süsteemi; |
| --- | --- |

59.

võtab teadmiseks, et on vajadus erapensioni pakkujate poolt varade haldamisele ja eriti kõigile investeeringutüüpidele kehtestatud lõivude avalikustamise ning suurema läbipaistvuse järele; on arvamusel, et teave, mida liikmesriigid ja fondid annavad kodanikele omandatud õiguste kohta tuleks integreerida toimivasse, läbipaistvasse ja kergesti kättesaadavasse Euroopa tasandil loodud süsteemi;

| 60. | on arvamusel, et kui pensionisüsteeme reformitakse, sealhulgas nende poolt saadava pensioni ja staaži tõstmise korral, tuleb üldsust nende pikaajalistest tagajärgedest viivitamata ja täielikult teavitada; rõhutab, et reform peab sel juhul ette nägema tõhusa ja sujuva üleminekukorra, palub liikmesriikidel algatada kampaaniaid, mille abil kodanikele antakse võimalus viia ennast kurssi oma pensioniotsuste tagajärgede kohta ning võtta meetmeid endale piisava pensioni tagamiseks ja julgustatakse neid seda tegema; |
| --- | --- |

60.

on arvamusel, et kui pensionisüsteeme reformitakse, sealhulgas nende poolt saadava pensioni ja staaži tõstmise korral, tuleb üldsust nende pikaajalistest tagajärgedest viivitamata ja täielikult teavitada; rõhutab, et reform peab sel juhul ette nägema tõhusa ja sujuva üleminekukorra, palub liikmesriikidel algatada kampaaniaid, mille abil kodanikele antakse võimalus viia ennast kurssi oma pensioniotsuste tagajärgede kohta ning võtta meetmeid endale piisava pensioni tagamiseks ja julgustatakse neid seda tegema;

Poliitika kooskõlastamine

| 61. | on seisukohal, et edasises arutelus piisava, turvalise ja jätkusuutliku pensionisüsteemi üle oleks kasulik luua Euroopa pensionifoorum, kaasates ELi institutsioonide, sotsiaalpartnerite ja asjaomaste sidusrühmade esindajad, kes kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega vahetavad teavet parimate tavade kohta ja aitavad ette valmistada poliitilisi algatusi; on seisukohal, et kattumise ärahoidmiseks tuleks selles kontekstis arvesse võtta praegust täiendavate pensionide nõuandekomisjoni (pensionifoorum); |
| --- | --- |

61.

on seisukohal, et edasises arutelus piisava, turvalise ja jätkusuutliku pensionisüsteemi üle oleks kasulik luua Euroopa pensionifoorum, kaasates ELi institutsioonide, sotsiaalpartnerite ja asjaomaste sidusrühmade esindajad, kes kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega vahetavad teavet parimate tavade kohta ja aitavad ette valmistada poliitilisi algatusi; on seisukohal, et kattumise ärahoidmiseks tuleks selles kontekstis arvesse võtta praegust täiendavate pensionide nõuandekomisjoni (pensionifoorum);

| 62. | kutsub komisjoni üles kaaluma eraldi pensionide töökonna loomist, milles on esindatud kõigi asjaomaste peadirektoraatide pensioniküsimustega seonduvad pädevused; |
| --- | --- |

62.

kutsub komisjoni üles kaaluma eraldi pensionide töökonna loomist, milles on esindatud kõigi asjaomaste peadirektoraatide pensioniküsimustega seonduvad pädevused;

*

* *

| 63. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

63.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  P7_TA(2010)0400.

(2)  EESC/SOC/386, 20. jaanuar 2011.

(3)  P7_TA(2010)0309.

(4)  P7_TA(2010)0306.

(5)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 23.

(6)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 11.

(7)  ELT C 16 E, 22.1.2010, lk 35.

(8)  ELT C 9 E, 15.1.2010, lk 11.

(9)  ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 216.

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/19

---

Kolmapäev, 16. veebruar 2011Horvaatia 2010. aasta eduaruanne

P7_TA(2011)0059

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2011. aasta resolutsioon Horvaatia 2010. aasta eduaruande kohta

2012/C 188 E/04

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 3. oktoobril 2005. aastal vastu võetud otsust alustada ühinemisläbirääkimisi Horvaatiaga; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 3. oktoobril 2005. aastal vastu võetud otsust alustada ühinemisläbirääkimisi Horvaatiaga;

| — | võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Horvaatiat käsitleva 2009. aasta eduaruande kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Horvaatiat käsitleva 2009. aasta eduaruande kohta (1);

| — | võttes arvesse komisjoni 9. novembril 2010. aastal avaldatud 2010. aasta eduaruannet Horvaatia kohta (SEK(2010)1326); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. novembril 2010. aastal avaldatud 2010. aasta eduaruannet Horvaatia kohta (SEK(2010)1326);

| — | võttes arvesse ELi ja Horvaatia parlamentaarse ühiskomisjoni 11. kohtumise soovitusi, mis võeti vastu 29. märtsil 2010 Zagrebis, ning ELi ja Horvaatia parlamentaarse ühiskomisjoni 12. kohtumise soovitusi, mis võeti vastu 30. novembril 2010 Brüsselis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Horvaatia parlamentaarse ühiskomisjoni 11. kohtumise soovitusi, mis võeti vastu 29. märtsil 2010 Zagrebis, ning ELi ja Horvaatia parlamentaarse ühiskomisjoni 12. kohtumise soovitusi, mis võeti vastu 30. novembril 2010 Brüsselis;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament toetab igati ja täiel määral Horvaatia astumist Euroopa Liidu liikmeks ning tahab kaasa aidata Horvaatia ühinemisprotsessi kiirele ja edukale lõpuleviimisele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament toetab igati ja täiel määral Horvaatia astumist Euroopa Liidu liikmeks ning tahab kaasa aidata Horvaatia ühinemisprotsessi kiirele ja edukale lõpuleviimisele;

| B. | arvestades, et Horvaatiaga peetavad ühinemisläbirääkimised on kulgenud edukalt ja on jõudnud lõppjärku; arvestades, et märkimisväärset üldist edu võib täheldada eeskätt läbirääkimispeatükkides kindlaks määratud kriteeriumide täitmisel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Horvaatiaga peetavad ühinemisläbirääkimised on kulgenud edukalt ja on jõudnud lõppjärku; arvestades, et märkimisväärset üldist edu võib täheldada eeskätt läbirääkimispeatükkides kindlaks määratud kriteeriumide täitmisel;

| C. | arvestades, et ühinemisläbirääkimised Horvaatiaga on võimalik lõpetada 2011. aasta esimesel poolel, tingimusel et otsustavalt jätkatakse vajalike reformide teostamist – esmajoones tugevdatakse avalikku haldust ja kohtusüsteemi, jätkatakse korruptsioonivastast võitlust, tagatakse stabiilsed tingimused pagulaste tagasipöördumiseks ja tehakse täiemõõdulist koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga ning jätkatakse erastamist ja viiakse ellu raskustesse sattunud laevatehaste ümberkorralduskavad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühinemisläbirääkimised Horvaatiaga on võimalik lõpetada 2011. aasta esimesel poolel, tingimusel et otsustavalt jätkatakse vajalike reformide teostamist – esmajoones tugevdatakse avalikku haldust ja kohtusüsteemi, jätkatakse korruptsioonivastast võitlust, tagatakse stabiilsed tingimused pagulaste tagasipöördumiseks ja tehakse täiemõõdulist koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga ning jätkatakse erastamist ja viiakse ellu raskustesse sattunud laevatehaste ümberkorralduskavad;

| D. | arvestades, et reforme on vaja jätkata ka pärast ühinemisläbirääkimiste lõpetamist, et Horvaatia riik ja kodanikud saaksid täit kasu ELi kuulumise eelistest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et reforme on vaja jätkata ka pärast ühinemisläbirääkimiste lõpetamist, et Horvaatia riik ja kodanikud saaksid täit kasu ELi kuulumise eelistest;

| E. | arvestades, et ELi liikmeks saamise väljavaade on teistele Lääne-Balkani piirkonna riikidele tugev stiimul, mis soodustab Euroopaga integreerumise protsessis vajalike poliitiliste, majanduslike ja õiguslike reformide teostamist ning heanaaberlikel suhetel põhineva rahu, stabiilsuse ja lepliku kooseksisteerimise tugevdamist selles piirkonnas; arvestades, et Euroopa Liit peaks rohkem rõhku panema Thessaloniki protsessi kuuluvate Horvaatia naaberriikide ELiga ühinemise perspektiivile; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi liikmeks saamise väljavaade on teistele Lääne-Balkani piirkonna riikidele tugev stiimul, mis soodustab Euroopaga integreerumise protsessis vajalike poliitiliste, majanduslike ja õiguslike reformide teostamist ning heanaaberlikel suhetel põhineva rahu, stabiilsuse ja lepliku kooseksisteerimise tugevdamist selles piirkonnas; arvestades, et Euroopa Liit peaks rohkem rõhku panema Thessaloniki protsessi kuuluvate Horvaatia naaberriikide ELiga ühinemise perspektiivile;

Üldised märkused

| 1. | avaldab Horvaatiale tunnustust märkimisväärsete saavutuste eest ühinemisläbirääkimiste lõpuleviimiseks vajalike kriteeriumide täitmisel; kutsub Horvaatiat üles kindlameelselt jätkama vajalikke reforme, et täita peatükkide sulgemiskriteeriumid ja viia läbirääkimised lõpule; palub komisjonil kasutada kõiki oma võimalusi, et toetada Horvaatia pingutusi kriteeriumide täitmisel; |
| --- | --- |

1.

avaldab Horvaatiale tunnustust märkimisväärsete saavutuste eest ühinemisläbirääkimiste lõpuleviimiseks vajalike kriteeriumide täitmisel; kutsub Horvaatiat üles kindlameelselt jätkama vajalikke reforme, et täita peatükkide sulgemiskriteeriumid ja viia läbirääkimised lõpule; palub komisjonil kasutada kõiki oma võimalusi, et toetada Horvaatia pingutusi kriteeriumide täitmisel;

| 2. | väljendab rahulolu eesistujariigi Ungari kavatsuse üle viia läbirääkimised lõpule 2011. aasta esimesel poolel, tingimusel et kõik kriteeriumid on täidetud; |
| --- | --- |

2.

väljendab rahulolu eesistujariigi Ungari kavatsuse üle viia läbirääkimised lõpule 2011. aasta esimesel poolel, tingimusel et kõik kriteeriumid on täidetud;

| 3. | on veendunud, et Horvaatia kiirel ühinemisel ELiga on nii üleeuroopaline kui ka piirkondlik tähendus ning see innustaks teisi Lääne-Balkani riike otsustavalt alustama ja teostama ühinemiseks vajalikke reforme; |
| --- | --- |

3.

on veendunud, et Horvaatia kiirel ühinemisel ELiga on nii üleeuroopaline kui ka piirkondlik tähendus ning see innustaks teisi Lääne-Balkani riike otsustavalt alustama ja teostama ühinemiseks vajalikke reforme;

| 4. | peab endiselt murettekitavaks uusimast Eurobaromeetri uuringust nähtuvat tõsiasja, et enamik Horvaatia kodanikke on arvamusel, et ELi liikmeks saamisest ei ole Horvaatiale kasu; soovitab Horvaatia ametivõimudel ja kodanikuühiskonnal Euroopa Komisjoni abiga teha pingutusi, mis aitaksid horvaatidel Euroopa ühendamise projekti omaks võtta; kutsub Horvaatia valitsust üles toetama poliitiliselt palju rohkem neid kodanikuühiskonna organisatsioone, mille eesmärk on kaasa aidata Horvaatia ELi liikmeks saamisele, ning kaasama need mitteriiklikud toimijad paremini ühinemisprotsessi; on seisukohal, et väga tähtis on anda kodanikele selget ja faktidel põhinevat teavet Horvaatia ELiga ühinemise mõju kohta; |
| --- | --- |

4.

peab endiselt murettekitavaks uusimast Eurobaromeetri uuringust nähtuvat tõsiasja, et enamik Horvaatia kodanikke on arvamusel, et ELi liikmeks saamisest ei ole Horvaatiale kasu; soovitab Horvaatia ametivõimudel ja kodanikuühiskonnal Euroopa Komisjoni abiga teha pingutusi, mis aitaksid horvaatidel Euroopa ühendamise projekti omaks võtta; kutsub Horvaatia valitsust üles toetama poliitiliselt palju rohkem neid kodanikuühiskonna organisatsioone, mille eesmärk on kaasa aidata Horvaatia ELi liikmeks saamisele, ning kaasama need mitteriiklikud toimijad paremini ühinemisprotsessi; on seisukohal, et väga tähtis on anda kodanikele selget ja faktidel põhinevat teavet Horvaatia ELiga ühinemise mõju kohta;

Poliitilised kriteeriumid

| 5. | väljendab rahulolu selle üle, et Horvaatia parlament võttis 2010. aasta juunis valdava häälteenamusega vastu olulised põhiseaduse muudatused, mis on vajalikud ELiga ühinemiseks; on seisukohal, et põhiseaduses tehtud muudatused hõlbustavad muude vajalike õigusnormide vastuvõtmist; peab kahetsusväärseks tõsiasja, et Horvaatia parlament ja valitsus jätsid kasutamata võimaluse sätestada põhiseaduses parem kaitse vähemusrühmadele, nagu näiteks homo-, bi- ja transseksuaalid, ning ei sätestanud ka ökoloogilise säästvuse põhimõtet; |
| --- | --- |

5.

väljendab rahulolu selle üle, et Horvaatia parlament võttis 2010. aasta juunis valdava häälteenamusega vastu olulised põhiseaduse muudatused, mis on vajalikud ELiga ühinemiseks; on seisukohal, et põhiseaduses tehtud muudatused hõlbustavad muude vajalike õigusnormide vastuvõtmist; peab kahetsusväärseks tõsiasja, et Horvaatia parlament ja valitsus jätsid kasutamata võimaluse sätestada põhiseaduses parem kaitse vähemusrühmadele, nagu näiteks homo-, bi- ja transseksuaalid, ning ei sätestanud ka ökoloogilise säästvuse põhimõtet;

| 6. | rõhutab, et kuigi avaliku halduse tugevdamiseks on astutud uusi samme, on haldusmenetluste ja haldussuutlikkuse tase üldiselt endistviisi nõrk, eriti kui arvesse võtta avaliku halduse reformi keerukust; kutsub Horvaatia valitsust üles tõsiselt tegelema viivitustega, mis on ilmnenud detsentraliseerimisprotsessis, ning selleks muu hulgas välja töötama detsentraliseerimise strateegia ja seda rakendama ning astuma muid samme avaliku halduse depolitiseerimiseks ning halduse professionaalsuse ja eetilisuse edendamiseks; on seisukohal, et selles suhtes on otsustava tähtsusega tööpanusel põhineva selge edutamisstrateegia ja muudetud palgapoliitika lõpuleviimine; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et kuigi avaliku halduse tugevdamiseks on astutud uusi samme, on haldusmenetluste ja haldussuutlikkuse tase üldiselt endistviisi nõrk, eriti kui arvesse võtta avaliku halduse reformi keerukust; kutsub Horvaatia valitsust üles tõsiselt tegelema viivitustega, mis on ilmnenud detsentraliseerimisprotsessis, ning selleks muu hulgas välja töötama detsentraliseerimise strateegia ja seda rakendama ning astuma muid samme avaliku halduse depolitiseerimiseks ning halduse professionaalsuse ja eetilisuse edendamiseks; on seisukohal, et selles suhtes on otsustava tähtsusega tööpanusel põhineva selge edutamisstrateegia ja muudetud palgapoliitika lõpuleviimine;

| 7. | märgib, et korruptsioon on Horvaatias olnud ilmselt laialt levinud ja on endiselt tõsine üleüldine probleem; hindab positiivselt Horvaatia valitsuse püüdeid alustada karmi võitlust igat liiki korruptsiooni vastu; märgib, et valitsus pöörab erilist tähelepanu korruptsioonivastase võitluse õiguslikule ja institutsioonilisele raamistikule, mis hõlmab ka uurimist, vastutuselevõtmist ning asutustevahelist ja rahvusvahelist koostööd; võtab teadmiseks, et üldsuse tähelepanu keskmes on selgitamisel olevad korruptsioonijuhtumid, millesse on segatud endine peaminister, kaks endist ministrit, kõrgeid riigiametnikke ja paljud riigiettevõtete juhid; ootab läbipaistvat ja õiglast õigusemõistmist ning tuletab Horvaatia ametivõimudele meelde, et ülimalt tähtis on kaitsta korruptsiooniuurimist poliitilise sekkumise eest; väljendab rahulolu selle üle, et riigi neljas suuremas kohtus on moodustatud korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse osakond, kus kohtunikke kontrollitakse ja kus nad saavad täiendavat koolitust; palub Euroopa Pettustevastasel Ametil teha Horvaatia asutustega tihedat koostööd, et uurida võimalikku n-ö sekundaarset korruptsiooni, mida võidakse tekitada ELi institutsioonides; |
| --- | --- |

7.

märgib, et korruptsioon on Horvaatias olnud ilmselt laialt levinud ja on endiselt tõsine üleüldine probleem; hindab positiivselt Horvaatia valitsuse püüdeid alustada karmi võitlust igat liiki korruptsiooni vastu; märgib, et valitsus pöörab erilist tähelepanu korruptsioonivastase võitluse õiguslikule ja institutsioonilisele raamistikule, mis hõlmab ka uurimist, vastutuselevõtmist ning asutustevahelist ja rahvusvahelist koostööd; võtab teadmiseks, et üldsuse tähelepanu keskmes on selgitamisel olevad korruptsioonijuhtumid, millesse on segatud endine peaminister, kaks endist ministrit, kõrgeid riigiametnikke ja paljud riigiettevõtete juhid; ootab läbipaistvat ja õiglast õigusemõistmist ning tuletab Horvaatia ametivõimudele meelde, et ülimalt tähtis on kaitsta korruptsiooniuurimist poliitilise sekkumise eest; väljendab rahulolu selle üle, et riigi neljas suuremas kohtus on moodustatud korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse osakond, kus kohtunikke kontrollitakse ja kus nad saavad täiendavat koolitust; palub Euroopa Pettustevastasel Ametil teha Horvaatia asutustega tihedat koostööd, et uurida võimalikku n-ö sekundaarset korruptsiooni, mida võidakse tekitada ELi institutsioonides;

| 8. | märgib, et kuigi valitsuse jaoks on korruptsioonivastane võitlus endiselt üks esmatähtsaid ülesandeid, jõuab väga vähe korruptsiooniasju kohtusse ning suurem osa jääb süüdistuse esitamise või uurimise staadiumi; kutsub Horvaatia ametivõime üles tugevdama haldussuutlikkust korruptsioonivastase võitluse institutsioonides, esmajoones korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse ametis (USKOK), ning edendama poliitilise vastutuse kultuuri; märgib ära Horvaatia ametivõimude püüded tõkestada korruptsiooni kohtunike ja teiste ametiisikute instrueerimise ning kogu ühiskonna teavitamise kaudu; rõhutab, et selles osas on vaja tööd tõhustada, eeskätt suurendada riigi kulude läbipaistvust; suhtub positiivselt valitsuse jõupingutustesse kõrvaldada puudused poliitilise tegevuse ja valimiskampaaniate rahastamise valdkonnas; |
| --- | --- |

8.

märgib, et kuigi valitsuse jaoks on korruptsioonivastane võitlus endiselt üks esmatähtsaid ülesandeid, jõuab väga vähe korruptsiooniasju kohtusse ning suurem osa jääb süüdistuse esitamise või uurimise staadiumi; kutsub Horvaatia ametivõime üles tugevdama haldussuutlikkust korruptsioonivastase võitluse institutsioonides, esmajoones korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse ametis (USKOK), ning edendama poliitilise vastutuse kultuuri; märgib ära Horvaatia ametivõimude püüded tõkestada korruptsiooni kohtunike ja teiste ametiisikute instrueerimise ning kogu ühiskonna teavitamise kaudu; rõhutab, et selles osas on vaja tööd tõhustada, eeskätt suurendada riigi kulude läbipaistvust; suhtub positiivselt valitsuse jõupingutustesse kõrvaldada puudused poliitilise tegevuse ja valimiskampaaniate rahastamise valdkonnas;

| 9. | väljendab rahulolu selle üle, et on tehtud märkimisväärseid jõupingutusi kohtusüsteemi reformi jätkamiseks, ning tunnustab eriti kohtureformi muudetud tegevuskava vastuvõtmist, mille eesmärk on võimaldada kohtusüsteemil sõltumatult ja erapooletult toimida; märgib tunnustavalt, et lõpetamata kohtuasjade hulga vähendamisel on saavutatud edu, eriti nende menetluste osas, mis on kestnud üle kolme aasta, ning tunnustab ka kohtusüsteemi ratsionaalset ümberkorraldamist – suuremate kohtute, piirkondlike kohtute ja kaubanduskohtute loomist, samuti kohtunike spetsialiseerimise korraldamist; täheldab positiivseid muutusi, mille näideteks on riigi justiitsnõukogu, õigusakadeemia iseseisvus ja justiitsametnike kooli asutamine, mille eesmärk on tagada suurem sõltumatus justiitsametitesse nimetamisel ning parandada kohtute eesistujate karjäärivõimalusi ja distsiplinaarset vastutust, ning märgib ära ka üldised kaitsemehhanismid, mis on vastu võetud kohtusüsteemi sõltumatuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

9.

väljendab rahulolu selle üle, et on tehtud märkimisväärseid jõupingutusi kohtusüsteemi reformi jätkamiseks, ning tunnustab eriti kohtureformi muudetud tegevuskava vastuvõtmist, mille eesmärk on võimaldada kohtusüsteemil sõltumatult ja erapooletult toimida; märgib tunnustavalt, et lõpetamata kohtuasjade hulga vähendamisel on saavutatud edu, eriti nende menetluste osas, mis on kestnud üle kolme aasta, ning tunnustab ka kohtusüsteemi ratsionaalset ümberkorraldamist – suuremate kohtute, piirkondlike kohtute ja kaubanduskohtute loomist, samuti kohtunike spetsialiseerimise korraldamist; täheldab positiivseid muutusi, mille näideteks on riigi justiitsnõukogu, õigusakadeemia iseseisvus ja justiitsametnike kooli asutamine, mille eesmärk on tagada suurem sõltumatus justiitsametitesse nimetamisel ning parandada kohtute eesistujate karjäärivõimalusi ja distsiplinaarset vastutust, ning märgib ära ka üldised kaitsemehhanismid, mis on vastu võetud kohtusüsteemi sõltumatuse suurendamiseks;

| 10. | märgib, et kuigi kohtud on vähendanud lahendamata, kohtulikku arutamist ootavate asjade hulka, kahjustab õigusriigi põhimõtete tagamist ja kodanike usaldust kohtusüsteemi vastu ikka veel lõpetamata kohtuasjade suur arv ning kohtumenetluste venimine; märgib kahetsusega, et kuigi kohtunikke on palju, ei ole kohtutel piisavalt abipersonali, ning kutsub seetõttu Horvaatia ametivõime seda tasakaalustamatuse probleemi lahendama; rõhutab, et endiselt on probleemiks kohtuotsuste täitmine; |
| --- | --- |

10.

märgib, et kuigi kohtud on vähendanud lahendamata, kohtulikku arutamist ootavate asjade hulka, kahjustab õigusriigi põhimõtete tagamist ja kodanike usaldust kohtusüsteemi vastu ikka veel lõpetamata kohtuasjade suur arv ning kohtumenetluste venimine; märgib kahetsusega, et kuigi kohtunikke on palju, ei ole kohtutel piisavalt abipersonali, ning kutsub seetõttu Horvaatia ametivõime seda tasakaalustamatuse probleemi lahendama; rõhutab, et endiselt on probleemiks kohtuotsuste täitmine;

| 11. | märgib, et komisjon ei ole veel täheldanud küllaldast edasiminekut kohtute infrastruktuuri ja varustuse parandamisel, mis tuleneb peamiselt piisava rahastamise puudumisest; loodab, et see süsteem hakkab tööle võimalikult kiiresti, et saaks võidelda menetlemist ootavate kohtuasjade kuhjumisega ja tagada, et õigusemõistmisega ei viivitataks ning otsused tehakse tõhusalt ja kiiresti; soovitab Horvaatia asutustel jätkata kohtusüsteemi sõltumatuse ja tõhususe suurendamist ning vahenditega varustatuse parandamist; palub komisjonil tagada riigihalduse ja kohtusüsteemide reformide edukas ellurakendamine enne Horvaatia ühinemist ELiga; palub komisjonil hinnata ELi eraldatud vahendite mõju ja tulemusi kohtusüsteemi reformimisel ja korruptsioonivastases võitluses; |
| --- | --- |

11.

märgib, et komisjon ei ole veel täheldanud küllaldast edasiminekut kohtute infrastruktuuri ja varustuse parandamisel, mis tuleneb peamiselt piisava rahastamise puudumisest; loodab, et see süsteem hakkab tööle võimalikult kiiresti, et saaks võidelda menetlemist ootavate kohtuasjade kuhjumisega ja tagada, et õigusemõistmisega ei viivitataks ning otsused tehakse tõhusalt ja kiiresti; soovitab Horvaatia asutustel jätkata kohtusüsteemi sõltumatuse ja tõhususe suurendamist ning vahenditega varustatuse parandamist; palub komisjonil tagada riigihalduse ja kohtusüsteemide reformide edukas ellurakendamine enne Horvaatia ühinemist ELiga; palub komisjonil hinnata ELi eraldatud vahendite mõju ja tulemusi kohtusüsteemi reformimisel ja korruptsioonivastases võitluses;

| 12. | võtab teadmiseks endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu peaprokuröri 6. detsembril 2010 ÜRO Julgeolekunõukogus tehtud avalduse; tunnustab Horvaatia ametivõimude üldiselt vastutulelikku suhtumist peaprokuröri abitaotlustesse ning tunnustab ka tõsiasja, et taotlustele vastatakse asjakohaselt ning võimaldatakse juurdepääs tunnistajatele ja tõenditele; kutsub aga Horvaatia valitsust üle tõhustama haldusuurimist taotletud sõjaliste dokumentide asjas ning selgitama oma aruannetes peaprokurörile need vastuolud, mida mainiti peaprokuröri viimases ÜRO Julgeolekunõukogule esitatud avalduses ning mida ei ole siiani lahendatud; |
| --- | --- |

12.

võtab teadmiseks endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu peaprokuröri 6. detsembril 2010 ÜRO Julgeolekunõukogus tehtud avalduse; tunnustab Horvaatia ametivõimude üldiselt vastutulelikku suhtumist peaprokuröri abitaotlustesse ning tunnustab ka tõsiasja, et taotlustele vastatakse asjakohaselt ning võimaldatakse juurdepääs tunnistajatele ja tõenditele; kutsub aga Horvaatia valitsust üle tõhustama haldusuurimist taotletud sõjaliste dokumentide asjas ning selgitama oma aruannetes peaprokurörile need vastuolud, mida mainiti peaprokuröri viimases ÜRO Julgeolekunõukogule esitatud avalduses ning mida ei ole siiani lahendatud;

| 13. | hindab positiivselt Horvaatia asutustevahelise töörühma püüdeid anda taotletud dokumentide asukoha kohta täielikku teavet; teisest küljest palub nõukogul uurida ka endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu kohtukoja seisukohta, nagu ei oleks võimalik piisava kindlusega tuvastada, kas nõutud suurtükiväepäevikud on säilinud või mitte; |
| --- | --- |

13.

hindab positiivselt Horvaatia asutustevahelise töörühma püüdeid anda taotletud dokumentide asukoha kohta täielikku teavet; teisest küljest palub nõukogul uurida ka endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu kohtukoja seisukohta, nagu ei oleks võimalik piisava kindlusega tuvastada, kas nõutud suurtükiväepäevikud on säilinud või mitte;

| 14. | väljendab rahulolu selle üle, et Horvaatia jätkab omal algatusel aktiivselt sõjakuritegude uurimist ning prokurörid jätkavad sõjakuritegusid käsitlevate pooleliolevate asjade ja tagaselja langetatud otsuste läbivaatamist ning rakendavad standardmeetmeid, et tagada kõikidele kostjatele nende rahvuslikust päritolust sõltumatult ühetaoline kohtlemine; rõhutab aga, et vaja on veelgi parandada sõjakuritegudega seotud kohtuasjade menetlemist, et tagada nende asjade täiesti objektiivne ja erapooletu menetlemine ning võidelda karistamatuse vastu ja parandada tunnistajakaitset; kutsub Horvaatia ametivõime üles tõhustama selles valdkonnas dialoogi ja koostööd naaberriikidega; avaldab Horvaatia valitsusele tunnustust programmi eest, mille eesmärk on 1990. aastate sõjategevusest jäänud maamiinide kahjutustamine, ja soovitab ametivõimudel jätkata programmi täitmist ning pöörata sealjuures erilist tähelepanu riigi idapoolseimatele aladele, kus maamiinide probleem on kõige tõsisem; |
| --- | --- |

14.

väljendab rahulolu selle üle, et Horvaatia jätkab omal algatusel aktiivselt sõjakuritegude uurimist ning prokurörid jätkavad sõjakuritegusid käsitlevate pooleliolevate asjade ja tagaselja langetatud otsuste läbivaatamist ning rakendavad standardmeetmeid, et tagada kõikidele kostjatele nende rahvuslikust päritolust sõltumatult ühetaoline kohtlemine; rõhutab aga, et vaja on veelgi parandada sõjakuritegudega seotud kohtuasjade menetlemist, et tagada nende asjade täiesti objektiivne ja erapooletu menetlemine ning võidelda karistamatuse vastu ja parandada tunnistajakaitset; kutsub Horvaatia ametivõime üles tõhustama selles valdkonnas dialoogi ja koostööd naaberriikidega; avaldab Horvaatia valitsusele tunnustust programmi eest, mille eesmärk on 1990. aastate sõjategevusest jäänud maamiinide kahjutustamine, ja soovitab ametivõimudel jätkata programmi täitmist ning pöörata sealjuures erilist tähelepanu riigi idapoolseimatele aladele, kus maamiinide probleem on kõige tõsisem;

| 15. | toonitab seoses eesmärgiga tegeleda olemasolevate puudustega, mis esinevad sõjakuritegude eest vastutuselevõtmisel riigisiseselt, et sellise vastutuselevõtmisega tuleb kiirustada; nõuab karistusseadustiku ajakohastamist vastavalt rahvusvahelise õiguse rangeimatele normidele, eelkõige seoses inimsusevastaste kuritegude mõistega, käsuliini käsitlevate sätete ning seksuaalset vägivalda hõlmavaid süütegusid määratlevate õigusaktidega; nõuab lisaks tunnistajakaitsemeetmete täiendavat parandamist; |
| --- | --- |

15.

toonitab seoses eesmärgiga tegeleda olemasolevate puudustega, mis esinevad sõjakuritegude eest vastutuselevõtmisel riigisiseselt, et sellise vastutuselevõtmisega tuleb kiirustada; nõuab karistusseadustiku ajakohastamist vastavalt rahvusvahelise õiguse rangeimatele normidele, eelkõige seoses inimsusevastaste kuritegude mõistega, käsuliini käsitlevate sätete ning seksuaalset vägivalda hõlmavaid süütegusid määratlevate õigusaktidega; nõuab lisaks tunnistajakaitsemeetmete täiendavat parandamist;

| 16. | tunnustab üldisi edusamme pagulaste tagasipöördumise vallas ja väljendab rahulolu selle üle, et avalik vaenulik suhtumine tagasipöörduvatesse serblastesse on enamikus Horvaatia piirkondades vähenenud; nendib siiski, et põgenikel ja tagasipöördujatel on endiselt probleeme, ning kutsub seetõttu Horvaatia ametivõime lihtsustama tagasipöördujate taasintegreerumist – jätkama alalise elaniku staatuse omandamist takistavate asjaolude kõrvaldamist, piisavalt rahastama ja kiiremalt ellu viima majade taastamise programmi ning võtma käsile sotsiaalvaldkonna ja majanduse taastamise kavad; palub Horvaatia asutustel hakata kiiresti tegelema veel lahendamist ootavate taotlustega, võtta kaebuste läbivaatamist esmatähtsa ülesandena ning jätkata jõupingutusi ebasoodsas olukorras olevate, sõjas kannatada saanud piirkondade majanduse taaselustamiseks, hoolitseda selle eest, et veelgi rohkem tagasipöördujaid jääks püsivalt kohale, ja jätkata rahvusrühmade lepitamist etnilise sallivuse ning etnilise ja kultuurilise mitmekesisuse omaksvõtu õhkkonnas; |
| --- | --- |

16.

tunnustab üldisi edusamme pagulaste tagasipöördumise vallas ja väljendab rahulolu selle üle, et avalik vaenulik suhtumine tagasipöörduvatesse serblastesse on enamikus Horvaatia piirkondades vähenenud; nendib siiski, et põgenikel ja tagasipöördujatel on endiselt probleeme, ning kutsub seetõttu Horvaatia ametivõime lihtsustama tagasipöördujate taasintegreerumist – jätkama alalise elaniku staatuse omandamist takistavate asjaolude kõrvaldamist, piisavalt rahastama ja kiiremalt ellu viima majade taastamise programmi ning võtma käsile sotsiaalvaldkonna ja majanduse taastamise kavad; palub Horvaatia asutustel hakata kiiresti tegelema veel lahendamist ootavate taotlustega, võtta kaebuste läbivaatamist esmatähtsa ülesandena ning jätkata jõupingutusi ebasoodsas olukorras olevate, sõjas kannatada saanud piirkondade majanduse taaselustamiseks, hoolitseda selle eest, et veelgi rohkem tagasipöördujaid jääks püsivalt kohale, ja jätkata rahvusrühmade lepitamist etnilise sallivuse ning etnilise ja kultuurilise mitmekesisuse omaksvõtu õhkkonnas;

| 17. | nendib, et sõnavabadus, sealhulgas massiteabevahendite vabadus ja mitmekesisus on Horvaatias seadusega kaitstud ja üldiselt seda riigis ka järgitakse; palub aga Horvaatia võimudel jätkata pingutusi meediakanalite sõltumatuse tagamiseks ning neile professionaalseks tegevuseks vajalike tingimuste loomiseks ning seista jätkuvalt aktiivselt selle eest, et meediasektor saaks toimida poliitilise sekkumiseta ja tagatud oleks reguleerivate organite sõltumatus; soovitab Horvaatia ametivõimudel põhjalikult uurida ajakirjanike hirmutamise ja neile poliitilise surve avaldamise või nende majandusliku mõjutamise juhtumeid ning tõsisemalt uurida ähvardusi, mis on suunatud nende ajakirjanike vastu, kes tegelevad korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse ja muude ebaseadusliku tegevuse ilmingutega; mainib sellega seoses tunnustavalt Zagrebi ringkonnakohtu otsust ühe nädalalehe toimetaja mõrva asjas; |
| --- | --- |

17.

nendib, et sõnavabadus, sealhulgas massiteabevahendite vabadus ja mitmekesisus on Horvaatias seadusega kaitstud ja üldiselt seda riigis ka järgitakse; palub aga Horvaatia võimudel jätkata pingutusi meediakanalite sõltumatuse tagamiseks ning neile professionaalseks tegevuseks vajalike tingimuste loomiseks ning seista jätkuvalt aktiivselt selle eest, et meediasektor saaks toimida poliitilise sekkumiseta ja tagatud oleks reguleerivate organite sõltumatus; soovitab Horvaatia ametivõimudel põhjalikult uurida ajakirjanike hirmutamise ja neile poliitilise surve avaldamise või nende majandusliku mõjutamise juhtumeid ning tõsisemalt uurida ähvardusi, mis on suunatud nende ajakirjanike vastu, kes tegelevad korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse ja muude ebaseadusliku tegevuse ilmingutega; mainib sellega seoses tunnustavalt Zagrebi ringkonnakohtu otsust ühe nädalalehe toimetaja mõrva asjas;

| 18. | märgib veel, et avalik-õiguslikul ringhäälinguorganisatsioonil – Horvaatia Raadiol ja Televisioonil (HRT) on endiselt tõsiseid juhtimisprobleeme, kuna HRT programminõukogu ei ole suutnud valida HRTle uut direktorit, kuigi seda on mitu korda üritatud, ning see asjaolu häirib HRT tööd; väljendab rahulolu uue raadio- ja televisiooniseaduse jõustumise üle ning loodab, et HRT juhtimisstruktuur depolitiseeritakse ja tagatakse toimetuslik sõltumatus; |
| --- | --- |

18.

märgib veel, et avalik-õiguslikul ringhäälinguorganisatsioonil – Horvaatia Raadiol ja Televisioonil (HRT) on endiselt tõsiseid juhtimisprobleeme, kuna HRT programminõukogu ei ole suutnud valida HRTle uut direktorit, kuigi seda on mitu korda üritatud, ning see asjaolu häirib HRT tööd; väljendab rahulolu uue raadio- ja televisiooniseaduse jõustumise üle ning loodab, et HRT juhtimisstruktuur depolitiseeritakse ja tagatakse toimetuslik sõltumatus;

| 19. | märgib tunnustavalt, et naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas on saavutatud teatavat edu; märgib, et umbes veerand parlamendikohtadest ning peaaegu pooled avaliku sektori juhtivatest kohtadest on naiste käes, mis näitab edasiminekut soolise võrdõiguslikkuse tagamisel; rõhutab aga, et kuigi meeste ja naiste tööhõivemäära suhe on Horvaatia majanduse üks positiivseid aspekte, on ettevõtetes juhipositsioonidel olevate naiste protsent väga madal ning vahe meeste ja naiste palkade vahel püsib; nõuab seetõttu, et ka edaspidi edendataks aktiivselt naiste osalust majanduslikes ja poliitilistes otsustuskogudes ning hakataks kiiresti rakendama soolise võrdõiguslikkuse seadust, sealhulgas ka võrdse tasustamise põhimõtet; on seisukohal, et naiste sotsiaalkaitse on Horvaatias praegu naaberriikidega võrreldes paremale tasemel; kutsub Horvaatia asutusi üles panema suuremat rõhku võitlusele koduvägivalla vastu; |
| --- | --- |

19.

märgib tunnustavalt, et naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas on saavutatud teatavat edu; märgib, et umbes veerand parlamendikohtadest ning peaaegu pooled avaliku sektori juhtivatest kohtadest on naiste käes, mis näitab edasiminekut soolise võrdõiguslikkuse tagamisel; rõhutab aga, et kuigi meeste ja naiste tööhõivemäära suhe on Horvaatia majanduse üks positiivseid aspekte, on ettevõtetes juhipositsioonidel olevate naiste protsent väga madal ning vahe meeste ja naiste palkade vahel püsib; nõuab seetõttu, et ka edaspidi edendataks aktiivselt naiste osalust majanduslikes ja poliitilistes otsustuskogudes ning hakataks kiiresti rakendama soolise võrdõiguslikkuse seadust, sealhulgas ka võrdse tasustamise põhimõtet; on seisukohal, et naiste sotsiaalkaitse on Horvaatias praegu naaberriikidega võrreldes paremale tasemel; kutsub Horvaatia asutusi üles panema suuremat rõhku võitlusele koduvägivalla vastu;

| 20. | märgib tunnustavalt, et Horvaatia oli üks esimesi riike, kes oli valmis end siduma puuetega inimeste õiguste rahvusvahelise konventsiooniga; soovitab Horvaatia ametivõimudel kasutada olemasolevaid meetmeid ning vastu võtta konkreetsed ja läbipaistvad täiendavad kavad institutsiooniliste ja õiguslike tingimuste reformimiseks ning tegelema probleemiga, mis puudutab üha suuremat hulka vaimse puudega inimesi, kes elavad ülerahvastatud hooldekodudes ja mitte kogukondades – eesmärgiks peaks olema puuetega inimeste seaduslike õiguste ja inimõiguste täielik tagamine; arvestades asjaolu, et konventsioonis tunnustatakse selgesõnaliselt vaimse puudega inimeste põhiõigust elada kogukonnas, soovitab Horvaatia ametivõimudel ette võtta selle sättega kooskõlas olevad reformid, millega loodaks alternatiivseid hooldusvõimalusi; soovitab Horvaatial jõustada asjakohased õigusnormid, millega puuetega inimestele tagataks juurdepääs üldkasutatavatele hoonetele; |
| --- | --- |

20.

märgib tunnustavalt, et Horvaatia oli üks esimesi riike, kes oli valmis end siduma puuetega inimeste õiguste rahvusvahelise konventsiooniga; soovitab Horvaatia ametivõimudel kasutada olemasolevaid meetmeid ning vastu võtta konkreetsed ja läbipaistvad täiendavad kavad institutsiooniliste ja õiguslike tingimuste reformimiseks ning tegelema probleemiga, mis puudutab üha suuremat hulka vaimse puudega inimesi, kes elavad ülerahvastatud hooldekodudes ja mitte kogukondades – eesmärgiks peaks olema puuetega inimeste seaduslike õiguste ja inimõiguste täielik tagamine; arvestades asjaolu, et konventsioonis tunnustatakse selgesõnaliselt vaimse puudega inimeste põhiõigust elada kogukonnas, soovitab Horvaatia ametivõimudel ette võtta selle sättega kooskõlas olevad reformid, millega loodaks alternatiivseid hooldusvõimalusi; soovitab Horvaatial jõustada asjakohased õigusnormid, millega puuetega inimestele tagataks juurdepääs üldkasutatavatele hoonetele;

| 21. | märgib, et vähemuste respekteerimine ja kaitse on tunduvalt paranenud, kuna seoses suhete paranemisega kõnealuses piirkonnas on vähemuste probleemidele hakatud rohkem tähelepanu pöörama; tunnustab vähemusi käsitlevate sätete tugevdamist põhiseaduses ja asjaolu, et vaatamata finantskokkuhoiu meetmetele on vähemuste organisatsioonide rahastamist väga vähe kärbitud; rõhutab aga vajadust rakendada kohaseid meetmeid romade vähemuse kaitseks; |
| --- | --- |

21.

märgib, et vähemuste respekteerimine ja kaitse on tunduvalt paranenud, kuna seoses suhete paranemisega kõnealuses piirkonnas on vähemuste probleemidele hakatud rohkem tähelepanu pöörama; tunnustab vähemusi käsitlevate sätete tugevdamist põhiseaduses ja asjaolu, et vaatamata finantskokkuhoiu meetmetele on vähemuste organisatsioonide rahastamist väga vähe kärbitud; rõhutab aga vajadust rakendada kohaseid meetmeid romade vähemuse kaitseks;

| 22. | rõhutab kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi tähtsust ning toonitab kodanikuühiskonna organisatsioonide tähtsat osa poliitiliste prioriteetide kindlaksmääramisel; peab õigeks Horvaatia valitsuse püüet pidada nõu kodanikuühiskonnaga; kutsub ametivõime üles võtma täiendavaid meetmeid, et formaliseerida ja suurendada kodanikuühiskonna jõudude osalust poliitikakujundamise protsessis ning ametiasutuste tegevuse jälgimisel; rõhutab, et kodanikuühiskonnal on väga tähtis osa piirkondliku koostöö sotsiaalsete ja poliitiliste aspektide edendamisel; |
| --- | --- |

22.

rõhutab kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi tähtsust ning toonitab kodanikuühiskonna organisatsioonide tähtsat osa poliitiliste prioriteetide kindlaksmääramisel; peab õigeks Horvaatia valitsuse püüet pidada nõu kodanikuühiskonnaga; kutsub ametivõime üles võtma täiendavaid meetmeid, et formaliseerida ja suurendada kodanikuühiskonna jõudude osalust poliitikakujundamise protsessis ning ametiasutuste tegevuse jälgimisel; rõhutab, et kodanikuühiskonnal on väga tähtis osa piirkondliku koostöö sotsiaalsete ja poliitiliste aspektide edendamisel;

| 23. | mainib tunnustavalt vanglasüsteemis tehtud edusamme – eelkõige uute vanglahoonete ehituse alustamist ning kriminaalhoolduse uue süsteemi rakendamist; märgib siiski, et vanglate üleasustatuse tõttu ei ole suudetud täiel määral rahuldada kinnipeetavate vajadusi tervishoiuteenuste, hügieenitingimuste, piisava ruumi ja värske õhuga varustatuse ning töötamisvõimaluste järele; |
| --- | --- |

23.

mainib tunnustavalt vanglasüsteemis tehtud edusamme – eelkõige uute vanglahoonete ehituse alustamist ning kriminaalhoolduse uue süsteemi rakendamist; märgib siiski, et vanglate üleasustatuse tõttu ei ole suudetud täiel määral rahuldada kinnipeetavate vajadusi tervishoiuteenuste, hügieenitingimuste, piisava ruumi ja värske õhuga varustatuse ning töötamisvõimaluste järele;

| 24. | väljendab rahulolu selle üle, et pädevad asutused on tõhustanud vastutuselevõtmist seoses nn vihkamiskuritegudega; nõuab, et need asutused astuksid veel ühe sammu – esitaksid vihkamiskuritegude selge liigituse ja määratluse, eriti mis puudutab kuritegusid ohvri seksuaalse sättumuse, kultuuritausta või rahvuse alusel; |
| --- | --- |

24.

väljendab rahulolu selle üle, et pädevad asutused on tõhustanud vastutuselevõtmist seoses nn vihkamiskuritegudega; nõuab, et need asutused astuksid veel ühe sammu – esitaksid vihkamiskuritegude selge liigituse ja määratluse, eriti mis puudutab kuritegusid ohvri seksuaalse sättumuse, kultuuritausta või rahvuse alusel;

| 25. | tunnustab edusamme vihkamiskuritegusid käsitlevate õigusaktide rakendamisel; tõdeb siiski, et ametivõimud peavad palju resoluutsemalt tegelema rassistliku ähvardamise juhtumite ning seksuaalvähemuste vastu suunatud sallimatuse juhtumitega; |
| --- | --- |

25.

tunnustab edusamme vihkamiskuritegusid käsitlevate õigusaktide rakendamisel; tõdeb siiski, et ametivõimud peavad palju resoluutsemalt tegelema rassistliku ähvardamise juhtumite ning seksuaalvähemuste vastu suunatud sallimatuse juhtumitega;

Majanduslikud kriteeriumid

| 26. | märgib, et majanduslanguse tempo aeglustumisele vaatamata jätkub Horvaatia majanduse kahanemine ja SKP vähenemine; tunnustab Horvaatia majanduse elavdamise kavasid, kuid kutsub valitsust üles asendama soovitusi jõuliste poliitiliste meetmetega; |
| --- | --- |

26.

märgib, et majanduslanguse tempo aeglustumisele vaatamata jätkub Horvaatia majanduse kahanemine ja SKP vähenemine; tunnustab Horvaatia majanduse elavdamise kavasid, kuid kutsub valitsust üles asendama soovitusi jõuliste poliitiliste meetmetega;

| 27. | kutsub Horvaatia valitsust üles pöörama tähelepanu majanduse struktuurilistele kitsaskohtadele ning vähendama oma ümberjagaja-rolli – teostama struktuurireformi, et suurendada konkurentsivõimet; rõhutab, et avalikus sektoris on vajalikud ratsionaalsed ümberkorraldused ning ühes sellega tuleb jätkata eelarve konsolideerimist ja reformimist eesmärgiga piirata riigi kulutusi; märgib, et tõsist tööd on vaja teha Horvaatia tervishoiusektori, sotsiaalsüsteemide ja riigiabipoliitika reformimisel, et range eelarvepoliitika raamistikku kasutades saavutada kulutasuvus ja viia riigi kulutused stabiilsele tasemele; |
| --- | --- |

27.

kutsub Horvaatia valitsust üles pöörama tähelepanu majanduse struktuurilistele kitsaskohtadele ning vähendama oma ümberjagaja-rolli – teostama struktuurireformi, et suurendada konkurentsivõimet; rõhutab, et avalikus sektoris on vajalikud ratsionaalsed ümberkorraldused ning ühes sellega tuleb jätkata eelarve konsolideerimist ja reformimist eesmärgiga piirata riigi kulutusi; märgib, et tõsist tööd on vaja teha Horvaatia tervishoiusektori, sotsiaalsüsteemide ja riigiabipoliitika reformimisel, et range eelarvepoliitika raamistikku kasutades saavutada kulutasuvus ja viia riigi kulutused stabiilsele tasemele;

| 28. | kutsub Horvaatia valitsust üles pöörama tähelepanu praegusele väga madalale tööhõivele ning jätkama jõupingutusi tööhõive suurendamiseks – kõrvaldama jäiku tööturureegleid ning takistusi, mis pärsivad töötajate osalemist tööturul, rakendama kutsehariduse, koolituse ja elukestva õppe võimalusi; |
| --- | --- |

28.

kutsub Horvaatia valitsust üles pöörama tähelepanu praegusele väga madalale tööhõivele ning jätkama jõupingutusi tööhõive suurendamiseks – kõrvaldama jäiku tööturureegleid ning takistusi, mis pärsivad töötajate osalemist tööturul, rakendama kutsehariduse, koolituse ja elukestva õppe võimalusi;

Võime täita ELi liikmesusest tulenevaid kohustusi

| 29. | märgib rahuloluga, et Horvaatia on jätkuvalt parandanud oma suutlikkust kanda ELi liikmesusega seotud kohustusi ning on enamikus sektorites suure osa oma õigusaktidest kohandanud ühenduse õigustikuga; soovitab aga Horvaatia ametivõimudel pöörata erilist tähelepanu haldussuutlikkuse tõstmisele, et tagada õigusaktide nõuetekohane rakendamine, nii et Horvaatia saaks pärast ELiga ühinemist täiel määral ära kasutada oma liikmeksoleku eeliseid; |
| --- | --- |

29.

märgib rahuloluga, et Horvaatia on jätkuvalt parandanud oma suutlikkust kanda ELi liikmesusega seotud kohustusi ning on enamikus sektorites suure osa oma õigusaktidest kohandanud ühenduse õigustikuga; soovitab aga Horvaatia ametivõimudel pöörata erilist tähelepanu haldussuutlikkuse tõstmisele, et tagada õigusaktide nõuetekohane rakendamine, nii et Horvaatia saaks pärast ELiga ühinemist täiel määral ära kasutada oma liikmeksoleku eeliseid;

| 30. | võtab teadmiseks raskustesse sattunud laevatehaste 2010. aasta mais toimunud pakkumismenetluse; kutsub Horvaatia valitsust üles võimalikult kiiresti lõpetama sellega seotud restruktureerimise, et täita ühinemisläbirääkimistel üks tähtis kriteerium, mis on vajalik konkurentsipeatüki ajutiseks sulgemiseks; |
| --- | --- |

30.

võtab teadmiseks raskustesse sattunud laevatehaste 2010. aasta mais toimunud pakkumismenetluse; kutsub Horvaatia valitsust üles võimalikult kiiresti lõpetama sellega seotud restruktureerimise, et täita ühinemisläbirääkimistel üks tähtis kriteerium, mis on vajalik konkurentsipeatüki ajutiseks sulgemiseks;

| 31. | tunnustab märkimisväärseid pingutusi, mida on tehtud selleks, et parandada haldussuutlikkust ja institutsioonilist suutlikkust ning tugevdada ühinemiseelse abi üldist juhtimissüsteemi, et olla igati valmis ühtekuuluvuspoliitika ja maaelu arengu poliitika rakendamiseks pärast Horvaatia ühinemist ELiga; |
| --- | --- |

31.

tunnustab märkimisväärseid pingutusi, mida on tehtud selleks, et parandada haldussuutlikkust ja institutsioonilist suutlikkust ning tugevdada ühinemiseelse abi üldist juhtimissüsteemi, et olla igati valmis ühtekuuluvuspoliitika ja maaelu arengu poliitika rakendamiseks pärast Horvaatia ühinemist ELiga;

| 32. | nõuab, et Horvaatia valitsus parandaks keskkonnajuhtimise, eriti ruumilise planeerimise, prügi- ja veemajanduse ning õhupuhtuse eest vastutavate keskvalitsuse institutsioonide koostegevust, et oleks võimalik piisavalt hoida ainulaadset keskkonda ja säilitada suur bioloogiline mitmekesisus; kutsub valitsust üles esimese sammuna ja kiiremas korras viima läbi oma praeguse haldusstruktuuri põhjaliku hindamise keskkonnapoliitika kujundamise ja juhtimise valdkonnas; |
| --- | --- |

32.

nõuab, et Horvaatia valitsus parandaks keskkonnajuhtimise, eriti ruumilise planeerimise, prügi- ja veemajanduse ning õhupuhtuse eest vastutavate keskvalitsuse institutsioonide koostegevust, et oleks võimalik piisavalt hoida ainulaadset keskkonda ja säilitada suur bioloogiline mitmekesisus; kutsub valitsust üles esimese sammuna ja kiiremas korras viima läbi oma praeguse haldusstruktuuri põhjaliku hindamise keskkonnapoliitika kujundamise ja juhtimise valdkonnas;

| 33. | märgib rahuloluga, et Horvaatia geograafiline asend ja kolm Euroopa transpordikoridori, mis Horvaatiat läbivad, avavad itta suunduvatele ning idast ja Kaug-Idast lähtuvatele kaubavedudele soodsa tee Kesk-Euroopa turgudele, ning rõhutab, et Horvaatial on vaja integreeritult arendada sadamaid ning raudtee- ja maanteeühendusi Euroopa transpordikoridoridega, et olla transporditeenuste osutamise kohana püsivalt ligitõmbav; |
| --- | --- |

33.

märgib rahuloluga, et Horvaatia geograafiline asend ja kolm Euroopa transpordikoridori, mis Horvaatiat läbivad, avavad itta suunduvatele ning idast ja Kaug-Idast lähtuvatele kaubavedudele soodsa tee Kesk-Euroopa turgudele, ning rõhutab, et Horvaatial on vaja integreeritult arendada sadamaid ning raudtee- ja maanteeühendusi Euroopa transpordikoridoridega, et olla transporditeenuste osutamise kohana püsivalt ligitõmbav;

| 34. | tõdeb, et Horvaatia on teinud märkimisväärseid edusamme, viies oma poliitikat, õigusakte ja eeskirju kooskõlla ELi õigusaktidega, mis käsitlevad elektroonilist info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat, ning soovitab Horvaatia asutustel hoolitseda selle eest, et juurdepääs internetile oleks võimalikult laialdane; märgib tunnustavalt, et üleminek digitaaltelevisioonile on toimunud edukalt; peab siiski kahetsusväärseks, et kehtestatud korrast hoolimata on konkurents lairiba püsiühenduse turul veel väike; |
| --- | --- |

34.

tõdeb, et Horvaatia on teinud märkimisväärseid edusamme, viies oma poliitikat, õigusakte ja eeskirju kooskõlla ELi õigusaktidega, mis käsitlevad elektroonilist info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat, ning soovitab Horvaatia asutustel hoolitseda selle eest, et juurdepääs internetile oleks võimalikult laialdane; märgib tunnustavalt, et üleminek digitaaltelevisioonile on toimunud edukalt; peab siiski kahetsusväärseks, et kehtestatud korrast hoolimata on konkurents lairiba püsiühenduse turul veel väike;

| 35. | märgib, et põllumajanduses valitsevad endiselt struktuuriprobleemid ning talud tegutsevad ikka veel väikestel, killustatud maatükkidel, kus mastaabisäästu saavutamise võimalused on piiratud; |
| --- | --- |

35.

märgib, et põllumajanduses valitsevad endiselt struktuuriprobleemid ning talud tegutsevad ikka veel väikestel, killustatud maatükkidel, kus mastaabisäästu saavutamise võimalused on piiratud;

| 36. | kiidab heaks Horvaatia osaluse ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) operatsioonides ja missioonides, eelkõige sõjalises operatsioonis EU NAVFOR Atalanta ja ELi tsiviilmissioonides EUPOL Afganistan ja EULEX Kosovo, ning tunnustab ka Horvaatia panust ELi lahinguüksustesse – aktiivset osalust Põhja lahingugrupis ja Saksamaa juhitavas lahingugrupis; märgib ka rahuldustundega, et Horvaatia on järjekindlalt ja alati ühinenud ÜJKP deklaratsioonide, ühiste seisukohtade ja avaldustega, kui tal on palutud neid toetada, nii Brüsselis kui ka rahvusvaheliste organisatsoonide tasandil; |
| --- | --- |

36.

kiidab heaks Horvaatia osaluse ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) operatsioonides ja missioonides, eelkõige sõjalises operatsioonis EU NAVFOR Atalanta ja ELi tsiviilmissioonides EUPOL Afganistan ja EULEX Kosovo, ning tunnustab ka Horvaatia panust ELi lahinguüksustesse – aktiivset osalust Põhja lahingugrupis ja Saksamaa juhitavas lahingugrupis; märgib ka rahuldustundega, et Horvaatia on järjekindlalt ja alati ühinenud ÜJKP deklaratsioonide, ühiste seisukohtade ja avaldustega, kui tal on palutud neid toetada, nii Brüsselis kui ka rahvusvaheliste organisatsoonide tasandil;

Piirkondlik koostöö

| 37. | kutsub Horvaatiat üles jätkama pingutusi naaberriikidega heanaaberlike suhete hoidmiseks ja edasiarendamiseks ning jätkama tegutsemist piirkondliku koostöö olulise ja ettenägeliku edendajana igal tasandil; avaldab Horvaatia presidendile tunnustust selle eest, et ta oma 2010. aasta aprillis toimunud ametlikul visiidil Sarajevosse avaldas sügavat austust sõjakuritegude ohvriks langenud bosnialastele; näeb selles algatuses ja žestis Horvaatia valmisolekut lahendada minevikuprobleemid oma naabritega ausal, siiral ja väärikal moel; hindab positiivselt ka Horvaatia presidendi ja peaministri ühisavaldust, milles toetatakse Bosnia ja Hertsegoviina territoriaalset terviklikkust ja suveräänsust ning selle riigi ühinemist ELi ja NATOga; märgib, et piirkondlik koostöö on edenenud ebaühtlaselt, ning kutsub seetõttu Horvaatia valitsust ja naaberriikide valitsusi üles tõhustama dialoogi, et aidata kaasa selle piirkonna kodanike lepitamisele ning leida kindlad ja vastastikku vastuvõetavad lahendused kõikidele veel lahendamata kahepoolsetele probleemidele, mille hulka kuuluvad eelkõige lõplikud piirilepingud, teadmata kadunud inimesed, varade tagastamine ning pagulaste tagasipöördumine, samuti kodanike väljaandmine sõjakurjategude ja inimsusevastaste kuritegudega seoses; |
| --- | --- |

37.

kutsub Horvaatiat üles jätkama pingutusi naaberriikidega heanaaberlike suhete hoidmiseks ja edasiarendamiseks ning jätkama tegutsemist piirkondliku koostöö olulise ja ettenägeliku edendajana igal tasandil; avaldab Horvaatia presidendile tunnustust selle eest, et ta oma 2010. aasta aprillis toimunud ametlikul visiidil Sarajevosse avaldas sügavat austust sõjakuritegude ohvriks langenud bosnialastele; näeb selles algatuses ja žestis Horvaatia valmisolekut lahendada minevikuprobleemid oma naabritega ausal, siiral ja väärikal moel; hindab positiivselt ka Horvaatia presidendi ja peaministri ühisavaldust, milles toetatakse Bosnia ja Hertsegoviina territoriaalset terviklikkust ja suveräänsust ning selle riigi ühinemist ELi ja NATOga; märgib, et piirkondlik koostöö on edenenud ebaühtlaselt, ning kutsub seetõttu Horvaatia valitsust ja naaberriikide valitsusi üles tõhustama dialoogi, et aidata kaasa selle piirkonna kodanike lepitamisele ning leida kindlad ja vastastikku vastuvõetavad lahendused kõikidele veel lahendamata kahepoolsetele probleemidele, mille hulka kuuluvad eelkõige lõplikud piirilepingud, teadmata kadunud inimesed, varade tagastamine ning pagulaste tagasipöördumine, samuti kodanike väljaandmine sõjakurjategude ja inimsusevastaste kuritegudega seoses;

| 38. | väljendab rahulolu selle üle, et Horvaatia ja Sloveenia vahekohtukokkulepe piiriküsimustes jõustus 29. novembril 2010; on seisukohal, et kahe naaberriigi kaua kestnud piirivaidluse lahendamisega antakse kogu piirkonnale oluline signaal dialoogikultuuri ja kompromissivalmiduse edendamiseks; tuletab meelde vahekohtukokkuleppe artikli 10 sätteid, mille kohaselt kumbki pool peab hoiduma tegevusest või avaldustest, mis võiksid vaidlust süvendada või vahekohtu tööd ohustada; |
| --- | --- |

38.

väljendab rahulolu selle üle, et Horvaatia ja Sloveenia vahekohtukokkulepe piiriküsimustes jõustus 29. novembril 2010; on seisukohal, et kahe naaberriigi kaua kestnud piirivaidluse lahendamisega antakse kogu piirkonnale oluline signaal dialoogikultuuri ja kompromissivalmiduse edendamiseks; tuletab meelde vahekohtukokkuleppe artikli 10 sätteid, mille kohaselt kumbki pool peab hoiduma tegevusest või avaldustest, mis võiksid vaidlust süvendada või vahekohtu tööd ohustada;

| 39. | nõuab, et lahendataks kahepoolsed vaidlused naaberriikidega, nagu piiriprobleemid Serbia, Montenegro ning Bosnia ja Hertsegoviinaga, et vältida nende vaidluste muutumist takistuseks ELi laienemise jätkumisele pärast Horvaatia ühinemist; |
| --- | --- |

39.

nõuab, et lahendataks kahepoolsed vaidlused naaberriikidega, nagu piiriprobleemid Serbia, Montenegro ning Bosnia ja Hertsegoviinaga, et vältida nende vaidluste muutumist takistuseks ELi laienemise jätkumisele pärast Horvaatia ühinemist;

| 40. | avaldab Horvaatiale ja Serbiale tunnustust nende valmiduse ja tahte eest edendada oma kodanike lepitamist vastastikuse usalduse õhkkonnas; hindab positiivselt Serbia presidendi Tadići ja Horvaatia presidendi ühist visiiti Vukovari, kus Serbia president avaldas austust ja palus vabandust Vukovari lähedal Ovčaras toime pandud kuritegude pärast, ning hindab positiivselt ka presidentide ühist lubadust – uurida kadunud isikute saatust ja leida lahendused põgenike ja tagasipöördujate probleemidele – kui olulist sammu leppimise suunas; hindab positiivselt tõsiasja, et Horvaatia president Josipović mälestas Horvaatia sõja serblastest ohvreid; väljendab rahulolu selle üle, et Horvaatia ja Serbia allkirjastasid 29. juunil 2010 kokkuleppe nende isikute väljaandmise kohta, keda kahtlustatakse või kes on süüdi mõistetud kuritegudes, mis on seotud organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga, ning tunnustab ka isikute väljaandmist käsitleva lepingu sõlmimist Horvaatia Vabariigi ja Montenegro vahel 1. oktoobril 2010, ning peab seda oluliseks sammuks korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse tõhustamisel ja karistamatuse piiramisel selles piirkonnas; |
| --- | --- |

40.

avaldab Horvaatiale ja Serbiale tunnustust nende valmiduse ja tahte eest edendada oma kodanike lepitamist vastastikuse usalduse õhkkonnas; hindab positiivselt Serbia presidendi Tadići ja Horvaatia presidendi ühist visiiti Vukovari, kus Serbia president avaldas austust ja palus vabandust Vukovari lähedal Ovčaras toime pandud kuritegude pärast, ning hindab positiivselt ka presidentide ühist lubadust – uurida kadunud isikute saatust ja leida lahendused põgenike ja tagasipöördujate probleemidele – kui olulist sammu leppimise suunas; hindab positiivselt tõsiasja, et Horvaatia president Josipović mälestas Horvaatia sõja serblastest ohvreid; väljendab rahulolu selle üle, et Horvaatia ja Serbia allkirjastasid 29. juunil 2010 kokkuleppe nende isikute väljaandmise kohta, keda kahtlustatakse või kes on süüdi mõistetud kuritegudes, mis on seotud organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga, ning tunnustab ka isikute väljaandmist käsitleva lepingu sõlmimist Horvaatia Vabariigi ja Montenegro vahel 1. oktoobril 2010, ning peab seda oluliseks sammuks korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse tõhustamisel ja karistamatuse piiramisel selles piirkonnas;

| 41. | hindab positiivselt Horvaatia ja Sloveenia 2010. aasta märtsis käivitatud piirkondlikku algatust „Brdo protsess” ning eelkõige Horvaatia, Sloveenia ja Serbia kokkulepet ühise raudteekaubaveo ettevõtte loomise kohta eesmärgiga parandada nende kolme riigi kaudu toimuvaid kaubavedusid Lääne-Euroopa ning Türgi ja Kreeka vahel; on seisukohal, et sellega vähendataks tunduvalt transpordikulusid ja lühendataks tänu lihtsustatud piiri- ja tollikontrollile sõiduaega, kuid see näitaks ka tahet kasutada lepituspüüdeid praktiliste sammude astumiseks, mis tooksid majanduslikku kasu kõigile; |
| --- | --- |

41.

hindab positiivselt Horvaatia ja Sloveenia 2010. aasta märtsis käivitatud piirkondlikku algatust „Brdo protsess” ning eelkõige Horvaatia, Sloveenia ja Serbia kokkulepet ühise raudteekaubaveo ettevõtte loomise kohta eesmärgiga parandada nende kolme riigi kaudu toimuvaid kaubavedusid Lääne-Euroopa ning Türgi ja Kreeka vahel; on seisukohal, et sellega vähendataks tunduvalt transpordikulusid ja lühendataks tänu lihtsustatud piiri- ja tollikontrollile sõiduaega, kuid see näitaks ka tahet kasutada lepituspüüdeid praktiliste sammude astumiseks, mis tooksid majanduslikku kasu kõigile;

| 42. | on seisukohal, et selle piirkonna majanduslikku arengut saaks kiirendada, kui Horvaatia ja Serbia teeksid tihedat koostööd Doonau piirkonna strateegia raames, kuna see annaks võimaluse jätkata nende riikide sidumist ELiga mitmesuguste transpordi-, keskkonna- ja majanduse arendamise valdkonna koostöövormide kaudu, mis hõlmavad Doonau makropiirkonda; |
| --- | --- |

42.

on seisukohal, et selle piirkonna majanduslikku arengut saaks kiirendada, kui Horvaatia ja Serbia teeksid tihedat koostööd Doonau piirkonna strateegia raames, kuna see annaks võimaluse jätkata nende riikide sidumist ELiga mitmesuguste transpordi-, keskkonna- ja majanduse arendamise valdkonna koostöövormide kaudu, mis hõlmavad Doonau makropiirkonda;

| 43. | rõhutab, et Doonau äärde elektrijaama ehitamisel ja reguleerivate meetmete kehtestamisel tuleb olla ülimalt hoolikas ning lähtuda uusimatest keskkonnatehnoloogiatest; nõuab, et algusest peale võetaks seejuures arvesse Euroopa ainulaadset maastikku ning kohaldataks ELis kehtivaid lubade andmise eeskirju; on seisukohal, et neid põhimõtteid tuleb järgida ka teiste jõgede vastavate ehituslike muudatuste puhul; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et Doonau äärde elektrijaama ehitamisel ja reguleerivate meetmete kehtestamisel tuleb olla ülimalt hoolikas ning lähtuda uusimatest keskkonnatehnoloogiatest; nõuab, et algusest peale võetaks seejuures arvesse Euroopa ainulaadset maastikku ning kohaldataks ELis kehtivaid lubade andmise eeskirju; on seisukohal, et neid põhimõtteid tuleb järgida ka teiste jõgede vastavate ehituslike muudatuste puhul;

*

* *

| 44. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning Horvaatia valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

44.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning Horvaatia valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 341 E, 16.12.2010, lk 48.

---

Neljapäev, 17. veebruar 2011

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/26

---

Neljapäev, 17. veebruar 2011Olukord Egiptuses

P7_TA(2011)0064

Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Egiptuses

2012/C 188 E/05

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Egiptuse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Egiptuse kohta;

| — | võttes arvesse Egiptuse poolt 1982. aastal ratifitseeritud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (1966); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Egiptuse poolt 1982. aastal ratifitseeritud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (1966);

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 4. veebruari 2011. aasta deklaratsiooni Egiptuse ja kogu piirkonna kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 4. veebruari 2011. aasta deklaratsiooni Egiptuse ja kogu piirkonna kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu 31. jaanuari 2011. aasta järeldusi Egiptuse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 31. jaanuari 2011. aasta järeldusi Egiptuse kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy, Euroopa Komisjoni presidendi José Manuel Barroso ning ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni 11. veebruari 2011. aasta ühisavaldust hiljutiste sündmuste kohta Egiptuses; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy, Euroopa Komisjoni presidendi José Manuel Barroso ning ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni 11. veebruari 2011. aasta ühisavaldust hiljutiste sündmuste kohta Egiptuses;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi Jerzy Buzeki 11. veebruari 2011. aasta avaldust president Hosni Mubaraki tagasiastumise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi Jerzy Buzeki 11. veebruari 2011. aasta avaldust president Hosni Mubaraki tagasiastumise kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy 29. jaanuari 2011. aasta avaldust olukorra kohta Egiptuses; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy 29. jaanuari 2011. aasta avaldust olukorra kohta Egiptuses;

| — | võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni 4. veebruari, 3. veebruari, 28. jaanuari ja 27. jaanuari 2011. aasta avaldusi Egiptuse kohta ning 6. detsembri 2010. aasta avaldust Egiptuse Rahvusassamblee valimiste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni 4. veebruari, 3. veebruari, 28. jaanuari ja 27. jaanuari 2011. aasta avaldusi Egiptuse kohta ning 6. detsembri 2010. aasta avaldust Egiptuse Rahvusassamblee valimiste kohta;

| — | võttes arvesse Egiptuse relvajõudude ülemnõukogu viiendat avaldust (13. veebruar 2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Egiptuse relvajõudude ülemnõukogu viiendat avaldust (13. veebruar 2011);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Euroopa naabruspoliitika rakendamine 2009. aastal: Egiptuse eduaruanne” (KOM(2010)0207– SEK(2010)0517); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Euroopa naabruspoliitika rakendamine 2009. aastal: Egiptuse eduaruanne” (KOM(2010)0207– SEK(2010)0517);

| — | võttes arvesse Egiptuse ja ELi poolt 2009. aasta aprillis vastu võetud ühisotsust töötada suhete edasiarendamise nimel, mille kohta tegi ettepaneku Egiptus 2008. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Egiptuse ja ELi poolt 2009. aasta aprillis vastu võetud ühisotsust töötada suhete edasiarendamise nimel, mille kohta tegi ettepaneku Egiptus 2008. aastal;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Egiptuse 2004. aasta assotsiatsioonilepingut ning 2007. aastal kokku lepitud tegevuskava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Egiptuse 2004. aasta assotsiatsioonilepingut ning 2007. aastal kokku lepitud tegevuskava;

| — | võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika (ENP) arengut alates 2004. aastast ja eelkõige komisjoni eduaruandeid selle rakendamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika (ENP) arengut alates 2004. aastast ja eelkõige komisjoni eduaruandeid selle rakendamise kohta;

| — | võttes arvesse inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid, mis võeti vastu 2004. aastal ning mida ajakohastati 2008. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid, mis võeti vastu 2004. aastal ning mida ajakohastati 2008. aastal;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et hiljutistel meeleavaldustel mitmetes Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida araabia maades on nõutud poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid reforme ning väljendatud selgelt rahva nõudmisi vabaduse, tõelise demokraatia ja inimeste paremate elutingimuste järele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et hiljutistel meeleavaldustel mitmetes Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida araabia maades on nõutud poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid reforme ning väljendatud selgelt rahva nõudmisi vabaduse, tõelise demokraatia ja inimeste paremate elutingimuste järele;

| B. | arvestades, et Egiptuse president Hosni Mubarak astus 11. veebruaril 2011 tagasi; arvestades, et tema volitused on antud relvajõudude ülemnõukogule; arvestades, et relvajõudude ülemnõukogu on palunud valitsusel, mille president Mubarak hiljuti ametisse määras, jätkata tegevust kuni uue valitsuse moodustamiseni, on lubanud anda volitused üle valitud tsiviilvalitsusele ning langetanud tähtsaid otsuseid, mis kajastuvad 13. veebruari 2011. aasta viiendas avalduses; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Egiptuse president Hosni Mubarak astus 11. veebruaril 2011 tagasi; arvestades, et tema volitused on antud relvajõudude ülemnõukogule; arvestades, et relvajõudude ülemnõukogu on palunud valitsusel, mille president Mubarak hiljuti ametisse määras, jätkata tegevust kuni uue valitsuse moodustamiseni, on lubanud anda volitused üle valitud tsiviilvalitsusele ning langetanud tähtsaid otsuseid, mis kajastuvad 13. veebruari 2011. aasta viiendas avalduses;

| C. | arvestades, et vastamaks rahva vabaduse, tõelise demokraatia ja sotsiaalse õigluse nõudmisele Egiptuses on vaja kohe tõsist ja avatud dialoogi kõigi demokraatiat austavate, õigusriigi põhimõtteid järgivate ning inimõigusi ja põhivabadusi austavate poliitiliste ja sotsiaalsete jõudude osavõtul, ning selle dialoogi tulemuseks peaksid olema tõelised ja olulised reformid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastamaks rahva vabaduse, tõelise demokraatia ja sotsiaalse õigluse nõudmisele Egiptuses on vaja kohe tõsist ja avatud dialoogi kõigi demokraatiat austavate, õigusriigi põhimõtteid järgivate ning inimõigusi ja põhivabadusi austavate poliitiliste ja sotsiaalsete jõudude osavõtul, ning selle dialoogi tulemuseks peaksid olema tõelised ja olulised reformid;

| D. | arvestades, et politsei hakkas rahumeelseid meeleavaldusi Egiptuse režiimi vastu maha suruma pisargaasi, veekahurite, kummikuulide ja tõeliste kuulide abil ning meeleavaldajaid ründasid ka relvastatud isikud ja valitsust toetavad relvarühmitused, mis tõi kaasa sadade inimeste hukkumise; arvestades, et sadu inimesi, sealhulgas inimõiguste kaitsjaid, ajakirjanikke ja juriste, on vahistatud ja peetakse kinni; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et politsei hakkas rahumeelseid meeleavaldusi Egiptuse režiimi vastu maha suruma pisargaasi, veekahurite, kummikuulide ja tõeliste kuulide abil ning meeleavaldajaid ründasid ka relvastatud isikud ja valitsust toetavad relvarühmitused, mis tõi kaasa sadade inimeste hukkumise; arvestades, et sadu inimesi, sealhulgas inimõiguste kaitsjaid, ajakirjanikke ja juriste, on vahistatud ja peetakse kinni;

| E. | arvestades, et Egiptuse valitsus on enneolematu meetmena sulgenud internetiühendused, et vaigistada meeleavaldajaid ja piirata inimeste sõnavabadust; arvestades, et sõjaväepolitsei sulges meedia- ja õiguskeskused, nagu Al Jazeera ja Hisham Mubaraki õiguskeskus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Egiptuse valitsus on enneolematu meetmena sulgenud internetiühendused, et vaigistada meeleavaldajaid ja piirata inimeste sõnavabadust; arvestades, et sõjaväepolitsei sulges meedia- ja õiguskeskused, nagu Al Jazeera ja Hisham Mubaraki õiguskeskus;

| F. | arvestades, et demokraatia, inimõiguste ja kodanikuvabaduste austamise edendamine on ELi aluspõhimõte ja eesmärk, millele tuginetakse ühiselt ka Euroopa – Vahemere piirkonna arendamisel; arvestades, et Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluses keskenduti peamiselt majandusreformidele ega suudetud viia läbi vajalikke poliitilisi ja institutsioonilisi reforme; arvestades, et Vahemere Liit, mis oli ette nähtud ELi poliitika tõhustamiseks selles piirkonnas, osutus ebatõhusaks suureneva umbusalduse ärahoidmisel ning inimeste põhivajaduste rahuldamisel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et demokraatia, inimõiguste ja kodanikuvabaduste austamise edendamine on ELi aluspõhimõte ja eesmärk, millele tuginetakse ühiselt ka Euroopa – Vahemere piirkonna arendamisel; arvestades, et Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluses keskenduti peamiselt majandusreformidele ega suudetud viia läbi vajalikke poliitilisi ja institutsioonilisi reforme; arvestades, et Vahemere Liit, mis oli ette nähtud ELi poliitika tõhustamiseks selles piirkonnas, osutus ebatõhusaks suureneva umbusalduse ärahoidmisel ning inimeste põhivajaduste rahuldamisel;

| G. | arvestades, et viimastel aastatel on ELi ja tema liikmesriikide suhetes lõunanaabritega soov saavutada stabiilsust tihti varjutanud demokraatlikud väärtused, ühiskondliku õigluse ja inimõigused; arvestades, et assotsiatsioonilepingutes sisalduvaid inimõiguste klausleid tuleks süsteemselt toetada nende klauslite rakendamise mehhanismiga; võttes siinkohal arvesse naabruspoliitika käimasolevat ja vajalikku läbivaatamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et viimastel aastatel on ELi ja tema liikmesriikide suhetes lõunanaabritega soov saavutada stabiilsust tihti varjutanud demokraatlikud väärtused, ühiskondliku õigluse ja inimõigused; arvestades, et assotsiatsioonilepingutes sisalduvaid inimõiguste klausleid tuleks süsteemselt toetada nende klauslite rakendamise mehhanismiga; võttes siinkohal arvesse naabruspoliitika käimasolevat ja vajalikku läbivaatamist;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud Egiptuses alates 1981. aastast kehtiva erakorralise seisukorra lõpetamist ja demokraatia tugevdamist ning inimõiguste ja põhivabaduste austamist selles riigis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud Egiptuses alates 1981. aastast kehtiva erakorralise seisukorra lõpetamist ja demokraatia tugevdamist ning inimõiguste ja põhivabaduste austamist selles riigis;

| I. | arvestades, et Egiptus on ELi põhipartnereid Lähis-Idas; arvestades, et EL peaks andma panuse demokraatliku, jõuka ja stabiilse Egiptuse riigi tekkimisse, julgustades ja toetades selle riigi uuenemist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Egiptus on ELi põhipartnereid Lähis-Idas; arvestades, et EL peaks andma panuse demokraatliku, jõuka ja stabiilse Egiptuse riigi tekkimisse, julgustades ja toetades selle riigi uuenemist;

| J. | arvestades, et Egiptus mängib aktiivset ja üliolulist rolli Lähis-Ida rahuprotsessi toetamisel ja palestiinlastevahelises lepitusprotsessis; arvestades, et relvajõudude ülemnõukogu on kinnitanud, et Egiptus kavatseb täita kõiki rahvusvahelisi lepinguid ja pakte, milles ta osaleb, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Egiptus mängib aktiivset ja üliolulist rolli Lähis-Ida rahuprotsessi toetamisel ja palestiinlastevahelises lepitusprotsessis; arvestades, et relvajõudude ülemnõukogu on kinnitanud, et Egiptus kavatseb täita kõiki rahvusvahelisi lepinguid ja pakte, milles ta osaleb,

| 1. | väljendab solidaarsust Egiptuse inimestega, tunnustab nende julgust ja pühendumust, eriti noorema põlvkonna puhul, ning toetab kindlalt nende õiguspäraseid demokraatlikke püüdlusi; |
| --- | --- |

1.

väljendab solidaarsust Egiptuse inimestega, tunnustab nende julgust ja pühendumust, eriti noorema põlvkonna puhul, ning toetab kindlalt nende õiguspäraseid demokraatlikke püüdlusi;

| 2. | mõistab teravalt hukka vägivalla ja ebaproportsionaalse jõu kasutamise meeleavaldajate vastu ning peab kahetsusväärseks, et see tõi kaasa palju inimohvreid ja rohkesti vigastusi; avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele; nõuab sõltumatut juurdlust vahejuhtumite osas, mis põhjustasid surma, vigastusi ja vangistusi, ning nõuab süüdlaste vastutusele võtmist; |
| --- | --- |

2.

mõistab teravalt hukka vägivalla ja ebaproportsionaalse jõu kasutamise meeleavaldajate vastu ning peab kahetsusväärseks, et see tõi kaasa palju inimohvreid ja rohkesti vigastusi; avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele; nõuab sõltumatut juurdlust vahejuhtumite osas, mis põhjustasid surma, vigastusi ja vangistusi, ning nõuab süüdlaste vastutusele võtmist;

| 3. | nõuab, et viivitamata ja tingimusteta vabastataks kõik rahumeelsed meeleavaldajad, meelsusvangid, egiptlastest ja välismaalastest inimõiguste kaitsjad, ajakirjanikud ja advokaadid; nõuab sellega seoses tungivalt, et Egiptuse ametivõimud avalikustaksid viivitamata kinnipeetute asukoha ning tagaksid, et neid kaitstakse piinamise või muu väärkohtlemise kõigi vormide eest; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et viivitamata ja tingimusteta vabastataks kõik rahumeelsed meeleavaldajad, meelsusvangid, egiptlastest ja välismaalastest inimõiguste kaitsjad, ajakirjanikud ja advokaadid; nõuab sellega seoses tungivalt, et Egiptuse ametivõimud avalikustaksid viivitamata kinnipeetute asukoha ning tagaksid, et neid kaitstakse piinamise või muu väärkohtlemise kõigi vormide eest;

| 4. | on seisukohal, et president Hosni Mubarak on avanud uue etapi Egiptuse poliitilises üleminekus; nõuab, et viivitamata käivitataks tõeline ja avatud riiklik poliitiline dialoog, kus osaleksid kõik tähtsamad poliitilised jõud ja kodanikuühiskonna esindajad, et sillutada teed erakorralise seisukorra tühistamisele, põhiseaduse ja valimisseaduse läbivaatamisele, vabadele ja õiglastele valimistele, demokraatlikult valitud tsiviilvalitsuse ametisseastumisele ja tõelise demokraatia saavutamisele Egiptuses; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et president Hosni Mubarak on avanud uue etapi Egiptuse poliitilises üleminekus; nõuab, et viivitamata käivitataks tõeline ja avatud riiklik poliitiline dialoog, kus osaleksid kõik tähtsamad poliitilised jõud ja kodanikuühiskonna esindajad, et sillutada teed erakorralise seisukorra tühistamisele, põhiseaduse ja valimisseaduse läbivaatamisele, vabadele ja õiglastele valimistele, demokraatlikult valitud tsiviilvalitsuse ametisseastumisele ja tõelise demokraatia saavutamisele Egiptuses;

| 5. | palub Egiptuse relvajõududel tegutseda konstruktiivselt, et vältida edasist vägivalda ja hõlbustada poliitilist protsessi; võtab teadmiseks relvajõudude ülemnõukogu otsused peatada põhiseaduse kehtivus, saata laiali parlament, luua põhiseaduse artiklite muutmiseks komisjon (mis peab hõlmama sõltumatuid liikmeid), korraldada nende muudatuste üle otsustamiseks rahvahääletus ning korraldada parlamendi- ja presidendivalimised; nõuab taas poliitilist protsessi, kuhu peaksid olema kaasatud kõik poliitilised jõud ja kodanikuühiskonna esindajad, et saavutada riiklik konsensus; |
| --- | --- |

5.

palub Egiptuse relvajõududel tegutseda konstruktiivselt, et vältida edasist vägivalda ja hõlbustada poliitilist protsessi; võtab teadmiseks relvajõudude ülemnõukogu otsused peatada põhiseaduse kehtivus, saata laiali parlament, luua põhiseaduse artiklite muutmiseks komisjon (mis peab hõlmama sõltumatuid liikmeid), korraldada nende muudatuste üle otsustamiseks rahvahääletus ning korraldada parlamendi- ja presidendivalimised; nõuab taas poliitilist protsessi, kuhu peaksid olema kaasatud kõik poliitilised jõud ja kodanikuühiskonna esindajad, et saavutada riiklik konsensus;

| 6. | rõhutab, et tähtis on taastada Egiptuses viivitamata kõik sidevõrgud, sh internetiühendus, ning austada täielikult teabe-, sõna- ja ühinemisvabadust; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et tähtis on taastada Egiptuses viivitamata kõik sidevõrgud, sh internetiühendus, ning austada täielikult teabe-, sõna- ja ühinemisvabadust;

| 7. | väljendab jõulist toetust reformidele, mille eesmärk on saavutada Egiptuses demokraatia, õigusriigi põhimõtted ja sotsiaalne õiglus; kordab nõudmist lõpetada erakorraline seisukord; rõhutab veel kord, kui tähtis on Egiptuses hea valitsemistava, võitlus korruptsiooni vastu ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine, pöörates eritähelepanu südametunnistus-, usu-, mõtte- ja sõnavabadusele, ajakirjandusvabadusele, ühinemisvabadusele, naiste õigustele, sugudevahelisele võrdsusele, vähemuste kaitsele ning võitlusele diskrimineerimise vastu seksuaalse sättumuse alusel; |
| --- | --- |

7.

väljendab jõulist toetust reformidele, mille eesmärk on saavutada Egiptuses demokraatia, õigusriigi põhimõtted ja sotsiaalne õiglus; kordab nõudmist lõpetada erakorraline seisukord; rõhutab veel kord, kui tähtis on Egiptuses hea valitsemistava, võitlus korruptsiooni vastu ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine, pöörates eritähelepanu südametunnistus-, usu-, mõtte- ja sõnavabadusele, ajakirjandusvabadusele, ühinemisvabadusele, naiste õigustele, sugudevahelisele võrdsusele, vähemuste kaitsele ning võitlusele diskrimineerimise vastu seksuaalse sättumuse alusel;

| 8. | rõhutab, et Egiptuses on vaja märkimisväärselt kiirendada majandus- ja sotsiaalreforme, kuna vabadus, majanduse areng ja kõrgem elatustase on riigi poliitilise ja sotsiaalse stabiilsuse jaoks väga olulised; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et Egiptuses on vaja märkimisväärselt kiirendada majandus- ja sotsiaalreforme, kuna vabadus, majanduse areng ja kõrgem elatustase on riigi poliitilise ja sotsiaalse stabiilsuse jaoks väga olulised;

| 9. | kutsub ELi ja liikmesriike aktiivselt toetama Egiptuse kiiret muutmist rahumeelseks, pluralistlikuks ja õiglaseks riigiks; toetab laiemas kontekstis Euroopa Ülemkogu seisukohta, et EL peaks täielikult toetama selle piirkonna üleminekuprotsessi, et kehtestada demokraatlik valitsemistava ja pluralism ning parandada võimalusi majandusliku jõukuse ja sotsiaalse kaasatuse ning piirkondliku stabiilsuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

9.

kutsub ELi ja liikmesriike aktiivselt toetama Egiptuse kiiret muutmist rahumeelseks, pluralistlikuks ja õiglaseks riigiks; toetab laiemas kontekstis Euroopa Ülemkogu seisukohta, et EL peaks täielikult toetama selle piirkonna üleminekuprotsessi, et kehtestada demokraatlik valitsemistava ja pluralism ning parandada võimalusi majandusliku jõukuse ja sotsiaalse kaasatuse ning piirkondliku stabiilsuse saavutamiseks;

| 10. | palub ELil, liikmesriikidel, erakondadel ja sihtasutustel aidata Egiptuse demokraatlikke poliitilisi jõude ja kodanikuühiskonna organisatsioone, et nad saaksid paremini organiseeruda täielikuks osalemiseks demokraatiale üleminekus; palub Egiptuse ametivõimudel tagada, et kopti kristlaste kogukonnad ei langeks praeguste sündmuste ohvriks ning et kõik usukogukonnad võivad kogu riigis rahus elada ja oma tõekspidamisi väljendada; |
| --- | --- |

10.

palub ELil, liikmesriikidel, erakondadel ja sihtasutustel aidata Egiptuse demokraatlikke poliitilisi jõude ja kodanikuühiskonna organisatsioone, et nad saaksid paremini organiseeruda täielikuks osalemiseks demokraatiale üleminekus; palub Egiptuse ametivõimudel tagada, et kopti kristlaste kogukonnad ei langeks praeguste sündmuste ohvriks ning et kõik usukogukonnad võivad kogu riigis rahus elada ja oma tõekspidamisi väljendada;

| 11. | palub kõrgel esindajal aidata kaasa Euroopa Parlamendi osalusega töörühma loomisele, et vastata demokraatliku üleminekuprotsessi toetamise vajadusele, mida on väljendanud demokraatlike muutuste nimel tegutsejad, eelkõige vabade ja demokraatlike valimiste ning institutsioonide, sh sõltumatu kohtusüsteemi ülesehitamise osas; palub kõrgel esindajal toetada demokraatlikke muutusi ka vaatlusmissiooni saatmisega tulevastele valimistele; |
| --- | --- |

11.

palub kõrgel esindajal aidata kaasa Euroopa Parlamendi osalusega töörühma loomisele, et vastata demokraatliku üleminekuprotsessi toetamise vajadusele, mida on väljendanud demokraatlike muutuste nimel tegutsejad, eelkõige vabade ja demokraatlike valimiste ning institutsioonide, sh sõltumatu kohtusüsteemi ülesehitamise osas; palub kõrgel esindajal toetada demokraatlikke muutusi ka vaatlusmissiooni saatmisega tulevastele valimistele;

| 12. | toetab nõukogu rakendusotsust 2011/79/ÜVJP ning nõukogu 4. veebruari 2011. aasta (1) määrust (EL) nr 101/2011, millega külmutatakse varad, mis kuuluvad Tuneesia riigi vara seadusevastase omastamise eest vastutavatele ja nendega seotud isikutele või on nende kontrolli all, ning kutsub nõukogu üles vastu võtma samasuguseid meetmeid vastutavate isikute suhtes Egiptuses; |
| --- | --- |

12.

toetab nõukogu rakendusotsust 2011/79/ÜVJP ning nõukogu 4. veebruari 2011. aasta (1) määrust (EL) nr 101/2011, millega külmutatakse varad, mis kuuluvad Tuneesia riigi vara seadusevastase omastamise eest vastutavatele ja nendega seotud isikutele või on nende kontrolli all, ning kutsub nõukogu üles vastu võtma samasuguseid meetmeid vastutavate isikute suhtes Egiptuses;

| 13. | rõhutab, et sündmused Egiptuses ja muudes piirkonna riikides toovad uuesti esile pakilise vajaduse töötada välja kaugeleulatuvamad ja tõhusamad poliitilised meetmed ja vahendid ning tugevdada nende riikide eelarveseisundit, et ergutada ja toetada ELi lõunanaabruses poliitilisi, majandus- ja sotsiaalreforme; rõhutab, et Euroopa naabruspoliitika käimasoleval strateegilisel läbivaatamisel tuleb arvesse võtta piirkonna praegust arengut ja pakkuda välja uued paremad viisid sealsete rahvaste vajaduste ja püüdluste täitmiseks; nõuab nende riikide suhtes teostatava ELi poliitika paremat koordineerimist; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et sündmused Egiptuses ja muudes piirkonna riikides toovad uuesti esile pakilise vajaduse töötada välja kaugeleulatuvamad ja tõhusamad poliitilised meetmed ja vahendid ning tugevdada nende riikide eelarveseisundit, et ergutada ja toetada ELi lõunanaabruses poliitilisi, majandus- ja sotsiaalreforme; rõhutab, et Euroopa naabruspoliitika käimasoleval strateegilisel läbivaatamisel tuleb arvesse võtta piirkonna praegust arengut ja pakkuda välja uued paremad viisid sealsete rahvaste vajaduste ja püüdluste täitmiseks; nõuab nende riikide suhtes teostatava ELi poliitika paremat koordineerimist;

| 14. | kordab nõudmist, et EL vaataks läbi oma demokraatia ja inimõiguste toetamise poliitika, et luua inimõiguste klausli rakendusmehhanism kõigis lepingutes kolmandate riikidega; nõuab, et naabruspoliitika läbivaatamisel seataks esikohale kohtusüsteemi sõltumatuse, põhiõiguste austamise, pluralismi ja ajakirjandusvabaduse ning korruptsioonivastase võitlusega seotud kriteeriumid; juhib siinkohal tähelepanu sellele, et praegused tegevuskavad tuleb põhjalikult läbi vaadata ning lisada selged prioriteedid koos stiimulitega poliitiliste reformide läbiviimiseks; palub nõukogul määrata kindlaks poliitilised kriteeriumid, mida Euroopa naabruspoliitika riigid peavad täitma edasijõudnu staatuse saamiseks; |
| --- | --- |

14.

kordab nõudmist, et EL vaataks läbi oma demokraatia ja inimõiguste toetamise poliitika, et luua inimõiguste klausli rakendusmehhanism kõigis lepingutes kolmandate riikidega; nõuab, et naabruspoliitika läbivaatamisel seataks esikohale kohtusüsteemi sõltumatuse, põhiõiguste austamise, pluralismi ja ajakirjandusvabaduse ning korruptsioonivastase võitlusega seotud kriteeriumid; juhib siinkohal tähelepanu sellele, et praegused tegevuskavad tuleb põhjalikult läbi vaadata ning lisada selged prioriteedid koos stiimulitega poliitiliste reformide läbiviimiseks; palub nõukogul määrata kindlaks poliitilised kriteeriumid, mida Euroopa naabruspoliitika riigid peavad täitma edasijõudnu staatuse saamiseks;

| 15. | peab väga tähtsaks seda rolli, mida ELi välistegevuse rahastamisvahendid, eriti Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument, demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend (EIDHR) ning stabiliseerimisvahend saavad selles osas piirkonnas täita, ning nõuab nende tugevdamist, et neid vahendeid saaks sellistes eriolukordades tulemuslikult ja järjekindlalt kasutada; palub kõrgel esindajal täielikult ära kasutada kõiki asjaomaseid ELi välistegevuse rahastamisvahendeid, sh EIDHRi; rõhutab, et tuleb tagada nende rahastamisvahendite demokraatlik kontroll Euroopa Parlamendi poolt; rõhutab ühtlasi, et tarvis on kohe tegelda toiduainete hinnatõusu küsimusega ning toiduga kindlustatuse ja maaelu arenuga üldiselt; |
| --- | --- |

15.

peab väga tähtsaks seda rolli, mida ELi välistegevuse rahastamisvahendid, eriti Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument, demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend (EIDHR) ning stabiliseerimisvahend saavad selles osas piirkonnas täita, ning nõuab nende tugevdamist, et neid vahendeid saaks sellistes eriolukordades tulemuslikult ja järjekindlalt kasutada; palub kõrgel esindajal täielikult ära kasutada kõiki asjaomaseid ELi välistegevuse rahastamisvahendeid, sh EIDHRi; rõhutab, et tuleb tagada nende rahastamisvahendite demokraatlik kontroll Euroopa Parlamendi poolt; rõhutab ühtlasi, et tarvis on kohe tegelda toiduainete hinnatõusu küsimusega ning toiduga kindlustatuse ja maaelu arenuga üldiselt;

| 16. | kutsub Vahemere Liitu üles kiiresti arutama viimase aja sündmusi ja nendele reageerima, et esitada ettepanekud selle kohta, kuidas paremini edendada demokraatiat oma liikmesriikides ja kogu regioonis, ning võimalike reformide kohta, et oma rolli tugevdada ja tõhustada; kutsub üles Anna Lindhi Euroopa – Vahemere piirkonna fondi täitma olulist ja aktiivset rolli, et kaasata Euroopa – Vahemere piirkonna kodanikuühiskond kodanikuõiguste ja osaluse edendamisse; |
| --- | --- |

16.

kutsub Vahemere Liitu üles kiiresti arutama viimase aja sündmusi ja nendele reageerima, et esitada ettepanekud selle kohta, kuidas paremini edendada demokraatiat oma liikmesriikides ja kogu regioonis, ning võimalike reformide kohta, et oma rolli tugevdada ja tõhustada; kutsub üles Anna Lindhi Euroopa – Vahemere piirkonna fondi täitma olulist ja aktiivset rolli, et kaasata Euroopa – Vahemere piirkonna kodanikuühiskond kodanikuõiguste ja osaluse edendamisse;

| 17. | möönab Egiptuse üliolulist rolli araabia maades ja Lähis-Ida rahuprotsessis ning seda, kui tähtis on rahuleping Iisraeliga; palub Egiptusel ka edaspidi täita aktiivset ja konstruktiivset rolli jõupingutustes, mille eesmärk on Lähis-Idas püsiva rahu saavutamine, pöörates erilist tähelepanu Iisraeli ja Palestiina konfliktile, ning nõuab Egiptuse ja Iisraeli rahulepingu täitmist; väljendab heameelt relvajõudude ülemnõukogu avalduse üle, et Egiptus kavatseb täita kõiki rahvusvahelisi lepinguid ja pakte, milles ta osaleb; |
| --- | --- |

17.

möönab Egiptuse üliolulist rolli araabia maades ja Lähis-Ida rahuprotsessis ning seda, kui tähtis on rahuleping Iisraeliga; palub Egiptusel ka edaspidi täita aktiivset ja konstruktiivset rolli jõupingutustes, mille eesmärk on Lähis-Idas püsiva rahu saavutamine, pöörates erilist tähelepanu Iisraeli ja Palestiina konfliktile, ning nõuab Egiptuse ja Iisraeli rahulepingu täitmist; väljendab heameelt relvajõudude ülemnõukogu avalduse üle, et Egiptus kavatseb täita kõiki rahvusvahelisi lepinguid ja pakte, milles ta osaleb;

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning komisjoni asepresidendile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Egiptuse ametivõimudele. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning komisjoni asepresidendile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Egiptuse ametivõimudele.

---

(1)  ELT L 31, 5.2.2011, lk 40 ja 1.

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/30

---

Neljapäev, 17. veebruar 2011ELi Doonau piirkonna strateegia rakendamine

P7_TA(2011)0065

Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon ELi Doonau piirkonna strateegia rakendamise kohta

2012/C 188 E/06

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 192; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 192;

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud suuliselt vastatavaid küsimusi ELi Doonau strateegia rakendamise kohta (O-00014/2011 - B7-0011/2011 ja O-00029/2011-B7-0013/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud suuliselt vastatavaid küsimusi ELi Doonau strateegia rakendamise kohta (O-00014/2011 - B7-0011/2011 ja O-00029/2011-B7-0013/2011);

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2010. aasta resolutsiooni ELi Doonau piirkonna strateegia kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2010. aasta resolutsiooni ELi Doonau piirkonna strateegia kohta (1);

| — | võttes arvesse komisjoni 8. detsembri 2010. aasta teatist ELi Doonau piirkonna strateegia kohta (KOM(2010)0715) ja selle tegevuskava (SEK(2010)1489); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. detsembri 2010. aasta teatist ELi Doonau piirkonna strateegia kohta (KOM(2010)0715) ja selle tegevuskava (SEK(2010)1489);

| — | võttes arvesse ELi Läänemere piirkonna strateegiat (KOM(2009)0248); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi Läänemere piirkonna strateegiat (KOM(2009)0248);

| — | võttes arvesse 18. ja 19. juunil 2009. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumist, kus komisjonil paluti koostada 2010. aastaks ELi Doonau piirkonna strateegia; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. ja 19. juunil 2009. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumist, kus komisjonil paluti koostada 2010. aastaks ELi Doonau piirkonna strateegia;

| — | võttes arvesse 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooni territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva rohelise raamatu ja ühtekuuluvuspoliitika tulevase reformi üle toimuva mõttevahetuse hetkeseisu kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooni territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva rohelise raamatu ja ühtekuuluvuspoliitika tulevase reformi üle toimuva mõttevahetuse hetkeseisu kohta (2);

| — | võttes arvesse oma 26. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni siseveetranspordi edendamise ja Euroopa integreeritud siseveetranspordi tegevusprogrammi NAIADESi kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni siseveetranspordi edendamise ja Euroopa integreeritud siseveetranspordi tegevusprogrammi NAIADESi kohta (3);

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 2009. aasta oktoobri arvamust „ELi Doonau piirkonna strateegia”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 2009. aasta oktoobri arvamust „ELi Doonau piirkonna strateegia”;

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust „Regioonide Komitee valge raamat mitmetasandilise valitsemise kohta” (Cdr 89/2009 (lõplik)); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust „Regioonide Komitee valge raamat mitmetasandilise valitsemise kohta” (Cdr 89/2009 (lõplik));

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust dokumendi „Makropiirkondlik koostöö – Läänemere strateegia laiendamine Euroopa teistele makropiirkondadele” (ECO/251) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust dokumendi „Makropiirkondlik koostöö – Läänemere strateegia laiendamine Euroopa teistele makropiirkondadele” (ECO/251) kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu töökava, mille on koostanud eesistujariigid Hispaania, Belgia ja Ungari; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu töökava, mille on koostanud eesistujariigid Hispaania, Belgia ja Ungari;

| — | võttes arvesse Espoo, Århusi ja Berni konventsioone keskkonnakaitse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Espoo, Århusi ja Berni konventsioone keskkonnakaitse kohta;

| — | võttes arvesse veepoliitika raamdirektiivi ja Helsingi konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse veepoliitika raamdirektiivi ja Helsingi konventsiooni;

| — | võttes arvesse Belgradi konventsiooni, millega reguleeritakse laevaliiklust Doonaul; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Belgradi konventsiooni, millega reguleeritakse laevaliiklust Doonaul;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Lissaboni lepingus tunnustatakse territoriaalset ühtekuuluvust Euroopa Liidu eesmärgina (Euroopa Liidu lepingu artikkel 3); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Lissaboni lepingus tunnustatakse territoriaalset ühtekuuluvust Euroopa Liidu eesmärgina (Euroopa Liidu lepingu artikkel 3);

| B. | arvestades, et makropiirkondlike strateegiate sihiks on olemasolevaid vahendeid paremini ära kasutada, et lahendada territoriaalse arengu küsimusi ja otsustada, kuidas ühistele probleemidele ühiselt reageerida; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et makropiirkondlike strateegiate sihiks on olemasolevaid vahendeid paremini ära kasutada, et lahendada territoriaalse arengu küsimusi ja otsustada, kuidas ühistele probleemidele ühiselt reageerida;

| C. | arvestades, et regionaalpoliitika tõhususe suurendamiseks tuleb toetada ja edendada ühtse lähenemisviisi põhimõtet ning arendada makropiirkondadega seotud strateegiaid, mis on ELi tasandi strateegiad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et regionaalpoliitika tõhususe suurendamiseks tuleb toetada ja edendada ühtse lähenemisviisi põhimõtet ning arendada makropiirkondadega seotud strateegiaid, mis on ELi tasandi strateegiad;

| D. | arvestades, et Läänemere strateegias on juba välja pakutud mudel ELi poliitika koordineerimiseks ja rahaliste vahendite eraldamiseks geopoliitilistes territoriaalüksustes – makropiirkondades – mis on määratletud konkreetsete kriteeriumite alusel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Läänemere strateegias on juba välja pakutud mudel ELi poliitika koordineerimiseks ja rahaliste vahendite eraldamiseks geopoliitilistes territoriaalüksustes – makropiirkondades – mis on määratletud konkreetsete kriteeriumite alusel;

| E. | arvestades, et Doonau piirkond, mis hõlmab 14 Euroopa riiki ja 115 miljonit elanikku nii ELis kui ka väljaspool ELi (Saksamaa, Austria, Slovakkia, Tšehhi Vabariik, Sloveenia, Ungari, Rumeenia, Bulgaaria, Horvaatia, Serbia, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Moldova ja Ukraina), on ala, kus on võimalik kujundada tõhustatud sünergiat ELi poliitikavaldkondade (ühtekuuluvus, transport, majandus, energia, keskkond, kultuur, haridus, põllumajandus, kalandus, laienemine ja naabrus) vahel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Doonau piirkond, mis hõlmab 14 Euroopa riiki ja 115 miljonit elanikku nii ELis kui ka väljaspool ELi (Saksamaa, Austria, Slovakkia, Tšehhi Vabariik, Sloveenia, Ungari, Rumeenia, Bulgaaria, Horvaatia, Serbia, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Moldova ja Ukraina), on ala, kus on võimalik kujundada tõhustatud sünergiat ELi poliitikavaldkondade (ühtekuuluvus, transport, majandus, energia, keskkond, kultuur, haridus, põllumajandus, kalandus, laienemine ja naabrus) vahel;

| F. | arvestades, et ELi Doonau piirkonna strateegia peaks seega ühendama ja kooskõlastama majanduslikke, keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja kultuurilisi elemente; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi Doonau piirkonna strateegia peaks seega ühendama ja kooskõlastama majanduslikke, keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja kultuurilisi elemente;

| G. | arvestades, et see strateegia peaks aitama oluliselt parandada mitmetasandilist haldust ning Doonau piirkonnas tegutsevate partnerite ja kodanikuühiskonna osalust ning soodustama piirkonna jõukuse suurenemist, kestlikku arengut, uute töökohtade loomist ja turvalisust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et see strateegia peaks aitama oluliselt parandada mitmetasandilist haldust ning Doonau piirkonnas tegutsevate partnerite ja kodanikuühiskonna osalust ning soodustama piirkonna jõukuse suurenemist, kestlikku arengut, uute töökohtade loomist ja turvalisust;

| H. | arvestades, et Doonau piirkond on oluline ajalooline ühendustee Euroopa lääne- ja idaosa vahel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Doonau piirkond on oluline ajalooline ühendustee Euroopa lääne- ja idaosa vahel;

| I. | arvestades, et pärast Euroopa Liidu järjestikuseid laienemisi on Doonau jõest saanud peaaegu ELi siseveetee ning Doonau piirkond võib anda märkimisväärse panuse laienemiste järel toimunud muutuste kajastamisse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et pärast Euroopa Liidu järjestikuseid laienemisi on Doonau jõest saanud peaaegu ELi siseveetee ning Doonau piirkond võib anda märkimisväärse panuse laienemiste järel toimunud muutuste kajastamisse;

| J. | arvestades, et Doonau ala kujutab endast tihedalt seotud, kuid ebaühtlaste majanduslike võimetega makropiirkonda; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Doonau ala kujutab endast tihedalt seotud, kuid ebaühtlaste majanduslike võimetega makropiirkonda;

| K. | arvestades, et Doonau piirkonna majandusareng suurendab olulisel määral selle makropiirkonna majanduslikku jõukust ja soodustab tööhõivet; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Doonau piirkonna majandusareng suurendab olulisel määral selle makropiirkonna majanduslikku jõukust ja soodustab tööhõivet;

| L. | arvestades, et Doonau piirkonna käsitlemine ühtse makropiirkonnana aitaks ületada majandusnäitajate piirkondlikke erinevusi ja toetada ühtset arengut; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Doonau piirkonna käsitlemine ühtse makropiirkonnana aitaks ületada majandusnäitajate piirkondlikke erinevusi ja toetada ühtset arengut;

| M. | arvestades, et Doonau delta ja Budapest, kaasa arvatud Doonau kaldad, kuuluvad alates 1991. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse ning Doonau piirkonnas on mitu erikaitseala ja Natura 2000 võrgustikku kuuluvat erikaitseala; arvestades, et Doonau ja selle delta ainulaadne ja õrn ökosüsteem on koduks haruldastele taimeliikidele, mida ohustab reostus, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Doonau delta ja Budapest, kaasa arvatud Doonau kaldad, kuuluvad alates 1991. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse ning Doonau piirkonnas on mitu erikaitseala ja Natura 2000 võrgustikku kuuluvat erikaitseala; arvestades, et Doonau ja selle delta ainulaadne ja õrn ökosüsteem on koduks haruldastele taimeliikidele, mida ohustab reostus,

| 1. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon on vastu võtnud ELi Doonau piirkonna strateegia, ning toetab selle juurde kuuluvat tegevuskava, mis keskendub neljale eesmärgile (Doonau piirkonna ühendamine, keskkonnakaitse, jõukuse suurendamine ja piirkonna tugevdamine) ja vastab vajadusele edendada piirkonnas liikuvust, energiajulgeolekut, keskkonnakaitset, sotsiaalset ja majanduslikku arengut, kultuurivahetust, turvalisust ja kodanikukaitset; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt selle üle, et komisjon on vastu võtnud ELi Doonau piirkonna strateegia, ning toetab selle juurde kuuluvat tegevuskava, mis keskendub neljale eesmärgile (Doonau piirkonna ühendamine, keskkonnakaitse, jõukuse suurendamine ja piirkonna tugevdamine) ja vastab vajadusele edendada piirkonnas liikuvust, energiajulgeolekut, keskkonnakaitset, sotsiaalset ja majanduslikku arengut, kultuurivahetust, turvalisust ja kodanikukaitset;

| 2. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament on seda strateegiat nõudnud juba 2008. aastast alates, kutsub nõukogu eesistujariiki Ungarit ja Euroopa Ülemkogu üles toetama ELi Doonau piirkonna strateegiat juunis toimuval Euroopa Ülemkogu kohtumisel ning alustama võimalikult kiiresti strateegia rakendamist; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et Euroopa Parlament on seda strateegiat nõudnud juba 2008. aastast alates, kutsub nõukogu eesistujariiki Ungarit ja Euroopa Ülemkogu üles toetama ELi Doonau piirkonna strateegiat juunis toimuval Euroopa Ülemkogu kohtumisel ning alustama võimalikult kiiresti strateegia rakendamist;

| 3. | avaldab eelkõige heameelt asjaolu üle, et strateegia töötati välja ulatusliku konsulteerimise teel sidusrühmadega, sealhulgas riigi-, piirkondlike ja kohalike asutustega, aga ka akadeemiliste ja ettevõtlusringkondade ning vabaühendustega, ning rõhutab, et see on tähtis tegur strateegia edu tagamisel; nõuab sellega seoses kodanikuühiskonna foorumi loomist Doonau piirkonnas, et tuua kokku avaliku ja erasektori osalejad ja võimaldada neil osaleda makropiirkondlike strateegiate väljatöötamises; |
| --- | --- |

3.

avaldab eelkõige heameelt asjaolu üle, et strateegia töötati välja ulatusliku konsulteerimise teel sidusrühmadega, sealhulgas riigi-, piirkondlike ja kohalike asutustega, aga ka akadeemiliste ja ettevõtlusringkondade ning vabaühendustega, ning rõhutab, et see on tähtis tegur strateegia edu tagamisel; nõuab sellega seoses kodanikuühiskonna foorumi loomist Doonau piirkonnas, et tuua kokku avaliku ja erasektori osalejad ja võimaldada neil osaleda makropiirkondlike strateegiate väljatöötamises;

| 4. | usub, et strateegia territoriaalne mõõde aitab kujundada selgepiirilist arusaama territoriaalsest ühtekuuluvusest, mis Lissaboni lepingus asetatakse võrdväärsele kohale majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvusega, ning eelnevat arvestades soovitab komisjonil alustada aktiivset arutelu ELi makropiirkondade poliitika rolli ja mõju kohta pärast 2013. aastat; |
| --- | --- |

4.

usub, et strateegia territoriaalne mõõde aitab kujundada selgepiirilist arusaama territoriaalsest ühtekuuluvusest, mis Lissaboni lepingus asetatakse võrdväärsele kohale majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvusega, ning eelnevat arvestades soovitab komisjonil alustada aktiivset arutelu ELi makropiirkondade poliitika rolli ja mõju kohta pärast 2013. aastat;

| 5. | rõhutab, et ELi makropiirkondlike strateegiate suurim lisandväärtus seisneb mitmetasandilises koostöös, kooskõlastamises ja paremates strateegilistes investeeringutes olemasolevate vahendite abil, mitte aga täiendavas vahendite eraldamises; rõhutab eesistujariigi Rootsi järeldusi, et ei ole vaja mingeid uusi institutsioone, uusi õigusakte ega uut eelarvet; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et ELi makropiirkondlike strateegiate suurim lisandväärtus seisneb mitmetasandilises koostöös, kooskõlastamises ja paremates strateegilistes investeeringutes olemasolevate vahendite abil, mitte aga täiendavas vahendite eraldamises; rõhutab eesistujariigi Rootsi järeldusi, et ei ole vaja mingeid uusi institutsioone, uusi õigusakte ega uut eelarvet;

| 6. | kutsub liikmesriike ja nende piirkondi üles kasutama struktuurifonde, mis on kavandatud ajavahemikuks 2007–2013, et toetada strateegia rakendamist võimalikult suures ulatuses, eelkõige aidata luua töövõimalusi ja soodustada majanduskasvu majanduskriisist enim mõjutatud aladel, ning soovitab samal ajal teha vajaduse korral muudatusi praeguse programmitöö perioodi rakenduskavades; rõhutab, et piirkondade iseloomulikke omadusi ära kasutades on võimalik struktuurifonde palju tõhusamat kasutada ja piirkondlikul tasandil lisandväärtust luua; rõhutab, et üheks makropiirkondlike projektide rahastamise allikaks võiksid olla ka kasutamata jäänud rahalised vahendid; |
| --- | --- |

6.

kutsub liikmesriike ja nende piirkondi üles kasutama struktuurifonde, mis on kavandatud ajavahemikuks 2007–2013, et toetada strateegia rakendamist võimalikult suures ulatuses, eelkõige aidata luua töövõimalusi ja soodustada majanduskasvu majanduskriisist enim mõjutatud aladel, ning soovitab samal ajal teha vajaduse korral muudatusi praeguse programmitöö perioodi rakenduskavades; rõhutab, et piirkondade iseloomulikke omadusi ära kasutades on võimalik struktuurifonde palju tõhusamat kasutada ja piirkondlikul tasandil lisandväärtust luua; rõhutab, et üheks makropiirkondlike projektide rahastamise allikaks võiksid olla ka kasutamata jäänud rahalised vahendid;

| 7. | on arvamusel, et Euroopa Liidu laienemine ja suured riikideülesed probleemid, nagu majanduskriis, keskkonnaohud, transpordi säästvuse saavutamine, energiasüsteemide ühildamine, loodusvarade kestlikkus ja veevarude keskkonnahoidlik kasutamine, näitavad, et riikide vastastikune sõltuvus suureneb, sektoriviisile mõtlemine enam ei sobi ja sellega seoses avab makropiirkondade moodustamine uusi, paremaid võimalusi mitmetasandiliseks koostööks, pakkudes integreeritud ja kooskõlastatud lähenemisviisi säästvale arengule laiemal regionaalsel tasandil ning kasutades tõhusamalt Doonau piirkonna tohutut arengupotentsiaali ning ennetades loodusõnnetusi; |
| --- | --- |

7.

on arvamusel, et Euroopa Liidu laienemine ja suured riikideülesed probleemid, nagu majanduskriis, keskkonnaohud, transpordi säästvuse saavutamine, energiasüsteemide ühildamine, loodusvarade kestlikkus ja veevarude keskkonnahoidlik kasutamine, näitavad, et riikide vastastikune sõltuvus suureneb, sektoriviisile mõtlemine enam ei sobi ja sellega seoses avab makropiirkondade moodustamine uusi, paremaid võimalusi mitmetasandiliseks koostööks, pakkudes integreeritud ja kooskõlastatud lähenemisviisi säästvale arengule laiemal regionaalsel tasandil ning kasutades tõhusamalt Doonau piirkonna tohutut arengupotentsiaali ning ennetades loodusõnnetusi;

| 8. | rõhutab seetõttu, et Doonau strateegiat tuleks vaadelda ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide, eeskätt territoriaalse koostöö (3. eesmärk) kontekstis, ja strateegia aluseks peaks olema terviklik, valdkondadeülene ja territoriaalne lähenemisviis, et poliitilisi meetmeid konkreetse territooriumi eri juhtimistasandite vahel paremini kooskõlastada, kusjuures peatähelepanu tuleks pöörata sisulistele küsimustele; |
| --- | --- |

8.

rõhutab seetõttu, et Doonau strateegiat tuleks vaadelda ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide, eeskätt territoriaalse koostöö (3. eesmärk) kontekstis, ja strateegia aluseks peaks olema terviklik, valdkondadeülene ja territoriaalne lähenemisviis, et poliitilisi meetmeid konkreetse territooriumi eri juhtimistasandite vahel paremini kooskõlastada, kusjuures peatähelepanu tuleks pöörata sisulistele küsimustele;

| 9. | rõhutab, et Doonau strateegia vastab ELi 2020. aasta eesmärkidele, mis tagab, et see on kooskõlas Euroopa arengusuundadega ning ELi kohustusega saavutada arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et Doonau strateegia vastab ELi 2020. aasta eesmärkidele, mis tagab, et see on kooskõlas Euroopa arengusuundadega ning ELi kohustusega saavutada arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv;

| 10. | tõstab esile strateegia ühendavat iseloomu; on veendunud, et juhul kui Doonau strateegiale saab osaks liikmesriikide ja piirkondlike ning kohalike asutuste tugev poliitiline toetus, võib see pärast viimaseid, majandus- ja finantskriisist kantud aastaid aidata märkimisväärselt kaasa Euroopa varasema jagunemise ületamisele ning ELi soovitud integratsiooni saavutamisele ning Euroopa majanduse elavdamise strateegia üldisele edule ja tulemuslikkusele, andes uut hoogu jätkusuutlikule majanduskasvule kohalikul, piirkondlikul, riiklikul, riikidevahelisel ja Euroopa tasandil mitte ainult Kesk- ja Kagu-Euroopa piires, vaid ka palju laiemas geograafilises kontekstis; |
| --- | --- |

10.

tõstab esile strateegia ühendavat iseloomu; on veendunud, et juhul kui Doonau strateegiale saab osaks liikmesriikide ja piirkondlike ning kohalike asutuste tugev poliitiline toetus, võib see pärast viimaseid, majandus- ja finantskriisist kantud aastaid aidata märkimisväärselt kaasa Euroopa varasema jagunemise ületamisele ning ELi soovitud integratsiooni saavutamisele ning Euroopa majanduse elavdamise strateegia üldisele edule ja tulemuslikkusele, andes uut hoogu jätkusuutlikule majanduskasvule kohalikul, piirkondlikul, riiklikul, riikidevahelisel ja Euroopa tasandil mitte ainult Kesk- ja Kagu-Euroopa piires, vaid ka palju laiemas geograafilises kontekstis;

| 11. | võtab teadmiseks ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tugeva mõju kõigile piirkonna riikidele ja eriti Doonau-äärsetele riikidele; palub kõiki sidusrühmi, et nad ei vähendaks kriisi tõttu ELi Doonau piirkonna strateegia osas võetud kohustusi; |
| --- | --- |

11.

võtab teadmiseks ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tugeva mõju kõigile piirkonna riikidele ja eriti Doonau-äärsetele riikidele; palub kõiki sidusrühmi, et nad ei vähendaks kriisi tõttu ELi Doonau piirkonna strateegia osas võetud kohustusi;

| 12. | rõhutab, et Doonau piirkond on Euroopa värav Lääne-Balkanile ja seetõttu ei ole Euroopa Doonau piirkonna strateegia tulemuseks mitte üksnes naabrisuhete paranemine Kesk-ja Kagu-Euroopas, vaid see tähendab ka olulist lisandväärtust ELi Ida-Euroopa poliitikas ja annab suurepärase võimaluse kogu ELi poliitilise ja majandusliku koostöö tugevdamiseks Balkani riikidega ning seega Euroopa integratsiooni laiendamiseks ja kindlustamiseks selles piirkonnas; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et Doonau piirkond on Euroopa värav Lääne-Balkanile ja seetõttu ei ole Euroopa Doonau piirkonna strateegia tulemuseks mitte üksnes naabrisuhete paranemine Kesk-ja Kagu-Euroopas, vaid see tähendab ka olulist lisandväärtust ELi Ida-Euroopa poliitikas ja annab suurepärase võimaluse kogu ELi poliitilise ja majandusliku koostöö tugevdamiseks Balkani riikidega ning seega Euroopa integratsiooni laiendamiseks ja kindlustamiseks selles piirkonnas;

| 13. | rõhutab, et Doonau strateegia koos sellega kaasnevate piiriülese koostöö vormidega võib kergesti kujuneda oluliseks teguriks majandusliku, sotsiaalse ja keskkondliku arengu edendamisel, luues heaolu, parandades elukvaliteeti, toetades kohalikke ja piirkondlikke, sealhulgas arenguvajadustega seonduvaid püüdlusi, ning soodustades tugevate piiriüleste sidemete loomist ja kaasates väikesi projekte (inimeselt inimesele suunatud programmid) mitmesugustes valdkondades, nagu kultuur, haridus, tööhõive, keskkonnakaitse, tööstuse tarneahelad, omavalitsuste koostööprojektid ning riikidevahelised transpordi kaasajastamise algatused; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et Doonau strateegia koos sellega kaasnevate piiriülese koostöö vormidega võib kergesti kujuneda oluliseks teguriks majandusliku, sotsiaalse ja keskkondliku arengu edendamisel, luues heaolu, parandades elukvaliteeti, toetades kohalikke ja piirkondlikke, sealhulgas arenguvajadustega seonduvaid püüdlusi, ning soodustades tugevate piiriüleste sidemete loomist ja kaasates väikesi projekte (inimeselt inimesele suunatud programmid) mitmesugustes valdkondades, nagu kultuur, haridus, tööhõive, keskkonnakaitse, tööstuse tarneahelad, omavalitsuste koostööprojektid ning riikidevahelised transpordi kaasajastamise algatused;

| 14. | usub, et ulatuslike strateegiate, näiteks makropiirkondlike strateegiate arendamine peaks suurendama kohaliku ja piirkondliku tasandi rolli ELi poliitika üldisel rakendamisel; |
| --- | --- |

14.

usub, et ulatuslike strateegiate, näiteks makropiirkondlike strateegiate arendamine peaks suurendama kohaliku ja piirkondliku tasandi rolli ELi poliitika üldisel rakendamisel;

| 15. | rõhutab asjaolu, et uue makropiirkondliku koostöö raamistikuga tuleb tagada, et ääremaade loomulikud puudused muudetakse eelisteks ja võimalusteks ning nende piirkondade arengut stimuleeritakse; |
| --- | --- |

15.

rõhutab asjaolu, et uue makropiirkondliku koostöö raamistikuga tuleb tagada, et ääremaade loomulikud puudused muudetakse eelisteks ja võimalusteks ning nende piirkondade arengut stimuleeritakse;

| 16. | rõhutab vajadust kaasata Doonau piirkonna asjaomased piirkondlikud ja kohalikud sidusrühmad, nagu Doonau linnade ja piirkondade nõukogu, ning kodanikuühiskond kõigisse otsustamisetappidesse (ettevalmistused, rakendamine, järelevalve, hindamine), et leida ühistele probleemidele lahendusi, valida ja tõhusalt rakendada konkreetseid projekte ning saavutada hea haldusmehhanism; nõuab tungivalt, et valitsused toetaksid ja hõlbustaksid meetmeid, mis võimaldaksid vabaühenduste, ametiühingute ning kodanikuühiskonna ennetavat osalemist, võttes vajalikul määral arvesse ka naiste võrgustikke ja vähemusrühmi; |
| --- | --- |

16.

rõhutab vajadust kaasata Doonau piirkonna asjaomased piirkondlikud ja kohalikud sidusrühmad, nagu Doonau linnade ja piirkondade nõukogu, ning kodanikuühiskond kõigisse otsustamisetappidesse (ettevalmistused, rakendamine, järelevalve, hindamine), et leida ühistele probleemidele lahendusi, valida ja tõhusalt rakendada konkreetseid projekte ning saavutada hea haldusmehhanism; nõuab tungivalt, et valitsused toetaksid ja hõlbustaksid meetmeid, mis võimaldaksid vabaühenduste, ametiühingute ning kodanikuühiskonna ennetavat osalemist, võttes vajalikul määral arvesse ka naiste võrgustikke ja vähemusrühmi;

| 17. | soovitab selles kontekstis suurendada kohaliku kogukonna kaasatust, luues ulatuslikumad ja täpsemad suhtlus- ja konsultatsioonivahendid, sealhulgas kohalikus meedias (kohalikud tele- ja raadiojaamad ning trüki- ja võrguajalehed); soovitab luua ELi Doonau piirkonna strateegiale pühendatud eriotstarbelise veebiportaali, mis toimiks piirkonna kesk- ja kohalike omavalitsuste, vabaühenduste ning muude osaliste käimasolevate ja tulevaste projektidega seotud kogemuste vahetamise foorumina; |
| --- | --- |

17.

soovitab selles kontekstis suurendada kohaliku kogukonna kaasatust, luues ulatuslikumad ja täpsemad suhtlus- ja konsultatsioonivahendid, sealhulgas kohalikus meedias (kohalikud tele- ja raadiojaamad ning trüki- ja võrguajalehed); soovitab luua ELi Doonau piirkonna strateegiale pühendatud eriotstarbelise veebiportaali, mis toimiks piirkonna kesk- ja kohalike omavalitsuste, vabaühenduste ning muude osaliste käimasolevate ja tulevaste projektidega seotud kogemuste vahetamise foorumina;

| 18. | tuletab meelde Läänemere strateegia kogemusi, mis puudutab otsustamisprotsessi läbipaistvust, sealhulgas ELi toetuste eraldamisel; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde Läänemere strateegia kogemusi, mis puudutab otsustamisprotsessi läbipaistvust, sealhulgas ELi toetuste eraldamisel;

| 19. | soovib suuremat poliitilist pühendumist, et suurendada kodanike ja sidusrühmade usaldust poliitiliste ja kohaliku tasandi asutuste vastu; |
| --- | --- |

19.

soovib suuremat poliitilist pühendumist, et suurendada kodanike ja sidusrühmade usaldust poliitiliste ja kohaliku tasandi asutuste vastu;

| 20. | märgib, et ELi Doonau piirkonna strateegia rakendamise edu sõltub kohaliku omavalitsuse tasandi toimijate suutlikkusest, võimest ja valmisolekust tuua piirkondlikele tööturgudele projektialgatusi, millega ergutatakse kohalikku tööjõunõudlust, pannakse alus arukale ja keskkonnasõbralikule majanduskasvule ning parandatakse eri liikmesriikide piiriäärsete regioonide koostööd; juhib tähelepanu asjaolule, et Doonau piirkonna majandusarengu ja innovatsiooni valdkonnas valitsevad suured erinevused ning on vaja suurendada kõigi, sealhulgas kõrgelt arenenud alade potentsiaali, sest viimased suudavad kõige ebasoodsamate tingimustega alasid järele aidata; rõhutab vajadust edendada uusi arengu- ja innovatsioonipotentsiaaliga alasid ning kasutada Läänemere strateegia ja ELi Doonau piirkonna strateegia lisandväärtust; |
| --- | --- |

20.

märgib, et ELi Doonau piirkonna strateegia rakendamise edu sõltub kohaliku omavalitsuse tasandi toimijate suutlikkusest, võimest ja valmisolekust tuua piirkondlikele tööturgudele projektialgatusi, millega ergutatakse kohalikku tööjõunõudlust, pannakse alus arukale ja keskkonnasõbralikule majanduskasvule ning parandatakse eri liikmesriikide piiriäärsete regioonide koostööd; juhib tähelepanu asjaolule, et Doonau piirkonna majandusarengu ja innovatsiooni valdkonnas valitsevad suured erinevused ning on vaja suurendada kõigi, sealhulgas kõrgelt arenenud alade potentsiaali, sest viimased suudavad kõige ebasoodsamate tingimustega alasid järele aidata; rõhutab vajadust edendada uusi arengu- ja innovatsioonipotentsiaaliga alasid ning kasutada Läänemere strateegia ja ELi Doonau piirkonna strateegia lisandväärtust;

| 21. | nõuab energiataristu ja energiatõhususe arendamist ning taastuvate energiaallikate paremat kasutamist, et luua terviklik ja hästitoimiv energiaturg; |
| --- | --- |

21.

nõuab energiataristu ja energiatõhususe arendamist ning taastuvate energiaallikate paremat kasutamist, et luua terviklik ja hästitoimiv energiaturg;

| 22. | võtab teadmiseks keskmise ja pikema ajavahemiku prognoosid, mille kohaselt kliimamuutuse tagajärjed mõjutavad eriti Euroopa lõunapoolseid piirkondi, sealhulgas Euroopa kaguosas asuvaid ELi liikmesriike; on veendunud, et Doonau strateegial on siinjuures tähtis roll ja see tuleks koostada sihiga leevendada kliimamuutuse kahjulikku mõju Doonau piirkonnas, võttes arvesse jõgedevõrgustiku keerukat rolli ja iseloomu (veevarustus, ökoloogilised aspektid, transporditaristu, niisutus- ja põllumajandusmõõde, kaitsealused looma- ja taimeliigid jne); |
| --- | --- |

22.

võtab teadmiseks keskmise ja pikema ajavahemiku prognoosid, mille kohaselt kliimamuutuse tagajärjed mõjutavad eriti Euroopa lõunapoolseid piirkondi, sealhulgas Euroopa kaguosas asuvaid ELi liikmesriike; on veendunud, et Doonau strateegial on siinjuures tähtis roll ja see tuleks koostada sihiga leevendada kliimamuutuse kahjulikku mõju Doonau piirkonnas, võttes arvesse jõgedevõrgustiku keerukat rolli ja iseloomu (veevarustus, ökoloogilised aspektid, transporditaristu, niisutus- ja põllumajandusmõõde, kaitsealused looma- ja taimeliigid jne);

| 23. | juhib tähelepanu sellele, et Kesk- ja Kagu-Euroopa on ökoloogilisest seisukohast üks Euroopa rikkamaid, kuid samas tundlikumaid piirkondi, mida iseloomustab väga keeruline ja väärtuslik ökosüsteem ning mis seetõttu nõuab kõrgetasemelist kaitset; tunneb heameelt, et Euroopa Doonau piirkonna strateegia eesmärgiks on luua elamiskõlblik, kestlik ja samas arenenud ning jõukas piirkond, ohjates keskkonnaohtusid, nagu üleujutused ja tööstusreostus, säilitades veevarude kvaliteedi ja kvantiteedi ning tagades nende säästva kasutamise ja säilitades bioloogilist mitmekesisust, maastikke ning õhu ja pinnase kvaliteeti; rõhutab, et Doonau vesikonna looduse kaitsmine on tähtis ning peaks soodustama piirkonna põllumajanduse ja maaelu vastutustundlikku arengut; nõuab Doonau jõe ökoloogilise seisundi parandamist ja meetmeid reostuse vähendamiseks ning nafta ja muude mürgiste ja ohtlike ainete edasise heite vältimiseks; rõhutab, et Doonau hea ökoloogiline seisund on kogu inimtegevuse eeltingimus jõepiirkonnas, ning soovitab eelkõige kaaluda keskkonnakaitse eesmärke; |
| --- | --- |

23.

juhib tähelepanu sellele, et Kesk- ja Kagu-Euroopa on ökoloogilisest seisukohast üks Euroopa rikkamaid, kuid samas tundlikumaid piirkondi, mida iseloomustab väga keeruline ja väärtuslik ökosüsteem ning mis seetõttu nõuab kõrgetasemelist kaitset; tunneb heameelt, et Euroopa Doonau piirkonna strateegia eesmärgiks on luua elamiskõlblik, kestlik ja samas arenenud ning jõukas piirkond, ohjates keskkonnaohtusid, nagu üleujutused ja tööstusreostus, säilitades veevarude kvaliteedi ja kvantiteedi ning tagades nende säästva kasutamise ja säilitades bioloogilist mitmekesisust, maastikke ning õhu ja pinnase kvaliteeti; rõhutab, et Doonau vesikonna looduse kaitsmine on tähtis ning peaks soodustama piirkonna põllumajanduse ja maaelu vastutustundlikku arengut; nõuab Doonau jõe ökoloogilise seisundi parandamist ja meetmeid reostuse vähendamiseks ning nafta ja muude mürgiste ja ohtlike ainete edasise heite vältimiseks; rõhutab, et Doonau hea ökoloogiline seisund on kogu inimtegevuse eeltingimus jõepiirkonnas, ning soovitab eelkõige kaaluda keskkonnakaitse eesmärke;

| 24. | on veendunud, et Doonau piirkonna ainulaadse tundlikkusega sobivad kõige paremini vesikonna loodusliku tulvaveemahutavuse säilitamise ja korduvate üleujutuste ennetamise meetmed; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et ELi raha kulutataks projektidele, mis on kooskõlas ELi keskkonnaõiguse rakendamisega; |
| --- | --- |

24.

on veendunud, et Doonau piirkonna ainulaadse tundlikkusega sobivad kõige paremini vesikonna loodusliku tulvaveemahutavuse säilitamise ja korduvate üleujutuste ennetamise meetmed; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et ELi raha kulutataks projektidele, mis on kooskõlas ELi keskkonnaõiguse rakendamisega;

| 25. | juhib tähelepanu Doonau piirkonna riikide vastastikusele sõltuvusele ja rõhutab, et tähtis on investeerida info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasse ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ja nende uurimisosakondade arengusse ja edendada innovatsiooni, ettevõtlust ning teadmistemajanduse kasvu, et tagada säästev ja tõhus areng; |
| --- | --- |

25.

juhib tähelepanu Doonau piirkonna riikide vastastikusele sõltuvusele ja rõhutab, et tähtis on investeerida info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasse ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ja nende uurimisosakondade arengusse ja edendada innovatsiooni, ettevõtlust ning teadmistemajanduse kasvu, et tagada säästev ja tõhus areng;

| 26. | rõhutab, et arukas majandusareng ja investeerimine on väga võimalusterohked majanduskasvu valdkonnad ning keskkonnasõbralik tehnoloogia ja ökoloogiline moderniseerimine, näiteks energiatõhususe suurendamine, taastuvate energiaallikate kasutamine ja parem prügimajandus, võivad toetada piirkonna kestlikku arengut ning vähendada majandustegevuse kahjulikku keskkonnamõju; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et arukas majandusareng ja investeerimine on väga võimalusterohked majanduskasvu valdkonnad ning keskkonnasõbralik tehnoloogia ja ökoloogiline moderniseerimine, näiteks energiatõhususe suurendamine, taastuvate energiaallikate kasutamine ja parem prügimajandus, võivad toetada piirkonna kestlikku arengut ning vähendada majandustegevuse kahjulikku keskkonnamõju;

| 27. | tunnistab Doonau strateegia tähtsat osa keskkonnasõbraliku majanduse ja innovatsiooni ning laiemas mõttes teadus- ja uuendustöö edendamisel, mille sihiks on uue konkurentsivõimelise ja vähese CO2-heitega majanduse kujunemine ning keskkonnasõbralike hoiakute tugevdamine piiriülestes tööstuskoostöö projektides; nõuab tungivalt, et jõeäärsed riigid pööraksid esmatähelepanu ühiskasutatavate hüdroloogiliste ja veekvaliteedi testimisasutuste loomisele, millest sõltub paljude äriettevõtete edu; |
| --- | --- |

27.

tunnistab Doonau strateegia tähtsat osa keskkonnasõbraliku majanduse ja innovatsiooni ning laiemas mõttes teadus- ja uuendustöö edendamisel, mille sihiks on uue konkurentsivõimelise ja vähese CO2-heitega majanduse kujunemine ning keskkonnasõbralike hoiakute tugevdamine piiriülestes tööstuskoostöö projektides; nõuab tungivalt, et jõeäärsed riigid pööraksid esmatähelepanu ühiskasutatavate hüdroloogiliste ja veekvaliteedi testimisasutuste loomisele, millest sõltub paljude äriettevõtete edu;

| 28. | rõhutab, et oluline on arendada piirkonnas säästvat turismi, võttes arvesse peaaegu kogu Doonau ulatuses kulgeva jalgrattatee majanduspotentsiaali, kinnistada Doonau piirkond Euroopa turismisihtkohana ja töötada välja Euroopa Doonau piirkonna kaubamärk; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et oluline on arendada piirkonnas säästvat turismi, võttes arvesse peaaegu kogu Doonau ulatuses kulgeva jalgrattatee majanduspotentsiaali, kinnistada Doonau piirkond Euroopa turismisihtkohana ja töötada välja Euroopa Doonau piirkonna kaubamärk;

| 29. | toetab ettevõtluse arendamise võrgustike ja kaubanduse edendamise vabaühenduste loomist, mis võimaldavad kooskõlastada ja edendada tulevasi arenguvõimalusi ja ettevõtete – eelkõige VKEde – ning uurimisasutuste, ülikoolide ja riigiasutuste koostööd, et suurendada teadmistepõhiste piirkondlike innovatsiooniklastrite potentsiaali ja kasvatada piirkondlikku konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

29.

toetab ettevõtluse arendamise võrgustike ja kaubanduse edendamise vabaühenduste loomist, mis võimaldavad kooskõlastada ja edendada tulevasi arenguvõimalusi ja ettevõtete – eelkõige VKEde – ning uurimisasutuste, ülikoolide ja riigiasutuste koostööd, et suurendada teadmistepõhiste piirkondlike innovatsiooniklastrite potentsiaali ja kasvatada piirkondlikku konkurentsivõimet;

| 30. | toonitab, et kõiki transpordiliike tuleks kaasajastada vastavalt ELi standarditele ning piirkonna transpordisüsteemi kavandamisel tuleks vajaduse korral eelistada keskkonnasõbralikke transpordiliike, nagu raudtee- või siseveetransport, võttes täielikult arvesse kõiki asjakohaseid ELi õigusakte; |
| --- | --- |

30.

toonitab, et kõiki transpordiliike tuleks kaasajastada vastavalt ELi standarditele ning piirkonna transpordisüsteemi kavandamisel tuleks vajaduse korral eelistada keskkonnasõbralikke transpordiliike, nagu raudtee- või siseveetransport, võttes täielikult arvesse kõiki asjakohaseid ELi õigusakte;

| 31. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles täiustama Doonau piirkonna taristuid ja parandama majandustulemusi ning viima õigeaegselt ja keskkonnahoidlikult lõpule Doonau piirkonna TEN-T projektide rakendamise; võttes arvesse TEN-T suuniste läbivaatamist, palub komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda Doonau piirkonna transpordisüsteemide arendamise vajadust; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles täiustama Doonau piirkonna taristuid ja parandama majandustulemusi ning viima õigeaegselt ja keskkonnahoidlikult lõpule Doonau piirkonna TEN-T projektide rakendamise; võttes arvesse TEN-T suuniste läbivaatamist, palub komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda Doonau piirkonna transpordisüsteemide arendamise vajadust;

| 32. | tõstab esile kolme olulist taristute arendamise tasandit, kus Doonau strateegia kooskõlastatud lähenemine võib sünergiat hõlbustada: (i) piki Doonaud kulgev eri transpordiliike ühendav koridor (TEN-T esmaprojekt 18); (ii) ühendused eri transpordiliike ühendava Doonau koridori ja naaberliikmesriikide vahel (Doonau piirkonnaga seotud TEN-T esmaprojektid); (iii) TEN-T, riiklike ja piirkondlike võrgustike piiriülesed kitsaskohad; |
| --- | --- |

32.

tõstab esile kolme olulist taristute arendamise tasandit, kus Doonau strateegia kooskõlastatud lähenemine võib sünergiat hõlbustada: (i) piki Doonaud kulgev eri transpordiliike ühendav koridor (TEN-T esmaprojekt 18); (ii) ühendused eri transpordiliike ühendava Doonau koridori ja naaberliikmesriikide vahel (Doonau piirkonnaga seotud TEN-T esmaprojektid); (iii) TEN-T, riiklike ja piirkondlike võrgustike piiriülesed kitsaskohad;

| 33. | rõhutab, et Doonau jõe kaitse rahvusvaheline komisjon, Doonau komisjon ja Sava vesikonna rahvusvaheline komisjon on koostanud ühisavalduse „Siseveeliikluse arendamine ja keskkonnakaitse Doonau vesikonnas”, milles esitatakse siseveeteede taristuprojekte puudutavad üldised nõuanded, mis on suunatud nii tehnilistele planeerijatele kui ka muudele huvitatud isikutele, kes soovivad osaleda siseveeteede planeerimisprotsessis, ning selles ühisavalduses nõutakse ühise planeerimisrühma moodustamist, mis hindaks vajadusi ja pakuks välja võimalikult palju meetmeid, millest oleks kasu nii veeliikluse kui keskkonnakaitse seisukohast; soovitab komisjonil ühisavalduses võetud kohustustest kinni pidada; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et Doonau jõe kaitse rahvusvaheline komisjon, Doonau komisjon ja Sava vesikonna rahvusvaheline komisjon on koostanud ühisavalduse „Siseveeliikluse arendamine ja keskkonnakaitse Doonau vesikonnas”, milles esitatakse siseveeteede taristuprojekte puudutavad üldised nõuanded, mis on suunatud nii tehnilistele planeerijatele kui ka muudele huvitatud isikutele, kes soovivad osaleda siseveeteede planeerimisprotsessis, ning selles ühisavalduses nõutakse ühise planeerimisrühma moodustamist, mis hindaks vajadusi ja pakuks välja võimalikult palju meetmeid, millest oleks kasu nii veeliikluse kui keskkonnakaitse seisukohast; soovitab komisjonil ühisavalduses võetud kohustustest kinni pidada;

| 34. | on arvamusel, et transpordiliikide tõhusa koostoimimise ja innovatsiooni põhimõtete kohaselt kujutab täiustatud siseveesadamate ning logistika, siseveeliikluse ja raudteetranspordi kombineerimine endast märkimisväärset majandusarengu potentsiaali ka ELi Doonau piirkonna naaberriikide jaoks ning võib aidata transpordi kitsaskohti vähendada; |
| --- | --- |

34.

on arvamusel, et transpordiliikide tõhusa koostoimimise ja innovatsiooni põhimõtete kohaselt kujutab täiustatud siseveesadamate ning logistika, siseveeliikluse ja raudteetranspordi kombineerimine endast märkimisväärset majandusarengu potentsiaali ka ELi Doonau piirkonna naaberriikide jaoks ning võib aidata transpordi kitsaskohti vähendada;

| 35. | juhib tähelepanu vajadusele ergutada seitsmenda teadus- ja tehnoloogiaarengu raamprogrammi raames puhaste ja tõhusate laevade väljatöötamist, keskendudes eriti teabe- ja kommunikatsioonitehnoloogiale ning aluste konstruktsioonile, ökoloogilisele tõhususele ja sisseseadele; |
| --- | --- |

35.

juhib tähelepanu vajadusele ergutada seitsmenda teadus- ja tehnoloogiaarengu raamprogrammi raames puhaste ja tõhusate laevade väljatöötamist, keskendudes eriti teabe- ja kommunikatsioonitehnoloogiale ning aluste konstruktsioonile, ökoloogilisele tõhususele ja sisseseadele;

| 36. | rõhutab, et Maini-Doonau kanali kaudu ühendavad Reini ja Doonau jõgi 3 500 km ulatuses otseselt ühtteist riiki Põhjamerest Musta mereni, ning toonitab vajadust laiendada ELi Doonau piirkonna strateegiat Musta mere piirkonna suunas; rõhutab, et Doonau piirkonna kestlik areng suurendab veelgi Musta mere piirkonna geostrateegilist tähtsust; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et Maini-Doonau kanali kaudu ühendavad Reini ja Doonau jõgi 3 500 km ulatuses otseselt ühtteist riiki Põhjamerest Musta mereni, ning toonitab vajadust laiendada ELi Doonau piirkonna strateegiat Musta mere piirkonna suunas; rõhutab, et Doonau piirkonna kestlik areng suurendab veelgi Musta mere piirkonna geostrateegilist tähtsust;

| 37. | soovitab edendada Doonau kultuurikeskkonda ning soodustada sealjuures kultuurilist dialoogi, toetada riikidevahelisel koostööl põhinevaid ülikoolide vahetusprogramme ja noorteprojekte, arendada säästvat turismi ning kaitsta ajaloo- ja arhitektuuripärandit; |
| --- | --- |

37.

soovitab edendada Doonau kultuurikeskkonda ning soodustada sealjuures kultuurilist dialoogi, toetada riikidevahelisel koostööl põhinevaid ülikoolide vahetusprogramme ja noorteprojekte, arendada säästvat turismi ning kaitsta ajaloo- ja arhitektuuripärandit;

| 38. | rõhutab, et kultuuridevahelise dialoogi ja Doonau piirkonna riikide üksteisemõistmise toetamiseks on väga vaja koostööd kultuuriprojektide vallas; tõstab sellega seoses esile noorte aktiivse kaasamise vajadust kultuuri- ja haridusasutuste vahendusel, et luua riikidevahelisi võrgustikke; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et kultuuridevahelise dialoogi ja Doonau piirkonna riikide üksteisemõistmise toetamiseks on väga vaja koostööd kultuuriprojektide vallas; tõstab sellega seoses esile noorte aktiivse kaasamise vajadust kultuuri- ja haridusasutuste vahendusel, et luua riikidevahelisi võrgustikke;

| 39. | soovitab eraldada rohkem vahendeid kaitsetus olukorras olevatele elanikkonnarühmadele, eelkõige romadele suunatud projektide ja projektivõrgustike jaoks; |
| --- | --- |

39.

soovitab eraldada rohkem vahendeid kaitsetus olukorras olevatele elanikkonnarühmadele, eelkõige romadele suunatud projektide ja projektivõrgustike jaoks;

| 40. | rõhutab, et Doonau piirkonna riigid peaksid tegema koostööd kõigi neile kättesaadavate ELi vahendite tõhusamaks kasutamiseks strateegia eesmärkide võimalikult ulatusliku täitmise nimel; rõhutab ka, et on vaja piisavalt paindlikkust, et Doonau strateegiaga seotud projekte oleks võimalik välja töötada olemasolevate rakenduskavade raames; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et Doonau piirkonna riigid peaksid tegema koostööd kõigi neile kättesaadavate ELi vahendite tõhusamaks kasutamiseks strateegia eesmärkide võimalikult ulatusliku täitmise nimel; rõhutab ka, et on vaja piisavalt paindlikkust, et Doonau strateegiaga seotud projekte oleks võimalik välja töötada olemasolevate rakenduskavade raames;

| 41. | ergutab tulevase struktuurifondide üldmääruse raames välja töötama territoriaalse koostöö sätetest lähtuvaid erisätteid, mis on selged ja milles võetakse arvesse halduskultuuri erinevusi ega tekitata abisaajatele uut halduskoormust, et tugevdada riikide ja piirkondade koostööd ning edasiste ühistegevuse strateegiate väljatöötamist, mis võivad suurendada piirkonna ligitõmbavust Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil ning võivad hiljem moodustada Euroopa piiriülese koostöö mudeli; |
| --- | --- |

41.

ergutab tulevase struktuurifondide üldmääruse raames välja töötama territoriaalse koostöö sätetest lähtuvaid erisätteid, mis on selged ja milles võetakse arvesse halduskultuuri erinevusi ega tekitata abisaajatele uut halduskoormust, et tugevdada riikide ja piirkondade koostööd ning edasiste ühistegevuse strateegiate väljatöötamist, mis võivad suurendada piirkonna ligitõmbavust Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil ning võivad hiljem moodustada Euroopa piiriülese koostöö mudeli;

| 42. | juhib tähelepanu ettevalmistavale meetmele „ELi Doonau piirkonna juhtimismudeli loomine – parem ja tõhusam koordineerimine”, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles selle eelarvet nõuetekohaselt kasutama, et rahastada Doonau piirkonna strateegia arendamiseks ja rakendamiseks vajaliku juhtimismudeli väljatöötamise meetmeid; rõhutab, et tähtis on anda vajalikku tehnilist abi ELi Doonau piirkonna strateegia meetmete ja projektide rakendamiseks; on seisukohal, et tehnilise abi kulusid tuleks strateegia finantsraamistiku kavandamisel paremini tunnustada ja arvesse võtta ning toetuseks määratud summa peaks olema partneritele kättesaadav, kui seda kasutatakse makropiirkondlikul tasandil kooskõlastatud eesmärkide ja meetmete heaks; |
| --- | --- |

42.

juhib tähelepanu ettevalmistavale meetmele „ELi Doonau piirkonna juhtimismudeli loomine – parem ja tõhusam koordineerimine”, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles selle eelarvet nõuetekohaselt kasutama, et rahastada Doonau piirkonna strateegia arendamiseks ja rakendamiseks vajaliku juhtimismudeli väljatöötamise meetmeid; rõhutab, et tähtis on anda vajalikku tehnilist abi ELi Doonau piirkonna strateegia meetmete ja projektide rakendamiseks; on seisukohal, et tehnilise abi kulusid tuleks strateegia finantsraamistiku kavandamisel paremini tunnustada ja arvesse võtta ning toetuseks määratud summa peaks olema partneritele kättesaadav, kui seda kasutatakse makropiirkondlikul tasandil kooskõlastatud eesmärkide ja meetmete heaks;

| 43. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon avalikustas 3. veebruaril 2011. aastal ELi Doonau piirkonna strateegia esmatähtsate valdkondade koordinaatorid; on seisukohal, et nüüdsest peaksid esmatähtsaid valdkondi juhtivad riigid ja piirkonnad strateegia rakendamiseks kokku leppima tööprogrammi, tegema kindlaks rahastamisallikad, tihendama riikide ja piirkondade koostööd konkreetses valdkonnas ja võtma kõige hädavajalikumad meetmed, et aidata Doonau piirkonnal oma majanduslikku potentsiaali täiel määral ära kasutada ning eelkõige selleks, et pidada kinni oma valdkonna suurprojektide rakendamistähtaegadest; |
| --- | --- |

43.

tunneb heameelt selle üle, et komisjon avalikustas 3. veebruaril 2011. aastal ELi Doonau piirkonna strateegia esmatähtsate valdkondade koordinaatorid; on seisukohal, et nüüdsest peaksid esmatähtsaid valdkondi juhtivad riigid ja piirkonnad strateegia rakendamiseks kokku leppima tööprogrammi, tegema kindlaks rahastamisallikad, tihendama riikide ja piirkondade koostööd konkreetses valdkonnas ja võtma kõige hädavajalikumad meetmed, et aidata Doonau piirkonnal oma majanduslikku potentsiaali täiel määral ära kasutada ning eelkõige selleks, et pidada kinni oma valdkonna suurprojektide rakendamistähtaegadest;

| 44. | arvestades vajadust koostada ELi Doonau piirkonna strateegia rakendamise vahehinnang, palub Euroopa Komisjonil ette valmistada kindlad vahendid ja kriteeriumid projektide hindamiseks võrdlemist võimaldavate näitajate põhjal; |
| --- | --- |

44.

arvestades vajadust koostada ELi Doonau piirkonna strateegia rakendamise vahehinnang, palub Euroopa Komisjonil ette valmistada kindlad vahendid ja kriteeriumid projektide hindamiseks võrdlemist võimaldavate näitajate põhjal;

| 45. | kutsub komisjoni üles analüüsima esimesi tulemusi ELi Doonau piirkonna strateegia rakendamisel, mis koos ELi Läänemere strateegiaga aitab kindlaks määrata võimalikke allikaid ja meetodeid makropiirkondlike strateegiate rahastamiseks olemasolevas raamistikus; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni üles analüüsima esimesi tulemusi ELi Doonau piirkonna strateegia rakendamisel, mis koos ELi Läänemere strateegiaga aitab kindlaks määrata võimalikke allikaid ja meetodeid makropiirkondlike strateegiate rahastamiseks olemasolevas raamistikus;

| 46. | palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti korrapäraselt ELi Doonau piirkonna strateegia ja ELi rahastatavate Doonau piirkonnaga seotud projektide rakendamise hetkeolukorrast ja ajakohastamisest ning parlamendiga sel teemal konsulteerida; |
| --- | --- |

46.

palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti korrapäraselt ELi Doonau piirkonna strateegia ja ELi rahastatavate Doonau piirkonnaga seotud projektide rakendamise hetkeolukorrast ja ajakohastamisest ning parlamendiga sel teemal konsulteerida;

| 47. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning teistele asjaomastele institutsioonidele. |
| --- | --- |

47.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning teistele asjaomastele institutsioonidele.

---

(1)  ELT C 305 E, 11.11.2010, lk 14.

(2)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 65.

(3)  ELT C 313 E, 20.12.2006, lk 443.

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/37

---

Neljapäev, 17. veebruar 2011Õigusriigi põhimõtted Venemaal

P7_TA(2011)0066

Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon õigusriigi põhimõtete järgimise kohta Venemaal

2012/C 188 E/07

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa ning ELi ja Venemaa suhete kohta, eelkõige 17. septembri 2009. aasta resolutsiooni inimõiguste aktivistide mõrvade kohta Venemaal (1), 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi ja Venemaa tippkohtumise (31. mai – 1. juuni 2010) järelduste kohta (2) ning 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Põhja-Kaukaasias (Venemaa Föderatsioon) ja Oleg Orlovi kriminaalvastutusele võtmise kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa ning ELi ja Venemaa suhete kohta, eelkõige 17. septembri 2009. aasta resolutsiooni inimõiguste aktivistide mõrvade kohta Venemaal (1), 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi ja Venemaa tippkohtumise (31. mai – 1. juuni 2010) järelduste kohta (2) ning 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Põhja-Kaukaasias (Venemaa Föderatsioon) ja Oleg Orlovi kriminaalvastutusele võtmise kohta (3);

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Venemaa Föderatsiooni vahelist kehtivat partnerlus- ja koostöölepingut ning käimasolevaid läbirääkimisi uue ELi ja Venemaa vahelise lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Venemaa Föderatsiooni vahelist kehtivat partnerlus- ja koostöölepingut ning käimasolevaid läbirääkimisi uue ELi ja Venemaa vahelise lepingu sõlmimiseks;

| — | võttes arvesse oma 2010. aasta detsembris vastu võetud aastaaruannet, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal, pöörates erilist tähelepanu Magnitski juhtumile; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2010. aasta detsembris vastu võetud aastaaruannet, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal, pöörates erilist tähelepanu Magnitski juhtumile;

| — | võttes arvesse ELi ja Venemaa inimõigustealaseid konsultatsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Venemaa inimõigustealaseid konsultatsioone;

| — | võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, ÜRO inimõiguste kaitsjate deklaratsiooni ja ÜRO deklaratsiooni üksikisikute, rühmituste ja ühiskondlike asutuste õiguse ja vastutuse kohta edendada ja kaitsta üldtunnustatud inimõigusi ja põhivabadusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, ÜRO inimõiguste kaitsjate deklaratsiooni ja ÜRO deklaratsiooni üksikisikute, rühmituste ja ühiskondlike asutuste õiguse ja vastutuse kohta edendada ja kaitsta üldtunnustatud inimõigusi ja põhivabadusi;

| — | võttes arvesse 2010. aasta mais Doni-äärses Rostovis toimunud ELi ja Venemaa tippkohtumisel algatatud moderniseerimispartnerlust ning Venemaa liidrite lubadust võtta õigusriigi põhimõtted Venemaa moderniseerimise aluseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aasta mais Doni-äärses Rostovis toimunud ELi ja Venemaa tippkohtumisel algatatud moderniseerimispartnerlust ning Venemaa liidrite lubadust võtta õigusriigi põhimõtted Venemaa moderniseerimise aluseks;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Euroopa Liit peab endiselt väga tähtsaks ELi ja Venemaa suhete süvendamist ja arendamist kooskõlas moderniseerimispartnerluses kindlaks määratud põhimõtetega, mille aluseks on demokraatia põhimõtete, põhi- ja inimõiguste ning õigusriigi põhimõtete kindel järgimine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit peab endiselt väga tähtsaks ELi ja Venemaa suhete süvendamist ja arendamist kooskõlas moderniseerimispartnerluses kindlaks määratud põhimõtetega, mille aluseks on demokraatia põhimõtete, põhi- ja inimõiguste ning õigusriigi põhimõtete kindel järgimine;

| B. | arvestades, et Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) liikmena ning ÜRO deklaratsioonidega ühinenud riigina on Venemaa kohustunud kaitsma ja edendama inimõigusi, põhivabadusi ja õigusriigi põhimõtteid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) liikmena ning ÜRO deklaratsioonidega ühinenud riigina on Venemaa kohustunud kaitsma ja edendama inimõigusi, põhivabadusi ja õigusriigi põhimõtteid;

| C. | arvestades, et mitmed viimaste aastate kohtuprotsessid ja kohtumenetlused on küsimuse alla seadnud Venemaa Föderatsiooni õigusasutuste sõltumatuse ja erapooletuse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mitmed viimaste aastate kohtuprotsessid ja kohtumenetlused on küsimuse alla seadnud Venemaa Föderatsiooni õigusasutuste sõltumatuse ja erapooletuse;

| D. | arvestades, et rahvusvaheline üldsus, kaasa arvatud EL, on kritiseerinud Mihhail Hodorkovski ja Platon Lebedevi suhtes langetatud teist süüdimõistvat otsust 30. detsembril 2010. aastal Jukose varasid käsitleval teisel kohtuprotsessil; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et rahvusvaheline üldsus, kaasa arvatud EL, on kritiseerinud Mihhail Hodorkovski ja Platon Lebedevi suhtes langetatud teist süüdimõistvat otsust 30. detsembril 2010. aastal Jukose varasid käsitleval teisel kohtuprotsessil;

| E. | arvestades, et Boriss Nemtsov ja veel umbes 70 isikut vahistati 31. detsembril 2010. aastal Moskvas pärast opositsiooni meeleavaldust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Boriss Nemtsov ja veel umbes 70 isikut vahistati 31. detsembril 2010. aastal Moskvas pärast opositsiooni meeleavaldust;

| F. | arvestades, et sõltumatud ajakirjanikud, kodanikuühiskonna aktivistid, advokaadid ja inimõiguste kaitsjad on sageli olnud hirmutamise ja vägivalla ohvrid; arvestades, et ekstremismivastased õigusaktid ja Föderaalset Julgeolekuteenistust (FSB) käsitleva seaduse uued sätted on ebaselged ning seetõttu kasutatakse neid tihti valitsusväliste organisatsioonide, usuvähemuste ja meediaorganisatsioonide tagakiusamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sõltumatud ajakirjanikud, kodanikuühiskonna aktivistid, advokaadid ja inimõiguste kaitsjad on sageli olnud hirmutamise ja vägivalla ohvrid; arvestades, et ekstremismivastased õigusaktid ja Föderaalset Julgeolekuteenistust (FSB) käsitleva seaduse uued sätted on ebaselged ning seetõttu kasutatakse neid tihti valitsusväliste organisatsioonide, usuvähemuste ja meediaorganisatsioonide tagakiusamiseks;

| G. | arvestades, et Venemaa ametivõimud ei ole veel lahendanud ajakirjanike Anna Politkovskaja, Natalja Estemirova ja Anastasia Baburova juhtumeid ning jurist Sergei Magnitski surma asjaolusid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Venemaa ametivõimud ei ole veel lahendanud ajakirjanike Anna Politkovskaja, Natalja Estemirova ja Anastasia Baburova juhtumeid ning jurist Sergei Magnitski surma asjaolusid;

| H. | arvestades, et Venemaa president Medvedev on mitmel puhul lubanud tugevdada õigusriigi põhimõtteid, kinnitades, et tema ülesanne on luua täiesti sõltumatud nüüdisaegsed kohtud, mis vastavad Venemaa majandusarengu tasemele, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Venemaa president Medvedev on mitmel puhul lubanud tugevdada õigusriigi põhimõtteid, kinnitades, et tema ülesanne on luua täiesti sõltumatud nüüdisaegsed kohtud, mis vastavad Venemaa majandusarengu tasemele,

| 1. | kinnitab oma veendumust, et Venemaa jääb Euroopa Liidu oluliseks partneriks, et arendada jätkusuutlikku koostööd, mis rajaneb demokraatial ja õigusriigi põhimõtetel; |
| --- | --- |

1.

kinnitab oma veendumust, et Venemaa jääb Euroopa Liidu oluliseks partneriks, et arendada jätkusuutlikku koostööd, mis rajaneb demokraatial ja õigusriigi põhimõtetel;

| 2. | mõistab karmilt hukka Moskva Domodedovo lennuväljal aset leidnud terrorirünnaku ning avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele ja tunneb kaasa rünnakus vigastada saanutele; rõhutab, et Venemaa ametivõimud peavad sellele rünnakule reageerima seaduslikul ja tasakaalukal moel ning andma Venemaa kohtusüsteemile võimaluse teha oma tööd vabalt ja sõltumatult, et rünnaku eest vastutavad isikud vastutusele võtta ja süüdi mõista; |
| --- | --- |

2.

mõistab karmilt hukka Moskva Domodedovo lennuväljal aset leidnud terrorirünnaku ning avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele ja tunneb kaasa rünnakus vigastada saanutele; rõhutab, et Venemaa ametivõimud peavad sellele rünnakule reageerima seaduslikul ja tasakaalukal moel ning andma Venemaa kohtusüsteemile võimaluse teha oma tööd vabalt ja sõltumatult, et rünnaku eest vastutavad isikud vastutusele võtta ja süüdi mõista;

| 3. | peab murettekitavaks teateid poliitiliselt motiveeritud kohtuprotsesside, ebaõiglaste menetluste ja suutmatuse kohta uurida raskeid kuritegusid, nagu tapmised, tagakiusamised ja muud vägivallaaktid; nõuab tungivalt, et Venemaa kohtu- ja õiguskaitseasutused täidaksid oma kohustusi tõhusalt, erapooletult ja sõltumatult, et tuua rikkumiste toimepanijad kohtu ette; |
| --- | --- |

3.

peab murettekitavaks teateid poliitiliselt motiveeritud kohtuprotsesside, ebaõiglaste menetluste ja suutmatuse kohta uurida raskeid kuritegusid, nagu tapmised, tagakiusamised ja muud vägivallaaktid; nõuab tungivalt, et Venemaa kohtu- ja õiguskaitseasutused täidaksid oma kohustusi tõhusalt, erapooletult ja sõltumatult, et tuua rikkumiste toimepanijad kohtu ette;

| 4. | väljendab tõsist muret Mihhail Hodorkovski ja Platon Lebedevi hiljutise teise kohtuprotsessi otsuse ning nende süüdimõistmise pärast; rõhutab, et selle ja varasemate kohtuprotsessidega seoses on tõstatanud tõsised justiitsküsimused, ning nõuab sõltumatut kohtulikku läbivaatamist seoses poolelioleva apellatsioonimenetlusega; nõuab tungivalt, et Venemaa ametivõimud teeksid kõik endast oleneva, et parandada kohtusüsteemi vastavalt president Medvedevi lubadustele tagada suurem õiglus ja läbipaistvus; |
| --- | --- |

4.

väljendab tõsist muret Mihhail Hodorkovski ja Platon Lebedevi hiljutise teise kohtuprotsessi otsuse ning nende süüdimõistmise pärast; rõhutab, et selle ja varasemate kohtuprotsessidega seoses on tõstatanud tõsised justiitsküsimused, ning nõuab sõltumatut kohtulikku läbivaatamist seoses poolelioleva apellatsioonimenetlusega; nõuab tungivalt, et Venemaa ametivõimud teeksid kõik endast oleneva, et parandada kohtusüsteemi vastavalt president Medvedevi lubadustele tagada suurem õiglus ja läbipaistvus;

| 5. | nõuab tungivalt, et Venemaa Föderatsiooni ombudsman laseks läbi vaadata süüdistused ja käimasolevad menetlused Euroopa Parlamendi 2009. aasta Sahharovi mõttevabaduse auhinna laureaadi Oleg Orlovi vastu; tuletab meelde, et Tšetšeenias tegutsenud Memoriali juhtiva liikme Natalja Estemirova mõrva asjus ei ole läbi viidud tulemuslikku uurimist; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et Venemaa Föderatsiooni ombudsman laseks läbi vaadata süüdistused ja käimasolevad menetlused Euroopa Parlamendi 2009. aasta Sahharovi mõttevabaduse auhinna laureaadi Oleg Orlovi vastu; tuletab meelde, et Tšetšeenias tegutsenud Memoriali juhtiva liikme Natalja Estemirova mõrva asjus ei ole läbi viidud tulemuslikku uurimist;

| 6. | mõistab hukka iga teise kuu viimasel päeval seoses Venemaa konstitutsiooni artikliga 31 korraldatavate rahumeelsete kogunemiste laialiajamise ning opositsiooniliidrite korduvad vahistamised, antud juhul Boriss Nemtsovi vahistamise; |
| --- | --- |

6.

mõistab hukka iga teise kuu viimasel päeval seoses Venemaa konstitutsiooni artikliga 31 korraldatavate rahumeelsete kogunemiste laialiajamise ning opositsiooniliidrite korduvad vahistamised, antud juhul Boriss Nemtsovi vahistamise;

| 7. | innustab nõukogu eesistujat, komisjoni presidenti ja kõrget esindajat teraselt jälgima neid kohtuasju ja tõstatama neid küsimusi erinevates kogudes ja kohtumistel Venemaaga, eelkõige eeloleval ELi ja Venemaa tippkohtumisel; |
| --- | --- |

7.

innustab nõukogu eesistujat, komisjoni presidenti ja kõrget esindajat teraselt jälgima neid kohtuasju ja tõstatama neid küsimusi erinevates kogudes ja kohtumistel Venemaaga, eelkõige eeloleval ELi ja Venemaa tippkohtumisel;

| 8. | tuletab nõukogule ja kõrgele esindajale meelde tervet rida asjakohaseid meetmeid, mida nad saavad kasutada inimõiguste süstemaatiliste rikkumiste ning õigusriigi põhimõtete eiramise korral; |
| --- | --- |

8.

tuletab nõukogule ja kõrgele esindajale meelde tervet rida asjakohaseid meetmeid, mida nad saavad kasutada inimõiguste süstemaatiliste rikkumiste ning õigusriigi põhimõtete eiramise korral;

| 9. | kutsub ELi ja Venemaad üles intensiivistama läbirääkimisi uue siduva ja tervikliku partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimiseks ning kinnitab, et toetab kindlalt ulatuslikku lepingut, mis hõlmab demokraatia, õigusriigi ning inim- ja põhiõiguste küsimusi; rõhutab, et on oluline tagada kohtuorganite tõhus toimimine ja tugevdada korruptsioonivastast võitlust; |
| --- | --- |

9.

kutsub ELi ja Venemaad üles intensiivistama läbirääkimisi uue siduva ja tervikliku partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimiseks ning kinnitab, et toetab kindlalt ulatuslikku lepingut, mis hõlmab demokraatia, õigusriigi ning inim- ja põhiõiguste küsimusi; rõhutab, et on oluline tagada kohtuorganite tõhus toimimine ja tugevdada korruptsioonivastast võitlust;

| 10. | peab murettekitavaks arvukaid teateid inimõiguste rikkumiste kohta Venemaal, sealhulgas rikutakse õigust rahumeelselt koguneda, ning rõhutab, et vaja on jätkata inimõigustealast dialoogi osana ELi ja Venemaa konsultatsioonidest inimõiguste küsimustes, pöörates erilist tähelepanu Venemaa ametivõimude meetmetele inimõiguste kaitsjate turvalisuse tagamiseks; |
| --- | --- |

10.

peab murettekitavaks arvukaid teateid inimõiguste rikkumiste kohta Venemaal, sealhulgas rikutakse õigust rahumeelselt koguneda, ning rõhutab, et vaja on jätkata inimõigustealast dialoogi osana ELi ja Venemaa konsultatsioonidest inimõiguste küsimustes, pöörates erilist tähelepanu Venemaa ametivõimude meetmetele inimõiguste kaitsjate turvalisuse tagamiseks;

| 11. | rõhutab, et inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete täielik austamine parandaks Venemaa mainet ja usaldusväärsust maailmas, eelkõige Euroopa Liiduga suhetes, mis on olulised ja peaksid arenema strateegiliseks partnerluseks, võttes arvesse mõlema poole vastastikust sõltuvust ja mitmeid ühishuvisid, eelkõige mis puudutab poliitilist, julgeolekualast, majanduslikku ja energiaalast koostööd, kuid samuti demokraatlike põhimõtete ja menetluste, õigusriigi põhimõtete ning põhiliste inimõiguste järgimist; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete täielik austamine parandaks Venemaa mainet ja usaldusväärsust maailmas, eelkõige Euroopa Liiduga suhetes, mis on olulised ja peaksid arenema strateegiliseks partnerluseks, võttes arvesse mõlema poole vastastikust sõltuvust ja mitmeid ühishuvisid, eelkõige mis puudutab poliitilist, julgeolekualast, majanduslikku ja energiaalast koostööd, kuid samuti demokraatlike põhimõtete ja menetluste, õigusriigi põhimõtete ning põhiliste inimõiguste järgimist;

| 12. | nõuab, et komisjon esitaks kiiresti parlamendile hinnangu selle kohta, kas Jukose ja selle juhtide vastu võetud kohtulikud meetmed on ühitatavad nõuetega, mis on Venemaale esitatud seoses tema sooviga saada WTO täisliikmeks; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et komisjon esitaks kiiresti parlamendile hinnangu selle kohta, kas Jukose ja selle juhtide vastu võetud kohtulikud meetmed on ühitatavad nõuetega, mis on Venemaale esitatud seoses tema sooviga saada WTO täisliikmeks;

| 13. | juhib tähelepanu asjaolule, et Venemaa on Euroopa Nõukogu liikmena võtnud kohustuse täielikult järgida Euroopa standardeid demokraatia, põhi- ja inimõiguste ning õigusriikluse valdkonnas; kutsub sellega seoses Venemaa ametivõime üles täitma kõiki Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid ja rakendama meetmeid konkreetsetel juhtudel tehtud rikkumiste parandamiseks, sealhulgas tagama, et viiakse läbi tulemuslik uurimine ja rikkumiste toimepanijad võetakse vastutusele, ning võtma üldiseid meetmeid kohtuotsuste rakendamiseks, sh tegema poliitikas ja õigusnormides muudatusi, mis hoiaksid ära sarnaste rikkumiste kordumise edaspidi; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu asjaolule, et Venemaa on Euroopa Nõukogu liikmena võtnud kohustuse täielikult järgida Euroopa standardeid demokraatia, põhi- ja inimõiguste ning õigusriikluse valdkonnas; kutsub sellega seoses Venemaa ametivõime üles täitma kõiki Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid ja rakendama meetmeid konkreetsetel juhtudel tehtud rikkumiste parandamiseks, sealhulgas tagama, et viiakse läbi tulemuslik uurimine ja rikkumiste toimepanijad võetakse vastutusele, ning võtma üldiseid meetmeid kohtuotsuste rakendamiseks, sh tegema poliitikas ja õigusnormides muudatusi, mis hoiaksid ära sarnaste rikkumiste kordumise edaspidi;

| 14. | kordab oma nõudmist, et inimõigustealaseid konsultatsioone tuleks tihendada ning muuta need tõhusamaks ja tulemustele suunatuks, kusjuures Brüsselis ja Moskvas toimuvatel kohtumistel peaksid osalema Venemaa justiits-, sise- ja välisministeerium ning Euroopa Parlament tuleks igal tasandil täielikult kaasata; tuletab kõrgele esindajale meelde Euroopa Parlamendi eelarvealast otsust luua kodanikuühiskonna foorum; |
| --- | --- |

14.

kordab oma nõudmist, et inimõigustealaseid konsultatsioone tuleks tihendada ning muuta need tõhusamaks ja tulemustele suunatuks, kusjuures Brüsselis ja Moskvas toimuvatel kohtumistel peaksid osalema Venemaa justiits-, sise- ja välisministeerium ning Euroopa Parlament tuleks igal tasandil täielikult kaasata; tuletab kõrgele esindajale meelde Euroopa Parlamendi eelarvealast otsust luua kodanikuühiskonna foorum;

| 15. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles pakkuma Venemaale konkreetset abi ja oskusteavet, et tugevdada kohtu- ja õiguskaitseorganite sõltumatust ning suurendada kohtusüsteemi võimet vastu seista poliitilisele ja majanduslikule survele; rõhutab Euroopa Liidu valmidust aidata kaasa kohtusüsteemi toetusprogrammi loomisele ning õiguskaitseorganite töötajate, prokuröride ning kohtunike väljaõppele ja koolitusele; |
| --- | --- |

15.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles pakkuma Venemaale konkreetset abi ja oskusteavet, et tugevdada kohtu- ja õiguskaitseorganite sõltumatust ning suurendada kohtusüsteemi võimet vastu seista poliitilisele ja majanduslikule survele; rõhutab Euroopa Liidu valmidust aidata kaasa kohtusüsteemi toetusprogrammi loomisele ning õiguskaitseorganite töötajate, prokuröride ning kohtunike väljaõppele ja koolitusele;

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, Euroopa Nõukogule ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile. |
| --- | --- |

16.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, Euroopa Nõukogule ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile.

---

(1)  ELT C 224 E, 17.9.2009, lk 27.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0234.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0390.

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/40 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/40

---

Neljapäev, 17. veebruar 2011Maailmapanga energiastrateegia

P7_TA(2011)0067

Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon Maailmapanga energiastrateegia kohta arengumaadele

2012/C 188 E/08

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni ELi poliitikavaldkondade arengusidususe ja laiendatud ametliku arenguabi kontseptsiooni kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni ELi poliitikavaldkondade arengusidususe ja laiendatud ametliku arenguabi kontseptsiooni kohta (1);

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2008. aasta resolutsiooni ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2008. aasta resolutsiooni ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi kohta (2);

| — | võttes arvesse kliima- ja energiapaketti, mille Euroopa Parlament võttis vastu 17. detsembril 2008. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kliima- ja energiapaketti, mille Euroopa Parlament võttis vastu 17. detsembril 2008. aastal;

| — | võttes arvesse oma 1. aprilli 2004. aasta resolutsiooni Maailmapanga poolt tellitud mäetööstuse ülevaate kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. aprilli 2004. aasta resolutsiooni Maailmapanga poolt tellitud mäetööstuse ülevaate kohta (3);

| — | võttes arvesse Maailmapanga 2010. aasta ülemaailmset arenguaruannet arengu ja kliimamuutuste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailmapanga 2010. aasta ülemaailmset arenguaruannet arengu ja kliimamuutuste kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et juurdepääs tänapäevastele energiateenustele on vaesuse kaotamise ja majandusarengu eeltingimus, ja arvestades, et õigus energiale tähendab seda, et energiateenused on usaldusväärsed, taskukohased, seda eriti vaeste jaoks, ning ühtlaselt jaotunud, nii et linna- ja maapiirkondade vahel poleks erinevust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et juurdepääs tänapäevastele energiateenustele on vaesuse kaotamise ja majandusarengu eeltingimus, ja arvestades, et õigus energiale tähendab seda, et energiateenused on usaldusväärsed, taskukohased, seda eriti vaeste jaoks, ning ühtlaselt jaotunud, nii et linna- ja maapiirkondade vahel poleks erinevust;

| B. | arvestades, et praegu ei saa elektrit kasutada umbes 1,5 miljardit inimest, kelle hulgas neli inimest viiest elab Sahara-taguses Aafrikas ja Lõuna-Aasias, enamasti maapiirkondades, ja arvestades, et ligi 2,4 miljardit inimest kasutab endiselt tavapäraseid biomasskütuseid toidu valmistamiseks ja kütmiseks, mis põhjustab siseruumide saastuse tõttu tõsiseid tervisehäireid ning igal aastal 1,9 miljoni inimese surma, ning samuti põhjustab loodusvarade jätkusuutmatu kasutuse tõttu keskkonnakahju (4); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et praegu ei saa elektrit kasutada umbes 1,5 miljardit inimest, kelle hulgas neli inimest viiest elab Sahara-taguses Aafrikas ja Lõuna-Aasias, enamasti maapiirkondades, ja arvestades, et ligi 2,4 miljardit inimest kasutab endiselt tavapäraseid biomasskütuseid toidu valmistamiseks ja kütmiseks, mis põhjustab siseruumide saastuse tõttu tõsiseid tervisehäireid ning igal aastal 1,9 miljoni inimese surma, ning samuti põhjustab loodusvarade jätkusuutmatu kasutuse tõttu keskkonnakahju (4);

| C. | arvestades, et tavapärased Maailmapanga rahastatavad maapiirkondade elektriga varustamise programmid on maapiirkondade vaesteni jõudmisel tervikuna läbi kukkunud, ning arvestades, et võrguväliste süsteemide säästvad tehnoloogiad võivad tänu oma detsentraliseeritud olemusele olla maapiirkondade elektriga varustamiseks eriti sobilikud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tavapärased Maailmapanga rahastatavad maapiirkondade elektriga varustamise programmid on maapiirkondade vaesteni jõudmisel tervikuna läbi kukkunud, ning arvestades, et võrguväliste süsteemide säästvad tehnoloogiad võivad tänu oma detsentraliseeritud olemusele olla maapiirkondade elektriga varustamiseks eriti sobilikud;

| D. | arvestades, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri väljaandes „World Energy Outlook 2008” esitatud viitestsenaariumis kasvab aastaks 2030 primaarenergianõudlus maailmas 45 % ning OECD-väliste riikide nõudlus moodustab sellest suurenemisest kiire majandusarengu tõttu 87 %; arvestades, et sama stsenaariumi kohaselt annab see kiire energianõudluse kasv OECD-välistes riikides eeldatavasti 97 % CO2 lisaheitest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri väljaandes „World Energy Outlook 2008” esitatud viitestsenaariumis kasvab aastaks 2030 primaarenergianõudlus maailmas 45 % ning OECD-väliste riikide nõudlus moodustab sellest suurenemisest kiire majandusarengu tõttu 87 %; arvestades, et sama stsenaariumi kohaselt annab see kiire energianõudluse kasv OECD-välistes riikides eeldatavasti 97 % CO2 lisaheitest;

| E. | arvestades, et Maailmapank valmistab praegu ette uut energiastrateegiat, mis peaks eeldatavasti valmima 2011. aasta keskel, milles püütakse saavutada paljude sidusrühmade osalust ning mille olulisim osa on tõhusa, taskukohase ja puhta energiaga varustamise idee, et vähendada vaesust ja suurendada majanduskasvu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Maailmapank valmistab praegu ette uut energiastrateegiat, mis peaks eeldatavasti valmima 2011. aasta keskel, milles püütakse saavutada paljude sidusrühmade osalust ning mille olulisim osa on tõhusa, taskukohase ja puhta energiaga varustamise idee, et vähendada vaesust ja suurendada majanduskasvu;

| F. | arvestades, et 2008. aastal kohustus Maailmapank tegema aastaks 2011 pooled energia valdkonna investeeringud vähese CO2-heitega energiasse (5); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2008. aastal kohustus Maailmapank tegema aastaks 2011 pooled energia valdkonna investeeringud vähese CO2-heitega energiasse (5);

| G. | arvestades, et erasektori rahastamine rahvusvaheliste arengupankade poolt on alates 1990. aastast kümme korda suurenenud; arvestades, et see kasv on eriti suur olnud Rahvusvahelises Finantskorporatsioonis (IFC), Maailmapanga erasektori edendamise allasutuses, kelle laenude ja investeeringute kogumaht ajavahemikul 2003–2008 enam kui kahekordistus, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et erasektori rahastamine rahvusvaheliste arengupankade poolt on alates 1990. aastast kümme korda suurenenud; arvestades, et see kasv on eriti suur olnud Rahvusvahelises Finantskorporatsioonis (IFC), Maailmapanga erasektori edendamise allasutuses, kelle laenude ja investeeringute kogumaht ajavahemikul 2003–2008 enam kui kahekordistus,

| 1. | tunneb heameelt energiastrateegia üle ning tuletab meelde, et selles tuleks konkreetselt käsitleda viise, kuidas energiateenustele juurdepääs võib aidata inimesi vaesusest välja ja ühtlasi hõlbustada üleminekut keskkonnasäästliku energia tootmisele; nõuab tungivalt, et Maailmapank tegutseks erasektori arendamisel viisil, mis tooks kasu vaestele ja aitaks ühtlasi võidelda kliimamuutusega; rõhutab, et energiavalikute põhjaliku kulutasuvuse analüüsis tuleb arvesse võtta keskkonna- ja sotsiaalseid tegureid nii riiklikul kui kohaliku omavalitsuse tasandil; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt energiastrateegia üle ning tuletab meelde, et selles tuleks konkreetselt käsitleda viise, kuidas energiateenustele juurdepääs võib aidata inimesi vaesusest välja ja ühtlasi hõlbustada üleminekut keskkonnasäästliku energia tootmisele; nõuab tungivalt, et Maailmapank tegutseks erasektori arendamisel viisil, mis tooks kasu vaestele ja aitaks ühtlasi võidelda kliimamuutusega; rõhutab, et energiavalikute põhjaliku kulutasuvuse analüüsis tuleb arvesse võtta keskkonna- ja sotsiaalseid tegureid nii riiklikul kui kohaliku omavalitsuse tasandil;

| 2. | märgib, et fossiilkütustega seotud laenude andmine moodustab Maailmapanga üldises energiaportfellis endiselt valdava osa, kuigi taastuvenergia ja energiatõhususe algatustega seotud laenude osakaal on viimasel ajal suurenenud; juhib tähelepanu asjaolule, et fossiilkütustega seotud investeeringuid tehakse ka finantsvahendajate kaudu, mis ei kajastu Maailmapanga energiasektori aastaandmetes; märgib ühtlasi murelikult, et Maailmapank teeb jätkuvalt märkimisväärseid investeeringuid söeküttel töötavatesse elektrijaamadesse, jättes arengumaad aastakümneteks kivisöeenergia lõksu; |
| --- | --- |

2.

märgib, et fossiilkütustega seotud laenude andmine moodustab Maailmapanga üldises energiaportfellis endiselt valdava osa, kuigi taastuvenergia ja energiatõhususe algatustega seotud laenude osakaal on viimasel ajal suurenenud; juhib tähelepanu asjaolule, et fossiilkütustega seotud investeeringuid tehakse ka finantsvahendajate kaudu, mis ei kajastu Maailmapanga energiasektori aastaandmetes; märgib ühtlasi murelikult, et Maailmapank teeb jätkuvalt märkimisväärseid investeeringuid söeküttel töötavatesse elektrijaamadesse, jättes arengumaad aastakümneteks kivisöeenergia lõksu;

| 3. | tunneb heameelt Maailmapanga strateegilise eesmärgi üle lõpetada järk-järgult fossiilkütuste projektide tarbeks laenuandmine aastaks 2015, mis on kooskõlas G-20 juhtide poolt Pittsburghis 2009. aasta septembris võetud kohustusega, mida korrati Torontos 2010. aasta juunis; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt Maailmapanga strateegilise eesmärgi üle lõpetada järk-järgult fossiilkütuste projektide tarbeks laenuandmine aastaks 2015, mis on kooskõlas G-20 juhtide poolt Pittsburghis 2009. aasta septembris võetud kohustusega, mida korrati Torontos 2010. aasta juunis;

| 4. | julgustab Maailmapanka seadma väikesemahulise kohaliku tasandi juurdepääsu energiateenustele tähtsusjärjekorras ettepoole, eriti vähim arenenud Aafrika ja Aasia riikides; |
| --- | --- |

4.

julgustab Maailmapanka seadma väikesemahulise kohaliku tasandi juurdepääsu energiateenustele tähtsusjärjekorras ettepoole, eriti vähim arenenud Aafrika ja Aasia riikides;

| 5. | väljendab muret asjaolu pärast, et Maailmapank käsitleb suurtest hüdroelektrijaamadest ja biokütustest saadavat energiat puhta energiana; toob eriti esile ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni hoiatuse, et biokütuse kasutamine seab ohtu toiduga varustamise; |
| --- | --- |

5.

väljendab muret asjaolu pärast, et Maailmapank käsitleb suurtest hüdroelektrijaamadest ja biokütustest saadavat energiat puhta energiana; toob eriti esile ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni hoiatuse, et biokütuse kasutamine seab ohtu toiduga varustamise;

| 6. | kutsub Maailmapanka üles juhtima uuenduslike normide ja standardite väljatöötamist ja rakendamist, et kaitsta kogukondade õigusi ning tagada nende juurdepääs energiateenustele ja kasusaamine energiasektori arengust seoses energiatõhususe ja taastuvate energiaallikatega; |
| --- | --- |

6.

kutsub Maailmapanka üles juhtima uuenduslike normide ja standardite väljatöötamist ja rakendamist, et kaitsta kogukondade õigusi ning tagada nende juurdepääs energiateenustele ja kasusaamine energiasektori arengust seoses energiatõhususe ja taastuvate energiaallikatega;

| 7. | märgib murelikult, et järelevalve finantsvahendajate kaudu teostatava mitmepoolse rahastamise üle on enamjaolt puudulik; toonitab vajadust kindlaks määrata selged nõuded, millele mitmepoolset rahastamist teostavad finantsvahendajad peavad vastama; on seisukohal, et eespool nimetatud nõuded peavad hõlmama selged arengueesmärke (mitte lihtsalt finantstegevuse edukus) ning samuti rahvusvahelistes protokollides ja lepingutes sisalduvaid tugevaid sotsiaalseid ning keskkonnaalaseid tagatisi; |
| --- | --- |

7.

märgib murelikult, et järelevalve finantsvahendajate kaudu teostatava mitmepoolse rahastamise üle on enamjaolt puudulik; toonitab vajadust kindlaks määrata selged nõuded, millele mitmepoolset rahastamist teostavad finantsvahendajad peavad vastama; on seisukohal, et eespool nimetatud nõuded peavad hõlmama selged arengueesmärke (mitte lihtsalt finantstegevuse edukus) ning samuti rahvusvahelistes protokollides ja lepingutes sisalduvaid tugevaid sotsiaalseid ning keskkonnaalaseid tagatisi;

| 8. | toonitab, kui oluline on arvesse võtta kliimamuutusega seotud kulusid; nõuab olelusringi maksumusest lähtuva lähenemisviisi kasutamist arvestusprotsessis, et kättesaadavaid energiaalternatiive tõhusalt hinnata; |
| --- | --- |

8.

toonitab, kui oluline on arvesse võtta kliimamuutusega seotud kulusid; nõuab olelusringi maksumusest lähtuva lähenemisviisi kasutamist arvestusprotsessis, et kättesaadavaid energiaalternatiive tõhusalt hinnata;

| 9. | rõhutab ühtlasi, et energialiikide varu on vaja mitmekesistada, võttes arvesse probleeme, mis tekivad, kui ollakse liiga suures sõltuvuses ühest energiaallikast, näiteks elektrienergia tootmiseks imporditavast fossiilkütusest või hüdroelektrist, mille puhul pikaajaline põud tähendab tühje veehoidlaid ja seega märkimisväärselt vähenenud tootmisvõimsust; nõuab tungivalt, et Maailmapank suurendaks investeeringuid taastuvenergiasse ja energiatõhususse, kuid hoiduks investeerimast suurtesse hüdroenergiaprojektidesse, mille negatiivset sotsiaalset ja keskkonnamõju, mille muu hulgas põhjustavad mahutitest eralduvate kasvuhoonegaaside heitkogused, tuleb enne rahastamist nõuetekohaselt hinnata; rõhutab, et väikesed hüdroelektrijaamad on säästvamad ja majanduslikult elujõulisemad kui suured; |
| --- | --- |

9.

rõhutab ühtlasi, et energialiikide varu on vaja mitmekesistada, võttes arvesse probleeme, mis tekivad, kui ollakse liiga suures sõltuvuses ühest energiaallikast, näiteks elektrienergia tootmiseks imporditavast fossiilkütusest või hüdroelektrist, mille puhul pikaajaline põud tähendab tühje veehoidlaid ja seega märkimisväärselt vähenenud tootmisvõimsust; nõuab tungivalt, et Maailmapank suurendaks investeeringuid taastuvenergiasse ja energiatõhususse, kuid hoiduks investeerimast suurtesse hüdroenergiaprojektidesse, mille negatiivset sotsiaalset ja keskkonnamõju, mille muu hulgas põhjustavad mahutitest eralduvate kasvuhoonegaaside heitkogused, tuleb enne rahastamist nõuetekohaselt hinnata; rõhutab, et väikesed hüdroelektrijaamad on säästvamad ja majanduslikult elujõulisemad kui suured;

| 10. | peab kahetsusväärseks, et Maailmapank edendab pigem suuremahulist ja ekspordile suunatud energiamudelit, selle asemel et toetada väikesemahulisi detsentraliseeritud energiaprojekte, mis on maapiirkondade elanikkonna põhivajaduste rahuldamiseks tihti palju sobivamad ja tõhusamad; nõuab tungivalt, et Maailmapank toetaks alternatiivseid väikesemahulisi detsentraliseeritud energiaprojekte, arvestades kohalike kogukondade vajadustega ja eri riikide majanduslike oludega, ning seaks konkreetsed eesmärgid ja annaks seiresuunised, et tagada vaeste kasusaamine energiaga seotud laenudest; |
| --- | --- |

10.

peab kahetsusväärseks, et Maailmapank edendab pigem suuremahulist ja ekspordile suunatud energiamudelit, selle asemel et toetada väikesemahulisi detsentraliseeritud energiaprojekte, mis on maapiirkondade elanikkonna põhivajaduste rahuldamiseks tihti palju sobivamad ja tõhusamad; nõuab tungivalt, et Maailmapank toetaks alternatiivseid väikesemahulisi detsentraliseeritud energiaprojekte, arvestades kohalike kogukondade vajadustega ja eri riikide majanduslike oludega, ning seaks konkreetsed eesmärgid ja annaks seiresuunised, et tagada vaeste kasusaamine energiaga seotud laenudest;

| 11. | on arvamusel, et parim viis võimalikke kompromisse lahendada on uurida tarnekindlust, tervise- ja keskkonnamõju ning majanduslikku mõju kohalikele kogukondadele ning vajaliku tehnoloogia väljatöötamist ja siiret riiklikul ning kohalikul tasandil, et tagada juurdepääs säästvatele tehnoloogiale ja taastuvatele energiaallikatele; |
| --- | --- |

11.

on arvamusel, et parim viis võimalikke kompromisse lahendada on uurida tarnekindlust, tervise- ja keskkonnamõju ning majanduslikku mõju kohalikele kogukondadele ning vajaliku tehnoloogia väljatöötamist ja siiret riiklikul ning kohalikul tasandil, et tagada juurdepääs säästvatele tehnoloogiale ja taastuvatele energiaallikatele;

| 12. | rõhutab, et tuleb välja töötada aruandlus- ja avalikustamiseeskirjad, mis tagaksid võimalikult suure läbipaistvuse; nõuab, et enne rahastamise heakskiitmist määratleks Maailmapank selgelt arenguga seotud konkreetse kasu ja avalikustaks selle; väljendab muret seoses tõsiasjaga, et Rahvusvahelise Finantskorporatsiooni (IFC) toimimisnormide raamistikus ei tunnustata ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioonis sätestatud vabatahtliku, eelneva ja teadliku nõusoleku põhimõtet; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et tuleb välja töötada aruandlus- ja avalikustamiseeskirjad, mis tagaksid võimalikult suure läbipaistvuse; nõuab, et enne rahastamise heakskiitmist määratleks Maailmapank selgelt arenguga seotud konkreetse kasu ja avalikustaks selle; väljendab muret seoses tõsiasjaga, et Rahvusvahelise Finantskorporatsiooni (IFC) toimimisnormide raamistikus ei tunnustata ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioonis sätestatud vabatahtliku, eelneva ja teadliku nõusoleku põhimõtet;

| 13. | julgustab Maailmapanka keskenduma strateegias säästva tehnoloogia projektide kaubanduslikuks ja konkurentsivõimeliseks muutmisele, kasutades selleks uuenduslikku rahastamist ja institutsioonilisi arenguprogramme, et edendada energiatõhususe ja taastuvenergia kombinatsiooni elujõulise ja atraktiivse võimalusena; |
| --- | --- |

13.

julgustab Maailmapanka keskenduma strateegias säästva tehnoloogia projektide kaubanduslikuks ja konkurentsivõimeliseks muutmisele, kasutades selleks uuenduslikku rahastamist ja institutsioonilisi arenguprogramme, et edendada energiatõhususe ja taastuvenergia kombinatsiooni elujõulise ja atraktiivse võimalusena;

| 14. | juhib tähelepanu sellele, et vaestes riikides on keskkonnasäästliku tehnoloogia areng seotud tehnosiirdega, mis tähendab, et tuleb kindlaks teha peamised tõkked, mis takistavad kliimamuutusega võitlemiseks ette nähtud rohelise tehnoloogia levitamist arengumaades, ja kaaluda uusi paindlikke võimalusi intellektuaalomandi õiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu sellele, et vaestes riikides on keskkonnasäästliku tehnoloogia areng seotud tehnosiirdega, mis tähendab, et tuleb kindlaks teha peamised tõkked, mis takistavad kliimamuutusega võitlemiseks ette nähtud rohelise tehnoloogia levitamist arengumaades, ja kaaluda uusi paindlikke võimalusi intellektuaalomandi õiguste valdkonnas;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Maailmapangale, nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Maailmapangale, nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0174.

(2)  ELT C 66 E, 20.3.2009, lk 35.

(3)  ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 819.

(4)  UNDP & WHO (2008): The Energy Access Situation in Developing Countries, New York.

(5)  World Bank Group (2008): Strategic Framework on Development and Climate Change.

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/42 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/42

---

Neljapäev, 17. veebruar 2011Euroopa 2020

P7_TA(2011)0068

Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon Euroopa 2020. aasta strateegia kohta

2012/C 188 E/09

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Iga-aastane majanduskasvu analüüs: Euroopa Liit võtab igakülgseid kriisimeetmeid”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Iga-aastane majanduskasvu analüüs: Euroopa Liit võtab igakülgseid kriisimeetmeid”;

| — | võttes arvesse eesistujariigi järeldusi pärast Euroopa Ülemkogu 17.–18. juuni 2010. aasta kohtumist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesistujariigi järeldusi pärast Euroopa Ülemkogu 17.–18. juuni 2010. aasta kohtumist;

| — | võttes arvesse 2000., 2001., 2005., 2006. ja 2007. aasta märtsis ning 2009. aasta detsembris toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumiste eesistujariigi järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2000., 2001., 2005., 2006. ja 2007. aasta märtsis ning 2009. aasta detsembris toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumiste eesistujariigi järeldusi;

| — | võttes arvesse oma 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni majanduse juhtimise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni majanduse juhtimise kohta (1);

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi kohta: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta (vahearuanne) (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi kohta: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta (vahearuanne) (2);

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni alalise kriisimehhanismi loomise kohta euroala finantsstabiilsuse tagamiseks (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni alalise kriisimehhanismi loomise kohta euroala finantsstabiilsuse tagamiseks (3);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 3;

| — | võttes arvesse nõukogu 7. juulil 2010. aastal vastuvõetud soovitusi liikmesriikide ja Euroopa Liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. juulil 2010. aastal vastuvõetud soovitusi liikmesriikide ja Euroopa Liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu otsust liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsust liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Euroopa 2020. aasta strateegia peaks aitama Euroopal kriisist toibuda ja väljuda sellest tugevamana tänu töökohtade loomisele ning arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale majanduskasvule, mis põhineb ELi viiel peaeesmärgil: tööhõive edendamisel, tingimuste parandamisel innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse jaoks, kliimamuutuse ja energeetika alaste eesmärkide saavutamisel, haridustaseme parandamisel ning sotsiaalse kaasatuse edendamisel, eelkõige vaesuse vähendamise kaudu, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa 2020. aasta strateegia peaks aitama Euroopal kriisist toibuda ja väljuda sellest tugevamana tänu töökohtade loomisele ning arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale majanduskasvule, mis põhineb ELi viiel peaeesmärgil: tööhõive edendamisel, tingimuste parandamisel innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse jaoks, kliimamuutuse ja energeetika alaste eesmärkide saavutamisel, haridustaseme parandamisel ning sotsiaalse kaasatuse edendamisel, eelkõige vaesuse vähendamise kaudu,

Euroopa 2020. aasta strateegia juhtimist tuleks tugevdada

| 1. | rõhutab, et Euroopa 2020. aasta strateegia meetmetel on otsustav tähtsus kõikide Euroopa kodanike tulevikuväljavaadetele, võimaldades jätkusuutlike töökohtade loomist, pikaajalist majandusskasvu ja sotsiaalset arengut; kardab, et nõrga juhtimisstruktuuri tõttu ei suudeta Euroopa 2020. aasta strateegiaga täita selle raames antud lubadusi, ning nõuab väga tungivalt, et nõukogu tugevdaks seetõttu ühenduse meetodit; kordab, kui oluline on ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide integreerimine majanduse juhtimise raamistikku, ning nõuab, et Euroopa poolaasta moodustaks osa juhtimise alaste õigusaktide paketist, kaasates samas riikide parlamente ja sotsiaalpartnereid juba varases etapis, et edendada demokraatlikku kontrolli, omanditunnet ja legitiimsust; rõhutab, et Euroopa 2020. aasta strateegia elluviimine on väga oluline ja see ei ole vabatahtlik; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et Euroopa 2020. aasta strateegia meetmetel on otsustav tähtsus kõikide Euroopa kodanike tulevikuväljavaadetele, võimaldades jätkusuutlike töökohtade loomist, pikaajalist majandusskasvu ja sotsiaalset arengut; kardab, et nõrga juhtimisstruktuuri tõttu ei suudeta Euroopa 2020. aasta strateegiaga täita selle raames antud lubadusi, ning nõuab väga tungivalt, et nõukogu tugevdaks seetõttu ühenduse meetodit; kordab, kui oluline on ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide integreerimine majanduse juhtimise raamistikku, ning nõuab, et Euroopa poolaasta moodustaks osa juhtimise alaste õigusaktide paketist, kaasates samas riikide parlamente ja sotsiaalpartnereid juba varases etapis, et edendada demokraatlikku kontrolli, omanditunnet ja legitiimsust; rõhutab, et Euroopa 2020. aasta strateegia elluviimine on väga oluline ja see ei ole vabatahtlik;

| 2. | on seisukohal, et iga-aastane majanduskasvu analüüs ja Euroopa poolaasta raamistik on olulised vahendid majanduspoliitika tõhustatud koordineerimiseks; rõhutab siiski, et need ei tohiks asendada või vähendada olemasolevate, aluslepingute poolt pakutavate vahendite tähtsust, eelkõige majanduspoliitika üldsuuniseid ja liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniseid, mille puhul Euroopa Parlament on tugevalt kaasatud või temaga konsulteeritakse; rõhutab vajadust kooskõla järele Euroopa Ülemkogu ja komisjoni poolt kokkulepitud Euroopa 2020. aasta strateegia viie peaeesmärgi saavutamisega, et tagada selle edukus; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et iga-aastane majanduskasvu analüüs ja Euroopa poolaasta raamistik on olulised vahendid majanduspoliitika tõhustatud koordineerimiseks; rõhutab siiski, et need ei tohiks asendada või vähendada olemasolevate, aluslepingute poolt pakutavate vahendite tähtsust, eelkõige majanduspoliitika üldsuuniseid ja liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniseid, mille puhul Euroopa Parlament on tugevalt kaasatud või temaga konsulteeritakse; rõhutab vajadust kooskõla järele Euroopa Ülemkogu ja komisjoni poolt kokkulepitud Euroopa 2020. aasta strateegia viie peaeesmärgi saavutamisega, et tagada selle edukus;

ELi eelarve ja liikmesriikide eelarved peaksid kajastama paremini Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke

| 3. | rõhutab, et Euroopa 2020. aasta strateegias tuleb kõrvaldada lõhe selle väljakuulutatud eesmärkide, olemasolevate ressursside ja kasutatava metoodika vahel; nõuab, et Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid kajastuksid järgmises mitmeaastases finantsraamistikus; palub komisjonilt selgitust juhtalgatuste eelarve kohta, sest need esmatähtsad tegevuskavad hõlmavad kõiki ELi eelarvest rahastatavaid poliitikavaldkondi; nõuab väga tungivalt, et komisjon teeks ettepanekuid uute omavahendite kehtestamise kohta, et tagada liidule reaalsed ja autonoomsed rahalised vahendid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et Euroopa 2020. aasta strateegias tuleb kõrvaldada lõhe selle väljakuulutatud eesmärkide, olemasolevate ressursside ja kasutatava metoodika vahel; nõuab, et Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid kajastuksid järgmises mitmeaastases finantsraamistikus; palub komisjonilt selgitust juhtalgatuste eelarve kohta, sest need esmatähtsad tegevuskavad hõlmavad kõiki ELi eelarvest rahastatavaid poliitikavaldkondi; nõuab väga tungivalt, et komisjon teeks ettepanekuid uute omavahendite kehtestamise kohta, et tagada liidule reaalsed ja autonoomsed rahalised vahendid;

| 4. | toonitab, et Euroopa 2020. aasta strateegia eeldab reforme ning väga märkimisväärseid ja varajasi avaliku ja erasektori investeeringuid arvukatesse erinevatesse projektidesse; märgib, et need eeldavad nii olemasolevate kui ka uute innovatiivsete vahendite ja tulude kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

4.

toonitab, et Euroopa 2020. aasta strateegia eeldab reforme ning väga märkimisväärseid ja varajasi avaliku ja erasektori investeeringuid arvukatesse erinevatesse projektidesse; märgib, et need eeldavad nii olemasolevate kui ka uute innovatiivsete vahendite ja tulude kasutuselevõttu;

| 5. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid looksid usaldusväärse rahastamisraamistiku ning et Euroopa Ülemkogu käsitleks rahastamisvajadusi oma majanduse juhtimise läbivaatamise osana; on seisukohal, et Euroopa 2020. aasta strateegia rahastamine nõuab niisuguste poliitilisi algatuste kooskõlastatud kogumit, kuhu oleks kaasatud Euroopa institutsioonid, näiteks Euroopa Investeerimispank ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank; toonitab lisaks, et erasektoripoolne rahastamine on tulevikus hädavajalik ja eeldab õiguslikku raamistikku, mille raames tegeletakse kaasnevate pikaajaliste riskidega; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et komisjon ja liikmesriigid looksid usaldusväärse rahastamisraamistiku ning et Euroopa Ülemkogu käsitleks rahastamisvajadusi oma majanduse juhtimise läbivaatamise osana; on seisukohal, et Euroopa 2020. aasta strateegia rahastamine nõuab niisuguste poliitilisi algatuste kooskõlastatud kogumit, kuhu oleks kaasatud Euroopa institutsioonid, näiteks Euroopa Investeerimispank ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank; toonitab lisaks, et erasektoripoolne rahastamine on tulevikus hädavajalik ja eeldab õiguslikku raamistikku, mille raames tegeletakse kaasnevate pikaajaliste riskidega;

| 6. | on veendunud, et õige poliitikaraamistiku ja piisavate eelarvevahendite olemasolu korral võivad põllumajandus ja metsandus etendada olulist osa Euroopa üldises strateegias, mille eesmärk on tagada majanduse taastumine, aidates samal ajal kaasa toiduga kindlustatusele ELis ja kogu maailmas, säilitades maapiirkondade maastikke, mis moodustavad 90 % ELi territooriumist, kaitstes keskkonnahüvesid ning andes olulise panuse alternatiivsete energiaallikate otsimisse; |
| --- | --- |

6.

on veendunud, et õige poliitikaraamistiku ja piisavate eelarvevahendite olemasolu korral võivad põllumajandus ja metsandus etendada olulist osa Euroopa üldises strateegias, mille eesmärk on tagada majanduse taastumine, aidates samal ajal kaasa toiduga kindlustatusele ELis ja kogu maailmas, säilitades maapiirkondade maastikke, mis moodustavad 90 % ELi territooriumist, kaitstes keskkonnahüvesid ning andes olulise panuse alternatiivsete energiaallikate otsimisse;

| 7. | on seisukohal, et tugev ja hästi rahastatud ühtekuuluvuspoliitika, mis hõlmab kõiki Euroopa piirkondi, peab olema Euroopa 2020. aasta strateegia läbiv lisaelement; leiab, et niisugune poliitika oma horisontaalse lähenemisviisiga on Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide eduka saavutamise ning sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse eeltingimus; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et tugev ja hästi rahastatud ühtekuuluvuspoliitika, mis hõlmab kõiki Euroopa piirkondi, peab olema Euroopa 2020. aasta strateegia läbiv lisaelement; leiab, et niisugune poliitika oma horisontaalse lähenemisviisiga on Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide eduka saavutamise ning sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse eeltingimus;

Töökohtade loomisele suunatud ambitsioonikas ühtse turu akt ja väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act”

| 8. | on seisukohal, et liikmesriike tuleks innustada seadma oma riiklikes reformikavades esmatähtsale kohale töötusega võitlemise ja pikaajalise tööturult tõrjutuse ennetamise; usub, et see tuleks ühendada meetmetega, mis on mõeldud uute ja paremate töökohtade loomiseks ning kvaliteetse ja kõrge tööhõive tagamiseks nii keskpikas kui ka pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et liikmesriike tuleks innustada seadma oma riiklikes reformikavades esmatähtsale kohale töötusega võitlemise ja pikaajalise tööturult tõrjutuse ennetamise; usub, et see tuleks ühendada meetmetega, mis on mõeldud uute ja paremate töökohtade loomiseks ning kvaliteetse ja kõrge tööhõive tagamiseks nii keskpikas kui ka pikas perspektiivis;

| 9. | rõhutab, kui ülimalt oluline on ühtse turu taaskäivitamise osas terviklik lähenemisviis, et tagada paremad majandustulemused ja tugevdatud sotsiaalne mõõde ning samas taastada usaldus, asetades kodanikud ühtse turu keskmesse; usub, et kõrgeima poliitilise tasandi antud ulatuslikel suunistel ja Euroopa Ülemkogu poolsel toetusel on ühtse turu taaskäivitamise edukuse seisukohast suur tähtsus; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, kui ülimalt oluline on ühtse turu taaskäivitamise osas terviklik lähenemisviis, et tagada paremad majandustulemused ja tugevdatud sotsiaalne mõõde ning samas taastada usaldus, asetades kodanikud ühtse turu keskmesse; usub, et kõrgeima poliitilise tasandi antud ulatuslikel suunistel ja Euroopa Ülemkogu poolsel toetusel on ühtse turu taaskäivitamise edukuse seisukohast suur tähtsus;

| 10. | juhib tähelepanu sellele, et arukal reguleerimisel võib ettevõtete tegutsemise õigusraamistiku parandamisel olla oluline osa; usub, et sellega seotud ettepanekud aitavad luua tugeva ning majanduskasvu ja uuendustegevust tagava majanduskeskkonna, kuid märgib, et kõik õigusloomeprotsessi osapooled peavad tõhusamate ja vähem koormavate õigusaktide koostamise eest vastutuse võtma; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu sellele, et arukal reguleerimisel võib ettevõtete tegutsemise õigusraamistiku parandamisel olla oluline osa; usub, et sellega seotud ettepanekud aitavad luua tugeva ning majanduskasvu ja uuendustegevust tagava majanduskeskkonna, kuid märgib, et kõik õigusloomeprotsessi osapooled peavad tõhusamate ja vähem koormavate õigusaktide koostamise eest vastutuse võtma;

| 11. | avaldab pettumust selle üle, et kaks aastat pärast väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” vastuvõtmist on komisjon näidanud vähe konkreetseid meetmeid ja algatusi; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu edendaksid VKE-sõbralikumat keskkonda; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama kommertskasutusele eelnevate riigihangete läbipaistvust innovatiivsete ja keskkonnahoidlike tehnoloogiate valdkonnas; |
| --- | --- |

11.

avaldab pettumust selle üle, et kaks aastat pärast väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” vastuvõtmist on komisjon näidanud vähe konkreetseid meetmeid ja algatusi; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu edendaksid VKE-sõbralikumat keskkonda; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama kommertskasutusele eelnevate riigihangete läbipaistvust innovatiivsete ja keskkonnahoidlike tehnoloogiate valdkonnas;

| 12. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle tõhustada koostööd Euroopa patendi loomise vallas ning nõuab selle kiiret vastuvõtmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle tõhustada koostööd Euroopa patendi loomise vallas ning nõuab selle kiiret vastuvõtmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt;

| 13. | rõhutab, et sooline võrdõiguslikkus on peaeesmärk saavutamaks EL 2020 eesmärke; nõuab seepärast naiste täielikku osalemist tööjõuturul ja naiste täielikku kaasamist kutseõppesse; samuti nõuab tegevuskava kaotamaks senist palgavahet meeste ja naiste vahel; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et sooline võrdõiguslikkus on peaeesmärk saavutamaks EL 2020 eesmärke; nõuab seepärast naiste täielikku osalemist tööjõuturul ja naiste täielikku kaasamist kutseõppesse; samuti nõuab tegevuskava kaotamaks senist palgavahet meeste ja naiste vahel;

Juhtalgatused

Üldised märkused

| 14. | rõhutab, et Euroopa 2020. aasta strateegia praegune sisu, nagu peamised eesmärgid, juhtalgatuste ettepanekud, kitsaskohad ja näitajad, on väga üldise iseloomuga; rõhutab, et seda juhtalgatuste kogumit on võimalik ellu viia vaid liikmesriikide poolt oma riiklikes reformikavades võetavate konkreetsete kohustuste ning konkreetsete ja järjepidevate õigusaktide ettepanekute abil; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et Euroopa 2020. aasta strateegia praegune sisu, nagu peamised eesmärgid, juhtalgatuste ettepanekud, kitsaskohad ja näitajad, on väga üldise iseloomuga; rõhutab, et seda juhtalgatuste kogumit on võimalik ellu viia vaid liikmesriikide poolt oma riiklikes reformikavades võetavate konkreetsete kohustuste ning konkreetsete ja järjepidevate õigusaktide ettepanekute abil;

Juhtalgatus „Innovatiivne liit”

| 15. | tunneb heameelt juhtalgatuse „Innovatiivne liit” üle kui liikumapaneva jõu üle Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisel, mille raames tegeletakse peamiste ühiskonnaprobleemidega, nagu energia ja toiduga kindlustatus, kliimamuutus, tervishoid ja elanikkonna vananemine; tuletab meelde, et 3 %-line eesmärk koosneb 2 % ulatuses erasektori ja 1 % ulatuses avaliku sektori osast; märgib, et teadustegevuse eraviisilise rahastamise osas on veel märgatavaid puudujääke, mida on võimalik ületada ainult äriühingute, sh VKEde regulatiivkeskkonna kohandamise teel; avaldab seetõttu heameelt komisjoni kavatsuse üle parandada ettevõtete uuendustegevuse raamtingimusi, eelkõige intellektuaalomandi õiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

15.

tunneb heameelt juhtalgatuse „Innovatiivne liit” üle kui liikumapaneva jõu üle Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisel, mille raames tegeletakse peamiste ühiskonnaprobleemidega, nagu energia ja toiduga kindlustatus, kliimamuutus, tervishoid ja elanikkonna vananemine; tuletab meelde, et 3 %-line eesmärk koosneb 2 % ulatuses erasektori ja 1 % ulatuses avaliku sektori osast; märgib, et teadustegevuse eraviisilise rahastamise osas on veel märgatavaid puudujääke, mida on võimalik ületada ainult äriühingute, sh VKEde regulatiivkeskkonna kohandamise teel; avaldab seetõttu heameelt komisjoni kavatsuse üle parandada ettevõtete uuendustegevuse raamtingimusi, eelkõige intellektuaalomandi õiguste valdkonnas;

| 16. | rõhutab, et ELi teadus- ja uuendustegevuse ning arengu rahastamist tuleb edendada, ergutada ja kindlustada, suurendades pärast 2013. aastat märgatavalt asjaomaseks tegevuseks ettenähtud kulusid; juhib tähelepanu asjaolule, kui oluline VKEde juurdepääs raamprogrammile ja konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammile; nõuab finantsmääruse läbivaatamist, et hõlbustada VKEde taotluste esitamist; juhib tähelepanu puudulikule rahastamisele teadusuuringute, innovatsiooni ja kasutuselevõtu oluliste juba vastu võetud instrumentide osas, nt energiatehnoloogia strateegilise kava osas; toonitab teadusuuringute raamprogrammi tähtsat osa kliimamuutuse vastases võitluses; juhib tähelepanu struktuurifondide tähtsale panusele teadus-, arendus- ja uuendustegevuse ergutamisse riiklikul ja piirkondlikul tasandil; rõhutab koostoime loomise vajadust struktuurilise rahastamise ning raamprogrammi kaudu toimuva rahastamise vahel; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et ELi teadus- ja uuendustegevuse ning arengu rahastamist tuleb edendada, ergutada ja kindlustada, suurendades pärast 2013. aastat märgatavalt asjaomaseks tegevuseks ettenähtud kulusid; juhib tähelepanu asjaolule, kui oluline VKEde juurdepääs raamprogrammile ja konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammile; nõuab finantsmääruse läbivaatamist, et hõlbustada VKEde taotluste esitamist; juhib tähelepanu puudulikule rahastamisele teadusuuringute, innovatsiooni ja kasutuselevõtu oluliste juba vastu võetud instrumentide osas, nt energiatehnoloogia strateegilise kava osas; toonitab teadusuuringute raamprogrammi tähtsat osa kliimamuutuse vastases võitluses; juhib tähelepanu struktuurifondide tähtsale panusele teadus-, arendus- ja uuendustegevuse ergutamisse riiklikul ja piirkondlikul tasandil; rõhutab koostoime loomise vajadust struktuurilise rahastamise ning raamprogrammi kaudu toimuva rahastamise vahel;

| 17. | usub, et Euroopa ettevõtetel ei ole mitte vaja toetusi, vaid rohkem vabadust ja paremat juurdepääsu riskikapitalile; on seisukohal, et Euroopa Liit peaks selle vajaduse täitma, laiendades riskijagamisrahastu kaudu Euroopa Investeerimispanga pakutavate püsivate riskijagamistoodete valikut; on seisukohal, et innovatsiooni edendamisel ei ole ära kasutatud avalike hangete märkimisväärset potentsiaali; |
| --- | --- |

17.

usub, et Euroopa ettevõtetel ei ole mitte vaja toetusi, vaid rohkem vabadust ja paremat juurdepääsu riskikapitalile; on seisukohal, et Euroopa Liit peaks selle vajaduse täitma, laiendades riskijagamisrahastu kaudu Euroopa Investeerimispanga pakutavate püsivate riskijagamistoodete valikut; on seisukohal, et innovatsiooni edendamisel ei ole ära kasutatud avalike hangete märkimisväärset potentsiaali;

Juhtalgatus „Noorte liikuvus”

| 18. | tunneb heameelt juhtalgatuse „Noorte liikuvus” üle; kordab oma veendumust, et juurdepääs asjakohasele haridusele ja selle kvaliteet on jätkusuutliku sotsiaalse turumajanduse alaline eeldus; rõhutab seetõttu, et kui liikmesriigid on seadnud ühise eesmärgi saavutada majanduslik areng ja haridusalased eesmärgid, on ülioluline tagada asjakohased investeeringud nende haridus- ja koolitussüsteemidesse, sealhulgas kutseharidusse ja -koolitusse; kahetseb siiski, et juhtalgatuses ei käsitleta keskseid küsimusi, näiteks ühiskonnas osalemist ja vaesust noorte seas; nõuab tugevamaid ettepanekuid kaasatuse kohta; |
| --- | --- |

18.

tunneb heameelt juhtalgatuse „Noorte liikuvus” üle; kordab oma veendumust, et juurdepääs asjakohasele haridusele ja selle kvaliteet on jätkusuutliku sotsiaalse turumajanduse alaline eeldus; rõhutab seetõttu, et kui liikmesriigid on seadnud ühise eesmärgi saavutada majanduslik areng ja haridusalased eesmärgid, on ülioluline tagada asjakohased investeeringud nende haridus- ja koolitussüsteemidesse, sealhulgas kutseharidusse ja -koolitusse; kahetseb siiski, et juhtalgatuses ei käsitleta keskseid küsimusi, näiteks ühiskonnas osalemist ja vaesust noorte seas; nõuab tugevamaid ettepanekuid kaasatuse kohta;

| 19. | palub, et komisjon jätkaks niisuguste olemasolevate liikuvus- ja noorsooprogrammide piisavat rahastamist nagu elukestva õppe programmid (Erasmus, Leonardo, Comenius, Grundtwig) ning aktiivsete noorte ja Marie Curie’ programm; on veendunud, et see oleks oluline panus võitlusesse noorte tööpuuduse vastu ja aitaks saavutada 75 %-list tööhõivemäära; |
| --- | --- |

19.

palub, et komisjon jätkaks niisuguste olemasolevate liikuvus- ja noorsooprogrammide piisavat rahastamist nagu elukestva õppe programmid (Erasmus, Leonardo, Comenius, Grundtwig) ning aktiivsete noorte ja Marie Curie’ programm; on veendunud, et see oleks oluline panus võitlusesse noorte tööpuuduse vastu ja aitaks saavutada 75 %-list tööhõivemäära;

| 20. | rõhutab, et ainult noorte liikuvuse algatusega ei ole võimalik lahendada murettekitavat noorte töötust kogu Euroopas; nõuab, et kõik liikmesriigid looksid oma riiklike reformikavade osana riikliku strateegia noorte töötusega tegelemiseks ning noorte juurdepääsu tagamiseks haridusele ja koolitusele; toonitab, et noortele suunatud poliitikat tuleb vaadelda haridus-, tööhõive- ja sotsiaalse kaasatuse poliitikaga seotult; toetab kindlalt ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus Euroopa noortegarantii kohta ning nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks selle võimalikult kiiresti vastu; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et ainult noorte liikuvuse algatusega ei ole võimalik lahendada murettekitavat noorte töötust kogu Euroopas; nõuab, et kõik liikmesriigid looksid oma riiklike reformikavade osana riikliku strateegia noorte töötusega tegelemiseks ning noorte juurdepääsu tagamiseks haridusele ja koolitusele; toonitab, et noortele suunatud poliitikat tuleb vaadelda haridus-, tööhõive- ja sotsiaalse kaasatuse poliitikaga seotult; toetab kindlalt ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus Euroopa noortegarantii kohta ning nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks selle võimalikult kiiresti vastu;

Juhtalgatus „Euroopa digitaalne tegevuskava”

| 21. | tunneb heameelt digitaalarengu tegevuskava käsitlevate ambitsioonikate ettepanekute üle, kuid nõuab tungivalt, et komisjon kiirendaks ühtse digitaalse turuga, nt e-kaubanduse, intellektuaalse omandi, interneti usaldatavuse ja turvalisuse, rändluse ja e-autentimisega seotud ettepanekute vastuvõtmist; kutsub kõiki osalisi üles esimest raadiospektri poliitikat ellu viima; toonitab vajadust arendada sisu ja teadmiste vaba ringlust ehk nn viiendat vabadust; |
| --- | --- |

21.

tunneb heameelt digitaalarengu tegevuskava käsitlevate ambitsioonikate ettepanekute üle, kuid nõuab tungivalt, et komisjon kiirendaks ühtse digitaalse turuga, nt e-kaubanduse, intellektuaalse omandi, interneti usaldatavuse ja turvalisuse, rändluse ja e-autentimisega seotud ettepanekute vastuvõtmist; kutsub kõiki osalisi üles esimest raadiospektri poliitikat ellu viima; toonitab vajadust arendada sisu ja teadmiste vaba ringlust ehk nn viiendat vabadust;

| 22. | rõhutab, et pluralistlik ja sõltumatu ajakirjandus on Euroopa demokraatia tugisammas; nõuab tungivalt, et komisjon kaitseks ajakirjanduse pluralismi; usub, et eraelu kaitse on põhiväärtus, ning nõuab andmekaitse direktiivi kohandamist vastavalt praegusele digitaalkeskkonnale, tagamaks et kõikidel kodanikel on kontroll oma isikuandmete üle; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et pluralistlik ja sõltumatu ajakirjandus on Euroopa demokraatia tugisammas; nõuab tungivalt, et komisjon kaitseks ajakirjanduse pluralismi; usub, et eraelu kaitse on põhiväärtus, ning nõuab andmekaitse direktiivi kohandamist vastavalt praegusele digitaalkeskkonnale, tagamaks et kõikidel kodanikel on kontroll oma isikuandmete üle;

Juhtalgatus „Ressursitõhus Euroopa”

| 23. | tunneb heameelt Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuse „Ressursitõhus Euroopa” üle ja nõuab komisjonilt tungivalt, et ta jätkaks tööd konkreetse poliitika väljatöötamiseks, mis tagaks ülemineku ressursitõhusale ja taastuvenergial põhinevale majandusele; palub komisjonil välja töötada konkreetsed võrdlusalused ning tagada kokkulepitud eesmärkide saavutamine ja see, et neid saaks Euroopa 2020. aasta strateegia poliitika koordineerimise Euroopa poolaasta raames jälgida; rõhutab, et tingimata tuleb ajakohastada ja uuendada Euroopa energiainfrastruktuuri, kujundada välja arukad võrgud ja rajada võrguühendusi, mis on vajalikud energia siseturu loomiseks, varustuskindluse suurendamiseks ning energia ja kliimaga seotud eesmärkide saavutamiseks ja autoriseerimismenetluste kiirendamiseks; |
| --- | --- |

23.

tunneb heameelt Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuse „Ressursitõhus Euroopa” üle ja nõuab komisjonilt tungivalt, et ta jätkaks tööd konkreetse poliitika väljatöötamiseks, mis tagaks ülemineku ressursitõhusale ja taastuvenergial põhinevale majandusele; palub komisjonil välja töötada konkreetsed võrdlusalused ning tagada kokkulepitud eesmärkide saavutamine ja see, et neid saaks Euroopa 2020. aasta strateegia poliitika koordineerimise Euroopa poolaasta raames jälgida; rõhutab, et tingimata tuleb ajakohastada ja uuendada Euroopa energiainfrastruktuuri, kujundada välja arukad võrgud ja rajada võrguühendusi, mis on vajalikud energia siseturu loomiseks, varustuskindluse suurendamiseks ning energia ja kliimaga seotud eesmärkide saavutamiseks ja autoriseerimismenetluste kiirendamiseks;

| 24. | tuletab meelde, et energiatõhusus on majanduslikult kõige tulusam viis vähendada heitkoguseid, parandada energiajulgeolekut ja konkurentsivõimet ning muuta tarbijate energiaarved väiksemaks ja luua töökohti; rõhutab, et liikmesriigid ei tee piisavaid jõupingutusi, et saavutada energiatõhususe 20 % eesmärk; palub liikmesriikidel seetõttu tugevdada meetmeid ja täita kõnealune ülimalt oluline eesmärk, milleks nad kohustusid 2007. aastal; palub, et komisjon töötaks koos liikmesriikidega välja meetmed kõnealuse eesmärgi täitmise tagamiseks, nagu seda on nõudnud Euroopa Parlament oma resolutsioonis energiatõhususe tegevuskava läbivaatamise kohta (Bendtseni raport) ning resolutsioonis uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamise kohta (Kolarska Bobinska raport); |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, et energiatõhusus on majanduslikult kõige tulusam viis vähendada heitkoguseid, parandada energiajulgeolekut ja konkurentsivõimet ning muuta tarbijate energiaarved väiksemaks ja luua töökohti; rõhutab, et liikmesriigid ei tee piisavaid jõupingutusi, et saavutada energiatõhususe 20 % eesmärk; palub liikmesriikidel seetõttu tugevdada meetmeid ja täita kõnealune ülimalt oluline eesmärk, milleks nad kohustusid 2007. aastal; palub, et komisjon töötaks koos liikmesriikidega välja meetmed kõnealuse eesmärgi täitmise tagamiseks, nagu seda on nõudnud Euroopa Parlament oma resolutsioonis energiatõhususe tegevuskava läbivaatamise kohta (Bendtseni raport) ning resolutsioonis uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamise kohta (Kolarska Bobinska raport);

| 25. | kahetseb, et kõnealuses juhtalgatuse teatises ei omistata ressursitõhususele kui ELi poliitika üldisele prioriteedile piisavat tähtsust; nõuab kindlalt, et EL hakkaks liikuma ringlussevõtu majanduse suunas, tagaks vähemate jäätmete tootmise ja väärtustaks ressursside taaskasutust; rõhutab, et keskkonnasäästlikkus sõltub ressursside kasutamise vähendamisest; kutsub komisjoni üles looma näitajate kogumi, et neid oleks võimalik jälgida riiklikes reformikavades; |
| --- | --- |

25.

kahetseb, et kõnealuses juhtalgatuse teatises ei omistata ressursitõhususele kui ELi poliitika üldisele prioriteedile piisavat tähtsust; nõuab kindlalt, et EL hakkaks liikuma ringlussevõtu majanduse suunas, tagaks vähemate jäätmete tootmise ja väärtustaks ressursside taaskasutust; rõhutab, et keskkonnasäästlikkus sõltub ressursside kasutamise vähendamisest; kutsub komisjoni üles looma näitajate kogumi, et neid oleks võimalik jälgida riiklikes reformikavades;

Juhtalgatus „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika”

| 26. | nõuab terviklikku, tasakaalustatud ja tulevikule suunatud lähenemist ELi tööstuspoliitikale, mille eesmärk on töötada välja tugev, konkurentsivõimeline, sidus, tõhus ja mitmekesine tööstusbaas ning mille raames kooskõlastatakse niisuguseid poliitikavaldkondi nagu innovatsioon, teadusuuringud, konkurents, ühtne turg, kaubandus ja keskkond; on seisukohal, et peamisteks eesmärkideks peaksid olema töökohtade loomise ja Euroopa ettevõtluse rahvusvahelise konkurentsivõime edendamine, arukas ümberkorraldamine ja dialoog töötajatega, jätkusuutlik majandus ning vaba valik tehnoloogiavõimaluste vahel ning teadlaste liikuvus; nõuab, et viivitamata kohaldataks aruka reguleerimise põhimõtteid sõltumatutes mõjuhinnangutes, hõlmates uute õigusaktide nn konkurentsivõime tagamise kontrolli, VKE-testi, et tagada sõbralikum reguleeriv keskkond väikeettevõtluse jaoks ja väiksem halduskoormus, jätkusuutlikkuse hindamist vastavalt ELi kliima, energia, ressursitõhususe ja ringlussevõtuga seotud eesmärkidele ning kehtivate õigusaktide nn sobivuse järelkontrolle; |
| --- | --- |

26.

nõuab terviklikku, tasakaalustatud ja tulevikule suunatud lähenemist ELi tööstuspoliitikale, mille eesmärk on töötada välja tugev, konkurentsivõimeline, sidus, tõhus ja mitmekesine tööstusbaas ning mille raames kooskõlastatakse niisuguseid poliitikavaldkondi nagu innovatsioon, teadusuuringud, konkurents, ühtne turg, kaubandus ja keskkond; on seisukohal, et peamisteks eesmärkideks peaksid olema töökohtade loomise ja Euroopa ettevõtluse rahvusvahelise konkurentsivõime edendamine, arukas ümberkorraldamine ja dialoog töötajatega, jätkusuutlik majandus ning vaba valik tehnoloogiavõimaluste vahel ning teadlaste liikuvus; nõuab, et viivitamata kohaldataks aruka reguleerimise põhimõtteid sõltumatutes mõjuhinnangutes, hõlmates uute õigusaktide nn konkurentsivõime tagamise kontrolli, VKE-testi, et tagada sõbralikum reguleeriv keskkond väikeettevõtluse jaoks ja väiksem halduskoormus, jätkusuutlikkuse hindamist vastavalt ELi kliima, energia, ressursitõhususe ja ringlussevõtuga seotud eesmärkidele ning kehtivate õigusaktide nn sobivuse järelkontrolle;

| 27. | rõhutab, et ELi transpordi- ja energiapoliitikal, mis hõlmavad infrastruktuuri ja teenuseid, on otsustav tähtsus Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisel; rõhutab, et transpordisektor tagab ELi turu kui kõrgelt kvalifitseeritud tootmisvaldkonna positsiooni säilimise, vähendades kõikide transpordiliikide CO2-heiteid, rakendades ühtset Euroopa raudteepiirkonda ning viies lõpule ühtse Euroopa taeva projekti; nõuab tõhusa Euroopa toormaterjalide strateegia koostamist, et parandada juurdepääsu ning energia ja ressursside kasutamise tõhusust ning kindlustada samal ajal kriitilise tähtsusega materjalid vabakaubanduslepingute ja strateegiliste partnerluste väljatöötamise kaudu; nõuab märkimisväärselt paremat juurdepääsu rahastamisele innovatsiooni ja infrastruktuuri valdkonnas, eelkõige arukate võrkude, keskkonnahoidliku tehnoloogia, e-tervise, üleeuroopaliste võrkude (TEN) ja projekti puhul, millel on tõendatud lisandväärtus ja mida ei saa turg rahastada; nõuab sellega seoses meetmete võtmist, et uurida projektivõlakirjade kasutuselevõtmisel avanevaid võimalusi; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et ELi transpordi- ja energiapoliitikal, mis hõlmavad infrastruktuuri ja teenuseid, on otsustav tähtsus Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisel; rõhutab, et transpordisektor tagab ELi turu kui kõrgelt kvalifitseeritud tootmisvaldkonna positsiooni säilimise, vähendades kõikide transpordiliikide CO2-heiteid, rakendades ühtset Euroopa raudteepiirkonda ning viies lõpule ühtse Euroopa taeva projekti; nõuab tõhusa Euroopa toormaterjalide strateegia koostamist, et parandada juurdepääsu ning energia ja ressursside kasutamise tõhusust ning kindlustada samal ajal kriitilise tähtsusega materjalid vabakaubanduslepingute ja strateegiliste partnerluste väljatöötamise kaudu; nõuab märkimisväärselt paremat juurdepääsu rahastamisele innovatsiooni ja infrastruktuuri valdkonnas, eelkõige arukate võrkude, keskkonnahoidliku tehnoloogia, e-tervise, üleeuroopaliste võrkude (TEN) ja projekti puhul, millel on tõendatud lisandväärtus ja mida ei saa turg rahastada; nõuab sellega seoses meetmete võtmist, et uurida projektivõlakirjade kasutuselevõtmisel avanevaid võimalusi;

Juhtalgatus „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava”

| 28. | rõhutab asjaolu, et tugevad sotsiaalkaitsesüsteemid ennetavad pikaajalist tõrjutust; rõhutab, et investeeringud aktiivsesse tööturupoliitikasse ning kõigile oskuste omandamiseks pakutavatesse haridus- ja koolitusvõimalustesse on tööpuuduse vähendamiseks hädavajalikud; rõhutab VKEde ning ühtse turu taaskäivitamise tähtsust selles osas; toetab eelkõige Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku rakendamist ning kavandatud seadusandliku algatuse tegemist kutsekvalifikatsioonide muutmiseks, et tagada kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine; |
| --- | --- |

28.

rõhutab asjaolu, et tugevad sotsiaalkaitsesüsteemid ennetavad pikaajalist tõrjutust; rõhutab, et investeeringud aktiivsesse tööturupoliitikasse ning kõigile oskuste omandamiseks pakutavatesse haridus- ja koolitusvõimalustesse on tööpuuduse vähendamiseks hädavajalikud; rõhutab VKEde ning ühtse turu taaskäivitamise tähtsust selles osas; toetab eelkõige Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku rakendamist ning kavandatud seadusandliku algatuse tegemist kutsekvalifikatsioonide muutmiseks, et tagada kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine;

| 29. | tunneb heameelt juhtalgatuse „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava” üle; märgib, et teatavates riikides on turvalist paindlikkust edukalt rakendatud, kuid hoiatab, et turvalise paindlikkuse kontseptsioonide potentsiaal ei saa avaneda liikmesriikides, kus on vähe võimalusi sotsiaalkaitsesüsteemide tugevdamiseks eelarvepiirangute ja makromajandusliku ebastabiilsuse tõttu, ning on seisukohal, et tööturu killustatuse vähendamiseks tuleb pakkuda piisavat turvalisust töötajatele kõikide lepinguliikide puhul, eelkõige haavatavamatele rühmadele; tuletab komisjonile meelde, et ta ei eiraks vajadust tagada sotsiaalselt õiglane üleminek jätkusuutlikumale tööturule ning jätkusuutlike töökohtade tohutut potentsiaali; rõhutab, et mis tahes tööturureforme saab edukalt läbi viia üksnes suure sotsiaalse konsensuse alusel, sõlmides lepingud tööturu osapooltega; |
| --- | --- |

29.

tunneb heameelt juhtalgatuse „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava” üle; märgib, et teatavates riikides on turvalist paindlikkust edukalt rakendatud, kuid hoiatab, et turvalise paindlikkuse kontseptsioonide potentsiaal ei saa avaneda liikmesriikides, kus on vähe võimalusi sotsiaalkaitsesüsteemide tugevdamiseks eelarvepiirangute ja makromajandusliku ebastabiilsuse tõttu, ning on seisukohal, et tööturu killustatuse vähendamiseks tuleb pakkuda piisavat turvalisust töötajatele kõikide lepinguliikide puhul, eelkõige haavatavamatele rühmadele; tuletab komisjonile meelde, et ta ei eiraks vajadust tagada sotsiaalselt õiglane üleminek jätkusuutlikumale tööturule ning jätkusuutlike töökohtade tohutut potentsiaali; rõhutab, et mis tahes tööturureforme saab edukalt läbi viia üksnes suure sotsiaalse konsensuse alusel, sõlmides lepingud tööturu osapooltega;

Juhtalgatus „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm”

| 30. | tuletab meelde, et Euroopa 2020. aasta strateegia sisaldab eesmärki tuua vähemalt 20 miljonit vaesuses või sotsiaalses tõrjutuses või nende ohus elavat inimest kõnealusest seisundist välja; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu tagaksid põhiõiguste harta ja horisontaalse sotsiaalklausli (ELi toimimise lepingu artikkel 9) täieliku järgimise, tagamaks et kõik poliitikavaldkonnad annaksid oma positiivse, mitte negatiivse panuse vaesuse vähendamise eesmärki; |
| --- | --- |

30.

tuletab meelde, et Euroopa 2020. aasta strateegia sisaldab eesmärki tuua vähemalt 20 miljonit vaesuses või sotsiaalses tõrjutuses või nende ohus elavat inimest kõnealusest seisundist välja; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu tagaksid põhiõiguste harta ja horisontaalse sotsiaalklausli (ELi toimimise lepingu artikkel 9) täieliku järgimise, tagamaks et kõik poliitikavaldkonnad annaksid oma positiivse, mitte negatiivse panuse vaesuse vähendamise eesmärki;

| 31. | kutsub liikmesriike üles võtma kohustuse võidelda asjakohaste meetmetega laste vaesuse vastu, et laste isiklik areng ei takerduks ja nad ei oleks tööle asudes ebasoodsas olukorras; |
| --- | --- |

31.

kutsub liikmesriike üles võtma kohustuse võidelda asjakohaste meetmetega laste vaesuse vastu, et laste isiklik areng ei takerduks ja nad ei oleks tööle asudes ebasoodsas olukorras;

| 32. | tervitab ettepanekuid vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi vastuvõtmiseks, kuid nõuab konkreetsemaid meetmeid sotsiaalse kaasatuse saavutamiseks, eeskätt tugevdades sotsiaalse avatud koordinatsiooni meetodit kui integreeritud strateegiat, kuhu oleks kaasatud riiklikud ja kohalikud sidusrühmad, sh need, kes kogevad vaesust ja sotsiaalset tõrjutust; kordab uuesti oma nõudmist laiema tegevuskava järele, et edendada inimväärset tööd, tagada töötajate õigused kogu Euroopas ja parandada töötingimusi ning võidelda ebavõrdsuse, diskrimineerimise ning töötavate inimeste seas valitseva vaesusega; |
| --- | --- |

32.

tervitab ettepanekuid vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi vastuvõtmiseks, kuid nõuab konkreetsemaid meetmeid sotsiaalse kaasatuse saavutamiseks, eeskätt tugevdades sotsiaalse avatud koordinatsiooni meetodit kui integreeritud strateegiat, kuhu oleks kaasatud riiklikud ja kohalikud sidusrühmad, sh need, kes kogevad vaesust ja sotsiaalset tõrjutust; kordab uuesti oma nõudmist laiema tegevuskava järele, et edendada inimväärset tööd, tagada töötajate õigused kogu Euroopas ja parandada töötingimusi ning võidelda ebavõrdsuse, diskrimineerimise ning töötavate inimeste seas valitseva vaesusega;

*

* *

| 33. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

33.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0224.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0376.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0491.

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/47

---

Neljapäev, 17. veebruar 2011Liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste rakendamine

P7_TA(2011)0069

Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste rakendamise kohta

2012/C 188 E/10

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2010. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2010. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa (1);

| — | võttes arvesse komisjoni 12. jaanuari 2011. aasta teatist „Iga-aastane majanduskasvu analüüs: Euroopa Liit võtab igakülgseid kriisimeetmeid” (KOM(2011)0011) ning sellele lisatud ühise tööhõivearuande eelnõu; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. jaanuari 2011. aasta teatist „Iga-aastane majanduskasvu analüüs: Euroopa Liit võtab igakülgseid kriisimeetmeid” (KOM(2011)0011) ning sellele lisatud ühise tööhõivearuande eelnõu;

| — | võttes arvesse komisjoni 12. jaanuari 2011. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (KOM(2011)0006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. jaanuari 2011. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (KOM(2011)0006);

| — | võttes arvesse nõukogu 21. oktoobri 2010. aasta otsust 2010/707/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. oktoobri 2010. aasta otsust 2010/707/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 148; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 148;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et pärast iga-aastase majanduskasvu analüüsi vastuvõtmist esitas komisjon ettepaneku, et 2010. aastal vastu võetud tööhõivepoliitika suuniseid tuleks järgida ka 2011. aastal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pärast iga-aastase majanduskasvu analüüsi vastuvõtmist esitas komisjon ettepaneku, et 2010. aastal vastu võetud tööhõivepoliitika suuniseid tuleks järgida ka 2011. aastal;

| B. | arvestades, et praeguse majanduskriisi tõttu on jätkuvalt tõsiseid probleeme süveneva töötuse ja sotsiaalse tõrjutusega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et praeguse majanduskriisi tõttu on jätkuvalt tõsiseid probleeme süveneva töötuse ja sotsiaalse tõrjutusega;

| C. | arvestades, et majanduse elavdamine ja kasv, tööhõive, vaesuse tõkestamine ja sotsiaalne kaasatus on omavahel tihedalt seotud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et majanduse elavdamine ja kasv, tööhõive, vaesuse tõkestamine ja sotsiaalne kaasatus on omavahel tihedalt seotud;

| D. | arvestades, et Euroopa tööhõivestrateegia ja liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised kuuluvad peamiste vahendite hulka, et suunata ELi ja liikmesriikide tegevust Euroopa 2020. aasta eesmärkide ja sihtide saavutamise suunas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa tööhõivestrateegia ja liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised kuuluvad peamiste vahendite hulka, et suunata ELi ja liikmesriikide tegevust Euroopa 2020. aasta eesmärkide ja sihtide saavutamise suunas;

| E. | arvestades, et on hädavajalik teha suuremaid pingutusi kõigil tasanditel, kaasates sotsiaalpartnerid ja muud sidusrühmad, et tagada tööhõivesuuniste nõuetekohane rakendamine eesmärgiga suurendada tööturul osalemist, koolitada välja oskustööjõudu ning parandada haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteeti ja toimimist, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et on hädavajalik teha suuremaid pingutusi kõigil tasanditel, kaasates sotsiaalpartnerid ja muud sidusrühmad, et tagada tööhõivesuuniste nõuetekohane rakendamine eesmärgiga suurendada tööturul osalemist, koolitada välja oskustööjõudu ning parandada haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteeti ja toimimist,

Juhtimise tugevdamine ja kõrgemate sihtide seadmine Euroopa 2020. aasta eesmärkide saavutamiseks

| 1. | on seisukohal, et pidades silmas komisjoni ettepanekut järgida 2010. aastal vastu võetud tööhõivepoliitika suuniseid ka 2011. aastal, siis on soovitused riiklike reformikavade kohta peamine makromajanduslik järelevalvet võimaldav ja suunav vahend; taunib asjaolu, et parlamenti ei kaasatud sellesse protsessi ning ei peetud arutelu selles küsimuses; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et pidades silmas komisjoni ettepanekut järgida 2010. aastal vastu võetud tööhõivepoliitika suuniseid ka 2011. aastal, siis on soovitused riiklike reformikavade kohta peamine makromajanduslik järelevalvet võimaldav ja suunav vahend; taunib asjaolu, et parlamenti ei kaasatud sellesse protsessi ning ei peetud arutelu selles küsimuses;

| 2. | on seisukohal, et ELi ja liikmesriikide peamisi väljakutseid seoses tööhõive ja töötusega tuleks asjakohaselt kajastada tulevases makromajanduse tasakaalutust käsitlevas protsessis, Euroopa tööhõivesuuniste poliitilises raamistikus; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et ELi ja liikmesriikide peamisi väljakutseid seoses tööhõive ja töötusega tuleks asjakohaselt kajastada tulevases makromajanduse tasakaalutust käsitlevas protsessis, Euroopa tööhõivesuuniste poliitilises raamistikus;

| 3. | on seisukohal, et iga-aastane majanduskasvu analüüs ja Euroopa poolaasta raamistik on otsustava tähtsusega vahendid majanduspoliitika tõhustatud koordineerimiseks ning seega moodustavad olulise osa liidu tegevusest kriisile lahenduste leidmisel; märgib siiski, et neid vahendeid tuleb kasutada viisil, mis järgib demokraatlikke protsesse ja mis peaks toetama ning mitte asendama või vähemtähtsaks muutma olemasolevaid, aluslepingus sätestatud vahendeid, eelkõige majanduspoliitika üldsuuniseid ja liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniseid, mille puhul tuleb parlament tihedalt kaasata ja temaga konsulteerida; nõuab, et need vahendid lisataks Euroopa poolaasta raamistikku ning erilist tähelepanu pöörataks nende tähtsuse säilitamisele, et täita komisjoni ja nõukogu seatud eesmärk suurendada isevastutust ja demokraatlikku kontrolli; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et iga-aastane majanduskasvu analüüs ja Euroopa poolaasta raamistik on otsustava tähtsusega vahendid majanduspoliitika tõhustatud koordineerimiseks ning seega moodustavad olulise osa liidu tegevusest kriisile lahenduste leidmisel; märgib siiski, et neid vahendeid tuleb kasutada viisil, mis järgib demokraatlikke protsesse ja mis peaks toetama ning mitte asendama või vähemtähtsaks muutma olemasolevaid, aluslepingus sätestatud vahendeid, eelkõige majanduspoliitika üldsuuniseid ja liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniseid, mille puhul tuleb parlament tihedalt kaasata ja temaga konsulteerida; nõuab, et need vahendid lisataks Euroopa poolaasta raamistikku ning erilist tähelepanu pöörataks nende tähtsuse säilitamisele, et täita komisjoni ja nõukogu seatud eesmärk suurendada isevastutust ja demokraatlikku kontrolli;

| 4. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles liikmesriike poliitiliselt nõustades austama subsidiaarsuse ning sotsiaalse dialoogi põhimõtteid palkade ja pensionide valdkonnas, samuti austama kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 153 lõikega 5 liikmesriikide ja sotsiaalpartnerite pädevusi nendes valdkondades vastavalt siseriiklikele tavadele; |
| --- | --- |

4.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles liikmesriike poliitiliselt nõustades austama subsidiaarsuse ning sotsiaalse dialoogi põhimõtteid palkade ja pensionide valdkonnas, samuti austama kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 153 lõikega 5 liikmesriikide ja sotsiaalpartnerite pädevusi nendes valdkondades vastavalt siseriiklikele tavadele;

| 5. | nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu, nõukogu ja komisjon tagaksid, et Euroopa 2020. aasta strateegia ja Euroopa majanduse juhtimise tugevdatud süsteem oleksid tõhusad ja demokraatlikult õiguspärased; rõhutab, et seetõttu on hädavajalik parlamendi tõeline ja õigeaegne kaasamine kogu järelevalve- ja poliitika koordineerimise protsessi; taunib asjaolu, et iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud ajakavas ei viidata parlamendi rollile selles protsessis; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu, nõukogu ja komisjon tagaksid, et Euroopa 2020. aasta strateegia ja Euroopa majanduse juhtimise tugevdatud süsteem oleksid tõhusad ja demokraatlikult õiguspärased; rõhutab, et seetõttu on hädavajalik parlamendi tõeline ja õigeaegne kaasamine kogu järelevalve- ja poliitika koordineerimise protsessi; taunib asjaolu, et iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud ajakavas ei viidata parlamendi rollile selles protsessis;

| 6. | kutsub liikmesriike üles osalema aktiivsemalt ning konsulteerima korrapäraselt riikide parlamentide, sotsiaalpartnerite, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning kodanikuühiskonnaga; on seisukohal, et tegeleda tuleks praeguse teabe puudumisega riiklike reformikavade konsulteerimismenetluste kohta; |
| --- | --- |

6.

kutsub liikmesriike üles osalema aktiivsemalt ning konsulteerima korrapäraselt riikide parlamentide, sotsiaalpartnerite, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning kodanikuühiskonnaga; on seisukohal, et tegeleda tuleks praeguse teabe puudumisega riiklike reformikavade konsulteerimismenetluste kohta;

| 7. | võtab teadmiseks esialgsed viited liikmesriikide tööhõivealastele eesmärkidele; väljendab tõsist muret vähese ambitsioonikuse pärast selles valdkonnas ning eelkõige asjaolu pärast, et parimal juhul jääks hinnanguline ühine tulemus rohkem kui 2 % võrra alla ELi peaeesmärgile ja kohustusele saavutada 2020. aastaks 75 % tööhõive määr; |
| --- | --- |

7.

võtab teadmiseks esialgsed viited liikmesriikide tööhõivealastele eesmärkidele; väljendab tõsist muret vähese ambitsioonikuse pärast selles valdkonnas ning eelkõige asjaolu pärast, et parimal juhul jääks hinnanguline ühine tulemus rohkem kui 2 % võrra alla ELi peaeesmärgile ja kohustusele saavutada 2020. aastaks 75 % tööhõive määr;

| 8. | kutsub liikmesriike üles oma riiklikke tööhõivealaseid eesmärke ümber hindama, et oleks võimalik saavutada ELi peaeesmärk, ning tähtsustama neid võrdselt eelarve tasakaalustamise eesmärkidega; |
| --- | --- |

8.

kutsub liikmesriike üles oma riiklikke tööhõivealaseid eesmärke ümber hindama, et oleks võimalik saavutada ELi peaeesmärk, ning tähtsustama neid võrdselt eelarve tasakaalustamise eesmärkidega;

| 9. | lisaks kutsub liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu ja seadma riiklikud eesmärgid seoses teatavate alarühmadega, nagu noored, naised, puudega inimesed ja eakad töötajad; |
| --- | --- |

9.

lisaks kutsub liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu ja seadma riiklikud eesmärgid seoses teatavate alarühmadega, nagu noored, naised, puudega inimesed ja eakad töötajad;

| 10. | palub eesmärgid seada nendel liikmesriikidel, kellel veel puuduvad riiklikud eesmärgid sotsiaalse kaasatuse ja vaesuse tõkestamise valdkonnas, ning tegeleda töötavate vaeste üha süveneva probleemiga; lisaks palub liikmesriikidel eesmärkide seadmisel tagada, et täidetaks Euroopa Ülemkogul kokku lepitud ambitsioonikas eesmärk ning asjakohaselt võetaks arvesse eesmärkide koostoimet, eelkõige tööhõive, hariduse ja koolituse, sotsiaalse kaasatuse ja vaesuse valdkonnas; |
| --- | --- |

10.

palub eesmärgid seada nendel liikmesriikidel, kellel veel puuduvad riiklikud eesmärgid sotsiaalse kaasatuse ja vaesuse tõkestamise valdkonnas, ning tegeleda töötavate vaeste üha süveneva probleemiga; lisaks palub liikmesriikidel eesmärkide seadmisel tagada, et täidetaks Euroopa Ülemkogul kokku lepitud ambitsioonikas eesmärk ning asjakohaselt võetaks arvesse eesmärkide koostoimet, eelkõige tööhõive, hariduse ja koolituse, sotsiaalse kaasatuse ja vaesuse valdkonnas;

Tööhõivesuuniste rakendamise tagamine

| 11. | märgib, et kehvad majanduskasvu väljavaated piiravad töökohtade loomise ja tööhõivevõimalusi; |
| --- | --- |

11.

märgib, et kehvad majanduskasvu väljavaated piiravad töökohtade loomise ja tööhõivevõimalusi;

| 12. | kutsub Euroopa Ülemkogu üles mitte jätma tööhõiveküsimusi tahaplaanile, kui kaalutakse iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud komisjoni soovitust seada perioodiks 2011/2012 esmatähtsale kohale eelarve kindlakäeline tasakaalustamine; |
| --- | --- |

12.

kutsub Euroopa Ülemkogu üles mitte jätma tööhõiveküsimusi tahaplaanile, kui kaalutakse iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud komisjoni soovitust seada perioodiks 2011/2012 esmatähtsale kohale eelarve kindlakäeline tasakaalustamine;

| 13. | rõhutab, et liikmesriigid peavad viivitamata suurendama oma pingutusi, et täita eesmärgid kõigis esmatähtsates valdkondades, sealhulgas suurendada tööhõive taset ja vähendada töötust, kasutada ära vähese CO2-heitega uue majanduse potentsiaali luua töökohti, koolitada välja oskustööjõudu, edendada töökohtade kvaliteeti ja elukestvat õpet ning hõlbustada töö ja eraelu tasakaalustamist; on seisukohal, et need pingutused peaksid kajastuma lõplikes riiklikes reformikavades; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et liikmesriigid peavad viivitamata suurendama oma pingutusi, et täita eesmärgid kõigis esmatähtsates valdkondades, sealhulgas suurendada tööhõive taset ja vähendada töötust, kasutada ära vähese CO2-heitega uue majanduse potentsiaali luua töökohti, koolitada välja oskustööjõudu, edendada töökohtade kvaliteeti ja elukestvat õpet ning hõlbustada töö ja eraelu tasakaalustamist; on seisukohal, et need pingutused peaksid kajastuma lõplikes riiklikes reformikavades;

| 14. | rõhutab sellega seoses struktuurifondide ja iseäranis Euroopa Sotsiaalfondi olulisust, et vähendada kriisi mõju tööhõivele; on seisukohal, et kõnealustest fondidest eraldatavad vahendid peaksid olema suunatud nende rühmadele toetamisele, kellel on kõige suuremad raskused tööturule sisenemisel või töökoha säilitamisel; |
| --- | --- |

14.

rõhutab sellega seoses struktuurifondide ja iseäranis Euroopa Sotsiaalfondi olulisust, et vähendada kriisi mõju tööhõivele; on seisukohal, et kõnealustest fondidest eraldatavad vahendid peaksid olema suunatud nende rühmadele toetamisele, kellel on kõige suuremad raskused tööturule sisenemisel või töökoha säilitamisel;

| 15. | on ühtlasi seisukohal, et lisaks tõhusamate tööturumeetmete rakendamisele on Euroopa 2020. aasta eesmärkide saavutamiseks hädavajalik tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ning muude poliitikavaldkondade, eelkõige makromajanduspoliitika, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsioonipoliitika, samuti haridus- ja koolituspoliitika suurem koostoime; |
| --- | --- |

15.

on ühtlasi seisukohal, et lisaks tõhusamate tööturumeetmete rakendamisele on Euroopa 2020. aasta eesmärkide saavutamiseks hädavajalik tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ning muude poliitikavaldkondade, eelkõige makromajanduspoliitika, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsioonipoliitika, samuti haridus- ja koolituspoliitika suurem koostoime;

Tõhusamad meetmed suurema hulga paremate töökohtade loomiseks

| 16. | kutsub liikmesriike üles seadma riiklikes reformikavades esmatähtsale kohale tööturul osalemise suurendamise, töötuse vähendamise ja tööturult pikaajalise kõrvalejäämise ennetamise; |
| --- | --- |

16.

kutsub liikmesriike üles seadma riiklikes reformikavades esmatähtsale kohale tööturul osalemise suurendamise, töötuse vähendamise ja tööturult pikaajalise kõrvalejäämise ennetamise;

| 17. | on seisukohal, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata töökohtade kvaliteedile ja inimväärsele tööle ning pakkumisele suunatud majanduspoliitikale, et suurendada tööturul nõudlust; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata töökohtade kvaliteedile ja inimväärsele tööle ning pakkumisele suunatud majanduspoliitikale, et suurendada tööturul nõudlust;

| 18. | on sellega seoses seisukohal, et noorte (k.a kooli pooleli jätnute), naiste, eakate, ebasoodsas olukorras või puudega inimeste, rändajate ja etniliste vähemuste esindajate, sealhulgas romade potentsiaali on vaja paremini ära kasutada; kutsub liikmesriike üles oma tööturgu kohandama vastavalt kõnealuste rühmade vajadustele ja oskustele kogu nende elu jooksul; |
| --- | --- |

18.

on sellega seoses seisukohal, et noorte (k.a kooli pooleli jätnute), naiste, eakate, ebasoodsas olukorras või puudega inimeste, rändajate ja etniliste vähemuste esindajate, sealhulgas romade potentsiaali on vaja paremini ära kasutada; kutsub liikmesriike üles oma tööturgu kohandama vastavalt kõnealuste rühmade vajadustele ja oskustele kogu nende elu jooksul;

| 19. | rõhutab, kui oluline on poliitika, mis hõlbustab noorte üleminekut koolist tööle; rõhutab, et kooli pooleli jätnuid ähvardab suur vaesusrisk; rõhutab, et kõigi paindlike ja ajutiste töövormidega, mida sellega seoses kasutatakse, peaksid kaasnema õigus koolitusele ja juurdepääs sotsiaalkindlustusele ning need peaksid aitama inimestel kindlamale tööle üle minna; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, kui oluline on poliitika, mis hõlbustab noorte üleminekut koolist tööle; rõhutab, et kooli pooleli jätnuid ähvardab suur vaesusrisk; rõhutab, et kõigi paindlike ja ajutiste töövormidega, mida sellega seoses kasutatakse, peaksid kaasnema õigus koolitusele ja juurdepääs sotsiaalkindlustusele ning need peaksid aitama inimestel kindlamale tööle üle minna;

| 20. | kutsub liikmesriike üles jätkama poliitika väljatöötamist, et tuua tööturule rohkem naisi ja hoida neid seal, sealhulgas soodustama sel eesmärgil taskukohaste ja kvaliteetsete lapsehoiu- ja hooldusvõimaluste kättesaadavust ning paindlikku töökorraldust, mis vastaks pereliikmete hooldajate vajadustele; |
| --- | --- |

20.

kutsub liikmesriike üles jätkama poliitika väljatöötamist, et tuua tööturule rohkem naisi ja hoida neid seal, sealhulgas soodustama sel eesmärgil taskukohaste ja kvaliteetsete lapsehoiu- ja hooldusvõimaluste kättesaadavust ning paindlikku töökorraldust, mis vastaks pereliikmete hooldajate vajadustele;

| 21. | rõhutab, kui olulised on sihipärased tööturule kaasamise ja oskusi arendavad poliitikameetmed, et toetada väheste oskustega või kvalifikatsioonita isikuid, keda kriis on tabanud kõige rängemini ning kellel on suurim oht jääda pikaajaliselt töötuks; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, kui olulised on sihipärased tööturule kaasamise ja oskusi arendavad poliitikameetmed, et toetada väheste oskustega või kvalifikatsioonita isikuid, keda kriis on tabanud kõige rängemini ning kellel on suurim oht jääda pikaajaliselt töötuks;

| 22. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid omistaksid vajalikku tähtsust kvaliteetsele haridusele ja koolitusele, elukestvale õppele ning kvalifikatsioonide tunnustamisele; |
| --- | --- |

22.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid omistaksid vajalikku tähtsust kvaliteetsele haridusele ja koolitusele, elukestvale õppele ning kvalifikatsioonide tunnustamisele;

| 23. | kutsub liikmesriike üles tegema suuremaid investeeringuid, et hõlbustada tööalast ja geograafilist liikuvust, täiustada tööturu vajaduste analüüsimiseks vajalikke vahendeid ning reformida haridus- ja koolitussüsteeme, kuna see võib parandada oskuste vastavust vajadustele; |
| --- | --- |

23.

kutsub liikmesriike üles tegema suuremaid investeeringuid, et hõlbustada tööalast ja geograafilist liikuvust, täiustada tööturu vajaduste analüüsimiseks vajalikke vahendeid ning reformida haridus- ja koolitussüsteeme, kuna see võib parandada oskuste vastavust vajadustele;

| 24. | rõhutab, kui oluline on tööhõivepoliitika, mis aitab kaasa töökohtade loomisele, näiteks VKEde ja füüsilisest isikust ettevõtjate toetamise ning ettevõtluse edendamise kaudu; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, kui oluline on tööhõivepoliitika, mis aitab kaasa töökohtade loomisele, näiteks VKEde ja füüsilisest isikust ettevõtjate toetamise ning ettevõtluse edendamise kaudu;

Otsustav tegutsemine vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks

| 25. | peab hädavajalikuks, et liikmesriigid võtaksid viivitamata meetmeid, et täita võetud kohustused seoses tööhõive taseme tõstmise, inimeste oskuste parandamise, töövõimaluste loomise, vaesuse vähendamise ja sotsiaalse kaasatuse edendamisega; |
| --- | --- |

25.

peab hädavajalikuks, et liikmesriigid võtaksid viivitamata meetmeid, et täita võetud kohustused seoses tööhõive taseme tõstmise, inimeste oskuste parandamise, töövõimaluste loomise, vaesuse vähendamise ja sotsiaalse kaasatuse edendamisega;

| 26. | rõhutab, et sotsiaalkaitsesüsteemidel on olnud oluline roll majanduse stabiliseerimisel ja kriisi sotsiaalse mõju leevendamisel; kutsub seetõttu liikmesriike üles eelkõige eelarve tasakaalustamise vajaduse korral tagama, et sotsiaalkaitsesüsteemid pakuksid endiselt piisavat tuge ning täidaksid oma osa oskuste ja tööalase konkurentsivõime kindlustamisel ja parandamisel, et säilitada ja täiustada inimkapitali ning kasutada majanduse elavdamist täielikult ära; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et sotsiaalkaitsesüsteemidel on olnud oluline roll majanduse stabiliseerimisel ja kriisi sotsiaalse mõju leevendamisel; kutsub seetõttu liikmesriike üles eelkõige eelarve tasakaalustamise vajaduse korral tagama, et sotsiaalkaitsesüsteemid pakuksid endiselt piisavat tuge ning täidaksid oma osa oskuste ja tööalase konkurentsivõime kindlustamisel ja parandamisel, et säilitada ja täiustada inimkapitali ning kasutada majanduse elavdamist täielikult ära;

| 27. | rõhutab, et on hädavajalik tõhustada parimate tavade ja kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vähendamise valdkonnas ning ühtlasi hõlbustaks see Euroopa 2020. aasta eesmärkide saavutamist vaesuse vähendamisel; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et on hädavajalik tõhustada parimate tavade ja kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vähendamise valdkonnas ning ühtlasi hõlbustaks see Euroopa 2020. aasta eesmärkide saavutamist vaesuse vähendamisel;

*

* *

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

28.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0309.

(2)  ELT L 308, 24.11.2010, lk 46.

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/51 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/51

---

Neljapäev, 17. veebruar 2011Toiduainete hinnatõus

P7_TA(2011)0071

Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon toiduainete hinnatõusu kohta

2012/C 188 E/11

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 39; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 39;

| — | võttes arvesse oma 18. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni põllumajanduse tunnistamise kohta strateegiliselt tähtsaks sektoriks toiduga kindlustatuse tagamisel (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni põllumajanduse tunnistamise kohta strateegiliselt tähtsaks sektoriks toiduga kindlustatuse tagamisel (1);

| — | võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni põllumajandustootjate õiglase sissetuleku ja toiduainete tarneahela parema toimimise kohta Euroopas (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni põllumajandustootjate õiglase sissetuleku ja toiduainete tarneahela parema toimimise kohta Euroopas (2);

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2010. aasta resolutsiooni ühise põllumajanduspoliitika tuleviku kohta pärast 2013. aastat (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2010. aasta resolutsiooni ühise põllumajanduspoliitika tuleviku kohta pärast 2013. aastat (3);

| — | võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni ELi põllumajanduse ja kliimamuutuse kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni ELi põllumajanduse ja kliimamuutuse kohta (4);

| — | võttes arvesse oma 26. märtsi 2009. aasta resolutsiooni toiduainete hindade kohta Euroopas (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. märtsi 2009. aasta resolutsiooni toiduainete hindade kohta Euroopas (5);

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades (KOM(2008)0450); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades (KOM(2008)0450);

| — | võttes arvesse õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri 29. jaanuari 2011. aasta kaheksat soovitust G20-le; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri 29. jaanuari 2011. aasta kaheksat soovitust G20-le;

| — | võttes arvesse komisjoni 2. veebruari 2011. aasta teatist kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamise kohta (KOM(2011)0025); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. veebruari 2011. aasta teatist kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamise kohta (KOM(2011)0025);

| — | võttes arvesse 2003. aastal allkirjastatud Maputo deklaratsiooni põllumajanduse ja toiduainetega kindlustatuse kohta, milles Aafrika valitsused kohustusid eraldama vähemalt 10 % oma iga-aastasest riigieelarvest põllumajandusele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. aastal allkirjastatud Maputo deklaratsiooni põllumajanduse ja toiduainetega kindlustatuse kohta, milles Aafrika valitsused kohustusid eraldama vähemalt 10 % oma iga-aastasest riigieelarvest põllumajandusele;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et toiduainete hinnad saavutasid ajavahemikus 2010–2011 seitsmendat kuud järjest rekordtaseme ning jõudsid kõrgeimale tasemele alates 1990. aastast, kui Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO) hakkas toiduainete hindu mõõtma; arvestades, et tooraine hinnatõusust on saanud maailmamajandust destabiliseeriv tegur ning see tõi kaasa meeleavaldusi ja rahutusi mitmel arengumaal ning viimati Alžeerias, Tuneesias ja Egiptuses; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et toiduainete hinnad saavutasid ajavahemikus 2010–2011 seitsmendat kuud järjest rekordtaseme ning jõudsid kõrgeimale tasemele alates 1990. aastast, kui Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO) hakkas toiduainete hindu mõõtma; arvestades, et tooraine hinnatõusust on saanud maailmamajandust destabiliseeriv tegur ning see tõi kaasa meeleavaldusi ja rahutusi mitmel arengumaal ning viimati Alžeerias, Tuneesias ja Egiptuses;

| B. | arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) hinnangul jõudis alatoitunud inimeste arv maailmas 2010. aastal 925 miljonini ning et toiduainete jätkuva hinnatõusu ja ettearvamatute tarnekatkestuste tõttu võib see arv veelgi suureneda; arvestades, et kogu maailmas on 29 riigil elanikkonna toiduainetega varustamisega raskusi ja nad vajavad välist toiduabi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) hinnangul jõudis alatoitunud inimeste arv maailmas 2010. aastal 925 miljonini ning et toiduainete jätkuva hinnatõusu ja ettearvamatute tarnekatkestuste tõttu võib see arv veelgi suureneda; arvestades, et kogu maailmas on 29 riigil elanikkonna toiduainetega varustamisega raskusi ja nad vajavad välist toiduabi;

| C. | arvestades, et toiduainete ja tooraine hindade hiljutised kõikumised on tekitanud tõsiseid kahtlusi toiduainetega varustatuse toimimise suhtes Euroopas ja ülemaailmselt; arvestades, et toiduainete hindade tõus on enim mõjutanud kõige haavatavamaid riike ning nii arenenud kui ka arengumaade kõige haavatavamaid elanikkonnarühmi; arvestades, et kõrged toiduainete hinnad toovad kaasa miljonite inimeste toiduga kindlustamatuse ja ohustavad pikaajalist ülemaailmset toiduga kindlustatust; arvestades, et toiduga kindlustatus tähendab FAO definitsiooni kohaselt muuhulgas tervislike toiduainete kättesaadavust kõigile; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et toiduainete ja tooraine hindade hiljutised kõikumised on tekitanud tõsiseid kahtlusi toiduainetega varustatuse toimimise suhtes Euroopas ja ülemaailmselt; arvestades, et toiduainete hindade tõus on enim mõjutanud kõige haavatavamaid riike ning nii arenenud kui ka arengumaade kõige haavatavamaid elanikkonnarühmi; arvestades, et kõrged toiduainete hinnad toovad kaasa miljonite inimeste toiduga kindlustamatuse ja ohustavad pikaajalist ülemaailmset toiduga kindlustatust; arvestades, et toiduga kindlustatus tähendab FAO definitsiooni kohaselt muuhulgas tervislike toiduainete kättesaadavust kõigile;

| D. | arvestades, et Euroopa Liidus esineb endiselt vaesust ja nälga; arvestades, et 79 miljonit ELi elanikku elab endiselt allpool vaesuspiiri (60 % keskmisest sissetulekust riigis, kus selline isik elab); arvestades, et möödunud talvel sai 16 miljonit ELi kodanikku heategevusorganisatsioonide kaudu toiduabi; arvestades, et toiduga kindlustatus on Euroopa jaoks oluline probleem, mistõttu tuleb saavutada ELi tasandil ja väljaspool seda kooskõla mitme sektoripõhise poliitikavaldkonna vahel, nagu ühine põllumajanduspoliitika, energiapoliitika, teadustegevus, majanduslik areng ja kaubandus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liidus esineb endiselt vaesust ja nälga; arvestades, et 79 miljonit ELi elanikku elab endiselt allpool vaesuspiiri (60 % keskmisest sissetulekust riigis, kus selline isik elab); arvestades, et möödunud talvel sai 16 miljonit ELi kodanikku heategevusorganisatsioonide kaudu toiduabi; arvestades, et toiduga kindlustatus on Euroopa jaoks oluline probleem, mistõttu tuleb saavutada ELi tasandil ja väljaspool seda kooskõla mitme sektoripõhise poliitikavaldkonna vahel, nagu ühine põllumajanduspoliitika, energiapoliitika, teadustegevus, majanduslik areng ja kaubandus;

| E. | arvestades, et ülemaailmne majanduslangus ning kütuste ja toiduainete hinnatõus on halvendanud toitumistingimusi paljudes arengumaades, eriti vähim arenenud riikides, mistõttu on osalt kaotsi läinud viimase kümnendi saavutused vaesuse piiramisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ülemaailmne majanduslangus ning kütuste ja toiduainete hinnatõus on halvendanud toitumistingimusi paljudes arengumaades, eriti vähim arenenud riikides, mistõttu on osalt kaotsi läinud viimase kümnendi saavutused vaesuse piiramisel;

Toiduainete hinnatõusu põhjustavad tegurid

| F. | arvestades, et toiduainete piisavat tootmist maailmas võivad regulaarselt kahjustada paljud tegurid, sealhulgas kliimamuutuse tõttu järjest sagedamini esinevad äärmuslikud ilmastikunähtused, nagu üleujutused ja põud, loodusvarade piiratud kättesaadavus ning toiduainete vajaduse suurenemine kasvavast elanikkonnast tulenevalt, energiavarustuse kindluse ja toiduga kindlustatuse vaheline tihe seos koos ülemaailmsete toiduvarude väga madala tasemega; biokütuste tootmise kasv, teravilja suurenev kasutamine loomasöödana, kasvav toiduainetega spekuleerimine, kasvav sõltumine toiduainete impordist paljudes arengumaades konfliktide või toiduga kindlustamise poliitika läbikukkumise tõttu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et toiduainete piisavat tootmist maailmas võivad regulaarselt kahjustada paljud tegurid, sealhulgas kliimamuutuse tõttu järjest sagedamini esinevad äärmuslikud ilmastikunähtused, nagu üleujutused ja põud, loodusvarade piiratud kättesaadavus ning toiduainete vajaduse suurenemine kasvavast elanikkonnast tulenevalt, energiavarustuse kindluse ja toiduga kindlustatuse vaheline tihe seos koos ülemaailmsete toiduvarude väga madala tasemega; biokütuste tootmise kasv, teravilja suurenev kasutamine loomasöödana, kasvav toiduainetega spekuleerimine, kasvav sõltumine toiduainete impordist paljudes arengumaades konfliktide või toiduga kindlustamise poliitika läbikukkumise tõttu;

| G. | arvestades, et kliimamuutuse mõju põllumajandusele, eelkõige saagikuse langus üha korduvate põudade ja veepuuduse või, vastupidi, üleujutuste ja maalihete tõttu, avaldab tõsist negatiivset mõju põllumajanduslikule tegevusele ELis ja arengumaades, kes mõlemad kaugeltki ei suuda end mitmete põllumajandustoormetega ise varustada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kliimamuutuse mõju põllumajandusele, eelkõige saagikuse langus üha korduvate põudade ja veepuuduse või, vastupidi, üleujutuste ja maalihete tõttu, avaldab tõsist negatiivset mõju põllumajanduslikule tegevusele ELis ja arengumaades, kes mõlemad kaugeltki ei suuda end mitmete põllumajandustoormetega ise varustada;

| H. | arvestades, et ülesande muudab raskeks nn vähemast rohkema tootmine, rõhuasetusega jätkusuutlikul tootmisel, kuna loodusvarasid kurnatakse; arvestades, et põllumajandusliku tootmise tugevdamine arengumaades aitab suurendada vastupanu- ja kohanemisvõimet toidukriiside puhul; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ülesande muudab raskeks nn vähemast rohkema tootmine, rõhuasetusega jätkusuutlikul tootmisel, kuna loodusvarasid kurnatakse; arvestades, et põllumajandusliku tootmise tugevdamine arengumaades aitab suurendada vastupanu- ja kohanemisvõimet toidukriiside puhul;

| I. | arvestades, et hindade hiljutised kõikumised on tekitanud kahtlusi toiduainete tarneahela toimimise suhtes Euroopa ja maailma tasandil; arvestades, et komisjoni teatises „Toiduainete tarneahela parem toimimine Euroopas”, KOM(2009)0591 mainitakse selliseid tõsiseid probleeme tarneahelas nagu ostja turgu valitseva seisundi kuritarvitamine, ebaausad tavad lepingute sõlmimises (sh hilinenud maksed), lepingu ühepoolne muutmine, ettemaksete tegemine läbirääkimistele pääsemiseks, turulepääsu piiramine ning puudulik teave hindade kujunemise ja kasumimarginaalide jaotumise kohta toiduainete tarneahelas, mis on tihedalt seotud suurenenud koondumisega sisendite ning hulgi- ja jaemüügi valdkonnas; arvestades, et toiduainete hindade ja nende kujunemise analüüsimisel on vaja arvesse võtta kogu tarneahelat; arvestades, et toiduainete sektor on killustunud ning tarneahel pikk ja väga keeruline, hõlmates arvukalt vahendajaid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et hindade hiljutised kõikumised on tekitanud kahtlusi toiduainete tarneahela toimimise suhtes Euroopa ja maailma tasandil; arvestades, et komisjoni teatises „Toiduainete tarneahela parem toimimine Euroopas”, KOM(2009)0591 mainitakse selliseid tõsiseid probleeme tarneahelas nagu ostja turgu valitseva seisundi kuritarvitamine, ebaausad tavad lepingute sõlmimises (sh hilinenud maksed), lepingu ühepoolne muutmine, ettemaksete tegemine läbirääkimistele pääsemiseks, turulepääsu piiramine ning puudulik teave hindade kujunemise ja kasumimarginaalide jaotumise kohta toiduainete tarneahelas, mis on tihedalt seotud suurenenud koondumisega sisendite ning hulgi- ja jaemüügi valdkonnas; arvestades, et toiduainete hindade ja nende kujunemise analüüsimisel on vaja arvesse võtta kogu tarneahelat; arvestades, et toiduainete sektor on killustunud ning tarneahel pikk ja väga keeruline, hõlmates arvukalt vahendajaid;

Hindade kõikumine, põllumajandustootjate sissetulek ja abi arengumaadele

| J. | arvestades, et põhitarbeainete hindade kõikumine maailmaturul võib edaspidi muutuda tugevamaks ja regulaarsemaks; arvestades, et toiduainete kõrgemad hinnad ei tähenda põllumajandustootjatele automaatselt suuremat sissetulekut ning selle peamiseks põhjuseks on põllumajandusliku tootmise sisendkulude kiire kasv ning järjest suurem erinevus tootmiskulude ja tarbijahindade vahel; arvestades, et põllumajandustootjate tulude osakaal toiduainete tarneahelas on oluliselt langenud, samas kui töötlejate ja jaemüüjate kasum on pidevalt kasvanud; arvestades, et tarbijahinnad on tõusnud; ja arvestades, et vähemalt 30 % kogu maailmas toodetud toidust läheb toiduainete tarneahela eri etappides raisku; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et põhitarbeainete hindade kõikumine maailmaturul võib edaspidi muutuda tugevamaks ja regulaarsemaks; arvestades, et toiduainete kõrgemad hinnad ei tähenda põllumajandustootjatele automaatselt suuremat sissetulekut ning selle peamiseks põhjuseks on põllumajandusliku tootmise sisendkulude kiire kasv ning järjest suurem erinevus tootmiskulude ja tarbijahindade vahel; arvestades, et põllumajandustootjate tulude osakaal toiduainete tarneahelas on oluliselt langenud, samas kui töötlejate ja jaemüüjate kasum on pidevalt kasvanud; arvestades, et tarbijahinnad on tõusnud; ja arvestades, et vähemalt 30 % kogu maailmas toodetud toidust läheb toiduainete tarneahela eri etappides raisku;

| K. | arvestades, et põllumajanduse ja maaelu arengu edendamiseks arengumaadele antava abi osakaal on viimase kolmekümne aasta jooksul oluliselt vähenenud; arvestades, et investeeringud arengumaade jätkusuutlikesse toiduainete tootmise süsteemidesse on vähenenud, sest põhirõhk on läinud üle ekspordisuunitlusega tootmisele, mis nõrgendab veelgi kohalikku suutlikkust toota ja tarnida piisavalt toiduaineid õiglaste hindadega; arvestades, et paljud arengumaad ei kasuta oma toiduainete tootmise potentsiaali ära; arvestades, et arengumaades takistab põllumajandustoodangu kasvu oluliselt asjaolu, et põllumajanduslikel väiketootjatel on sageli võimatu saada investeeringute tegemiseks mikrokrediiti, seda mõnikord põhjusel, et maa ei ole nende oma, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et põllumajanduse ja maaelu arengu edendamiseks arengumaadele antava abi osakaal on viimase kolmekümne aasta jooksul oluliselt vähenenud; arvestades, et investeeringud arengumaade jätkusuutlikesse toiduainete tootmise süsteemidesse on vähenenud, sest põhirõhk on läinud üle ekspordisuunitlusega tootmisele, mis nõrgendab veelgi kohalikku suutlikkust toota ja tarnida piisavalt toiduaineid õiglaste hindadega; arvestades, et paljud arengumaad ei kasuta oma toiduainete tootmise potentsiaali ära; arvestades, et arengumaades takistab põllumajandustoodangu kasvu oluliselt asjaolu, et põllumajanduslikel väiketootjatel on sageli võimatu saada investeeringute tegemiseks mikrokrediiti, seda mõnikord põhjusel, et maa ei ole nende oma,

| L. | arvestades, et rahvusvahelised ettevõtted on eelkõige arengumaades ostnud kokku suuri maa-alasid, sageli ilma maavaldajate nõusolekuta; arvestades, et sel viisil omandatud maad ei kasutata alati toidu tootmiseks, vaid seda võidakse kasutada eksporditavate kaupade, näiteks puidu tootmiseks; arvestades, et sellised arengusuunad seavad ohtu arengumaade toiduainete tootmise potentsiaali; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et rahvusvahelised ettevõtted on eelkõige arengumaades ostnud kokku suuri maa-alasid, sageli ilma maavaldajate nõusolekuta; arvestades, et sel viisil omandatud maad ei kasutata alati toidu tootmiseks, vaid seda võidakse kasutada eksporditavate kaupade, näiteks puidu tootmiseks; arvestades, et sellised arengusuunad seavad ohtu arengumaade toiduainete tootmise potentsiaali;

Vajadus parandada toiduga kindlustatust

| 1. | kinnitab, et toiduga kindlustatus maailmas on ELi ja arengumaade jaoks kõige kiireloomulisem küsimus, ning nõuab viivitamatuid ja jätkuvaid meetmeid, et tagada toiduga kindlustatus ELi kodanikele ja ülemaailmsel tasandil; rõhutab, et toit peaks olema tarbijatele kättesaadav taskukohase hinnaga, kuid samal ajal tuleks tagada õiglane elatustase põllumajandustootjatele; |
| --- | --- |

1.

kinnitab, et toiduga kindlustatus maailmas on ELi ja arengumaade jaoks kõige kiireloomulisem küsimus, ning nõuab viivitamatuid ja jätkuvaid meetmeid, et tagada toiduga kindlustatus ELi kodanikele ja ülemaailmsel tasandil; rõhutab, et toit peaks olema tarbijatele kättesaadav taskukohase hinnaga, kuid samal ajal tuleks tagada õiglane elatustase põllumajandustootjatele;

| 2. | rõhutab, et õigus toidule on põhiline ja esmatähtis inimõigus ja seda on võimalik saavutada siis, kui kõigil inimestel on igal ajal füüsiline ja majanduslik juurdepääs piisavale, (tervise seisukohast) ohutule ja toitvale toidule, mis vastab nende toitumisvajadustele ja -eelistustele, et elada aktiivset elu ja olla hea tervise juures; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et õigus toidule on põhiline ja esmatähtis inimõigus ja seda on võimalik saavutada siis, kui kõigil inimestel on igal ajal füüsiline ja majanduslik juurdepääs piisavale, (tervise seisukohast) ohutule ja toitvale toidule, mis vastab nende toitumisvajadustele ja -eelistustele, et elada aktiivset elu ja olla hea tervise juures;

| 3. | rõhutab, et tugev ja jätkusuutlik põllumajandussektor ja jõudsalt arenev maamajandus kogu ELis, mille tagab ühine põllumajanduspoliitika, on üliolulised tegurid toiduga kindlustatuse probleemi lahendamiseks; rõhutab ühise põllumajanduspoliitika kui ELis toiduainete tootmise tagamise vahendi tähtsust; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et tugev ja jätkusuutlik põllumajandussektor ja jõudsalt arenev maamajandus kogu ELis, mille tagab ühine põllumajanduspoliitika, on üliolulised tegurid toiduga kindlustatuse probleemi lahendamiseks; rõhutab ühise põllumajanduspoliitika kui ELis toiduainete tootmise tagamise vahendi tähtsust;

| 4. | kinnitab, et ELil on kohustus tagada oma kodanikele toiduga kindlustatus ning et põllumajandustegevuse jätkamisel ELis on selles suhtes keskne roll; juhib tähelepanu asjaolule, et ELis suurenevate tootmiskulude ja hinnakõikumiste tõttu vähenenud sissetulekud mõjutavad negatiivselt põllumajandustootjate suutlikkust säilitada tootmist; juhib tähelepanu kuludele, mida Euroopa põllumajandustootjad peavad kandma, et vastata maailma kõrgeimatele toiduohutus-, keskkonna-, loomade heaolu ja tööstandarditele; rõhutab, et põllumajandustootjatele tuleb selliste lisakulude ning ühiskonnale kasu toovate teenuste eest hüvitist maksta; |
| --- | --- |

4.

kinnitab, et ELil on kohustus tagada oma kodanikele toiduga kindlustatus ning et põllumajandustegevuse jätkamisel ELis on selles suhtes keskne roll; juhib tähelepanu asjaolule, et ELis suurenevate tootmiskulude ja hinnakõikumiste tõttu vähenenud sissetulekud mõjutavad negatiivselt põllumajandustootjate suutlikkust säilitada tootmist; juhib tähelepanu kuludele, mida Euroopa põllumajandustootjad peavad kandma, et vastata maailma kõrgeimatele toiduohutus-, keskkonna-, loomade heaolu ja tööstandarditele; rõhutab, et põllumajandustootjatele tuleb selliste lisakulude ning ühiskonnale kasu toovate teenuste eest hüvitist maksta;

Kliimamuutusega seotud probleemid

| 5. | on teadlik suurtest probleemidest, mida kliimamuutus toiduga kindlustatuse saavutamise ette seab, eelkõige seetõttu, et sagenevad ja muutuvad ulatuslikumaks sellised ilmastikunähtused nagu põud, üleujutused, tulekahjud ja tormid, mis vähendavad loodusvarade varusid ja põllumajandustoodangut; väljendab muret ilmastikutingimustest mõjutatud riikide ja piirkondade poolt võetud ühepoolsete meetmete ning kaudse mõju pärast, mida sellised meetmed maailmaturule avaldavad; kutsub komisjoni üles põhjalikumalt kontrollima kliimamuutustega seotud õigusloome rakendamist liikmesriikides; rõhutab pakilist vajadust kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise meetmete järele, et suurendada keskkonna ja majanduse jätkusuutlikkust; nõuab liikmesriikidelt tungivalt, et võetaks sobivaid ohuennetuse ja riskijuhtimise meetmeid eesmärgiga vähendada loodusõnnetuste negatiivset tagajärge põllumajandustoodangule; |
| --- | --- |

5.

on teadlik suurtest probleemidest, mida kliimamuutus toiduga kindlustatuse saavutamise ette seab, eelkõige seetõttu, et sagenevad ja muutuvad ulatuslikumaks sellised ilmastikunähtused nagu põud, üleujutused, tulekahjud ja tormid, mis vähendavad loodusvarade varusid ja põllumajandustoodangut; väljendab muret ilmastikutingimustest mõjutatud riikide ja piirkondade poolt võetud ühepoolsete meetmete ning kaudse mõju pärast, mida sellised meetmed maailmaturule avaldavad; kutsub komisjoni üles põhjalikumalt kontrollima kliimamuutustega seotud õigusloome rakendamist liikmesriikides; rõhutab pakilist vajadust kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise meetmete järele, et suurendada keskkonna ja majanduse jätkusuutlikkust; nõuab liikmesriikidelt tungivalt, et võetaks sobivaid ohuennetuse ja riskijuhtimise meetmeid eesmärgiga vähendada loodusõnnetuste negatiivset tagajärge põllumajandustoodangule;

| 6. | nõuab kliimamuutuse alast koordineeritud tegevust ja paremat koostööd ELi ja arengumaade vahel, eelkõige tehnosiirde ja suutlikkuse suurendamise valdkonnas; rõhutab, et kliimamuutuse teemat tuleb süvalaiendada kogu ELi asjaomases poliitikas, kaasa arvatud arengukoostöös ning et koolitus peaks keskenduma kliimamuutusega kohanemisele ja headele maaharimistavadele, sealhulgas pinnase ja vee majandamisele, et vältida põllumaade vähenemist mullaerosiooni või sooldumise tõttu; |
| --- | --- |

6.

nõuab kliimamuutuse alast koordineeritud tegevust ja paremat koostööd ELi ja arengumaade vahel, eelkõige tehnosiirde ja suutlikkuse suurendamise valdkonnas; rõhutab, et kliimamuutuse teemat tuleb süvalaiendada kogu ELi asjaomases poliitikas, kaasa arvatud arengukoostöös ning et koolitus peaks keskenduma kliimamuutusega kohanemisele ja headele maaharimistavadele, sealhulgas pinnase ja vee majandamisele, et vältida põllumaade vähenemist mullaerosiooni või sooldumise tõttu;

Tõhusam arenguabi

| 7. | juhib tähelepanu asjaolule, et põllumajandus on võtmetähtsusega sektor enamikel arengumaadel, mis sõltuvad suuresti esmatarbekaupadest, mis omakorda on väga tundlikud hinnakõikumiste suhtes; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu asjaolule, et põllumajandus on võtmetähtsusega sektor enamikel arengumaadel, mis sõltuvad suuresti esmatarbekaupadest, mis omakorda on väga tundlikud hinnakõikumiste suhtes;

| 8. | palub ELil toetada maaelu arengut, suurendades investeeringuid põllumajandustootmisse ja toiduga kindlustatusesse ning pöörates eelkõige tähelepanu kiireloomulistele näljaga seotud vajadustele, väikepõllumajandustootjatele ja sotsiaalkaitseprogrammidele; rõhutab, kui oluline on arendada põllumajandust arengumaades ja eraldada asjakohane osa ELi ülemeremaade arenguabist põllumajandussektorile; väljendab kahetsust, et põllumajandusele eraldatud arenguabi on alates 1980. aastatest oluliselt vähenenud, kuid tunneb heameelt, et on aru saadud vajadusest seda suundumust muuta; |
| --- | --- |

8.

palub ELil toetada maaelu arengut, suurendades investeeringuid põllumajandustootmisse ja toiduga kindlustatusesse ning pöörates eelkõige tähelepanu kiireloomulistele näljaga seotud vajadustele, väikepõllumajandustootjatele ja sotsiaalkaitseprogrammidele; rõhutab, kui oluline on arendada põllumajandust arengumaades ja eraldada asjakohane osa ELi ülemeremaade arenguabist põllumajandussektorile; väljendab kahetsust, et põllumajandusele eraldatud arenguabi on alates 1980. aastatest oluliselt vähenenud, kuid tunneb heameelt, et on aru saadud vajadusest seda suundumust muuta;

| 9. | kutsub komisjoni üles seadma põllumajandus sihipärases, vastutustundlikus, tõhusas ja läbipaistvalt juhitud arenguabis prioriteetsele kohale, sealhulgas ka toetama põllumajandustootjate turulepääsu; nõuab põllumajandusele suunatud arenguabi märkimisväärset suurendamist ning investeerimist koolitusse, parematesse teabeleviteenustesse ja põllumajandusalastesse detsentraliseeritud teadusuuringutesse arengumaades, et põllumajandustootjad saaksid kasutada säästvaid võtteid, mis võimaldaksid toota tõhusamalt, kaitsta seejuures oma keskkonda ja tagada pikaajalise toiduga kindlustatuse ning millega kaasneks piisav avaliku sektori toetus näiteks laenude, mittetulundusliku mikrokrediidi ja viljaseemne kättesaadavuse näol; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles seadma põllumajandus sihipärases, vastutustundlikus, tõhusas ja läbipaistvalt juhitud arenguabis prioriteetsele kohale, sealhulgas ka toetama põllumajandustootjate turulepääsu; nõuab põllumajandusele suunatud arenguabi märkimisväärset suurendamist ning investeerimist koolitusse, parematesse teabeleviteenustesse ja põllumajandusalastesse detsentraliseeritud teadusuuringutesse arengumaades, et põllumajandustootjad saaksid kasutada säästvaid võtteid, mis võimaldaksid toota tõhusamalt, kaitsta seejuures oma keskkonda ja tagada pikaajalise toiduga kindlustatuse ning millega kaasneks piisav avaliku sektori toetus näiteks laenude, mittetulundusliku mikrokrediidi ja viljaseemne kättesaadavuse näol;

| 10. | kutsub ELi ja arengumaid üles toetama maaomandit kui vahendit vaesuse vähendamiseks ja toiduga kindlustatuse tagamiseks, tugevdades omandiõigusi ning muutes mittetulundusliku mikrokrediidi saamise põllumajandustootjate, väikeettevõtjate ja kohalike kogukondade jaoks lihtsamaks; rõhutab väikepõllumajandustootjate suutlikkust suurendavate uute investeeringute, tõhusamate veevarustustehnoloogiate ning pinnase toitainete taastamise tähtsust; |
| --- | --- |

10.

kutsub ELi ja arengumaid üles toetama maaomandit kui vahendit vaesuse vähendamiseks ja toiduga kindlustatuse tagamiseks, tugevdades omandiõigusi ning muutes mittetulundusliku mikrokrediidi saamise põllumajandustootjate, väikeettevõtjate ja kohalike kogukondade jaoks lihtsamaks; rõhutab väikepõllumajandustootjate suutlikkust suurendavate uute investeeringute, tõhusamate veevarustustehnoloogiate ning pinnase toitainete taastamise tähtsust;

| 11. | juhib tähelepanu sellele, et arengumaades tuleb jätkusuutlikkuse parandamiseks ja toiduga kindlustamatuse negatiivsete mõjude leevendamiseks kasutusele võtta paremad põllumajandustootmise meetodid, sh väikeste kuludega meetodid, tagada põllumajandusvaldkonnas teadustegevus ning suurendada tootlikkust; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu sellele, et arengumaades tuleb jätkusuutlikkuse parandamiseks ja toiduga kindlustamatuse negatiivsete mõjude leevendamiseks kasutusele võtta paremad põllumajandustootmise meetodid, sh väikeste kuludega meetodid, tagada põllumajandusvaldkonnas teadustegevus ning suurendada tootlikkust;

| 12. | juhib tähelepanu asjaolule, et humanitaartoiduabi peaks vastama arengumaade vajadustele, probleemidele ja struktuursetele piirangutele; rõhutab seoses sellega, et toiduabi peaks arvesse võtma nende maade kohalikke tootmis-, levitamis-, transpordi- ja turundusvõimalusi ning aitama luua alust nende pikaajalise toiduga kindlustatuse tagamiseks; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu asjaolule, et humanitaartoiduabi peaks vastama arengumaade vajadustele, probleemidele ja struktuursetele piirangutele; rõhutab seoses sellega, et toiduabi peaks arvesse võtma nende maade kohalikke tootmis-, levitamis-, transpordi- ja turundusvõimalusi ning aitama luua alust nende pikaajalise toiduga kindlustatuse tagamiseks;

Tootjate sissetulek ja juurdepääs sisenditele

| 13. | märgib, et hindade ülekandemehhanismi ning tootja- ja tarbijahindade erinevust mõjutavad kõige rohkem järgmised tegurid: suurem koondumine toiduainete tarneahelas, toodete töötlemise aste, teiste väliste teguritega seotud hinnatõusud ja põllumajandustoodetega spekuleerimine; |
| --- | --- |

13.

märgib, et hindade ülekandemehhanismi ning tootja- ja tarbijahindade erinevust mõjutavad kõige rohkem järgmised tegurid: suurem koondumine toiduainete tarneahelas, toodete töötlemise aste, teiste väliste teguritega seotud hinnatõusud ja põllumajandustoodetega spekuleerimine;

| 14. | märgib, et põllumajandussisendite hinnad tõusevad kiiremini kui põllumajandustoodete hinnad; väljendab muret, et see võib põhjustada põllumajandusliku tootmise vähenemist, mis üksnes suurendab toidukriisi ELis ja maailmas; rõhutab, et kontsentreerumisel sisendisektoris on laastav mõju põllumajanduse jätkusuutlikkusele, kuna selline turuvorm soodustab sõltuvust nendest vähestest suurettevõtetest, kes seemneid ja eriväetisi müüvad; palub komisjonil turgude suurenenud konsolideerumist arvesse võttes tagada sisendisektoris vaba turu toimimine, mis aitab tagada toiduga kindlustatust; |
| --- | --- |

14.

märgib, et põllumajandussisendite hinnad tõusevad kiiremini kui põllumajandustoodete hinnad; väljendab muret, et see võib põhjustada põllumajandusliku tootmise vähenemist, mis üksnes suurendab toidukriisi ELis ja maailmas; rõhutab, et kontsentreerumisel sisendisektoris on laastav mõju põllumajanduse jätkusuutlikkusele, kuna selline turuvorm soodustab sõltuvust nendest vähestest suurettevõtetest, kes seemneid ja eriväetisi müüvad; palub komisjonil turgude suurenenud konsolideerumist arvesse võttes tagada sisendisektoris vaba turu toimimine, mis aitab tagada toiduga kindlustatust;

| 15. | väljendab muret, et põllumajandustootjate sissetulekud ELis on väikesed; kinnitab, et suurenevate tootmiskulude ja hinnakõikumiste tõttu vähenenud sissetulekud mõjutavad negatiivselt põllumajandustootjate suutlikkust säilitada tootmist ning selle tulemusel ei saa põllumajandustootjad suurenenud toiduainete hindadest kasu; on kindlal arvamusel, et toiduga kindlustatus on ohus, kui nende probleemidega piisavalt ei tegeleta; |
| --- | --- |

15.

väljendab muret, et põllumajandustootjate sissetulekud ELis on väikesed; kinnitab, et suurenevate tootmiskulude ja hinnakõikumiste tõttu vähenenud sissetulekud mõjutavad negatiivselt põllumajandustootjate suutlikkust säilitada tootmist ning selle tulemusel ei saa põllumajandustootjad suurenenud toiduainete hindadest kasu; on kindlal arvamusel, et toiduga kindlustatus on ohus, kui nende probleemidega piisavalt ei tegeleta;

Toiduained ja energiatootmine

| 16. | tuletab meelde, et energiavarustuse kindlus ja toiduga kindlustatus on omavahel väga tihedalt seotud; tunnistab, et energiakulu on üks peamine tegur põllumajanduse kui peamiselt naftast sõltuva valdkonna kasumlikkuse taseme määramisel; julgustab selliste meetmete võtmist, mis motiveeriksid põllumajandustootjaid olema energiatõhusamad ning välja töötama alternatiivseid energiavarustusallikaid; kutsub ELi ja riikide valitsusi üles algatama kampaaniaid ja viima läbi struktuurilisi muutusi toidu raiskamise vähendamiseks; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et energiavarustuse kindlus ja toiduga kindlustatus on omavahel väga tihedalt seotud; tunnistab, et energiakulu on üks peamine tegur põllumajanduse kui peamiselt naftast sõltuva valdkonna kasumlikkuse taseme määramisel; julgustab selliste meetmete võtmist, mis motiveeriksid põllumajandustootjaid olema energiatõhusamad ning välja töötama alternatiivseid energiavarustusallikaid; kutsub ELi ja riikide valitsusi üles algatama kampaaniaid ja viima läbi struktuurilisi muutusi toidu raiskamise vähendamiseks;

| 17. | on siiski seisukohal, et tugevam impulss arendada taastuvaid energiaallikaid ja täita 2020. aastaks seatud eesmärgid peab hõlmama mõju toiduainetetööstusele ja toiduga varustatusele; rõhutab sobiva tasakaalu leidmise olulisust toidu/kütuse probleemi lahendamisel; |
| --- | --- |

17.

on siiski seisukohal, et tugevam impulss arendada taastuvaid energiaallikaid ja täita 2020. aastaks seatud eesmärgid peab hõlmama mõju toiduainetetööstusele ja toiduga varustatusele; rõhutab sobiva tasakaalu leidmise olulisust toidu/kütuse probleemi lahendamisel;

Teadusuuringud

| 18. | rõhutab selliste avalikest vahenditest rahastatavate teadusuuringute olulisust, mis aitavad edendada toiduga kindlustatust; nõuab, et teadusuuringute valdkonnas ei tehtaks investeeringuid ainult uutesse tehnoloogiatesse, vaid ka terviklikesse ja jätkusuutlikesse põllumajandussüsteemidesse, mille eesmärk on pikaajaline toiduga kindlustatus; tõstab siinkohal esile teerajaja rolli, mis selles valdkonnas võiks näiteks olla ELi mahepõllumajanduslike uuringute tehnoloogiaplatvormil; |
| --- | --- |

18.

rõhutab selliste avalikest vahenditest rahastatavate teadusuuringute olulisust, mis aitavad edendada toiduga kindlustatust; nõuab, et teadusuuringute valdkonnas ei tehtaks investeeringuid ainult uutesse tehnoloogiatesse, vaid ka terviklikesse ja jätkusuutlikesse põllumajandussüsteemidesse, mille eesmärk on pikaajaline toiduga kindlustatus; tõstab siinkohal esile teerajaja rolli, mis selles valdkonnas võiks näiteks olla ELi mahepõllumajanduslike uuringute tehnoloogiaplatvormil;

Põllumajandusliku tooraine turgude läbipaistvus ja spekuleerimisvastased meetmed

| 19. | peab tervitatavaks praegusi jõupingutusi suurendada teadlikkust toidu toorainete hindade kujunemisest rahvusvahelisel tasandil (eriti Prantsusmaa eesistujariigiks olemise aegset G20 algatust ning Berliini kolmandat põllumajandusministrite tippkohtumist); palub komisjonil püüda täpsemalt välja selgitada kõik tegurid, mis mõjutavad toidu toorainete hindade kõikumist lühikeses ja pikas perspektiivis, ning eriti välja tuua igat liiki spekuleerimise ja põllumajanduslike toorainete hindade kõikumise vastasmõju, samuti energiaturgude ja toiduainete hindade vastasmõju; on seisukohal, et toiduainete hindade kujunemise mehhanismide põhjalik analüüsimine aitab ELi poliitikakujundajatel paremini võtta teadlikke ja kohaldatud meetmeid toiduainete hindade kõikumise mõju leevendamiseks; |
| --- | --- |

19.

peab tervitatavaks praegusi jõupingutusi suurendada teadlikkust toidu toorainete hindade kujunemisest rahvusvahelisel tasandil (eriti Prantsusmaa eesistujariigiks olemise aegset G20 algatust ning Berliini kolmandat põllumajandusministrite tippkohtumist); palub komisjonil püüda täpsemalt välja selgitada kõik tegurid, mis mõjutavad toidu toorainete hindade kõikumist lühikeses ja pikas perspektiivis, ning eriti välja tuua igat liiki spekuleerimise ja põllumajanduslike toorainete hindade kõikumise vastasmõju, samuti energiaturgude ja toiduainete hindade vastasmõju; on seisukohal, et toiduainete hindade kujunemise mehhanismide põhjalik analüüsimine aitab ELi poliitikakujundajatel paremini võtta teadlikke ja kohaldatud meetmeid toiduainete hindade kõikumise mõju leevendamiseks;

| 20. | võtab teadmiseks komisjoni teatise kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide kohta ning väljendab heameelt, et komisjon on sellele teemale tähelepanu pööranud; palub komisjonil sisse seada paremad teabevood, mille kaudu saaks õigeaegselt kvaliteetset teavet turul toimuvate arengute kohta, võttes arvesse häireid seoses varudega; rõhutab siiski, et ainult teabevoogude parandamisest ei piisa turgude volatiilsusele lahenduse leidmiseks; usub, et probleemi lahendamiseks võib olla vaja jõulisemat lähenemisviisi, eriti seoses läbipaistvuse suurendamisega kaubaturgudel; rõhutab põllumajandustootjate probleeme turgude ja hindade erakordselt suurte kõikumiste ajal; juhib tähelepanu raskustele, millega põllumajandustootjad silmitsi seisavad, püüdes erakordselt ebastabiilsel ajal ette planeerida; nõuab tungivalt, et komisjon kehtestaks tõhusad ja jõulised meetmed, et tegeleda viivitamatult ebastabiilsusega põllumajandusturgudel; on arvamusel, et sellest saab määrav tegur Euroopa Liidus tootmise säilitamise tagamisel; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks komisjoni teatise kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide kohta ning väljendab heameelt, et komisjon on sellele teemale tähelepanu pööranud; palub komisjonil sisse seada paremad teabevood, mille kaudu saaks õigeaegselt kvaliteetset teavet turul toimuvate arengute kohta, võttes arvesse häireid seoses varudega; rõhutab siiski, et ainult teabevoogude parandamisest ei piisa turgude volatiilsusele lahenduse leidmiseks; usub, et probleemi lahendamiseks võib olla vaja jõulisemat lähenemisviisi, eriti seoses läbipaistvuse suurendamisega kaubaturgudel; rõhutab põllumajandustootjate probleeme turgude ja hindade erakordselt suurte kõikumiste ajal; juhib tähelepanu raskustele, millega põllumajandustootjad silmitsi seisavad, püüdes erakordselt ebastabiilsel ajal ette planeerida; nõuab tungivalt, et komisjon kehtestaks tõhusad ja jõulised meetmed, et tegeleda viivitamatult ebastabiilsusega põllumajandusturgudel; on arvamusel, et sellest saab määrav tegur Euroopa Liidus tootmise säilitamise tagamisel;

| 21. | rõhutab, et ilma piisavate sekkumisvarude või strateegiliste varudeta ei ole võimalik võtta tõhusaid meetmeid suurte hinnakõikumiste vastu; on seetõttu seisukohal, et tulevases ÜPP-s tuleb anda turule sekkumise vahenditele keskne rolli; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et ilma piisavate sekkumisvarude või strateegiliste varudeta ei ole võimalik võtta tõhusaid meetmeid suurte hinnakõikumiste vastu; on seetõttu seisukohal, et tulevases ÜPP-s tuleb anda turule sekkumise vahenditele keskne rolli;

| 22. | nõuab, et andmed toiduainereservide ja -varude ning hinnakujunduse kohta rahvusvahelisel tasandil oleksid läbipaistvamad, kvaliteetsemad ja õigeaegsemad, nagu nõutakse ka komisjoni hiljutises teatises kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamise kohta; palub komisjonil võtta vajalikud meetmed, et võidelda tooraineturgudel esineva ülemäärase spekuleerimise vastu; rõhutab, et neid meetmeid tuleb käsitada osana jõupingutustest reguleerida finantsturge maailma ja ELi tasandil; |
| --- | --- |

22.

nõuab, et andmed toiduainereservide ja -varude ning hinnakujunduse kohta rahvusvahelisel tasandil oleksid läbipaistvamad, kvaliteetsemad ja õigeaegsemad, nagu nõutakse ka komisjoni hiljutises teatises kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamise kohta; palub komisjonil võtta vajalikud meetmed, et võidelda tooraineturgudel esineva ülemäärase spekuleerimise vastu; rõhutab, et neid meetmeid tuleb käsitada osana jõupingutustest reguleerida finantsturge maailma ja ELi tasandil;

| 23. | kutsub G20 tungivalt üles koordineerima hindade ülemäärase kõikumise vastaste ennetusmehhanismide loomist ja püüdma välja töötada regulatsiooni, mille eesmärk on toidu- ja põllumajanduskriiside ohjamine; kutsub G20 üles tagama, et toidu ja põllumajandustoodetega seotud regulatsioon muudetakse ühtsemaks ja et küsimusse kaasatakse ka G20sse mittekuuluvad riigid; nõuab, et lahendused ülemääraste hinnakõikumiste takistamiseks kooskõlastataks rahvusvahelisel tasandil; nõuab, et põllumajandustoodete hindade kuritarvitamise ja hindadega manipuleerimise vastu võideldaks rahvusvahelisel tasandil, kuna niisugused teod kujutavad endast potentsiaalset ohtu ülemaailmsele toiduga kindlustatusele; mõistab hukka spekulantide kuritahtliku tegevuse toorainete, põllumajandustoorme ja energia maailmaturul, kuna see toob kaasa toiduhindade kõikumise suurenemise ja ülemaailmse toidukriisi süvenemise; |
| --- | --- |

23.

kutsub G20 tungivalt üles koordineerima hindade ülemäärase kõikumise vastaste ennetusmehhanismide loomist ja püüdma välja töötada regulatsiooni, mille eesmärk on toidu- ja põllumajanduskriiside ohjamine; kutsub G20 üles tagama, et toidu ja põllumajandustoodetega seotud regulatsioon muudetakse ühtsemaks ja et küsimusse kaasatakse ka G20sse mittekuuluvad riigid; nõuab, et lahendused ülemääraste hinnakõikumiste takistamiseks kooskõlastataks rahvusvahelisel tasandil; nõuab, et põllumajandustoodete hindade kuritarvitamise ja hindadega manipuleerimise vastu võideldaks rahvusvahelisel tasandil, kuna niisugused teod kujutavad endast potentsiaalset ohtu ülemaailmsele toiduga kindlustatusele; mõistab hukka spekulantide kuritahtliku tegevuse toorainete, põllumajandustoorme ja energia maailmaturul, kuna see toob kaasa toiduhindade kõikumise suurenemise ja ülemaailmse toidukriisi süvenemise;

| 24. | kutsub komisjoni üles lisama ees ootavasse finantsinstrumentide turgusid ja turu kuritarvitamist käsitlevate direktiivide läbivaatamisse sobivad ettepanekud, mis aitaksid tegeleda toidu- ja põllumajandustoodete turu probleemidega; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles lisama ees ootavasse finantsinstrumentide turgusid ja turu kuritarvitamist käsitlevate direktiivide läbivaatamisse sobivad ettepanekud, mis aitaksid tegeleda toidu- ja põllumajandustoodete turu probleemidega;

| 25. | toetab sellega seoses finantsinstrumente reguleerivate kehtivate õigusaktide läbivaatamist, mis peaks muutma kauplemise läbipaistvamaks; tuletab meelde, et finantsinstrumendid peaksid teenima majandust ja aitama põllumajandustootmisel saada üle kriisidest ning ilmastikunähtuste negatiivsest mõjust, samas ei tohiks lubada spekuleerimisel ohustada muidu tõhusaid põllumajandusettevõtteid; |
| --- | --- |

25.

toetab sellega seoses finantsinstrumente reguleerivate kehtivate õigusaktide läbivaatamist, mis peaks muutma kauplemise läbipaistvamaks; tuletab meelde, et finantsinstrumendid peaksid teenima majandust ja aitama põllumajandustootmisel saada üle kriisidest ning ilmastikunähtuste negatiivsest mõjust, samas ei tohiks lubada spekuleerimisel ohustada muidu tõhusaid põllumajandusettevõtteid;

| 26. | rõhutab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (EVJA) ülesandeks pandud kaubaturgude jälgimise rolli tähtsust; palub komisjonil mõelda võimalusele anda EVJA-le suuremad volitused turgudega manipuleerimise ja turgude kuritarvitamise ennetamiseks; |
| --- | --- |

26.

rõhutab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (EVJA) ülesandeks pandud kaubaturgude jälgimise rolli tähtsust; palub komisjonil mõelda võimalusele anda EVJA-le suuremad volitused turgudega manipuleerimise ja turgude kuritarvitamise ennetamiseks;

| 27. | toetab julgemaid Euroopa meetmeid hindadega manipuleerimise probleemi lahendamiseks, sealhulgas reguleerivatele ja järelevalveasutustele volituse andmist kuritahtliku spekuleerimise piiramiseks; on veendunud, et tooraine tuletisinstrumendid erinevad muudest finantstuletisinstrumentidest; kutsub komisjoni üles tagama, et toidutooraine tuletisinstrumentidega kauplemine oleks võimaluste piires vaid põllumajandusturgudega otseselt seotud investorite pärusmaa; |
| --- | --- |

27.

toetab julgemaid Euroopa meetmeid hindadega manipuleerimise probleemi lahendamiseks, sealhulgas reguleerivatele ja järelevalveasutustele volituse andmist kuritahtliku spekuleerimise piiramiseks; on veendunud, et tooraine tuletisinstrumendid erinevad muudest finantstuletisinstrumentidest; kutsub komisjoni üles tagama, et toidutooraine tuletisinstrumentidega kauplemine oleks võimaluste piires vaid põllumajandusturgudega otseselt seotud investorite pärusmaa;

| 28. | on seisukohal, et ülemaailmne piirkondlik ja kohalik toiduvarude detsentraliseeritud süsteem (sh eriolukorra varud nälja vähendamiseks ja piirkondlikud varud toorainehindade reguleerimiseks ja näljahäda vähendamiseks järskude hinnatõusude korral) oleks kasulik, kuna see hõlbustaks maailmakaubandust äkiliste hinnatõusude ajal, tõrjuks tagasipöördumist protektsionismi juurde ning vähendaks survet maailma toiduainete turgudele; on seisukohal, et neid varusid tuleks hallata kõige asjakohasemal tasandil, sealhulgas kohalike, piirkondlike ja riiklike ametivõimude ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni egiidi all tegutseva koordineerimisorgani abil, kasutades täiel määral ära ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ning ÜRO maailma toiduabi programmi seniseid kogemusi; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et ülemaailmne piirkondlik ja kohalik toiduvarude detsentraliseeritud süsteem (sh eriolukorra varud nälja vähendamiseks ja piirkondlikud varud toorainehindade reguleerimiseks ja näljahäda vähendamiseks järskude hinnatõusude korral) oleks kasulik, kuna see hõlbustaks maailmakaubandust äkiliste hinnatõusude ajal, tõrjuks tagasipöördumist protektsionismi juurde ning vähendaks survet maailma toiduainete turgudele; on seisukohal, et neid varusid tuleks hallata kõige asjakohasemal tasandil, sealhulgas kohalike, piirkondlike ja riiklike ametivõimude ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni egiidi all tegutseva koordineerimisorgani abil, kasutades täiel määral ära ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ning ÜRO maailma toiduabi programmi seniseid kogemusi;

Kaubandus

| 29. | nõuab, et EL kui läbirääkimiste osapool tooks WTO läbirääkimistesse sisse ka kaubandusega mitteseotud küsimused, tagamaks Euroopa tarbijatele, et kolmandatest riikidest imporditud põllumajandustooted oleks keskkonnakaitse, loomade heaolu, toiduohutuse ja toiduainete kvaliteedi normidele vastavuse osas samaväärsed ELi põllumajandustootjate toodanguga; kinnitab, et toetab WTO tasandil tasakaaluka ja õigeaegse kokkuleppe saavutamist, sest sellel on ülemaailmse toiduga kindlustatuse seisukohalt ülitähtis roll; tuletab sellega seoses meelde, et põhjendamatud ühepoolsed kaubandustõkked soodustavad ülemaailmse toiduga kindlustatuse ebatõhusust; palub komisjonil tagada, et rahvusvaheliste ja kahepoolsete kaubanduslepingutega oleks tagatud see, et Euroopa põllumajandustootjate tulevik on jätkusuutlik ning et ohtu ei satuks ELi toiduainete tootmine, väikepõllumajandustootmine ning toiduainete kättesaadavus kogu maailmas; |
| --- | --- |

29.

nõuab, et EL kui läbirääkimiste osapool tooks WTO läbirääkimistesse sisse ka kaubandusega mitteseotud küsimused, tagamaks Euroopa tarbijatele, et kolmandatest riikidest imporditud põllumajandustooted oleks keskkonnakaitse, loomade heaolu, toiduohutuse ja toiduainete kvaliteedi normidele vastavuse osas samaväärsed ELi põllumajandustootjate toodanguga; kinnitab, et toetab WTO tasandil tasakaaluka ja õigeaegse kokkuleppe saavutamist, sest sellel on ülemaailmse toiduga kindlustatuse seisukohalt ülitähtis roll; tuletab sellega seoses meelde, et põhjendamatud ühepoolsed kaubandustõkked soodustavad ülemaailmse toiduga kindlustatuse ebatõhusust; palub komisjonil tagada, et rahvusvaheliste ja kahepoolsete kaubanduslepingutega oleks tagatud see, et Euroopa põllumajandustootjate tulevik on jätkusuutlik ning et ohtu ei satuks ELi toiduainete tootmine, väikepõllumajandustootmine ning toiduainete kättesaadavus kogu maailmas;

| 30. | nõuab, et riikide valitsused järgiksid ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni soovitusi ega kehtestaks eksporti kitsendavaid meetmeid, kuna need suurendavad ebakindlust turgudel ja tekitaksid maailma turgudel häireid ning võivad seetõttu maailma tasandil esile kutsuda veel suurema hinnatõusu; |
| --- | --- |

30.

nõuab, et riikide valitsused järgiksid ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni soovitusi ega kehtestaks eksporti kitsendavaid meetmeid, kuna need suurendavad ebakindlust turgudel ja tekitaksid maailma turgudel häireid ning võivad seetõttu maailma tasandil esile kutsuda veel suurema hinnatõusu;

*

* *

| 31. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

31.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0006.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0302.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0286.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0131.

(5)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 180.

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/57 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/57

---

Neljapäev, 17. veebruar 2011Piiritülid Tai ja Kambodža vahel

P7_TA(2011)0072

Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon piirikonfliktide kohta Tai ja Kambodža vahel

2012/C 188 E/12

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 13. jaanuari 2005. aasta (1), 10. märtsi 2005. aasta (2), 19. jaanuari 2006. aasta (3), 15. märtsi 2007. aasta (4) ja 21. oktoobri 2010. aasta (5) resolutsioone Kambodža kohta, 20. mai 2010. aasta resolutsiooni Tai kohta (6) ning 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Kambodžas, Laoses ja Vietnamis (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. jaanuari 2005. aasta (1), 10. märtsi 2005. aasta (2), 19. jaanuari 2006. aasta (3), 15. märtsi 2007. aasta (4) ja 21. oktoobri 2010. aasta (5) resolutsioone Kambodža kohta, 20. mai 2010. aasta resolutsiooni Tai kohta (6) ning 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Kambodžas, Laoses ja Vietnamis (7);

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kohtu 15. juuni 1962. aasta otsust Preah Viheari templit käsitlevas kohtuasjas (Kambodža versus Tai); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kohtu 15. juuni 1962. aasta otsust Preah Viheari templit käsitlevas kohtuasjas (Kambodža versus Tai);

| — | võttes arvesse 1954. aasta Haagi konventsiooni kultuuriväärtuste kaitse kohta relvakonflikti korral, millele on alla kirjutanud nii Tai kui ka Kambodža; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1954. aasta Haagi konventsiooni kultuuriväärtuste kaitse kohta relvakonflikti korral, millele on alla kirjutanud nii Tai kui ka Kambodža;

| — | võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) peasekretäri 5. veebruari 2011. aasta avaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) peasekretäri 5. veebruari 2011. aasta avaldust;

| — | võttes arvesse ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 7. veebruari 2011. aasta avaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 7. veebruari 2011. aasta avaldust;

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 7. veebruari 2011. aasta avaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 7. veebruari 2011. aasta avaldust;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et 2011. aasta veebruarist alates on Kambodža-Tai piiril, sealhulgas Preah Viheari templi läheduses toimunud kokkupõrked Tai ja Kambodža relvajõudude vahel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2011. aasta veebruarist alates on Kambodža-Tai piiril, sealhulgas Preah Viheari templi läheduses toimunud kokkupõrked Tai ja Kambodža relvajõudude vahel;

| B. | arvestades, et piirikonfliktid algasid pärast seda, kui Kambodža kohus määras kahele Tai kodanikule kuni kaheksa-aastase vanglakaristuse selle eest, et nad mõisteti pärast 2010. aasta detsembris vaidlusalusesse piirialasse sisenemist süüdi spionaažis ja ebaseaduslikus riiki sisenemises, ning arvestades, et see kohtuotsus langetati vahetult pärast edukalt lõppenud, 3.–4. veebruaril 2011. aastal toimunud Tai ja Kambodža vastastikuse koostöö ühiskomisjoni 7. kohtumist, kus mõlemad riigid nõustusid laiendama koostööd kõigis valdkondades ja korraldama peatselt maismaapiiri demarkeerimise ühiskomisjoni kohtumise Tais; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et piirikonfliktid algasid pärast seda, kui Kambodža kohus määras kahele Tai kodanikule kuni kaheksa-aastase vanglakaristuse selle eest, et nad mõisteti pärast 2010. aasta detsembris vaidlusalusesse piirialasse sisenemist süüdi spionaažis ja ebaseaduslikus riiki sisenemises, ning arvestades, et see kohtuotsus langetati vahetult pärast edukalt lõppenud, 3.–4. veebruaril 2011. aastal toimunud Tai ja Kambodža vastastikuse koostöö ühiskomisjoni 7. kohtumist, kus mõlemad riigid nõustusid laiendama koostööd kõigis valdkondades ja korraldama peatselt maismaapiiri demarkeerimise ühiskomisjoni kohtumise Tais;

| C. | arvestades, et Preah Viheari tempel on olnud kogu möödunud sajandi jooksul Tai ja Kambodža vaheliste korduvate piirivaidluste keskmes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Preah Viheari tempel on olnud kogu möödunud sajandi jooksul Tai ja Kambodža vaheliste korduvate piirivaidluste keskmes;

| D. | arvestades, et Rahvusvaheline Kohus otsustas 1962. aasta 15. juunil, et Preah Viheari tempel asub Kambodža suveräänsete õiguste alla kuuluval territooriumil; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Rahvusvaheline Kohus otsustas 1962. aasta 15. juunil, et Preah Viheari tempel asub Kambodža suveräänsete õiguste alla kuuluval territooriumil;

| E. | arvestades, et Preah Viheari tempel, mis lisati 7. juulil 2008. aastal UNESCO maailmapärandi nimekirja, on väidetavalt saanud hiljutiste piirikonfliktide käigus tulistamise tõttu kahjustada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Preah Viheari tempel, mis lisati 7. juulil 2008. aastal UNESCO maailmapärandi nimekirja, on väidetavalt saanud hiljutiste piirikonfliktide käigus tulistamise tõttu kahjustada;

| F. | arvestades, et rahvusvahelisel üldsusel on erikohustus säilitada UNESCO maailmapärandi nimekirja kantud monumente; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rahvusvahelisel üldsusel on erikohustus säilitada UNESCO maailmapärandi nimekirja kantud monumente;

| G. | arvestades, et teadaannete kohaselt on hukkunud või haavata saanud sõdureid ja tsiviilisikuid mõlemal poolel ning piirkonnast on tulnud evakueerida tuhandeid tsiviilelanikke; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et teadaannete kohaselt on hukkunud või haavata saanud sõdureid ja tsiviilisikuid mõlemal poolel ning piirkonnast on tulnud evakueerida tuhandeid tsiviilelanikke;

| H. | arvestades, et mitmete uudiste kohaselt võidi kasutada kassettlahingumoona, ning arvestades, et ei Tai ega Kambodža ei ole ratifitseerinud kassettlahingumoona konventsiooni; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mitmete uudiste kohaselt võidi kasutada kassettlahingumoona, ning arvestades, et ei Tai ega Kambodža ei ole ratifitseerinud kassettlahingumoona konventsiooni;

| I. | arvestades, et olukorra halvenemine Tai ja Kambodža vahelisel piiril ohustab piirkonna rahu ja stabiilsust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et olukorra halvenemine Tai ja Kambodža vahelisel piiril ohustab piirkonna rahu ja stabiilsust;

| J. | arvestades, et ASEANi praegune eesistuja Indoneesia on suurendanud diplomaatilisi jõupingutusi, et aidata saavutada mõlemaid pooli rahuldav ajutine lahendus ning käivitada kahepoolsed mehhanismid piiri demarkeerimise eesmärkide täitmiseks ja üldise rahu saavutamiseks piirkonnas; arvestades, et ASEANi eesistuja ergutab mõlemat riiki pidama läbirääkimisi olemasoleva Tai-Kambodža maismaapiiri demarkeerimise ühiskomisjoni raames; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ASEANi praegune eesistuja Indoneesia on suurendanud diplomaatilisi jõupingutusi, et aidata saavutada mõlemaid pooli rahuldav ajutine lahendus ning käivitada kahepoolsed mehhanismid piiri demarkeerimise eesmärkide täitmiseks ja üldise rahu saavutamiseks piirkonnas; arvestades, et ASEANi eesistuja ergutab mõlemat riiki pidama läbirääkimisi olemasoleva Tai-Kambodža maismaapiiri demarkeerimise ühiskomisjoni raames;

| K. | arvestades, et ASEANi hartas on ette nähtud vaidluste lahendamise mehhanismi loomine, mis suurendab abistamisvõimalusi kahepoolsete vaidluste lahendamisel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ASEANi hartas on ette nähtud vaidluste lahendamise mehhanismi loomine, mis suurendab abistamisvõimalusi kahepoolsete vaidluste lahendamisel;

| L. | arvestades, et UNESCO peadirektor Irina Bokova on teatanud kavatsusest saata missioon hindama Preah Viheari templi olukorda, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et UNESCO peadirektor Irina Bokova on teatanud kavatsusest saata missioon hindama Preah Viheari templi olukorda,

| 1. | mõistab hukka piirikonfliktid Kambodža Kuningriigi ja Tai Kuningriigi relvajõudude vahel ning nõuab tungivalt, et mõlemad pooled ilmutaksid äärmist vaoshoitust ja võtaksid vajalikke meetmeid pingete vähendamiseks, jätkaksid dialoogi, et lahendada erimeelsused rahumeelselt, ning nõustuksid vastu võtma ASEANi ja ÜRO abi; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka piirikonfliktid Kambodža Kuningriigi ja Tai Kuningriigi relvajõudude vahel ning nõuab tungivalt, et mõlemad pooled ilmutaksid äärmist vaoshoitust ja võtaksid vajalikke meetmeid pingete vähendamiseks, jätkaksid dialoogi, et lahendada erimeelsused rahumeelselt, ning nõustuksid vastu võtma ASEANi ja ÜRO abi;

| 2. | väljendab kahetsust inimohvrite pärast hiljutistes piirikonfliktides ja avaldab sügavat kaastunnet ohvrite perekondadele; |
| --- | --- |

2.

väljendab kahetsust inimohvrite pärast hiljutistes piirikonfliktides ja avaldab sügavat kaastunnet ohvrite perekondadele;

| 3. | nõuab tungivalt, et mõlema riigi valitsused tagaksid relvakonfliktide tõttu evakueeritud tsiviilelanikele igakülgse vajaliku abi; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et mõlema riigi valitsused tagaksid relvakonfliktide tõttu evakueeritud tsiviilelanikele igakülgse vajaliku abi;

| 4. | kutsub mõlemat riiki üles austama Rahvusvahelise Kohtu 1962. aasta otsust ja saavutama rahumeelse lahenduse vaidluses Preah Viheari templi lähedal asuva piiriala üle; |
| --- | --- |

4.

kutsub mõlemat riiki üles austama Rahvusvahelise Kohtu 1962. aasta otsust ja saavutama rahumeelse lahenduse vaidluses Preah Viheari templi lähedal asuva piiriala üle;

| 5. | kutsub mõlemat riiki üles tagama, et nende tegevus ei riku relvakonflikti korral kultuuriväärtuste kaitset käsitleva Haagi konventsiooni artikli 4 lõiget 1, mis keelab nende endi või teise kõrge lepinguosalise poole territooriumil asuvate kultuuriväärtuste kasutamise eesmärkidel, mis võivad põhjustada nende väärtuste purunemist või kahjustumist relvakonflikti korral, ning kohustab hoiduma nende väärtuste vastu suunatud mis tahes vaenulikust aktist; |
| --- | --- |

5.

kutsub mõlemat riiki üles tagama, et nende tegevus ei riku relvakonflikti korral kultuuriväärtuste kaitset käsitleva Haagi konventsiooni artikli 4 lõiget 1, mis keelab nende endi või teise kõrge lepinguosalise poole territooriumil asuvate kultuuriväärtuste kasutamise eesmärkidel, mis võivad põhjustada nende väärtuste purunemist või kahjustumist relvakonflikti korral, ning kohustab hoiduma nende väärtuste vastu suunatud mis tahes vaenulikust aktist;

| 6. | kutsub Tai ja Kambodža ametivõime üles täitma ASEANi sõpruse- ja koostöölepingut ning eelkõige järgima selle aluseks olevaid põhimõtteid erimeelsuste või vaidluste rahumeelse lahendamise, ähvardamisest või jõukasutamisest loobumise ja tõhusa koostöö kohta kõrgete lepinguosaliste vahel; |
| --- | --- |

6.

kutsub Tai ja Kambodža ametivõime üles täitma ASEANi sõpruse- ja koostöölepingut ning eelkõige järgima selle aluseks olevaid põhimõtteid erimeelsuste või vaidluste rahumeelse lahendamise, ähvardamisest või jõukasutamisest loobumise ja tõhusa koostöö kohta kõrgete lepinguosaliste vahel;

| 7. | väljendab heameelt ASEANi eesistuja rollis oleva Indoneesia välisministri Marty Natalegawa jõupingutuste üle, et soodustada kahe riigi vahelist dialoogi ja saavutada vaidluse rahumeelne lahendamine; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt ASEANi eesistuja rollis oleva Indoneesia välisministri Marty Natalegawa jõupingutuste üle, et soodustada kahe riigi vahelist dialoogi ja saavutada vaidluse rahumeelne lahendamine;

| 8. | tunneb heameelt asjaolu üle, et Tai ja Kambodža on nõustunud osalema Kagu-Aasia riikide erakorralisel kohtumisel piirikonflikti arutamiseks; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt asjaolu üle, et Tai ja Kambodža on nõustunud osalema Kagu-Aasia riikide erakorralisel kohtumisel piirikonflikti arutamiseks;

| 9. | tervitab UNESCO peadirektori otsust saata eriesindajad vahendusmissioonile Bangkokki ja Phnom Penhi; nõuab tungivalt, et vaidluse mõlemad pooled teeksid koostööd võimaliku UNESCO missiooniga Preah Viheari templi kahjustuste hindamiseks; |
| --- | --- |

9.

tervitab UNESCO peadirektori otsust saata eriesindajad vahendusmissioonile Bangkokki ja Phnom Penhi; nõuab tungivalt, et vaidluse mõlemad pooled teeksid koostööd võimaliku UNESCO missiooniga Preah Viheari templi kahjustuste hindamiseks;

| 10. | kutsub mõlemaid riike üles saavutama lahendust, mis võimaldaks nende kummagi territooriumilt otsejuurdepääsu Preah Vihear templile, ning mitte takistama vastastikku mõlema riigi kodanike templisse või piirialale sisenemist; |
| --- | --- |

10.

kutsub mõlemaid riike üles saavutama lahendust, mis võimaldaks nende kummagi territooriumilt otsejuurdepääsu Preah Vihear templile, ning mitte takistama vastastikku mõlema riigi kodanike templisse või piirialale sisenemist;

| 11. | väljendab muret kassettlahingumoona väidetava kasutamise pärast ja kutsub mõlemaid riike üles hoiduma sellise lahingumoona kasutamisest, olenemata asjaoludest; |
| --- | --- |

11.

väljendab muret kassettlahingumoona väidetava kasutamise pärast ja kutsub mõlemaid riike üles hoiduma sellise lahingumoona kasutamisest, olenemata asjaoludest;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa välisteenistusele, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Kambodža Kuningriigi valitsusele, Tai Kuningriigi valitsusele, ÜRO peasekretärile, UNESCO peadirektorile ja ASEANi liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa välisteenistusele, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Kambodža Kuningriigi valitsusele, Tai Kuningriigi valitsusele, ÜRO peasekretärile, UNESCO peadirektorile ja ASEANi liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT C 247 E, 6.10.2005, lk 161.

(2)  ELT C 320 E, 15.12.2005, lk 280.

(3)  ELT C 287 E, 24.11.2006, lk 334.

(4)  ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 258.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0389.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0195.

(7)  ELT C 285 E, 22.11.2006, lk 129.

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/59 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/59

---

Neljapäev, 17. veebruar 2011Jeemen ja alaealiste õigusrikkujate surmanuhtlus ning eelkõige Muhammed Taher Thabet Samoumi juhtum

P7_TA(2011)0073

Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon Jeemeni kohta – alaealiste kurjategijate kohtulikule vastutusele võtmine, eriti seoses Muhammed Taher Thabet Samoumi juhtumiga

2012/C 188 E/13

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni olukorra kohta Jeemenis (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni olukorra kohta Jeemenis (1);

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Jeemen on ühinenud; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Jeemen on ühinenud;

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone surmanuhtluse kaotamise kohta, eelkõige oma 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ülemaailmse surmanuhtluse vastase päeva kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone surmanuhtluse kaotamise kohta, eelkõige oma 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ülemaailmse surmanuhtluse vastase päeva kohta (2);

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (3);

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse strateegiadokumenti Jeemeni kohta ajavahemikuks 2007–2013; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse strateegiadokumenti Jeemeni kohta ajavahemikuks 2007–2013;

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 21. detsembri 2010. aasta resolutsiooni 65/206, millega kutsutakse üles kehtestama moratooriumi surmanuhtluse kohaldamisele, ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni 62/149 moratooriumi kohta surmanuhtluse kohaldamisel ning ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni 63/168, milles nõutakse ÜRO Peaassamblee 2007. aasta resolutsiooni 62/149 rakendamist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 21. detsembri 2010. aasta resolutsiooni 65/206, millega kutsutakse üles kehtestama moratooriumi surmanuhtluse kohaldamisele, ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni 62/149 moratooriumi kohta surmanuhtluse kohaldamisel ning ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni 63/168, milles nõutakse ÜRO Peaassamblee 2007. aasta resolutsiooni 62/149 rakendamist;

| — | võttes arvesse 2008. aasta Aleksandria deklaratsiooni, millega kutsutakse Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika (MENA) riikide valitsusi kehtestama hukkamistele moratoorium esimese sammuna surmanuhtluse kaotamise suunas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2008. aasta Aleksandria deklaratsiooni, millega kutsutakse Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika (MENA) riikide valitsusi kehtestama hukkamistele moratoorium esimese sammuna surmanuhtluse kaotamise suunas;

| — | võttes arvesse surmanuhtluse küsimust käsitlevate ELi suuniste uuendatud ja kohandatud versiooni, mille nõukogu võttis vastu 16. juunil 2008. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse surmanuhtluse küsimust käsitlevate ELi suuniste uuendatud ja kohandatud versiooni, mille nõukogu võttis vastu 16. juunil 2008. aastal;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Jeemenis nagu ka teistes araabia riikides, eelkõige Tuneesias, on meeleavaldajad tulnud tänavale, nõudes rohkem demokraatiat ja riiklikke reforme; arvestades, et julgeolekujõud on rünnanud või vahistanud mitmeid meeleavaldajaid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Jeemenis nagu ka teistes araabia riikides, eelkõige Tuneesias, on meeleavaldajad tulnud tänavale, nõudes rohkem demokraatiat ja riiklikke reforme; arvestades, et julgeolekujõud on rünnanud või vahistanud mitmeid meeleavaldajaid;

| B. | arvestades, et Ibbi kriminaalkohus mõistis Muhammed Taher Thabet Samoumi surma 2001. aasta septembris pärast seda, kui ta oli süüdi tunnistatud mõrvas, mille ta olevat sooritanud 1999. aasta juunis, olles väidetavalt alla 18-aastane; arvestades, et hoolimata sünnitunnistuse puudumisest jättis apellatsioonikohus 2005. aasta mais surmanuhtluse jõusse, selle kinnitas 2010. aasta aprillis ülemkohus ning selle on ametlikult kinnitanud ka Jeemeni president; arvestades, et Muhammed Taher Thabet Samoumi hukkamine oli kavandatud 12. jaanuarile 2011, kuid Jeemeni peaprokurör lükkas täidesaatmise ajutiselt edasi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Ibbi kriminaalkohus mõistis Muhammed Taher Thabet Samoumi surma 2001. aasta septembris pärast seda, kui ta oli süüdi tunnistatud mõrvas, mille ta olevat sooritanud 1999. aasta juunis, olles väidetavalt alla 18-aastane; arvestades, et hoolimata sünnitunnistuse puudumisest jättis apellatsioonikohus 2005. aasta mais surmanuhtluse jõusse, selle kinnitas 2010. aasta aprillis ülemkohus ning selle on ametlikult kinnitanud ka Jeemeni president; arvestades, et Muhammed Taher Thabet Samoumi hukkamine oli kavandatud 12. jaanuarile 2011, kuid Jeemeni peaprokurör lükkas täidesaatmise ajutiselt edasi;

| C. | arvestades, et Fuad Ahmed Ali Abdulla mõisteti surma pärast süüditunnistamist mõrvas, mille ta väidetavalt sooritas ajal, mil ta olevat olnud veel alla 18-aastane, kuigi selle eelduse lükkas kohus tagasi; arvestades, et tema hukkamine, mis oli kavandatud 19. detsembriks 2010, peatati pärast rahvusvahelise üldsuse, eelkõige ELi, ning tema advokaadi sekkumist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Fuad Ahmed Ali Abdulla mõisteti surma pärast süüditunnistamist mõrvas, mille ta väidetavalt sooritas ajal, mil ta olevat olnud veel alla 18-aastane, kuigi selle eelduse lükkas kohus tagasi; arvestades, et tema hukkamine, mis oli kavandatud 19. detsembriks 2010, peatati pärast rahvusvahelise üldsuse, eelkõige ELi, ning tema advokaadi sekkumist;

| D. | arvestades, et surmanuhtlus on kõige julmem, ebainimlikum ja alandavam karistus, millega rikutakse inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud õigust elule; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et surmanuhtlus on kõige julmem, ebainimlikum ja alandavam karistus, millega rikutakse inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud õigust elule;

| E. | arvestades, et Jeemen on nii ÜRO lapse õiguste konventsiooni kui ka kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti osalisriik, mis mõlemad keelavad sõnaselgelt surmanuhtluse kohaldamise isikutele, kes on mõistetud süüdi kuritegudes, mille nad sooritasid alla 18-aastasena, ning arvestades, et surmanuhtluse määramine alaealistele on keelatud ka Jeemeni kriminaalseadustiku artikliga 31; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Jeemen on nii ÜRO lapse õiguste konventsiooni kui ka kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti osalisriik, mis mõlemad keelavad sõnaselgelt surmanuhtluse kohaldamise isikutele, kes on mõistetud süüdi kuritegudes, mille nad sooritasid alla 18-aastasena, ning arvestades, et surmanuhtluse määramine alaealistele on keelatud ka Jeemeni kriminaalseadustiku artikliga 31;

| F. | arvestades, et 2010. aastal hukati Jeemenis kümneid inimesi; arvestades, et vastavalt inimõiguste organisatsioonide andmetele on Jeemenis oma surmanuhtluse täideviimist ootamas sadu vange; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2010. aastal hukati Jeemenis kümneid inimesi; arvestades, et vastavalt inimõiguste organisatsioonide andmetele on Jeemenis oma surmanuhtluse täideviimist ootamas sadu vange;

| G. | arvestades, et Jeemenil puuduvad piisavad vahendid süüaluste vanuse kindlaksmääramiseks sünnitunnistuse puudumisel, sh kohtuekspertiisi vahendid ja töötajad; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Jeemenil puuduvad piisavad vahendid süüaluste vanuse kindlaksmääramiseks sünnitunnistuse puudumisel, sh kohtuekspertiisi vahendid ja töötajad;

| H. | arvestades, et demokraatia, inimõiguste ja kohtunike sõltumatusega seotud arengud Jeemenis tekitavad tõsist muret; arvestades, et on esinenud ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate tagakiusamise juhtumeid; arvestades, et naiste olukord on eriti raske, mida iseloomustab üha halvenev juurdepääs haridusele ja võimalusele osaleda aktiivselt poliitikas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et demokraatia, inimõiguste ja kohtunike sõltumatusega seotud arengud Jeemenis tekitavad tõsist muret; arvestades, et on esinenud ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate tagakiusamise juhtumeid; arvestades, et naiste olukord on eriti raske, mida iseloomustab üha halvenev juurdepääs haridusele ja võimalusele osaleda aktiivselt poliitikas;

| I. | arvestades, et Euroopa Liit on kindlalt pühendunud surmanuhtluse ülemaailmsele kaotamisele ja püüdleb selle põhimõtte üldise aktsepteerimise poole; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Liit on kindlalt pühendunud surmanuhtluse ülemaailmsele kaotamisele ja püüdleb selle põhimõtte üldise aktsepteerimise poole;

| J. | arvestades, et 2010. aastal on teadaolevalt vaid üks riik kohaldanud surmanuhtlust alaealise kurjategija suhtes, kui 2009. aastal oli selliseid riike kolm; arvestades, et Jeemen on saavutanud märkimisväärset edu surmanuhtluse keelustamisel alaealiste kurjategijate suhtes; arvestades, et see annab suurt lootust, et lapskurjategijate hukkamine muutub seaduslikul ja praktilisel tasandil peagi ebaseaduslikuks kogu maailmas, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2010. aastal on teadaolevalt vaid üks riik kohaldanud surmanuhtlust alaealise kurjategija suhtes, kui 2009. aastal oli selliseid riike kolm; arvestades, et Jeemen on saavutanud märkimisväärset edu surmanuhtluse keelustamisel alaealiste kurjategijate suhtes; arvestades, et see annab suurt lootust, et lapskurjategijate hukkamine muutub seaduslikul ja praktilisel tasandil peagi ebaseaduslikuks kogu maailmas,

| 1. | väljendab oma sügavat muret pikka aega püsinud poliitiliste ja sotsiaalmajanduslike probleemide pärast Jeemenis ning nõuab rahvusvaheliselt üldsuselt märkimisväärseid jõupingutusi, et vältida praeguse kriisi teravnemist; |
| --- | --- |

1.

väljendab oma sügavat muret pikka aega püsinud poliitiliste ja sotsiaalmajanduslike probleemide pärast Jeemenis ning nõuab rahvusvaheliselt üldsuselt märkimisväärseid jõupingutusi, et vältida praeguse kriisi teravnemist;

| 2. | väljendab oma solidaarsust meeleavaldajatega, kes nõuavad demokraatlikke reforme ja paremaid elutingimusi; tervitab sellega seoses president Saleh'i avaldust, mille kohaselt ta kavatseb 2013. aastal ameti maha panna, ning kutsub võime üles lõpetama vägivalla rahumeelsete protestijate vastu ning vabastama kõik meeleavaldajad, kes on avaldanud oma rahulolematust rahumeelselt; |
| --- | --- |

2.

väljendab oma solidaarsust meeleavaldajatega, kes nõuavad demokraatlikke reforme ja paremaid elutingimusi; tervitab sellega seoses president Saleh'i avaldust, mille kohaselt ta kavatseb 2013. aastal ameti maha panna, ning kutsub võime üles lõpetama vägivalla rahumeelsete protestijate vastu ning vabastama kõik meeleavaldajad, kes on avaldanud oma rahulolematust rahumeelselt;

| 3. | mõistab hukka kõik hukkamised sõltumata nende toimumise kohast ja rõhutab veel kord, et surmanuhtluse kaotamine aitab tõsta inimväärikust ja jätkuvalt edendada inimõigusi; |
| --- | --- |

3.

mõistab hukka kõik hukkamised sõltumata nende toimumise kohast ja rõhutab veel kord, et surmanuhtluse kaotamine aitab tõsta inimväärikust ja jätkuvalt edendada inimõigusi;

| 4. | kutsub Jeemeni presidenti ja Jeemeni ametivõime üles peatama Muhammed Taher Thabet Samoumi hukkamise ning kutsub Jeemeni ametivõime üles muutma ära Muhammed Taher Thabet Samoumile ja Fuad Ahmed Ali Abdullale määratud surmamõistvad otsused; |
| --- | --- |

4.

kutsub Jeemeni presidenti ja Jeemeni ametivõime üles peatama Muhammed Taher Thabet Samoumi hukkamise ning kutsub Jeemeni ametivõime üles muutma ära Muhammed Taher Thabet Samoumile ja Fuad Ahmed Ali Abdullale määratud surmamõistvad otsused;

| 5. | kutsub Jeemeni valitsust üles peatama isikute hukkamine kuritegude eest, mis nad on sooritanud alla 18-aastasena, kuna selline karistus on vastuolus nii Jeemeni seadustega kui ka kohustustega, mis Jeemen on inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste lepingute raames võtnud; |
| --- | --- |

5.

kutsub Jeemeni valitsust üles peatama isikute hukkamine kuritegude eest, mis nad on sooritanud alla 18-aastasena, kuna selline karistus on vastuolus nii Jeemeni seadustega kui ka kohustustega, mis Jeemen on inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste lepingute raames võtnud;

| 6. | kutsub Jeemeni ametivõime üles pidama kinni Jeemeni kriminaalseadustiku artiklist 31, mis ei näe alla 18-aastaste isikute sooritatud kuritegude eest ette surmanuhtlust; |
| --- | --- |

6.

kutsub Jeemeni ametivõime üles pidama kinni Jeemeni kriminaalseadustiku artiklist 31, mis ei näe alla 18-aastaste isikute sooritatud kuritegude eest ette surmanuhtlust;

| 7. | nõuab tungivalt, et Jeemeni ametivõimud järgiksid alaealiste suhtes rahvusvaheliselt tunnustatud õiguslikke tagatisi, nagu kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt ja ÜRO lapse õiguste konventsioon; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et Jeemeni ametivõimud järgiksid alaealiste suhtes rahvusvaheliselt tunnustatud õiguslikke tagatisi, nagu kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt ja ÜRO lapse õiguste konventsioon;

| 8. | kutsub Jeemeni ametivõime üles kehtestama üldise sündide registreerimise ning parandama menetlusi süüaluste vanuse kindlaksmääramiseks sünnitunnistuse puudumisel; |
| --- | --- |

8.

kutsub Jeemeni ametivõime üles kehtestama üldise sündide registreerimise ning parandama menetlusi süüaluste vanuse kindlaksmääramiseks sünnitunnistuse puudumisel;

| 9. | rõhutab reformide vajadust Jeemenis, nagu seda nõuavad paljud tänavatele tulnud meeleavaldajad, selleks et parandada inimeste elutingimusi ja tagada vabad ja ausad valimised, austus inimõiguste, eeskätt ajakirjandusvabaduse vastu, õiglane kohtumenetlus ning meeste ja naiste võrdse kohtlemine; |
| --- | --- |

9.

rõhutab reformide vajadust Jeemenis, nagu seda nõuavad paljud tänavatele tulnud meeleavaldajad, selleks et parandada inimeste elutingimusi ja tagada vabad ja ausad valimised, austus inimõiguste, eeskätt ajakirjandusvabaduse vastu, õiglane kohtumenetlus ning meeste ja naiste võrdse kohtlemine;

| 10. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles, eriti pärast Euroopa välisteenistuse loomist kiiresti rakendama koordineeritud ja terviklikku ELi lähenemisviisi Jeemeni suhtes; |
| --- | --- |

10.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles, eriti pärast Euroopa välisteenistuse loomist kiiresti rakendama koordineeritud ja terviklikku ELi lähenemisviisi Jeemeni suhtes;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Peaassamblee presidendile, ÜRO liikmesriikide valitsustele ning Jeemeni Vabariigi valitsusele ja presidendile. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Peaassamblee presidendile, ÜRO liikmesriikide valitsustele ning Jeemeni Vabariigi valitsusele ja presidendile.

---

(1)  ELT C 341 E, 16.12.2010, lk 14.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0351.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0489.

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/62

---

Neljapäev, 17. veebruar 2011Uganda: David Kato mõrv

P7_TA(2011)0074

Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta resolutsioon David Kato tapmise kohta Ugandas

2012/C 188 E/14

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõigustega seotud rahvusvahelisi kohustusi ja vahendeid, sealhulgas neid, mis on ette nähtud ÜRO inimõiguste konventsioonides ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, millega tagatakse inimõigused ja põhivabadused ning keelatakse diskrimineerimine; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõigustega seotud rahvusvahelisi kohustusi ja vahendeid, sealhulgas neid, mis on ette nähtud ÜRO inimõiguste konventsioonides ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, millega tagatakse inimõigused ja põhivabadused ning keelatakse diskrimineerimine;

| — | võttes arvesse partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, mis kirjutati alla Cotonous 23. juunil 2000 (Cotonou leping) ja vaadati läbi Ouagadougous 23. juunil 2010, ja selle sätteid inimõiguste kohta, eriti artiklit 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, mis kirjutati alla Cotonous 23. juunil 2000 (Cotonou leping) ja vaadati läbi Ouagadougous 23. juunil 2010, ja selle sätteid inimõiguste kohta, eriti artiklit 8;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 6, 7 ja 21, milles kohustatakse Euroopa Liitu ja liikmesriike austama inimõigusi ja põhivabadusi ning nähakse ette vahendid, et võidelda diskrimineerimisega ja inimõiguste rikkumisega ELi tasandil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 6, 7 ja 21, milles kohustatakse Euroopa Liitu ja liikmesriike austama inimõigusi ja põhivabadusi ning nähakse ette vahendid, et võidelda diskrimineerimisega ja inimõiguste rikkumisega ELi tasandil;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 21, milles keelatakse diskrimineerimine seksuaalse sättumuse alusel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 21, milles keelatakse diskrimineerimine seksuaalse sättumuse alusel;

| — | võttes arvesse kõiki ELi meetmeid homofoobia ja seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimisega võitlemiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõiki ELi meetmeid homofoobia ja seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimisega võitlemiseks;

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone homofoobia, vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone homofoobia, vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta;

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2009. aasta resolutsiooni Uganda homoseksuaalsuse vastase seaduseelnõu kohta (1) ja 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni Uganda ja Bahati eelnõu ning homo-, bi- ja transseksuaalide diskrimineerimise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2009. aasta resolutsiooni Uganda homoseksuaalsuse vastase seaduseelnõu kohta (1) ja 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni Uganda ja Bahati eelnõu ning homo-, bi- ja transseksuaalide diskrimineerimise kohta (2);

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni ja Euroopa Parlamendi presidendi Jerzy Buzeki avaldusi rahvusvahelisel homofoobiavastasel päeval 17. mail 2010; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni ja Euroopa Parlamendi presidendi Jerzy Buzeki avaldusi rahvusvahelisel homofoobiavastasel päeval 17. mail 2010;

| — | võttes arvesse AKV riikide parlamentaarse ühisassamblee 28. septembri 2010. aasta deklaratsiooni usundite rahumeelse kooseksisteerimise kohta ja homoseksuaalsuse tähtsustamist AKV-ELi partnerluses; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV riikide parlamentaarse ühisassamblee 28. septembri 2010. aasta deklaratsiooni usundite rahumeelse kooseksisteerimise kohta ja homoseksuaalsuse tähtsustamist AKV-ELi partnerluses;

| — | võttes arvesse avaldust, mille AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee ELi-poolsed liikmed PPE, S&D, ALDE, Verts/ALE ja GUE/NGL fraktsioonidest esitasid 6. detsembril 2010 vastusena AKV riikide deklaratsioonile; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse avaldust, mille AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee ELi-poolsed liikmed PPE, S&D, ALDE, Verts/ALE ja GUE/NGL fraktsioonidest esitasid 6. detsembril 2010 vastusena AKV riikide deklaratsioonile;

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 3. detsembri 2009. aasta resolutsiooni sotsiaalse ja kultuurilise integratsiooni ja noorte osaluse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 3. detsembri 2009. aasta resolutsiooni sotsiaalse ja kultuurilise integratsiooni ja noorte osaluse kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et 26. jaanuaril 2011 tapeti Ugandas julmalt David Kato Kisule, kes oli inimõiguste kaitsja ja homode ja lesbide õiguste eest võitleva rühma „Uganda seksuaalvähemused” ning Uganda homo-, bi- ja transseksuaalide kogukonna juht; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 26. jaanuaril 2011 tapeti Ugandas julmalt David Kato Kisule, kes oli inimõiguste kaitsja ja homode ja lesbide õiguste eest võitleva rühma „Uganda seksuaalvähemused” ning Uganda homo-, bi- ja transseksuaalide kogukonna juht;

| B. | arvestades, et David Kato oli varem kaevanud kohtusse ja võitnud kohtuasja kohaliku kõmulehe Rolling Stone vastu, kes avaldas 9. oktoobril ja 15. novembril 2010 umbes saja homoseksuaalsuses kahtlustava isiku, kaasa arvatud David Kato nime, isikuandmed ja fotod, ning kutsus lugejaid üles neid isikuid ründama või üles pooma; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et David Kato oli varem kaevanud kohtusse ja võitnud kohtuasja kohaliku kõmulehe Rolling Stone vastu, kes avaldas 9. oktoobril ja 15. novembril 2010 umbes saja homoseksuaalsuses kahtlustava isiku, kaasa arvatud David Kato nime, isikuandmed ja fotod, ning kutsus lugejaid üles neid isikuid ründama või üles pooma;

| C. | arvestades, et 3. jaanuaril 2011 otsustas Uganda ülemkohus, et kõmuleht Rolling Stone rikkus kõigi kodanike põhiseaduses sätestatud põhiõigust väärikusele ja eraelu puutumatusele, põhjendades seda sellega, et Ugandas isegi praegu kehtivate homoseksuaalsuse vastaste õigusaktidega ei saa õigustada vägivallatsemist homoseksuaalide kallal ja nende tapmist; arvestades, et pärast võitu kohtus kaebas David Kato ähvarduste ja kiusamiste sagenemise üle; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 3. jaanuaril 2011 otsustas Uganda ülemkohus, et kõmuleht Rolling Stone rikkus kõigi kodanike põhiseaduses sätestatud põhiõigust väärikusele ja eraelu puutumatusele, põhjendades seda sellega, et Ugandas isegi praegu kehtivate homoseksuaalsuse vastaste õigusaktidega ei saa õigustada vägivallatsemist homoseksuaalide kallal ja nende tapmist; arvestades, et pärast võitu kohtus kaebas David Kato ähvarduste ja kiusamiste sagenemise üle;

| D. | arvestades, et AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident, Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni esimees, Euroopa Parlamendi president, ELi missioonijuhid Kampalas, Ameerika Ühendriikide riigisekretär ja president, ÜRO inimõiguste ülemvolinik ja muud rahvusvahelise kogukonna juhid avaldasid David Katole kui inimõiguste kaitsjale austust ning kutsusid Uganda ametivõime üles kuriteo toimepanijat või toimepanijaid kohtu ette tooma; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident, Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni esimees, Euroopa Parlamendi president, ELi missioonijuhid Kampalas, Ameerika Ühendriikide riigisekretär ja president, ÜRO inimõiguste ülemvolinik ja muud rahvusvahelise kogukonna juhid avaldasid David Katole kui inimõiguste kaitsjale austust ning kutsusid Uganda ametivõime üles kuriteo toimepanijat või toimepanijaid kohtu ette tooma;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlament ja rahvusvahelised valitsusvälised organisatsioonid ning USA ja ELi valitsuste esindajad on korduvalt väljendanud muret homo-, bi- ja transseksuaalide olukorra pärast Ugandas, nende pideva diskrimineerimise ja tagakiusamise pärast ning asjaolu pärast, et Uganda avaliku elu tegelased ja eraisikud ning organisatsioonid õhutavad viha homo-, bi- ja transseksuaalide vastu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlament ja rahvusvahelised valitsusvälised organisatsioonid ning USA ja ELi valitsuste esindajad on korduvalt väljendanud muret homo-, bi- ja transseksuaalide olukorra pärast Ugandas, nende pideva diskrimineerimise ja tagakiusamise pärast ning asjaolu pärast, et Uganda avaliku elu tegelased ja eraisikud ning organisatsioonid õhutavad viha homo-, bi- ja transseksuaalide vastu;

| F. | arvestades, et rühm, millesse David Kato kuulus, väljendas avalikult vastuseisu homoseksuaalsuse eelnõule, mille parlamendiliige David Bahati esitas 25. septembril 2009 Uganda parlamendile ning mille kohaselt karistataks homoseksuaalse akti eest seitsmeaastase kuni eluaegse vangistuse või surmanuhtlusega; arvestades, et eelnõuga nähakse ette kuni kolmeaastane vangistus, kui lapse või patsiendi homoseksuaalsusest jäetakse teatamata; arvestades, et eelnõu on alles arutlusel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rühm, millesse David Kato kuulus, väljendas avalikult vastuseisu homoseksuaalsuse eelnõule, mille parlamendiliige David Bahati esitas 25. septembril 2009 Uganda parlamendile ning mille kohaselt karistataks homoseksuaalse akti eest seitsmeaastase kuni eluaegse vangistuse või surmanuhtlusega; arvestades, et eelnõuga nähakse ette kuni kolmeaastane vangistus, kui lapse või patsiendi homoseksuaalsusest jäetakse teatamata; arvestades, et eelnõu on alles arutlusel;

| G. | arvestades, et Uganda homo-, bi- ja transseksuaalid ja isikud, kelle fotod ja isikuandmed avaldati ajalehes Rolling Stone ja kelle andmed loeti seejärel ette raadios ja televisioonis, elavad nüüd tegeliku tagakiusamise ohus ja on enamikel juhtudel nüüd kodutud, töötud, sunnitud vältima avalikke kohti ning hoidma end avalikkuse eest varjul; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Uganda homo-, bi- ja transseksuaalid ja isikud, kelle fotod ja isikuandmed avaldati ajalehes Rolling Stone ja kelle andmed loeti seejärel ette raadios ja televisioonis, elavad nüüd tegeliku tagakiusamise ohus ja on enamikel juhtudel nüüd kodutud, töötud, sunnitud vältima avalikke kohti ning hoidma end avalikkuse eest varjul;

| H. | arvestades, et Aafrikas on homoseksuaalsus seadusega lubatud ainult 13 riigis ning 38 riigis peetakse seda kriminaalkuriteoks; arvestades, et Mauritaanias, Somaalias, Sudaanis ja Põhja-Nigeerias karistatakse homoseksuaale surmanuhtlusega; arvestades, et poliitilised ja äärmuslike usuliikumiste juhid õhutavad teiste hulgas vägivalda homo-, bi- ja transseksuaalide vastu, samal ajal kui ametivõimud on seksuaalse sättumuse tõttu sooritatud kuritegude suhtes tolerantsed ja jätavad need karistamata, ning arvestades, et diskrimineerimine, omavoliline vahistamine ja väärkohtlemine seksuaalse sättumuse alusel suureneb pidevalt, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Aafrikas on homoseksuaalsus seadusega lubatud ainult 13 riigis ning 38 riigis peetakse seda kriminaalkuriteoks; arvestades, et Mauritaanias, Somaalias, Sudaanis ja Põhja-Nigeerias karistatakse homoseksuaale surmanuhtlusega; arvestades, et poliitilised ja äärmuslike usuliikumiste juhid õhutavad teiste hulgas vägivalda homo-, bi- ja transseksuaalide vastu, samal ajal kui ametivõimud on seksuaalse sättumuse tõttu sooritatud kuritegude suhtes tolerantsed ja jätavad need karistamata, ning arvestades, et diskrimineerimine, omavoliline vahistamine ja väärkohtlemine seksuaalse sättumuse alusel suureneb pidevalt,

| 1. | mõistab tugevalt hukka Uganda inimõiguste kaitsja David Kato Kisule julma mõrva; |
| --- | --- |

1.

mõistab tugevalt hukka Uganda inimõiguste kaitsja David Kato Kisule julma mõrva;

| 2. | kutsub Uganda ametivõime üles teostama tema mõrva põhjalikku ja erapooletut uurimist ja võtma kuriteo toimepanijad kohtulikule vastutusele, ning toimima samamoodi igasuguse homo-, bi- ja transseksuaalide ning muude vähemuste vastu suunatud tagakiusamise, diskrimineerimise ja vägivalla korral; kutsub Uganda ametivõime üles uurima avalikult David Kato tapmiseks üleskutse teinud isikuid, nende organisatsioone, rolli ja rahastamist; |
| --- | --- |

2.

kutsub Uganda ametivõime üles teostama tema mõrva põhjalikku ja erapooletut uurimist ja võtma kuriteo toimepanijad kohtulikule vastutusele, ning toimima samamoodi igasuguse homo-, bi- ja transseksuaalide ning muude vähemuste vastu suunatud tagakiusamise, diskrimineerimise ja vägivalla korral; kutsub Uganda ametivõime üles uurima avalikult David Kato tapmiseks üleskutse teinud isikuid, nende organisatsioone, rolli ja rahastamist;

| 3. | peab kahetsusväärseks, et Uganda ametivõimud ei reageeri homoseksuaalide diskrimineerimist toetavate seisukohtade peale ning juhib tähelepanu nende rahvusvahelisel õigusel ja Cotonou lepingul põhinevatele kohustustele, eriti kohustusele kaitsta kõiki inimesi sõltumata nende seksuaalsest sättumusest või soolisest identiteedist nende vastu suunatud ähvarduste või vägivalla eest; |
| --- | --- |

3.

peab kahetsusväärseks, et Uganda ametivõimud ei reageeri homoseksuaalide diskrimineerimist toetavate seisukohtade peale ning juhib tähelepanu nende rahvusvahelisel õigusel ja Cotonou lepingul põhinevatele kohustustele, eriti kohustusele kaitsta kõiki inimesi sõltumata nende seksuaalsest sättumusest või soolisest identiteedist nende vastu suunatud ähvarduste või vägivalla eest;

| 4. | võttes arvesse 18. veebruaril 2011 toimuvaid üld- ja presidendivalimisi, kinnitab veel kord vajadust võtta sõna homoseksuaalsuse mahasurumise vastu ning võtta asjakohased meetmed, et lõpetada homofoobsed meediakampaaniad ja teabevahetus, mis õhutab vihkamist vähemuskogukonna vastu, või selliste, soolisest või seksuaalsest sättumusest tingitud tegude õigustamine; |
| --- | --- |

4.

võttes arvesse 18. veebruaril 2011 toimuvaid üld- ja presidendivalimisi, kinnitab veel kord vajadust võtta sõna homoseksuaalsuse mahasurumise vastu ning võtta asjakohased meetmed, et lõpetada homofoobsed meediakampaaniad ja teabevahetus, mis õhutab vihkamist vähemuskogukonna vastu, või selliste, soolisest või seksuaalsest sättumusest tingitud tegude õigustamine;

| 5. | kutsub Uganda valitsust üles tagama homo-, bi- ja transseksuaalidele ning muudele vähemusrühmadele piisavat kaitset vägivalla eest ja võtma kohe meetmeid kõigi ohtude või vihkamist väljendavate avalduste korral, mis võivad põhjustada vägivalda, diskrimineerimist või vaenulikkust eespool nimetatud rühmade suhtes; |
| --- | --- |

5.

kutsub Uganda valitsust üles tagama homo-, bi- ja transseksuaalidele ning muudele vähemusrühmadele piisavat kaitset vägivalla eest ja võtma kohe meetmeid kõigi ohtude või vihkamist väljendavate avalduste korral, mis võivad põhjustada vägivalda, diskrimineerimist või vaenulikkust eespool nimetatud rühmade suhtes;

| 6. | mõistab sellega seoses taas hukka Bahati homoseksuaalsuse vastase seaduseelnõu ning kutsub Uganda parlamenti üles dekriminaliseerima homoseksuaalsust ja hoiduma igal juhul surmanuhtluse kasutamisest; ühineb ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 10. detsembri 2010. aasta üleskutsega dekriminaliseerida homoseksuaalsus kõikjal maailmas; |
| --- | --- |

6.

mõistab sellega seoses taas hukka Bahati homoseksuaalsuse vastase seaduseelnõu ning kutsub Uganda parlamenti üles dekriminaliseerima homoseksuaalsust ja hoiduma igal juhul surmanuhtluse kasutamisest; ühineb ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 10. detsembri 2010. aasta üleskutsega dekriminaliseerida homoseksuaalsus kõikjal maailmas;

| 7. | mõistab hukka kõik katsed õhutada vihkamist ja õigustada vägivalda vähemuste vastu, sealhulgas soo või seksuaalse sättumuse tõttu; ühineb David Kato organisatsiooni (SMUG) ja muude organisatsioonide poolt ametivõimudele, poliitilistele ja usujuhtidele ning massiteabevahenditele esitatud üleskutsega lõpetada seksuaalvähemuste tagakiusamine ning homo-, bi- ja transseksuaalide suhtes vägivalda soodustava õhkkonna loomine; |
| --- | --- |

7.

mõistab hukka kõik katsed õhutada vihkamist ja õigustada vägivalda vähemuste vastu, sealhulgas soo või seksuaalse sättumuse tõttu; ühineb David Kato organisatsiooni (SMUG) ja muude organisatsioonide poolt ametivõimudele, poliitilistele ja usujuhtidele ning massiteabevahenditele esitatud üleskutsega lõpetada seksuaalvähemuste tagakiusamine ning homo-, bi- ja transseksuaalide suhtes vägivalda soodustava õhkkonna loomine;

| 8. | nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid kaasaksid homo-, bi- ja transseksuaalide aktivistid oma inimõiguste kaitsjate toetusprogrammidesse; kutsub kõiki Uganda valitsusväliseid organisatsioone üles tegema koostööd Uganda inimõiguste koalitsiooniga, sealhulgas homo-, bi- ja transseksuaalide organisatsioonidega; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid kaasaksid homo-, bi- ja transseksuaalide aktivistid oma inimõiguste kaitsjate toetusprogrammidesse; kutsub kõiki Uganda valitsusväliseid organisatsioone üles tegema koostööd Uganda inimõiguste koalitsiooniga, sealhulgas homo-, bi- ja transseksuaalide organisatsioonidega;

| 9. | kutsub ELi ja liikmesriike üles tagama, et nende välispoliitika, kaasa arvatud kolmandate riikidega tehtav koostöö- ja arengupoliitika nii ametivõimude kui VVOde suhtes võtab nõuetekohaselt arvesse kõigi vähemuste, kaasa arvatud homo-, bi- ja transseksuaalide inimõiguste olukorda, et tagada käegakatsutavate edusammude tegemine selles valdkonnas; kutsub komisjoni, nõukogu ja Euroopa välisteenistust üles kasutama täiel määral homo-, bi- ja transseksuaalide inimõiguste igakülgse edendamise ja kaitsmise vahendiga antud võimalusi suhetes Ugandaga, tagama homo-, bi- ja transseksuaalide aktivistidele täielikku kaitset ja toetama nende tegevust; kutsub komisjoni üles lisama need teemad homofoobia vastasesse tegevuskavasse, mille Euroopa Parlament palus komisjonil koostada (3); |
| --- | --- |

9.

kutsub ELi ja liikmesriike üles tagama, et nende välispoliitika, kaasa arvatud kolmandate riikidega tehtav koostöö- ja arengupoliitika nii ametivõimude kui VVOde suhtes võtab nõuetekohaselt arvesse kõigi vähemuste, kaasa arvatud homo-, bi- ja transseksuaalide inimõiguste olukorda, et tagada käegakatsutavate edusammude tegemine selles valdkonnas; kutsub komisjoni, nõukogu ja Euroopa välisteenistust üles kasutama täiel määral homo-, bi- ja transseksuaalide inimõiguste igakülgse edendamise ja kaitsmise vahendiga antud võimalusi suhetes Ugandaga, tagama homo-, bi- ja transseksuaalide aktivistidele täielikku kaitset ja toetama nende tegevust; kutsub komisjoni üles lisama need teemad homofoobia vastasesse tegevuskavasse, mille Euroopa Parlament palus komisjonil koostada (3);

| 10. | on väljendab suurt muret asjaolu pärast, et rahvusvahelised rahastajad, rahvusvahelised ja valitsusvälised organisatsioonid ning humanitaarabi organisatsioonid ja arstid peavad seaduseeelnõu vastuvõtmise korral vaatama üle või lõpetama oma tegevuse teatud valdkondades, ning märgib, et Saksamaa otsustas Malawile lubatud 33 miljoni USA dollarini ulatuvat finantsabi homoseksuaalsuse kuritegelikuks tunnistamise ja ajakirjandusvabaduse piiramise tõttu poole võrra vähendada, millele järgnes USA valitsuse otsus keelduda 350 miljoni USA dollarini ulatuva finantsabi andmisest Malawile niikaua, kui ei ole peetud täiendavaid läbirääkimisi isikuvabadusi piiravate õigusaktide üle; |
| --- | --- |

10.

on väljendab suurt muret asjaolu pärast, et rahvusvahelised rahastajad, rahvusvahelised ja valitsusvälised organisatsioonid ning humanitaarabi organisatsioonid ja arstid peavad seaduseeelnõu vastuvõtmise korral vaatama üle või lõpetama oma tegevuse teatud valdkondades, ning märgib, et Saksamaa otsustas Malawile lubatud 33 miljoni USA dollarini ulatuvat finantsabi homoseksuaalsuse kuritegelikuks tunnistamise ja ajakirjandusvabaduse piiramise tõttu poole võrra vähendada, millele järgnes USA valitsuse otsus keelduda 350 miljoni USA dollarini ulatuva finantsabi andmisest Malawile niikaua, kui ei ole peetud täiendavaid läbirääkimisi isikuvabadusi piiravate õigusaktide üle;

| 11. | kinnitab oma pühendumust üldiste inimõiguste kaitsmisele ja kordab taas, et seksuaalne sättumus on küsimus, mis on seotud isiku õigusega eraelule ja see on tagatud inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õigusega, mille kohaselt tuleks kaitsta võrdõiguslikkust ja mittediskrimineerimist ning samas tagada sõnavabadus, ja tuletab Uganda ametivõimudele meelde nende kohustusi kooskõlas rahvusvahelise õiguse ning Cotonou lepinguga, mis nõuavad kõigi inimõiguste järgmist; |
| --- | --- |

11.

kinnitab oma pühendumust üldiste inimõiguste kaitsmisele ja kordab taas, et seksuaalne sättumus on küsimus, mis on seotud isiku õigusega eraelule ja see on tagatud inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õigusega, mille kohaselt tuleks kaitsta võrdõiguslikkust ja mittediskrimineerimist ning samas tagada sõnavabadus, ja tuletab Uganda ametivõimudele meelde nende kohustusi kooskõlas rahvusvahelise õiguse ning Cotonou lepinguga, mis nõuavad kõigi inimõiguste järgmist;

| 12. | kutsub liikmesriike ja ELi institutsioone üles kinnitama uuesti põhimõtet, et inimestele, keda ähvardab tagakiusamine, tuleks anda põgeniku staatus; |
| --- | --- |

12.

kutsub liikmesriike ja ELi institutsioone üles kinnitama uuesti põhimõtet, et inimestele, keda ähvardab tagakiusamine, tuleks anda põgeniku staatus;

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Uganda Vabariigi presidendile, Uganda parlamendi esimehele, Ida-Aafrika seadusandlikule kogule ning Aafrika Liidule ja selle institutsioonidele. |
| --- | --- |

13.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Uganda Vabariigi presidendile, Uganda parlamendi esimehele, Ida-Aafrika seadusandlikule kogule ning Aafrika Liidule ja selle institutsioonidele.

---

(1)  ELT C 286 E, 22.10.2010, lk 25.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0495.

(3)  19. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni P7_TA(2011)0019 lõige 7.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 16. veebruar 2011

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/65 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/65

---

Kolmapäev, 16. veebruar 2011Kaasatud komisjonidega menetlus ja tagasisaatmine komisjonile (kodukorra artiklite 50 ja 56 tõlgendamine)

P7_TA(2011)0060

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2011. aasta otsus kaasatud komisjonidega menetluse ja komisjonile tagasisaatmise kohta Euroopa Komisjoni ettepaneku tagasilükkamise korral (Euroopa Parlamendi kodukorra artiklite 50 ja 56 tõlgendamine)

2012/C 188 E/15

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni esimehe 15. veebruari 2011. aasta kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni esimehe 15. veebruari 2011. aasta kirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 211, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 211,

| 1. | võtab vastu kodukorra artikli 50 järgmise tõlgenduse: | „Esimeeste konverentsi otsust kaasatud komisjonidega menetluse kohta kohaldatakse kõnealuse menetluse kõigis etappides. |
| --- | --- | --- |

1.

võtab vastu kodukorra artikli 50 järgmise tõlgenduse:

„Esimeeste konverentsi otsust kaasatud komisjonidega menetluse kohta kohaldatakse kõnealuse menetluse kõigis etappides.

| | Vastutava komisjoni staatusega seotud õigusi teostab juhtiv komisjon. Oma õiguste teostamisel tunnustab juhtiv komisjon kaasatud komisjoni eriõigusi, eelkõige lojaalse koostöö kohustust seoses ajakavaga ning kaasatud komisjoni õigust teha otsus muudatusettepanekute osas, mis tema ainupädevuse raames esitatakse täiskogule. |
| --- | --- |

Vastutava komisjoni staatusega seotud õigusi teostab juhtiv komisjon. Oma õiguste teostamisel tunnustab juhtiv komisjon kaasatud komisjoni eriõigusi, eelkõige lojaalse koostöö kohustust seoses ajakavaga ning kaasatud komisjoni õigust teha otsus muudatusettepanekute osas, mis tema ainupädevuse raames esitatakse täiskogule.

| | Kui juhtiv komisjon ei tunnusta kaasatud komisjoni eriõigusi, jäävad juhtiva komisjoni otsused kehtima, kuid kaasatud komisjon võib esitada muudatusettepanekud oma ainupädevuse raames otse täiskogule.” |
| --- | --- |

Kui juhtiv komisjon ei tunnusta kaasatud komisjoni eriõigusi, jäävad juhtiva komisjoni otsused kehtima, kuid kaasatud komisjon võib esitada muudatusettepanekud oma ainupädevuse raames otse täiskogule.”

| 2. | võtab vastu kodukorra artikli 56 lõike 3 järgmise tõlgenduse: | „Kui ettepanek on vastavalt artikli 56 lõikele 3 saadetud tagasi komisjonile, võimaldab juhtiv komisjon artikli 50 kohaselt kaasatud komisjonil enne kasutatavat menetlust käsitleva otsuse langetamist otsustada, millised muudatusettepanekud kuuluvad kaasatud komisjoni ainupädevusse, eelkõige need muudatusettepanekud, mis tuleb uuesti täiskogule esitada. |
| --- | --- | --- |

2.

võtab vastu kodukorra artikli 56 lõike 3 järgmise tõlgenduse:

„Kui ettepanek on vastavalt artikli 56 lõikele 3 saadetud tagasi komisjonile, võimaldab juhtiv komisjon artikli 50 kohaselt kaasatud komisjonil enne kasutatavat menetlust käsitleva otsuse langetamist otsustada, millised muudatusettepanekud kuuluvad kaasatud komisjoni ainupädevusse, eelkõige need muudatusettepanekud, mis tuleb uuesti täiskogule esitada.

| | Lõike 3 teise lõigu kohaselt määratud tähtaega kohaldatakse vastutava komisjoni poolt suulise või kirjaliku aruandmise suhtes. See ei piira täiskogu otsustamast jätkata sobival hetkel kõnealust menetlust.” |
| --- | --- |

Lõike 3 teise lõigu kohaselt määratud tähtaega kohaldatakse vastutava komisjoni poolt suulise või kirjaliku aruandmise suhtes. See ei piira täiskogu otsustamast jätkata sobival hetkel kõnealust menetlust.”

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 15. veebruar 2011

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/67 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/67

---

Teisipäev, 15. veebruar 2011EÜ ja Lõuna-Aafrika Vabariigi vaheline kaubandus-, arengu- ja koostööleping ***

P7_TA(2011)0043

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise lepingu sõlmimise kohta, millega muudetakse kaubandus-, arengu- ja koostöölepingut (10297/2010 – C7-0190/2010 – 2010/0119(NLE))

2012/C 188 E/16

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10297/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10297/2010);

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise lepingu eelnõu, millega muudetakse kaubandus-, arengu- ja koostöölepingut (07437/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise lepingu eelnõu, millega muudetakse kaubandus-, arengu- ja koostöölepingut (07437/2008);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 217 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0190/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 217 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0190/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse arengukomisjoni soovitust ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A7-0018/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni soovitust ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A7-0018/2011),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Lõuna-Aafrika Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Lõuna-Aafrika Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/68 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/68

---

Teisipäev, 15. veebruar 2011ELi, Islandi, Liechtensteini ja Norra vahelised lepingud (finantsmehhanismid aastateks 2009–2014 ning teatavate kalade ja kalatoodete ELi importimine aastatel 2009–2014) ***

P7_TA(2011)0044

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini ja Norra vahelise lepingu EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014, Euroopa Liidu ja Norra vahelise lepingu Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014, Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise Euroopa Liitu aastateks 2009–2014 suunatud teatavate kalade ja kalatoodete impordi suhtes kohaldatavaid erisätteid käsitleva lepingu lisaprotokolli ning Euroopa Majandusühenduse ja Norra vahelise Euroopa Liitu aastateks 2009–2014 suunatud teatavate kalade ja kalatoodete impordi suhtes kohaldatavaid erisätteid käsitleva lepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta (09902/2010 – C7-0225/2010 – 2010/0129(NLE))

2012/C 188 E/17

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (09902/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (09902/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini ja Norra vahelise lepingu eelnõu EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014, Euroopa Liidu ja Norra vahelise lepingu eelnõu Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014, Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise Euroopa Liitu aastateks 2009–2014 suunatud teatavate kalade ja kalatoodete impordi suhtes kohaldatavaid erisätteid käsitleva lepingu lisaprotokolli eelnõu ning Euroopa Majandusühenduse ja Norra vahelise Euroopa Liitu aastateks 2009–2014 suunatud teatavate kalade ja kalatoodete impordi suhtes kohaldatavaid erisätteid käsitleva lepingu lisaprotokolli eelnõu (09899/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini ja Norra vahelise lepingu eelnõu EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014, Euroopa Liidu ja Norra vahelise lepingu eelnõu Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014, Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise Euroopa Liitu aastateks 2009–2014 suunatud teatavate kalade ja kalatoodete impordi suhtes kohaldatavaid erisätteid käsitleva lepingu lisaprotokolli eelnõu ning Euroopa Majandusühenduse ja Norra vahelise Euroopa Liitu aastateks 2009–2014 suunatud teatavate kalade ja kalatoodete impordi suhtes kohaldatavaid erisätteid käsitleva lepingu lisaprotokolli eelnõu (09899/2010);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 217 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0225/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 217 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0225/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ja kalanduskomisjoni arvamust (A7-0372/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ja kalanduskomisjoni arvamust (A7-0372/2010),

| 1. | annab nõusoleku lepingute ja lisaprotokollide sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingute ja lisaprotokollide sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Islandi, Liechtensteini ja Norra valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Islandi, Liechtensteini ja Norra valitsustele ja parlamentidele.

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/69 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/69

---

Teisipäev, 15. veebruar 2011Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping ***

P7_TA(2011)0045

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (13988/2010 – C7-0335/2010 – 2009/0115(NLE))

2012/C 188 E/18

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13988/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13988/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ning Brasiilia Liitvabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu eelnõu (12922/2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ning Brasiilia Liitvabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu eelnõu (12922/2009);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2, artikli 218 lõike 8 esimesele lõigule ja lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0335/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2, artikli 218 lõike 8 esimesele lõigule ja lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0335/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A7-0004/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A7-0004/2011),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Brasiilia Liitvabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Brasiilia Liitvabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/69 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/69

---

Teisipäev, 15. veebruar 2011Leping Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel 2007.–2013. aastaks loodud Välispiirifondi lisaeeskirjade kohta ***

P7_TA(2011)0046

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu nimel lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel 2007.–2013. aastaks loodud Välispiirifondi lisaeeskirjade kohta (07853/2010 – C7-0101/2010 – 2009/0148(NLE))

2012/C 188 E/19

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07853/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07853/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu eelnõu, mis käsitleb 2007.–2013. aastaks loodud Välispiirifondi lisaeeskirju (15954/2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu eelnõu, mis käsitleb 2007.–2013. aastaks loodud Välispiirifondi lisaeeskirju (15954/2009);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile d ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0101/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile d ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0101/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A7-0007/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A7-0007/2011),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi valitsustele ja parlamentidele.

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/70

---

Teisipäev, 15. veebruar 2011Liechtensteini ühinemine ELi, EÜ ja Šveitsi vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ***

P7_TA(2011)0047

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuste eelnõude kohta, mis käsitlevad Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimist (06077/2010 – C7-0141/2010 – 2006/0251(NLE))

2012/C 188 E/20

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuste eelnõusid (06077/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuste eelnõusid (06077/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli eelnõu, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (16462/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli eelnõu, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (16462/2006);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 16, artiklile 74, artikli 77 lõikele 2, artikli 79 lõike 2 punktidele a ja c, artikli 82 lõike 1 punktidele b ja d, artikli 87 lõikele 2, artikli 87 lõikele 3, artiklile 89, artiklile 114 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0141/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 16, artiklile 74, artikli 77 lõikele 2, artikli 79 lõike 2 punktidele a ja c, artikli 82 lõike 1 punktidele b ja d, artikli 87 lõikele 2, artikli 87 lõikele 3, artiklile 89, artiklile 114 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0141/2010);

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2008. aasta seisukohta (1) komisjoni ettepaneku (KOM(2006)0752) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2008. aasta seisukohta (1) komisjoni ettepaneku (KOM(2006)0752) kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A7-0008/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A7-0008/2011),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 294 E, 3.12.2009, lk 99.

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/71 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/71

---

Teisipäev, 15. veebruar 2011Liechtensteini ühinemine EÜ ja Šveitsi vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemist ***

P7_TA(2011)0048

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsuse eelnõu protokolli sõlmimise kohta Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Liechtensteini ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme (06242/2010 – C7-0140/2010 – 2006/0252(NLE))

2012/C 188 E/21

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06242/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06242/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist protokolli eelnõud Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme (16470/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist protokolli eelnõud Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme (16470/2006);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 78 lõike 2 punktile e ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7–0140/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 78 lõike 2 punktile e ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7–0140/2010);

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2008. aasta seisukohta (1) komisjoni ettepaneku (KOM(2006)0754) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2008. aasta seisukohta (1) komisjoni ettepaneku (KOM(2006)0754) kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A7-0013/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A7-0013/2011),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 294 E, 3.12.2009, lk 100.

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/72 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/72

---

Teisipäev, 15. veebruar 2011ELi ja Brasiilia vaheline tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping ***

P7_TA(2011)0049

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist, sõlmimise kohta (16364/2010 – C7-0400/2010 – 2010/0228(NLE))

2012/C 188 E/22

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (16364/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (16364/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu eelnõu, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (13712/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu eelnõu, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (13712/2010);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 teise lõike punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0400/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 teise lõike punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0400/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A7-0011/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A7-0011/2011),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Brasiilia Liitvabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Brasiilia Liitvabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/73

---

Teisipäev, 15. veebruar 2011ELi ja Brasiilia vaheline diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping ***

P7_TA(2011)0050

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist, sõlmimise kohta (16362/2010 – C7-0399/2010 – 2010/0222(NLE))

2012/C 188 E/23

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (16362/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (16362/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu eelnõu, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (13708/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu eelnõu, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (13708/2010);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 teise lõigu punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0399/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 teise lõigu punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0399/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A7-0010/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A7-0010/2011),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Brasiilia Liitvabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Brasiilia Liitvabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/73

---

Teisipäev, 15. veebruar 2011Bussireisijate õigused ***III

P7_TA(2011)0052

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon lepituskomitees heakskiidetud ühise teksti kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb bussireisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 (PE-CONS 00063/2010 – C7-0015/2011 – 2008/0237(COD))

2012/C 188 E/24

(Seadusandlik tavamenetlus: kolmas lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse lepituskomitees heakskiidetud ühist teksti (PE-CONS 00063/2010 – C7-0015/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepituskomitees heakskiidetud ühist teksti (PE-CONS 00063/2010 – C7-0015/2011);

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. juuli 2009. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. juuli 2009. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2008)0817) suhtes; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2008)0817) suhtes;

| — | võttes arvesse oma teise lugemise seisukohta (3) nõukogu esimese lugemise seisukoha suhtes (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma teise lugemise seisukohta (3) nõukogu esimese lugemise seisukoha suhtes (4);

| — | võttes arvesse komisjoni arvamust Euroopa Parlamendi poolt nõukogu esimese lugemise seisukoha suhtes esitatud muudatusettepanekute kohta (KOM(2010)0469); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni arvamust Euroopa Parlamendi poolt nõukogu esimese lugemise seisukoha suhtes esitatud muudatusettepanekute kohta (KOM(2010)0469);

| — | võttes arvesse nõukogu teise lugemise seisukohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu teise lugemise seisukohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 13; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 13;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 69; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 69;

| — | võttes arvesse lepituskomitees osaleva Euroopa Parlamendi delegatsiooni raportit (A7-0020/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepituskomitees osaleva Euroopa Parlamendi delegatsiooni raportit (A7-0020/2011),

| 1. | kiidab ühise teksti heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise teksti heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 3. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

3.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev seadusandlik resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev seadusandlik resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 317, 23.12.2009, lk 99.

(2)  ELT C 184 E, 8.7.2010, lk 312.

(3)  Vastuvõetud tekstid, 6.7.2010, P7_TA(2010)0256.

(4)  ELT C 122 E, 11.5.2010, lk 1.

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/74 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/74

---

Teisipäev, 15. veebruar 2011Uute väikeste tarbesõidukite heitenormid ***I

P7_TA(2011)0053

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast ühenduse terviklikust lähenemisviisist (KOM(2009)0593 – C7-0271/2009 – 2009/0173(COD))

2012/C 188 E/25

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0593); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0593);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0271/2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0271/2009);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 192 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 192 lõiget 1;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. juuli 2010. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. juuli 2010. aasta arvamust (1);

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega; |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0287/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0287/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

Teisipäev, 15. veebruar 2011P7_TC1-COD(2009)0173

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. veebruaril 2011. aastal, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 510/2011) lõplikule kujule.)

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/76 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/76

---

Teisipäev, 15. veebruar 2011Tõhustatud koostöö ühtse patendikaitse loomise valdkonnas ***

P7_TA(2011)0054

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega lubatakse tõhustatud koostööd ühtse patendikaitse loomise valdkonnas (05538/2011 – C7-0044/2011 – 2010/0384(NLE))

2012/C 188 E/26

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu, millega lubatakse tõhustatud koostööd ühtse patendikaitse loomise valdkonnas (05538/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu, millega lubatakse tõhustatud koostööd ühtse patendikaitse loomise valdkonnas (05538/2011);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 329 lõikele 1 (C7-0044/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 329 lõikele 1 (C7-0044/2011);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 74g ja artikli 81 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 74g ja artikli 81 lõiget 1,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust (A7-0021/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust (A7-0021/2011),

| A. | arvestades, et komisjon võttis 2000. aastal vastu ühenduse patenti käsitleva nõukogu määruse ettepaneku (KOM(2000)0412); arvestades, et see ettepanek sisaldas kuut peatükki: i) I peatükk üldsätete kohta, ii) II peatükk patendiseaduse kohta, iii) III peatükk ühenduse patendi pikendamise, aegumise ja kehtetuks tunnistamise kohta, iv) IV peatükk ühenduse patendiga seotud kohtuasjade kohtualluvuse ja menetlusnormide kohta, v) V peatükk mõju kohta siseriiklikule õigusele ja vi) VI peatükk lõppsätete kohta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon võttis 2000. aastal vastu ühenduse patenti käsitleva nõukogu määruse ettepaneku (KOM(2000)0412); arvestades, et see ettepanek sisaldas kuut peatükki: i) I peatükk üldsätete kohta, ii) II peatükk patendiseaduse kohta, iii) III peatükk ühenduse patendi pikendamise, aegumise ja kehtetuks tunnistamise kohta, iv) IV peatükk ühenduse patendiga seotud kohtuasjade kohtualluvuse ja menetlusnormide kohta, v) V peatükk mõju kohta siseriiklikule õigusele ja vi) VI peatükk lõppsätete kohta;

| B. | arvestades, et ettepanek põhines EÜ asutamislepingu artiklil 308, mille vastuvõtmiseks oli vaja konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ja nõukogu ühehäälset otsust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ettepanek põhines EÜ asutamislepingu artiklil 308, mille vastuvõtmiseks oli vaja konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ja nõukogu ühehäälset otsust;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlament kiitis oma 10. aprilli 2002. aasta seisukohaga ühenduse patenti käsitleva nõukogu määruse ettepaneku kohta (1) nõuandemenetluse alusel komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlament kiitis oma 10. aprilli 2002. aasta seisukohaga ühenduse patenti käsitleva nõukogu määruse ettepaneku kohta (1) nõuandemenetluse alusel komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| D. | arvestades, et peagi selgus, et mõnedel liikmesriikidel oli spetsiifilisi probleeme, mistõttu neil ei olnud võimalik määruse ettepanekuga nõustuda; arvestades, et eelkõige mõned liikmesriigid ei saanud nõustuda ühenduse patendi tõlkimise korraldusega, mistõttu nõukogu jõudis järeldusele, et tõlkimise korralduse probleemi tõttu ei suuda nõukogu saavutada komisjoni ettepaneku suhtes poliitilist kokkulepet, kuna puudub üksmeel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et peagi selgus, et mõnedel liikmesriikidel oli spetsiifilisi probleeme, mistõttu neil ei olnud võimalik määruse ettepanekuga nõustuda; arvestades, et eelkõige mõned liikmesriigid ei saanud nõustuda ühenduse patendi tõlkimise korraldusega, mistõttu nõukogu jõudis järeldusele, et tõlkimise korralduse probleemi tõttu ei suuda nõukogu saavutada komisjoni ettepaneku suhtes poliitilist kokkulepet, kuna puudub üksmeel;

| E. | arvestades, et 9. jaanuaril 2006 käivitas komisjon arutelu tulevase patendipoliitika üle Euroopas, millele Euroopa Parlament vastas oma 12. oktoobri 2006. aasta resolutsiooniga (2); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 9. jaanuaril 2006 käivitas komisjon arutelu tulevase patendipoliitika üle Euroopas, millele Euroopa Parlament vastas oma 12. oktoobri 2006. aasta resolutsiooniga (2);

| F. | arvestades, et arutelu algatati nõukogus uuesti pärast komisjoni teatise „Euroopa patendisüsteemi edendamine”(KOM(2007)0165) vastuvõtmist 3. aprillil 2007. aastal; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et arutelu algatati nõukogus uuesti pärast komisjoni teatise „Euroopa patendisüsteemi edendamine”(KOM(2007)0165) vastuvõtmist 3. aprillil 2007. aastal;

| G. | arvestades, et 4. detsembril 2009 võttis nõukogu vastu tulevase patendisüsteemi peamiseid tunnusjooni käsitlevad järeldused, mille kohaselt patendisüsteem põhineb kahel sambal: i) patendivaidluste lahendamise ühtse süsteemi loomine ja ii) ELi patendi loomine, mis oleks õiguslik vahend kogu ELis kehtivate patentide andmiseks; arvestades, et nõukogu oli seisukohal, et need järeldused peaksid moodustama osa üldisest lõplikust kokkuleppest meetmepaketi üle, mis käsitleb tugevdatud patendisüsteemi Euroopas, mis hõlmab Euroopa patendi ja ELi patendi kohtu asutamist (EEUPC) ja ELi patendi loomist, sealhulgas eraldi määrust tõlkimise korraldamise kohta, tugevdatud koostööd Euroopa Patendiameti ja liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametite vahel ning vajalikus ulatuses Euroopa patendikonventsiooni muutmist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 4. detsembril 2009 võttis nõukogu vastu tulevase patendisüsteemi peamiseid tunnusjooni käsitlevad järeldused, mille kohaselt patendisüsteem põhineb kahel sambal: i) patendivaidluste lahendamise ühtse süsteemi loomine ja ii) ELi patendi loomine, mis oleks õiguslik vahend kogu ELis kehtivate patentide andmiseks; arvestades, et nõukogu oli seisukohal, et need järeldused peaksid moodustama osa üldisest lõplikust kokkuleppest meetmepaketi üle, mis käsitleb tugevdatud patendisüsteemi Euroopas, mis hõlmab Euroopa patendi ja ELi patendi kohtu asutamist (EEUPC) ja ELi patendi loomist, sealhulgas eraldi määrust tõlkimise korraldamise kohta, tugevdatud koostööd Euroopa Patendiameti ja liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametite vahel ning vajalikus ulatuses Euroopa patendikonventsiooni muutmist;

| H. | arvestades, et õiguslik alus ELi patendi loomiseks muutus Lissaboni lepingu jõustumisel 1. detsembril 2009 Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 118 kehtestamisega, mille kohaselt: „Siseturu rajamise või selle toimimise raames sätestavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt meetmed selleks, et luua Euroopa intellektuaalomandi õigused, mis tagaksid intellektuaalomandi õiguste ühetaolise kaitse kogu liidus, ning kogu liitu hõlmava tsentraliseeritud loa andmise, koordineerimise ja järelevalve korra”; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et õiguslik alus ELi patendi loomiseks muutus Lissaboni lepingu jõustumisel 1. detsembril 2009 Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 118 kehtestamisega, mille kohaselt: „Siseturu rajamise või selle toimimise raames sätestavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt meetmed selleks, et luua Euroopa intellektuaalomandi õigused, mis tagaksid intellektuaalomandi õiguste ühetaolise kaitse kogu liidus, ning kogu liitu hõlmava tsentraliseeritud loa andmise, koordineerimise ja järelevalve korra”;

| I. | arvestades, et kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 118 esimese lõiguga saab ELi patendi kui Euroopa intellektuaalomandi õiguse luua seadusandliku tavamenetluse kohaselt; arvestades siiski, et kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 118 teise lõiguga tuleb selliste õigustega seotud keelenõuete kehtestamiseks järgida seadusandlikku erimenetlust, mis nõuab nõukogu ühehäälset otsust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 118 esimese lõiguga saab ELi patendi kui Euroopa intellektuaalomandi õiguse luua seadusandliku tavamenetluse kohaselt; arvestades siiski, et kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 118 teise lõiguga tuleb selliste õigustega seotud keelenõuete kehtestamiseks järgida seadusandlikku erimenetlust, mis nõuab nõukogu ühehäälset otsust;

| J. | arvestades, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist kinnitas komisjon oma 2000. aastal esitatud ettepanekut (3); arvestades, et Euroopa Parlament kinnitas oma 2002. aasta seisukohta oma 5. mai 2010. aasta resolutsioonis Lissaboni lepingu jõustumise mõju kohta käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele ((KOM(2009)0665) – „koondteatis”)) (4) kui esimese lugemise seisukohta, et kiirendada menetlust ja anda nõukogule võimalus võtta oma 4. detsembri 2009. aasta järeldused ametlikult üle nõukogu seisukohta, mis oleks järgmiseks sammuks seadusandlikus tavamenetluses; arvestades, et nõukogu ei võtnud oma järeldusi seisukohta üle ning seetõttu ei saa jätkata tööd ELi patendiga komisjoni 2000. aasta ettepaneku alusel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist kinnitas komisjon oma 2000. aastal esitatud ettepanekut (3); arvestades, et Euroopa Parlament kinnitas oma 2002. aasta seisukohta oma 5. mai 2010. aasta resolutsioonis Lissaboni lepingu jõustumise mõju kohta käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele ((KOM(2009)0665) – „koondteatis”)) (4) kui esimese lugemise seisukohta, et kiirendada menetlust ja anda nõukogule võimalus võtta oma 4. detsembri 2009. aasta järeldused ametlikult üle nõukogu seisukohta, mis oleks järgmiseks sammuks seadusandlikus tavamenetluses; arvestades, et nõukogu ei võtnud oma järeldusi seisukohta üle ning seetõttu ei saa jätkata tööd ELi patendiga komisjoni 2000. aasta ettepaneku alusel;

| K. | arvestades, et 30. juunil 2010 võttis komisjon vastu ettepaneku võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Liidu patendi tõlkimise korraldamise kohta (KOM(2010)0350), mis põhineb Euroopa Patendiameti kehtival keelekorraldusel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 30. juunil 2010 võttis komisjon vastu ettepaneku võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Liidu patendi tõlkimise korraldamise kohta (KOM(2010)0350), mis põhineb Euroopa Patendiameti kehtival keelekorraldusel;

| L. | arvestades, et vaatamata nõukogu mitmele läbirääkimisvoorule 2010. aastal, kinnitati konkurentsivõime nõukogu 10. detsembri 2010. aasta kohtumisel, et on ületamatud takistused, mis muudavad tõlkimise korralduse ühehäälse otsuse vastuvõtmise võimatuks praegu ja lähituleviks, ning et on võimatu saavutada mõistliku aja jooksul aluslepingute vastavaid sätteid kohaldades esitatud määruste eesmärke - kehtestada kogu Euroopa Liidus ühtne patendikaitse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et vaatamata nõukogu mitmele läbirääkimisvoorule 2010. aastal, kinnitati konkurentsivõime nõukogu 10. detsembri 2010. aasta kohtumisel, et on ületamatud takistused, mis muudavad tõlkimise korralduse ühehäälse otsuse vastuvõtmise võimatuks praegu ja lähituleviks, ning et on võimatu saavutada mõistliku aja jooksul aluslepingute vastavaid sätteid kohaldades esitatud määruste eesmärke - kehtestada kogu Euroopa Liidus ühtne patendikaitse;

| M. | arvestades, et mitu liikmesriiki väljendasid oma valmisolekut kaaluda võimalust kehtestada ühtne patent tõhustatud koostöö raames; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et mitu liikmesriiki väljendasid oma valmisolekut kaaluda võimalust kehtestada ühtne patent tõhustatud koostöö raames;

| N. | arvestades, et üle üheksa liikmesriigi on teatanud oma kavatsusest alustada omavahel tõhustatud koostööd ühtse patendikaitse loomise valdkonnas ning esitanud komisjonile taotluse vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 329 lõikele 1, ning seejärel on komisjon esitanud ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus tõhustatud koostöö lubamise kohta ühtse patendikaitse loomise valdkonnas; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et üle üheksa liikmesriigi on teatanud oma kavatsusest alustada omavahel tõhustatud koostööd ühtse patendikaitse loomise valdkonnas ning esitanud komisjonile taotluse vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 329 lõikele 1, ning seejärel on komisjon esitanud ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus tõhustatud koostöö lubamise kohta ühtse patendikaitse loomise valdkonnas;

| O. | arvestades, et Euroopa Parlament on kontrollinud, kas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 20 ja ELi toimimise lepingu artikleid 326–334 on järgitud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Parlament on kontrollinud, kas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 20 ja ELi toimimise lepingu artikleid 326–334 on järgitud;

| P. | arvestades, et vastavalt ELi lepingu artiklile 20 võivad vähemalt üheksa liikmesriiki, kes soovivad omavahel sisse seada tõhustatud koostöö valdkonnas, kus liidul ei ole ainupädevust, kasutada liidu institutsioone ja teostada liidu pädevust, kohaldades õiguslikult järjepideval viisil aluslepingute asjakohaseid sätteid, arvestades piiranguid ja järgides korda, mis on sätestatud nimetatud artiklis ja ELi toimimise lepingu artiklites 326–334; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et vastavalt ELi lepingu artiklile 20 võivad vähemalt üheksa liikmesriiki, kes soovivad omavahel sisse seada tõhustatud koostöö valdkonnas, kus liidul ei ole ainupädevust, kasutada liidu institutsioone ja teostada liidu pädevust, kohaldades õiguslikult järjepideval viisil aluslepingute asjakohaseid sätteid, arvestades piiranguid ja järgides korda, mis on sätestatud nimetatud artiklis ja ELi toimimise lepingu artiklites 326–334;

| Q. | arvestades, et ühtse patendikaitse loomine ei sisaldu ELi toimimise lepingu artikli 3 lõikes 1 sätestatud liidu ainupädevuste loetelus; arvestades, et Euroopa intellektuaalomandi õiguste loomise õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 118, milles osutatakse konkreetselt siseturu rajamisele ja toimimisele, mis on ELi toimimise lepingu artikli 4 kohaselt üks liidu jagatud pädevustest; arvestades, et seega ei kuulu ühtse patendikaitse loomine koos kohaldatava tõlkimise korraldusega liidu ainupädevuste valdkonda; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ühtse patendikaitse loomine ei sisaldu ELi toimimise lepingu artikli 3 lõikes 1 sätestatud liidu ainupädevuste loetelus; arvestades, et Euroopa intellektuaalomandi õiguste loomise õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 118, milles osutatakse konkreetselt siseturu rajamisele ja toimimisele, mis on ELi toimimise lepingu artikli 4 kohaselt üks liidu jagatud pädevustest; arvestades, et seega ei kuulu ühtse patendikaitse loomine koos kohaldatava tõlkimise korraldusega liidu ainupädevuste valdkonda;

| R. | arvestades, et see tõhustatud koostöö aitab eelkõige edendada liidu eesmärke, kaitsta tema huve ja tugevdada integreerumisprotsessi ELi lepingu artikli 20 tähenduses, kui võtta arvesse komisjoni mõjuhinnangut seoses eelmainitud 2010. aasta ettepanekuga võtta vastu määrus Euroopa Liidu patendi tõlkimise korraldamise kohta, selles mõjuhinnangus juhitakse tähelepanu, et puudub ühtne patent, mis tagaks patendikaitse kogu ELis, ning selle tulemuseks on killustatud patendisüsteem; arvestades, et selle killustatuse põhjuseks on eri liikmesriikides Euroopa patentide jõustamise keerukus ja kulukus, mis võib ulatuda kuni 40 %ni patenteerimise üldkuludest Euroopas; arvestades, et ühtse patendikaitse loomine liikmesriikide rühmale tõstaks patendikaitse taset, andes võimaluse hankida ühtne patendikaitse kõigi osalevate liikmesriikide territooriumidel ning kõrvaldades neil territooriumidel patendikaitsega seonduvad kulud ja keerukuse, mis edendaks seega teaduse ja tehnoloogia arengut ning siseturu toimimist; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et see tõhustatud koostöö aitab eelkõige edendada liidu eesmärke, kaitsta tema huve ja tugevdada integreerumisprotsessi ELi lepingu artikli 20 tähenduses, kui võtta arvesse komisjoni mõjuhinnangut seoses eelmainitud 2010. aasta ettepanekuga võtta vastu määrus Euroopa Liidu patendi tõlkimise korraldamise kohta, selles mõjuhinnangus juhitakse tähelepanu, et puudub ühtne patent, mis tagaks patendikaitse kogu ELis, ning selle tulemuseks on killustatud patendisüsteem; arvestades, et selle killustatuse põhjuseks on eri liikmesriikides Euroopa patentide jõustamise keerukus ja kulukus, mis võib ulatuda kuni 40 %ni patenteerimise üldkuludest Euroopas; arvestades, et ühtse patendikaitse loomine liikmesriikide rühmale tõstaks patendikaitse taset, andes võimaluse hankida ühtne patendikaitse kõigi osalevate liikmesriikide territooriumidel ning kõrvaldades neil territooriumidel patendikaitsega seonduvad kulud ja keerukuse, mis edendaks seega teaduse ja tehnoloogia arengut ning siseturu toimimist;

| S. | arvestades, et selle algatuse varasemate etappide põhjal on näha, et kavandatav otsus on esitatud viimase võimalusena ning et liit ei ole võimeline koostöö eesmärke mõistliku aja jooksul saavutama; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et selle algatuse varasemate etappide põhjal on näha, et kavandatav otsus on esitatud viimase võimalusena ning et liit ei ole võimeline koostöö eesmärke mõistliku aja jooksul saavutama;

| T. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklite 326–334 nõuded on samuti täidetud; arvestades, et tõhustatud koostöö aitab kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele, sest see kõrvaldab kaupade vaba liikumise takistused, aitab tegelda patendiõiguse rikkumistega ja võib suurendada nende leiutajate hulka, kes taotlevad kogu liidus kehtivat patendikaitset, tagab kõigile leiutajatele, innovaatilistele ettevõtetele ja patendiomanikele võrdse juurdepääsu ühtsele patendikaitsele, olenemata sellest, kas nad on pärit osalevatest või mitteosalevatest liikmesriikidest, loob täiendava vahendi, mis on kättesaadav kõigile patendiomanikele kogu liidus, parandab innovaatiliste ettevõtete raamtingimusi kogu liidu ulatuses ning kõrvaldab osalevate liikmesriikide praeguse killustatuse, mis tuleneb nn patendiõiguse piiridest liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklite 326–334 nõuded on samuti täidetud; arvestades, et tõhustatud koostöö aitab kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele, sest see kõrvaldab kaupade vaba liikumise takistused, aitab tegelda patendiõiguse rikkumistega ja võib suurendada nende leiutajate hulka, kes taotlevad kogu liidus kehtivat patendikaitset, tagab kõigile leiutajatele, innovaatilistele ettevõtetele ja patendiomanikele võrdse juurdepääsu ühtsele patendikaitsele, olenemata sellest, kas nad on pärit osalevatest või mitteosalevatest liikmesriikidest, loob täiendava vahendi, mis on kättesaadav kõigile patendiomanikele kogu liidus, parandab innovaatiliste ettevõtete raamtingimusi kogu liidu ulatuses ning kõrvaldab osalevate liikmesriikide praeguse killustatuse, mis tuleneb nn patendiõiguse piiridest liikmesriikide vahel;

| U. | arvestades eelkõige, et tõhustatud koostöö selles valdkonnas vastab aluslepingutele ja liidu õigusaktidele, sest see ei mõjuta liidu õigustikku, kuna siiani on vastu võetud vaid mõned liidu õigusaktid ELi toimimise lepingu artikli 288 tähenduses ning ükski neist ei käsitle kogu liidus ühtset kaitset pakkuva Euroopa intellektuaalomandi õiguse loomist; arvestades, et kui välja arvata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 1998. aasta direktiiv 98/44/EÜ (biotehnoloogialeiutiste õiguskaitse kohta) (5), ei ole patendiõigust liidu tasandil sisuliselt ühtlustatud, ning arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1610/96 (taimekaitsevahendite täiendava kaitsesertifikaadi kasutuselevõtu kohta) (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 469/2009 (ravimite täiendava kaitse tunnistuse kohta) (7) käsitlevad patenditähtaegade pikendamist teatud liiki patenditud objektide puhul; arvestades, et tõhustatud koostöö patentide valdkonnas ei põhjustaks diskrimineerimist, sest juurdepääs ühtsele patendile oleks avatud kõigile patendisüsteemi kasutajatele kogu liidust; |
| --- | --- |

U.

arvestades eelkõige, et tõhustatud koostöö selles valdkonnas vastab aluslepingutele ja liidu õigusaktidele, sest see ei mõjuta liidu õigustikku, kuna siiani on vastu võetud vaid mõned liidu õigusaktid ELi toimimise lepingu artikli 288 tähenduses ning ükski neist ei käsitle kogu liidus ühtset kaitset pakkuva Euroopa intellektuaalomandi õiguse loomist; arvestades, et kui välja arvata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 1998. aasta direktiiv 98/44/EÜ (biotehnoloogialeiutiste õiguskaitse kohta) (5), ei ole patendiõigust liidu tasandil sisuliselt ühtlustatud, ning arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1610/96 (taimekaitsevahendite täiendava kaitsesertifikaadi kasutuselevõtu kohta) (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 469/2009 (ravimite täiendava kaitse tunnistuse kohta) (7) käsitlevad patenditähtaegade pikendamist teatud liiki patenditud objektide puhul; arvestades, et tõhustatud koostöö patentide valdkonnas ei põhjustaks diskrimineerimist, sest juurdepääs ühtsele patendile oleks avatud kõigile patendisüsteemi kasutajatele kogu liidust;

| V. | arvestades, et tõhustatud koostöös austatakse mitteosalevate liikmesriikide õigusi, pädevusi ja kohustusi, kuna võimalus hankida ühtne patendikaitse osalevate liikmesriikide territooriumil ei mõjusta patendikaitse kättesaadavust ega tingimusi mitteosalevate liikmesriikide territooriumil; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et tõhustatud koostöös austatakse mitteosalevate liikmesriikide õigusi, pädevusi ja kohustusi, kuna võimalus hankida ühtne patendikaitse osalevate liikmesriikide territooriumil ei mõjusta patendikaitse kättesaadavust ega tingimusi mitteosalevate liikmesriikide territooriumil;

| W. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 328 lõikes 1 on sätestatud, et tõhustatud koostöö on kõikidele osaleda soovivatele liikmesriikidele igal ajal avatud; arvestades, et komisjon ja tõhustatud koostöös osalevad liikmesriigid peaksid algusest peale ja jätkuvalt toetama ning soodustama võimalikult paljude liikmesriikide osalemist; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 328 lõikes 1 on sätestatud, et tõhustatud koostöö on kõikidele osaleda soovivatele liikmesriikidele igal ajal avatud; arvestades, et komisjon ja tõhustatud koostöös osalevad liikmesriigid peaksid algusest peale ja jätkuvalt toetama ning soodustama võimalikult paljude liikmesriikide osalemist;

| X. | arvestades, et Euroopa Parlamendi nõusolek puudutab tõhustatud koostööd ja sellega ei määrata kindlaks, millised liikmesriigid koostöös osalevad; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Euroopa Parlamendi nõusolek puudutab tõhustatud koostööd ja sellega ei määrata kindlaks, millised liikmesriigid koostöös osalevad;

| Y. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 333 lõikes 2 lubatakse nõukogul (või täpsemalt tõhustatud koostöös osalevaid liikmesriike esindavatel nõukogu liikmetel) võtta vastu otsus, mis näeb ette seadusandliku tavamenetluse kasutamise, selle asemel et kasutada ELi toimimise lepingu artikli 118 teise lõigu alusel seadusandlikku erimenetlust, mille kohaselt Euroopa Parlamendiga ainult konsulteeritakse, |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 333 lõikes 2 lubatakse nõukogul (või täpsemalt tõhustatud koostöös osalevaid liikmesriike esindavatel nõukogu liikmetel) võtta vastu otsus, mis näeb ette seadusandliku tavamenetluse kasutamise, selle asemel et kasutada ELi toimimise lepingu artikli 118 teise lõigu alusel seadusandlikku erimenetlust, mille kohaselt Euroopa Parlamendiga ainult konsulteeritakse,

| 1. | annab nõusoleku nõukogu otsuse eelnõule, ilma et see piiraks seda, millised on osalevad liikmesriigid; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku nõukogu otsuse eelnõule, ilma et see piiraks seda, millised on osalevad liikmesriigid;

| 2. | kutsub nõukogu üles võtma ELi toimimise lepingu artikli 333 lõike 2 alusel vastu otsust, mille kohaselt ettepanek võtta vastu nõukogu määrus tõhustatud koostöö rakendamise kohta ühtse patendikaitse loomise valdkonnas seoses Euroopa intellektuaalomandi õigustega seotud keelenõuete kehtestamiseks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 118 teisele lõigule võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt; |
| --- | --- |

2.

kutsub nõukogu üles võtma ELi toimimise lepingu artikli 333 lõike 2 alusel vastu otsust, mille kohaselt ettepanek võtta vastu nõukogu määrus tõhustatud koostöö rakendamise kohta ühtse patendikaitse loomise valdkonnas seoses Euroopa intellektuaalomandi õigustega seotud keelenõuete kehtestamiseks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 118 teisele lõigule võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 127 E, 29.5.2003, lk 519.

(2)  ELT C 308 E, 16.12.2006, lk 169.

(3)  KOM(2009)0665.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0126.

(5)  EÜT L 213, 30.7.1998, lk 13.

(6)  EÜT L 198, 8.8.1996, lk 30.

(7)  ELT L 152, 16.6.2009, lk 1.

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/79 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/79

---

Teisipäev, 15. veebruar 2011Toiduainete radioaktiivne saastatus ***I

P7_TA(2011)0055

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus (Euratom) toiduainete ja loomasööda radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärade kehtestamise kohta tuuma- või muu kiirgusavarii korral (uuesti sõnastatud tekst) (KOM(2010)0184 – C7-0137/2010 – 2010/0098(COD))

2012/C 188 E/27

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine - uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2010)0184); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2010)0184);

| — | võttes arvesse nõukogu konsulteerimist Euroopa Parlamendiga (C7-0137/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu konsulteerimist Euroopa Parlamendiga (C7-0137/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 168 lõike 4 punkti b; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 168 lõike 4 punkti b;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. septembri 2010. aasta arvamust (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. septembri 2010. aasta arvamust (1)

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (2);

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 29. juuni 2010. aasta kirja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni komisjonile; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 29. juuni 2010. aasta kirja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni komisjonile;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 87, 55 ja 37; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 87, 55 ja 37;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A7-0001/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A7-0001/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 48, 15.2.2011, lk 160.

(2)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

Teisipäev, 15. veebruar 2011P7_TC1-COD(2010)0098

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 toiduainete ja loomasööda radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärade kehtestamise kohta tuuma- või muu kiirgusavarii korral (uuesti sõnastatud tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa
  Liidu toimimise lepingut
  , eriti selle
  artikli 168 lõike 4 punkti b,

[Muudatusettepanek 32]

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades, et:

| (1) | Nõukogu 22. detsembri 1987. aasta määrus (Euratom) nr 3954/87 toiduainete ja loomasööda radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärade kehtestamise kohta tuuma- või muu kiirgusavarii korral (4) on korduvalt oluliselt muudetud (5). Kuna sellesse tuleb teha täiendavaid muudatusi, tuleks selguse huvides kõnealune määrus kodifitseerida koos. koos komisjoni 12. aprilli 1989. aasta määrusega (Euratom) nr 944/89 millega kehtestatakse vähem tähtsate toiduainete radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärad tuuma- või muu kiirgusavarii korral (6) ja komisjoni 29. märtsi 1990. aasta määrusega (Euratom) nr 770/90 loomasööda radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärade kehtestamise kohta tuuma- või kiirgusavarii korral (7).
  ▐

  [Muudatusettepanek 2] |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. detsembri 1987. aasta määrus (Euratom) nr 3954/87 toiduainete ja loomasööda radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärade kehtestamise kohta tuuma- või muu kiirgusavarii korral (4) on korduvalt oluliselt muudetud (5). Kuna sellesse tuleb teha täiendavaid muudatusi, tuleks selguse huvides kõnealune määrus kodifitseerida koos. koos komisjoni 12. aprilli 1989. aasta määrusega (Euratom) nr 944/89 millega kehtestatakse vähem tähtsate toiduainete radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärad tuuma- või muu kiirgusavarii korral (6) ja komisjoni 29. märtsi 1990. aasta määrusega (Euratom) nr 770/90 loomasööda radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärade kehtestamise kohta tuuma- või kiirgusavarii korral (7).

▐

[Muudatusettepanek 2]

| (2) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklile 168 tagatakse kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.



  [Muudatusettepanek 3] |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklile 168 tagatakse kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.

[Muudatusettepanek 3]

| (3) | 2. veebruaril 1959 võttis nõukogu vastu põhilisi ohutusnorme kehtestavad direktiivid (8), asendatud 13. mai 1996. aasta nõukogu direktiiviga 96/29/Euratom, millega sätestatakse põhilised ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest (9). Kõnealuse direktiivi artikli 50 lõige 2 nõuab, et liikmesriigid määraksid kindlaks, kuidas keegi neist avarii korral tegutseb. |
| --- | --- |

(3)

2. veebruaril 1959 võttis nõukogu vastu põhilisi ohutusnorme kehtestavad direktiivid (8), asendatud 13. mai 1996. aasta nõukogu direktiiviga 96/29/Euratom, millega sätestatakse põhilised ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest (9). Kõnealuse direktiivi artikli 50 lõige 2 nõuab, et liikmesriigid määraksid kindlaks, kuidas keegi neist avarii korral tegutseb.

| (4) | 26. aprillil 1986 toimunud Tšernobõli aatomielektrijaama avarii tagajärjel paiskus atmosfääri märkimisväärses koguses radioaktiivseid aineid, mis tervishoiu seisukohast olulisel määral saastasid mitmes Euroopa riigis toiduaineid ja loomasööta.
  Pinnast saastas ka radioaktiivne tolm, mis suurendas metsa ja saastatud piirkondadest pärinevate põllumajanduslike toiduainete radioaktiivsust.



  [Muudatusettepanek 4] |
| --- | --- |

(4)

26. aprillil 1986 toimunud Tšernobõli aatomielektrijaama avarii tagajärjel paiskus atmosfääri märkimisväärses koguses radioaktiivseid aineid, mis tervishoiu seisukohast olulisel määral saastasid mitmes Euroopa riigis toiduaineid ja loomasööta.
  Pinnast saastas ka radioaktiivne tolm, mis suurendas metsa ja saastatud piirkondadest pärinevate põllumajanduslike toiduainete radioaktiivsust.

[Muudatusettepanek 4]

| (5) | Võeti meetmed (10) tagamaks, et teatavaid põllumajandussaadusi ja -tooteid toodaks Euroopa Liitu sisse ainult vastavalt ühtsele korrale, mis kaitseb elanikkonna tervist ning samas säilitab turu ühtsuse ega kahjusta kaubavahetust. |
| --- | --- |

(5)

Võeti meetmed (10) tagamaks, et teatavaid põllumajandussaadusi ja -tooteid toodaks Euroopa Liitu sisse ainult vastavalt ühtsele korrale, mis kaitseb elanikkonna tervist ning samas säilitab turu ühtsuse ega kahjusta kaubavahetust.

| (6) | Inimeste tervise kaitse on üks eesmärke, mida liit oma poliitika määratlemise ja rakendamisega saavutab. ELi toimimise lepingu artikli 168 lõike 4 punktis b on sätestatud veterinaaria valdkonna ühiste meetmete vastuvõtmine, mille otsene eesmärk on inimeste tervise kaitse. Liikmesriigid vastutavad käesolevas määruses sätestatud radioaktiivse saastatuse maksimaalsetele lubatud piirmääradele vastavuse jälgimise eest, mis toimub toiduainete ja loomasööda ohutusstandardite järelevalve kaudu.



  [Muudatusettepanek 5] |
| --- | --- |

(6)

Inimeste tervise kaitse on üks eesmärke, mida liit oma poliitika määratlemise ja rakendamisega saavutab. ELi toimimise lepingu artikli 168 lõike 4 punktis b on sätestatud veterinaaria valdkonna ühiste meetmete vastuvõtmine, mille otsene eesmärk on inimeste tervise kaitse. Liikmesriigid vastutavad käesolevas määruses sätestatud radioaktiivse saastatuse maksimaalsetele lubatud piirmääradele vastavuse jälgimise eest, mis toimub toiduainete ja loomasööda ohutusstandardite järelevalve kaudu.

[Muudatusettepanek 5]

| (7) | Tuleb luua süsteem, mis võimaldaks
  liidul
  pärast tuuma- või muud kiirgusavariid, mis võib põhjustada või on põhjustanud toiduainete ja loomasööda olulise radioaktiivse saastumise, kehtestada
  rahvatervise kõrgetasemeliseks
  kaitseks radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärad.

  [Muudatusettepanek 6] |
| --- | --- |

(7)

Tuleb luua süsteem, mis võimaldaks
  liidul
  pärast tuuma- või muud kiirgusavariid, mis võib põhjustada või on põhjustanud toiduainete ja loomasööda olulise radioaktiivse saastumise, kehtestada
  rahvatervise kõrgetasemeliseks
  kaitseks radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärad.

[Muudatusettepanek 6]

| (8) | Komisjonile tuleks teatada tuumaavariist või ebatavaliselt kõrgest radioaktiivsusest vastavalt nõukogu 14. detsembri 1987. aasta otsusele 87/600/Euratom, mis käsitleb operatiivse teabevahetuse korda ühenduses kiirgusavariide puhul (11), või vastavalt IAEA 26. septembri 1986. aasta konventsioonile tuumaavariist operatiivse teatamise kohta. |
| --- | --- |

(8)

Komisjonile tuleks teatada tuumaavariist või ebatavaliselt kõrgest radioaktiivsusest vastavalt nõukogu 14. detsembri 1987. aasta otsusele 87/600/Euratom, mis käsitleb operatiivse teabevahetuse korda ühenduses kiirgusavariide puhul (11), või vastavalt IAEA 26. septembri 1986. aasta konventsioonile tuumaavariist operatiivse teatamise kohta.

| (9) | Komisjon peaks konkreetse tuuma- või muu kiirgusavarii
  korral ▐ viivitamata
  kohaldama
  varem kehtestatud lubatud
  radioaktiivse saastatuse piirmäärasid
  .

  [Muudatusettepanek 7] |
| --- | --- |

(9)

Komisjon peaks konkreetse tuuma- või muu kiirgusavarii
  korral ▐ viivitamata
  kohaldama
  varem kehtestatud lubatud
  radioaktiivse saastatuse piirmäärasid
  .

[Muudatusettepanek 7]

| (10) | Komisjonil peaksid olema volitused delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt seoses toiduainete ja loomasööda ning vähem tähtsate toiduainete nimekirja radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäära kohandamisega vastavalt tehnilistele edusammudele. Eriti oluline on, et komisjon teostaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil.



  [Muudatusettepanek 8]

  ▐

  [Muudatusettepanek 9] |
| --- | --- |

(10)

Komisjonil peaksid olema volitused delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt seoses toiduainete ja loomasööda ning vähem tähtsate toiduainete nimekirja radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäära kohandamisega vastavalt tehnilistele edusammudele. Eriti oluline on, et komisjon teostaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil.

[Muudatusettepanek 8]

▐

[Muudatusettepanek 9]

| (11) | Radioaktiivse saastatuse
  lubatud piirmäärad
  tuleks korrapäraselt läbi vaadata, et võtta
  asjakohaselt arvesse rahvusvaheliste uusimate teadusuuringute tulemusi
  ning
  vajadust rahustada elanikkonda ja
  tagada elanikkonna tervise kõrgetasemeline kaitse ning
  hoiduda lahknevustest rahvusvahelistes eeskirjades.

  [Muudatusettepanek 10] |
| --- | --- |

(11)

Radioaktiivse saastatuse
  lubatud piirmäärad
  tuleks korrapäraselt läbi vaadata, et võtta
  asjakohaselt arvesse rahvusvaheliste uusimate teadusuuringute tulemusi
  ning
  vajadust rahustada elanikkonda ja
  tagada elanikkonna tervise kõrgetasemeline kaitse ning
  hoiduda lahknevustest rahvusvahelistes eeskirjades.

[Muudatusettepanek 10]

| (12) | Tuumaavarii või muu kiirgusavarii järgsest saastatusest tulenevat radioaktiivsuse taset tuleb vaadelda koostoimes olemasoleva loodusliku radioaktiivsuse tasemega, mis võib vahel ise ületada kehtestatud piirmäära.



  [Muudatusettepanek 11] |
| --- | --- |

(12)

Tuumaavarii või muu kiirgusavarii järgsest saastatusest tulenevat radioaktiivsuse taset tuleb vaadelda koostoimes olemasoleva loodusliku radioaktiivsuse tasemega, mis võib vahel ise ületada kehtestatud piirmäära.

[Muudatusettepanek 11]

| (13) | I, II ja III lisas tuleks arvesse võtta konservitud toiduainete säilivusaja jooksul toimuvat radioaktiivsete isotoopide osalist lagunemist. Konservitud toiduainete radioaktiivsust tuleks sõltuvalt saastatuse liigist (nt saastatus joodi isotoopidega) pidevalt kontrollida.



  [Muudatusettepanek 12]

  ▐

  [Muudatusettepanekud 13, 14 ja 15] |
| --- | --- |

(13)

I, II ja III lisas tuleks arvesse võtta konservitud toiduainete säilivusaja jooksul toimuvat radioaktiivsete isotoopide osalist lagunemist. Konservitud toiduainete radioaktiivsust tuleks sõltuvalt saastatuse liigist (nt saastatus joodi isotoopidega) pidevalt kontrollida.

[Muudatusettepanek 12]

▐

[Muudatusettepanekud 13, 14 ja 15]

| (14) | vähem tähtsate toiduainetena tuleks käsitada toiduaineid, mis moodustavad elanikkonna tarbimises tühise osa. ▐

  [Muudatusettepanek 16] |
| --- | --- |

(14)

vähem tähtsate toiduainetena tuleks käsitada toiduaineid, mis moodustavad elanikkonna tarbimises tühise osa. ▐

[Muudatusettepanek 16]

| (15) | Kehtivad toidualaste õigusnormide üldpõhimõtted, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (12) artiklites 5–21. Liikmesriigid peaksid asjakohaselt ja ametlikult kontrollima
  radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärade järgimist,
  nagu on sätestatud kõnealuse määruse artiklis 17
  ,

  [Muudatusettepanek 17] |
| --- | --- |

(15)

Kehtivad toidualaste õigusnormide üldpõhimõtted, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (12) artiklites 5–21. Liikmesriigid peaksid asjakohaselt ja ametlikult kontrollima
  radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärade järgimist,
  nagu on sätestatud kõnealuse määruse artiklis 17
  ,

[Muudatusettepanek 17]

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolev määrus näeb ette korra, kuidas kehtestada toiduainete ja loomasööda radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärad, mille puhul neid võib turustada pärast tuuma- või muud kiirgusavariid, mis võib põhjustada või on põhjustanud toiduainete ja loomasööda olulise radioaktiivse saastatuse.

2.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „toiduained” tähendab saadusi ja tooteid, mis töötlemata või töödeldud kujul on ette nähtud inimeste toiduks; |
| --- | --- |

a)

„toiduained” tähendab saadusi ja tooteid, mis töötlemata või töödeldud kujul on ette nähtud inimeste toiduks;

| b) | „loomasööt” tähendab saadusi ja tooteid, mis on ette nähtud ainult loomatoiduks. |
| --- | --- |

b)

„loomasööt” tähendab saadusi ja tooteid, mis on ette nähtud ainult loomatoiduks.

Artikkel 2

1.   Kui komisjon saab — eriti vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse operatiivse teabevahetuse korrale kiirgusavariide puhul või 26. septembri 1986. aasta Rahvusvahelise Energiaagentuuri tuumaavariist operatiivse teatamise konventsioonile — tuuma- või muu kiirgusavarii kohta ametliku teate, mis tõendab, et tõenäoliselt jõutakse või on jõutud toiduainete puhul I lisas või loomasööda puhul III lisas nimetatud radioaktiivse saastatuse lubatud piirmääradeni, võtab ta viivitamatult vastu
  otsuse,
  millega
  kuulutatakse välja tuumaavarii või kiirgusavarii toimumine ja kohaldatakse sellele kõnealuseid
  lubatud
  piirmäärasid.

[Muudatusettepanek 18]

2.   
  Lõike 1 alusel välja antud otsuse
  kehtivusaeg
  ei ületa
  kolme
  kuud
  .

[Muudatusettepanek 19]

3.
     
  Käesoleva määruse kohaldamisel abistab komisjoni sõltumatutest rahvatervise ja toiduohutuse ekspertidest koosnev komitee. Komitee liikmed valitakse vastavalt teaduslikele kriteeriumitele. Komisjon avaldab ekspertkomisjoni koosseisu ja selle liikmete majanduslike huvide deklaratsioonid.

[Muudatusettepanek 20]

▐

[Muudatusettepanekud 20, 21 ja 22]

Artikkel 3

Et võtta arvesse
  kõiki kättesaadavaid uusi teadusuuringute tulemusi,
  või vajadusel pärast tuumaavarii või muu kiirgusavarii toimumist, kohandab
  komisjon
  delegeeritud õigusaktide abil I, II ja III lisa vastavalt artiklile 4 ja artiklites 5 ning 6 toodud tingimustele.

▐

[Muudatusettepanek 23]

Artikkel 4

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Komisjonile antakse viieks aastaks alates ... (13) õigus võtta vastu artiklis 3 osutatud delegeeritud õigusakte. Komisjon esitab delegeeritud volituse kohta aruande hiljemalt kuus kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimine pikeneb automaatselt sama kestusega perioodide võrra, kui Euroopa Parlament ja nõukogu delegeerimist vastavalt artiklile 5 tagasi ei võta.

2.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.
     
  Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 5 ja 6 sätestatud tingimusi.

[Muudatusettepanek 24]

Artikkel 5

Delegeerimise tagasivõtmine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 3 osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta.

2.
     
  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja esitades tagasivõtmise põhjused.

3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

[Muudatusettepanek 25]

Artikkel 6

Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1.
     
  Euroopa Parlament või nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.

2.
     
  Kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole pärast lõikes 1 osutatud ajavahemiku möödumist delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ja see jõustub selles sätestatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ning see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja möödumist juhul, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad komisjonile teatanud, et nad ei kavatse esitada vastuväiteid.

3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.

[Muudatusettepanek 26]

Artikkel 7

1.   Toiduaineid ja loomasööta, mille lisades I ja III sätestatud radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärad on ületatud, ei turustata.

Käesolevat määrust kohaldatakse ka
  kolmandatest riikidest imporditud
  , tollitransiidis oleva või eksportimiseks mõeldud toiduainete ja loomasööda suhtes
  .

[Muudatusettepanek 27]

2.   Iga liikmesriik annab komisjonile käesoleva määruse kohaldamisega seotud teavet, eriti juhtumite kohta, kui radioaktiivse saastatuse lubatud piirmääri ei järgita. Komisjon edastab sellise teabe teistele liikmesriikidele.

3.
     
  Liikmesriigid jälgivad oma territooriumidel vastavust radioaktiivse saastatuse lubatud piirmääradele. Selleks rakendavad liikmesriigid toiduainete ja loomasööda ametliku kontrollimise süsteemi ja võtavad muid olukorrale vastavaid ja asjakohaseid meetmeid, kaasa arvatud avalikkuse teavitamine toidu- ja loomasööda ohutusest ja ohtudest vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklile 17.

[Muudatusettepanek 28]

4.
     
  Komisjon esitab hiljemalt märtsis 2012 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande mehhanismi, millega hüvitatakse kahjud põllumajandustootjatele, kelle toiduained on saastatud üle lubatud radioaktiivse saastatuse piirmäärade ja kes ei saa neid seetõttu turustada, asjakohasuse kohta. Selle mehhanismi aluseks peaks olema põhimõte, et saastaja maksab. Aruandele lisatakse vajaduse korral õigusakti ettepanek sellise mehhanismi kehtestamiseks.

[Muudatusettepanek 33]

Artikkel 8

Vähem tähtsate toiduainete nimekiri on esitatud käesoleva määruse II lisas.

▐

[Muudatusettepanek 29]

Artikkel 9

1.
     
  Komisjon esitab enne 2012. aasta märtsi Euroopa Parlamendile ja nõukogule raporti I ja III lisas sätestatud radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärade asjakohasuse kohta ning samuti II lisas sätestatud vähem tähtsate toiduainete nimekirja pidamise asjakohasuse kohta.

2.
     
  Nimetatud raportis tuleks eelkõige käsitleda radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärade vastavust direktiivi 96/29/Euratomi tingimustele, kus efektiivdoosi lubatud aastaseks piirmääraks elanikele on sätestatud 1 mSv ning kaaluda täiendavate asjakohaste radionukliidide lisamise võimalust I ja III lisasse. Hinnates neid lubatud piirmäärasid, keskendutakse raportis kõige haavatavamate elanikerühmade, eriti laste kaitsele, ja analüüsitakse, kas oleks asjakohane sellel alusel kehtestada lubatud piirmäärad kõigile elanikekategooriatele.

[Muudatusettepanek 30]

Artikkel 10

Nõukogu määrus (Euratom) nr 3954/87 ja komisjoni määrused (Euratom) nr 944/89 ja nr 770/90 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas V lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 11

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 48, 15.2.2011, lk 160.

1

(2)  ELT C [...], [...], lk. [...].

2

(3)  Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2011. aasta seisukoht.

3

(4)  EÜT L 371, 30.12.1987, lk 11.

4

(5)  Vt lisa IV.

5

(6)  EÜT L 101, 13.4.1989, lk 17.

6

(7)  EÜT L 83, 30.3.1990, lk 78.

7

(8)  EÜT 11, 20.2.1959, lk 221/59.

8

(9)  EÜT L 159, 29.6.1996, lk 1.

9

(10)  Nõukogu määrused (EMÜ) 1707/86 (EÜT L 146, 31.5.1986, lk 88), (EMÜ) 3020/86 (EÜT L 280, 1.10.1986, lk 79), (EMÜ) 624/87 (EÜT L 58, 28.2.1987, lk 101) ja (EMÜ) 3955/87 (EÜT L 371, 30.12.1987, lk 14).

10

(11)  EÜT L 371, 30.12.1987, lk 76.

11

(12)  

  ELT L 31, 1.2.2002, lk. 1.

12

ELT L 31, 1.2.2002, lk. 1.

(13)  
  ELT: palun sisestada käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

13

ELT: palun sisestada käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

---

Teisipäev, 15. veebruar 2011I LISA

[Muudatusettepanek 31]

TOIDUAINETE RADIOAKTIIVSE SAASTATUSE LUBATUD PIIRMÄÄRAD (Bq/kg)

| | Toiduained (1) |
| --- | --- |
| Imikutoidud (2) | Piimasaadused (3) | Muud toiduained, v.a vähem tähtsad toiduained (4) | Vedeltoiduained (5) |
| Strontsiumi isotoobid, eriti Sr-90 | 75 | 125 | 750 | 125 |
| Joodi isotoobid, eriti I-131 | 150 | 500 | 2 000 | 500 |
| Plutooniumi ja transplutooniumi alfa-osakesi kiirgavad isotoobid, eriti Pu-239 ja Am-241 | 1 | 20 | 80 | 20 |
| Kõik teised pikema kui 10päevase poolestusajaga nukliidid, eriti Cs-134, Cs-137 (6) | 400 | 1 000 | 1 250 | 1 000 |

Toiduained (1)

Imikutoidud (2)

Piimasaadused (3)

Muud toiduained, v.a vähem tähtsad toiduained (4)

Vedeltoiduained (5)

Strontsiumi isotoobid, eriti Sr-90

75

125

750

125

Joodi isotoobid, eriti I-131

150

500

2 000

500

Plutooniumi ja transplutooniumi alfa-osakesi kiirgavad isotoobid, eriti Pu-239 ja Am-241

1

20

80

20

Kõik teised pikema kui 10päevase poolestusajaga nukliidid, eriti Cs-134, Cs-137 (6)

400

1 000

1 250

1 000

---

(1)  Kontsentraatide või kuivtoodete suhtes kohaldatav lubatud piirmäär arvutatakse valmistoidu põhjal. Liikmesriigid võivad soovitada lahjendamisnorme, et käesolevas määruses sätestatud radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärade järgimine oleks tagatud.

(2)  Imikutoite määratletakse kui
  imiku piimasegusid, muuhulgas piimasegusid, jätkupiimasegusid ja võrdväärseid
  toiduaineid, mis on ette nähtud
  alla 12 kuu vanuste
  imikute toitmiseks ▐ ja rahuldavad selle inimrühma toitumisvajadusi ning pannakse jaemüüki selgelt eristatavates ning etiketiga „imikutoit” varustatud pakendites.

(3)  Piimasaadusi määratletakse kui CN-koodide 0401 ja 0402 (v.a 0402 29 11) alla kuuluvaid tooteid, kaasa arvatud igasugused vajaduse korral hiljem tehtavad kohandused.

(4)  Vähem tähtsad toiduained ja nende suhtes kohaldatavad lubatud piirmäärad Ö kehtestatakse käesoleva määruse II lisas Õ.

(5)  Vedeltoiduained on määratletud ühise CN-tollitariifistiku rubriigis 2009 ja grupis 22. Määrad arvestatakse lähtudes vee tarbimisest veevõrgus, joogiveega varustamisel tuleks liikmesriikide pädevate asutuste äranägemisel lähtuda samadest määradest.

(6)  Sellesse gruppi ei kuulu süsinik 14, triitium ja kaalium 40.

---

Teisipäev, 15. veebruar 2011II LISA

Vähem tähtsate toiduainete nimekiri

Käesolevas lisas loetletud vähem tähtsate toiduainete suhtes kohaldatavad radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärad on kümme korda suuremad, kui I lisas kehtestatud „muude toiduainete, välja arvatud vähem tähtsate toiduainete” suhtes kohaldatavad piirmäärad.

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 0703 20 00 | Küüslauk (värske või jahutatud) |
| 0709 59 50 | Trühvlid (värske või jahutatud) |
| 0709 90 40 | Kapparid (värske või jahutatud) |
| 0711 90 70 | Kapparid (lühikeseks ajaks hoidistatud, koheseks tarbimiseks kõlbmatud) |
| Ex07123900 | Trühvlid (kuivatatud, terved, tükeldatud, viilustatud, purustatud või pulbristatud, muul viisil töötlemata) |
| 0714 | Maniokk, maranta, saalep, mugul-päevalill, bataat ning samasugused kõrge tärklise- ja inuliinisisaldusega juured ja mugulad, värsked või kuivatatud, tükeldatud või tükeldamata või graanulitena; saagopalmisäsi |
| 0814 00 00 | Tsitruseliste või meloni (sh arbuusi) koor, värske, külmutatud, kuivatatud või lühikeseks ajaks soolvees, väävlivees või muus konserveerivas lahuses hoidistatud |
| 0903 00 00 | Mate (paraguai tee) |
| 0904 | Piprad perekonnast Piper; perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad kuivatatud, purustatud või jahvatatud viljad: |
| 0905 00 00 | Vanill |
| 0906 | Kaneel ja kaneelipuu õied |
| 0907 00 00 | Nelk (kogu vili, pungad ja varred) |
| 0908 | Muskaatpähkel, maasis e muskaatõis ja kardemon |
| 0909 | Aniisi-, tähtaniisi-, apteegitilli-, koriandri-, vürtsköömne- või köömneseemned; kadakamarjad |
| 0910 | Ingver, safran, kollajuur e kurkum, aedliivatee e tüümian, loorberilehed, karri ja teised maitseained |
| 1106 20 | rubriigi 0714 saagost, juurtest või mugulatest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber |
| 1108 14 00 | Maniokitärklis |
| 1210 | Humalakäbid, värsked või kuivatatud, jahvatatud või jahvatamata, pulbristatud või graanulites; lupuliin |
| 1211 | Taimed ja taimeosad (sh seemned ja viljad), mida kasutatakse eelkõige parfümeerias või farmaatsias või insektitsiididena, fungitsiididena või samasugusel otstarbel, värsked või kuivatatud, tükeldatud või tükeldamata, purustatud või pulbristatud |
| 1301 | Lakivaik; looduslikud kummivaigud ja õlivaigud (näiteks palsamid) |
| 1302 | Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektiidid; agar-agar ja muud taimsed liimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata |
| 1504 | Kala või mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, keemiliselt modifitseerimata |
| 1604 30 | Kaaviar ja kaaviari asendajad |
| 1801 00 00 | Kakaooad, terved või purustatud, toored või röstitud |
| 1802 00 00 | Kakaoubade kestad, kelmed ja muud jäägid |
| 1803 | Riivkakao, rasvatustatud või rasvatustamata |
| 2003 20 00 | Trühvlid (valmistatud või hoidistatud ilma äädika või äädikhappeta) |
| 2006 00 | Juur- ja puuviljad, pähklid, puuviljakoored ja muud taimeosad, suhkrus säilitatuna (kuivatatud, suhkrustatud või glasuuritud) |
| 2102 | Pärmid (aktiivsed või mitteaktiivsed); muud üherakulised mikroorganismid, surnud (v.a rubriigis 3002 nimetatud vaktsiinid); valmis küpsetuspulbrid |
| 2936 | Provitamiinid ja vitamiinid, looduslikud või sünteesitud (sh looduslikud kontsentraadid), nende derivaadid, kasutatud eelkõige vitamiinidena, ja eespool nimetatud preparaatide segud, lahustes või mitte |
| 3301 | Eeterlikud õlid (terpeene sisaldavad või mitte), sealhulgas tahked ja puhtad; valgulaadsed ühendid; õlivaiguekstraktid: eeterlike õlide kontsentraadid rasvades, mittelenduvates õlides, samasugustes vahades, saadud lilledest või taimedest leotamise teel; eeterlike õlide terpeenidest eraldamise kõrvalproduktid; eeterlike õlide destillaadid ja vesilahused |

CN-kood

Kirjeldus

0703 20 00

Küüslauk (värske või jahutatud)

0709 59 50

Trühvlid (värske või jahutatud)

0709 90 40

Kapparid (värske või jahutatud)

0711 90 70

Kapparid (lühikeseks ajaks hoidistatud, koheseks tarbimiseks kõlbmatud)

Ex07123900

Trühvlid (kuivatatud, terved, tükeldatud, viilustatud, purustatud või pulbristatud, muul viisil töötlemata)

0714

Maniokk, maranta, saalep, mugul-päevalill, bataat ning samasugused kõrge tärklise- ja inuliinisisaldusega juured ja mugulad, värsked või kuivatatud, tükeldatud või tükeldamata või graanulitena; saagopalmisäsi

0814 00 00

Tsitruseliste või meloni (sh arbuusi) koor, värske, külmutatud, kuivatatud või lühikeseks ajaks soolvees, väävlivees või muus konserveerivas lahuses hoidistatud

0903 00 00

Mate (paraguai tee)

0904

Piprad perekonnast Piper; perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad kuivatatud, purustatud või jahvatatud viljad:

0905 00 00

Vanill

0906

Kaneel ja kaneelipuu õied

0907 00 00

Nelk (kogu vili, pungad ja varred)

0908

Muskaatpähkel, maasis e muskaatõis ja kardemon

0909

Aniisi-, tähtaniisi-, apteegitilli-, koriandri-, vürtsköömne- või köömneseemned; kadakamarjad

0910

Ingver, safran, kollajuur e kurkum, aedliivatee e tüümian, loorberilehed, karri ja teised maitseained

1106 20

rubriigi 0714 saagost, juurtest või mugulatest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber

1108 14 00

Maniokitärklis

1210

Humalakäbid, värsked või kuivatatud, jahvatatud või jahvatamata, pulbristatud või graanulites; lupuliin

1211

Taimed ja taimeosad (sh seemned ja viljad), mida kasutatakse eelkõige parfümeerias või farmaatsias või insektitsiididena, fungitsiididena või samasugusel otstarbel, värsked või kuivatatud, tükeldatud või tükeldamata, purustatud või pulbristatud

1301

Lakivaik; looduslikud kummivaigud ja õlivaigud (näiteks palsamid)

1302

Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektiidid; agar-agar ja muud taimsed liimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata

1504

Kala või mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, keemiliselt modifitseerimata

1604 30

Kaaviar ja kaaviari asendajad

1801 00 00

Kakaooad, terved või purustatud, toored või röstitud

1802 00 00

Kakaoubade kestad, kelmed ja muud jäägid

1803

Riivkakao, rasvatustatud või rasvatustamata

2003 20 00

Trühvlid (valmistatud või hoidistatud ilma äädika või äädikhappeta)

2006 00

Juur- ja puuviljad, pähklid, puuviljakoored ja muud taimeosad, suhkrus säilitatuna (kuivatatud, suhkrustatud või glasuuritud)

2102

Pärmid (aktiivsed või mitteaktiivsed); muud üherakulised mikroorganismid, surnud (v.a rubriigis 3002 nimetatud vaktsiinid); valmis küpsetuspulbrid

2936

Provitamiinid ja vitamiinid, looduslikud või sünteesitud (sh looduslikud kontsentraadid), nende derivaadid, kasutatud eelkõige vitamiinidena, ja eespool nimetatud preparaatide segud, lahustes või mitte

3301

Eeterlikud õlid (terpeene sisaldavad või mitte), sealhulgas tahked ja puhtad; valgulaadsed ühendid; õlivaiguekstraktid: eeterlike õlide kontsentraadid rasvades, mittelenduvates õlides, samasugustes vahades, saadud lilledest või taimedest leotamise teel; eeterlike õlide terpeenidest eraldamise kõrvalproduktid; eeterlike õlide destillaadid ja vesilahused

---

Teisipäev, 15. veebruar 2011III LISA

Loomasööda radioaktiivse saastatuse (tseesium-134 ja tseesium-137) lubatud piirmäärad

| Loom | Bq/kg (1)
   (2) |
| --- | --- |
| Sead | 1 250 |
| Kodulinnud, lambad, vasikad | 2 500 |
| Muud | 5 000 |

Loom

Bq/kg (1)
   (2)

Sead

1 250

Kodulinnud, lambad, vasikad

2 500

Muud

5 000

---

(1)  Käesolevate lubatud piirmäärade kehtestamise eesmärgiks on kaasa aidata toiduainete radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärade järgimisele; need üksi ei taga järgitavust kõikidel juhtudel ega vähenda vajadust inimeste tarbeks mõeldud loomakasvatustoodete saastatuse määrade järgimise kontrolli järele.

(2)  Käesolevad lubatud piirmäärad kehtivad tarbimiseks valmis oleva loomasööda kohta.

---

Teisipäev, 15. veebruar 2011IV LISA

Kehtetuks tunnistatud määrused

| Nõukogu määrus (Euratom) nr 3954/87 | (EÜT L 371, 30.12.1987, lk 11) |
| --- | --- |
| Nõukogu määrus (Euratom) nr 2218/89 | (EÜT L 211, 22.7.1989, lk 1) |
| Komisjoni määrus (Euratom) nr 944/89 | (EÜT L 101, 13.4.1989, lk 17) |
| Komisjoni määrus (Euratom) nr 770/90 | (EÜT L 83, 30.3.1990, lk 78) |

Nõukogu määrus (Euratom) nr 3954/87

(EÜT L 371, 30.12.1987, lk 11)

Nõukogu määrus (Euratom) nr 2218/89

(EÜT L 211, 22.7.1989, lk 1)

Komisjoni määrus (Euratom) nr 944/89

(EÜT L 101, 13.4.1989, lk 17)

Komisjoni määrus (Euratom) nr 770/90

(EÜT L 83, 30.3.1990, lk 78)

---

Teisipäev, 15. veebruar 2011V LISA

Vastavustabel

| Määrus (Euratom) nr 3954/87 | Määrus (Euratom) nr 944/89 | Määrus (Euratom) nr 770/90 | Käesolev määrus |
| --- | --- | --- | --- |
| Artiklid 1 ja2 | | | Artiklid 1 ja2 |
| Artikkel 5 | | | Artikkel 3 |
| | | | Artikkel 4 |
| | | | Artikkel 5 |
| | | | Artikkel 6 |
| Artikkel 6 lõige 1, esimene ja teine lause | | | Artikkel 7 lõige 1, esimene ja teine lõik |
| Artikkel 6 lõige 2 | | | Artikkel 7 lõige 2 |
| | Artikkel 1 | | Artikkel 8 |
| | Artikkel 2 | | II lisa |
| | | Artikkel 1 | Artikkel 2 lõige 1 |
| | | | Artikkel 9 |
| - | - | - | Artikkel 10 |
| Artikkel 8 | | | Artikkel 11 |
| Lisa | | | I lisa |
| | Lisa | | II lisa |
| | | Lisa | III lisa |
| - | - | - | IV lisa |
| - | - | - | V lisa |

Määrus (Euratom) nr 3954/87

Määrus (Euratom) nr 944/89

Määrus (Euratom) nr 770/90

Käesolev määrus

Artiklid 1 ja2

Artiklid 1 ja2

Artikkel 5

Artikkel 3

Artikkel 4

Artikkel 5

Artikkel 6

Artikkel 6 lõige 1, esimene ja teine lause

Artikkel 7 lõige 1, esimene ja teine lõik

Artikkel 6 lõige 2

Artikkel 7 lõige 2

Artikkel 1

Artikkel 8

Artikkel 2

II lisa

Artikkel 1

Artikkel 2 lõige 1

Artikkel 9

-

-

-

Artikkel 10

Artikkel 8

Artikkel 11

Lisa

I lisa

Lisa

II lisa

Lisa

III lisa

-

-

-

IV lisa

-

-

-

V lisa

---

Kolmapäev, 16. veebruar 2011

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/91 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/91

---

Kolmapäev, 16. veebruar 2011Võltsitud ravimid ***I

P7_TA(2011)0056

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ seoses vajadusega vältida omaduste, taustandmete või päritolu poolest võltsitud ravimite sattumist seaduslikku tarneahelasse (KOM(2008)0668 – C6-0513/2008 – 2008/0261(COD))

2012/C 188 E/28

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0668); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0668);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0513/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0513/2008);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. juuli 2009. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. juuli 2009. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 7. oktoobri 2009. aasta arvamust (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 7. oktoobri 2009. aasta arvamust (2);

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 21. detsembri 2010. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 21. detsembri 2010. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0148/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0148/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 317, 23.12.2009, lk 62.

(2)  ELT C 79, 27.3.2010, lk 50.

---

Kolmapäev, 16. veebruar 2011P7_TC1-COD(2008)0261

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. veebruaril 2011. aastal, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta, seoses vajadusega vältida võltsitud ravimite sattumist seaduslikku tarneahelasse

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2011/62/EL) lõplikule kujule.)

---

Neljapäev, 17. veebruar 2011

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/93 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/93

---

Neljapäev, 17. veebruar 2011ELi-Korea vabakaubanduslepingu kahepoolne kaitseklausel ***I

P7_TA(2011)0061

Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega rakendatakse ELi-Korea vabakaubanduslepingu kahepoolne kaitseklausel (KOM(2010)0049 – C7-0025/2010 – 2010/0032(COD))

2012/C 188 E/29

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0049); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0049);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 294 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0025/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 294 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0025/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 22. detsembri 2010. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 22. detsembri 2010. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0210/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0210/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (1); |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (1);

| 2. | kiidab heaks Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile;

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse;

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Käesolev seisukoht asendab 7. septembril 2010. aastal vastu võetud muudatused (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0301).

---

Neljapäev, 17. veebruar 2011P7_TC1-COD(2010)0032

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega rakendatakse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Korea Vabariigi vabakaubanduslepingu kahepoolne kaitseklausel

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 511/2011) lõplikule kujule.)

---

Neljapäev, 17. veebruar 2011I LISA

Komisjoni avaldus

Komisjon tervitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu esimesel lugemisel saavutatud kokkulepet kaitseklausli määruse osas.

Nagu määruses ette nähtud, esitab komisjon kord aastas Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande ELi-Korea vabakaubanduslepingu rakendamise kohta ning on valmis arutama Euroopa Parlamendi vastutava komisjoniga lepingu rakendamisest tulenevaid mis tahes küsimusi.

Seoses sellega soovib komisjon märkida järgmist:

| a) | Komisjon jälgib tähelepanelikult, kuidas Korea täidab endale võetud kohustusi seadusandlikes küsimustes, sealhulgas eelkõige kohustusi, mis on seotud autotööstuse tehniliste eeskirjadega. See jälgimine hõlmab mittetariifsete tõkete kõiki tahke ning kõik tulemused dokumenteeritakse ja neist antakse aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

a)

Komisjon jälgib tähelepanelikult, kuidas Korea täidab endale võetud kohustusi seadusandlikes küsimustes, sealhulgas eelkõige kohustusi, mis on seotud autotööstuse tehniliste eeskirjadega. See jälgimine hõlmab mittetariifsete tõkete kõiki tahke ning kõik tulemused dokumenteeritakse ja neist antakse aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| b) | Komisjon pöörab erilist tähelepanu ka vabakaubanduslepingu peatükis 13 (Kaubandus ja säästev areng) sätestatud töö- ja keskkonnaalaste kohustuste tulemuslikule täitmisele. Sellega seoses tugineb komisjon riigisisese nõuanderühma, kuhu kuuluvad ettevõtlusorganisatsioonide, ametiühingute ja valitsusväliste organisatsioonide esindajad, nõuannetele. Vabakaubanduslepingu peatüki 13 rakendamine dokumenteeritakse ja sellest antakse aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

b)

Komisjon pöörab erilist tähelepanu ka vabakaubanduslepingu peatükis 13 (Kaubandus ja säästev areng) sätestatud töö- ja keskkonnaalaste kohustuste tulemuslikule täitmisele. Sellega seoses tugineb komisjon riigisisese nõuanderühma, kuhu kuuluvad ettevõtlusorganisatsioonide, ametiühingute ja valitsusväliste organisatsioonide esindajad, nõuannetele. Vabakaubanduslepingu peatüki 13 rakendamine dokumenteeritakse ja sellest antakse aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Komisjon nõustub samuti, et oluline on pakkuda tõhusat kaitset äkilise impordikasvu korral tundlikes sektorites, sealhulgas väikeautode sektoris. Tundlike sektorite seire hõlmab autosid, tekstiilitooteid ja tarbeelektroonikat. Sellega seoses märgib komisjon, et väikeautode sektorit võib käsitleda kui kaitsemeetmetega seotud uurimise seisukohalt asjakohast turgu.

Komisjon märgib, et välistöötlemise tsoonide kindlaksmääramine Korea poolsaarel päritolureeglite protokolli artikli 12 sätete alusel nõuab pooltevahelist rahvusvahelist lepingut, millele Euroopa Parlament peab andma oma nõusoleku. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti täielikult kõigist aruteludest Korea poolsaare välistöötlemise tsoonide komisjonis.

Lõpetuseks märgib komisjon, et juhul kui ta otsustab erandlikel asjaoludel pikendada artikli 5 lõike 3 alusel uurimise kestvust, tagab ta, et selline pikendamine ei ületa artikli 7 alusel kehtestatud ajutiste meetmete kehtivustähtaega.

---

Neljapäev, 17. veebruar 2011II LISA

Ühisavaldus

Komisjon ja Euroopa Parlament nõustuvad, et on oluline teha tihedat koostööd ELi-Korea vabakaubanduslepingu ja kaitseklausli määruse rakendamise järelevalvel. Seetõttu lepivad nad kokku järgmises:

| — | Juhul kui Euroopa Parlament võtab vastu soovituse kaitsemeetmetega seotud uurimise algatamiseks, teeb komisjon põhjalikult kindlaks, kas on täidetud määruse tingimused ex officio algatamiseks. Kui komisjon leiab, et tingimused ei ole täidetud, esitab ta Euroopa Parlamendi vastutavale komisjonile raporti, mis sisaldab selgitusi kõigi tegurite kohta, mis on sellise uurimise algatamiseks asjakohased. |
| --- | --- |

—

Juhul kui Euroopa Parlament võtab vastu soovituse kaitsemeetmetega seotud uurimise algatamiseks, teeb komisjon põhjalikult kindlaks, kas on täidetud määruse tingimused ex officio algatamiseks. Kui komisjon leiab, et tingimused ei ole täidetud, esitab ta Euroopa Parlamendi vastutavale komisjonile raporti, mis sisaldab selgitusi kõigi tegurite kohta, mis on sellise uurimise algatamiseks asjakohased.

| — | Euroopa Parlamendi vastutava komisjoni taotlusel esitab komisjon talle raporti konkreetsetes küsimustes, mis on seotud mittetariifsete meetmete või vabakaubanduslepingu peatüki 13 (Kaubandus ja säästev areng) rakendamise kohustustega Korea Vabariigi poolt. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi vastutava komisjoni taotlusel esitab komisjon talle raporti konkreetsetes küsimustes, mis on seotud mittetariifsete meetmete või vabakaubanduslepingu peatüki 13 (Kaubandus ja säästev areng) rakendamise kohustustega Korea Vabariigi poolt.

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/95 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/95

---

Neljapäev, 17. veebruar 2011ELi tagatise andmine Euroopa Investeerimispangale ELi välistele projektidele antavatest laenudest ja tagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks ***I

P7_TA(2011)0062

Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis Euroopa Liidu välistele projektidele antavatest laenudest ja tagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (KOM(2010)0174 – C7-0110/2010 – 2010/0101(COD))

2012/C 188 E/30

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0174); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0174);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikleid 209 ja 212, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0110/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikleid 209 ja 212, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0110/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning eelarvekontrollikomisjoni, arengukomisjoni, väliskomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A7-0019/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning eelarvekontrollikomisjoni, arengukomisjoni, väliskomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A7-0019/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

Neljapäev, 17. veebruar 2011P7_TC1-COD(2010)0101

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2011/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis Euroopa Liidu välistele projektidele antavatest laenudest ja tagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks

[Muudatusettepanek 1, kui ei ole näidatud teisiti]

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 209 ja 212,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lisaks oma põhiülesandele rahastada investeeringuid Euroopa Liidus on Euroopa Investeerimispank (EIP) 1963. aastast alates teinud finantstehinguid väljaspool Euroopa Liitu, et toetada liidu välispoliitikat. See võimaldab ELi eelarvelisi vahendeid, mis on kättesaadavad Euroopa Liidu välistele piirkondadele, täiendada abisaajate riikide kasuks EIP majandusliku tugevusega.
  Selliste finantstehingute tegemisega aitab EIP kaasa liidu üldistele juhtpõhimõtetele ning poliitilistele eesmärkidele, sealhulgas nii kolmandate riikide arengule kui ka liidu heaolule maailma muutunud majandustingimustes. Liidu välispoliitikat toetavad EIP tehingud tuleb ka edaspidi viia läbi usaldusväärsetele pangandustavadele vastavalt. |
| --- | --- |

(1)

Lisaks oma põhiülesandele rahastada investeeringuid Euroopa Liidus on Euroopa Investeerimispank (EIP) 1963. aastast alates teinud finantstehinguid väljaspool Euroopa Liitu, et toetada liidu välispoliitikat. See võimaldab ELi eelarvelisi vahendeid, mis on kättesaadavad Euroopa Liidu välistele piirkondadele, täiendada abisaajate riikide kasuks EIP majandusliku tugevusega.
  Selliste finantstehingute tegemisega aitab EIP kaasa liidu üldistele juhtpõhimõtetele ning poliitilistele eesmärkidele, sealhulgas nii kolmandate riikide arengule kui ka liidu heaolule maailma muutunud majandustingimustes. Liidu välispoliitikat toetavad EIP tehingud tuleb ka edaspidi viia läbi usaldusväärsetele pangandustavadele vastavalt.

| (2) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 209 koostoimes sama lepingu artikliga 208 sätestatakse, et EIP aitab oma põhikirjas esitatud tingimuste kohaselt kaasa liidu arengukoostöö poliitika teostamiseks vajalike meetmete rakendamisele. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 209 koostoimes sama lepingu artikliga 208 sätestatakse, et EIP aitab oma põhikirjas esitatud tingimuste kohaselt kaasa liidu arengukoostöö poliitika teostamiseks vajalike meetmete rakendamisele.

| (3) | Eesmärgiga toetada liidu välistegevust ja selleks, et võimaldada EIP-l oma krediidipositsiooni kahjustamata rahastada investeeringuid väljaspool liitu, on enamikule EIP tehingutest liidu välistes piirkondades antud komisjoni hallatav ELi eelarvetagatis. |
| --- | --- |

(3)

Eesmärgiga toetada liidu välistegevust ja selleks, et võimaldada EIP-l oma krediidipositsiooni kahjustamata rahastada investeeringuid väljaspool liitu, on enamikule EIP tehingutest liidu välistes piirkondades antud komisjoni hallatav ELi eelarvetagatis.

| (4) | Viimati kehtestati ELi tagatis ajavahemikuks 2007–2011 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta otsusega nr 633/2009/EÜ, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (2). |
| --- | --- |

(4)

Viimati kehtestati ELi tagatis ajavahemikuks 2007–2011 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta otsusega nr 633/2009/EÜ, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (2).

| (5) | Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrusega (EÜ, Euratom) 480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (kodifitseeritud versioon) (3) loodud välistegevuse tagatisfond („tagatisfond”) tagab Euroopa Liidu eelarve jaoks likviidsuspuhvri EIP finantstehingutest ja Euroopa Liidu muust välistegevusest tuleneda võiva kahjumi vastu. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrusega (EÜ, Euratom) 480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (kodifitseeritud versioon) (3) loodud välistegevuse tagatisfond („tagatisfond”) tagab Euroopa Liidu eelarve jaoks likviidsuspuhvri EIP finantstehingutest ja Euroopa Liidu muust välistegevusest tuleneda võiva kahjumi vastu.

| (6) | Otsuse 633/2009/EÜ kohaselt on komisjon ja EIP teinud EIP välisfinantstehingute kohta vahekokkuvõtte, mis põhineb ekspertidest koosneva juhtkomitee kontrollitud sõltumatul välishindamisel, väliskonsultandi hinnangul ja EIP koostatud erihinnangutel. 12. veebruaril 2010 esitas korralduskomitee Euroopa Parlamendile, nõukogule ja EIP-le oma järeldusi ja soovitusi sisaldava aruande. |
| --- | --- |

(6)

Otsuse 633/2009/EÜ kohaselt on komisjon ja EIP teinud EIP välisfinantstehingute kohta vahekokkuvõtte, mis põhineb ekspertidest koosneva juhtkomitee kontrollitud sõltumatul välishindamisel, väliskonsultandi hinnangul ja EIP koostatud erihinnangutel. 12. veebruaril 2010 esitas korralduskomitee Euroopa Parlamendile, nõukogule ja EIP-le oma järeldusi ja soovitusi sisaldava aruande.

| (7) | Korralduskomitee aruandes leiti, et ELi tagatis EIP-le on suure finantsilise ja poliitilise mõjuga tõhus ja jõuline poliitiline vahend ning et seda tuleks säilitada, katmaks poliitilisi riske ja riigiriski. Esitati teatavad otsuse 633/2009/EÜ muutmise ettepanekud, et tagada EIP välisfinantstehingute maksimaalne lisandväärtus ja tõhusus. |
| --- | --- |

(7)

Korralduskomitee aruandes leiti, et ELi tagatis EIP-le on suure finantsilise ja poliitilise mõjuga tõhus ja jõuline poliitiline vahend ning et seda tuleks säilitada, katmaks poliitilisi riske ja riigiriski. Esitati teatavad otsuse 633/2009/EÜ muutmise ettepanekud, et tagada EIP välisfinantstehingute maksimaalne lisandväärtus ja tõhusus.

| (8) | Uue mitmeaastase finantsraamistiku koostamisel tuleb ELi tagatisega summasid oluliselt suurendada, et vastavalt Lissaboni lepingule parandada ELi tegevuse tõhusust ja nähtavust väljaspool liidu piire. [Muudatusettepanek 2] |
| --- | --- |

(8)

Uue mitmeaastase finantsraamistiku koostamisel tuleb ELi tagatisega summasid oluliselt suurendada, et vastavalt Lissaboni lepingule parandada ELi tegevuse tõhusust ja nähtavust väljaspool liidu piire. [Muudatusettepanek 2]

| (9) | ELi tagatisega EIP finantseeringu saamiseks kõlblike või potentsiaalselt kõlblike riikide loetelu on esitatud käesoleva otsuse II lisas ja seda on otsuse 633/2009/EÜ I lisas esitatud loeteluga võrreldes laiendatud. |
| --- | --- |

(9)

ELi tagatisega EIP finantseeringu saamiseks kõlblike või potentsiaalselt kõlblike riikide loetelu on esitatud käesoleva otsuse II lisas ja seda on otsuse 633/2009/EÜ I lisas esitatud loeteluga võrreldes laiendatud.

| (10) | Summad, mida ELi tagatis katab igas piirkonnas, peaksid jätkuvalt kujutama endast ELi tagatisega EIP finantstehingute ülemmäärasid, mitte EIP jaoks kohustuslikke sihtsummasid. |
| --- | --- |

(10)

Summad, mida ELi tagatis katab igas piirkonnas, peaksid jätkuvalt kujutama endast ELi tagatisega EIP finantstehingute ülemmäärasid, mitte EIP jaoks kohustuslikke sihtsummasid.

| (11) | EIP välislaenude andmise volituse laiendamine uutele riikidele, ilma et ELi tagatisega EIP finantstehingute ülemmäärasid läbi vaadataks, vähendab tegelikult EIP välislaenude andmise volituse raames igale riigile antavat laenusummat. EIP tegevuse nõrgenemise vältimiseks riikides, kuhu EIP sekkub, tuleks nimetatud piirmäärasid vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(11)

EIP välislaenude andmise volituse laiendamine uutele riikidele, ilma et ELi tagatisega EIP finantstehingute ülemmäärasid läbi vaadataks, vähendab tegelikult EIP välislaenude andmise volituse raames igale riigile antavat laenusummat. EIP tegevuse nõrgenemise vältimiseks riikides, kuhu EIP sekkub, tuleks nimetatud piirmäärasid vastavalt kohandada.

| (12) | Lisaks piirkondlikele ülemmääradele tuleks aktiveerida 2 miljardi euro suurune lisavolitus („kliimamuutuste volitus”) ning eraldada see rahastamispaketina, mille kaudu toetatakse EIP finantstehinguid kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohandumise valdkonnas kõigis volituse alla kuuluvates piirkondades. EIP võiks panustada oma eriteadmiste ja vahenditega tihedas koostöös komisjoniga, et aidata riigiasutustel ja erasektoril võidelda kliimamuutustega ning kasutada võimalikult hästi olemasolevat rahastamist. Kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohandumise projektide puhul tuleks EIP vahendeid täiendada
  nii palju kui võimalik
  Euroopa Liidu eelarve raames kättesaadavate soodusvahenditega, ühendades kliimamuutuste vastu võitlemise rahastamiseks ettenähtud toetused ja laenud Euroopa Liidu välisabiga tõhusalt ja järjekindlalt.
  Sellega seoses on asjakohane, et komisjoni poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal esitatav aruanne sisaldaks üksikasjalikku ülevaadet nende projektide rahastamiseks kasutatud rahalistest vahenditest ja et selles määratletaks vabatahtliku volituse kohase EIP-poolse rahastamise summad ning vastavad toetuste summad. |
| --- | --- |

(12)

Lisaks piirkondlikele ülemmääradele tuleks aktiveerida 2 miljardi euro suurune lisavolitus („kliimamuutuste volitus”) ning eraldada see rahastamispaketina, mille kaudu toetatakse EIP finantstehinguid kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohandumise valdkonnas kõigis volituse alla kuuluvates piirkondades. EIP võiks panustada oma eriteadmiste ja vahenditega tihedas koostöös komisjoniga, et aidata riigiasutustel ja erasektoril võidelda kliimamuutustega ning kasutada võimalikult hästi olemasolevat rahastamist. Kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohandumise projektide puhul tuleks EIP vahendeid täiendada
  nii palju kui võimalik
  Euroopa Liidu eelarve raames kättesaadavate soodusvahenditega, ühendades kliimamuutuste vastu võitlemise rahastamiseks ettenähtud toetused ja laenud Euroopa Liidu välisabiga tõhusalt ja järjekindlalt.
  Sellega seoses on asjakohane, et komisjoni poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal esitatav aruanne sisaldaks üksikasjalikku ülevaadet nende projektide rahastamiseks kasutatud rahalistest vahenditest ja et selles määratletaks vabatahtliku volituse kohase EIP-poolse rahastamise summad ning vastavad toetuste summad.

| (13) | Õigust saada EIP-lt ELi tagatisega vahendeid kliimamuutuse leevendamiseks võiks piirata riikide puhul, kes nõukogu arvates ei ole pühendunud asjakohaste kliimamuutustega seotud sihtmärkide täitmisele. Nõukogu võib kehtestada niisugused piirangud enne EIP poolt vastavatele riikidele vahendite eraldamist kliimamuutuste volituse alusel. Enne piirangute kehtestamise otsuse tegemist peaks nõukogu konsulteerima Euroopa välisteenistuse ja komisjoniga. |
| --- | --- |

(13)

Õigust saada EIP-lt ELi tagatisega vahendeid kliimamuutuse leevendamiseks võiks piirata riikide puhul, kes nõukogu arvates ei ole pühendunud asjakohaste kliimamuutustega seotud sihtmärkide täitmisele. Nõukogu võib kehtestada niisugused piirangud enne EIP poolt vastavatele riikidele vahendite eraldamist kliimamuutuste volituse alusel. Enne piirangute kehtestamise otsuse tegemist peaks nõukogu konsulteerima Euroopa välisteenistuse ja komisjoniga.

| (14) | EIP peaks alates 2014. aastast valmis olema mikrokrediidi rahastamiseks, et parandada pankade rahastamise kättesaadavust kõige vaesematele riikidele eesmärgiga töötada välja rikkust loovaid mikroprojekte ja vähendada vaesust. [Muudatusettepanek 3] |
| --- | --- |

(14)

EIP peaks alates 2014. aastast valmis olema mikrokrediidi rahastamiseks, et parandada pankade rahastamise kättesaadavust kõige vaesematele riikidele eesmärgiga töötada välja rikkust loovaid mikroprojekte ja vähendada vaesust. [Muudatusettepanek 3]

| (15) | Kokkuleppel komisjoniga peaks EIP-l olema luba reinvesteerida eelnevate riskikapitali tehingute ja erilaenude tagasimakseid partnerriikidega tehtavatesse samasugustesse uutesse tehingutesse vastavalt ettepanekule, mille komisjon tegi oma ettepanekus võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (4). |
| --- | --- |

(15)

Kokkuleppel komisjoniga peaks EIP-l olema luba reinvesteerida eelnevate riskikapitali tehingute ja erilaenude tagasimakseid partnerriikidega tehtavatesse samasugustesse uutesse tehingutesse vastavalt ettepanekule, mille komisjon tegi oma ettepanekus võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (4).

| (16) | Kliimamuutuste volituse kohaste vahendite jaotamine peaks olema paindlik, et eraldatud rahalisi vahendeid oleks võimalik kasutada võimalikult kiiresti ja tõhusalt kolmeaastase perioodi jooksul aastatel 2011–2013
  , püüdes
  tagada
  sel ajavahemikul
  piirkondades vahendite tasakaalustatud jaotuse, võttes aluseks üldvolituse kohased välisabi prioriteedid. |
| --- | --- |

(16)

Kliimamuutuste volituse kohaste vahendite jaotamine peaks olema paindlik, et eraldatud rahalisi vahendeid oleks võimalik kasutada võimalikult kiiresti ja tõhusalt kolmeaastase perioodi jooksul aastatel 2011–2013
  , püüdes
  tagada
  sel ajavahemikul
  piirkondades vahendite tasakaalustatud jaotuse, võttes aluseks üldvolituse kohased välisabi prioriteedid.

| (17) | Hinnangus leiti
  , et kuigi hindamisperioodil (2000–2009) tehtud EIP tehingud olid üldiselt kooskõlas Euroopa Liidu välispoliitikaga, peaksid Euroopa Liidu poliitilised eesmärgid kajastuma EIP tegevuses üksikasjalikumalt ja struktureeritumalt. |
| --- | --- |

(17)

Hinnangus leiti
  , et kuigi hindamisperioodil (2000–2009) tehtud EIP tehingud olid üldiselt kooskõlas Euroopa Liidu välispoliitikaga, peaksid Euroopa Liidu poliitilised eesmärgid kajastuma EIP tegevuses üksikasjalikumalt ja struktureeritumalt.

| (18) | Selleks et suurendada volituse kooskõlastatust ja keskenduda EIP välisfinantstehingutes rohkem Euroopa Liidu poliitika toetamisele ning suurendada võimaluse piires abisaajate kasu, tuleks käesoleva otsusega näha ette, et volituses sätestatakse EIP finantstehingute jaoks kõigis kõlblikes riikides horisontaalsed kõrgetasemelised eesmärgid, tuginedes EIP suhtelisele tugevusele valdkondades, kus ta on häid tulemusi saavutanud. Kõikides käesoleva otsusega hõlmatud piirkondades peaks EIP seega rahastama selliste valdkondade projekte nagu kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohandumine, sotsiaalne ja majanduslik infrastruktuur (eriti transport, energia, sh taastuvenergia,
  teadus- ja arendustegevus uute energiaallikate valdkonnas,
  energiajulgeolek,
  energiainfrastruktuur,
  keskkonnainfrastruktuur, sh vesi ja kanalisatsioon, ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia) ning kohaliku erasektori areng, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) toetamine.
  Meelde tuleks tuletada, et VKEde juurdepääsu parandamine rahastamisele võib olla väga olulise tähtsusega majandustegevuse ergutamisel ja tööpuuduse vastu võitlemisel.
  Osutatud valdkondades peaks EIP finantstehingute peamine eesmärk olema piirkondlik integratsioon partnerriikides, sealhulgas ühinemiseks valmistuvate riikide ja naaberriikide ning liidu majanduslik integratsioon.
  EIP võib toetada ELi kohalolekut partnerriikides selliste välismaiste otseinvesteeringutega, mis toetavad tehnoloogia edendamist ja teadmiste edasiandmist, kas ELi tagatisega investeeringutena eelnimetatud valdkondadesse või oma vastutusel. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et suurendada volituse kooskõlastatust ja keskenduda EIP välisfinantstehingutes rohkem Euroopa Liidu poliitika toetamisele ning suurendada võimaluse piires abisaajate kasu, tuleks käesoleva otsusega näha ette, et volituses sätestatakse EIP finantstehingute jaoks kõigis kõlblikes riikides horisontaalsed kõrgetasemelised eesmärgid, tuginedes EIP suhtelisele tugevusele valdkondades, kus ta on häid tulemusi saavutanud. Kõikides käesoleva otsusega hõlmatud piirkondades peaks EIP seega rahastama selliste valdkondade projekte nagu kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohandumine, sotsiaalne ja majanduslik infrastruktuur (eriti transport, energia, sh taastuvenergia,
  teadus- ja arendustegevus uute energiaallikate valdkonnas,
  energiajulgeolek,
  energiainfrastruktuur,
  keskkonnainfrastruktuur, sh vesi ja kanalisatsioon, ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia) ning kohaliku erasektori areng, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) toetamine.
  Meelde tuleks tuletada, et VKEde juurdepääsu parandamine rahastamisele võib olla väga olulise tähtsusega majandustegevuse ergutamisel ja tööpuuduse vastu võitlemisel.
  Osutatud valdkondades peaks EIP finantstehingute peamine eesmärk olema piirkondlik integratsioon partnerriikides, sealhulgas ühinemiseks valmistuvate riikide ja naaberriikide ning liidu majanduslik integratsioon.
  EIP võib toetada ELi kohalolekut partnerriikides selliste välismaiste otseinvesteeringutega, mis toetavad tehnoloogia edendamist ja teadmiste edasiandmist, kas ELi tagatisega investeeringutena eelnimetatud valdkondadesse või oma vastutusel.

| (19) | Et EIP suudaks tõhusalt VKEsid aidata, peaks EIP tegema koostööd abikõlblike riikide kohalike finantsvahendusettevõtetega eesmärgiga tagada eelkõige see, et osa finantssoodustustest edastataks nende klientidele, kontrollida klientide projektide vastavust ELi arengueesmärkidele ja pakkuda turul saadaoleva rahastamisega võrreldes lisandväärtust. Finantsvahendajate tegevus VKEde toetamisel peaks olema täiesti läbipaistev ja sellest tuleks korrapäraselt EIP-le aru anda.
  ▐ |
| --- | --- |

(19)

Et EIP suudaks tõhusalt VKEsid aidata, peaks EIP tegema koostööd abikõlblike riikide kohalike finantsvahendusettevõtetega eesmärgiga tagada eelkõige see, et osa finantssoodustustest edastataks nende klientidele, kontrollida klientide projektide vastavust ELi arengueesmärkidele ja pakkuda turul saadaoleva rahastamisega võrreldes lisandväärtust. Finantsvahendajate tegevus VKEde toetamisel peaks olema täiesti läbipaistev ja sellest tuleks korrapäraselt EIP-le aru anda.
  ▐

| (20) | Kuigi EIP tugevus seisneb endiselt selles, et ta on selgelt investeerimispank,
  peaks
  EIP
  käesoleva otsuse
  kohaselt kujundama oma välistegevuse mõju arengule tihedas koostöös
  komisjoniga ja
  Euroopa Parlamendi demokraatliku kontrolli all,
  järgides Euroopa arengukonsensuse
  ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 208 sätestatud
  põhimõtteid
  , samuti 2005. aasta Pariisi deklaratsioonis ja 2008. aasta Accra tegevuskavas sätestatud abi tõhususe põhimõtteid
  . Selleks tuleks rakendada mitu konkreetset meedet, eelkõige tugevdada suutlikkust hinnata projektide
  keskkonnaalaseid,
  sotsiaalseid ja arengualaseid tahke, sealhulgas inimõiguste ja konfliktidega seotud riske, ning toetada
  avaliku sektori asutuste ja kodanikuühiskonnaga
  konsulteerimist kohalikul tasandil.
  Projekti hoolikal analüüsimisel peaks EIP kohustama projekti läbiviijat korraldama kohalikke konsultatsioone ja tegema nende tulemused avalikkusele teatavaks.
  Lisaks sellele peaks EIP rohkem keskenduma sektoritele, kus tal on liidu raames tehtud finantstehingutest saadud usaldusväärsed ekspertteadmised ja mis toetavad asjaomase riigi arengut, näiteks
  muu hulgas VKEde ja mikroettevõtete juurdepääs finantsteenustele,
  keskkonnainfrastruktuur, sealhulgas vesi ja kanalisatsioon, säästev transport ja kliimamuutuste leevendamine ning eelkõige taastuvenergia.
  Rahastamine võiks hõlmata ka projekte, mis toetavad tervishoidu ja haridust, eelkõige infrastruktuuri valdkonnas, kui sel on selge lisandväärtus.
  Samuti peaks EIP üha enam tugevdama meetmeid, mis toetavad ▐ kliimamuutustega kohandumist, tehes vajaduse korral koostööd rahvusvaheliste finantsasutuste ja Euroopa kahepoolsete finantsasutustega. See eeldab juurdepääsu soodusvahenditele ja EIP välistegevusele pühendatud
  ja spetsialiseerunud
  inimressursside suurendamist
  mõistliku aja jooksul
  . Samuti peaks EIP tegevus täiendama Euroopa Liidu eesmärke ja prioriteete, mis on seotud institutsioonide väljaarendamise ja sektoripõhiste reformidega. EIP peaks määratlema projektide
  arengu- ja keskkonnaaspektide
  ja tulemustega seotud tulemuslikkuse näitajad. |
| --- | --- |

(20)

Kuigi EIP tugevus seisneb endiselt selles, et ta on selgelt investeerimispank,
  peaks
  EIP
  käesoleva otsuse
  kohaselt kujundama oma välistegevuse mõju arengule tihedas koostöös
  komisjoniga ja
  Euroopa Parlamendi demokraatliku kontrolli all,
  järgides Euroopa arengukonsensuse
  ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 208 sätestatud
  põhimõtteid
  , samuti 2005. aasta Pariisi deklaratsioonis ja 2008. aasta Accra tegevuskavas sätestatud abi tõhususe põhimõtteid
  . Selleks tuleks rakendada mitu konkreetset meedet, eelkõige tugevdada suutlikkust hinnata projektide
  keskkonnaalaseid,
  sotsiaalseid ja arengualaseid tahke, sealhulgas inimõiguste ja konfliktidega seotud riske, ning toetada
  avaliku sektori asutuste ja kodanikuühiskonnaga
  konsulteerimist kohalikul tasandil.
  Projekti hoolikal analüüsimisel peaks EIP kohustama projekti läbiviijat korraldama kohalikke konsultatsioone ja tegema nende tulemused avalikkusele teatavaks.
  Lisaks sellele peaks EIP rohkem keskenduma sektoritele, kus tal on liidu raames tehtud finantstehingutest saadud usaldusväärsed ekspertteadmised ja mis toetavad asjaomase riigi arengut, näiteks
  muu hulgas VKEde ja mikroettevõtete juurdepääs finantsteenustele,
  keskkonnainfrastruktuur, sealhulgas vesi ja kanalisatsioon, säästev transport ja kliimamuutuste leevendamine ning eelkõige taastuvenergia.
  Rahastamine võiks hõlmata ka projekte, mis toetavad tervishoidu ja haridust, eelkõige infrastruktuuri valdkonnas, kui sel on selge lisandväärtus.
  Samuti peaks EIP üha enam tugevdama meetmeid, mis toetavad ▐ kliimamuutustega kohandumist, tehes vajaduse korral koostööd rahvusvaheliste finantsasutuste ja Euroopa kahepoolsete finantsasutustega. See eeldab juurdepääsu soodusvahenditele ja EIP välistegevusele pühendatud
  ja spetsialiseerunud
  inimressursside suurendamist
  mõistliku aja jooksul
  . Samuti peaks EIP tegevus täiendama Euroopa Liidu eesmärke ja prioriteete, mis on seotud institutsioonide väljaarendamise ja sektoripõhiste reformidega. EIP peaks määratlema projektide
  arengu- ja keskkonnaaspektide
  ja tulemustega seotud tulemuslikkuse näitajad.

| (21) | Lissaboni lepingu jõustumisega loodi liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja/komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) ametikoht, et suurendada liidu välissuhete mõju ja kooskõlastatust. ▐ |
| --- | --- |

(21)

Lissaboni lepingu jõustumisega loodi liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja/komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) ametikoht, et suurendada liidu välissuhete mõju ja kooskõlastatust. ▐

| (22) | Viimastel aastatel on liidu välissuhete poliitikat ka laiendatud ja tugevdatud. See kehtib eelkõige ühinemiseelse strateegia, Euroopa naabruspoliitika, ELi Kesk-Aasia strateegia ning Ladina-Ameerika ja Kagu-Aasiaga uuendatud partnerluste kohta ning liidu strateegiliste partnerluste kohta Venemaa, Hiina ja Indiaga. Peale selle on liidu arengupoliitikat nüüd laiendatud kõikidele arenguriikidele. Alates aastast 2007 on liidu välissuhteid toetatud ka uute rahastamisvahenditega, st ühinemiseelse rahastamisabi (IPA), Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi (ENPI), arengukoostöö rahastamisvahendi (DCI), demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (EIDHR) ning stabiliseerimisvahendiga. |
| --- | --- |

(22)

Viimastel aastatel on liidu välissuhete poliitikat ka laiendatud ja tugevdatud. See kehtib eelkõige ühinemiseelse strateegia, Euroopa naabruspoliitika, ELi Kesk-Aasia strateegia ning Ladina-Ameerika ja Kagu-Aasiaga uuendatud partnerluste kohta ning liidu strateegiliste partnerluste kohta Venemaa, Hiina ja Indiaga. Peale selle on liidu arengupoliitikat nüüd laiendatud kõikidele arenguriikidele. Alates aastast 2007 on liidu välissuhteid toetatud ka uute rahastamisvahenditega, st ühinemiseelse rahastamisabi (IPA), Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi (ENPI), arengukoostöö rahastamisvahendi (DCI), demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (EIDHR) ning stabiliseerimisvahendiga.

| (23) | Seoses Euroopa välisteenistuse loomisega ja pärast käesoleva otsuse jõustumist peaksid komisjon ja EIP muutma vastastikuse mõistmise memorandumit, mis käsitleb koostööd ja koordineerimist piirkondades, mida on mainitud nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuses 2006/1016/EÜ, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (5), ning vastavalt vajadusele ja kokkuleppel kõrge esindajaga laiendama uut vastastikuse mõistmise memorandumit Euroopa välisteenistusele, eeskätt EIP ja komisjoni korrapärase ja süstemaatilise dialoogi osas, millesse peaks olema kaasatud ka Euroopa välisteenistus, ning muudes Euroopa välisteenistusse pädevuses olevate küsimuste osas. |
| --- | --- |

(23)

Seoses Euroopa välisteenistuse loomisega ja pärast käesoleva otsuse jõustumist peaksid komisjon ja EIP muutma vastastikuse mõistmise memorandumit, mis käsitleb koostööd ja koordineerimist piirkondades, mida on mainitud nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuses 2006/1016/EÜ, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (5), ning vastavalt vajadusele ja kokkuleppel kõrge esindajaga laiendama uut vastastikuse mõistmise memorandumit Euroopa välisteenistusele, eeskätt EIP ja komisjoni korrapärase ja süstemaatilise dialoogi osas, millesse peaks olema kaasatud ka Euroopa välisteenistus, ning muudes Euroopa välisteenistusse pädevuses olevate küsimuste osas.

| (24) | EIP tegevus ühinemiseks valmistuvates riikides
  toimub
  ühinemis- ja Euroopa partnerluslepingutega kehtestatud raamistikus, milles on sätestatud prioriteedid iga riigi jaoks ja Kosovo jaoks (6), et teha edusamme liidule lähenemisel, ja milles on sätestatud ELi abi raamistik. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess on Euroopa Liidu poliitiline raamistik Lääne-Balkani jaoks. Selle aluseks on progressiivne partnerlus, kus liit pakub stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingute kaudu kaubanduskontsessioone, majandus- ja finantsabi ning lepingulisi suhteid. IPA kaudu osutatav ühinemiseelne finantsabi aitab kandidaatriikidel ja potentsiaalsetel kandidaatriikidel teha ettevalmistusi ELi liikmesriigiks olemisega kaasnevate kohustuste ja ülesannete täitmiseks. Kõnealune abi toetab reforme, sealhulgas ettevalmistuste tegemist liidu liikmesriigiks saamiseks. Selle raames keskendutakse institutsioonide väljaarendamisele, liidu õigustikuga kooskõlastamisele
  ,
  Euroopa Liidu poliitika rakendamiseks ja vahendite kasutamiseks vajalike ettevalmistuste tegemisele
  ning majandusliku lähenemise saavutamiseks vajalike meetmete edendamisele
  . |
| --- | --- |

(24)

EIP tegevus ühinemiseks valmistuvates riikides
  toimub
  ühinemis- ja Euroopa partnerluslepingutega kehtestatud raamistikus, milles on sätestatud prioriteedid iga riigi jaoks ja Kosovo jaoks (6), et teha edusamme liidule lähenemisel, ja milles on sätestatud ELi abi raamistik. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess on Euroopa Liidu poliitiline raamistik Lääne-Balkani jaoks. Selle aluseks on progressiivne partnerlus, kus liit pakub stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingute kaudu kaubanduskontsessioone, majandus- ja finantsabi ning lepingulisi suhteid. IPA kaudu osutatav ühinemiseelne finantsabi aitab kandidaatriikidel ja potentsiaalsetel kandidaatriikidel teha ettevalmistusi ELi liikmesriigiks olemisega kaasnevate kohustuste ja ülesannete täitmiseks. Kõnealune abi toetab reforme, sealhulgas ettevalmistuste tegemist liidu liikmesriigiks saamiseks. Selle raames keskendutakse institutsioonide väljaarendamisele, liidu õigustikuga kooskõlastamisele
  ,
  Euroopa Liidu poliitika rakendamiseks ja vahendite kasutamiseks vajalike ettevalmistuste tegemisele
  ning majandusliku lähenemise saavutamiseks vajalike meetmete edendamisele
  .

| (25) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 209 lõike 3 täitmisel peaks EIP püüdma kaudselt toetada aastatuhande arengueesmärkide saavutamist 2015. aastaks kõikides piirkondades, kus ta tegutseb. |
| --- | --- |

(25)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 209 lõike 3 täitmisel peaks EIP püüdma kaudselt toetada aastatuhande arengueesmärkide saavutamist 2015. aastaks kõikides piirkondades, kus ta tegutseb.

| (26) | EIP tegevus naaberriikides peaks toimuma Euroopa naabruspoliitika raames, mille kohaselt püüab liit arendada naabruses asuvate riikidega privilegeeritud suhteid, et luua heaolu ja heanaaberlikkuse ala, mis rajaneb liidu väärtustel
  , näiteks demokraatial, õigusriigi põhimõtetel, heal valitsemistaval
  ja
  inimõiguste austamisel, ning
  mida iseloomustavad koostööl põhinevad tihedad rahumeelsed suhted. Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks rakendavad liit ja tema partnerid ühiselt kokkulepitud kahepoolseid tegevuskavu, milles on määratletud prioriteedid muu hulgas poliitilistes ja julgeolekuküsimustes, kaubandus- ja majandusasjades,
  keskkonna- ja sotsiaalprobleemide
  ning transpordi- ja energiavõrkude integratsiooni valdkonnas
  , nagu Nabucco gaasijuhtme projekt ning muud gaasijuhtmeprojektid, mis on liidule eriti tähtsad
  . Vahemere Liit,
  ELi strateegia Läänemere piirkonna kohta,
  idapartnerlus ja Musta mere sünergia on mitmepoolsed piirkondlikud algatused, mis täiendavad Euroopa naabruspoliitikat, mille eesmärk on suurendada koostööd Euroopa Liidu ja naabruses asuvate, sarnaste probleemidega ja/või samas geograafilises piirkonnas paiknevate riikide rühma vahel. Vahemere
  Liidu eesmärk on taaskäivitada Euroopa Liidu ja Vahemere maade integreerumisprotsess, toetades majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast ühist arengut mõlemal pool Vahemerd, ja see
  toetab suuremat sotsiaalmajanduslikku, üksmeelel põhinevat piirkondlikku integratsiooni, säästvat arengut ja teadmiste kogumist, rõhutades vajadust suurendada finantskoostööd, et toetada piirkondlikke ja riikidevahelisi projekte.
  Vahemere Liit toetab eelkõige merekiirteede ja kiirmaanteede rajamist, Vahemere saastest puhastamist, Vahemere päikeseenergia kava, Vahemere piirkonna ettevõtluse arendamise algatuse, kodanikukaitse algatuse elluviimist ning Euroopa – Vahemere piirkonna ülikooli loomist. ELi strateegia Läänemere piirkonna kohta toetab Läänemere piirkonnas jätkusuutlikku keskkonda ja optimaalset majanduslikku ning sotsiaalset arengut.
  Idapartnerluse eesmärk on luua vajalikud tingimused, et kiirendada poliitilist lähenemist ja edendada majanduslikku integratsiooni liidu ja idapoolsete partnerriikide vahel
  , mida ei ole võimalik saavutada enne, kui kõik idapartnerluse riigid järgivad demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ning austavad inimõigusi
  . Venemaa Föderatsioonil ja liidul on ulatuslik strateegiline partnerlus, mis on Euroopa naabruspoliitikast erinev ning mida iseloomustavad ühisruumid ja tegevuskavad.
  Neid
  täiendab mitmepoolsel tasandil põhjamõõde, mis tagab liidu, Venemaa, Norra ja Islandi vahelise koostöö raamistiku. |
| --- | --- |

(26)

EIP tegevus naaberriikides peaks toimuma Euroopa naabruspoliitika raames, mille kohaselt püüab liit arendada naabruses asuvate riikidega privilegeeritud suhteid, et luua heaolu ja heanaaberlikkuse ala, mis rajaneb liidu väärtustel
  , näiteks demokraatial, õigusriigi põhimõtetel, heal valitsemistaval
  ja
  inimõiguste austamisel, ning
  mida iseloomustavad koostööl põhinevad tihedad rahumeelsed suhted. Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks rakendavad liit ja tema partnerid ühiselt kokkulepitud kahepoolseid tegevuskavu, milles on määratletud prioriteedid muu hulgas poliitilistes ja julgeolekuküsimustes, kaubandus- ja majandusasjades,
  keskkonna- ja sotsiaalprobleemide
  ning transpordi- ja energiavõrkude integratsiooni valdkonnas
  , nagu Nabucco gaasijuhtme projekt ning muud gaasijuhtmeprojektid, mis on liidule eriti tähtsad
  . Vahemere Liit,
  ELi strateegia Läänemere piirkonna kohta,
  idapartnerlus ja Musta mere sünergia on mitmepoolsed piirkondlikud algatused, mis täiendavad Euroopa naabruspoliitikat, mille eesmärk on suurendada koostööd Euroopa Liidu ja naabruses asuvate, sarnaste probleemidega ja/või samas geograafilises piirkonnas paiknevate riikide rühma vahel. Vahemere
  Liidu eesmärk on taaskäivitada Euroopa Liidu ja Vahemere maade integreerumisprotsess, toetades majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast ühist arengut mõlemal pool Vahemerd, ja see
  toetab suuremat sotsiaalmajanduslikku, üksmeelel põhinevat piirkondlikku integratsiooni, säästvat arengut ja teadmiste kogumist, rõhutades vajadust suurendada finantskoostööd, et toetada piirkondlikke ja riikidevahelisi projekte.
  Vahemere Liit toetab eelkõige merekiirteede ja kiirmaanteede rajamist, Vahemere saastest puhastamist, Vahemere päikeseenergia kava, Vahemere piirkonna ettevõtluse arendamise algatuse, kodanikukaitse algatuse elluviimist ning Euroopa – Vahemere piirkonna ülikooli loomist. ELi strateegia Läänemere piirkonna kohta toetab Läänemere piirkonnas jätkusuutlikku keskkonda ja optimaalset majanduslikku ning sotsiaalset arengut.
  Idapartnerluse eesmärk on luua vajalikud tingimused, et kiirendada poliitilist lähenemist ja edendada majanduslikku integratsiooni liidu ja idapoolsete partnerriikide vahel
  , mida ei ole võimalik saavutada enne, kui kõik idapartnerluse riigid järgivad demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ning austavad inimõigusi
  . Venemaa Föderatsioonil ja liidul on ulatuslik strateegiline partnerlus, mis on Euroopa naabruspoliitikast erinev ning mida iseloomustavad ühisruumid ja tegevuskavad.
  Neid
  täiendab mitmepoolsel tasandil põhjamõõde, mis tagab liidu, Venemaa, Norra ja Islandi vahelise koostöö raamistiku.

| (27) | EIP tegevus Ladina-Ameerikas peaks toimuma liidu, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide strateegilise partnerluse raames. Nagu rõhutati 2009. aasta septembris komisjoni teatises „Euroopa Liit ja Ladina-Ameerika: partnerid üleilmsel tasandil”, (7) on Euroopa Liidu prioriteedid Ladina-Ameerikaga toimuva koostöö valdkonnas piirkondliku integratsiooni edendamine ning vaesuse ja sotsiaalse ebavõrdsuse kaotamine, et toetada säästvat majanduslikku ja sotsiaalset arengut. Neid poliitilisi eesmärke tuleks edendada, võttes arvesse Ladina-Ameerika riikide erinevat arengutaset. Kahepoolset dialoogi tuleks püüda arendada liidule ja Ladina-Ameerikale ühist huvi pakkuvates valdkondades, kaasa arvatud sellistes valdkondades nagu keskkond, kliimamuutused, suurõnnetuste ohu vähendamine ja energia, teadus, teadusuuringud, kõrgharidus, tehnoloogia ja innovatsioon. |
| --- | --- |

(27)

EIP tegevus Ladina-Ameerikas peaks toimuma liidu, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide strateegilise partnerluse raames. Nagu rõhutati 2009. aasta septembris komisjoni teatises „Euroopa Liit ja Ladina-Ameerika: partnerid üleilmsel tasandil”, (7) on Euroopa Liidu prioriteedid Ladina-Ameerikaga toimuva koostöö valdkonnas piirkondliku integratsiooni edendamine ning vaesuse ja sotsiaalse ebavõrdsuse kaotamine, et toetada säästvat majanduslikku ja sotsiaalset arengut. Neid poliitilisi eesmärke tuleks edendada, võttes arvesse Ladina-Ameerika riikide erinevat arengutaset. Kahepoolset dialoogi tuleks püüda arendada liidule ja Ladina-Ameerikale ühist huvi pakkuvates valdkondades, kaasa arvatud sellistes valdkondades nagu keskkond, kliimamuutused, suurõnnetuste ohu vähendamine ja energia, teadus, teadusuuringud, kõrgharidus, tehnoloogia ja innovatsioon.

| (28) | EIP peaks tegutsema Aasias nii dünaamilistes tärkava majandusega riikides kui ka vähem jõukates riikides. Liit süvendab selles mitmekesises piirkonnas oma strateegilist partnerlust Hiina ja Indiaga ning peab läbirääkimisi uute partnerlus- ja vabakaubanduslepingute sõlmimiseks Kagu-Aasia riikidega. Samal ajal on arengukoostöö endiselt väga olulisel kohal liidu Aasia tegevuskavas. Aasia piirkonnale suunatud Euroopa Liidu arengustrateegia eesmärk on kaotada vaesus, toetades laiapõhjalist säästvat majanduskasvu, edendades piirkonnas kaubanduse ja integratsiooni jaoks soodsat keskkonda ning tingimusi, parandades valitsemist, suurendades poliitilist ja sotsiaalset stabiilsust ning toetades aastatuhande arengueesmärkide saavutamist 2015. aastaks. Töötatakse välja põhimõtted, et ühiselt tegeleda selliste üldiste probleemidega nagu kliimamuutused, säästev areng, turvalisus ja stabiilsus, valitsemine ja inimõigused ning loodus- ja muude õnnetuste ennetamine ja neile reageerimine. |
| --- | --- |

(28)

EIP peaks tegutsema Aasias nii dünaamilistes tärkava majandusega riikides kui ka vähem jõukates riikides. Liit süvendab selles mitmekesises piirkonnas oma strateegilist partnerlust Hiina ja Indiaga ning peab läbirääkimisi uute partnerlus- ja vabakaubanduslepingute sõlmimiseks Kagu-Aasia riikidega. Samal ajal on arengukoostöö endiselt väga olulisel kohal liidu Aasia tegevuskavas. Aasia piirkonnale suunatud Euroopa Liidu arengustrateegia eesmärk on kaotada vaesus, toetades laiapõhjalist säästvat majanduskasvu, edendades piirkonnas kaubanduse ja integratsiooni jaoks soodsat keskkonda ning tingimusi, parandades valitsemist, suurendades poliitilist ja sotsiaalset stabiilsust ning toetades aastatuhande arengueesmärkide saavutamist 2015. aastaks. Töötatakse välja põhimõtted, et ühiselt tegeleda selliste üldiste probleemidega nagu kliimamuutused, säästev areng, turvalisus ja stabiilsus, valitsemine ja inimõigused ning loodus- ja muude õnnetuste ennetamine ja neile reageerimine.

| (29) | Kesk-Aasiaga loodud uut partnerlust käsitlev ELi strateegia, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 2007. aasta juunis, on tugevdanud piirkondlikku ja kahepoolset dialoogi ning Euroopa Liidu koostööd Kesk-Aasia riikidega olulistes küsimustes, millega kõnealune piirkond kokku puutub, nt vaesuse vähendamine, säästev areng ja stabiilsus. Strateegia rakendamisel on tehtud olulisi edusamme sellistes poliitikavaldkondades nagu inimõigused, õigusriik, hea valitsemistava ja demokraatia, haridus, majandusareng, kaubandus ja investeeringud, energia ja transport ning keskkond. |
| --- | --- |

(29)

Kesk-Aasiaga loodud uut partnerlust käsitlev ELi strateegia, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 2007. aasta juunis, on tugevdanud piirkondlikku ja kahepoolset dialoogi ning Euroopa Liidu koostööd Kesk-Aasia riikidega olulistes küsimustes, millega kõnealune piirkond kokku puutub, nt vaesuse vähendamine, säästev areng ja stabiilsus. Strateegia rakendamisel on tehtud olulisi edusamme sellistes poliitikavaldkondades nagu inimõigused, õigusriik, hea valitsemistava ja demokraatia, haridus, majandusareng, kaubandus ja investeeringud, energia ja transport ning keskkond.

| (30) | EIP tegevus Lõuna-Aafrikas peaks toimuma Euroopa Liidu ja Lõuna-Aafrika vahelise riigistrateegia dokumendi raames. Strateegiadokumendis määratletud peamised valdkonnad on teenuste osutamiseks töökohtade loomine ja suutlikkuse suurendamine ning sotsiaalne ühtekuuluvus. EIP tegevus Lõuna-Aafrikas täiendas oluliselt komisjoni arengukoostöö programmi, nimelt seeläbi, et EIP keskendus erasektori toetamisele ning investeeringute tegemisele infrastruktuuri ja sotsiaalteenuste (elamumajandus, elektrienergia
  , joogivee puhastamise projektid
  ja omavalitsuste infrastruktuur) arendamiseks. Lõuna-Aafrika riigistrateegia dokumendi vahekokkuvõttes on soovitatud luua keskkonnasõbralikke töökohti, et tugevdada kliimameetmeid. |
| --- | --- |

(30)

EIP tegevus Lõuna-Aafrikas peaks toimuma Euroopa Liidu ja Lõuna-Aafrika vahelise riigistrateegia dokumendi raames. Strateegiadokumendis määratletud peamised valdkonnad on teenuste osutamiseks töökohtade loomine ja suutlikkuse suurendamine ning sotsiaalne ühtekuuluvus. EIP tegevus Lõuna-Aafrikas täiendas oluliselt komisjoni arengukoostöö programmi, nimelt seeläbi, et EIP keskendus erasektori toetamisele ning investeeringute tegemisele infrastruktuuri ja sotsiaalteenuste (elamumajandus, elektrienergia
  , joogivee puhastamise projektid
  ja omavalitsuste infrastruktuur) arendamiseks. Lõuna-Aafrika riigistrateegia dokumendi vahekokkuvõttes on soovitatud luua keskkonnasõbralikke töökohti, et tugevdada kliimameetmeid.

| (31) | Selleks et suurendada ELi toetuse kooskõlastatust asjaomastes piirkondades, tuleks vajaduse korral
  leida
  võimalusi EIP rahastamistegevuse sidumiseks Euroopa Liidu eelarveliste vahenditega (näiteks tagatiste, riskikapitali, intressitoetuste ja investeeringute kaasrahastamise vormis) ning tehnilise abiga projektide ettevalmistamisel ja rakendamisel IPA, ENPI, stabiliseerimisvahendi, EIDHRi ning DCI kaudu.
  Alati kui EIP-poolsed rahastamisvahendid ja muud ELi eelarvevahendeid ühendatakse sel viisil, tuleb kõigis rahastamisotsustes kasutatavad ressursid selgelt määratleda. Komisjoni poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal käesoleva otsuse kohaselt teostatud EIP finantstehingute kohta esitatav aruanne peaks sisaldama niisuguste eelarvevahendite ja finantsinstrumentide üksikasjalikku kirjeldust, mida on kasutatud koos EIP rahaliste vahenditega. Järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames tuleks tugevdada sünergiat kõnealuste ELi rahastamisvahendite ja EIP välislaenude andmise volituse vahel. |
| --- | --- |

(31)

Selleks et suurendada ELi toetuse kooskõlastatust asjaomastes piirkondades, tuleks vajaduse korral
  leida
  võimalusi EIP rahastamistegevuse sidumiseks Euroopa Liidu eelarveliste vahenditega (näiteks tagatiste, riskikapitali, intressitoetuste ja investeeringute kaasrahastamise vormis) ning tehnilise abiga projektide ettevalmistamisel ja rakendamisel IPA, ENPI, stabiliseerimisvahendi, EIDHRi ning DCI kaudu.
  Alati kui EIP-poolsed rahastamisvahendid ja muud ELi eelarvevahendeid ühendatakse sel viisil, tuleb kõigis rahastamisotsustes kasutatavad ressursid selgelt määratleda. Komisjoni poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal käesoleva otsuse kohaselt teostatud EIP finantstehingute kohta esitatav aruanne peaks sisaldama niisuguste eelarvevahendite ja finantsinstrumentide üksikasjalikku kirjeldust, mida on kasutatud koos EIP rahaliste vahenditega. Järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames tuleks tugevdada sünergiat kõnealuste ELi rahastamisvahendite ja EIP välislaenude andmise volituse vahel.

| (32) | Kõikidel tasanditel, alates strateegilisest kavandamisest kuni projekti väljatöötamiseni, tuleb tagada, et EIP välisfinantstehingud järgivad ja toetavad liidu välispoliitikat ning käesolevas otsuses sätestatud kõrgetasemelisi eesmärke. Selleks et suurendada liidu välistegevuse kooskõlastatust, tuleb veelgi edendada poliitika- ja strateegiaalast dialoogi komisjoni, EEASi ja EIP vahel. Samal eesmärgil tuleks suurendada EIP, komisjoni
  ja EEASi
  vahelist koostööd ning varajast vastastikust teabevahetust tegevustasandil.
  Kui see on asjakohane, peaksid väljaspool liitu asuvad EIP esindused asuma koostöö soodustamiseks ja tegevuskulude jagamiseks liidu delegatsioonidega samas kohas.
  Eriti oluline on, et EIP, komisjon ja EEAS vahetaksid vajaduse korral arvamusi programmdokumentide ettevalmistamise varases etapis, et suurendada sünergiat
  nende kolme ELi organi tegevuse
  vahel. |
| --- | --- |

(32)

Kõikidel tasanditel, alates strateegilisest kavandamisest kuni projekti väljatöötamiseni, tuleb tagada, et EIP välisfinantstehingud järgivad ja toetavad liidu välispoliitikat ning käesolevas otsuses sätestatud kõrgetasemelisi eesmärke. Selleks et suurendada liidu välistegevuse kooskõlastatust, tuleb veelgi edendada poliitika- ja strateegiaalast dialoogi komisjoni, EEASi ja EIP vahel. Samal eesmärgil tuleks suurendada EIP, komisjoni
  ja EEASi
  vahelist koostööd ning varajast vastastikust teabevahetust tegevustasandil.
  Kui see on asjakohane, peaksid väljaspool liitu asuvad EIP esindused asuma koostöö soodustamiseks ja tegevuskulude jagamiseks liidu delegatsioonidega samas kohas.
  Eriti oluline on, et EIP, komisjon ja EEAS vahetaksid vajaduse korral arvamusi programmdokumentide ettevalmistamise varases etapis, et suurendada sünergiat
  nende kolme ELi organi tegevuse
  vahel.

| (33) | Praktilised meetmed üldvolituse eesmärkide ja nende elluviimise sidumiseks tuleks sätestada piirkondlikes tegevussuunistes ▐.
  Üldiseks kohaldamiseks mõeldud ja käesolevat otsust täiendavate suuniste väljatöötamiseks tuleks komisjonile anda tihedas koostöös koos EIPga ja - asjakohastel puhkudel - Euroopa välisteenistusega volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 290
  .
  Eriti oluline on, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.
  Kõnealustes suunistes tuleks lähtuda liidu laiemast poliitilisest raamistikust iga piirkonna jaoks, nendes tuleks kajastada liidu riigistrateegiaid ja nende eesmärk peaks olema tagada, et EIP rahastamistegevus täiendab liidu vastavaid abipõhimõtteid, -kavu ja -vahendeid eri piirkondades. Suunised tuleks esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos aruandega, mille komisjoni esitab kord aastas EIP välislaenude andmise volituse kohta. |
| --- | --- |

(33)

Praktilised meetmed üldvolituse eesmärkide ja nende elluviimise sidumiseks tuleks sätestada piirkondlikes tegevussuunistes ▐.
  Üldiseks kohaldamiseks mõeldud ja käesolevat otsust täiendavate suuniste väljatöötamiseks tuleks komisjonile anda tihedas koostöös koos EIPga ja - asjakohastel puhkudel - Euroopa välisteenistusega volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 290
  .
  Eriti oluline on, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.
  Kõnealustes suunistes tuleks lähtuda liidu laiemast poliitilisest raamistikust iga piirkonna jaoks, nendes tuleks kajastada liidu riigistrateegiaid ja nende eesmärk peaks olema tagada, et EIP rahastamistegevus täiendab liidu vastavaid abipõhimõtteid, -kavu ja -vahendeid eri piirkondades. Suunised tuleks esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos aruandega, mille komisjoni esitab kord aastas EIP välislaenude andmise volituse kohta.

| (34) | EIP peaks koostöös komisjoniga koostama mitmeaastase näidisprogrammi EIP finantstehingute sõlmimise mahtude kohta, et oleks tagatud vajalike tagatisfondi eraldiste kavandamine eelarvesse
  ja EIP prognoositava rahastamise ühilduvus käesolevas otsuses sätestatud ülemmääradega
  . Komisjon peaks kõnealust kava arvesse võtma eelarvepädevale institutsioonile esitatavas korrapärases eelarveprogrammis. |
| --- | --- |

(34)

EIP peaks koostöös komisjoniga koostama mitmeaastase näidisprogrammi EIP finantstehingute sõlmimise mahtude kohta, et oleks tagatud vajalike tagatisfondi eraldiste kavandamine eelarvesse
  ja EIP prognoositava rahastamise ühilduvus käesolevas otsuses sätestatud ülemmääradega
  . Komisjon peaks kõnealust kava arvesse võtma eelarvepädevale institutsioonile esitatavas korrapärases eelarveprogrammis.

| (35) | Komisjon peaks
  saadud positiivse kogemuse põhjal tegema hiljemalt 2012. aasta keskpaigaks ettepaneku luua
  „ELi koostöö- ja arenguplatvorm” ▐, et optimeerida
  ja ratsionaliseerida
  toetuste ja laenude
  paremaks
  ühendamiseks ettenähtud mehhanismide toimimist Euroopa Liidust väljaspool asuvates piirkondades.
  Sellise ettepanek peaks põhinema mõjuhinnangul, milles on välja toodud platvormiga kaasnevad kulud ja sellest saadav kasu.
  Komisjon peaks seejuures konsulteerima EIP,
  Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD)
  ning Euroopa mitme- ja kahepoolsete finantsasutustega.
  Sel eesmärgil peaks komisjon moodustama töörühma, mis koosneb liikmesriikide esindajatest, Euroopa Parlamendi liikmetest ning EIP ja vajaduse korral muude ELi koostöö- ja arenguvaldkonnas tegutsevate institutsioonide esindajatest.
  Selline platvorm
  peaks komisjoni juhtimisel toetama sünergiat
  ,
  projektikavasid käsitleva teabe vahetamist
  ja vastastikust usaldust, tuginedes eri institutsioonide suhtelistele eelistele ja austades samal ajal Euroopa Liidu institutsioonide rolli ning eelisõigusi ELi eelarve ja
  finantsasutuste
  laenude rakendamisel.
  Selline platvorm on eriti kasulik arengule suunatud projektide ja kliimamuutuse vastu võitlemise projektide rahastamisel. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon peaks
  saadud positiivse kogemuse põhjal tegema hiljemalt 2012. aasta keskpaigaks ettepaneku luua
  „ELi koostöö- ja arenguplatvorm” ▐, et optimeerida
  ja ratsionaliseerida
  toetuste ja laenude
  paremaks
  ühendamiseks ettenähtud mehhanismide toimimist Euroopa Liidust väljaspool asuvates piirkondades.
  Sellise ettepanek peaks põhinema mõjuhinnangul, milles on välja toodud platvormiga kaasnevad kulud ja sellest saadav kasu.
  Komisjon peaks seejuures konsulteerima EIP,
  Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD)
  ning Euroopa mitme- ja kahepoolsete finantsasutustega.
  Sel eesmärgil peaks komisjon moodustama töörühma, mis koosneb liikmesriikide esindajatest, Euroopa Parlamendi liikmetest ning EIP ja vajaduse korral muude ELi koostöö- ja arenguvaldkonnas tegutsevate institutsioonide esindajatest.
  Selline platvorm
  peaks komisjoni juhtimisel toetama sünergiat
  ,
  projektikavasid käsitleva teabe vahetamist
  ja vastastikust usaldust, tuginedes eri institutsioonide suhtelistele eelistele ja austades samal ajal Euroopa Liidu institutsioonide rolli ning eelisõigusi ELi eelarve ja
  finantsasutuste
  laenude rakendamisel.
  Selline platvorm on eriti kasulik arengule suunatud projektide ja kliimamuutuse vastu võitlemise projektide rahastamisel.

| (36) | EIPd tuleks innustada läbi viima tasuvusanalüüsi, et jaotada järk-järgult kogu välistegevus vastavalt geograafilisele asukohale, et välistegevust paremini kohandada iga piirkonna eripäraga ning edendada partnerriikide osalemist ja ühist vastutust vahendite praktilisel haldamisel ja asjaomaste projektide rahastamise jälgimisel. Ülalnimetatud analüüsi tulemustest sõltuvalt peaks EIP kaaluma selle protsessi alustamist, eraldades oma Vahemerega seotud tegevused, mis on seni olnud ühes rühmas Euroopa - Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastuga, ning looma Euroopa - Vahemere piirkonna kaasarendamise rahastamise institutsiooni, milles EIP jääks põhiosanikuks. Vahemere puhul võimaldaks see institutsionaalne muudatus EIP-l parandada oma tegevuse tõhusust Vahemere maades, suurendada oma nähtavust ja pakkuda rohkem rahalist abi liidu prioriteetsetele algatustele Vahemere piirkonnas. EIPd peaks samuti toetama programm Invest in Med, mis võimaldab luua partnerriikide ettevõtjate ja kodanikuühiskonna osalejate vahel tulemusliku võrgustiku. |
| --- | --- |

(36)

EIPd tuleks innustada läbi viima tasuvusanalüüsi, et jaotada järk-järgult kogu välistegevus vastavalt geograafilisele asukohale, et välistegevust paremini kohandada iga piirkonna eripäraga ning edendada partnerriikide osalemist ja ühist vastutust vahendite praktilisel haldamisel ja asjaomaste projektide rahastamise jälgimisel. Ülalnimetatud analüüsi tulemustest sõltuvalt peaks EIP kaaluma selle protsessi alustamist, eraldades oma Vahemerega seotud tegevused, mis on seni olnud ühes rühmas Euroopa - Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastuga, ning looma Euroopa - Vahemere piirkonna kaasarendamise rahastamise institutsiooni, milles EIP jääks põhiosanikuks. Vahemere puhul võimaldaks see institutsionaalne muudatus EIP-l parandada oma tegevuse tõhusust Vahemere maades, suurendada oma nähtavust ja pakkuda rohkem rahalist abi liidu prioriteetsetele algatustele Vahemere piirkonnas. EIPd peaks samuti toetama programm Invest in Med, mis võimaldab luua partnerriikide ettevõtjate ja kodanikuühiskonna osalejate vahel tulemusliku võrgustiku.

| (37) | EIPd tuleks ergutada suurendama oma tegevust
  ja mitmekesistama oma rahastamisvahendeid
  väljaspool liitu ELi tagatist kasutamata, et
  innustada tagatise andmist riikidele ja projektidele, millel on halb juurdepääs turule ja mille puhul garantii annab seega suuremat lisandväärtust
  .
  EIP peaks seepärast ning samuti liidu välispoliitika eesmärkide toetamiseks suurendama omal riisikol antavate laenude mahtu ja
  eelkõige ühinemiseks valmistuvates riikides ja naaberriikides ning investeerimisjärgu reitinguga riikides teistes piirkondades, kuid ka riikides, mille reiting on allapoole investeerimisjärku, kui EIP-l on asjakohane kolmanda isiku tagatis. EIP peaks
  komisjoni nõusolekul
  töötama välja põhimõtted, mille alusel otsustada, kas projekti tuleks rahastada ELi tagatisega volituse alusel või EIP omal riisikol. Sellistes põhimõtetes tuleks eriti arvesse võtta asjaomaste riikide ja projektide krediidivõimelisust.
  Välisvolituse pikendamise käigus 2013. aastale järgnevaks perioodiks tuleks nimetatud poliitika ja tagatisega finantseeringu saamiseks kõlblike riikide loetelu läbi vaadata, võttes arvesse mõju tagatisfondi rahastamisele. |
| --- | --- |

(37)

EIPd tuleks ergutada suurendama oma tegevust
  ja mitmekesistama oma rahastamisvahendeid
  väljaspool liitu ELi tagatist kasutamata, et
  innustada tagatise andmist riikidele ja projektidele, millel on halb juurdepääs turule ja mille puhul garantii annab seega suuremat lisandväärtust
  .
  EIP peaks seepärast ning samuti liidu välispoliitika eesmärkide toetamiseks suurendama omal riisikol antavate laenude mahtu ja
  eelkõige ühinemiseks valmistuvates riikides ja naaberriikides ning investeerimisjärgu reitinguga riikides teistes piirkondades, kuid ka riikides, mille reiting on allapoole investeerimisjärku, kui EIP-l on asjakohane kolmanda isiku tagatis. EIP peaks
  komisjoni nõusolekul
  töötama välja põhimõtted, mille alusel otsustada, kas projekti tuleks rahastada ELi tagatisega volituse alusel või EIP omal riisikol. Sellistes põhimõtetes tuleks eriti arvesse võtta asjaomaste riikide ja projektide krediidivõimelisust.
  Välisvolituse pikendamise käigus 2013. aastale järgnevaks perioodiks tuleks nimetatud poliitika ja tagatisega finantseeringu saamiseks kõlblike riikide loetelu läbi vaadata, võttes arvesse mõju tagatisfondi rahastamisele.

| (38) | Asjakohaste tagatiste olemasolu korral tuleks EIPd julgustada suurendama riigi tasandist allpool asuvatele avalik-õiguslike üksustele suunatud tegevust sihtriikides. |
| --- | --- |

(38)

Asjakohaste tagatiste olemasolu korral tuleks EIPd julgustada suurendama riigi tasandist allpool asuvatele avalik-õiguslike üksustele suunatud tegevust sihtriikides.

| (39) | EIP peaks laiendama pakutavate uute ja innovaatiliste rahastamisvahendite valikut, sealhulgas keskendudes rohkem tagatisvahenditele. Lisaks sellele tuleks EIPd ergutada andma laene kohalikus vääringus ja emiteerima võlakirju kohalikel turgudel, tingimusel et partnerriigid rakendavad eelkõige finantssektoris EIP tegevuse toetamiseks vajalikke struktuurireforme ning teisi meetmeid. |
| --- | --- |

(39)

EIP peaks laiendama pakutavate uute ja innovaatiliste rahastamisvahendite valikut, sealhulgas keskendudes rohkem tagatisvahenditele. Lisaks sellele tuleks EIPd ergutada andma laene kohalikus vääringus ja emiteerima võlakirju kohalikel turgudel, tingimusel et partnerriigid rakendavad eelkõige finantssektoris EIP tegevuse toetamiseks vajalikke struktuurireforme ning teisi meetmeid.

| (40) | Tagamaks, et EIP täidab volituse nõuded kõikides piirkondades ja allpiirkondades,
  tuleks tema
  välistegevuse jaoks
  mõistliku tähtaja jooksul
  eraldada piisavalt inim- ja finantsressursse. See tähendab eelkõige, et pangal on piisavalt kapitali, et toetada Euroopa Liidu arengukoostöö eesmärke, keskenduda rohkem oma tegevuse sotsiaalsete, keskkonna- ja arengualaste tahkude eelhindamisele ning kontrollida projekte rakendamisetapis tõhusalt.
  Säilitada tuleks võimalused tõhusust ja tulemuslikkust veelgi suurendada ning aktiivselt tuleks püüelda koostoime suunas. |
| --- | --- |

(40)

Tagamaks, et EIP täidab volituse nõuded kõikides piirkondades ja allpiirkondades,
  tuleks tema
  välistegevuse jaoks
  mõistliku tähtaja jooksul
  eraldada piisavalt inim- ja finantsressursse. See tähendab eelkõige, et pangal on piisavalt kapitali, et toetada Euroopa Liidu arengukoostöö eesmärke, keskenduda rohkem oma tegevuse sotsiaalsete, keskkonna- ja arengualaste tahkude eelhindamisele ning kontrollida projekte rakendamisetapis tõhusalt.
  Säilitada tuleks võimalused tõhusust ja tulemuslikkust veelgi suurendada ning aktiivselt tuleks püüelda koostoime suunas.

| (41) | Käesoleva otsuse reguleerimisalasse kuuluvate liidu väliste finantstehingute puhul peaks EIP püüdma veelgi tõhustada koordineerimist ja koostööd rahvusvaheliste finantsasutuste ja Euroopa kahepoolsete finantsasutustega, sealhulgas vajaduse korral sellistes valdkondades nagu sektoripõhiste tingimuste täitmine ja menetluse vastastikune usaldamine, kaasrahastamise kasutamise ja ülemaailmsetes algatustes (näiteks abi kooskõlastamist ja tõhusust edendavad algatused) osalemine.
  Niisugune koordineerimine ja koostöö peaks võimaldama vältida projektide kattumist ja soovimatut konkurentsi seoses ELi rahastatud projektidega. Need
  meetmed peavad olema vastastikused.
  Muude rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete finantsasutustega sõlmitud koostöölepingute alusel eraldatavate EIP vahendite puhul tuleb järgida käesolevas otsuses sätestatud põhimõtteid. |
| --- | --- |

(41)

Käesoleva otsuse reguleerimisalasse kuuluvate liidu väliste finantstehingute puhul peaks EIP püüdma veelgi tõhustada koordineerimist ja koostööd rahvusvaheliste finantsasutuste ja Euroopa kahepoolsete finantsasutustega, sealhulgas vajaduse korral sellistes valdkondades nagu sektoripõhiste tingimuste täitmine ja menetluse vastastikune usaldamine, kaasrahastamise kasutamise ja ülemaailmsetes algatustes (näiteks abi kooskõlastamist ja tõhusust edendavad algatused) osalemine.
  Niisugune koordineerimine ja koostöö peaks võimaldama vältida projektide kattumist ja soovimatut konkurentsi seoses ELi rahastatud projektidega. Need
  meetmed peavad olema vastastikused.
  Muude rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete finantsasutustega sõlmitud koostöölepingute alusel eraldatavate EIP vahendite puhul tuleb järgida käesolevas otsuses sätestatud põhimõtteid.

| (42) | Eelkõige nendes väljaspool liitu asuvates riikides, kus mõlemad pangad on tegevad, peaks EIP oma koostööd teiste Euroopa finantsasutustega parandama. Komisjon, EIP ja EBRD sõlmisid kõigi nende väljaspool liitu asuvate riikide kohta, kus ollakse koos tegevad, kolmepoolse vastastikuse mõistmise memorandumi. Memorandum peaks ära hoidma EIP ja EBRD omavahelise konkurentsi ja memorandum peaks aitama neil tegutseda teineteist täiendavalt, kasutades parimal viisil ära oma suhtelisi eeliseid. Memorandumis tuleks samuti ette näha menetluste ühtlustamine mõistliku aja jooksul. Mõelda tuleks ka nende kahe peamiselt Euroopa kapitalil põhineva panga sidemete tihendamisele tulevikus, et optimeerida Euroopa Liidu välistegevuse rahastamisvahendeid. |
| --- | --- |

(42)

Eelkõige nendes väljaspool liitu asuvates riikides, kus mõlemad pangad on tegevad, peaks EIP oma koostööd teiste Euroopa finantsasutustega parandama. Komisjon, EIP ja EBRD sõlmisid kõigi nende väljaspool liitu asuvate riikide kohta, kus ollakse koos tegevad, kolmepoolse vastastikuse mõistmise memorandumi. Memorandum peaks ära hoidma EIP ja EBRD omavahelise konkurentsi ja memorandum peaks aitama neil tegutseda teineteist täiendavalt, kasutades parimal viisil ära oma suhtelisi eeliseid. Memorandumis tuleks samuti ette näha menetluste ühtlustamine mõistliku aja jooksul. Mõelda tuleks ka nende kahe peamiselt Euroopa kapitalil põhineva panga sidemete tihendamisele tulevikus, et optimeerida Euroopa Liidu välistegevuse rahastamisvahendeid.

| (43) | EIP aruandlust ja teabeedastust komisjonile tuleks suurendada, et võimaldada komisjonil kaasata kord aastas Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse aruandesse käesoleva otsuse kohased EIP finantstehingud. Kõnealuses aruandes tuleks eelkõige hinnata EIP finantstehingute vastavust käesolevale otsusele, võttes arvesse tegevussuuniseid, ja sellesse tuleks lisada jaotised
  EIP
  lisandväärtuse kohta,
  nagu toetus ELi välispoliitikameetmetele ja volituste nõuete täitmisele, rahastatud tehingute kvaliteet ja finantssoodustuste ülekandmine klientidele
  , samuti jaotised koostöö kohta komisjoni,
  EBRD
  , rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete rahastajatega, sealhulgas kaasrahastamise kohta.
  Aruandes tuleks samuti hinnata seda, mil määral on EIP võtnud rahastatavate projektide valimise ja järelevalve juures arvesse majanduslikku, finantsilist, keskkonnaalast ja sotsiaalset jätkusuutlikkust. Aruandes peaks samuti olema eraldi jaotis, milles hinnatakse üksikasjalikult EIP meetmeid käesoleva volituse täitmiseks, nagu on sätestatud otsuses 633/2009/EÜ, pöörates erilist tähelepanu EIP tehingutele, milles kasutatakse offshore-finantskeskustes paiknevaid finantsvahendeid
  .
  Oma finantstehingute puhul peaks EIP tagama, et poliitika, mida ta kohaldab nõrgalt reguleeritud ja koostööst keelduvate jurisdiktsioonide suhtes, on adekvaatselt ellu viidud, et anda panus rahvusvahelisse maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastasesse võitlusesse. Aruanne peaks sisaldama projektide sotsiaalsete ja arenguga seotud aspektide hinnangut. Aruanne tuleks avalikkusele kättesaadavaks teha, et kodanikuühiskonnal ja abisaajariikidel oleks võimalik arvamust avaldada.
  Vajaduse korral tuleks aruandes osutada asjaolude olulisele muutumisele, mis õigustaks volituse edasist muutmist enne selle kehtivusaja lõppu.
  Aruanne peaks eelkõige sisaldama jaotust, mis hõlmab kõiki käesoleva otsuse raames eraldatavaid EIP finantsvahendeid ja kõiki ELi ja muude rahastajate eraldatavaid finantsvahendeid ja annab seega detailse ülevaate finantstehingutega seotud rahalistest kohustustest. |
| --- | --- |

(43)

EIP aruandlust ja teabeedastust komisjonile tuleks suurendada, et võimaldada komisjonil kaasata kord aastas Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse aruandesse käesoleva otsuse kohased EIP finantstehingud. Kõnealuses aruandes tuleks eelkõige hinnata EIP finantstehingute vastavust käesolevale otsusele, võttes arvesse tegevussuuniseid, ja sellesse tuleks lisada jaotised
  EIP
  lisandväärtuse kohta,
  nagu toetus ELi välispoliitikameetmetele ja volituste nõuete täitmisele, rahastatud tehingute kvaliteet ja finantssoodustuste ülekandmine klientidele
  , samuti jaotised koostöö kohta komisjoni,
  EBRD
  , rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete rahastajatega, sealhulgas kaasrahastamise kohta.
  Aruandes tuleks samuti hinnata seda, mil määral on EIP võtnud rahastatavate projektide valimise ja järelevalve juures arvesse majanduslikku, finantsilist, keskkonnaalast ja sotsiaalset jätkusuutlikkust. Aruandes peaks samuti olema eraldi jaotis, milles hinnatakse üksikasjalikult EIP meetmeid käesoleva volituse täitmiseks, nagu on sätestatud otsuses 633/2009/EÜ, pöörates erilist tähelepanu EIP tehingutele, milles kasutatakse offshore-finantskeskustes paiknevaid finantsvahendeid
  .
  Oma finantstehingute puhul peaks EIP tagama, et poliitika, mida ta kohaldab nõrgalt reguleeritud ja koostööst keelduvate jurisdiktsioonide suhtes, on adekvaatselt ellu viidud, et anda panus rahvusvahelisse maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastasesse võitlusesse. Aruanne peaks sisaldama projektide sotsiaalsete ja arenguga seotud aspektide hinnangut. Aruanne tuleks avalikkusele kättesaadavaks teha, et kodanikuühiskonnal ja abisaajariikidel oleks võimalik arvamust avaldada.
  Vajaduse korral tuleks aruandes osutada asjaolude olulisele muutumisele, mis õigustaks volituse edasist muutmist enne selle kehtivusaja lõppu.
  Aruanne peaks eelkõige sisaldama jaotust, mis hõlmab kõiki käesoleva otsuse raames eraldatavaid EIP finantsvahendeid ja kõiki ELi ja muude rahastajate eraldatavaid finantsvahendeid ja annab seega detailse ülevaate finantstehingutega seotud rahalistest kohustustest.

| (44) | EIP peaks finantstehinguid jätkuvalt tegema EIP kehtestatud eeskirjade ja korra, sh asjakohaste kontrollimeetmete ja maksudest kõrvalehoidumise vältimiseks võetud meetmete kohaselt, kooskõlas kontrollikoja ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) asjaomaste eeskirjade ja menetlustega, |
| --- | --- |

(44)

EIP peaks finantstehinguid jätkuvalt tegema EIP kehtestatud eeskirjade ja korra, sh asjakohaste kontrollimeetmete ja maksudest kõrvalehoidumise vältimiseks võetud meetmete kohaselt, kooskõlas kontrollikoja ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) asjaomaste eeskirjade ja menetlustega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

ELi tagatis

1.   Euroopa Liit annab Euroopa Investeerimispangale (EIP) väljaspool liitu tehtavate tehingute jaoks ELi eelarvetagatise (ELi tagatis). ELi tagatis antakse üldtagatisena EIP-l saada olevate laekumata maksete katmiseks seoses EIP investeerimisprojektide teostamiseks antud laenude ja laenutagatistega, mis on kõlblikud vastavalt lõikele 2.
  EIP rahastamistegevus vastab üldistele juhtpõhimõtetele ning toetab liidu välismeetmete eesmärkide ja poliitikate saavutamist.

2.   ELi tagatise saamiseks on kõlblikud käesoleva otsusega hõlmatud riikides teostatavatele investeerimisprojektidele ette nähtud EIP laenud ja laenutagatised, mis antakse EIP oma eeskirjade ja korra kohaselt,
  sealhulgas EIP avaldus sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta
  , ja liidu asjakohaste välispoliitika eesmärkide toetamiseks, kui EIP laen või laenutagatis on antud sõlmitud lepingu kohaselt, mis ei ole aegunud ja mida ei ole tühistatud („EIP finantstehingud”).

3.   ELi tagatis on piiratud 65 %ga EIP finantstehingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasimakstud summad ja millele on lisatud kõik sellega seotud summad.

4.   ELi tagatis katab ajavahemikul 1. veebruarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 sõlmitud EIP finantstehinguid. EIP finantstehingud, mis on sõlmitud otsuse 2006/1016/EÜ, nõukogu 4. novembri 2008. aasta otsuse 2008/847/EÜ (milles sätestatakse, et Kesk-Aasia riigid vastavad otsusega 2006/1016/EÜ (millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (8)) kehtestatud tingimustele) ja otsuse 633/2009/EÜ alusel, kuuluvad jätkuvalt käesoleva otsuse kohase ELi tagatise alla.

5.   Kui Euroopa Parlament ja nõukogu ei ole lõikes 4 osutatud ajavahemiku möödumisel võtnud komisjoni esitatud ettepaneku alusel vastavalt artiklile 19 vastu otsust, millega antakse EIP-le liidust väljaspool tehtavate finantstehingute jaoks uus ELi tagatis, pikendatakse kõnealust ajavahemikku automaatselt kuue kuu võrra.

Artikkel 2

Volituse ülemmäärad

1.   Ajavahemikul 2007–2013 on ELi tagatisega EIP finantstehingute maksimaalne ülemmäär, millest on maha arvatud tühistatud summad,
  29 567 000 000 eurot
  , mis jagatakse kaheks osaks:

| a) | üldvolitus suuruses
  27 567 000 000 eurot
  ; |
| --- | --- |

a)

üldvolitus suuruses
  27 567 000 000 eurot
  ;

| b) | kliimamuutuste volitus suuruses 2 000 000 000 eurot. |
| --- | --- |

b)

kliimamuutuste volitus suuruses 2 000 000 000 eurot.

2.   Üldvolitus jagatakse siduvateks piirkondlikeks ülemmääradeks ja indikatiivseteks vaheülemmääradeks, nagu on sätestatud I lisas. Piirkondlike ülemmäärade piires tagab EIP astmeliselt riikidevahelise tasakaalustatud jaotuse üldvolitusega hõlmatud piirkondades.

3.   Üldvolituse alla kuuluvad EIP finantstehingud, millega taotletakse käesoleva otsuse artiklis 3 sätestatud eesmärke.

4.   Kliimamuutuste volituse alla kuuluvad EIP finantstehingud kõikides käesoleva otsusega hõlmatud riikides, kus sellised EIP finantstehingud toetavad liidu peamist poliitilist eesmärki, st võitlust kliimamuutuste vastu, toetades kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohandumise valdkonna projekte, mis aitavad saavutada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni üldeesmärki, eelkõige vältides või vähendades kasvuhoonegaaside heidet taastuvenergia, energiatõhususe ja säästva transpordi valdkondades või suurendades vastupidavust kahjulikule mõjule, mida kliimamuutused avaldavad ohualdistele riikidele, sektoritele ja kogukondadele. Kliimamuutuste volitust rakendatakse tihedas koostöös komisjoniga, sidudes EIP rahastamistegevuse
  nii palju kui võimalik
  Euroopa Liidu eelarveliste vahenditega.
  Abikõlblikkust EIP-lt kliimamuutuse leevendamiseks ELi tagatisega vahendite saamiseks võiks enne vahendite eraldamist piirata riikide puhul, kes nõukogu arvates ei ole pühendunud asjakohastele kliimamuutustega seotud sihtmärkidele. Enne sellise otsuse tegemist konsulteerib nõukogu Euroopa välisteenistuse ja komisjoniga. Lisavolitust ei loeta liidu või liikmesriikide panuseks kiiresse rahastamisse, mis lepiti kokku 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil.

5.
     
  Nn puhta tehnoloogia määratlemise kriteeriumid peavad keskenduma energiatõhususe põhimõttele ja tehnoloogiatele heitmete vähendamiseks.

6.   Kliimamuutuste volituse puhul püüab EIP siiski tagada käesoleva otsuse artikli 1 lõikes 4 osutatud tähtaja lõpuks finantstehingute tasakaalustatud jaotuse II lisaga hõlmatud piirkondades. Eelkõige tagab EIP, et II lisa punktis A osutatud piirkond ei saa üle 40 % käesolevale volitusele eraldatud summast, punktis B osutatud piirkonnad üle 50 %, punktis C osutatud piirkonnad üle 30 % ja punktis D osutatud piirkond üle 10 %.
  Üldiselt tuleb kliimamuutuste volitust kasutada selliste projektide rahastamiseks, mis on tihedalt seotud EIP põhipädevustega, annavad lisandväärtust ja avaldavad kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel võimalikult suurt mõju.

7.
     
  Nii üldvolitust kui ka kliimamuutuste volitust tuleb hallata usaldusväärsete pangandustavade põhimõtete kohaselt.

Artikkel 3

Üldvolituse eesmärgid

1.   ELi tagatis antakse EIP finantstehingutele, mis toetavad
  mõnda järgmistest üldeesmärkidest
  :

| a) | kohaliku erasektori arendamine, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine; |
| --- | --- |

a)

kohaliku erasektori arendamine, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine;

| b) | sotsiaalse ja majandusliku infrastruktuuri, sealhulgas transpordi-, energia-, keskkonnainfrastruktuuri ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (ICT) arendamine; |
| --- | --- |

b)

sotsiaalse ja majandusliku infrastruktuuri, sealhulgas transpordi-, energia-, keskkonnainfrastruktuuri ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (ICT) arendamine;

| c) | kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohandumine, nagu määratletud artikli 2 lõikes 4. |
| --- | --- |

c)

kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohandumine, nagu määratletud artikli 2 lõikes 4.

EIP rahastamistegevuse peaeesmärk arengumaades on aidata kaudselt kaasa vaesuse vähendamisele kaasava majanduskasvu ja säästva majandusliku ja sotsiaalse arengu abil

   (9)
  . [Muudatusettepanek 5]

2.
     
  Kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste kliimamuutusi puudutavate eesmärkidega peab EIP esitama koostöös komisjoniga 2012. aastaks strateegia selle kohta, kuidas suurendada järk-järgult ja pidevalt nende projektide osakaalu, mis edendavad CO2-heite vähendamist, ja kuidas järk-järgult lõpetada nende projektide toetamine, mis takistavad ELi kliimaalaste eesmärkide saavutamist.

3.
     
  EIP finantstehingud toetavad üldisemalt liidu välistegevuse üldpõhimõtteid, millele on osutatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 21, st demokraatia ja õigusriigi ning inimõiguste ja põhivabaduste tugevdamine ja toetamine, ning aitavad rakendada rahvusvahelisi keskkonnalepinguid, millega liit on ühinenud. Arenguriikides tuleks tähelepanu pöörata eelkõige üleilmsete loodusvarade säästvale haldamisele, nende riikide sujuvale ja järkjärgulisele integreerumisele maailmamajandusse, võitlusele vaesuse vastu ja selliste eesmärkide järgmisele, mille liit on ÜRO ja muude pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide raames heaks kiitnud. EIP edendab finantsteenuste võrdset kättesaadavust, eeskätt ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, nagu vähemused, põllumajandusettevõtjad ja naised. Nende nõuete nõuetekohaseks täitmiseks tagavad EIP juhtorganid EIP vahendite, sh töötajate arvu suurendamise mõistliku tähtaja jooksul.

4.   Piirkondlik integratsioon partnerriikides, sealhulgas ühinemiseks valmistuvate riikide ja naaberriikide ning ELi majanduslik integratsioon, on EIP finantstehingute põhieesmärk lõikega 1 hõlmatud valdkondades.

5.   EIP suurendab järk-järgult tegevust sotsiaalsektorites, näiteks tervishoiu ja hariduse valdkondades.

Artikkel 4

Hõlmatud riigid

1.   ELi tagatisega EIP finantseeringu saamiseks kõlblike või potentsiaalselt kõlblike riikide loetelu on esitatud II lisas.

2.   II lisas loetletud ning tärniga (*) märgitud riikide puhul ning II lisas loetlemata riikide puhul teevad nende kõlblikkuse kohta ELi tagatisega EIP finantseeringu saamiseks otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu vastavalt seadusandlikule tavamenetlusele ja iga üksikjuhtumit eraldi kaaludes.

3.   ELi tagatis katab EIP finantstehinguid ainult nendes kõlblikes riikides, kes on sõlminud EIP-ga raamlepingu, milles on sätestatud selliste tehingute õiguslikud tingimused.

4.   Kui konkreetse riigi poliitiline või majandusolukord
  ja poliitika
  tekitab tõsist muret, võivad Euroopa Parlament ja nõukogu vastavalt seadusandlikule tavamenetlusele otsustada, et ELi tagatisega EIP uued finantstehingud selles riigis peatatakse.

5.   ELi tagatis ei kata EIP finantstehinguid konkreetses riigis, kui leping selliste tehingute kohta oli sõlmitud pärast asjaomase riigi ühinemist Euroopa Liiduga.

Artikkel 5

EIP tehingute panus Euroopa Liidu poliitikasse

1.   Komisjon
  võtab artikli 6 kohaselt ja artiklites 7 ja 8 sätestatud tingimustel tihedas koostöös
  EIPga
  ja Euroopa Välisteenistusega (EEAS) delegeeritud õigusaktide abil vastu
  käesoleva otsuse kohast EIP finantseeringut käsitlevad piirkondlikud tegevussuunised. Nende suuniste koostamisel
  teevad
  komisjon ja EIP
  Euroopa Välisteenistusega koostööd tema pädevusse kuuluvates
  poliitilistes küsimustes. Tegevussuuniste eesmärk on tagada, et EIP rahastamistegevusega toetataks ELi poliitikat, ja nende aluseks on laiem ELi regionaalpoliitika raamistik, mille loovad komisjon ja
  Euroopa Välisteenistus
  .
  Ühtlasi
  tagatakse tegevussuunistega, et EIP rahastamistegevus täiendab Euroopa Liidu vastavaid abipõhimõtteid, -kavu ja -vahendeid eri piirkondades, võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
  ,
  nõukogu otsuseid ja järeldusi
  ning Euroopa arengukonsensust
  . EIP määratleb tegevussuunistes sätestatud raamistikus vastavad rahastamisstrateegiad ja tagab nende rakendamise.

2.   EIP finantstehingute kooskõla liidu välispoliitika eesmärkidega kontrollitakse artikli 13 kohaselt.
  Kontrollimise lihtsustamiseks töötab EIP välja tulemuslikkuse näitajad, mis puudutavad rahastatud projektide arengu-, keskkonna- ja inimõigustega seotud aspekte ning võtavad arvesse tõhusust käsitleva Pariisi deklaratsiooni asjakohaseid näitajaid.

3.   EIP finantstehingule ei anta ELi tagatist, kui komisjon jõuab EIP põhikirja artiklis 19 ette nähtud menetluse käigus selle finantstehingu suhtes eitavale seisukohale.

4.
     
  Komisjon avaldab iga heakskiidetud projekti kohta põhjendatud arvamuse, milles selgitatakse, kuidas asjaomased projektid vastavad käesoleva otsuse erinevatele komponentidele ja eelkõige seda, kuidas need toetavad liidu välistegevuse eesmärke, jättes välja konfidentsiaalsed punktid.

Artikkel 6

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Komisjonile antakse käesoleva otsuse artikli 1 lõikes 4 nimetatud perioodiks õigus võtta vastu artiklis 5 osutatud delegeeritud õigusakte.

2.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teatab ta sellest samaaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.
     
  Delegeeritud aktide vastuvõtmise volitused antakse komisjonile artiklites 7 ja 8 sätestatud tingimustel.

Artikkel 7

Delegeerimise tagasivõtmine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 5 osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta.

2.
     
  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.

3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses osutatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Kõnealune otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 8

Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

2.
     
  Kui pärast lõikes 1 osutatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada.

3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Delegeeritud õigusakti suhtes vastuväited esitanud institutsioon esitab ka nende põhjenduse.

Artikkel 9

EIP hinnang projektide arengualastele tahkudele

1.   EIP analüüsib hoolikalt ELi tagatisega projektide arengualaseid tahke
  ja kontrollib, kas kohalike elanikega on asjakohaselt konsulteeritud
  . EIP eeskirjad ja kord peavad sisaldama vajalikke sätteid projektide keskkonnaalase ja sotsiaalse mõju ning inimõigustega seotud tahkude hindamise kohta, tagamaks et käesoleva otsuse alusel toetatakse üksnes majanduslikult, finantsiliselt, keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt jätkusuutlikke projekte.
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavas iga-aastases aruandes annab komisjon ELi tagatisega kaetud projektide hoolika analüüsimise põhjal kokkuvõtliku hinnangu EIP tegevuse arengumõõtmele.

Vajaduse korral tuleb hinnata ka seda, kuidas EIP finantseeringu saajate suutlikkust saab projekti olelustsükli jooksul tehnilise abi kaudu suurendada.

2.   Lisaks arengualaste tahkude eelhindamisele
  nõuab
  EIP projekti
  läbiviijatelt, et nad selle
  rakendamise
  ja lõpuleviimise
  jooksul
  põhjalikult kontrolliksid
  muu hulgas projekti mõju arengule
  , keskkonnale ja inimõigustele
  .
  EIP hindab projekti läbiviijate esitatud teavet. Võimaluse korral hõlmab EIP kontroll ka finantsvahendajate tegevust VKEde toetamisel. Kontrolli tulemused avalikustatakse võimaluse korral.

3.
     
  EIP esitab igal aastal komisjonile aruande, milles hinnatakse aasta jooksul rahastatud tegevuse prognoositavat mõju arengule. Aruanded tuginevad artikli 5 lõikes 2 osutatud EIP tulemuslikkuse näitajatele. Komisjon esitab EIP arenguaruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule artiklis 13 sätestatud aastaaruandluse raames ja teeb need avalikult kättesaadavaks, nii et asjast huvitatud sidusrühmad, sealhulgas kodanikuühiskond ja abisaajariigid saavad samuti nende kohta oma seisukohta avaldada. Euroopa Parlament arutab aastaaruandeid, võttes arvesse kõigi sidusrühmade seisukohti.

Artikkel 10

Koostöö komisjoni ja Euroopa välisteenistusega

1.   EIP rahastamistegevuse ja ELi eelarveliste vahendite koosmõju suurendamiseks parandatakse EIP välistegevuse kooskõla liidu välispoliitika eesmärkidega; eelkõige kehtestatakse selleks artiklis 5 osutatud tegevussuunised, peetakse korrapäraselt süstemaatilist dialoogi ja korraldatakse varajast teabevahetust järgmistes küsimustes:

| a) | komisjoni ja/või Euroopa välisteenistuse koostatavad strateegiadokumendid, näiteks riiki ja piirkonda käsitlevad strateegiadokumendid, näidisprogrammid, tegevuskavad ja ühinemiseelsed dokumendid; |
| --- | --- |

a)

komisjoni ja/või Euroopa välisteenistuse koostatavad strateegiadokumendid, näiteks riiki ja piirkonda käsitlevad strateegiadokumendid, näidisprogrammid, tegevuskavad ja ühinemiseelsed dokumendid;

| b) | EIP strateegiadokumendid ja projektikavad; |
| --- | --- |

b)

EIP strateegiadokumendid ja projektikavad;

| c) | muud poliitilised ja praktilised asjaolud. |
| --- | --- |

c)

muud poliitilised ja praktilised asjaolud.

2.   Koostöö toimub piirkonniti diferentseeritult, võttes arvesse EIP osa ja liidu poliitikat igas piirkonnas.

Artikkel 11

Koostöö teiste
  avaliku sektori
  finantsasutustega

1.   ▐ EIP teeb üha enam finantstehinguid koostöös muude rahvusvaheliste finantsasutuste või Euroopa kahepoolsete finantsasutustega, et suurendada koostoimet, koostööd ja tõhusust ning tagada
  ettevaatlik ja
  mõistlik riskide jagamine ja ühtsed tingimused projektidele ja sektoritele
  , selleks et võimalikult vähendada topeltkulusid ja tarbetut dubleerimist
  . [Muudatusettepanek 4]

2.   Lõikes 1 osutatud koostööd hõlbustab kooskõlastatud tegevus komisjoni, EIP
  , EBRD
  ja peamiste eri piirkondades tegutsevate rahvusvaheliste finantsasutuste ning Euroopa kahepoolsete finantsasutuste vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumite või vajaduse korral liidu muude piirkondlike koostööraamistike alusel
  , võttes sealjuures arvesse Euroopa Välisteenistuse pädevust
  .

3.
     
  Komisjon teeb saadud positiivse kogemuse põhjal 2012. aasta keskpaigaks ettepaneku luua ELi koostöö- ja arenguplatvorm, et optimeerida ja ratsionaliseerida toetuste ja laenude paremaks ühendamiseks ettenähtud mehhanismide toimimist väljaspool ELi asuvates piirkondades. Komisjon peab seejuures konsulteerima EIP, EBRD ning muude Euroopa mitme- ja kahepoolsete finantsasutustega. Sel eesmärgil loob komisjon töörühma, mis koosneb liikmesriikide esindajatest, Euroopa Parlamendi liikmetest, EIP ja vajaduse korral muude institutsioonide esindajatest.

Artikkel 12

ELi tagatise ulatus ja tingimused

1.   Riigiga sõlmitud või riigi tagatisega EIP finantstehingute ja EIP muude finantstehingute puhul, mis on sõlmitud piirkondlike või kohalike omavalitsustega või riigi omanduses ja/või kontrolli all olevate ettevõtjate või asutustega, kui nende EIP muude finantstehingute puhul on EIP teinud asjaomase riigi krediidiriski arvesse võttes vajaliku krediidiriski hindamise, katab ELi tagatis kõik EIP-l saada olevad laekumata maksed („täielik tagatis”).

2.   Lõike 1 kohaldamisel esindab Jordani Läänekallast ja Gaza sektorit Palestiina omavalitsus ning Kosovot (10) ÜRO missioon Kosovos või käesoleva otsuse artiklis 5 osutatud piirkondlikes tegevussuunistes määratud valitsus.

3.   Muude kui lõikes 1 nimetatud EIP finantstehingute puhul hõlmab ELi tagatis kõiki EIP-l saada olevaid laekumata makseid, kui mittelaekumise põhjustas üks järgmistest poliitilistest riskidest („poliitilise riski tagatis”):

| a) | rahaülekannete tegemata jätmine; |
| --- | --- |

a)

rahaülekannete tegemata jätmine;

| b) | sundvõõrandamine; |
| --- | --- |

b)

sundvõõrandamine;

| c) | sõda või rahvarahutused; |
| --- | --- |

c)

sõda või rahvarahutused;

| d) | kohtuliku kaitse puudumine lepingu rikkumise korral. |
| --- | --- |

d)

kohtuliku kaitse puudumine lepingu rikkumise korral.

4.   EIP töötab
  kokkuleppel
  komisjoniga välja selged ja läbipaistvad jaotuspõhimõtted, mille alusel teha otsus rahastamise vormi üle selliste tehingute puhul, mis on kõlblikud nii ELi tagatise jaoks kui ka rahastamiseks EIP omal riisikol.

5.
     
  Kui ELi tagatist kasutatakse mingiks konkreetseks tehinguks, annab EIP liidule üle kogu laekumata maksetega seotud võla või selle osa, nii et EIP õigused võlgnike suhtes lähevad liidule üle koos kõigi võlaga liituvate tagatistega.

Artikkel 13

Iga-aastane aruandlus ja raamatupidamine

1.   Komisjon esitab käesoleva otsuse kohaselt teostatud EIP finantstehingute kohta kord aastas aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Aruandes antakse hinnang
  programmi,
  projekti, sektori, riigi ja piirkonna tasandil tehtud EIP finantstehingute kohta, samuti EIP finantstehingute kaudu liidu välispoliitika eesmärkide ja strateegiliste eesmärkide täitmiseks antud panuse kohta
  , pöörates erilist tähelepanu Euroopa 2020. aasta strateegiaga seonduvatele eesmärkidele
  . Aruandes
  esitatakse kokkuvõte käimasolevatest projektidest
  .
  Aruandes
  hinnatakse eelkõige EIP finantstehingute vastavust käesolevale otsusele, võttes arvesse artiklis 5 osutatud piirkondlikke tegevussuuniseid, ja sellesse lisatakse jaotised liidu poliitiliste eesmärkide saavutamisse antud lisandväärtuse kohta,
  prognoositud arengumõju hinnangu ning selle kohta, mil määral EIP on rahastatavate projektide kavades ja järelevalves arvestanud nende keskkonnaalast ja sotsiaalset jätkusuutlikkust,
  samuti jaotised koostöö kohta komisjoni, rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete asutustega, sealhulgas kaasrahastamise kohta.
  Aruanne sisaldab eelkõige kõigi nende liidu finantsvahendite üksikasjalikku kirjeldust, mida kasutatakse koos EIP ja muude rahastajate antavate vahenditega, andes seega detailse ülevaate käesoleva otsuse alusel tehtavate finantstehingutega seotud finantsriskist. Aruandes on samuti eraldi osa, milles hinnatakse üksikasjalikult otsuse 633/2009/EÜ artikli 1 lõike 2 täitmiseks EIP poolt võetud meetmeid. Lisaks esitab EIP ka edaspidi Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile kõik oma sõltumatud hindamisaruanded, milles hinnatakse EIP välislaenude andmise volituse kohase konkreetsete tegevuste praktilisi tulemusi.

2.   Lõike 1 kohaldamise eesmärgil esitab EIP komisjonile kord aastas aruande käesoleva otsuse kohaselt projekti, sektori, riigi ja piirkonna tasandil tehtud EIP finantstehingute ning Euroopa Liidu välispoliitika eesmärkide ja strateegiliste eesmärkide saavutamise kohta ning koostöö kohta komisjoni, rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete asutustega
  , samuti esitab ta aruande mõju kohta arengule, nagu on ette nähtud artiklis 9
  .
  Igast vastastikuse mõistmise memorandumist, mille EIP sõlmib muude rahvusvaheliste finantsasutuste või kahepoolsete asutustega ja mis on seotud käesoleva otsuse kohaste finantstehingute teostamisega, avalikustatakse, või kui avalikustamine ei ole võimalik, tuleks asjaomastest vastastikuse mõistmise memorandumitest Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitada lõikes 1 osutatud komisjoni iga-aastases aruandes.

3.   Komisjoni aruandekohustuse täitmiseks ja Euroopa Kontrollikoja taotluse täitmiseks esitab EIP komisjonile iga EIP finantstehingu kohta statistilised, finants- ja raamatupidamisandmed
  ja võimaliku täiendava teabe
  ning audiitori otsuse EIP finantstehingute jäägi kohta.

4.   Komisjoni raamatupidamise jaoks ja täieliku tagatisega kaetud riskidest teatamiseks esitab EIP komisjonile riskihinnangut ja reitingut käsitleva teabe muude laenusaajate või tagatise saanud võlgnike kui riikidega sõlmitud EIP finantstehingute kohta.

5.   EIP esitab lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud teabe omal kulul.
  EIP teeb selle teabe üldreeglina ka avalikult teatavaks, välja arvatud konfidentsiaalse teabe. Teave selle kohta, kas projekt on selle tagatisega kaetud, lisatakse projekti kokkuvõttesse, mis avaldatakse EIP veebisaidil pärast projekti heakskiitmist.

6.
     
  EIP lisab oma aastaaruandesse Euroopa ombudsmaniga sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumi toimimise järelhinnangu.

Artikkel 14

Koostööst keelduvad jurisdiktsioonid

EIP on oma finantstehingutes sallimatu igasuguse ebaseaduslikul eesmärgil toimuva tegevuse, sealhulgas rahapesu, terrorismi rahastamise, maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidmise suhtes. Eelkõige ei osale EIP abikõlblikes maades mingites sellistest välisriikidest jurisdiktsioonide kaudu tehtavates tehingutes, mis on OECD, rahapesuvastase töökonna ja teiste asjaomaste organisatsioonide poolt määratletud kui koostööst keelduvad jurisdiktsioonid.

Artikkel 15

Koostöö ja arengu rahastamise väljavaated

Komisjon moodustab koos EIPga töörühma, et arutada liidu-poolse koostöö ja arengu rahastamise väljavaateid, vaadata läbi senised tavad ja teha ettepanekuid arenguabi korraldamise ja kooskõlastamise muutmiseks ning abi tõhususe ja tulemuslikkuse tõstmiseks. Töörühma kuuluvad liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja teiste Euroopa finantsasutuste esindajad ning see konsulteerib vastavalt vajadusele kodanikuühiskonnaga, erasektori esindajatega ja seni arenguabi hästi kasutanud riikide ekspertidega. Töörühm esitab oma aruande koos soovitustega 31. detsembriks 2012.

Artikkel 16

Komisjoni tehtud maksete sissenõudmine

1.   Kui komisjon teeb makse ELi tagatise alusel, tegeleb EIP komisjoni nimel ja arvel makstud summade sissenõudmisega.

2.   Hiljemalt artiklis 17 osutatud lepingu sõlmimise kuupäeval sõlmivad EIP ja komisjon lepingu, milles sätestatakse maksete sissenõudmise üksikasjalikud tingimused ja kord.

3.
     
  Täielikud üksikasjad kõigi artiklis 17 viidatud tagatislepingule vastavate maksete sissenõudmise juhtude kohta tehakse läbipaistvuse huvides avalikult kättesaadavaks komisjoni veebisaidil.

4.
     
  Euroopa Kontrollikoda kontrollib ELi tagatislepingu alusel ELi üldeelarvesse tehtud makseid ja maksete sissenõudmisi.

Artikkel 17

Tagatisleping

EIP ja komisjon sõlmivad tagatislepingu, milles sätestatakse ELi tagatise andmise tingimused ja kord
  , ning teavitavad sellest Euroopa Parlamenti.

Artikkel 18

Kontrollikoja teostatav kontroll

EIP-le antavat ELi tagatist kontrollib kontrollikoda.

Artikkel 19

Läbivaatamine

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule vajaduse korral ettepaneku ELi tagatise kehtestamiseks järgmise finantsraamistiku (2014–2020) alusel.

Artikkel 20

Lõpparuanne

Komisjon esitab käesoleva otsuse kohaldamise kohta
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  lõpparuande 31. oktoobriks 2014.

Artikkel 21

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 633/2009/EÜ tunnistatakse
  käesolevaga
  kehtetuks.

Artikkel 22

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta seisukoht.

1

(2)  ELT L 190, 22.7.2009, lk 1.

2

(3)  ELT L 145, 10.6.2009, lk 10.

3

(4)  
  KOM(2008)0308.

4

KOM(2008)0308.

(5)  

  ELT L 414, 30.12.2006, lk 95.

5

ELT L 414, 30.12.2006, lk 95.

(6)  
  ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999) alusel.

6

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999) alusel.

(7)  KOM(2009)0495.

7

(8)  ELT L 301, 12.11.2008, lk 13.

8

(9)  
  Nagu määratletud OECD arenguabi saajate loetelus (mis sisaldab vähim arenenud riike, madala sissetulekuga riike ja keskmise sissetulekuga riike).

9

Nagu määratletud OECD arenguabi saajate loetelus (mis sisaldab vähim arenenud riike, madala sissetulekuga riike ja keskmise sissetulekuga riike).

(10)  
  ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999) alusel.

10

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999) alusel.

---

Neljapäev, 17. veebruar 2011I LISA

ÜLDVOLITUSE PIIRKONDLIKUD ÜLEMMÄÄRAD

| A. | Ühinemiseks valmistuvad riigid:
  9 166 000 000 eurot
  ; |
| --- | --- |

A.

Ühinemiseks valmistuvad riigid:
  9 166 000 000 eurot
  ;

| B. | Naaber- ja partnerriigid:
  13 664 000 000 eurot
  ;
  mis on jagatud järgmisteks indikatiivseteks vaheülemmääradeks:






  i) | Vahemere piirkonna riigid:
  9 700 000 000 eurot
  ; |
| --- | --- | --- |

B.

Naaber- ja partnerriigid:
  13 664 000 000 eurot
  ;

mis on jagatud järgmisteks indikatiivseteks vaheülemmääradeks:

i)

Vahemere piirkonna riigid:
  9 700 000 000 eurot
  ;

| ii) | Ida-Euroopa, Taga-Kaukaasia ja Venemaa:
  3 964 000 000 eurot
  ; |
| --- | --- |

ii)

Ida-Euroopa, Taga-Kaukaasia ja Venemaa:
  3 964 000 000 eurot
  ;

| C. | Aasia ja Ladina-Ameerika:
  3 837 000 000 eurot
  ;
  mis on jagatud järgmisteks indikatiivseteks vaheülemmääradeks:






  i) | Ladina-Ameerika: 2 800 000 000 eurot; |
| --- | --- | --- |

C.

Aasia ja Ladina-Ameerika:
  3 837 000 000 eurot
  ;

mis on jagatud järgmisteks indikatiivseteks vaheülemmääradeks:

i)

Ladina-Ameerika: 2 800 000 000 eurot;

| ii) | Aasia (sealhulgas Kesk-Aasia):
  1 037 000 000 eurot
  ; |
| --- | --- |

ii)

Aasia (sealhulgas Kesk-Aasia):
  1 037 000 000 eurot
  ;

| D. | Lõuna-Aafrika Vabariik: 900 000 000 eurot. |
| --- | --- |

D.

Lõuna-Aafrika Vabariik: 900 000 000 eurot.

EIP juhtorganid võivad otsustada jagada üldvolituse
  ülemmäära
  piires kuni
  20 %
  piirkondlike ülemmäärade summast ümber
  piirkondade
  vahel.

---

Neljapäev, 17. veebruar 2011II LISA

KÕLBLIKUD VÕI POTENTSIAALSELT KÕLBLIKUD PIIRKONNAD JA RIIGID

A.   Ühinemiseks valmistuvad riigid

1.   Kandidaatriigid

Horvaatia, Türgi, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik,
  Islandi Vabariik
  .

2.   Võimalikud kandidaatriigid

Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, Kosovo ÜRO julgeolekukomitee resolutsiooni 1244 (1999) alusel ▐.

B.   Naaber- ja partnerriigid

1.   Vahemere piirkonna riigid

Alžeeria, Egiptus, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Liibüa, Maroko, Süüria, Tuneesia.

2.   Ida-Euroopa, Taga-Kaukaasia ja Venemaa

Ida-Euroopa: Moldova Vabariik, Ukraina, Valgevene
  (*)

   (1);

Taga-Kaukaasia: Armeenia, Aserbaidžaan, Gruusia;

Venemaa.

C.   Aasia ja Ladina-Ameerika

1.   Ladina-Ameerika

Argentina, Boliivia, Brasiilia, Tšiili, Colombia, Costa Rica, Kuuba (*), Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peruu, Uruguay, Venezuela.

2.   Aasia

Aasia (välja arvatud Kesk-Aasia): Afganistan (*), Bangladesh, Bhutan (*), Brunei, Kambodža, Hiina (sealhulgas Hongkongi ja Aomeni erihalduspiirkonnad), India, Indoneesia, Iraak, Lõuna-Korea, Laos, Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Nepal, Pakistan, Filipiinid, Singapur, Sri Lanka, Taivan (*), Tai, Vietnam, Jeemen.

Kesk-Aasia: Kasahstan, Kõrgõzstan, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan.

D.   Lõuna-Aafrika: Lõuna-Aafrika Vabariik.

---

(1)  
  EIP tegevuse alustamine Valgevenes sõltub endiselt selle riigi demokraatlikest edusammudest kooskõlas nõukogu 17. novembri 2009. aasta järeldustega Valgevene kohta ning Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooniga kodanikuühiskonna ja rahvusvähemuste olukorra kohta Valgevenes (ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 37). Komisjon teatab EIP-le, kui nimetatud tingimused on täidetud, ning teavitab samal ajal Euroopa Parlamenti ja nõukogu.

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/113 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/113

---

Neljapäev, 17. veebruar 2011ELi ja Korea Vabariigi vabakaubandusleping ***

P7_TA(2011)0063

Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta (08505/2010 – C7-0320/2010 – 2010/0075(NLE))

2012/C 188 E/31

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (08505/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (08505/2010);

| — | võttes arvesse vabakaubanduslepingut ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel (08530/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vabakaubanduslepingut ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel (08530/2010);

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 91, artikli 100 lõikele 2, artikli 167 lõikele 3, artiklile 207 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0320/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 91, artikli 100 lõikele 2, artikli 167 lõikele 3, artiklile 207 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0320/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A7-0034/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A7-0034/2011),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Korea Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Korea Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 188/114 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 188/114

---

Neljapäev, 17. veebruar 2011Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised *

P7_TA(2011)0070

Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (KOM(2011)0006 – C7-0033/2011 – 2011/0007(CNS))

2012/C 188 E/32

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2011)0006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2011)0006);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 148 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0033/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 148 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0033/2011);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A7-0040/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A7-0040/2011),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | kordab oma kauaaegset üleskutset komisjonile ja nõukogule selle kohta, et kavakohaselt 2014. aastal toimuva liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste täieliku läbivaatamise ajal tuleb Euroopa Parlamendile anda talle vajaminev aeg, mis ei tohiks mingil juhul olla vähem kui viis kuud, et avaldada oma seisukohta koondsuuniste (majanduspoliitika üldsuunised ja tööhõivesuunised) teemal Euroopa poolaasta raamistikus ning täita ELi toimimise lepingu artikli 148 lõikes 2 määratletud nõuandvat rolli; |
| --- | --- |

4.

kordab oma kauaaegset üleskutset komisjonile ja nõukogule selle kohta, et kavakohaselt 2014. aastal toimuva liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste täieliku läbivaatamise ajal tuleb Euroopa Parlamendile anda talle vajaminev aeg, mis ei tohiks mingil juhul olla vähem kui viis kuud, et avaldada oma seisukohta koondsuuniste (majanduspoliitika üldsuunised ja tööhõivesuunised) teemal Euroopa poolaasta raamistikus ning täita ELi toimimise lepingu artikli 148 lõikes 2 määratletud nõuandvat rolli;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---